# Eiropas Savienības C 51/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 51 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 10. februāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 51

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 10. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Reģionu komiteja |
| | 115. plenārsesija 2015. gada 3.–4. decembrī |
| 2016/C 051/01 | Rezolūcija par Eiropas Komisijas darba programmu 2016. gadam | 1 |
| | ATZINUMI |
| | Reģionu komiteja |
| | 115. plenārsesija 2015. gada 3.–4. decembrī |
| 2016/C 051/02 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Teritoriālais redzējums 2050. gadam: kādas perspektīvas? | 8 |
| 2016/C 051/03 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas programma migrācijas jomā | 14 |
| 2016/C 051/04 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Darba ņēmēju atalgojuma standarti ES | 22 |
| 2016/C 051/05 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Sociālās ekonomikas nozīme ekonomikas izaugsmes veicināšanā un cīņā ar bezdarbu | 25 |
| 2016/C 051/06 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Dalīšanās ekonomikas vietējā un reģionālā dimensija | 28 |
| 2016/C 051/07 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Taisnīga un efektīva uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma Eiropas Savienībā | 34 |
| 2016/C 051/08 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Pakalpojumu tirdzniecības nolīguma (TiSA) vietējā un reģionālā dimensija | 39 |
| 2016/C 051/09 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Pilsētas mēru pakta nākotne | 43 |
| 2016/C 051/10 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Ieguldījums Direktīvas par savvaļas putnu aizsardzību un Dzīvotņu direktīvas derīguma pārbaudē | 48 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

115. plenārsesija 2015. gada 3.–4. decembrī

2016/C 051/01

Rezolūcija par Eiropas Komisijas darba programmu 2016. gadam

1

ATZINUMI

Reģionu komiteja

115. plenārsesija 2015. gada 3.–4. decembrī

2016/C 051/02

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Teritoriālais redzējums 2050. gadam: kādas perspektīvas?

8

2016/C 051/03

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas programma migrācijas jomā

14

2016/C 051/04

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Darba ņēmēju atalgojuma standarti ES

22

2016/C 051/05

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Sociālās ekonomikas nozīme ekonomikas izaugsmes veicināšanā un cīņā ar bezdarbu

25

2016/C 051/06

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Dalīšanās ekonomikas vietējā un reģionālā dimensija

28

2016/C 051/07

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Taisnīga un efektīva uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma Eiropas Savienībā

34

2016/C 051/08

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Pakalpojumu tirdzniecības nolīguma (TiSA) vietējā un reģionālā dimensija

TiSA

39

2016/C 051/09

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Pilsētas mēru pakta nākotne

43

2016/C 051/10

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Ieguldījums Direktīvas par savvaļas putnu aizsardzību un Dzīvotņu direktīvas derīguma pārbaudē

48

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

115. plenārsesija 2015. gada 3.–4. decembrī

| 10.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 51/1

---

Rezolūcija par Eiropas Komisijas darba programmu 2016. gadam

(2016/C 051/01)

REĢIONU KOMITEJA,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Komisijas darba programma 2016. gadam. Nav īstais brīdis, lai rīkotos, kā ierasts” un RK un Eiropas Komisijas sadarbības līgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Komisijas darba programma 2016. gadam. Nav īstais brīdis, lai rīkotos, kā ierasts” un RK un Eiropas Komisijas sadarbības līgumu,

| — | ņemot vērā RK 2015. gada 9. jūlija Rezolūciju par Eiropas Komisijas darba programmas prioritātēm 2016. gadam un 2015. gada 4. jūnija Rezolūciju par Eiropas Reģionu komitejas prioritātēm sestajam pilnvaru termiņam 2015–2020, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā RK 2015. gada 9. jūlija Rezolūciju par Eiropas Komisijas darba programmas prioritātēm 2016. gadam un 2015. gada 4. jūnija Rezolūciju par Eiropas Reģionu komitejas prioritātēm sestajam pilnvaru termiņam 2015–2020,

| — | ņemot vērā subsidiaritātes principu un proporcionalitātes principu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā subsidiaritātes principu un proporcionalitātes principu;

Darbvietas, izaugsme, ieguldījumi un kohēzijas politika

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus, ņemot vērā stratēģijas “Eiropa 2020” vidusposma pārskatīšanu un centienus sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas izvirzītos ilgtspējīgas attīstības mērķus, nākt klajā ar jaunu stratēģiju, kas nodrošinātu no ES Līguma 3. panta 3. punkta izrietošā ilgtspējas principa ievērošanu. Divas iespējamas alternatīvas šīs jaunās stratēģijas īstenošanai varētu būt ilgtspējīgas attīstības mērķu iekļaušana pārskatītajā stratēģijā “Eiropa 2030” vai jaunā ilgtspējas stratēģijā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus, ņemot vērā stratēģijas “Eiropa 2020” vidusposma pārskatīšanu un centienus sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas izvirzītos ilgtspējīgas attīstības mērķus, nākt klajā ar jaunu stratēģiju, kas nodrošinātu no ES Līguma 3. panta 3. punkta izrietošā ilgtspējas principa ievērošanu. Divas iespējamas alternatīvas šīs jaunās stratēģijas īstenošanai varētu būt ilgtspējīgas attīstības mērķu iekļaušana pārskatītajā stratēģijā “Eiropa 2030” vai jaunā ilgtspējas stratēģijā;

| 2. | uzsver, ka šajos centienos nepieciešama spēcīga teritoriālā dimensija, kuras veidošanā un īstenošanā ar Eiropas pusgada pasākumiem jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības, lai nodrošinātu efektivitāti, demokrātisku leģitimitāti un pārskatatbildību; šī prasība ir saskaņā ar RK aicinājumu izstrādāt balto grāmatu par teritoriālo kohēziju, balstoties uz Luksemburgas prezidentūras darbu pie ES Teritoriālās attīstības programmas 2020 un stratēģijas “Eiropa 2020” mijiedarbības analīzes; šajā saistībā komiteja ierosina noteikt, ka Eiropas Komisijas veiktajos ietekmes novērtējumos obligāti jāiekļauj teritoriālās ietekmes novērtējums; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka šajos centienos nepieciešama spēcīga teritoriālā dimensija, kuras veidošanā un īstenošanā ar Eiropas pusgada pasākumiem jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības, lai nodrošinātu efektivitāti, demokrātisku leģitimitāti un pārskatatbildību; šī prasība ir saskaņā ar RK aicinājumu izstrādāt balto grāmatu par teritoriālo kohēziju, balstoties uz Luksemburgas prezidentūras darbu pie ES Teritoriālās attīstības programmas 2020 un stratēģijas “Eiropa 2020” mijiedarbības analīzes; šajā saistībā komiteja ierosina noteikt, ka Eiropas Komisijas veiktajos ietekmes novērtējumos obligāti jāiekļauj teritoriālās ietekmes novērtējums;

| 3. | mudina Eiropas Investīciju banku un Komisiju par prioritāriem noteikt projektus, kuros iesaistītas vietējās un reģionālās pašvaldības, tajā skaitā mazu un vidēju projektu klasterus, un apņemas veicināt Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) un uzraudzīt tā izmantošanu vietējā un reģionālajā līmenī; vērš uzmanību uz to, ka ESIF aizdevumi ne visām dalībvalstīm ir svarīgi, jo kreditēšanas nosacījumi, ko ESIF piedāvā vietējām un reģionālajām pašvaldībām, nav labāki par nosacījumiem, kas jau pastāv dažās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

3.

mudina Eiropas Investīciju banku un Komisiju par prioritāriem noteikt projektus, kuros iesaistītas vietējās un reģionālās pašvaldības, tajā skaitā mazu un vidēju projektu klasterus, un apņemas veicināt Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) un uzraudzīt tā izmantošanu vietējā un reģionālajā līmenī; vērš uzmanību uz to, ka ESIF aizdevumi ne visām dalībvalstīm ir svarīgi, jo kreditēšanas nosacījumi, ko ESIF piedāvā vietējām un reģionālajām pašvaldībām, nav labāki par nosacījumiem, kas jau pastāv dažās dalībvalstīs;

| 4. | atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi vienkāršot kohēzijas politikas īstenošanu un uzskata, ka vienkāršošanā jāievēro holistiska pieeja gan attiecībā uz saņēmējiem, gan pārvaldes iestādēm; RK cieši sekos līdzi augsta līmeņa grupas vienkāršošanas jautājumos darbam un sniegs tajā savu ieguldījumu; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi vienkāršot kohēzijas politikas īstenošanu un uzskata, ka vienkāršošanā jāievēro holistiska pieeja gan attiecībā uz saņēmējiem, gan pārvaldes iestādēm; RK cieši sekos līdzi augsta līmeņa grupas vienkāršošanas jautājumos darbam un sniegs tajā savu ieguldījumu;

| 5. | mudina Komisiju laikus sākt dialogu ar RK par daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanas teritoriālajiem aspektiem, lai nodrošinātu, ka visas ES politikas palīdz stiprināt ES ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

5.

mudina Komisiju laikus sākt dialogu ar RK par daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanas teritoriālajiem aspektiem, lai nodrošinātu, ka visas ES politikas palīdz stiprināt ES ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju;

| 6. | norāda, ka, cenšoties ES budžetu orientēt uz rezultātu sasniegšanu, vajadzēs arī konsekventi ņemt vērā secinājumus, ar kuriem drīzumā nāks klajā Augsta līmeņa grupa pašu resursu jautājumos. Tā kā ES budžeta ietekme visvairāk izpaužas vietējā un reģionālajā līmenī, arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām – ar RK starpniecību – kā nozīmīgiem dalībniekiem jāpiedalās saturīgu un visaptverošu priekšlikumu sagatavošanā ES budžeta sistēmas pārskatīšanai, ko Komisija, cerams, ierosinās 2016. gadā; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka, cenšoties ES budžetu orientēt uz rezultātu sasniegšanu, vajadzēs arī konsekventi ņemt vērā secinājumus, ar kuriem drīzumā nāks klajā Augsta līmeņa grupa pašu resursu jautājumos. Tā kā ES budžeta ietekme visvairāk izpaužas vietējā un reģionālajā līmenī, arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām – ar RK starpniecību – kā nozīmīgiem dalībniekiem jāpiedalās saturīgu un visaptverošu priekšlikumu sagatavošanā ES budžeta sistēmas pārskatīšanai, ko Komisija, cerams, ierosinās 2016. gadā;

| 7. | atkārtoti mudina Komisiju atsākt debates par tematu “IKP un ne tikai” un apsvērt nepieciešamību un iespējas izstrādāt papildu rādītājus, kas atspoguļo labklājību un ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

7.

atkārtoti mudina Komisiju atsākt debates par tematu “IKP un ne tikai” un apsvērt nepieciešamību un iespējas izstrādāt papildu rādītājus, kas atspoguļo labklājību un ilgtspējīgu attīstību;

| 8. | pauž nožēlu par to, ka Komisijas darba programmā 2016. gadam nav norādīts uz ES pilsētprogrammu, lai gan šajā jomā ir steidzami nepieciešama ciešāk integrēta pieeja ES politikai un tiesību aktiem; šajā saistībā komiteja atkārtoti uzsver, ka tā rosinājusi izstrādāt balto grāmatu par ES pilsētprogrammu; |
| --- | --- |

8.

pauž nožēlu par to, ka Komisijas darba programmā 2016. gadam nav norādīts uz ES pilsētprogrammu, lai gan šajā jomā ir steidzami nepieciešama ciešāk integrēta pieeja ES politikai un tiesību aktiem; šajā saistībā komiteja atkārtoti uzsver, ka tā rosinājusi izstrādāt balto grāmatu par ES pilsētprogrammu;

| 9. | aicina Komisiju izskatīt Luksemburgas prezidentūras priekšlikumu “Eiropas Pārrobežu konvencija par īpašiem noteikumiem pārrobežu reģionos” un lūdz, lai komiteja tiktu aktīvi iesaistīta pārrobežu šķēršļu apskata sagatavošanā, ko pašlaik veic Komisija; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju izskatīt Luksemburgas prezidentūras priekšlikumu “Eiropas Pārrobežu konvencija par īpašiem noteikumiem pārrobežu reģionos” un lūdz, lai komiteja tiktu aktīvi iesaistīta pārrobežu šķēršļu apskata sagatavošanā, ko pašlaik veic Komisija;

| 10. | atkārtoti aicina Komisiju publicēt zaļo grāmatu par mobilitāti ģeogrāfisku un demogrāfisku problēmu skartos reģionos; |
| --- | --- |

10.

atkārtoti aicina Komisiju publicēt zaļo grāmatu par mobilitāti ģeogrāfisku un demogrāfisku problēmu skartos reģionos;

| 11. | aicina Komisiju izstrādāt balto grāmatu par lauku apvidiem, lai atraisītu lauku apvidu milzīgo nodarbinātības un izaugsmes potenciālu, arī pilsētas–lauku kontekstā; atkārtoti uzsver, ka jāvienkāršo kopējā lauksaimniecības politika (KLP); pauž cerību, ka drīzumā tā varēs iepazīties arī ar ziņojumu par piena tirgus darbību, par ko RK jau ir iesniegusi ļoti konkrētus ieteikumus; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju izstrādāt balto grāmatu par lauku apvidiem, lai atraisītu lauku apvidu milzīgo nodarbinātības un izaugsmes potenciālu, arī pilsētas–lauku kontekstā; atkārtoti uzsver, ka jāvienkāršo kopējā lauksaimniecības politika (KLP); pauž cerību, ka drīzumā tā varēs iepazīties arī ar ziņojumu par piena tirgus darbību, par ko RK jau ir iesniegusi ļoti konkrētus ieteikumus;

| 12. | aicina Komisiju izstrādāt skaidru rīcības plānu attiecībā uz jūras nozaru izaugsmi un mudina izveidot ar jūras nozaru ekonomiku saistītu zināšanu un inovācijas kopienu, kuras izveide būtu nākamais solis, kas ļautu pilnveidot prasmes un nodot privātajam sektoram jūras pētniecībā gūtās atziņas; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju izstrādāt skaidru rīcības plānu attiecībā uz jūras nozaru izaugsmi un mudina izveidot ar jūras nozaru ekonomiku saistītu zināšanu un inovācijas kopienu, kuras izveide būtu nākamais solis, kas ļautu pilnveidot prasmes un nodot privātajam sektoram jūras pētniecībā gūtās atziņas;

| 13. | atbalsta Komisijas centienus atvieglot novatorisku finanšu instrumentu izmantošanu; uzsver, ka šādu instrumentu vienkāršošana jāturpina, un mudina Komisiju ciešā dialogā ar pilsētu, reģionu, Eiropas Investīciju bankas (EIB) un sociālo partneru pārstāvjiem lemt par visiem nepieciešamajiem juridiskajiem risinājumiem, lai izvairītos no to kļūdu atkārtošanas, kuras tika pieļautas 2007.–2013. gada plānošanas periodā; |
| --- | --- |

13.

atbalsta Komisijas centienus atvieglot novatorisku finanšu instrumentu izmantošanu; uzsver, ka šādu instrumentu vienkāršošana jāturpina, un mudina Komisiju ciešā dialogā ar pilsētu, reģionu, Eiropas Investīciju bankas (EIB) un sociālo partneru pārstāvjiem lemt par visiem nepieciešamajiem juridiskajiem risinājumiem, lai izvairītos no to kļūdu atkārtošanas, kuras tika pieļautas 2007.–2013. gada plānošanas periodā;

Ilgtspējīga attīstība

| 14. | uzmanīgi pārbaudīs jauno dokumentu kopumu par aprites ekonomiku, tajā skaitā attiecīgo rīcības plānu un jauno leģislatīvo priekšlikumu, ar ko groza ES tiesību aktus par atkritumiem, un tā ietekmi uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

14.

uzmanīgi pārbaudīs jauno dokumentu kopumu par aprites ekonomiku, tajā skaitā attiecīgo rīcības plānu un jauno leģislatīvo priekšlikumu, ar ko groza ES tiesību aktus par atkritumiem, un tā ietekmi uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 15. | aicina Komisiju veicināt ciešāku Eiropas sadarbību enerģijas jomā un nepārprotami atzīt vietējo un reģionālo pašvaldību lomu un ieguldījumu Enerģētikas savienības politikā, it īpaši saistībā ar atjaunojamiem energoresursiem, enerģijas ražošanu mazos apmēros, energoefektivitāti, iekšējā enerģijas tirgus izveides pabeigšanu, enerģētikas infrastruktūru un enerģijas piegādes dažādošanas pasākumiem, kā arī novatorisku energotehnoloģiju; pauž gatavību aktīvi iesaistīties enerģētikas infrastruktūras forumā un sadarboties ar Eiropas energoregulatoriem; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju veicināt ciešāku Eiropas sadarbību enerģijas jomā un nepārprotami atzīt vietējo un reģionālo pašvaldību lomu un ieguldījumu Enerģētikas savienības politikā, it īpaši saistībā ar atjaunojamiem energoresursiem, enerģijas ražošanu mazos apmēros, energoefektivitāti, iekšējā enerģijas tirgus izveides pabeigšanu, enerģētikas infrastruktūru un enerģijas piegādes dažādošanas pasākumiem, kā arī novatorisku energotehnoloģiju; pauž gatavību aktīvi iesaistīties enerģētikas infrastruktūras forumā un sadarboties ar Eiropas energoregulatoriem;

| 16. | aicina Komisiju enerģijas tirgus jaunās struktūras izstrādē un veidošanā ņemt vērā patērētāju uzskatus un vēlmes, kā arī vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi un labas prakses piemērus; pauž gatavību aktīvi līdzdarboties Iedzīvotāju enerģētikas jautājumu forumā; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju enerģijas tirgus jaunās struktūras izstrādē un veidošanā ņemt vērā patērētāju uzskatus un vēlmes, kā arī vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi un labas prakses piemērus; pauž gatavību aktīvi līdzdarboties Iedzīvotāju enerģētikas jautājumu forumā;

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija veicina – lai gan tikai neleģislatīvu – iniciatīvu par ES kosmosa stratēģiju, un pauž cerību, ka šī iniciatīva atbalstīs kosmosa tehnoloģiju lietotņu tirgu, lai sekmētu MVU dibināšanu šajā nozarē; šajā saistībā rosina ES kosmosa stratēģijas plānošanas un īstenošanas posmos vairāk iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija veicina – lai gan tikai neleģislatīvu – iniciatīvu par ES kosmosa stratēģiju, un pauž cerību, ka šī iniciatīva atbalstīs kosmosa tehnoloģiju lietotņu tirgu, lai sekmētu MVU dibināšanu šajā nozarē; šajā saistībā rosina ES kosmosa stratēģijas plānošanas un īstenošanas posmos vairāk iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības;

| 18. | aicina Komisiju atbalstīt vietējās un reģionālās iniciatīvas ANO kampaņā “Pret apdraudējumu noturīgas pilsētas”, kuras īstenošana paredzēta Sendai pamatplānā, un atkārtoti mudina Komisiju attīstības politikā cieši iekļaut izturētspējas veidošanu; tūlītēja rīcība izmaksu ziņā būtu daudz efektīvāka nekā centieni veidot izturētspēju infrastruktūrai, kas jau ir uzbūvēta; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju atbalstīt vietējās un reģionālās iniciatīvas ANO kampaņā “Pret apdraudējumu noturīgas pilsētas”, kuras īstenošana paredzēta Sendai pamatplānā, un atkārtoti mudina Komisiju attīstības politikā cieši iekļaut izturētspējas veidošanu; tūlītēja rīcība izmaksu ziņā būtu daudz efektīvāka nekā centieni veidot izturētspēju infrastruktūrai, kas jau ir uzbūvēta;

| 19. | atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu apvienot Pilsētu mēru pakta un Mayors Adapt iniciatīvu pārvaldību un paziņo, ka ir gatava aktīvi palīdzēt, lai paplašinātu jauno Integrēto mēru paktu klimata un enerģētikas jomā un to popularizētu visā pasaulē; tomēr atgādina, ka nedrīkst aizmirst arī citus vietējās un reģionālās sadarbības veidus, kuru mērķis ir klimata un enerģētikas jautājumu risināšana; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu apvienot Pilsētu mēru pakta un Mayors Adapt iniciatīvu pārvaldību un paziņo, ka ir gatava aktīvi palīdzēt, lai paplašinātu jauno Integrēto mēru paktu klimata un enerģētikas jomā un to popularizētu visā pasaulē; tomēr atgādina, ka nedrīkst aizmirst arī citus vietējās un reģionālās sadarbības veidus, kuru mērķis ir klimata un enerģētikas jautājumu risināšana;

| 20. | pauž nožēlu par to, ka darba programmā nav skaidri norādīts uz Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemto vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam (1); aicina Komisiju īstenot it īpaši tās prioritāro 4. mērķi maksimāli palielināt ieguvumus no Savienības vides tiesību aktiem, uzlabojot to īstenošanu; atzinīgi vērtē plānoto Normatīvās atbilstības un izpildes programmas (REFIT) iniciatīvu, kas attiecas uz ziņojumu sniegšanas prasībām vides jomā, taču atkārtoti aicina izstrādāt jaunu direktīvu par iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem un priekšlikumu par vides pārbaudēm un vides tiesību normu izpildi (2); |
| --- | --- |

20.

pauž nožēlu par to, ka darba programmā nav skaidri norādīts uz Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemto vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam (1); aicina Komisiju īstenot it īpaši tās prioritāro 4. mērķi maksimāli palielināt ieguvumus no Savienības vides tiesību aktiem, uzlabojot to īstenošanu; atzinīgi vērtē plānoto Normatīvās atbilstības un izpildes programmas (REFIT) iniciatīvu, kas attiecas uz ziņojumu sniegšanas prasībām vides jomā, taču atkārtoti aicina izstrādāt jaunu direktīvu par iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem un priekšlikumu par vides pārbaudēm un vides tiesību normu izpildi (2);

| 21. | ar bažām norāda, ka demogrāfiskās pārmaiņas, sociālā un ekonomikas krīze un ģeogrāfiski koncentrētas migrācijas plūsmas var vēl vairāk palielināt Eiropas reģionu nevienlīdzību veselības jomā un apdraudēt veselības aprūpes sistēmu efektivitāti, pieejamību un noturīgumu, un tāpēc rosina Komisiju pasūtīt pētījumu, kurā tiktu aplūkoti gan šie viens otru ietekmējošie faktori, gan tas, kā Eiropas reģioni šīs problēmas varētu pārvērst iespējās; |
| --- | --- |

21.

ar bažām norāda, ka demogrāfiskās pārmaiņas, sociālā un ekonomikas krīze un ģeogrāfiski koncentrētas migrācijas plūsmas var vēl vairāk palielināt Eiropas reģionu nevienlīdzību veselības jomā un apdraudēt veselības aprūpes sistēmu efektivitāti, pieejamību un noturīgumu, un tāpēc rosina Komisiju pasūtīt pētījumu, kurā tiktu aplūkoti gan šie viens otru ietekmējošie faktori, gan tas, kā Eiropas reģioni šīs problēmas varētu pārvērst iespējās;

| 22. | aicina Komisiju rīkoties, lai mazinātu pārtikas izšķērdēšanu, un izvirzīt mērķi līdz 2025. gadam samazināt atkritumos izmestās pārtikas apjomu vismaz par 30 %, īpaši tāpēc, ka daudzām Eiropas vietējām un reģionālajām pašvaldībām, īstenojot pasākumus un iniciatīvas atkritumos izmestās pārtikas apjoma mazināšanai, ir vajadzīgas norādes un tiesiska noteiktība; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju rīkoties, lai mazinātu pārtikas izšķērdēšanu, un izvirzīt mērķi līdz 2025. gadam samazināt atkritumos izmestās pārtikas apjomu vismaz par 30 %, īpaši tāpēc, ka daudzām Eiropas vietējām un reģionālajām pašvaldībām, īstenojot pasākumus un iniciatīvas atkritumos izmestās pārtikas apjoma mazināšanai, ir vajadzīgas norādes un tiesiska noteiktība;

| 23. | atkārtoti aicina ES pasākumos, finansēšanas mehānismos un prioritātēs ņemt vērā mazo un vidējo pilsētu kumulatīvo ietekmi, jo šajā grupā (pilsētas ar 5 000–100 000 iedzīvotājiem) ir apmēram 56 % pilsētu; |
| --- | --- |

23.

atkārtoti aicina ES pasākumos, finansēšanas mehānismos un prioritātēs ņemt vērā mazo un vidējo pilsētu kumulatīvo ietekmi, jo šajā grupā (pilsētas ar 5 000–100 000 iedzīvotājiem) ir apmēram 56 % pilsētu;

Iekšējais tirgus

| 24. | norāda, ka Komisijai nekavējoties jānāk klajā ar ierosinātajām iniciatīvām vienotā tirgus stratēģijas īstenošanai; uzsver, ka pilnībā jāizvērtē attiecīgo pasākumu teritoriālā ietekme; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka Komisijai nekavējoties jānāk klajā ar ierosinātajām iniciatīvām vienotā tirgus stratēģijas īstenošanai; uzsver, ka pilnībā jāizvērtē attiecīgo pasākumu teritoriālā ietekme;

| 25. | uzsver, ka digitālā vienotā tirgus izveide vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir ļoti svarīga; aicina Eiropas Komisiju regulāri ziņot par panākumiem digitālās plaisas pārvarēšanā, it īpaši vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka digitālā vienotā tirgus izveide vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir ļoti svarīga; aicina Eiropas Komisiju regulāri ziņot par panākumiem digitālās plaisas pārvarēšanā, it īpaši vietējā un reģionālajā līmenī;

| 26. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nolūku pārskatīt Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu un aicina ņemt vērā reģionālo dimensiju un īpatnības; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nolūku pārskatīt Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu un aicina ņemt vērā reģionālo dimensiju un īpatnības;

| 27. | uzsver, ka ir vajadzīga stratēģija, kuras mērķis ir atbalstīt IKT infrastruktūras attīstību, it īpaši lauku, tālākajos un, vispārīgāk, mazāk attīstītos reģionos, apzinoties, ka platjoslas un īpaši ātrdarbīgu platjoslas sakaru pakalpojumi var būt ļoti spēcīgs izaugsmes virzītājspēks; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka ir vajadzīga stratēģija, kuras mērķis ir atbalstīt IKT infrastruktūras attīstību, it īpaši lauku, tālākajos un, vispārīgāk, mazāk attīstītos reģionos, apzinoties, ka platjoslas un īpaši ātrdarbīgu platjoslas sakaru pakalpojumi var būt ļoti spēcīgs izaugsmes virzītājspēks;

| 28. | atzinīgi vērtē Komisijas pievēršanos sadarbīgā patēriņa jeb uz šādu patēriņu balstītas ekonomikas potenciāla atraisīšanai un pauž cerību, ka Komisija drīzumā nāks klajā ar priekšlikumiem attiecībā uz koordinētu pieeju šādai ekonomikai piemērojamo noteikumu izstrādē, ņemot vērā vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmīgo lomu un nepieciešamību nodrošināt patērētāju tiesības; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē Komisijas pievēršanos sadarbīgā patēriņa jeb uz šādu patēriņu balstītas ekonomikas potenciāla atraisīšanai un pauž cerību, ka Komisija drīzumā nāks klajā ar priekšlikumiem attiecībā uz koordinētu pieeju šādai ekonomikai piemērojamo noteikumu izstrādē, ņemot vērā vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmīgo lomu un nepieciešamību nodrošināt patērētāju tiesības;

| 29. | atbalsta Komisijas centienus novērst regulatīvos šķēršļus maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un jauniem uzņēmumiem un atzinīgi vērtē tās nolūku ierosināt iniciatīvu par otras iespējas došanu uzņēmējiem atsākt darbu pēc bankrota; uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmīgo ieguldījumu stabilu uzņēmējdarbības ekosistēmu veidošanā un tāpēc norāda, ka pašvaldības ir jāintegrē MVU politikas pārvaldībā un jo īpaši tīklā “MVU sūtņi”; |
| --- | --- |

29.

atbalsta Komisijas centienus novērst regulatīvos šķēršļus maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un jauniem uzņēmumiem un atzinīgi vērtē tās nolūku ierosināt iniciatīvu par otras iespējas došanu uzņēmējiem atsākt darbu pēc bankrota; uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmīgo ieguldījumu stabilu uzņēmējdarbības ekosistēmu veidošanā un tāpēc norāda, ka pašvaldības ir jāintegrē MVU politikas pārvaldībā un jo īpaši tīklā “MVU sūtņi”;

| 30. | aicina Komisiju turpināt centienus veidot kapitāla tirgu savienību un vēlreiz uzsver, ka, īstenojot turpmākus reglamentējošos pasākumus, līdz minimumam jāsamazina administratīvais slogs un jāvairās no pārmērīga riska uzņemšanās un nestabilitātes finanšu tirgos; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju turpināt centienus veidot kapitāla tirgu savienību un vēlreiz uzsver, ka, īstenojot turpmākus reglamentējošos pasākumus, līdz minimumam jāsamazina administratīvais slogs un jāvairās no pārmērīga riska uzņemšanās un nestabilitātes finanšu tirgos;

| 31. | atzinīgi vērtē Komisijas nolūku iesniegt rīcības plānu attiecībā uz PVN, piemērot starptautiskos standartus par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu un, 2016. gadā pārskatot ES PVN direktīvu, precizēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem nodokļu neuzlikšanu pašvaldību sadarbībai, ko īsteno atbilstīgi publiskajām tiesībām un kas neietilpst publiskā iepirkuma tiesību aktu darbības jomā, var uzskatīt par saderīgu ar ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē Komisijas nolūku iesniegt rīcības plānu attiecībā uz PVN, piemērot starptautiskos standartus par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu un, 2016. gadā pārskatot ES PVN direktīvu, precizēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem nodokļu neuzlikšanu pašvaldību sadarbībai, ko īsteno atbilstīgi publiskajām tiesībām un kas neietilpst publiskā iepirkuma tiesību aktu darbības jomā, var uzskatīt par saderīgu ar ES tiesību aktiem;

| 32. | pieņem zināšanai Komisijas ieceri atsaukt pašreizējo un RK atzinīgi novērtēto priekšlikumu par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi, taču vēlas zināt, cik lielā mērā Komisijas nodomu aizstāt to ar “priekšlikumu par pakāpenisku pieeju ceļā uz obligāto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi” ietekmēs šajā jautājumā patlaban notiekošās sabiedriskās apspriešanas iznākums; |
| --- | --- |

32.

pieņem zināšanai Komisijas ieceri atsaukt pašreizējo un RK atzinīgi novērtēto priekšlikumu par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi, taču vēlas zināt, cik lielā mērā Komisijas nodomu aizstāt to ar “priekšlikumu par pakāpenisku pieeju ceļā uz obligāto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi” ietekmēs šajā jautājumā patlaban notiekošās sabiedriskās apspriešanas iznākums;

| 33. | pauž dziļu nožēlu par to, ka nav sniegti paskaidrojumi par Eiropas Komisijas lēmumu pagaidām nepieņemt darbaspēka mobilitātes veicināšanas pasākumu kopumu, kas bija viena no Komisijas pamatiniciatīvām, kuras mērķis ir sociālā dempinga un sociālā tūrisma novēršana un sociālo tiesību stiprināšana Eiropā un kuras īstenošanas gaitā, kā uzskata RK, būtu jāpārskata Direktīva par darba ņēmēju norīkošanu darbā; |
| --- | --- |

33.

pauž dziļu nožēlu par to, ka nav sniegti paskaidrojumi par Eiropas Komisijas lēmumu pagaidām nepieņemt darbaspēka mobilitātes veicināšanas pasākumu kopumu, kas bija viena no Komisijas pamatiniciatīvām, kuras mērķis ir sociālā dempinga un sociālā tūrisma novēršana un sociālo tiesību stiprināšana Eiropā un kuras īstenošanas gaitā, kā uzskata RK, būtu jāpārskata Direktīva par darba ņēmēju norīkošanu darbā;

| 34. | pauž cerību, ka Komisijas priekšlikumā būs sekmīgāk risinātas darba un privātās dzīves līdzsvarošanas problēmas, īpaši saistībā ar sieviešu līdzdalību darba tirgū, proti, tiks pārskatīta 2010. gada direktīva par bērna kopšanas atvaļinājumu, novērsts institucionālais strupceļš, kurā nonākusi Maternitātes atvaļinājuma direktīva, un izstrādāta konkrēta stratēģija dzimumu līdztiesības nodrošināšanai Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

34.

pauž cerību, ka Komisijas priekšlikumā būs sekmīgāk risinātas darba un privātās dzīves līdzsvarošanas problēmas, īpaši saistībā ar sieviešu līdzdalību darba tirgū, proti, tiks pārskatīta 2010. gada direktīva par bērna kopšanas atvaļinājumu, novērsts institucionālais strupceļš, kurā nonākusi Maternitātes atvaļinājuma direktīva, un izstrādāta konkrēta stratēģija dzimumu līdztiesības nodrošināšanai Eiropas Savienībā;

| 35. | aicina Komisiju ierosināt pārskatīt Direktīvu par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā, un Direktīvu par darba izraisītām balsta un kustību aparāta slimībām; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju ierosināt pārskatīt Direktīvu par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā, un Direktīvu par darba izraisītām balsta un kustību aparāta slimībām;

| 36. | uzsver, ka Jaunu prasmju programmā Eiropai jākoncentrējas uz atjaunotiem centieniem modernizēt Eiropas augstākās izglītības sistēmas un priekšlikumiem, ar ko nodrošina, ka visiem cilvēkiem Eiropas Savienībā ir tiesības un iespēja apgūt izglītības un prasmju obligāto minimumu un ka tiek sasniegta izcilība un stimulēta inovācija izglītības, profesionālās izglītības un apmācības (PIA) jomā, veicinot digitālo prasmju apguvi un lielāku uzmanību veltot izglītības lomai cīņā pret jauniešu radikalizāciju; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka Jaunu prasmju programmā Eiropai jākoncentrējas uz atjaunotiem centieniem modernizēt Eiropas augstākās izglītības sistēmas un priekšlikumiem, ar ko nodrošina, ka visiem cilvēkiem Eiropas Savienībā ir tiesības un iespēja apgūt izglītības un prasmju obligāto minimumu un ka tiek sasniegta izcilība un stimulēta inovācija izglītības, profesionālās izglītības un apmācības (PIA) jomā, veicinot digitālo prasmju apguvi un lielāku uzmanību veltot izglītības lomai cīņā pret jauniešu radikalizāciju;

Ekonomiskā un monetārā savienība

| 37. | atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi uzlabot demokrātisko pārskatatbildību ES ekonomikas pārvaldības sistēmā, kas bez valsts līmenim pakārtoto līmeņu iesaistes nebūtu pilnīga; |
| --- | --- |

37.

atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi uzlabot demokrātisko pārskatatbildību ES ekonomikas pārvaldības sistēmā, kas bez valsts līmenim pakārtoto līmeņu iesaistes nebūtu pilnīga;

| 38. | aicina Komisiju izvērtēt, kā jaunie noteikumi par Eiropas integrēto ekonomisko norēķinu sistēmu (ESA 2010) ietekmē vietējo un reģionālo pašvaldību spēju veikt ieguldījumus; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju izvērtēt, kā jaunie noteikumi par Eiropas integrēto ekonomisko norēķinu sistēmu (ESA 2010) ietekmē vietējo un reģionālo pašvaldību spēju veikt ieguldījumus;

| 39. | pieņem zināšanai Komisijas iniciatīvas saistībā ar pāreju no EMS izveides pabeigšanas pirmā posma uz otro posmu, tajā skaitā balto grāmatu, kuras publicēšana plānota 2017. gada pavasarī; uzsver, ka par katru īstenošanas soli jālemj atsevišķi; |
| --- | --- |

39.

pieņem zināšanai Komisijas iniciatīvas saistībā ar pāreju no EMS izveides pabeigšanas pirmā posma uz otro posmu, tajā skaitā balto grāmatu, kuras publicēšana plānota 2017. gada pavasarī; uzsver, ka par katru īstenošanas soli jālemj atsevišķi;

| 40. | uzsver: lai uzlabotu EMS sociālo dimensiju, ir svarīgi novērst reģionālās atšķirības; norāda, ka EMS sociālo rādītāju pārskatam būtu jāpievieno reģionālo atšķirību rādītāji; |
| --- | --- |

40.

uzsver: lai uzlabotu EMS sociālo dimensiju, ir svarīgi novērst reģionālās atšķirības; norāda, ka EMS sociālo rādītāju pārskatam būtu jāpievieno reģionālo atšķirību rādītāji;

Tiesiskums, pamattiesības un migrācija

| 41. | uzskata, ka daudzlīmeņu pārvaldība paver praktiskas pamattiesību aizsardzības iespējas un veicina pilsoņu Eiropas veidošanas un saglabāšanas procesu; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka daudzlīmeņu pārvaldība paver praktiskas pamattiesību aizsardzības iespējas un veicina pilsoņu Eiropas veidošanas un saglabāšanas procesu;

| 42. | uzskata, ka efektīvā pārrobežu tiesībaizsardzībā svarīga ir savstarpēja uzticēšanās, jo terorisms un radikalizācija, organizētā noziedzība un kibernoziedzība pēc būtības ir transnacionālas parādības, uz kurām ir jāreaģē ES līmenī; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos pastiprinātu uzmanību pievērst šajā saistībā nepieciešamās operatīvās sadarbības un instrumentu attīstīšanai; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka efektīvā pārrobežu tiesībaizsardzībā svarīga ir savstarpēja uzticēšanās, jo terorisms un radikalizācija, organizētā noziedzība un kibernoziedzība pēc būtības ir transnacionālas parādības, uz kurām ir jāreaģē ES līmenī; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos pastiprinātu uzmanību pievērst šajā saistībā nepieciešamās operatīvās sadarbības un instrumentu attīstīšanai;

| 43. | atzīmē, ka Eiropas programmā migrācijas jomā un tās īstenošanās iniciatīvās īpaša uzmanība veltīta solidaritātes un atbildības principiem; uzsver, ka minētie principi un cilvēktiesību ievērošana, kā arī vietējo un reģionālo pašvaldību spējas būtu jāizvirza par galvenajiem elementiem visās ar migrāciju saistītajās ES rīcībpolitikās, kā arī to pieņemšanā un īstenošanā dalībvalstīs; |
| --- | --- |

43.

atzīmē, ka Eiropas programmā migrācijas jomā un tās īstenošanās iniciatīvās īpaša uzmanība veltīta solidaritātes un atbildības principiem; uzsver, ka minētie principi un cilvēktiesību ievērošana, kā arī vietējo un reģionālo pašvaldību spējas būtu jāizvirza par galvenajiem elementiem visās ar migrāciju saistītajās ES rīcībpolitikās, kā arī to pieņemšanā un īstenošanā dalībvalstīs;

| 44. | atzīmē, ka ES finansējums bēgļu krīzes pārvarēšanai ir palielināts, un aicina Komisiju veikt analīzi par tā izlietojuma pievienoto vērtību un apmēru, it īpaši vietējās un reģionālajās pašvaldībās; uzsver, ka finansējums migrācijas pārvaldībai un integrācijai jānodrošina un jāpiešķir steidzamāk; mudina Komisiju nodrošināt, lai vietējās un reģionālās pašvaldības, kuras šobrīd uzņem un izmitina bēgļus, nekavējoties saņem nepieciešamos finanšu līdzekļus bēgļu tūlītējo vajadzību apmierināšanai; |
| --- | --- |

44.

atzīmē, ka ES finansējums bēgļu krīzes pārvarēšanai ir palielināts, un aicina Komisiju veikt analīzi par tā izlietojuma pievienoto vērtību un apmēru, it īpaši vietējās un reģionālajās pašvaldībās; uzsver, ka finansējums migrācijas pārvaldībai un integrācijai jānodrošina un jāpiešķir steidzamāk; mudina Komisiju nodrošināt, lai vietējās un reģionālās pašvaldības, kuras šobrīd uzņem un izmitina bēgļus, nekavējoties saņem nepieciešamos finanšu līdzekļus bēgļu tūlītējo vajadzību apmierināšanai;

| 45. | atzinīgi vērtē paziņojumu par iniciatīvām nepilnību novēršanai ES patvēruma regulējumā un par ieceri iepazīstināt ar saskaņotu ilgtermiņa ES pārcelšanas un pārmitināšanas sistēmu; šajā saistībā atzinīgi vērē plānoto Dublinas regulas pilnveidošanu ar mērķi taisnīgāk sadalīt slogu, pamatojoties uz stingri noteiktām un taisnīgām kvotām; uzsver, ka kopīgi pieņemtie Dublinas procedūras noteikumi joprojām ir spēkā un visām ES dalībvalstīm ir jāievēro ES noteiktie uzņemšanas standarti un procesuālie standarti; |
| --- | --- |

45.

atzinīgi vērtē paziņojumu par iniciatīvām nepilnību novēršanai ES patvēruma regulējumā un par ieceri iepazīstināt ar saskaņotu ilgtermiņa ES pārcelšanas un pārmitināšanas sistēmu; šajā saistībā atzinīgi vērē plānoto Dublinas regulas pilnveidošanu ar mērķi taisnīgāk sadalīt slogu, pamatojoties uz stingri noteiktām un taisnīgām kvotām; uzsver, ka kopīgi pieņemtie Dublinas procedūras noteikumi joprojām ir spēkā un visām ES dalībvalstīm ir jāievēro ES noteiktie uzņemšanas standarti un procesuālie standarti;

| 46. | uzsver, ka steidzami jāuzlabo ES ārējo robežu aizsardzība; uzsver, ka būtu jāizvairās no jebkādiem pasākumiem, kas apdraud brīvas pārvietošanās principu Šengenas zonā; atzīmē tomēr, ka ārkārtas gadījumos uz tās iekšējām robežām var veikt pārbaudes, lai aizsargātu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu; mudina Komisiju apsvērt turpmāk nepieciešamās iniciatīvas bēgļu integrācijas atvieglošanai, piemēram, izveidot migrācijas un integrācijas partnerības starp izcelsmes valstu un galamērķa valstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka steidzami jāuzlabo ES ārējo robežu aizsardzība; uzsver, ka būtu jāizvairās no jebkādiem pasākumiem, kas apdraud brīvas pārvietošanās principu Šengenas zonā; atzīmē tomēr, ka ārkārtas gadījumos uz tās iekšējām robežām var veikt pārbaudes, lai aizsargātu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu; mudina Komisiju apsvērt turpmāk nepieciešamās iniciatīvas bēgļu integrācijas atvieglošanai, piemēram, izveidot migrācijas un integrācijas partnerības starp izcelsmes valstu un galamērķa valstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 47. | atzīmē Komisijas priekšlikumu par drošu izcelsmes valstu sarakstu un apņemas iesaistīties rīcībpolitiku izstrādē un labas prakses piemēru apmaiņā vietējā un reģionālajā līmenī, izmantojot savas apvienotās konsultatīvās komitejas un darba grupas, kurās piedalās visu septiņu Komisijas priekšlikumā minēto valstu pārstāvji; |
| --- | --- |

47.

atzīmē Komisijas priekšlikumu par drošu izcelsmes valstu sarakstu un apņemas iesaistīties rīcībpolitiku izstrādē un labas prakses piemēru apmaiņā vietējā un reģionālajā līmenī, izmantojot savas apvienotās konsultatīvās komitejas un darba grupas, kurās piedalās visu septiņu Komisijas priekšlikumā minēto valstu pārstāvji;

| 48. | aicina Komisiju izstrādāt efektīvu atgriešanas politiku, kas īstenojama raiti un ievērojot to migrantu cieņu un pamattiesības, kuriem nav tiesību uz patvērumu un kurus var droši atgriezt. Tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu resursu koncentrēšanu to cilvēku vajadzībām, kuriem patiesi nepieciešama palīdzība, un palīdzētu novērst turpmākus sociālus konfliktus, kas var novest pie ekstrēmisma; |
| --- | --- |

48.

aicina Komisiju izstrādāt efektīvu atgriešanas politiku, kas īstenojama raiti un ievērojot to migrantu cieņu un pamattiesības, kuriem nav tiesību uz patvērumu un kurus var droši atgriezt. Tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu resursu koncentrēšanu to cilvēku vajadzībām, kuriem patiesi nepieciešama palīdzība, un palīdzētu novērst turpmākus sociālus konfliktus, kas var novest pie ekstrēmisma;

ES tirdzniecības politika

| 49. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu ieviest jaunas ieguldījumu tiesas sistēmu TTIP un citās notiekošajās un turpmākajās tirdzniecības sarunās; īpaši atzinīgi vērtē jauno priekšlikumu, kurā nostiprinātās valdību tiesības regulēt, tomēr aicina sniegt tālāku un izsmeļošāku skaidrojumu, kā tas stāvokli uzlabos salīdzinājumā ar ieguldītāju un valsts strīdu izšķiršanas (IVSI) pašreizējo mehānismu; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu ieviest jaunas ieguldījumu tiesas sistēmu TTIP un citās notiekošajās un turpmākajās tirdzniecības sarunās; īpaši atzinīgi vērtē jauno priekšlikumu, kurā nostiprinātās valdību tiesības regulēt, tomēr aicina sniegt tālāku un izsmeļošāku skaidrojumu, kā tas stāvokli uzlabos salīdzinājumā ar ieguldītāju un valsts strīdu izšķiršanas (IVSI) pašreizējo mehānismu;

| 50. | mudina Komisiju pirms tirdzniecības sarunu sākšanas veikt ietekmes novērtējumus par tirdzniecības nolīgumu iespējamo ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī ietekmi uz vidi, tajā skaitā par ietekmi uz MVU, patērētājiem, konkrētām ekonomikas nozarēm, cilvēktiesībām un attīstības valstīm; īpaši uzsver, ka jāprecizē, vai un kad TTIP varētu ietekmēt vietējos sabiedriskos pakalpojumus; |
| --- | --- |

50.

mudina Komisiju pirms tirdzniecības sarunu sākšanas veikt ietekmes novērtējumus par tirdzniecības nolīgumu iespējamo ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī ietekmi uz vidi, tajā skaitā par ietekmi uz MVU, patērētājiem, konkrētām ekonomikas nozarēm, cilvēktiesībām un attīstības valstīm; īpaši uzsver, ka jāprecizē, vai un kad TTIP varētu ietekmēt vietējos sabiedriskos pakalpojumus;

| 51. | pauž nožēlu par to, ka tirdzniecības sarunās joprojām netiek ņemta vērā vietējā un reģionālā dimensija, un aicina Komisiju jaunajā tirdzniecības un ieguldījumu stratēģijā šo trūkumu novērst; šajā saistībā aicina Komisiju iesaistīt Reģionu komiteju ar pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu (TiSA) saistītajā sarunu procesā, konkrēti, paverot RK iespējas piekļūt sarunu dokumentiem līdzīgi, kā tas notiek ar TTIP sarunu dokumentiem; |
| --- | --- |

51.

pauž nožēlu par to, ka tirdzniecības sarunās joprojām netiek ņemta vērā vietējā un reģionālā dimensija, un aicina Komisiju jaunajā tirdzniecības un ieguldījumu stratēģijā šo trūkumu novērst; šajā saistībā aicina Komisiju iesaistīt Reģionu komiteju ar pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu (TiSA) saistītajā sarunu procesā, konkrēti, paverot RK iespējas piekļūt sarunu dokumentiem līdzīgi, kā tas notiek ar TTIP sarunu dokumentiem;

Stabilitāte un sadarbība ārpus Eiropas Savienības

| 52. | uzsver, ka steidzami jārod mierīgs risinājums konfliktiem Lībijā, Sīrijā un Ukrainā. Tā piedāvā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības personisku kontaktu diplomātijā; atkārtoti apliecina gatavību strādāt, lai Ukrainā īstenotu reformu decentralizācijas jomā, un ierosina stiprināt sadarbības saites starp Eiropas un Lībijas vietējām un reģionālajām pašvaldībām ar mērķi veicināt spēju veidošanu un teritoriālo attīstību, tostarp pirms visaptveroša iekšēja nolīguma pilnīgas īstenošanas; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka steidzami jārod mierīgs risinājums konfliktiem Lībijā, Sīrijā un Ukrainā. Tā piedāvā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības personisku kontaktu diplomātijā; atkārtoti apliecina gatavību strādāt, lai Ukrainā īstenotu reformu decentralizācijas jomā, un ierosina stiprināt sadarbības saites starp Eiropas un Lībijas vietējām un reģionālajām pašvaldībām ar mērķi veicināt spēju veidošanu un teritoriālo attīstību, tostarp pirms visaptveroša iekšēja nolīguma pilnīgas īstenošanas;

| 53. | atzinīgi vērtē Komisijas nolūku ar jauno Eiropas kaimiņattiecību politiku nodrošināt mērķtiecīgāku sistēmu, kas atbalstīs partnervalstu stabilizāciju un demokrātijas attīstību šajās valstīs; uzsver, ka jaunajā politikā jāīsteno teritoriāla pieeja un tās stratēģiskajos mērķos jāparedz atbalsts decentralizācijas procesam; apņemas veicināt šādu pieeju, izmantojot savas divas sadarbības platformas, proti, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo pašvaldību asambleju (ARLEM) un ES un Austrumu partnerības valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību konferenci (CORLEAP); |
| --- | --- |

53.

atzinīgi vērtē Komisijas nolūku ar jauno Eiropas kaimiņattiecību politiku nodrošināt mērķtiecīgāku sistēmu, kas atbalstīs partnervalstu stabilizāciju un demokrātijas attīstību šajās valstīs; uzsver, ka jaunajā politikā jāīsteno teritoriāla pieeja un tās stratēģiskajos mērķos jāparedz atbalsts decentralizācijas procesam; apņemas veicināt šādu pieeju, izmantojot savas divas sadarbības platformas, proti, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo pašvaldību asambleju (ARLEM) un ES un Austrumu partnerības valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību konferenci (CORLEAP);

| 54. | atzinīgi vērtē Komisijas nolūku turpināt darbu, lai konkretizētu kandidātvalstu pievienošanās perspektīvu; mudina, lai Komisija savos paplašināšanās progresa ziņojumos, kuriem pievērsīsies apvienotās konsultatīvās komitejas (AKK) un darba grupas, izsmeļošāk aplūko stāvokli paplašināšanās valstu vietējās un reģionālās pašpārvaldes jomā; |
| --- | --- |

54.

atzinīgi vērtē Komisijas nolūku turpināt darbu, lai konkretizētu kandidātvalstu pievienošanās perspektīvu; mudina, lai Komisija savos paplašināšanās progresa ziņojumos, kuriem pievērsīsies apvienotās konsultatīvās komitejas (AKK) un darba grupas, izsmeļošāk aplūko stāvokli paplašināšanās valstu vietējās un reģionālās pašpārvaldes jomā;

| 55. | atzinīgi vērtē ierosināto politiku pēc Kotonū nolīguma noslēgšanas un Komisijas nolūku palielināt ārpolitikas saskaņotību; uzskata, ka ar attīstības politiku ir jāattīsta vietējā demokrātija un administratīvās spējas, kā arī jāveicina reģionāla integrācija partnerzonās un decentralizēta attīstības sadarbība ar tām; |
| --- | --- |

55.

atzinīgi vērtē ierosināto politiku pēc Kotonū nolīguma noslēgšanas un Komisijas nolūku palielināt ārpolitikas saskaņotību; uzskata, ka ar attīstības politiku ir jāattīsta vietējā demokrātija un administratīvās spējas, kā arī jāveicina reģionāla integrācija partnerzonās un decentralizēta attīstības sadarbība ar tām;

| 56. | rosina Komisiju, izskatot sabiedriskajā apspriešanā sniegtās atbildes, ņemt vērā to dažādo izcelsmi un nošķirt atbildes, kurās paustas noteiktas intereses, no atbildēm, kurās paustas vispārējās intereses un pie kurām pieskaitāmas vietējo un reģionālo pašvaldību atbildes; uzsver, ka šīs interešu atšķirības ir svarīgi ņemt vērā, arī izvērtējot nepieciešamību veikt noteiktu leģislatīvu priekšlikumu teritoriālās ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

56.

rosina Komisiju, izskatot sabiedriskajā apspriešanā sniegtās atbildes, ņemt vērā to dažādo izcelsmi un nošķirt atbildes, kurās paustas noteiktas intereses, no atbildēm, kurās paustas vispārējās intereses un pie kurām pieskaitāmas vietējo un reģionālo pašvaldību atbildes; uzsver, ka šīs interešu atšķirības ir svarīgi ņemt vērā, arī izvērtējot nepieciešamību veikt noteiktu leģislatīvu priekšlikumu teritoriālās ietekmes novērtējumu;

Pilsonība un pārvaldība

| 57. | uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var sniegt lielu ieguldījumu, apzinot administratīvi apgrūtinošus ES noteikumus, tajā skaitā slogu, kas var rasties saistībā ar noteikumu transponēšanu un īstenošanu; atkārtoti aicina novērtēt RK saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par labāku regulējumu sniegto ieguldījumu likumdošanas procesā, ņemot vērā RK privileģēto institucionālo lomu saistībā ar subsidiaritātes principu un ES tiesību aktu teritoriālo ietekmi; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var sniegt lielu ieguldījumu, apzinot administratīvi apgrūtinošus ES noteikumus, tajā skaitā slogu, kas var rasties saistībā ar noteikumu transponēšanu un īstenošanu; atkārtoti aicina novērtēt RK saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par labāku regulējumu sniegto ieguldījumu likumdošanas procesā, ņemot vērā RK privileģēto institucionālo lomu saistībā ar subsidiaritātes principu un ES tiesību aktu teritoriālo ietekmi;

| 58. | atkārtoti aicina attiecībā uz vietējo un reģionālo pašvaldību demokrātiski vēlētajiem pārstāvjiem un to pārstāvības apvienībām noteikt atbrīvojumu no ES pārredzamības reģistra noteikumiem, ar ko paredzēts regulēt lobistu piekļuvi ES iestādēm; |
| --- | --- |

58.

atkārtoti aicina attiecībā uz vietējo un reģionālo pašvaldību demokrātiski vēlētajiem pārstāvjiem un to pārstāvības apvienībām noteikt atbrīvojumu no ES pārredzamības reģistra noteikumiem, ar ko paredzēts regulēt lobistu piekļuvi ES iestādēm;

| 59. | atzinīgi vērtē Komisijas nolūku paplašināt “pilsoņu dialogu” un apņemšanos pārvarēt plaisu starp ES un tās iedzīvotājiem; atkārtoti apstiprina: lai palielinātu ES un tās tiesību aktu leģitimitāti, komiteja arī turpmāk veicinās pārredzamību un demokrātisku pārskatatbildību ES lēmumu pieņemšanas procesā, kā arī decentralizētu komunikāciju par ES politiku, kas ietekmē vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

59.

atzinīgi vērtē Komisijas nolūku paplašināt “pilsoņu dialogu” un apņemšanos pārvarēt plaisu starp ES un tās iedzīvotājiem; atkārtoti apstiprina: lai palielinātu ES un tās tiesību aktu leģitimitāti, komiteja arī turpmāk veicinās pārredzamību un demokrātisku pārskatatbildību ES lēmumu pieņemšanas procesā, kā arī decentralizētu komunikāciju par ES politiku, kas ietekmē vietējās un reģionālās pašvaldības;

| 60. | ar lielu interesi seko līdzi regulas par Eiropas pilsoņu iniciatīvu pārskatīšanai un uzsver, ka regula ir visaptveroši jāpārskata, lai šis instruments var pildītu savus uzdevumus un nodrošināt vēlamās priekšrocības; |
| --- | --- |

60.

ar lielu interesi seko līdzi regulas par Eiropas pilsoņu iniciatīvu pārskatīšanai un uzsver, ka regula ir visaptveroši jāpārskata, lai šis instruments var pildītu savus uzdevumus un nodrošināt vēlamās priekšrocības;

| 61. | uzdod komitejas priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropadomes priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

61.

uzdod komitejas priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropadomes priekšsēdētājam.

Briselē, 2015. gada 3. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Lēmums Nr. 1386/2013/ES.

1

(2)  CDR 1119-2012; CDR 593-2013.

2

---

ATZINUMI

Reģionu komiteja

115. plenārsesija 2015. gada 3.–4. decembrī

| 10.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 51/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 51/8

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Teritoriālais redzējums 2050. gadam: kādas perspektīvas?”

(2016/C 051/02)

| Ziņotājs: | Oldřich VLASÁK (CZ/ECR), Hradeckrāloves pilsētas domes loceklis |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Oldřich VLASÁK (CZ/ECR), Hradeckrāloves pilsētas domes loceklis

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē prezidentvalsts Luksemburgas centienus apspriest teritoriālo redzējumu 2050. gadam un ir gandarīta, ka prezidentvalsts Luksemburga par minēto tematu ir nolēmusi apspriesties ar RK; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē prezidentvalsts Luksemburgas centienus apspriest teritoriālo redzējumu 2050. gadam un ir gandarīta, ka prezidentvalsts Luksemburga par minēto tematu ir nolēmusi apspriesties ar RK;

| 2. | uzsver, ka ir svarīgi skaidri atzīt Eiropas Savienības teritoriālo apstākļu plašo daudzveidību, kurai vajadzīgas atšķirīgas pieejas un problēmu risināšanas stratēģijas; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka ir svarīgi skaidri atzīt Eiropas Savienības teritoriālo apstākļu plašo daudzveidību, kurai vajadzīgas atšķirīgas pieejas un problēmu risināšanas stratēģijas;

| 3. | uzskata, ka vairāk nekā 15 gadus pēc 1999. gadā Potsdamā pieņemtās Eiropas Telpiskās attīstības perspektīvas Eiropas Savienībai ir vajadzīgs jauns teritoriālais redzējums, kas:






  — | teritoriālās kohēzijas koncepciju, tādu, kāda tā ir noteikta Lisabonas līgumā, ieviestu darbības pamatnostādnēs, |
| --- | --- | --- |

3.

uzskata, ka vairāk nekā 15 gadus pēc 1999. gadā Potsdamā pieņemtās Eiropas Telpiskās attīstības perspektīvas Eiropas Savienībai ir vajadzīgs jauns teritoriālais redzējums, kas:

—

teritoriālās kohēzijas koncepciju, tādu, kāda tā ir noteikta Lisabonas līgumā, ieviestu darbības pamatnostādnēs,

| — | ietvertu ne tikai telpiskās attīstības perspektīvu, |
| --- | --- |

—

ietvertu ne tikai telpiskās attīstības perspektīvu,

| — | paredzētu risināt galvenās teritoriālās problēmas Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

paredzētu risināt galvenās teritoriālās problēmas Eiropas Savienībā,

| — | sniegtu norādes visām ES politikas jomām ar teritoriālu dimensiju un būtu saistīts un saskanīgs ar teritoriālās kohēzijas politiku un tās pasākumiem, kurus līdzfinansē no ESI fondiem, |
| --- | --- |

—

sniegtu norādes visām ES politikas jomām ar teritoriālu dimensiju un būtu saistīts un saskanīgs ar teritoriālās kohēzijas politiku un tās pasākumiem, kurus līdzfinansē no ESI fondiem,

| — | sniegtu pamatnostādnes visām ES politikas jomām, kurām ir teritoriāla dimensija, |
| --- | --- |

—

sniegtu pamatnostādnes visām ES politikas jomām, kurām ir teritoriāla dimensija,

| — | būtu saistīts ar Eiropas politikas nākotnes ilgtermiņa saimnieciskajiem, vides un sociālajiem mērķiem, |
| --- | --- |

—

būtu saistīts ar Eiropas politikas nākotnes ilgtermiņa saimnieciskajiem, vides un sociālajiem mērķiem,

| — | pamatotos uz subsidiaritātes un daudzlīmeņu pārvaldības principu; |
| --- | --- |

—

pamatotos uz subsidiaritātes un daudzlīmeņu pārvaldības principu;

| 4. | tāpēc aicina rīkot plašu Eiropas mēroga apspriešanos par turpmāko Eiropas Savienības teritoriālo redzējumu, pamatojoties uz Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju (COM(2008) 616 final), un atkārtoti aicina sagatavot balto grāmatu par teritoriālo kohēziju, ko varētu izmantot kā pamatu citām ES politikas jomām ar spēcīgāku teritoriālo dimensiju jau nākamajā plānošanas periodā pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

4.

tāpēc aicina rīkot plašu Eiropas mēroga apspriešanos par turpmāko Eiropas Savienības teritoriālo redzējumu, pamatojoties uz Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju (COM(2008) 616 final), un atkārtoti aicina sagatavot balto grāmatu par teritoriālo kohēziju, ko varētu izmantot kā pamatu citām ES politikas jomām ar spēcīgāku teritoriālo dimensiju jau nākamajā plānošanas periodā pēc 2020. gada;

| 5. | uzsver, ka ir svarīgi laikus apzināt globālās tendences un grūtības, lai attiecīgi pielāgotu publisko politiku. Šajā saistībā RK atzinīgi vērtē Eiropas iestāžu vadībā sagatavotos dažādos perspektīvas ziņojumus un norāda uz RK pētījumu “Problēmas pie 2025. gada apvāršņa. Galvenās tendences un ietekme uz pašvaldībām” (1); |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ir svarīgi laikus apzināt globālās tendences un grūtības, lai attiecīgi pielāgotu publisko politiku. Šajā saistībā RK atzinīgi vērtē Eiropas iestāžu vadībā sagatavotos dažādos perspektīvas ziņojumus un norāda uz RK pētījumu “Problēmas pie 2025. gada apvāršņa. Galvenās tendences un ietekme uz pašvaldībām” (1);

| 6. | norāda uz globālajām tendencēm un problēmām, ar kurām saskaras Eiropas Savienība – tās konstatētas ESPAS projekta ietvaros (2) sagatavotajā ziņojumā “Globālās tendences līdz 2030. gadam. Vai ES spēs risināt gaidāmās problēmas?” – un kurām piemīt teritoriāla dimensija, jo to ietekme katrā reģionā atšķiras atkarībā no teritoriālajām īpatnībām un apstākļiem. Tomēr RK norāda, ka ESPAS ziņojumā teritoriālā dimensija nav tikusi pietiekami ņemta vērā, tāpēc komiteja vēlas ar savu ieguldījumu piedalīties teritoriālās dimensijas jautājuma risināšanā ESPAS projekta turpmākajā darbā; |
| --- | --- |

6.

norāda uz globālajām tendencēm un problēmām, ar kurām saskaras Eiropas Savienība – tās konstatētas ESPAS projekta ietvaros (2) sagatavotajā ziņojumā “Globālās tendences līdz 2030. gadam. Vai ES spēs risināt gaidāmās problēmas?” – un kurām piemīt teritoriāla dimensija, jo to ietekme katrā reģionā atšķiras atkarībā no teritoriālajām īpatnībām un apstākļiem. Tomēr RK norāda, ka ESPAS ziņojumā teritoriālā dimensija nav tikusi pietiekami ņemta vērā, tāpēc komiteja vēlas ar savu ieguldījumu piedalīties teritoriālās dimensijas jautājuma risināšanā ESPAS projekta turpmākajā darbā;

| 7. | uzskata, ka Eiropai ir vajadzīgs skaidrs teritoriālais redzējums, lai efektīvi reaģētu uz pašreizējām un nākotnes tendencēm un problēmām, un ka ar to būtu jāstiprina teritoriālā dimensija politikas izstrādē, piemēram, izmantojot pieeju, kuras pamatā ir teritoriāls skatījums; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka Eiropai ir vajadzīgs skaidrs teritoriālais redzējums, lai efektīvi reaģētu uz pašreizējām un nākotnes tendencēm un problēmām, un ka ar to būtu jāstiprina teritoriālā dimensija politikas izstrādē, piemēram, izmantojot pieeju, kuras pamatā ir teritoriāls skatījums;

| 8. | šajā saistībā atgādina par teritoriālās attīstības programmu 2020. gadam, kura joprojām ir spēkā un kuras īstenošana ir jāuzlabo. Ņemot to vērā, RK norāda uz savu nesen pieņemto atzinumu “Eiropas Savienības Teritoriālās attīstības programmas (2020) īstenošanas uzlabošana” (3); |
| --- | --- |

8.

šajā saistībā atgādina par teritoriālās attīstības programmu 2020. gadam, kura joprojām ir spēkā un kuras īstenošana ir jāuzlabo. Ņemot to vērā, RK norāda uz savu nesen pieņemto atzinumu “Eiropas Savienības Teritoriālās attīstības programmas (2020) īstenošanas uzlabošana” (3);

| 9. | turklāt uzsver, ka labas politikas veidošanas būtisks elements ir stratēģiskā plānošana un skaidru, sasniedzamu politikas mērķu izvirzīšana, kas var būt daļa no “redzējuma”; |
| --- | --- |

9.

turklāt uzsver, ka labas politikas veidošanas būtisks elements ir stratēģiskā plānošana un skaidru, sasniedzamu politikas mērķu izvirzīšana, kas var būt daļa no “redzējuma”;

| 10. | atgādina, ka ES līmenī Līgumā (LESD 174. pantā) ir noteikts vispārējs Eiropas Savienības teritoriālās attīstības mērķis, paredzot, ka “Savienības vispārējas harmoniskas attīstības veicināšanai tā izstrādā un veic darbības, kas stiprina ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju”. Teritoriālā kohēzija nozīmē nodrošināt visu ES teritoriju līdzsvarotu attīstību; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka ES līmenī Līgumā (LESD 174. pantā) ir noteikts vispārējs Eiropas Savienības teritoriālās attīstības mērķis, paredzot, ka “Savienības vispārējas harmoniskas attīstības veicināšanai tā izstrādā un veic darbības, kas stiprina ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju”. Teritoriālā kohēzija nozīmē nodrošināt visu ES teritoriju līdzsvarotu attīstību;

Politikas veidošanas teritoriālā dimensija

| 11. | vērš uzmanību uz priekšrocībām un ieguvumiem, ko dod teritoriālā pieeja (4), kuras pamatelementi ir saistīti ar nozaru integrāciju konkrētā teritoriālā stratēģijā un ar teritoriālo dialogu, kas orientēts uz rezultātiem. Ja teritoriālo pieeju izmanto efektīvi, tā ļauj novērtēt un atdzīvināt teritoriālo identitāti un teritoriālās iezīmes kā unikālu vērtību; |
| --- | --- |

11.

vērš uzmanību uz priekšrocībām un ieguvumiem, ko dod teritoriālā pieeja (4), kuras pamatelementi ir saistīti ar nozaru integrāciju konkrētā teritoriālā stratēģijā un ar teritoriālo dialogu, kas orientēts uz rezultātiem. Ja teritoriālo pieeju izmanto efektīvi, tā ļauj novērtēt un atdzīvināt teritoriālo identitāti un teritoriālās iezīmes kā unikālu vērtību;

| 12. | norāda: lai gan teritoriālā pieeja tiek bieži apspriesta ES iestādēs, tā vēl nav visur plaši ieviesta nedz ES, nedz dalībvalstu līmenī. Eiropas Reģionu komiteja atkārtoti pauž stingru pārliecību, ka teritoriālā pieeja ES politikai dos vislabākos rezultātus, jo politikas pasākumi tiks pielāgoti vietējām īpatnībām un tādējādi palīdzēs efektīvāk risināt reģionu, pilsētu un vietējo pašvaldību problēmas, tādā veidā mazinot atšķirības starp to attīstības līmeni; |
| --- | --- |

12.

norāda: lai gan teritoriālā pieeja tiek bieži apspriesta ES iestādēs, tā vēl nav visur plaši ieviesta nedz ES, nedz dalībvalstu līmenī. Eiropas Reģionu komiteja atkārtoti pauž stingru pārliecību, ka teritoriālā pieeja ES politikai dos vislabākos rezultātus, jo politikas pasākumi tiks pielāgoti vietējām īpatnībām un tādējādi palīdzēs efektīvāk risināt reģionu, pilsētu un vietējo pašvaldību problēmas, tādā veidā mazinot atšķirības starp to attīstības līmeni;

| 13. | norāda: lai gan joprojām ir nepieciešams stiprināt atsevišķu nozaru politiku, teritoriālā pieeja ir visefektīvākā pieeja, ar kuru sasniegt Līguma mērķi – vispārēju harmonisku attīstību. Šajā saistībā RK atsaucas uz Eiropas Komisijas vadītu pētījumu, kurā konstatētas piecas kopējas iezīmes, kas raksturīgas sekmīgai teritoriālās pieejas īstenošanai (5). Šo iezīmju vidū ir teritoriālās identitātes novērtēšanas svarīgā nozīme, ģeogrāfisko un nozaru robežu pārsniegšana, atvērta pārvaldības sistēma, spēcīga vadības spēja, kā arī eksperimentēšana un mācīšanās darba gaitā; |
| --- | --- |

13.

norāda: lai gan joprojām ir nepieciešams stiprināt atsevišķu nozaru politiku, teritoriālā pieeja ir visefektīvākā pieeja, ar kuru sasniegt Līguma mērķi – vispārēju harmonisku attīstību. Šajā saistībā RK atsaucas uz Eiropas Komisijas vadītu pētījumu, kurā konstatētas piecas kopējas iezīmes, kas raksturīgas sekmīgai teritoriālās pieejas īstenošanai (5). Šo iezīmju vidū ir teritoriālās identitātes novērtēšanas svarīgā nozīme, ģeogrāfisko un nozaru robežu pārsniegšana, atvērta pārvaldības sistēma, spēcīga vadības spēja, kā arī eksperimentēšana un mācīšanās darba gaitā;

| 14. | uzskata: teritoriālās attīstības jomā nozaru politika ir nozīmīga, taču teritoriāla pieeja ir svarīgs sākumpunkts pielāgotai vietējai un reģionālajai attīstībai. Koncepcija, kas paredz izveidot vienotu satvaru (partnerības nolīgumu) Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanai šajā plānošanas periodā, ir vērtējama atzinīgi, taču, lai visu politikas pasākumu īstenošana būtu efektīva, jānovērš atšķirīgo noteikumu radītie šķēršļi. Eiropas strukturālo un investīciju fondu tiesiskais regulējums būtu jāvienkāršo, uzklausot un iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības. Būtu jānodrošina, ka finansējumu projektiem, kas īstenoti ar teritoriāli integrētu pieeju, varētu saņemt no vairākiem fondiem, bet uz šādiem projektiem attiektos tikai viens tiesiskais regulējums; |
| --- | --- |

14.

uzskata: teritoriālās attīstības jomā nozaru politika ir nozīmīga, taču teritoriāla pieeja ir svarīgs sākumpunkts pielāgotai vietējai un reģionālajai attīstībai. Koncepcija, kas paredz izveidot vienotu satvaru (partnerības nolīgumu) Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanai šajā plānošanas periodā, ir vērtējama atzinīgi, taču, lai visu politikas pasākumu īstenošana būtu efektīva, jānovērš atšķirīgo noteikumu radītie šķēršļi. Eiropas strukturālo un investīciju fondu tiesiskais regulējums būtu jāvienkāršo, uzklausot un iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības. Būtu jānodrošina, ka finansējumu projektiem, kas īstenoti ar teritoriāli integrētu pieeju, varētu saņemt no vairākiem fondiem, bet uz šādiem projektiem attiektos tikai viens tiesiskais regulējums;

| 15. | norāda uz analīzi, kura atspoguļota Sestajā ziņojumā par kohēziju un kurā teikts, ka “pēdējos gados reģionālās atšķirības ir palielinājušās, jo ekonomikas krīze reģionus ir skārusi atšķirīgi” (6). Patiesībā Eiropas reģionus ļoti atšķirīgi ietekmējusi ne tikai pati krīze, bet arī politikas lēmumi, it īpaši ar Eiropas pusgadu saistītie taupības pasākumi. Piemēram, finansiāli spēcīgie reģioni spēja mazināt krīzes sekas un ievērot Eiropas pusgada prasības, toties finansiāli vājiem reģioniem taupības pasākumu dēļ bija jāsamazina publiskie ieguldījumi, kas savukārt izraisīja ekonomikas problēmas. Minētā analīze ļauj secināt, ka teritoriāla ietekme ir pat tādās politikas jomās un ārējos faktoros, kas iepriekš teritoriālā perspektīvā nav aplūkoti, piemēram, banku vai fiskālajā politikā. Atgādina, ka krīze it īpaši saasinājusi teritoriālās atšķirības un smagāk skārusi mazāk attīstītās valstis. Tāpēc RK uzsver: lai politikas pasākumiem būtu vienota ietekme, tie jāpiemēro, pamatojoties uz līdzsvara atgūšanas principu un teritoriālo pieeju. Tas nozīmē, ka ir jāpiemēro līdzsvarota pieeja taupības pasākumiem; |
| --- | --- |

15.

norāda uz analīzi, kura atspoguļota Sestajā ziņojumā par kohēziju un kurā teikts, ka “pēdējos gados reģionālās atšķirības ir palielinājušās, jo ekonomikas krīze reģionus ir skārusi atšķirīgi” (6). Patiesībā Eiropas reģionus ļoti atšķirīgi ietekmējusi ne tikai pati krīze, bet arī politikas lēmumi, it īpaši ar Eiropas pusgadu saistītie taupības pasākumi. Piemēram, finansiāli spēcīgie reģioni spēja mazināt krīzes sekas un ievērot Eiropas pusgada prasības, toties finansiāli vājiem reģioniem taupības pasākumu dēļ bija jāsamazina publiskie ieguldījumi, kas savukārt izraisīja ekonomikas problēmas. Minētā analīze ļauj secināt, ka teritoriāla ietekme ir pat tādās politikas jomās un ārējos faktoros, kas iepriekš teritoriālā perspektīvā nav aplūkoti, piemēram, banku vai fiskālajā politikā. Atgādina, ka krīze it īpaši saasinājusi teritoriālās atšķirības un smagāk skārusi mazāk attīstītās valstis. Tāpēc RK uzsver: lai politikas pasākumiem būtu vienota ietekme, tie jāpiemēro, pamatojoties uz līdzsvara atgūšanas principu un teritoriālo pieeju. Tas nozīmē, ka ir jāpiemēro līdzsvarota pieeja taupības pasākumiem;

| 16. | norāda, ka kopš 2009. gada debatēm “IKP un ne tikai” pieejamo datu apjoms ES līmenī ir būtiski palielinājies, un tagad, kad tiek vērtēts progress ES mērķu sasniegšanā, it īpaši ES reģionu un pilsētu līmenī, ir jāapzina citi rādītāji, kas papildina IKP; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka kopš 2009. gada debatēm “IKP un ne tikai” pieejamo datu apjoms ES līmenī ir būtiski palielinājies, un tagad, kad tiek vērtēts progress ES mērķu sasniegšanā, it īpaši ES reģionu un pilsētu līmenī, ir jāapzina citi rādītāji, kas papildina IKP;

| 17. | uzsver, ka lielākajai daļai ES politikas jomu piemīt reģionālā un vietējā dimensija, ko var novērtēt, izmantojot teritoriālās ietekmes novērtējumu (TIN), un tas būtu jāņem vērā, izstrādājot un pārskatot attiecīgās politikas jomas. Attiecībā uz noteiktiem dosjē 2014. gadā RK uzsāka savas TIN stratēģijas izmēģinājuma posmu, kura laikā pārbaudīja dažādas metodes un pieejas. Komiteja pauž gandarījumu, ka pēc labāka regulējuma programmas publicēšanas, kas notika 2015. gada 19. maijā, Komisija izmantos TIN kā vienu no ietekmes novērtējuma elementiem. Tāpēc RK uzsver arī ES pilsētvides attīstības programmas nozīmi, īpašu uzmanību pievēršot “iekšzemes teritorijām”, un tās īstenošanas prioritāro nozīmi reģionu attīstības veicināšanā. Komiteja atsaucas uz atzinumu “Ceļā uz integrētu ES pilsētvides politiku” (2014. gada 25. jūnijs) (7) un uzsver tajā ierosināto priekšlikumu pieņemt balto grāmatu par integrētu pilsētvides politiku. Visbeidzot, komiteja uzsver, ka atbalsta Eiropas Komisijas paziņojumu par pirmajiem konkrētajiem pasākumiem ceļā uz ES pilsētvides politikas pieņemšanu, kuras īstenošanai no ES budžeta tiks piešķirti EUR 80 miljardi (8). Komiteja aicina Komisiju izmantot RK pieredzi; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka lielākajai daļai ES politikas jomu piemīt reģionālā un vietējā dimensija, ko var novērtēt, izmantojot teritoriālās ietekmes novērtējumu (TIN), un tas būtu jāņem vērā, izstrādājot un pārskatot attiecīgās politikas jomas. Attiecībā uz noteiktiem dosjē 2014. gadā RK uzsāka savas TIN stratēģijas izmēģinājuma posmu, kura laikā pārbaudīja dažādas metodes un pieejas. Komiteja pauž gandarījumu, ka pēc labāka regulējuma programmas publicēšanas, kas notika 2015. gada 19. maijā, Komisija izmantos TIN kā vienu no ietekmes novērtējuma elementiem. Tāpēc RK uzsver arī ES pilsētvides attīstības programmas nozīmi, īpašu uzmanību pievēršot “iekšzemes teritorijām”, un tās īstenošanas prioritāro nozīmi reģionu attīstības veicināšanā. Komiteja atsaucas uz atzinumu “Ceļā uz integrētu ES pilsētvides politiku” (2014. gada 25. jūnijs) (7) un uzsver tajā ierosināto priekšlikumu pieņemt balto grāmatu par integrētu pilsētvides politiku. Visbeidzot, komiteja uzsver, ka atbalsta Eiropas Komisijas paziņojumu par pirmajiem konkrētajiem pasākumiem ceļā uz ES pilsētvides politikas pieņemšanu, kuras īstenošanai no ES budžeta tiks piešķirti EUR 80 miljardi (8). Komiteja aicina Komisiju izmantot RK pieredzi;

Uz pierādījumiem balstīta politikas veidošana

| 18. | pauž bažas, ka pašreizējās statistiskās vienības ES dalībvalstīs ne vienmēr atspoguļo patieso sociālekonomisko situāciju, tāpēc tās nevajadzētu izmantot par vienīgo pamatu nākotnes politikas izstrādei un īstenošanai. Politikas jomas būtu jāpapildina ar spēcīgu starpnozaru, starpreģionālo un pārrobežu dimensiju, ņemot vērā plašāko ietekmi uz citiem reģioniem; |
| --- | --- |

18.

pauž bažas, ka pašreizējās statistiskās vienības ES dalībvalstīs ne vienmēr atspoguļo patieso sociālekonomisko situāciju, tāpēc tās nevajadzētu izmantot par vienīgo pamatu nākotnes politikas izstrādei un īstenošanai. Politikas jomas būtu jāpapildina ar spēcīgu starpnozaru, starpreģionālo un pārrobežu dimensiju, ņemot vērā plašāko ietekmi uz citiem reģioniem;

| 19. | atkārtoti uzsver, ka šīs ietekmes apzināšanas nolūkā dalībvalstīm un Eiropas Savienībai politikas veidošanas procesā, kā arī plānojot un īstenojot nozaru investīcijas, teritoriālās ietekmes novērtējumi būtu jāveic kā standarta prakse. Ja netiek ņemta vērā ES un valstu politikas iespējamā asimetriskā ietekme, šī politika nekad nevar būt pietiekami efektīva vai lietderīga, un tai var rasties nevēlamas sekas; |
| --- | --- |

19.

atkārtoti uzsver, ka šīs ietekmes apzināšanas nolūkā dalībvalstīm un Eiropas Savienībai politikas veidošanas procesā, kā arī plānojot un īstenojot nozaru investīcijas, teritoriālās ietekmes novērtējumi būtu jāveic kā standarta prakse. Ja netiek ņemta vērā ES un valstu politikas iespējamā asimetriskā ietekme, šī politika nekad nevar būt pietiekami efektīva vai lietderīga, un tai var rasties nevēlamas sekas;

| 20. | uzsver: izvērtējot ES politikas ietekmi, ir jāņem vērā fakts, ka aizvien vairāk ES iedzīvotāju dzīvo pilsētās, un ir jāapzina problēmas, ko tas rada gan pilsētām, gan laukiem. Patlaban pilsētu līmenī statistikas datu nav vai arī tie ir ļoti ierobežoti, tāpēc ir grūti veikt saskaņotu un vispusīgu ietekmes novērtējumu. RK un Eiropas Komisija pašlaik strādā pie izmēģinājuma projekta, kas saistīts ar pilsētas ietekmes novērtējumu un kas nākotnē vēl jāpilnveido; tas varētu kļūt par noderīgu instrumentu, ar ko novērtēt minēto ietekmi un rezultātā uzlabot regulējumu. Uzsver, ka Reģionu komiteja arī ir aicinājusi ES politikā vairāk ņemt vērā kumulatīvo ietekmi uz mazām un vidēja lieluma pilsētām; |
| --- | --- |

20.

uzsver: izvērtējot ES politikas ietekmi, ir jāņem vērā fakts, ka aizvien vairāk ES iedzīvotāju dzīvo pilsētās, un ir jāapzina problēmas, ko tas rada gan pilsētām, gan laukiem. Patlaban pilsētu līmenī statistikas datu nav vai arī tie ir ļoti ierobežoti, tāpēc ir grūti veikt saskaņotu un vispusīgu ietekmes novērtējumu. RK un Eiropas Komisija pašlaik strādā pie izmēģinājuma projekta, kas saistīts ar pilsētas ietekmes novērtējumu un kas nākotnē vēl jāpilnveido; tas varētu kļūt par noderīgu instrumentu, ar ko novērtēt minēto ietekmi un rezultātā uzlabot regulējumu. Uzsver, ka Reģionu komiteja arī ir aicinājusi ES politikā vairāk ņemt vērā kumulatīvo ietekmi uz mazām un vidēja lieluma pilsētām;

| 21. | atgādina, ka arī lauku teritorijas atšķiras savu īpatnību un problemātikas ziņā un ka to attīstības līmenis nesasniedz ES attīstības līmeni, īpaši salīdzinājumā ar attīstības līmeni pilsētu teritorijās, un šī plaisa palielinās. Teritoriālo kohēziju nav iespējams nodrošināt, ja netiek izmantots viss pieejamais potenciāls, kas ietver visu teritoriju potenciālu. Tas ir īpaši svarīgi, jo starp pilsētu un lauku teritorijām pastāvošo funkcionālo saikņu dēļ (piemēram, cilvēku pastāvīgā pārvietošanās turp un atpakaļ vai atpūtas iespēju piedāvājums) noteiktos gadījumos teritorijas gandrīz nav iespējams skaidri norobežot; |
| --- | --- |

21.

atgādina, ka arī lauku teritorijas atšķiras savu īpatnību un problemātikas ziņā un ka to attīstības līmenis nesasniedz ES attīstības līmeni, īpaši salīdzinājumā ar attīstības līmeni pilsētu teritorijās, un šī plaisa palielinās. Teritoriālo kohēziju nav iespējams nodrošināt, ja netiek izmantots viss pieejamais potenciāls, kas ietver visu teritoriju potenciālu. Tas ir īpaši svarīgi, jo starp pilsētu un lauku teritorijām pastāvošo funkcionālo saikņu dēļ (piemēram, cilvēku pastāvīgā pārvietošanās turp un atpakaļ vai atpūtas iespēju piedāvājums) noteiktos gadījumos teritorijas gandrīz nav iespējams skaidri norobežot;

| 22. | nākamajās desmitgadēs ir paredzama strauja tehnoloģijas attīstība, tāpēc attīstīsies arī mehānismi, ar kuriem ātri, efektīvi un objektīvi novērtēt minēto ietekmi. Šādi modeļi jau tiek radīti un strauji pilnveidoti; labs piemērs tam ir ESPON Quick Scan (“ātrā pārbaudīšana”). Pašlaik galvenais šķērslis šādu instrumentu izmantošanai ir tas, ka trūkst pietiekamu un pilnīgu statistikas datubāzes, it īpaši vietējā līmenī; |
| --- | --- |

22.

nākamajās desmitgadēs ir paredzama strauja tehnoloģijas attīstība, tāpēc attīstīsies arī mehānismi, ar kuriem ātri, efektīvi un objektīvi novērtēt minēto ietekmi. Šādi modeļi jau tiek radīti un strauji pilnveidoti; labs piemērs tam ir ESPON Quick Scan (“ātrā pārbaudīšana”). Pašlaik galvenais šķērslis šādu instrumentu izmantošanai ir tas, ka trūkst pietiekamu un pilnīgu statistikas datubāzes, it īpaši vietējā līmenī;

| 23. | uzskata, ka vienlīdz svarīgi ir novērtēt dažu ES politikas nostādņu teritoriālo ietekmi LESD 174. pantā minētajos apvidos – galējos ziemeļu reģionos ar ļoti mazu iedzīvotāju blīvumu, salās, pārrobežu vai kalnu reģionos –, ko skar nelabvēlīgi strukturālie, dabas vai demogrāfiskie apstākļi; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka vienlīdz svarīgi ir novērtēt dažu ES politikas nostādņu teritoriālo ietekmi LESD 174. pantā minētajos apvidos – galējos ziemeļu reģionos ar ļoti mazu iedzīvotāju blīvumu, salās, pārrobežu vai kalnu reģionos –, ko skar nelabvēlīgi strukturālie, dabas vai demogrāfiskie apstākļi;

| 24. | aicina dalībvalstis un Eiropas Savienību ieguldīt ievērojami vairāk resursu, lai iegūtu trūkstošos statistikas datus, kas atspoguļo dažādas teritoriālas problēmas, un lai ievērojami pilnveidotu datu vākšanu zemākajā administratīvajā līmenī. Īpaši svarīgi tas ir valstīs, kurās Eurostat teritoriālo vienību nomenklatūra neatspoguļo pietiekami precīzi vietējā vai reģionālā līmeņa ģeogrāfiju. Bez pilnīgas, mainīgo situāciju atspoguļojošas ES reģionu ainas nav iespējams izstrādāt efektīvu politiku, ar kuru risināt reģionu problēmas. RK atgādina, ka jaunajos struktūrfondu noteikumos pastāv struktūrfondu 11. tematiskais mērķis, kas domāts tieši tādu investīciju finansēšanai, kuras paredzētas datu pilnveidei vietējā un reģionālā līmenī; līdz šim tas šajā nolūkā diemžēl izmantots pārāk maz. Vienlaikus RK atgādina, ka dažādām ieinteresētajām personām, tostarp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ir jāmazina administratīvais slogs, izveidojot piemērotus instrumentus, kas ļauj stingri un selektīvi sistematizēt statistikas datu vākšanu un ziņošanu, lai atvieglotu datu apstrādi. Ir jārūpējas par to, lai saistībā ar 11. tematisko mērķi pieejamie resursi būtu labi zināmi; |
| --- | --- |

24.

aicina dalībvalstis un Eiropas Savienību ieguldīt ievērojami vairāk resursu, lai iegūtu trūkstošos statistikas datus, kas atspoguļo dažādas teritoriālas problēmas, un lai ievērojami pilnveidotu datu vākšanu zemākajā administratīvajā līmenī. Īpaši svarīgi tas ir valstīs, kurās Eurostat teritoriālo vienību nomenklatūra neatspoguļo pietiekami precīzi vietējā vai reģionālā līmeņa ģeogrāfiju. Bez pilnīgas, mainīgo situāciju atspoguļojošas ES reģionu ainas nav iespējams izstrādāt efektīvu politiku, ar kuru risināt reģionu problēmas. RK atgādina, ka jaunajos struktūrfondu noteikumos pastāv struktūrfondu 11. tematiskais mērķis, kas domāts tieši tādu investīciju finansēšanai, kuras paredzētas datu pilnveidei vietējā un reģionālā līmenī; līdz šim tas šajā nolūkā diemžēl izmantots pārāk maz. Vienlaikus RK atgādina, ka dažādām ieinteresētajām personām, tostarp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ir jāmazina administratīvais slogs, izveidojot piemērotus instrumentus, kas ļauj stingri un selektīvi sistematizēt statistikas datu vākšanu un ziņošanu, lai atvieglotu datu apstrādi. Ir jārūpējas par to, lai saistībā ar 11. tematisko mērķi pieejamie resursi būtu labi zināmi;

| 25. | uzsver, ka lietderīgu darbu veic ESPON programma (9), kas apkopo teritoriālo informāciju par visu Eiropu. Lai pieņemtu uz informāciju balstītus lēmumus par to, kā veikt ieguldījumus reģionālās attīstības stiprināšanā, īpaši noderīgas ir minētā projekta ziņojumā “Atvērtas un policentriskas Eiropas veidošana” iekļautās prognozes. Apsverot dažādus scenārijus, RK uzskata, ka policentriskai attīstībai jākļūst par mērķi un būtisku elementu 2050. gada teritoriālajā redzējumā, kas ietver jebkura lieluma vietējās pašvaldības visās ES dalībvalstīs. Augot lielpilsētu reģioniem, būtu jāveicina līdzsvarota attīstība, vienlaikus pievēršot uzmanību arī nelieliem ciematiem un mazāk attīstītajiem reģioniem, kā arī blakusesošo teritoriju savstarpējai saiknei; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka lietderīgu darbu veic ESPON programma (9), kas apkopo teritoriālo informāciju par visu Eiropu. Lai pieņemtu uz informāciju balstītus lēmumus par to, kā veikt ieguldījumus reģionālās attīstības stiprināšanā, īpaši noderīgas ir minētā projekta ziņojumā “Atvērtas un policentriskas Eiropas veidošana” iekļautās prognozes. Apsverot dažādus scenārijus, RK uzskata, ka policentriskai attīstībai jākļūst par mērķi un būtisku elementu 2050. gada teritoriālajā redzējumā, kas ietver jebkura lieluma vietējās pašvaldības visās ES dalībvalstīs. Augot lielpilsētu reģioniem, būtu jāveicina līdzsvarota attīstība, vienlaikus pievēršot uzmanību arī nelieliem ciematiem un mazāk attīstītajiem reģioniem, kā arī blakusesošo teritoriju savstarpējai saiknei;

Eiropas teritoriālais redzējums un pārvaldība

| 26. | ņemot vērā to, ka globālās tendences un grūtības Eiropas reģionus ietekmē atšķirīgi, un to, ka visām publiskās politikas jomām ir teritoriāla dimensija, Eiropas teritoriālais redzējums galvenokārt būtu jāorientē uz teritoriālās dimensijas piemērošanu Eiropas pārvaldībā; |
| --- | --- |

26.

ņemot vērā to, ka globālās tendences un grūtības Eiropas reģionus ietekmē atšķirīgi, un to, ka visām publiskās politikas jomām ir teritoriāla dimensija, Eiropas teritoriālais redzējums galvenokārt būtu jāorientē uz teritoriālās dimensijas piemērošanu Eiropas pārvaldībā;

| 27. | atgādina, ka RK ir pieņēmusi Eiropas Daudzlīmeņu pārvaldības hartu (10), kurā izklāstīti galvenie Eiropas pārvaldības principi, kas politikas veidošanā varētu palīdzēt stiprināt teritoriālo dimensiju un uzlabotu Eiropas ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, kā RK to ir atkārtoti uzsvērusi visos savos atzinumos par teritoriālo politiku; |
| --- | --- |

27.

atgādina, ka RK ir pieņēmusi Eiropas Daudzlīmeņu pārvaldības hartu (10), kurā izklāstīti galvenie Eiropas pārvaldības principi, kas politikas veidošanā varētu palīdzēt stiprināt teritoriālo dimensiju un uzlabotu Eiropas ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, kā RK to ir atkārtoti uzsvērusi visos savos atzinumos par teritoriālo politiku;

| 28. | uzskata, ka šajā saistībā īpaša uzmanība būtu jāpievērš un īpašs atbalsts jāsniedz dažādai vietējo un reģionālo pašvaldību un citu decentralizēto struktūru sadarbībai kā produktīvam, efektīvam un likumīgam sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanas līdzeklim; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka šajā saistībā īpaša uzmanība būtu jāpievērš un īpašs atbalsts jāsniedz dažādai vietējo un reģionālo pašvaldību un citu decentralizēto struktūru sadarbībai kā produktīvam, efektīvam un likumīgam sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanas līdzeklim;

| 29. | uzsver: ir pierādījies, ka vietējo un reģionālo pašvaldību pārrobežu sadarbība ir būtisks instruments pierobežas reģionu attīstībai. Tādēļ ES un dalībvalstīm būtu tā jāatbalsta arī turpmāk; |
| --- | --- |

29.

uzsver: ir pierādījies, ka vietējo un reģionālo pašvaldību pārrobežu sadarbība ir būtisks instruments pierobežas reģionu attīstībai. Tādēļ ES un dalībvalstīm būtu tā jāatbalsta arī turpmāk;

| 30. | uzsver, ka teritoriālajā pieejā novatoriski finanšu instrumenti un publiskā un privātā sektora partnerības ar skaidriem noteikumiem var būt svarīgi instrumenti teritoriālās attīstības nodrošināšanā tad, ja privātais finansējums var papildināt publisko finansējumu un ienākumi no ieguldījumiem ir pietiekami pievilcīgi. Tomēr ir jāgādā, lai vietējās un reģionālās pašvaldības saņemtu ievirzes un konsultācijas par finanšu instrumentu izmantošanu (11); |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka teritoriālajā pieejā novatoriski finanšu instrumenti un publiskā un privātā sektora partnerības ar skaidriem noteikumiem var būt svarīgi instrumenti teritoriālās attīstības nodrošināšanā tad, ja privātais finansējums var papildināt publisko finansējumu un ienākumi no ieguldījumiem ir pietiekami pievilcīgi. Tomēr ir jāgādā, lai vietējās un reģionālās pašvaldības saņemtu ievirzes un konsultācijas par finanšu instrumentu izmantošanu (11);

| 31. | uzsver, ka teritoriālās pieejas izstrādē izšķiroša nozīme ir vietējā līmeņa politiskajai vadībai un demokrātiski ievēlētām pašvaldībām, un norāda, ka šāda pieeja nozīmē ieinteresēto personu līdzdalību un visu pārvaldības līmeņu atklātumu. Ir svarīgi, lai šis process, tā vērtība un priekšrocības būtu labi saprotamas visiem tā dalībniekiem; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka teritoriālās pieejas izstrādē izšķiroša nozīme ir vietējā līmeņa politiskajai vadībai un demokrātiski ievēlētām pašvaldībām, un norāda, ka šāda pieeja nozīmē ieinteresēto personu līdzdalību un visu pārvaldības līmeņu atklātumu. Ir svarīgi, lai šis process, tā vērtība un priekšrocības būtu labi saprotamas visiem tā dalībniekiem;

| 32. | uzsver, ka dažādu pārvaldības līmeņu dalībniekiem teritoriālā pieeja rada īpašus uzdevumus. Teritorijas plānošanā un attīstības stratēģijās vienmēr jāņem vērā iedzīvotājiem vistuvākais līmenis, kas visbiežāk ir vietējais vai reģionālais; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka dažādu pārvaldības līmeņu dalībniekiem teritoriālā pieeja rada īpašus uzdevumus. Teritorijas plānošanā un attīstības stratēģijās vienmēr jāņem vērā iedzīvotājiem vistuvākais līmenis, kas visbiežāk ir vietējais vai reģionālais;

| 33. | tajās politikas jomās, kas ir Eiropas līmeņa kompetencē, sistemātiski jāņem vērā teritoriālā dimensija. Šajā ziņā RK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas labāka regulējuma iniciatīvu un piekrīt, ka “labāka regulējuma principu piemērošana nodrošinās, ka pasākumi ir balstīti uz pierādījumiem, ir labi izstrādāti un sniedz taustāmus un ilgtspējīgus rezultātus iedzīvotājiem, uzņēmumiem un sabiedrībai kopumā” (12). RK ir īpaši gandarīta par to, ka labāka regulējuma iniciatīvā pārņemti Eiropas Daudzlīmeņu pārvaldības hartas pamata principi; |
| --- | --- |

33.

tajās politikas jomās, kas ir Eiropas līmeņa kompetencē, sistemātiski jāņem vērā teritoriālā dimensija. Šajā ziņā RK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas labāka regulējuma iniciatīvu un piekrīt, ka “labāka regulējuma principu piemērošana nodrošinās, ka pasākumi ir balstīti uz pierādījumiem, ir labi izstrādāti un sniedz taustāmus un ilgtspējīgus rezultātus iedzīvotājiem, uzņēmumiem un sabiedrībai kopumā” (12). RK ir īpaši gandarīta par to, ka labāka regulējuma iniciatīvā pārņemti Eiropas Daudzlīmeņu pārvaldības hartas pamata principi;

| 34. | atgādina, ka RK ir izveidojusi stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanas uzraudzības forumu, lai uzraudzītu stratēģijas “Eiropa 2020” reģionālo dimensiju, un šis forums ir nonācis pie secinājuma, ka atjaunotā stratēģija “Eiropa 2020” būtu jābalsta uz visu pārvaldības līmeņu spēcīgāku partnerību un atbildības sajūtu un ka tajā būtu jāietver teritoriālā dimensija un jāuzlabo pārredzamība, pārskatatbildība un daudzlīmeņu pārvaldība (13); |
| --- | --- |

34.

atgādina, ka RK ir izveidojusi stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanas uzraudzības forumu, lai uzraudzītu stratēģijas “Eiropa 2020” reģionālo dimensiju, un šis forums ir nonācis pie secinājuma, ka atjaunotā stratēģija “Eiropa 2020” būtu jābalsta uz visu pārvaldības līmeņu spēcīgāku partnerību un atbildības sajūtu un ka tajā būtu jāietver teritoriālā dimensija un jāuzlabo pārredzamība, pārskatatbildība un daudzlīmeņu pārvaldība (13);

| 35. | saskaņā ar Eiropas Rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību uzskata, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāuztic attīstības plānu sagatavošana, kā unikālu priekšrocību izmantojot savu teritoriālo specifiku un ņemot vērā kopīgos Eiropas mērķus, kā arī pienācīgi iesaistot ieinteresētās organizācijas. RK uzsver, ka kohēzijas politikai ir būtiska nozīme finansiālajā atbalstā un metodiskajos norādījumos, vietējām un reģionālajām pašvaldībām īstenojot savus attīstības plānus. Efektīvai pārvaldībai, tāpat kā projektu kvalitātei, ir liela nozīme programmu īstenošanas uzlabošanā; |
| --- | --- |

35.

saskaņā ar Eiropas Rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību uzskata, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāuztic attīstības plānu sagatavošana, kā unikālu priekšrocību izmantojot savu teritoriālo specifiku un ņemot vērā kopīgos Eiropas mērķus, kā arī pienācīgi iesaistot ieinteresētās organizācijas. RK uzsver, ka kohēzijas politikai ir būtiska nozīme finansiālajā atbalstā un metodiskajos norādījumos, vietējām un reģionālajām pašvaldībām īstenojot savus attīstības plānus. Efektīvai pārvaldībai, tāpat kā projektu kvalitātei, ir liela nozīme programmu īstenošanas uzlabošanā;

| 36. | konstatē, ka sestajā gada uzraudzības ziņojumā par stratēģiju “Eiropa 2020” un “Eiropas pusgadu”, ko nesen (2015. gada oktobrī) publicēja RK stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanas uzraudzības forums, ir secināts, ka vietējās un reģionālās pašvaldības 15 ES dalībvalstīs bija cieši iesaistītas valstu reformu programmu sagatavošanā. Turklāt saistībā ar programmu īstenošanu 23 no 28 valdībām īpaši norādīja uz vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi noteiktās jomās, piemēram, darba tirgus politikā, sociālajā integrācijā un veselības aprūpē. Attiecībā uz stratēģiju “Eiropa 2020” jāatzīmē, ka 20 dalībvalstis uzsvēra vietējo un reģionālo pašvaldību lomu valsts reformu programmās tādās jomās kā sociālā integrācija, atjaunojamā enerģija un klimata pārmaiņas. Tāpēc RK aicina pārskatīt stratēģiju “Eiropa 2020”, lai turpinātu stiprināt ES politikas teritoriālo dimensiju un panāktu, ka visas dalībvalstis, izstrādājot valstu reformu programmas, ievēro subsidiaritātes, daudzlīmeņu pārvaldības un partnerības principus; |
| --- | --- |

36.

konstatē, ka sestajā gada uzraudzības ziņojumā par stratēģiju “Eiropa 2020” un “Eiropas pusgadu”, ko nesen (2015. gada oktobrī) publicēja RK stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanas uzraudzības forums, ir secināts, ka vietējās un reģionālās pašvaldības 15 ES dalībvalstīs bija cieši iesaistītas valstu reformu programmu sagatavošanā. Turklāt saistībā ar programmu īstenošanu 23 no 28 valdībām īpaši norādīja uz vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi noteiktās jomās, piemēram, darba tirgus politikā, sociālajā integrācijā un veselības aprūpē. Attiecībā uz stratēģiju “Eiropa 2020” jāatzīmē, ka 20 dalībvalstis uzsvēra vietējo un reģionālo pašvaldību lomu valsts reformu programmās tādās jomās kā sociālā integrācija, atjaunojamā enerģija un klimata pārmaiņas. Tāpēc RK aicina pārskatīt stratēģiju “Eiropa 2020”, lai turpinātu stiprināt ES politikas teritoriālo dimensiju un panāktu, ka visas dalībvalstis, izstrādājot valstu reformu programmas, ievēro subsidiaritātes, daudzlīmeņu pārvaldības un partnerības principus;

| 37. | kohēzijas politikai būtu jānodrošina vietējo un reģionālo plānu saskaņotība ar Eiropas mērķiem. Šajā ziņā galvenie instrumenti ir partnerattiecību nolīgumi un darbības programmas. RK uzsver, ka kohēzijas politikas finansējums no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem var būt viens no veidiem, kā nodrošināt nepieciešamo finansiālo palīdzību plānu īstenošanai. Komiteja arī norāda, ka vietējo un reģionālo attīstības plānu īstenošanu var vēl vairāk veicināt ar īpašiem kohēzijas politikas instrumentiem, piemēram, integrētiem teritoriālajiem ieguldījumiem (ITI) un sabiedrības virzītu vietējo attīstību (SVVA), kas būtu jāizmanto plašāk; |
| --- | --- |

37.

kohēzijas politikai būtu jānodrošina vietējo un reģionālo plānu saskaņotība ar Eiropas mērķiem. Šajā ziņā galvenie instrumenti ir partnerattiecību nolīgumi un darbības programmas. RK uzsver, ka kohēzijas politikas finansējums no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem var būt viens no veidiem, kā nodrošināt nepieciešamo finansiālo palīdzību plānu īstenošanai. Komiteja arī norāda, ka vietējo un reģionālo attīstības plānu īstenošanu var vēl vairāk veicināt ar īpašiem kohēzijas politikas instrumentiem, piemēram, integrētiem teritoriālajiem ieguldījumiem (ITI) un sabiedrības virzītu vietējo attīstību (SVVA), kas būtu jāizmanto plašāk;

| 38. | daudzām ES politikas jomām, piemēram, lauksaimniecībai un lauku attīstībai, transportam un enerģētikai vai vides aizsardzībai, piemīt teritoriāla dimensija, kas šajās jomās ir tikpat svarīga kā kohēzijas politikā. Tāpēc šīs pārējo nozaru politikas jomas arī ir jāpielāgo tā, lai atbalstītu vietējās un reģionālās attīstības plānus. Teritoriālajā redzējumā 2050. gadam jāietver visas ES politikas jomas, kurām piemīt nozīmīga teritoriālā dimensija, tādējādi panākot, lai teritoriāla pieeja politikas veidošanai kļūtu par normu visās attiecīgajās ES politikas jomās; |
| --- | --- |

38.

daudzām ES politikas jomām, piemēram, lauksaimniecībai un lauku attīstībai, transportam un enerģētikai vai vides aizsardzībai, piemīt teritoriāla dimensija, kas šajās jomās ir tikpat svarīga kā kohēzijas politikā. Tāpēc šīs pārējo nozaru politikas jomas arī ir jāpielāgo tā, lai atbalstītu vietējās un reģionālās attīstības plānus. Teritoriālajā redzējumā 2050. gadam jāietver visas ES politikas jomas, kurām piemīt nozīmīga teritoriālā dimensija, tādējādi panākot, lai teritoriāla pieeja politikas veidošanai kļūtu par normu visās attiecīgajās ES politikas jomās;

| 39. | Eiropas līmenī ir vajadzīga saskaņotāka un koordinētāka pieeja Eiropas teritoriālās attīstības stratēģijai/redzējumam; ir jānodibina pastāvīga sadarbība ar valstu un Eiropas apvienībām, kas pārstāv vietējās un reģionālās pašvaldības. Šajā pieejā jāietver arī strukturēta un sistemātiska pieredzes un zināšanu apmaiņa dažādu nozaru politiku izstrādes laikā; |
| --- | --- |

39.

Eiropas līmenī ir vajadzīga saskaņotāka un koordinētāka pieeja Eiropas teritoriālās attīstības stratēģijai/redzējumam; ir jānodibina pastāvīga sadarbība ar valstu un Eiropas apvienībām, kas pārstāv vietējās un reģionālās pašvaldības. Šajā pieejā jāietver arī strukturēta un sistemātiska pieredzes un zināšanu apmaiņa dažādu nozaru politiku izstrādes laikā;

| 40. | visbeidzot, RK uzskata, ka Eiropas stratēģijai/redzējumam ir nemitīgi jāpilnveidojas, it īpaši, izmantojot augšupēju atgriezenisku saikni, ko nodrošina pastāvīga sadarbība ar Eiropas un valstu asociācijām, kas pārstāv vietējās un reģionālās pašvaldības, un ņemot vērā notikumu attīstību pasaulē, piemēram, migrācijas problēmas un klimata pārmaiņas, kur ES vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska, solidaritātes principā balstīta loma. |
| --- | --- |

40.

visbeidzot, RK uzskata, ka Eiropas stratēģijai/redzējumam ir nemitīgi jāpilnveidojas, it īpaši, izmantojot augšupēju atgriezenisku saikni, ko nodrošina pastāvīga sadarbība ar Eiropas un valstu asociācijām, kas pārstāv vietējās un reģionālās pašvaldības, un ņemot vērā notikumu attīstību pasaulē, piemēram, migrācijas problēmas un klimata pārmaiņas, kur ES vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska, solidaritātes principā balstīta loma.

Briselē, 2015. gada 3. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

(1)  http://cor.europa.eu/en/documentation/studies/Documents/challenges-horizon-2025.pdf

1

(2)  http://europa.eu/espas/

2

(3)  OV C 195, 12.6.2015., 30. lpp.

3

(4)  Teritoriālo pieeju var definēt kā ieinteresēto personu iesaistīšanos sadarbības procesā, kura mērķis ir risināt problēmas, kas aktuālas ģeogrāfiskajā telpā: apkaimē, reģionā vai ekosistēmā.

4

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/news/2015/07/territorial-agenda-2020-put-in-practice

5

(6)  http://ec.europa.eu/regional_policy/lv/information/publications/reports/2014/6th-report-on-economic-social-and-territorial-cohesion, 3. lpp.

6

(7)  COTER-V-046.

7

(8)  Sk. reģionālās politikas komisāres Corina Creţu paziņojumu otrajā Eiropas pilsētu forumā, kas norisinājās 2015. gada 2. jūnijā Briselē.

8

Corina Creţu

(9)  http://www.espon.eu/main/

9

(10)  http://cor.europa.eu/lv/activities/governance/Pages/charter-for-multiLevel-governance.aspx

10

(11)  RK atzinums “Finanšu instrumenti teritoriālās attīstības atbalstam”, pieņemts 2015. gada 13. oktobrī, COTER-VI/005.

11

(12)  COM(2015) 215, 3. lpp.

12

(13)  http://cor.europa.eu/en/news/Pages/regions-cities-athens-declaration.aspx

13

---

| 10.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 51/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 51/14

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Eiropas programma migrācijas jomā”

(2016/C 051/03)

| Ziņotājs: | François DECOSTER (FR/ALDE), Ziemeļfrancijas-Padekalē reģiona padomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas programma migrācijas jomā”
  COM(2015) 240 final |

Ziņotājs:

François DECOSTER (FR/ALDE), Ziemeļfrancijas-Padekalē reģiona padomes loceklis

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas programma migrācijas jomā”

COM(2015) 240 final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē pastāvīgās debates dažādajās Eiropadomes un Tieslietu un iekšlietu padomes sanāksmēs un centienus vienoties par vienotu pieeju un konkrētiem risinājumiem migrācijas izraisītās krīzes pārvarēšanai un par vislabākajiem stāvokļa uzlabošanas līdzekļiem; tomēr pauž dziļas bažas par dramatiskajām stāvokļa pārmaiņām un par to, ka ES un tās dalībvalstis ļoti lēni virzās uz visaptverošu kopīgu risinājumu; rosina dalībvalstis, ES iestādes un citus starptautiskos dalībniekus sadarboties, rast reālus kopīgus risinājumus un izpildīt spēkā esošos pienākumus; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē pastāvīgās debates dažādajās Eiropadomes un Tieslietu un iekšlietu padomes sanāksmēs un centienus vienoties par vienotu pieeju un konkrētiem risinājumiem migrācijas izraisītās krīzes pārvarēšanai un par vislabākajiem stāvokļa uzlabošanas līdzekļiem; tomēr pauž dziļas bažas par dramatiskajām stāvokļa pārmaiņām un par to, ka ES un tās dalībvalstis ļoti lēni virzās uz visaptverošu kopīgu risinājumu; rosina dalībvalstis, ES iestādes un citus starptautiskos dalībniekus sadarboties, rast reālus kopīgus risinājumus un izpildīt spēkā esošos pienākumus;

| 2. | atzīmē, ka patvēruma meklētāju un nelikumīgo ekonomisko migrantu, kas ierodas Eiropas Savienībā, plūsma ir sasniegusi nepieredzētus apmērus; migrantu skaits skaidri liecina, ka jebkuras dalībvalsts spējas īstermiņā vai vidējā termiņā vienai pašai tikt galā ar šo problēmu ātri vien būs izsmeltas; vajadzīga lielāka ES dalībvalstu vienotība un solidaritāte, ciešākas partnerības un piederības izjūta, kā arī kopīga atbildība; uzsver, ka visos ES pārvaldības līmeņos – Eiropas, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī – steidzami jārod vienota pieeja visu sociālo, saimniecisko un ar drošību saistīto problēmjautājumu risināšanai. Šo problēmu sekmīgi iespējams atrisināt tikai, izmantojot visaptverošu, integrētu politikas pieeju migrācijas pamatcēloņu novēršanai. Šādai pieejai jāietver ES kopējās ārpolitikas un drošības politikas stiprināšana, kā arī ES iekšējās un ārējās politikas un politikas tādās jomās kā, piemēram, ārlietas, drošība, tirdzniecība, attīstība, humānā palīdzība un migrācija, labāka saskaņošana; |
| --- | --- |

2.

atzīmē, ka patvēruma meklētāju un nelikumīgo ekonomisko migrantu, kas ierodas Eiropas Savienībā, plūsma ir sasniegusi nepieredzētus apmērus; migrantu skaits skaidri liecina, ka jebkuras dalībvalsts spējas īstermiņā vai vidējā termiņā vienai pašai tikt galā ar šo problēmu ātri vien būs izsmeltas; vajadzīga lielāka ES dalībvalstu vienotība un solidaritāte, ciešākas partnerības un piederības izjūta, kā arī kopīga atbildība; uzsver, ka visos ES pārvaldības līmeņos – Eiropas, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī – steidzami jārod vienota pieeja visu sociālo, saimniecisko un ar drošību saistīto problēmjautājumu risināšanai. Šo problēmu sekmīgi iespējams atrisināt tikai, izmantojot visaptverošu, integrētu politikas pieeju migrācijas pamatcēloņu novēršanai. Šādai pieejai jāietver ES kopējās ārpolitikas un drošības politikas stiprināšana, kā arī ES iekšējās un ārējās politikas un politikas tādās jomās kā, piemēram, ārlietas, drošība, tirdzniecība, attīstība, humānā palīdzība un migrācija, labāka saskaņošana;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka bēgļu jautājumiem veltītajās valstu un valdību vadītāju sanāksmēs izdevies vienoties par visaptverošu pieeju, vienu jautājumu, kas saistīts ar bēgļiem, kuri mēģina glābt savu dzīvību, nošķirot no otra jautājuma, kurš saistīts ar nelikumīgo imigrāciju. Šāda pieeja ļāvusi šo problēmu risināt kopumā un līdztekus humanitārajiem aspektiem apspriest arī tādus jautājumus kā robežu aizsardzība, drošība un aizsardzība, migrantu kontrabanda, nelikumīgo migrantu atgriešanās nodrošināšana un reintegrācija un sadarbība ar izcelsmes un tranzīta valstīm; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka bēgļu jautājumiem veltītajās valstu un valdību vadītāju sanāksmēs izdevies vienoties par visaptverošu pieeju, vienu jautājumu, kas saistīts ar bēgļiem, kuri mēģina glābt savu dzīvību, nošķirot no otra jautājuma, kurš saistīts ar nelikumīgo imigrāciju. Šāda pieeja ļāvusi šo problēmu risināt kopumā un līdztekus humanitārajiem aspektiem apspriest arī tādus jautājumus kā robežu aizsardzība, drošība un aizsardzība, migrantu kontrabanda, nelikumīgo migrantu atgriešanās nodrošināšana un reintegrācija un sadarbība ar izcelsmes un tranzīta valstīm;

| 4. | šajā saistībā pauž nožēlu par to, ka valstu vadītāju līdzšinējās sanāksmēs maz uzmanības pievērsts stāvokļa humanitārajai dimensijai; uzsver, ka ir būtiski pastiprināt robežkontroli un veikt pasākumus nelikumīgas migrācijas novēršanai, tostarp nodrošināt visu migrantu stingru reģistrāciju saskaņā ar attiecīgo ES acquis, bet šie centieni nevar būt svarīgāki par starptautiskajām saistībām dzīvības glābšanas un cilvēktiesību ievērošanas jomā vai tiesībām meklēt patvērumu Eiropas Savienībā, kurai arī turpmāk jābūt patvēruma vietai cilvēkiem, kam ir vajadzīga starptautiska aizsardzība; tādēļ komiteja stingri uzsver, ka jārīko regulāras augsta līmeņa sanāksmes, kurās piedalās ES dalībvalstis, Eiropas iestādes, ES aģentūras, reģionālās organizācijas un visvairāk skartās trešās valstis; |
| --- | --- |

4.

šajā saistībā pauž nožēlu par to, ka valstu vadītāju līdzšinējās sanāksmēs maz uzmanības pievērsts stāvokļa humanitārajai dimensijai; uzsver, ka ir būtiski pastiprināt robežkontroli un veikt pasākumus nelikumīgas migrācijas novēršanai, tostarp nodrošināt visu migrantu stingru reģistrāciju saskaņā ar attiecīgo ES acquis, bet šie centieni nevar būt svarīgāki par starptautiskajām saistībām dzīvības glābšanas un cilvēktiesību ievērošanas jomā vai tiesībām meklēt patvērumu Eiropas Savienībā, kurai arī turpmāk jābūt patvēruma vietai cilvēkiem, kam ir vajadzīga starptautiska aizsardzība; tādēļ komiteja stingri uzsver, ka jārīko regulāras augsta līmeņa sanāksmes, kurās piedalās ES dalībvalstis, Eiropas iestādes, ES aģentūras, reģionālās organizācijas un visvairāk skartās trešās valstis;

| 5. | tomēr norāda arī, ka viens no būtiskiem pašreizējās migrācijas aspektiem ir migrantu pārvietotāju un organizēto grupu, kas izmanto izmisušus cilvēkus un migrantu smago sociālo stāvokli, darbības uzplaukums. RK atbalsta Eiropas un Āfrikas valstu un valdību vadītāju samitā, kas 2015. gada 11. un 12. novembrī notika Valetā, ierosinātos pasākumus, kuri paredzēti, lai pastiprinātu cīņu pret cilvēku tirgotājiem un organizēto noziedzību; uzsver, ka tūlītēja rīcība, kā arī ilgtermiņa, visaptveroši un konkrēti rīcības plāni jāizstrādā ciešā sadarbībā ar trešām valstīm; norāda, ka sadarbībai šajā jautājumā jābūt savstarpējai un ka izcelsmes valstīm un tranzīta valstīm jāapņemas atbalstīt un īstenot visus pasākumus, kas paredzēti Valetas rīcības plānā. Tādēļ ES dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm ir nekavējoties jārīkojas, stingri jāuzrauga noziedzīgās grupas un regulāri jāpublicē ziņojumi par stāvokli un par rezultātiem, kas gūti, apkarojot šo organizētās noziedzības veidu, kurš apdraud ES dalībvalstu iedzīvotāju drošību un sociālo kohēziju; uzsver arī, cik svarīga ir detalizēta reģistrācija pie Šengenas robežām un ES ārējo robežu efektīva uzraudzība. Pilnībā būtu jāsaglabā atbilstošs robežkontroles līmenis un jāveic visi pasākumi Šengenas zonas iekšējās drošības garantēšanai; viens labs piemērs ir V4 valstu sadarbība, nosūtot robežsargus Šengenas zonas ārējās robežas aizsargāšanai (Ungārijā, Grieķijā); |
| --- | --- |

5.

tomēr norāda arī, ka viens no būtiskiem pašreizējās migrācijas aspektiem ir migrantu pārvietotāju un organizēto grupu, kas izmanto izmisušus cilvēkus un migrantu smago sociālo stāvokli, darbības uzplaukums. RK atbalsta Eiropas un Āfrikas valstu un valdību vadītāju samitā, kas 2015. gada 11. un 12. novembrī notika Valetā, ierosinātos pasākumus, kuri paredzēti, lai pastiprinātu cīņu pret cilvēku tirgotājiem un organizēto noziedzību; uzsver, ka tūlītēja rīcība, kā arī ilgtermiņa, visaptveroši un konkrēti rīcības plāni jāizstrādā ciešā sadarbībā ar trešām valstīm; norāda, ka sadarbībai šajā jautājumā jābūt savstarpējai un ka izcelsmes valstīm un tranzīta valstīm jāapņemas atbalstīt un īstenot visus pasākumus, kas paredzēti Valetas rīcības plānā. Tādēļ ES dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm ir nekavējoties jārīkojas, stingri jāuzrauga noziedzīgās grupas un regulāri jāpublicē ziņojumi par stāvokli un par rezultātiem, kas gūti, apkarojot šo organizētās noziedzības veidu, kurš apdraud ES dalībvalstu iedzīvotāju drošību un sociālo kohēziju; uzsver arī, cik svarīga ir detalizēta reģistrācija pie Šengenas robežām un ES ārējo robežu efektīva uzraudzība. Pilnībā būtu jāsaglabā atbilstošs robežkontroles līmenis un jāveic visi pasākumi Šengenas zonas iekšējās drošības garantēšanai; viens labs piemērs ir V4 valstu sadarbība, nosūtot robežsargus Šengenas zonas ārējās robežas aizsargāšanai (Ungārijā, Grieķijā);

| 6. | uzsver: lai varētu izstrādāt efektīvāku migrācijas politiku visu to problēmu risināšanai, ar kurām saskaras vietējās un reģionālās pašvaldības, lielāka uzmanība ir jāvelta ES un tās dalībvalstu apņēmībai arī turpmāk ievērot solidaritātes principu. Tādēļ Reģionu komiteja norāda uz Eiropas Parlamenta 29. aprīlī pieņemto rezolūciju. RK arī uzskata, ka solidaritātei ir jābalstās uz savstarpēju uzticību, nevis piespiedu pasākumiem, taču nedrīkst aizmirst, ka solidaritāte ir arī pienākums un ka ir bīstami vajāšanas izraisītu pārvietošanos uzskatīt par migrāciju; |
| --- | --- |

6.

uzsver: lai varētu izstrādāt efektīvāku migrācijas politiku visu to problēmu risināšanai, ar kurām saskaras vietējās un reģionālās pašvaldības, lielāka uzmanība ir jāvelta ES un tās dalībvalstu apņēmībai arī turpmāk ievērot solidaritātes principu. Tādēļ Reģionu komiteja norāda uz Eiropas Parlamenta 29. aprīlī pieņemto rezolūciju. RK arī uzskata, ka solidaritātei ir jābalstās uz savstarpēju uzticību, nevis piespiedu pasākumiem, taču nedrīkst aizmirst, ka solidaritāte ir arī pienākums un ka ir bīstami vajāšanas izraisītu pārvietošanos uzskatīt par migrāciju;

| 7. | tādēļ atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas 13. maijā publicēto Eiropas programmu migrācijas jomā; uzskata, ka programmai ir liela nozīme centienos veidot visaptverošu pieeju migrācijas nodrošinātajiem ieguvumiem un radītajām problēmām; uzsver tomēr, ka programma jāturpina arī ilgākā laikposmā; |
| --- | --- |

7.

tādēļ atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas 13. maijā publicēto Eiropas programmu migrācijas jomā; uzskata, ka programmai ir liela nozīme centienos veidot visaptverošu pieeju migrācijas nodrošinātajiem ieguvumiem un radītajām problēmām; uzsver tomēr, ka programma jāturpina arī ilgākā laikposmā;

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka minētajā Komisijas paziņojumā uzsvērta svarīga prioritāte, proti, īstenot efektīvu un ilgtspējīgu atgriešanas politiku, kurā respektētas migrantu tiesības un ņemtas vērā izcelsmes valstu īpašās iezīmes. Tomēr komiteja nosoda to, ka pašlaik faktiski netiek pildīti lēmumi par piespiedu atgriešanu, un rosina dalībvalstis, izmantojot taisnīgu un ātru procedūru, konsekventi veikt prasītāju, kuru pieteikumi ir noraidīti, un nelikumīgo migrantu atgriešanu. Šajā saistībā komiteja uzsver, ka ir svarīgi stiprināt Frontex lomu un pilnvaras atgriešanas operācijās un nošķirt ekonomiskos migrantus no patvēruma meklētājiem, jo šīm divām grupām ir juridiski atšķirīgs statuss un tāpēc ir vajadzīgas atšķirīgas pieejas. Tādēļ ir jāuzlabo praktiskā sadarbība ar attiecīgajām trešām valstīm, lai radītu un pilnveidotu visefektīvākās un visātrākās brīvprātīgas atgriešanās sistēmas, un jāstiprina izcelsmes valstu iestāžu spējas, lai tās varētu uzņemt atpakaļ personas, kas atgriežas; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē to, ka minētajā Komisijas paziņojumā uzsvērta svarīga prioritāte, proti, īstenot efektīvu un ilgtspējīgu atgriešanas politiku, kurā respektētas migrantu tiesības un ņemtas vērā izcelsmes valstu īpašās iezīmes. Tomēr komiteja nosoda to, ka pašlaik faktiski netiek pildīti lēmumi par piespiedu atgriešanu, un rosina dalībvalstis, izmantojot taisnīgu un ātru procedūru, konsekventi veikt prasītāju, kuru pieteikumi ir noraidīti, un nelikumīgo migrantu atgriešanu. Šajā saistībā komiteja uzsver, ka ir svarīgi stiprināt Frontex lomu un pilnvaras atgriešanas operācijās un nošķirt ekonomiskos migrantus no patvēruma meklētājiem, jo šīm divām grupām ir juridiski atšķirīgs statuss un tāpēc ir vajadzīgas atšķirīgas pieejas. Tādēļ ir jāuzlabo praktiskā sadarbība ar attiecīgajām trešām valstīm, lai radītu un pilnveidotu visefektīvākās un visātrākās brīvprātīgas atgriešanās sistēmas, un jāstiprina izcelsmes valstu iestāžu spējas, lai tās varētu uzņemt atpakaļ personas, kas atgriežas;

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka Komisijas paziņojumā dzīvības glābšana jūrā ir uzsvērta kā tūlītējas rīcības prioritāte, un atkārtoti norāda, ka dalībvalstu un vietējo un reģionālo pašvaldību solidaritāte, savstarpēja uzticēšanās un dalītā atbildība ir politikas virziena rādītājs, kuram jāseko, lai sasniegtu minēto mērķi; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē to, ka Komisijas paziņojumā dzīvības glābšana jūrā ir uzsvērta kā tūlītējas rīcības prioritāte, un atkārtoti norāda, ka dalībvalstu un vietējo un reģionālo pašvaldību solidaritāte, savstarpēja uzticēšanās un dalītā atbildība ir politikas virziena rādītājs, kuram jāseko, lai sasniegtu minēto mērķi;

| 10. | atkārtoti pauž pārliecību, ka ES pieejai migrācijas jomā jābūt solidārai un balstītai uz kopīgu atbildību, ilgtspējīgai ilgtermiņā un jānodrošina cilvēktiesību ievērošana. Tai jāaptver visi migrācijas aspekti, tajā skaitā humanitārās saistības, patvēruma meklētāji un ekonomiskie migranti. Komiteja uzsver, ka ir svarīgi apkarot migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, veicināt trešo valstu attīstību un stabilitāti, veidot efektīvu atgriešanas politiku un risināt Eiropas demogrāfiskās problēmas. Komiteja uzsver, ka likumīga migrācija var būt nozīmīgs attīstības faktors. Papildus priekšrocībām, ko sekmīga imigrācija sniedz migrantiem, tā nodrošina ievērojamu labumu gan ekonomikai, gan sabiedrībai, apmierinot pieprasījumu pēc darbaspēka un dodot ieguldījumu sociālā nodrošinājuma sistēmu finansēšanā. Tādēļ komiteja rosina visas attiecīgās ieinteresētās personas, proti, Eiropas iestādes, valstu pārvaldes iestādes, reģionālās un vietējās pašvaldības, plašsaziņas līdzekļus un pilsonisko sabiedrību nestigmatizēt migrantus un migrāciju un sniegt iedzīvotājiem objektīvu informāciju par migrāciju, tās cēloņiem un ieguldījumu uzņēmējvalsts sabiedrībā; komiteja saskaņā ar Eiropas Savienības pamatprincipiem nosoda jebkāda veida diskrimināciju un rasistisku attieksmi pret migrantiem; |
| --- | --- |

10.

atkārtoti pauž pārliecību, ka ES pieejai migrācijas jomā jābūt solidārai un balstītai uz kopīgu atbildību, ilgtspējīgai ilgtermiņā un jānodrošina cilvēktiesību ievērošana. Tai jāaptver visi migrācijas aspekti, tajā skaitā humanitārās saistības, patvēruma meklētāji un ekonomiskie migranti. Komiteja uzsver, ka ir svarīgi apkarot migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, veicināt trešo valstu attīstību un stabilitāti, veidot efektīvu atgriešanas politiku un risināt Eiropas demogrāfiskās problēmas. Komiteja uzsver, ka likumīga migrācija var būt nozīmīgs attīstības faktors. Papildus priekšrocībām, ko sekmīga imigrācija sniedz migrantiem, tā nodrošina ievērojamu labumu gan ekonomikai, gan sabiedrībai, apmierinot pieprasījumu pēc darbaspēka un dodot ieguldījumu sociālā nodrošinājuma sistēmu finansēšanā. Tādēļ komiteja rosina visas attiecīgās ieinteresētās personas, proti, Eiropas iestādes, valstu pārvaldes iestādes, reģionālās un vietējās pašvaldības, plašsaziņas līdzekļus un pilsonisko sabiedrību nestigmatizēt migrantus un migrāciju un sniegt iedzīvotājiem objektīvu informāciju par migrāciju, tās cēloņiem un ieguldījumu uzņēmējvalsts sabiedrībā; komiteja saskaņā ar Eiropas Savienības pamatprincipiem nosoda jebkāda veida diskrimināciju un rasistisku attieksmi pret migrantiem;

| 11. | saistībā ar objektīvas informācijas sniegšanu, kas jau minēta 10. punktā, rosina Eiropas Komisiju sākt vietējo un reģionālo pašvaldību un Eiropas iedzīvotāju informēšanas kampaņu, kurā:






  — | tiktu minēti atjaunināti un saprotami dati par migrācijas reālo apmēru, |
| --- | --- | --- |

11.

saistībā ar objektīvas informācijas sniegšanu, kas jau minēta 10. punktā, rosina Eiropas Komisiju sākt vietējo un reģionālo pašvaldību un Eiropas iedzīvotāju informēšanas kampaņu, kurā:

—

tiktu minēti atjaunināti un saprotami dati par migrācijas reālo apmēru,

| — | tiktu nodrošināta piekļuve apkopotiem datiem par migrantu plūsmu uzraudzību, kas veikta, līdzko viņi ir šķērsojuši Eiropas Savienības robežu, un |
| --- | --- |

—

tiktu nodrošināta piekļuve apkopotiem datiem par migrantu plūsmu uzraudzību, kas veikta, līdzko viņi ir šķērsojuši Eiropas Savienības robežu, un

| — | varētu iepazīties ar labas prakses piemēriem integrācijas jomā, it īpaši saistībā ar tās demogrāfisko un ekonomisko ietekmi; |
| --- | --- |

—

varētu iepazīties ar labas prakses piemēriem integrācijas jomā, it īpaši saistībā ar tās demogrāfisko un ekonomisko ietekmi;

| 12. | uzskata, ka ļoti svarīgi ir pievērst pienācīgu uzmanību nepavadītu nepilngadīgo problēmai, jo migrācijas politikas iniciatīvās tā risināta tikai nedaudz: ir jāpiešķir noteikti līdzekļi reģionālajām un vietējām pašvaldībām ar konkrētu mērķi atbalstīt un uzraudzīt nepavadītus nepilngadīgos, lai viņi nepazustu un lai nodrošinātu, ka šīs mazāk aizsargātās personas un arī sievietes nekļūst par prostitūcijas darboņu, pedofilu un cilvēku orgānu kontrabandistu upuriem; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka ļoti svarīgi ir pievērst pienācīgu uzmanību nepavadītu nepilngadīgo problēmai, jo migrācijas politikas iniciatīvās tā risināta tikai nedaudz: ir jāpiešķir noteikti līdzekļi reģionālajām un vietējām pašvaldībām ar konkrētu mērķi atbalstīt un uzraudzīt nepavadītus nepilngadīgos, lai viņi nepazustu un lai nodrošinātu, ka šīs mazāk aizsargātās personas un arī sievietes nekļūst par prostitūcijas darboņu, pedofilu un cilvēku orgānu kontrabandistu upuriem;

| 13. | uzskata: tā kā stāvoklis migrācijas jomā strauji mainās, tūlītējas rīcības prioritātēs līdztekus jūrā veiktajiem dzīvības glābšanas pasākumiem jāiekļauj arī plāns, kā vērsties pret migrantu kontrabandistu darbību bēgļu pārvadāšanā pa sauszemes un jūras ceļiem un kā šo darbību izskaust. Tādēļ ir arī būtiski nodrošināt visu attiecīgo iesaistīto personu, kas pārstāv visus pārvaldības līmeņus, proti, dalībvalstu, vietējo un reģionālo pašvaldību līmeni, kā arī oficiālo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības sadarbību; |
| --- | --- |

13.

uzskata: tā kā stāvoklis migrācijas jomā strauji mainās, tūlītējas rīcības prioritātēs līdztekus jūrā veiktajiem dzīvības glābšanas pasākumiem jāiekļauj arī plāns, kā vērsties pret migrantu kontrabandistu darbību bēgļu pārvadāšanā pa sauszemes un jūras ceļiem un kā šo darbību izskaust. Tādēļ ir arī būtiski nodrošināt visu attiecīgo iesaistīto personu, kas pārstāv visus pārvaldības līmeņus, proti, dalībvalstu, vietējo un reģionālo pašvaldību līmeni, kā arī oficiālo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības sadarbību;

| 14. | norāda: jāpastiprina drošības dienestu veiktās kontroles un to sadarbība, lai garantētu iedzīvotājiem un pārliecinātu viņus, ka bēgļu bezcerīgais stāvoklis un viņu ierašanās Eiropas Savienībā netiek izmantota par aizsegu teroristiem un ekstrēmistiem; jāatbalsta arī vietējo un reģionālo pašvaldību centieni radikalizācijas un ekstrēmisma atklāšanā, novēršanā un apkarošanā; |
| --- | --- |

14.

norāda: jāpastiprina drošības dienestu veiktās kontroles un to sadarbība, lai garantētu iedzīvotājiem un pārliecinātu viņus, ka bēgļu bezcerīgais stāvoklis un viņu ierašanās Eiropas Savienībā netiek izmantota par aizsegu teroristiem un ekstrēmistiem; jāatbalsta arī vietējo un reģionālo pašvaldību centieni radikalizācijas un ekstrēmisma atklāšanā, novēršanā un apkarošanā;

Paziņojumā minēti pragmatiski un uz solidaritāti balstīti risinājumi

| 15. | atzinīgi vērtē paziņojumā ierosinātos pasākumus, kā pārvaldīt lielo skaitu ieceļotāju, kuri ierodas Eiropas Savienībā. Pārmitināšana un pārcelšana varētu būt efektīvs līdzeklis, lai risinātu problēmu, ko rada patvēruma meklētāju un bēgļu nevienlīdzīgais sadalījums starp dalībvalstīm un starp reģioniem un reģionos; tādēļ rosina Eiropas līmenī veltīt vairāk pūļu, lai vienotos par kritērijiem un ieviestu ilgtspējīgu un taisnīgu sistēmu patvēruma meklētāju un bēgļu sadalei starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē paziņojumā ierosinātos pasākumus, kā pārvaldīt lielo skaitu ieceļotāju, kuri ierodas Eiropas Savienībā. Pārmitināšana un pārcelšana varētu būt efektīvs līdzeklis, lai risinātu problēmu, ko rada patvēruma meklētāju un bēgļu nevienlīdzīgais sadalījums starp dalībvalstīm un starp reģioniem un reģionos; tādēļ rosina Eiropas līmenī veltīt vairāk pūļu, lai vienotos par kritērijiem un ieviestu ilgtspējīgu un taisnīgu sistēmu patvēruma meklētāju un bēgļu sadalei starp dalībvalstīm;

| 16. | uzsver tomēr, ka nelikumīgās imigrācijas apmērs ir ļoti būtiski pieaudzis un tādēļ ir vajadzīga jauna pieeja. Šādā pieejā jāņem vērā, ka ekonomisko migrantu pārvaldība (informēšana, uzņemšana, izraidīšana) atšķiras no humānās palīdzības, kas jāsniedz bēgļiem; uzsver arī, cik svarīgs ir sistemātisks valdību un iedzīvotāju dialogs par šiem plānotajiem pasākumiem un vienlaicīga sabiedrības informēšana par šo pasākumu ietekmi; |
| --- | --- |

16.

uzsver tomēr, ka nelikumīgās imigrācijas apmērs ir ļoti būtiski pieaudzis un tādēļ ir vajadzīga jauna pieeja. Šādā pieejā jāņem vērā, ka ekonomisko migrantu pārvaldība (informēšana, uzņemšana, izraidīšana) atšķiras no humānās palīdzības, kas jāsniedz bēgļiem; uzsver arī, cik svarīgs ir sistemātisks valdību un iedzīvotāju dialogs par šiem plānotajiem pasākumiem un vienlaicīga sabiedrības informēšana par šo pasākumu ietekmi;

| 17. | atkārtoti uzsver, ka ir pienācis laiks skaidri norādīt, ko nozīmē dalītās atbildības un solidaritātes jēdziens, kad jārisina patvēruma un migrācijas jautājumi. Ir skaidrs, ka dažādām valstīm, reģioniem un vietējām pašvaldībām, ņemot vērā to īpašos apstākļus, piemēram, tautsaimniecības veiktspēju, ir atšķirīgi priekšstati par to, ko nozīmē taisnīgs atbildības sadalījums vai solidaritāte. Komiteja pauž nožēlu par to, ka Komisijas paziņojumā tomēr nav ierosināti ilgtermiņa risinājumi, kas attiecas uz plānošanu un nepietiekamajiem līdzekļiem, kuri vajadzīgi, lai varētu pietiekami savlaicīgi sagatavoties migrantu uzņemšanai; |
| --- | --- |

17.

atkārtoti uzsver, ka ir pienācis laiks skaidri norādīt, ko nozīmē dalītās atbildības un solidaritātes jēdziens, kad jārisina patvēruma un migrācijas jautājumi. Ir skaidrs, ka dažādām valstīm, reģioniem un vietējām pašvaldībām, ņemot vērā to īpašos apstākļus, piemēram, tautsaimniecības veiktspēju, ir atšķirīgi priekšstati par to, ko nozīmē taisnīgs atbildības sadalījums vai solidaritāte. Komiteja pauž nožēlu par to, ka Komisijas paziņojumā tomēr nav ierosināti ilgtermiņa risinājumi, kas attiecas uz plānošanu un nepietiekamajiem līdzekļiem, kuri vajadzīgi, lai varētu pietiekami savlaicīgi sagatavoties migrantu uzņemšanai;

| 18. | atzinīgi vērtē gan budžeta palielināšanu ES operācijām Triton un Poseidon un 15 dalībvalstu apņemšanos nodrošināt papildu līdzekļus, gan arī pēc tam pieņemto ES lēmumu uzsākt militāru operāciju Vidusjūras dienvidu reģionā (EUNAVFOR MED), lai iznīcinātu kontrabandistu tīklus. Komiteja pauž nožēlu par to, ka paziņojumā tomēr nav pietiekami risināts tāds jautājums kā vietējo un reģionālo pašvaldību resursi, kas tām vajadzīgi, lai tās varētu pildīt savus pienākumus migrācijas un integrācijas jomā, un tādā veidā tām tiktu nodrošināta piekļuve valstu un ES fondiem (piemēram, Patvēruma un migrācijas fondam, Eiropas kaimiņattiecību politikas instrumentam un Eiropas Sociālajam fondam); |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē gan budžeta palielināšanu ES operācijām Triton un Poseidon un 15 dalībvalstu apņemšanos nodrošināt papildu līdzekļus, gan arī pēc tam pieņemto ES lēmumu uzsākt militāru operāciju Vidusjūras dienvidu reģionā (EUNAVFOR MED), lai iznīcinātu kontrabandistu tīklus. Komiteja pauž nožēlu par to, ka paziņojumā tomēr nav pietiekami risināts tāds jautājums kā vietējo un reģionālo pašvaldību resursi, kas tām vajadzīgi, lai tās varētu pildīt savus pienākumus migrācijas un integrācijas jomā, un tādā veidā tām tiktu nodrošināta piekļuve valstu un ES fondiem (piemēram, Patvēruma un migrācijas fondam, Eiropas kaimiņattiecību politikas instrumentam un Eiropas Sociālajam fondam);

| 19. | atzinīgi vērtē Eiropadomes 2015. gada 26. jūnija un 22. septembra lēmumus par 160 000 personu, kurām nepārprotami nepieciešama starptautiskā aizsardzība, pārcelšanu. Tas parāda, kā praktiski varētu ievērot solidaritātes principu un kopīgi uzņemties atbildību; komiteja tomēr pauž nožēlu par saskaņoto pasākumu gauso īstenošanu un ļoti ierobežoto darbības jomu un rosina dalībvalstis steidzami izpildīt saistības, ko tās šajā saistībā ir uzņēmušās, un visos pārvaldes līmeņos bez kavēšanās izveidot vajadzīgās struktūras un mehānismus; uzsver, ka debatēs vairāk jāņem vērā vietējo un reģionālo pašvaldību būtiskā loma, jo tās ir vislabāk informētas par savām iespējām humāni uzņemt bēgļus un migrantus; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē Eiropadomes 2015. gada 26. jūnija un 22. septembra lēmumus par 160 000 personu, kurām nepārprotami nepieciešama starptautiskā aizsardzība, pārcelšanu. Tas parāda, kā praktiski varētu ievērot solidaritātes principu un kopīgi uzņemties atbildību; komiteja tomēr pauž nožēlu par saskaņoto pasākumu gauso īstenošanu un ļoti ierobežoto darbības jomu un rosina dalībvalstis steidzami izpildīt saistības, ko tās šajā saistībā ir uzņēmušās, un visos pārvaldes līmeņos bez kavēšanās izveidot vajadzīgās struktūras un mehānismus; uzsver, ka debatēs vairāk jāņem vērā vietējo un reģionālo pašvaldību būtiskā loma, jo tās ir vislabāk informētas par savām iespējām humāni uzņemt bēgļus un migrantus;

| 20. | atzinīgi vērtē līdz šim pieņemtos Eiropadomes secinājumus un deklarāciju, ko 2015. gada 25. oktobrī publicēja to valstu vadītāji, kuras šķērso Rietumbalkānu maršruts. Šajā saistībā komiteja rosina īstenot visus pasākumus, par kuriem patlaban ir panākta vienošanās, un mudina valstis rast vairāk piemērotu izmitināšanas telpu; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē līdz šim pieņemtos Eiropadomes secinājumus un deklarāciju, ko 2015. gada 25. oktobrī publicēja to valstu vadītāji, kuras šķērso Rietumbalkānu maršruts. Šajā saistībā komiteja rosina īstenot visus pasākumus, par kuriem patlaban ir panākta vienošanās, un mudina valstis rast vairāk piemērotu izmitināšanas telpu;

Risinājumi ir jāīsteno ātri

| 21. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija, sadarbojoties ar trešām valstīm un pamatojoties uz apkopoto ticamo informāciju, cenšas nepieļaut nelikumīgu migrāciju uz Eiropas Savienību, taču rosina dalībvalstis uzlabot gan divpusējo informācijas apmaiņu, gan informācijas apmaiņu ES līmenī; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija, sadarbojoties ar trešām valstīm un pamatojoties uz apkopoto ticamo informāciju, cenšas nepieļaut nelikumīgu migrāciju uz Eiropas Savienību, taču rosina dalībvalstis uzlabot gan divpusējo informācijas apmaiņu, gan informācijas apmaiņu ES līmenī;

| 22. | norāda, ka cilvēku dzīvības glābšanā Vidusjūrā liela nozīme ir brīvprātīgo grupu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pūliņiem. Neraugoties uz paziņojumā minētajiem finanšu risinājumiem un pastiprinātajiem centieniem saistībā ar operācijām Poseidon un Triton, stāvoklis joprojām ir ļoti kritisks un kopīga un pastāvīga ES un tās dalībvalstu rīcība, ievērojot mūsu cilvēktiesību vērtības, ir vienīgais risinājums, lai stāvokli uzlabotu; taču komiteja arī atzīst, ka bēgļu krīzi nevar pārvarēt tikai ar glābšanas operācijām uz jūras, un rosina Komisiju īstenot piemērotus atbalsta pasākumus cilvēku kontrabandas novēršanai. Nozīmīgs solis ir ANO Drošības padomes 2015. gada 9. oktobrī pieņemtā Rezolūcija Nr. 2240, kas ļauj dalībvalstīm aizturēt no Lībijas piekrastes nākošos kuģus, ja ir aizdomas par cilvēku kontrabandu; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka cilvēku dzīvības glābšanā Vidusjūrā liela nozīme ir brīvprātīgo grupu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pūliņiem. Neraugoties uz paziņojumā minētajiem finanšu risinājumiem un pastiprinātajiem centieniem saistībā ar operācijām Poseidon un Triton, stāvoklis joprojām ir ļoti kritisks un kopīga un pastāvīga ES un tās dalībvalstu rīcība, ievērojot mūsu cilvēktiesību vērtības, ir vienīgais risinājums, lai stāvokli uzlabotu; taču komiteja arī atzīst, ka bēgļu krīzi nevar pārvarēt tikai ar glābšanas operācijām uz jūras, un rosina Komisiju īstenot piemērotus atbalsta pasākumus cilvēku kontrabandas novēršanai. Nozīmīgs solis ir ANO Drošības padomes 2015. gada 9. oktobrī pieņemtā Rezolūcija Nr. 2240, kas ļauj dalībvalstīm aizturēt no Lībijas piekrastes nākošos kuģus, ja ir aizdomas par cilvēku kontrabandu;

| 23. | atkārtoti uzsver, ka savstarpējā solidaritāte ir būtisks Eiropas Savienības princips, kas jāievēro ne tikai dalībvalstu attiecībās, bet arī attieksmē pret migrantiem un vietējām pašvaldībām, kā arī to vietējo pašvaldību attiecībās, kurām katru dienu nākas pildīt pienākumu palīdzēt šiem migrantiem; |
| --- | --- |

23.

atkārtoti uzsver, ka savstarpējā solidaritāte ir būtisks Eiropas Savienības princips, kas jāievēro ne tikai dalībvalstu attiecībās, bet arī attieksmē pret migrantiem un vietējām pašvaldībām, kā arī to vietējo pašvaldību attiecībās, kurām katru dienu nākas pildīt pienākumu palīdzēt šiem migrantiem;

| 24. | norāda, ka pēdējos mēnešos šī problēma ir saasinājusies un par to liecina jauktu migrācijas plūsmu apjomīgais pieaugums Vidusjūras reģionā, Balkānos, Kalē un citos Eiropas Savienības pierobežas reģionos, kā arī tas, ka pieaudzis migrantu skaits vietējā un reģionālajā līmenī. Problēmas, ar kurām gadiem ilgi saskaras tādi mezglpunkti kā Kalē un Lampedūza, tagad izplatās arī uz citām pilsētām un reģioniem. Šis fakts rada satraukumu, un ir steidzami jārod risinājumi, bet tas ir arī jāizmanto kā iespēja, lai sabiedrisko domu varētu pārliecināt, ka pārcelšana ir vienīgais risinājums, lai lielais skaits migrantu nepārpludinātu teritorijas, kas atrodas uz migrācijas ceļiem; tādēļ jānorāda, ka migrācija nav vis dažu atsevišķu teritoriju pagaidu problēma, bet gan visas Eiropas Savienības īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa problēma; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka pēdējos mēnešos šī problēma ir saasinājusies un par to liecina jauktu migrācijas plūsmu apjomīgais pieaugums Vidusjūras reģionā, Balkānos, Kalē un citos Eiropas Savienības pierobežas reģionos, kā arī tas, ka pieaudzis migrantu skaits vietējā un reģionālajā līmenī. Problēmas, ar kurām gadiem ilgi saskaras tādi mezglpunkti kā Kalē un Lampedūza, tagad izplatās arī uz citām pilsētām un reģioniem. Šis fakts rada satraukumu, un ir steidzami jārod risinājumi, bet tas ir arī jāizmanto kā iespēja, lai sabiedrisko domu varētu pārliecināt, ka pārcelšana ir vienīgais risinājums, lai lielais skaits migrantu nepārpludinātu teritorijas, kas atrodas uz migrācijas ceļiem; tādēļ jānorāda, ka migrācija nav vis dažu atsevišķu teritoriju pagaidu problēma, bet gan visas Eiropas Savienības īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa problēma;

| 25. | vēlētos pievērst Komisijas uzmanību realitātē vērojamai cilvēku traģēdijai, ko Eiropā ir izraisījusi migrācija: jau līdz augusta beigām Vidusjūrā vairāk nekā 3 400 bojāgājušo (Starptautiskās Migrācijas organizācijas dati), 700 bojāgājušo dažās 2015. gada aprīļa dienās un vismaz 13 bojāgājušie migranti, kas mēģināja šķērsot Lamanša jūras šaurumu; migranti regulāri kļūst par upuriem kontrabandistiem, kas nodarbojas ar cilvēku tirdzniecību, kā tas notika, piemēram, augustā, kad Austrijā kontrabandistu pamestā kravas automašīnā gāja bojā 71 migrants; |
| --- | --- |

25.

vēlētos pievērst Komisijas uzmanību realitātē vērojamai cilvēku traģēdijai, ko Eiropā ir izraisījusi migrācija: jau līdz augusta beigām Vidusjūrā vairāk nekā 3 400 bojāgājušo (Starptautiskās Migrācijas organizācijas dati), 700 bojāgājušo dažās 2015. gada aprīļa dienās un vismaz 13 bojāgājušie migranti, kas mēģināja šķērsot Lamanša jūras šaurumu; migranti regulāri kļūst par upuriem kontrabandistiem, kas nodarbojas ar cilvēku tirdzniecību, kā tas notika, piemēram, augustā, kad Austrijā kontrabandistu pamestā kravas automašīnā gāja bojā 71 migrants;

Risinājumi var būt tālejošāki

| 26. | uzskata, ka vajadzīgi praktiski risinājumi, kuros iesaistītas vietējās un reģionālās pašvaldības un nevis tikai dalībvalstu valdības. Pēc notikumiem, kas saistīti, piemēram, ar migrantiem pie Lamanša tuneļa, debatēs vairāk nekā jebkad agrāk tiek norādīts uz vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi un debates liecina, ka problēma ir ne tikai finanšu līdzekļu pieejamība, bet arī pašvaldību fiziskais nodrošinājums. Tāpēc Komisijai vajadzētu meklēt pragmatiskus risinājumus, lai varētu palielināt vietējo pašvaldību fiziskos resursus. Vienota bēgļu nometņu pārvaldība ir vēl viens veids, kā varētu atvieglot vietējo pašvaldību pūliņus. Policistus un pārvaldes darbiniekus varētu nosūtīt no viena reģiona uz otru, lai stiprinātu kaimiņreģionu sadarbību un nodrošinātu pietiekamus cilvēkresursus, kas spētu pārvaldīt aizvien lielāko nelaimē nonākušo iedzīvotāju skaitu; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka vajadzīgi praktiski risinājumi, kuros iesaistītas vietējās un reģionālās pašvaldības un nevis tikai dalībvalstu valdības. Pēc notikumiem, kas saistīti, piemēram, ar migrantiem pie Lamanša tuneļa, debatēs vairāk nekā jebkad agrāk tiek norādīts uz vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi un debates liecina, ka problēma ir ne tikai finanšu līdzekļu pieejamība, bet arī pašvaldību fiziskais nodrošinājums. Tāpēc Komisijai vajadzētu meklēt pragmatiskus risinājumus, lai varētu palielināt vietējo pašvaldību fiziskos resursus. Vienota bēgļu nometņu pārvaldība ir vēl viens veids, kā varētu atvieglot vietējo pašvaldību pūliņus. Policistus un pārvaldes darbiniekus varētu nosūtīt no viena reģiona uz otru, lai stiprinātu kaimiņreģionu sadarbību un nodrošinātu pietiekamus cilvēkresursus, kas spētu pārvaldīt aizvien lielāko nelaimē nonākušo iedzīvotāju skaitu;

| 27. | rosina vēl vairāk palielināt minēto budžetu proporcionāli efektīvu glābšanas operāciju mainīgajām vajadzībām un pauž cerību, ka visas dalībvalstis apņemsies nodrošināt vajadzīgos papildu līdzekļus; šajā saistībā norāda, ka daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšana, kurai jānotiek līdz 2016. gada beigām, paver iespēju vairāk līdzekļu piešķirt to prioritāšu īstenošanai, kas noteiktas Eiropas programmā migrācijas jomā; uzsver, ka būtu iespējami jāveicina ātra līdzekļu un resursu piešķiršana, nepieļaujot, ka to kavē nevajadzīgas birokrātiskas procedūras. Atvēlot šādus papildu līdzekļus, tie būtu jāpiešķir infrastruktūrai, izglītības iestādēm un ārkārtas palīdzībai visvairāk skartajās ES valstīs. Būtu jānodrošina dalībvalstīm praktiskas vadlīnijas par iespēju izmantot finansējuma avotus (piemēram, līdzekļus no Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda, Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Eiropas Sociālā fonda (ESF); |
| --- | --- |

27.

rosina vēl vairāk palielināt minēto budžetu proporcionāli efektīvu glābšanas operāciju mainīgajām vajadzībām un pauž cerību, ka visas dalībvalstis apņemsies nodrošināt vajadzīgos papildu līdzekļus; šajā saistībā norāda, ka daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšana, kurai jānotiek līdz 2016. gada beigām, paver iespēju vairāk līdzekļu piešķirt to prioritāšu īstenošanai, kas noteiktas Eiropas programmā migrācijas jomā; uzsver, ka būtu iespējami jāveicina ātra līdzekļu un resursu piešķiršana, nepieļaujot, ka to kavē nevajadzīgas birokrātiskas procedūras. Atvēlot šādus papildu līdzekļus, tie būtu jāpiešķir infrastruktūrai, izglītības iestādēm un ārkārtas palīdzībai visvairāk skartajās ES valstīs. Būtu jānodrošina dalībvalstīm praktiskas vadlīnijas par iespēju izmantot finansējuma avotus (piemēram, līdzekļus no Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda, Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Eiropas Sociālā fonda (ESF);

| 28. | uzsver, ka īpaša uzmanība jāvelta centieniem stiprināt sinerģiju starp dažādajām līdz šim izveidotajām iestādēm un sistēmām, vadoties no to uzdevumiem un darbības jomām: piemēram, Frontex, SIS II un Eurosur, kas darbojas migrācijas un personu pārvietošanās jomā, un Europol un Eurojust, kuras darbojas drošības jomā, lai novērstu un apkarotu noziedzīgus nodarījumus (cilvēku kontrabandu un cilvēku tirdzniecību), kas saistīti ar nelikumīgu tranzītu; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka īpaša uzmanība jāvelta centieniem stiprināt sinerģiju starp dažādajām līdz šim izveidotajām iestādēm un sistēmām, vadoties no to uzdevumiem un darbības jomām: piemēram, Frontex, SIS II un Eurosur, kas darbojas migrācijas un personu pārvietošanās jomā, un Europol un Eurojust, kuras darbojas drošības jomā, lai novērstu un apkarotu noziedzīgus nodarījumus (cilvēku kontrabandu un cilvēku tirdzniecību), kas saistīti ar nelikumīgu tranzītu;

| 29. | uzsver, cik svarīgi ir novērst pamatcēloņus, kuru dēļ migranti, kam nav pamata pieprasīt patvērumu, dodas uz Eiropas Savienību. Komiteja rosina ES un tās dalībvalstis aktīvāk sadarboties ar trešām valstīm Tuvajos Austrumos un Āfrikā, kur jāstiprina demokrātija un tiesiskums, kā arī labāk koordinēt savu ārpolitiku. Šajā saistībā komiteja atzinīgi vērtē faktu, ka 2015. gada 11. un 12. novembrī Valetā (Maltā) notika ES un Āfrikas (Rabātas procesa un Hartūmas procesa valstu) samits; RK uzskata, ka jāsniedz pamatpakalpojumi tiem bēgļiem, kas dzīvo trešās valstīs savas izcelsmes valsts tuvumā, tostarp jānodrošina drošība nometnēs un ārpus tām un izglītība viņu bērniem, un tādēļ ir vajadzīga ilgtermiņa perspektīva un integrēta plānošana, iesaistīto personu darbības koordinācija un vietējās ekonomikas attīstība; |
| --- | --- |

29.

uzsver, cik svarīgi ir novērst pamatcēloņus, kuru dēļ migranti, kam nav pamata pieprasīt patvērumu, dodas uz Eiropas Savienību. Komiteja rosina ES un tās dalībvalstis aktīvāk sadarboties ar trešām valstīm Tuvajos Austrumos un Āfrikā, kur jāstiprina demokrātija un tiesiskums, kā arī labāk koordinēt savu ārpolitiku. Šajā saistībā komiteja atzinīgi vērtē faktu, ka 2015. gada 11. un 12. novembrī Valetā (Maltā) notika ES un Āfrikas (Rabātas procesa un Hartūmas procesa valstu) samits; RK uzskata, ka jāsniedz pamatpakalpojumi tiem bēgļiem, kas dzīvo trešās valstīs savas izcelsmes valsts tuvumā, tostarp jānodrošina drošība nometnēs un ārpus tām un izglītība viņu bērniem, un tādēļ ir vajadzīga ilgtermiņa perspektīva un integrēta plānošana, iesaistīto personu darbības koordinācija un vietējās ekonomikas attīstība;

| 30. | norāda uz debatēm par ES līmenī izveidotiem “drošu trešo valstu” sarakstiem, lai Eiropas līmenī nodrošinātu vienotus standartus attiecībā uz patvēruma pieteikumu no attiecīgajām valstīm izskatīšanu un sekmētu efektīvu atgriešanu, kas ir priekšnoteikums, lai ES patvēruma piešķiršanas un uzņemšanas spēju vairāk koncentrētu uz tām personām, kurām likumīgi vajadzīga starptautiska aizsardzība; uzsver, ka jo īpaši ES kandidātvalstīm un iespējamām kandidātvalstīm ir jānodrošina atbilstība ES standartiem cilvēktiesību aizsardzības jomā, lai šīs valstis varētu uzskatīt par “drošas izcelsmes valstīm”; tomēr brīdina, ka stāvoklis minētajās valstīs ir rūpīgi jāuzrauga, it īpaši tas attiecas uz tādām mazaizsargātām grupām kā nepavadīti nepilngadīgie, vientuļas sievietes, mazākumtautību pārstāvji un LGBTI (lesbietes, geji, biseksuāļi, transpersonas un interseksuāļi), un jāpilnveido mehānismi, kas paredzēti minēto valstu personu, kuru patvēruma pieteikumi ir likumīgi, identificēšanai un uzņemšanai, un ka konkrēti vajāšanas iemesli, piemēram, dzimums, dzimumorientācija, dzimumidentitāte vai etniskā piederība, ir pienācīgi jāņem vērā pieteikuma saņemšanas un izskatīšanas posmā, kā arī visos turpmākajos posmos, tostarp pārmitināšanas un pārcelšanas posmā; RK apņemas apmainīties ar vietējā un reģionālā līmeņa labas prakses piemēriem, iesaistot savas apvienotās konsultatīvās komitejas un darba grupas, kurās piedalās visu septiņu Komisijas priekšlikumā minēto valstu pārstāvji; |
| --- | --- |

30.

norāda uz debatēm par ES līmenī izveidotiem “drošu trešo valstu” sarakstiem, lai Eiropas līmenī nodrošinātu vienotus standartus attiecībā uz patvēruma pieteikumu no attiecīgajām valstīm izskatīšanu un sekmētu efektīvu atgriešanu, kas ir priekšnoteikums, lai ES patvēruma piešķiršanas un uzņemšanas spēju vairāk koncentrētu uz tām personām, kurām likumīgi vajadzīga starptautiska aizsardzība; uzsver, ka jo īpaši ES kandidātvalstīm un iespējamām kandidātvalstīm ir jānodrošina atbilstība ES standartiem cilvēktiesību aizsardzības jomā, lai šīs valstis varētu uzskatīt par “drošas izcelsmes valstīm”; tomēr brīdina, ka stāvoklis minētajās valstīs ir rūpīgi jāuzrauga, it īpaši tas attiecas uz tādām mazaizsargātām grupām kā nepavadīti nepilngadīgie, vientuļas sievietes, mazākumtautību pārstāvji un LGBTI (lesbietes, geji, biseksuāļi, transpersonas un interseksuāļi), un jāpilnveido mehānismi, kas paredzēti minēto valstu personu, kuru patvēruma pieteikumi ir likumīgi, identificēšanai un uzņemšanai, un ka konkrēti vajāšanas iemesli, piemēram, dzimums, dzimumorientācija, dzimumidentitāte vai etniskā piederība, ir pienācīgi jāņem vērā pieteikuma saņemšanas un izskatīšanas posmā, kā arī visos turpmākajos posmos, tostarp pārmitināšanas un pārcelšanas posmā; RK apņemas apmainīties ar vietējā un reģionālā līmeņa labas prakses piemēriem, iesaistot savas apvienotās konsultatīvās komitejas un darba grupas, kurās piedalās visu septiņu Komisijas priekšlikumā minēto valstu pārstāvji;

| 31. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos 2016. gada sākumā iesniegt priekšlikumus grozīt Dublinas regulu, saskaņā ar ko patvēruma pieteikumus varētu iesniegt un izskatīt ārpus Eiropas Savienības; rosina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstu atbildības sadalījuma pamatā ir ilgtspējīgi kritēriji un ka vienlaikus tiek ievērotas migrantu pamattiesības; šīs sistēmas pamatā jābūt Eiropas Savienībā saistošam koeficentam, kas regulē patvēruma meklētāju sadali pa dalībvalstīm; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos 2016. gada sākumā iesniegt priekšlikumus grozīt Dublinas regulu, saskaņā ar ko patvēruma pieteikumus varētu iesniegt un izskatīt ārpus Eiropas Savienības; rosina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstu atbildības sadalījuma pamatā ir ilgtspējīgi kritēriji un ka vienlaikus tiek ievērotas migrantu pamattiesības; šīs sistēmas pamatā jābūt Eiropas Savienībā saistošam koeficentam, kas regulē patvēruma meklētāju sadali pa dalībvalstīm;

| 32. | iesaka Komisijai priekšlikumā iekļaut tādu elementu kā apstiprinātu patvēruma pieteikumu savstarpēja atzīšana, lai cilvēki, kas saņēmuši aizsardzību, var pārvietoties pa Eiropas Savienību tikpat brīvi kā ES pilsoņi. RK arī uzsver, ka Komisijai būtu jāiesniedz priekšlikums par vispārēju Eiropas imigrācijas kodeksu, lai cilvēkiem, kas vēlas strādāt Eiropā, tiktu pavērtas likumīgas iespējas to darīt. Komisijai būtu arī kandidātvalstu pilsoņiem jāpaver ar darba meklējumiem saistītas migrācijas iespējas, tādā veidā atvieglojot viņiem piekļuvi Eiropas darba tirgum; |
| --- | --- |

32.

iesaka Komisijai priekšlikumā iekļaut tādu elementu kā apstiprinātu patvēruma pieteikumu savstarpēja atzīšana, lai cilvēki, kas saņēmuši aizsardzību, var pārvietoties pa Eiropas Savienību tikpat brīvi kā ES pilsoņi. RK arī uzsver, ka Komisijai būtu jāiesniedz priekšlikums par vispārēju Eiropas imigrācijas kodeksu, lai cilvēkiem, kas vēlas strādāt Eiropā, tiktu pavērtas likumīgas iespējas to darīt. Komisijai būtu arī kandidātvalstu pilsoņiem jāpaver ar darba meklējumiem saistītas migrācijas iespējas, tādā veidā atvieglojot viņiem piekļuvi Eiropas darba tirgum;

| 33. | steidzami rosina Komisiju un ES dalībvalstis paātrināt tā dēvēto “karsto punktu” izveidi, kas jau ir apstiprināta, lai ES aģentūras var atbalstīt visvairāk skartos pierobežas reģionus tur ieradušos bēgļu reģistrēšanā, un lūdz izstrādāt citus attiecīgus pasākumus; |
| --- | --- |

33.

steidzami rosina Komisiju un ES dalībvalstis paātrināt tā dēvēto “karsto punktu” izveidi, kas jau ir apstiprināta, lai ES aģentūras var atbalstīt visvairāk skartos pierobežas reģionus tur ieradušos bēgļu reģistrēšanā, un lūdz izstrādāt citus attiecīgus pasākumus;

| 34. | pauž nožēlu par to, ka Komisija nav ierosinājusi konkrētus patvēruma meklētājiem paredzētus pasākumus, lai radītu drošus un legālus maršrutus ieceļošanai Eiropā un lai novērstu vēl vairāk cilvēku bojāeju bīstamos ceļojumos. Viens no šādiem pasākumiem varētu būt “humanitāra koridora” izveide, izsniedzot vairāk ieceļošanas vīzu uz humānu apsvērumu pamata un tranzīta valstīs izveidojot uzņemšanas centrus, kuros izskatītu patvēruma pieteikumus vai lemtu par atbilstību kritērijiem, kas ļauj likumīgi ieceļot ES valstīs. Iecere izveidot “humanitāro koridoru” saskan ar ideju par pārcelšanu un izpratni par solidaritāti, jo šādi koridori ir visefektīvākais līdzeklis, lai cīnītos pret organizēto noziedzību. Jo ātrāk migranti nonāks Eiropas publisko iestāžu pakļautībā, jo vieglāk būs veikt viņu pārcelšanu. Tas ir arī labākais veids, lai nodrošinātu migrantu godīgāku sadalīšanu starp dalībvalstīm. Šajā ziņā ļoti svarīga loma var būt vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

34.

pauž nožēlu par to, ka Komisija nav ierosinājusi konkrētus patvēruma meklētājiem paredzētus pasākumus, lai radītu drošus un legālus maršrutus ieceļošanai Eiropā un lai novērstu vēl vairāk cilvēku bojāeju bīstamos ceļojumos. Viens no šādiem pasākumiem varētu būt “humanitāra koridora” izveide, izsniedzot vairāk ieceļošanas vīzu uz humānu apsvērumu pamata un tranzīta valstīs izveidojot uzņemšanas centrus, kuros izskatītu patvēruma pieteikumus vai lemtu par atbilstību kritērijiem, kas ļauj likumīgi ieceļot ES valstīs. Iecere izveidot “humanitāro koridoru” saskan ar ideju par pārcelšanu un izpratni par solidaritāti, jo šādi koridori ir visefektīvākais līdzeklis, lai cīnītos pret organizēto noziedzību. Jo ātrāk migranti nonāks Eiropas publisko iestāžu pakļautībā, jo vieglāk būs veikt viņu pārcelšanu. Tas ir arī labākais veids, lai nodrošinātu migrantu godīgāku sadalīšanu starp dalībvalstīm. Šajā ziņā ļoti svarīga loma var būt vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 35. | rosina izstrādāt reālu Eiropas migrācijas politiku un atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos ierosināt jaunus pasākumus un pārskatīt zilās kartes programmu, lai aizstātu 28 valstu sistēmas un atvieglotu likumīgo migrāciju; mudina Komisiju, izstrādājot minētos priekšlikumus, ņemt vērā vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi un zināšanas par vietējiem apstākļiem; |
| --- | --- |

35.

rosina izstrādāt reālu Eiropas migrācijas politiku un atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos ierosināt jaunus pasākumus un pārskatīt zilās kartes programmu, lai aizstātu 28 valstu sistēmas un atvieglotu likumīgo migrāciju; mudina Komisiju, izstrādājot minētos priekšlikumus, ņemt vērā vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi un zināšanas par vietējiem apstākļiem;

| 36. | pauž nožēlu par to, ka Komisija nav atsaukusies uz Reģionu komitejas ierosinājumu izstrādāt sistēmas zināšanu, pieredzes un labas prakses apmaiņai. Tādēļ komiteja atkārtoti uzsver, ka, Vīzu informācijas sistēmu (VIS) izmantojot kā paraugu, būtu jāievieš pilnīga datu apmaiņas sistēma migrācijas un pašvaldību jautājumos. Minētā sistēma varētu sniegt lieliskus rezultātus izmitināšanas pārvaldībā, patvēruma meklētāju un bēgļu pieprasījumu izskatīšanā, integrācijas politikā un nelikumīgas migrācijas novēršanā, un tā varētu piedāvāt praktiskus risinājumus, kā piemērot solidaritātes principu vietējo pašvaldību darbā; rosina Komisiju izveidot platformu sadarbībai (dialogam) migrācijas jautājumos; |
| --- | --- |

36.

pauž nožēlu par to, ka Komisija nav atsaukusies uz Reģionu komitejas ierosinājumu izstrādāt sistēmas zināšanu, pieredzes un labas prakses apmaiņai. Tādēļ komiteja atkārtoti uzsver, ka, Vīzu informācijas sistēmu (VIS) izmantojot kā paraugu, būtu jāievieš pilnīga datu apmaiņas sistēma migrācijas un pašvaldību jautājumos. Minētā sistēma varētu sniegt lieliskus rezultātus izmitināšanas pārvaldībā, patvēruma meklētāju un bēgļu pieprasījumu izskatīšanā, integrācijas politikā un nelikumīgas migrācijas novēršanā, un tā varētu piedāvāt praktiskus risinājumus, kā piemērot solidaritātes principu vietējo pašvaldību darbā; rosina Komisiju izveidot platformu sadarbībai (dialogam) migrācijas jautājumos;

| 37. | rosina izstrādāt reālu Eiropas robežu pārvaldības sistēmu, kas nodrošinātu profesionālu un efektīvu policijas darbību un uzlabotu spējas atklāt un izjaukt noziedznieku grupu plānus transportēt migrantus, izmantojot nelegālus un bīstamus ceļus, un spējas uzņemt, pārbaudīt un reģistrēt cilvēkus, kuri labi organizētā veidā ierodas pa sauszemi vai jūru; |
| --- | --- |

37.

rosina izstrādāt reālu Eiropas robežu pārvaldības sistēmu, kas nodrošinātu profesionālu un efektīvu policijas darbību un uzlabotu spējas atklāt un izjaukt noziedznieku grupu plānus transportēt migrantus, izmantojot nelegālus un bīstamus ceļus, un spējas uzņemt, pārbaudīt un reģistrēt cilvēkus, kuri labi organizētā veidā ierodas pa sauszemi vai jūru;

| 38. | piekrīt, ka prioritārs uzdevums ir pilnībā un saskaņoti ieviest pašreizējam stāvoklim atbilstošu, paplašinātu un mūsdienīgu Eiropas kopējo patvēruma sistēmu; ierosina aktīvi iesaistīt un izmantot vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi paredzētajā patvēruma meklētāju uzņemšanas apstākļu un patvēruma procedūru standartu uzlabošanas procesā, uzņemšanas iestāžu apmācībā un tīkla izveidē, kā arī Eiropas kopējās patvēruma sistēmas izstrādes un pabeigšanas apspriešanā; |
| --- | --- |

38.

piekrīt, ka prioritārs uzdevums ir pilnībā un saskaņoti ieviest pašreizējam stāvoklim atbilstošu, paplašinātu un mūsdienīgu Eiropas kopējo patvēruma sistēmu; ierosina aktīvi iesaistīt un izmantot vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi paredzētajā patvēruma meklētāju uzņemšanas apstākļu un patvēruma procedūru standartu uzlabošanas procesā, uzņemšanas iestāžu apmācībā un tīkla izveidē, kā arī Eiropas kopējās patvēruma sistēmas izstrādes un pabeigšanas apspriešanā;

| 39. | vēlreiz pauž pārliecību par to, ka attīstības politikas līmenis un kvalitāte ir cieši saistīti ar to cilvēku skaita pieaugumu, kuri migrē. Ļoti svarīgi ir nodrošināt, ka Eiropas Savienības un dalībvalstu attīstības palīdzība iespējami ātri sasniedz 0,7 % no IKP. Šajā sakarā vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāatvēl vairāk līdzekļu nabadzības apkarošanai pasaulē; dažas no tām sadarbībai ar jaunattīstības valstīm katru gadu jau atvēl vienu euro uz vienu iedzīvotāju; |
| --- | --- |

39.

vēlreiz pauž pārliecību par to, ka attīstības politikas līmenis un kvalitāte ir cieši saistīti ar to cilvēku skaita pieaugumu, kuri migrē. Ļoti svarīgi ir nodrošināt, ka Eiropas Savienības un dalībvalstu attīstības palīdzība iespējami ātri sasniedz 0,7 % no IKP. Šajā sakarā vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāatvēl vairāk līdzekļu nabadzības apkarošanai pasaulē; dažas no tām sadarbībai ar jaunattīstības valstīm katru gadu jau atvēl vienu euro uz vienu iedzīvotāju;

| 40. | rosina Eiropas Komisiju ieviest vienotu Eiropas patvēruma sistēmu, ar ko vienādi piemēro apstiprinātus kritērijus un nodrošina humānu un godīgu attieksmi pret visiem cilvēkiem, kuri meklē patvērumu Eiropas Savienībā, un radikāli pārskatīt Dublinas regulu, lai 28 valstu sistēmu atšķirības, kas draud iznīcināt Šengenas zonu, pazustu gan tiesību aktos, gan praksē; |
| --- | --- |

40.

rosina Eiropas Komisiju ieviest vienotu Eiropas patvēruma sistēmu, ar ko vienādi piemēro apstiprinātus kritērijus un nodrošina humānu un godīgu attieksmi pret visiem cilvēkiem, kuri meklē patvērumu Eiropas Savienībā, un radikāli pārskatīt Dublinas regulu, lai 28 valstu sistēmu atšķirības, kas draud iznīcināt Šengenas zonu, pazustu gan tiesību aktos, gan praksē;

Juridiskā pamata izvēle

| 41. | pauž nožēlu par to, ka kārtējo reizi nav izmantots LESD 80. pants, lai veiktu pasākumus, ar ko nodrošina solidaritāti un taisnīgu atbildības sadali starp dalībvalstīm mobilitātes jomā, tostarp arī finansiālā sloga sadali. Saistības attiecībā uz migrāciju un repatriāciju ir bijušas pilnībā brīvprātīgas, un dažos gadījumos tieši vietējās pašvaldības ir bijušas tās, kuras uzņēmušās vadību šo saistību izpildē; |
| --- | --- |

41.

pauž nožēlu par to, ka kārtējo reizi nav izmantots LESD 80. pants, lai veiktu pasākumus, ar ko nodrošina solidaritāti un taisnīgu atbildības sadali starp dalībvalstīm mobilitātes jomā, tostarp arī finansiālā sloga sadali. Saistības attiecībā uz migrāciju un repatriāciju ir bijušas pilnībā brīvprātīgas, un dažos gadījumos tieši vietējās pašvaldības ir bijušas tās, kuras uzņēmušās vadību šo saistību izpildē;

| 42. | atzīmē, ka priekšlikums izveidot pārdales sistēmu balstās uz LESD 78. panta 3. punktā iekļauto ārkārtas situācijas klauzulu un tas pašreizējos apstākļos, šķiet, ir pilnīgi pamatoti; norāda tomēr, ka būtu jāapstiprina citi vidēja termiņa un ilgtermiņa pasākumi, kas Eiropā būtu solidāri jāīsteno, un šajā procesā pilnībā jāiesaista Eiropas Parlaments, lai nodrošinātu to pārredzamību un leģitimitāti; |
| --- | --- |

42.

atzīmē, ka priekšlikums izveidot pārdales sistēmu balstās uz LESD 78. panta 3. punktā iekļauto ārkārtas situācijas klauzulu un tas pašreizējos apstākļos, šķiet, ir pilnīgi pamatoti; norāda tomēr, ka būtu jāapstiprina citi vidēja termiņa un ilgtermiņa pasākumi, kas Eiropā būtu solidāri jāīsteno, un šajā procesā pilnībā jāiesaista Eiropas Parlaments, lai nodrošinātu to pārredzamību un leģitimitāti;

Vietējo un reģionālo pašvaldību loma

| 43. | atkārtoti uzsver, ka daudzlīmeņu pārvaldība ir piemērotākais veids, kā izveidot vajadzīgo pasākumu un iniciatīvu kopumu, lai panāktu vislabākos rezultātus tādu personu, kuras atzītas par bēgļiem, un migrantu, kas uzņemti citu iemeslu dēļ, integrācijas jomā. Atbildība par bēgļu un migrantu uzņemšanu un integrāciju Eiropas Savienībā būtu jāuzņemas pārvaldes iestādēm visos līmeņos, un ir jāuzlabo reģionu sadarbība, koordinācija un solidaritāte, ieviešot pastāvīgu atbildības sadales mehānismu starp Eiropas Savienību, dalībvalstīm, reģioniem un vietējām pašvaldībām, ņemot vērā strukturālos ierobežojumus, resursus, darba tirgus vajadzības, demogrāfisko stāvokli un citus būtiskus faktorus; rosina Eiropas Komisiju un dalībvalstis visām vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras skārusi bēgļu un migrantu plūsma, sniegt pietiekamu finansiālu, tehnisku, administratīvu un ar tiesībaizsardzību saistītu atbalstu, vienlaikus apsverot iespēju pieļaut atkāpes no strukturāliem un finansiāliem ierobežojumiem; |
| --- | --- |

43.

atkārtoti uzsver, ka daudzlīmeņu pārvaldība ir piemērotākais veids, kā izveidot vajadzīgo pasākumu un iniciatīvu kopumu, lai panāktu vislabākos rezultātus tādu personu, kuras atzītas par bēgļiem, un migrantu, kas uzņemti citu iemeslu dēļ, integrācijas jomā. Atbildība par bēgļu un migrantu uzņemšanu un integrāciju Eiropas Savienībā būtu jāuzņemas pārvaldes iestādēm visos līmeņos, un ir jāuzlabo reģionu sadarbība, koordinācija un solidaritāte, ieviešot pastāvīgu atbildības sadales mehānismu starp Eiropas Savienību, dalībvalstīm, reģioniem un vietējām pašvaldībām, ņemot vērā strukturālos ierobežojumus, resursus, darba tirgus vajadzības, demogrāfisko stāvokli un citus būtiskus faktorus; rosina Eiropas Komisiju un dalībvalstis visām vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras skārusi bēgļu un migrantu plūsma, sniegt pietiekamu finansiālu, tehnisku, administratīvu un ar tiesībaizsardzību saistītu atbalstu, vienlaikus apsverot iespēju pieļaut atkāpes no strukturāliem un finansiāliem ierobežojumiem;

| 44. | atkārtoti norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības labi pārzina stāvokli, jo ar to tieši saskaras: ar tām ir jāapspriežas, un tās ir aktīvāk jāiesaista pārcelšanas procesā. Vietējās un reģionālās pašvaldības ir efektīvs pārvaldes līmenis, kas var sniegt precīzus datus par to, cik daudz migrantu atrodas to teritorijā, un tās ir jāiesaista, lai nodrošinātu taisnīgas un uz solidaritātes principu balstītas sistēmas darbību; |
| --- | --- |

44.

atkārtoti norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības labi pārzina stāvokli, jo ar to tieši saskaras: ar tām ir jāapspriežas, un tās ir aktīvāk jāiesaista pārcelšanas procesā. Vietējās un reģionālās pašvaldības ir efektīvs pārvaldes līmenis, kas var sniegt precīzus datus par to, cik daudz migrantu atrodas to teritorijā, un tās ir jāiesaista, lai nodrošinātu taisnīgas un uz solidaritātes principu balstītas sistēmas darbību;

| 45. | mudina visas dalībvalstis sadarboties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām Eiropas Komisijas ierosinātā ārkārtas pārdales mehānisma, ja to drīzumā izveidos, ieviešanā un izmantošanā, kā arī obligātajā automātiskajā pārcelšanas sistēmā, kuru, iespējams, izveidos un kura būtu jāierosina līdz šā gada beigām; uzskata, ka tādu kanālu un iespēju radīšanai, kas ļautu trešo valstu valstspiederīgajiem ierasties Eiropā, lai strādātu vai mācītos, vajadzētu būt ļoti svarīgam apsvērumam turpmākās migrācijas politikas izstrādē. Lai noteiktu, kāds trešo valstu valstspiederīgo skaits būs jāuzņem katrai dalībvalstij, būtiski ir ņemt vērā dažādu reģionu un dalībvalstu darba tirgū (it īpaši no darba tirgus struktūras viedokļa) un izglītības sistēmā pastāvošās un neizmantotās iespējas. Komiteja uzsver, ka šā paša iemesla dēļ ir nepieciešams gan paātrināt atvieglota vīzu režīma ieviešanu to trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri piedalās izglītības, zinātnes un ekonomiskās sadarbības programmās, gan arī paplašināt sadarbību ar citām iesaistītajām valstīm un palielināt izpratni par šīm programmām, likumīgo migrāciju uz Eiropu un par to, cik bīstama ir nelikumīgā migrācija; |
| --- | --- |

45.

mudina visas dalībvalstis sadarboties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām Eiropas Komisijas ierosinātā ārkārtas pārdales mehānisma, ja to drīzumā izveidos, ieviešanā un izmantošanā, kā arī obligātajā automātiskajā pārcelšanas sistēmā, kuru, iespējams, izveidos un kura būtu jāierosina līdz šā gada beigām; uzskata, ka tādu kanālu un iespēju radīšanai, kas ļautu trešo valstu valstspiederīgajiem ierasties Eiropā, lai strādātu vai mācītos, vajadzētu būt ļoti svarīgam apsvērumam turpmākās migrācijas politikas izstrādē. Lai noteiktu, kāds trešo valstu valstspiederīgo skaits būs jāuzņem katrai dalībvalstij, būtiski ir ņemt vērā dažādu reģionu un dalībvalstu darba tirgū (it īpaši no darba tirgus struktūras viedokļa) un izglītības sistēmā pastāvošās un neizmantotās iespējas. Komiteja uzsver, ka šā paša iemesla dēļ ir nepieciešams gan paātrināt atvieglota vīzu režīma ieviešanu to trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri piedalās izglītības, zinātnes un ekonomiskās sadarbības programmās, gan arī paplašināt sadarbību ar citām iesaistītajām valstīm un palielināt izpratni par šīm programmām, likumīgo migrāciju uz Eiropu un par to, cik bīstama ir nelikumīgā migrācija;

| 46. | uzsver, ka sekmīga Eiropas migrācijas politika būs iespējama vienīgi tad, ja būs skaidra izpratne par efektīvu integrācijas politiku un ilgtermiņa apņemšanās šādu politiku īstenot, un norāda, ka tieši vietējais līmenis ir tas līmenis, kurā integrācija ir sekmīga vai cieš neveiksmi; vērš uzmanību uz to, ka daudzām vietējām pašvaldībām ir neliela pieredze un maz resursu, kurus tās varētu izmantot integrācijas veicināšanai, un tāpēc rosina Eiropas Komisiju sadarbībā ar Eiropas Reģionu komiteju katru gadu organizēt strukturētu dialogu par integrāciju, lai izstrādātu, pārskatītu un aktualizētu pamatnostādnes visas ES vietējām un reģionālajām pašvaldībām un tādā veidā nodrošinātu sekmīgu integrāciju; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka sekmīga Eiropas migrācijas politika būs iespējama vienīgi tad, ja būs skaidra izpratne par efektīvu integrācijas politiku un ilgtermiņa apņemšanās šādu politiku īstenot, un norāda, ka tieši vietējais līmenis ir tas līmenis, kurā integrācija ir sekmīga vai cieš neveiksmi; vērš uzmanību uz to, ka daudzām vietējām pašvaldībām ir neliela pieredze un maz resursu, kurus tās varētu izmantot integrācijas veicināšanai, un tāpēc rosina Eiropas Komisiju sadarbībā ar Eiropas Reģionu komiteju katru gadu organizēt strukturētu dialogu par integrāciju, lai izstrādātu, pārskatītu un aktualizētu pamatnostādnes visas ES vietējām un reģionālajām pašvaldībām un tādā veidā nodrošinātu sekmīgu integrāciju;

| 47. | atzinīgi vērtē saistībā ar ārkārtas pārcelšanas programmu ierosināto stimulu 6 000 euro apmērā, kas no Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF) tiek garantēts par katru pārcelto personu; komiteja tomēr uzsver, ka līdzekļi būtu jāizlieto to iestāžu līmenī, kuras ir atbildīgas par migrantu uzņemšanu; rosina tuvākajā nākotnē grozīt attiecīgos noteikumus, lai nodrošinātu reģioniem un vietējām pašvaldībām tiešu piekļuvi Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam; komiteja turklāt uzskata, ka arī ilgtermiņā ir jāizstrādā pasākumi, kas, nodrošinot tiešu finansiālo palīdzību attiecīgajām vietējām un reģionālajām pašvaldībām, radītu pastāvīgus stimulus bēgļu uzņemšanai; |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē saistībā ar ārkārtas pārcelšanas programmu ierosināto stimulu 6 000 euro apmērā, kas no Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF) tiek garantēts par katru pārcelto personu; komiteja tomēr uzsver, ka līdzekļi būtu jāizlieto to iestāžu līmenī, kuras ir atbildīgas par migrantu uzņemšanu; rosina tuvākajā nākotnē grozīt attiecīgos noteikumus, lai nodrošinātu reģioniem un vietējām pašvaldībām tiešu piekļuvi Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam; komiteja turklāt uzskata, ka arī ilgtermiņā ir jāizstrādā pasākumi, kas, nodrošinot tiešu finansiālo palīdzību attiecīgajām vietējām un reģionālajām pašvaldībām, radītu pastāvīgus stimulus bēgļu uzņemšanai;

| 48. | pauž cerību, ka Eiropas programma migrācijas jomā, kā arī Eiropadomes secinājumi un debates Tieslietu un iekšlietu padomē kļūs par atskaites punktu tādas migrācijas un patvēruma politikas pieņemšanai un īstenošanai, kura būtu efektīva un kuras pamatā būtu pamattiesību ievērošana un Eiropas Savienības, dalībvalstu, vietējo un reģionālo pašvaldību un migrantu solidaritāte; |
| --- | --- |

48.

pauž cerību, ka Eiropas programma migrācijas jomā, kā arī Eiropadomes secinājumi un debates Tieslietu un iekšlietu padomē kļūs par atskaites punktu tādas migrācijas un patvēruma politikas pieņemšanai un īstenošanai, kura būtu efektīva un kuras pamatā būtu pamattiesību ievērošana un Eiropas Savienības, dalībvalstu, vietējo un reģionālo pašvaldību un migrantu solidaritāte;

| 49. | atkārtoti norāda, ka sadarbība un solidaritāte būtu vienkāršāk nodrošināma, ja vairāk pūļu tiktu veltīts praktiskiem un pragmatiskiem risinājumiem. Saistībā ar integrācijas jautājumiem jāizmanto vietējo un reģionālo pašvaldību īpašās zināšanas; |
| --- | --- |

49.

atkārtoti norāda, ka sadarbība un solidaritāte būtu vienkāršāk nodrošināma, ja vairāk pūļu tiktu veltīts praktiskiem un pragmatiskiem risinājumiem. Saistībā ar integrācijas jautājumiem jāizmanto vietējo un reģionālo pašvaldību īpašās zināšanas;

| 50. | uzsver, ka Reģionu komitejai ir labas iespējas saziņai ar visām Eiropas pilsētām un reģioniem, lai sekmētu un rosinātu apmaiņu ar inovatīviem risinājumiem un prakses piemēriem un rīkotu apspriedes par to, kā visefektīvāk iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības imigrācijas un integrācijas pasākumu izstrādē un īstenošanā atbilstīgi daudzlīmeņu pārvaldības un subsidiaritātes principiem; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka Reģionu komitejai ir labas iespējas saziņai ar visām Eiropas pilsētām un reģioniem, lai sekmētu un rosinātu apmaiņu ar inovatīviem risinājumiem un prakses piemēriem un rīkotu apspriedes par to, kā visefektīvāk iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības imigrācijas un integrācijas pasākumu izstrādē un īstenošanā atbilstīgi daudzlīmeņu pārvaldības un subsidiaritātes principiem;

| 51. | atkārtoti uzsver, ka jāizmanto augšupēja pieeja, lai novērstu dalībvalstu un reģionu atšķirības, kas raksturīgas apstākļiem, kādos patvēruma meklētāji, bēgļi vai nelikumīgi ieceļojušie migranti tiek uzņemti to sākotnējā ierašanās vietā, un samazinātu atšķirības pieteikumu un dokumentu apstrādes efektivitātē un ātrumā; |
| --- | --- |

51.

atkārtoti uzsver, ka jāizmanto augšupēja pieeja, lai novērstu dalībvalstu un reģionu atšķirības, kas raksturīgas apstākļiem, kādos patvēruma meklētāji, bēgļi vai nelikumīgi ieceļojušie migranti tiek uzņemti to sākotnējā ierašanās vietā, un samazinātu atšķirības pieteikumu un dokumentu apstrādes efektivitātē un ātrumā;

| 52. | uzsver, ka ES, valstu un pašvaldību iestādēm būtu cieši jāsadarbojas ar pilsonisko sabiedrību, migrantu apvienībām un vietējām kopienām un jāuzklausa to viedoklis; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka ES, valstu un pašvaldību iestādēm būtu cieši jāsadarbojas ar pilsonisko sabiedrību, migrantu apvienībām un vietējām kopienām un jāuzklausa to viedoklis;

| 53. | atkārtoti uzsver, ka ES būtu jāizmanto visas iespējas, lai sadarbotos ar institucionālajiem partneriem un veicinātu debates visos līmeņos. Svarīgi sadarbības elementi šajā jomā ir tādas starptautiskās nevalstiskās organizācijas kā Starptautiskā Migrācijas organizācija (IOM), izveidotie tīkli sadarbībai ar trešām valstīm un pilsonisko sabiedrību, kā arī vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbība, piemēram, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību asamblejā (ARLEM) vai ES un Austrumu partnerības valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību konferencē (CORLEAP). |
| --- | --- |

53.

atkārtoti uzsver, ka ES būtu jāizmanto visas iespējas, lai sadarbotos ar institucionālajiem partneriem un veicinātu debates visos līmeņos. Svarīgi sadarbības elementi šajā jomā ir tādas starptautiskās nevalstiskās organizācijas kā Starptautiskā Migrācijas organizācija (IOM), izveidotie tīkli sadarbībai ar trešām valstīm un pilsonisko sabiedrību, kā arī vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbība, piemēram, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību asamblejā (ARLEM) vai ES un Austrumu partnerības valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību konferencē (CORLEAP).

Briselē, 2015. gada 3. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

| 10.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 51/22 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 51/22

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Darba ņēmēju atalgojuma standarti ES”

(2016/C 051/04)

| Ziņotājs: | Mick ANTONIW (UK/PSE), Pontypridd asamblejas loceklis |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Mick ANTONIW (UK/PSE), Pontypridd asamblejas loceklis

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Debašu leģitimitāte

| 1. | norāda, ka nodarbinātības politika un sociālā politika galvenokārt ir valstu vai reģionu valdību kompetencē, ka Eiropas Savienībai šajā jomā ir koordinācijas pilnvaras un ka jebkurai ES iniciatīvai attiecībā uz Eiropas atalgojuma standartiem ir jāatbilst subsidiaritātes principam; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka nodarbinātības politika un sociālā politika galvenokārt ir valstu vai reģionu valdību kompetencē, ka Eiropas Savienībai šajā jomā ir koordinācijas pilnvaras un ka jebkurai ES iniciatīvai attiecībā uz Eiropas atalgojuma standartiem ir jāatbilst subsidiaritātes principam;

| 2. | atgādina, ka saskaņā ar Eirobarometra aptauju par iedzīvotāju attieksmi pret nabadzību lielākā daļa iedzīvotāju (73 %) nabadzību uzskata par savā valstī izplatītu problēmu un vēlas, lai šīs problēmas risināšanai steidzami tiktu īstenoti pasākumi valsts līmenī (89 %) un ES līmenī (74 %) (1); |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka saskaņā ar Eirobarometra aptauju par iedzīvotāju attieksmi pret nabadzību lielākā daļa iedzīvotāju (73 %) nabadzību uzskata par savā valstī izplatītu problēmu un vēlas, lai šīs problēmas risināšanai steidzami tiktu īstenoti pasākumi valsts līmenī (89 %) un ES līmenī (74 %) (1);

| 3. | apstiprina, ka visu darba ņēmēju tiesības saņemt taisnīgu atalgojumu, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu pienācīgus dzīves apstākļus sev un savām ģimenēm, ir noteiktas Eiropas Sociālajā hartā, kuru ir pieņēmušas gandrīz visas dalībvalstis; |
| --- | --- |

3.

apstiprina, ka visu darba ņēmēju tiesības saņemt taisnīgu atalgojumu, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu pienācīgus dzīves apstākļus sev un savām ģimenēm, ir noteiktas Eiropas Sociālajā hartā, kuru ir pieņēmušas gandrīz visas dalībvalstis;

| 4. | uzskata, ka tiks stiprināta ES demokrātiskā leģitimitāte, ja Eiropas iedzīvotāji atzīs, ka, nodarbinātības un sociālo dimensiju līdz ar izaugsmes veicināšanu pilnībā iekļaujot ekonomikas politikas koordinēšanas ikgadējā ciklā (Eiropas pusgadā), tiek veicināts arī sociālais progress; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka tiks stiprināta ES demokrātiskā leģitimitāte, ja Eiropas iedzīvotāji atzīs, ka, nodarbinātības un sociālo dimensiju līdz ar izaugsmes veicināšanu pilnībā iekļaujot ekonomikas politikas koordinēšanas ikgadējā ciklā (Eiropas pusgadā), tiek veicināts arī sociālais progress;

| 5. | atgādina, ka Eiropas Savienība ir apņēmusies īstenot ANO Tūkstošgades attīstības mērķus un ievērot rezolūciju, ar kuru pasludina ANO otro nabadzības izskaušanas desmitgadi (2008–2017); |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka Eiropas Savienība ir apņēmusies īstenot ANO Tūkstošgades attīstības mērķus un ievērot rezolūciju, ar kuru pasludina ANO otro nabadzības izskaušanas desmitgadi (2008–2017);

| 6. | norāda, ka SDO Konvencija Nr. 94 par Darba tiesību klauzulām publiskā iepirkuma līgumos pašlaik ir saistoša deviņās ES dalībvalstīs un citas to piemēro brīvprātīgi. Tomēr jānovērš iespējamā juridiskā neatbilstība starp SDO Konvenciju Nr. 94 un ES Līgumu; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka SDO Konvencija Nr. 94 par Darba tiesību klauzulām publiskā iepirkuma līgumos pašlaik ir saistoša deviņās ES dalībvalstīs un citas to piemēro brīvprātīgi. Tomēr jānovērš iespējamā juridiskā neatbilstība starp SDO Konvenciju Nr. 94 un ES Līgumu;

| 7. | norāda uz Eiropas Parlamenta aicinājumiem attiecībā uz minimālo atalgojumu (2), tostarp tā nesenāko mudinājumu Eiropas Komisijai “izskatīt visas iespējas, kā nostiprināt EMS un palielināt tās noturību un spēju sekmēt izaugsmi, nodarbinātību un stabilitāti, nodrošinot sociālo dimensiju, kuras mērķis būtu saglabāt Eiropas sociālo tirgus ekonomiku un kurā tiktu ievērotas tiesības uz kolektīvām sarunām, un ar kuru tiktu nodrošināta dalībvalstu sociālās politikas koordinēšana, ietverot minimālās algas vai ienākumu mehānismu, kas būtu piemērots katrai dalībvalstij un par ko atsevišķi izlemtu katra dalībvalsts” (3); |
| --- | --- |

7.

norāda uz Eiropas Parlamenta aicinājumiem attiecībā uz minimālo atalgojumu (2), tostarp tā nesenāko mudinājumu Eiropas Komisijai “izskatīt visas iespējas, kā nostiprināt EMS un palielināt tās noturību un spēju sekmēt izaugsmi, nodarbinātību un stabilitāti, nodrošinot sociālo dimensiju, kuras mērķis būtu saglabāt Eiropas sociālo tirgus ekonomiku un kurā tiktu ievērotas tiesības uz kolektīvām sarunām, un ar kuru tiktu nodrošināta dalībvalstu sociālās politikas koordinēšana, ietverot minimālās algas vai ienākumu mehānismu, kas būtu piemērots katrai dalībvalstij un par ko atsevišķi izlemtu katra dalībvalsts” (3);

Minimālais atalgojums un pienācīgs atalgojums

| 8. | apstiprina, ka nabadzība un sociālā atstumtība kavē pienācīgas dzīves nodrošināšanu, tādā veidā apdraudot cilvēka pamattiesību ievērošanu, un ierosina, ka visām dalībvalstīm būtu jānodrošina pienācīga dzīve cilvēkiem, piemēram, sniedzot pakalpojumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu pienācīgus dzīves apstākļus, un būtu jāīsteno tāda politika, jo īpaši darba tirgus un sociālā politika, kas nodrošina taisnīgu atalgojumu visā darba dzīves cikla laikā; |
| --- | --- |

8.

apstiprina, ka nabadzība un sociālā atstumtība kavē pienācīgas dzīves nodrošināšanu, tādā veidā apdraudot cilvēka pamattiesību ievērošanu, un ierosina, ka visām dalībvalstīm būtu jānodrošina pienācīga dzīve cilvēkiem, piemēram, sniedzot pakalpojumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu pienācīgus dzīves apstākļus, un būtu jāīsteno tāda politika, jo īpaši darba tirgus un sociālā politika, kas nodrošina taisnīgu atalgojumu visā darba dzīves cikla laikā;

| 9. | uzsver šā jautājuma steidzamību, jo kopš ekonomikas krīzes sākuma Eiropas Savienībā nabadzība un sociālā nevienlīdzība ir palielinājušās un turpmākā tikai uz taupību vērstā politika šo problēmu ir saasinājusi; nabadzībai pakļauto cilvēku skaits ir palielinājies, un šī problēma īpaši skar sievietes un bērnus; |
| --- | --- |

9.

uzsver šā jautājuma steidzamību, jo kopš ekonomikas krīzes sākuma Eiropas Savienībā nabadzība un sociālā nevienlīdzība ir palielinājušās un turpmākā tikai uz taupību vērstā politika šo problēmu ir saasinājusi; nabadzībai pakļauto cilvēku skaits ir palielinājies, un šī problēma īpaši skar sievietes un bērnus;

| 10. | norāda, ka stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzītā nabadzības mazināšanas mērķa sasniegšana ir apdraudēta un nākamajā stratēģijas “Eiropa 2020” procesa pārskatīšanā šis mērķis būtu jāgroza, ņemot vērā, ka nabadzības riskam pakļauto personu skaits palielinājās no 114 miljoniem 2009. gadā līdz 124 miljoniem 2012. gadā (4); |
| --- | --- |

10.

norāda, ka stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzītā nabadzības mazināšanas mērķa sasniegšana ir apdraudēta un nākamajā stratēģijas “Eiropa 2020” procesa pārskatīšanā šis mērķis būtu jāgroza, ņemot vērā, ka nabadzības riskam pakļauto personu skaits palielinājās no 114 miljoniem 2009. gadā līdz 124 miljoniem 2012. gadā (4);

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka vairumā ES dalībvalstu ir minimālā atalgojuma shēmas, kas noteiktas ar likumu vai koplīgumu ietvaros. Atalgojuma noteikšanas jautājumi ir dalībvalstu un/vai valstu sociālo partneru kompetencē un atbildības jomā. Sociālo partneru autonomija un tiesības slēgt koplīgumus ir pilnībā jārespektē; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē to, ka vairumā ES dalībvalstu ir minimālā atalgojuma shēmas, kas noteiktas ar likumu vai koplīgumu ietvaros. Atalgojuma noteikšanas jautājumi ir dalībvalstu un/vai valstu sociālo partneru kompetencē un atbildības jomā. Sociālo partneru autonomija un tiesības slēgt koplīgumus ir pilnībā jārespektē;

| 12. | uzsver, ka minimālā atalgojuma shēmas ir ļoti atšķirīgas, un norāda, ka dažās valstīs tas ir zemāks par 50 % no vidējā atalgojuma (5) un ka palielinās arī tāda problēma kā nodarbināto personu nabadzība; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka minimālā atalgojuma shēmas ir ļoti atšķirīgas, un norāda, ka dažās valstīs tas ir zemāks par 50 % no vidējā atalgojuma (5) un ka palielinās arī tāda problēma kā nodarbināto personu nabadzība;

| 13. | piekrīt, ka sarunām par darba koplīguma slēgšanu ir liela nozīme minimālā atalgojuma noteikšanā, taču norāda, ka daudzās nozarēs un MVU nozaru nolīgumi neeksistē un ka tādēļ daži darba ņēmēji ir izslēgti. RK aicina valstu sociālos partnerus pastiprināt sociālo dialogu valsts, reģionālajā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

13.

piekrīt, ka sarunām par darba koplīguma slēgšanu ir liela nozīme minimālā atalgojuma noteikšanā, taču norāda, ka daudzās nozarēs un MVU nozaru nolīgumi neeksistē un ka tādēļ daži darba ņēmēji ir izslēgti. RK aicina valstu sociālos partnerus pastiprināt sociālo dialogu valsts, reģionālajā un vietējā līmenī;

| 14. | tāpēc uzskata, ka dalībvalstis jāmudina noteikt indikatīvu taisnīgu atalgojumu, kā standartu paredzot izmantot 60 % no vidējā atalgojuma un pamatojoties uz references budžetu (6), proti, to preču un pakalpojumu paketi, kas personai vajadzīgi, lai pienācīgi dzīvotu, kopā ar taisnīgas nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem. Saskaņā ar nesen veiktu Eurofound pētījumu (7) hipotētisks scenārijs minimālās algas noteikšanai 60 % apmērā no vidējā atalgojuma dotu labumu – pamatojoties uz 2010. gada rādītājiem – vidēji 16 % visu ES darba ņēmēju; |
| --- | --- |

14.

tāpēc uzskata, ka dalībvalstis jāmudina noteikt indikatīvu taisnīgu atalgojumu, kā standartu paredzot izmantot 60 % no vidējā atalgojuma un pamatojoties uz references budžetu (6), proti, to preču un pakalpojumu paketi, kas personai vajadzīgi, lai pienācīgi dzīvotu, kopā ar taisnīgas nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem. Saskaņā ar nesen veiktu Eurofound pētījumu (7) hipotētisks scenārijs minimālās algas noteikšanai 60 % apmērā no vidējā atalgojuma dotu labumu – pamatojoties uz 2010. gada rādītājiem – vidēji 16 % visu ES darba ņēmēju;

| 15. | norāda uz darbu, ko veic Eiropas References budžetu tīkls, lai izstrādātu kopīgu metodoloģiju references budžetiem Eiropā, lai to saturs, piemēram, pārtikas grozs, ir salīdzināms visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

15.

norāda uz darbu, ko veic Eiropas References budžetu tīkls, lai izstrādātu kopīgu metodoloģiju references budžetiem Eiropā, lai to saturs, piemēram, pārtikas grozs, ir salīdzināms visās dalībvalstīs;

| 16. | uzsver, ka privātie parādi, kas 2014. gadā eurozonā sasniedza 126 % no IKP (publisko parādu apmērs ir 92 % no IKP), ir faktors, kas pasliktina stāvokli, kuru raksturo vājš patēriņš un ieguldījumu samazināšanās; šajā sakarā ierosina, ka taisnīga atalgojuma struktūra ir svarīgs ekonomikas stabilizētājs un nozīmīgs instruments, kas veicina ar cenu nesaistītu konkurētspēju, tādējādi darbojoties kā nozīmīgs ekonomikas izaugsmes virzītājspēks un palīdzot izvairīties no stagnācijas; lai nodrošinātu noturīgus ienākumus mājsaimniecībām, jāapsver iespēja Eiropas līmenī ieviest pārmērīgu parādsaistību pārvaldības procedūru, kurā būtu arī ietverti nosacījumi attiecībā uz mājsaimniecību nekustamā īpašuma ekspropriāciju; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka privātie parādi, kas 2014. gadā eurozonā sasniedza 126 % no IKP (publisko parādu apmērs ir 92 % no IKP), ir faktors, kas pasliktina stāvokli, kuru raksturo vājš patēriņš un ieguldījumu samazināšanās; šajā sakarā ierosina, ka taisnīga atalgojuma struktūra ir svarīgs ekonomikas stabilizētājs un nozīmīgs instruments, kas veicina ar cenu nesaistītu konkurētspēju, tādējādi darbojoties kā nozīmīgs ekonomikas izaugsmes virzītājspēks un palīdzot izvairīties no stagnācijas; lai nodrošinātu noturīgus ienākumus mājsaimniecībām, jāapsver iespēja Eiropas līmenī ieviest pārmērīgu parādsaistību pārvaldības procedūru, kurā būtu arī ietverti nosacījumi attiecībā uz mājsaimniecību nekustamā īpašuma ekspropriāciju;

| 17. | uzskata, ka taisnīgs atalgojums nozīmē, ka publiskajam sektoram nav vajadzības pilnu darba laiku strādājošiem cilvēkiem sniegt nekādu papildu atbalstu vai ka jāsniedz tikai neliels atbalsts, izmantojot darba piemaksas vai nodokļu atlaides, tādējādi palīdzot dalībvalstīm izpildīt savas fiskālās saistības; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka taisnīgs atalgojums nozīmē, ka publiskajam sektoram nav vajadzības pilnu darba laiku strādājošiem cilvēkiem sniegt nekādu papildu atbalstu vai ka jāsniedz tikai neliels atbalsts, izmantojot darba piemaksas vai nodokļu atlaides, tādējādi palīdzot dalībvalstīm izpildīt savas fiskālās saistības;

| 18. | ierosina, ka minimālā atalgojuma regulējums ir jāapsver saistībā ar nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem, īpaši attiecībā uz specifiskiem elastīgiem režīmiem; |
| --- | --- |

18.

ierosina, ka minimālā atalgojuma regulējums ir jāapsver saistībā ar nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem, īpaši attiecībā uz specifiskiem elastīgiem režīmiem;

| 19. | uzsver, ka taisnīgs atalgojums kopā ar taisnīgiem nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem un atbilstošu sociālās aizsardzības sistēmu ir daži no priekšnoteikumiem, lai radītu godīgu konkurenci starp ES dalībvalstīm, lai tās viena otru neapsteigtu, nosakot pēc iespējas zemākus standartus un izmantojot sociālo dempingu; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka taisnīgs atalgojums kopā ar taisnīgiem nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem un atbilstošu sociālās aizsardzības sistēmu ir daži no priekšnoteikumiem, lai radītu godīgu konkurenci starp ES dalībvalstīm, lai tās viena otru neapsteigtu, nosakot pēc iespējas zemākus standartus un izmantojot sociālo dempingu;

| 20. | uzsver, ka šis jautājums ir īpaši svarīgs saistībā ar direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā un ar to saistītajiem Eiropas Savienības Tiesas spriedumiem, kas pauda nostāju, ka uzņēmumiem nav jāievēro nozaru minimālā atalgojuma līgumi, ja nav noteikts, ka tie ir vispārēji piemērojami (8); |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka šis jautājums ir īpaši svarīgs saistībā ar direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā un ar to saistītajiem Eiropas Savienības Tiesas spriedumiem, kas pauda nostāju, ka uzņēmumiem nav jāievēro nozaru minimālā atalgojuma līgumi, ja nav noteikts, ka tie ir vispārēji piemērojami (8);

| 21. | mudina valstu un reģionu iestādes pilnībā piemērot direktīvu, kas attiecas uz to, kā izpildīt direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā; ar cerībām gaida Eiropas Komisijas paziņoto pašlaik spēkā esošo tiesību aktu attiecībā uz norīkotiem darba ņēmējiem pārskatīšanu, kuras mērķis ir apkarot sociālo dempingu un nodrošināt, ka viens un tas pats darbs vienādās darbavietās tiek vienādi atalgots visā ES; |
| --- | --- |

21.

mudina valstu un reģionu iestādes pilnībā piemērot direktīvu, kas attiecas uz to, kā izpildīt direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā; ar cerībām gaida Eiropas Komisijas paziņoto pašlaik spēkā esošo tiesību aktu attiecībā uz norīkotiem darba ņēmējiem pārskatīšanu, kuras mērķis ir apkarot sociālo dempingu un nodrošināt, ka viens un tas pats darbs vienādās darbavietās tiek vienādi atalgots visā ES;

| 22. | uzskata, ka turpmākajām debatēm šajā jomā būtu jābalstās uz LESD 9. un 156. pantu un, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, tām jānotiek, izmantojot “maigos procesus”, piemēram, atvērto koordinācijas metodi, un kā daļai no Eiropas pusgada, kurā uzmanība jau ir bijusi pievērsta atalgojuma jautājumiem; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka turpmākajām debatēm šajā jomā būtu jābalstās uz LESD 9. un 156. pantu un, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, tām jānotiek, izmantojot “maigos procesus”, piemēram, atvērto koordinācijas metodi, un kā daļai no Eiropas pusgada, kurā uzmanība jau ir bijusi pievērsta atalgojuma jautājumiem;

| 23. | norāda arī, ka taisnīgam atalgojumam, kas ir ekonomikas faktors, varētu veltīt uzmanību arī konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos, kuros jau tiek aplūkoti tādi jautājumi kā algu noteikšana darba tirgū un atalgojuma pieauguma ierobežošana; |
| --- | --- |

23.

norāda arī, ka taisnīgam atalgojumam, kas ir ekonomikas faktors, varētu veltīt uzmanību arī konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos, kuros jau tiek aplūkoti tādi jautājumi kā algu noteikšana darba tirgū un atalgojuma pieauguma ierobežošana;

| 24. | norāda, ka ES dalībvalstīs, kurās jau ir noteikts minimālais atalgojums, tas ir ļoti atšķirīgs. Uzsver, ka pienācīgs un taisnīgs atalgojums, ko nosaka katra dalībvalsts vai nu ar likumu, vai ar darba koplīgumu un katrā gadījumā, pilnībā ievērojot savas tradīcijas un praksi, varētu palīdzēt sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi – paglābt 20 miljonus cilvēku no nabadzības un sociālās atstumtības; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka ES dalībvalstīs, kurās jau ir noteikts minimālais atalgojums, tas ir ļoti atšķirīgs. Uzsver, ka pienācīgs un taisnīgs atalgojums, ko nosaka katra dalībvalsts vai nu ar likumu, vai ar darba koplīgumu un katrā gadījumā, pilnībā ievērojot savas tradīcijas un praksi, varētu palīdzēt sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi – paglābt 20 miljonus cilvēku no nabadzības un sociālās atstumtības;

| 25. | uzskata, ka šāda taisnīga atalgojuma noteikšana varētu palīdzēt Eiropā samazināt nepieņemamo nevienlīdzības līmeni, kas ir sociālo kohēziju kavējošs faktors, politiska problēma un risks, kurš apdraud ES turpmākās izaugsmes potenciālu; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka šāda taisnīga atalgojuma noteikšana varētu palīdzēt Eiropā samazināt nepieņemamo nevienlīdzības līmeni, kas ir sociālo kohēziju kavējošs faktors, politiska problēma un risks, kurš apdraud ES turpmākās izaugsmes potenciālu;

| 26. | uzsver labas prakses piemērus dalībvalstīs, kurās zemu atalgoti darba ņēmēji ir tikai neliela daļa no darba ņēmēju kopskaita. Trijās šādās dalībvalstīs – Zviedrijā, Dānijā un Itālijā – nav tiesību aktos noteikta minimālā atalgojuma vai deklarācijas, ka koplīgumiem ir saistošs raksturs, taču, balstoties uz tradīcijām un praksi, algu noteikšanas mehānismi darbojas labi (9); |
| --- | --- |

26.

uzsver labas prakses piemērus dalībvalstīs, kurās zemu atalgoti darba ņēmēji ir tikai neliela daļa no darba ņēmēju kopskaita. Trijās šādās dalībvalstīs – Zviedrijā, Dānijā un Itālijā – nav tiesību aktos noteikta minimālā atalgojuma vai deklarācijas, ka koplīgumiem ir saistošs raksturs, taču, balstoties uz tradīcijām un praksi, algu noteikšanas mehānismi darbojas labi (9);

Reģionālā dimensija

| 27. | rosina ES vietējās un reģionālās pašvaldības uzņemties vadību, pildot darba devēja pienākumus, un censties nodrošināt taisnīgu atalgojumu saviem darbiniekiem, kā arī aicina ES līmenī apmainīties ar labas prakses piemēriem; |
| --- | --- |

27.

rosina ES vietējās un reģionālās pašvaldības uzņemties vadību, pildot darba devēja pienākumus, un censties nodrošināt taisnīgu atalgojumu saviem darbiniekiem, kā arī aicina ES līmenī apmainīties ar labas prakses piemēriem;

| 28. | atzinīgi vērtē arī to, ka dažas vietējā un reģionālā līmeņa pārvaldes iestādes izmanto iepirkuma politiku, lai panāktu, ka līgumslēdzēji saviem darbiniekiem maksā taisnīgas algas. Šajā saistībā ar gandarījumu atzīmē, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvā 2014/24/ES par publisko iepirkumu, kura stāsies spēkā 2016. gada aprīlī, ir skaidri norādīts, ka nevajadzētu likt šķēršļus tādu nodarbinātības noteikumu piemērošanai, kas darba ņēmējiem ir labvēlīgāki (37. apsvērums), un noteikts, ka līgumslēdzējas iestādes nevar izmantot tikai cenu vai tikai izmaksas kā vienīgo publiskā iepirkuma līguma piešķiršanas kritēriju (67. pants). Turklāt atzinīgi vērtē Eiropas Savienības Tiesas spriedumu lietā C-115/14 (2015. gada 17. novembris), kurā noteikts, ka ES tiesības neliedz izslēgt no līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras pretendentu, kurš atsakās uzņemties saistības maksāt attiecīgajiem darbiniekiem minimālo atalgojumu (10). |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē arī to, ka dažas vietējā un reģionālā līmeņa pārvaldes iestādes izmanto iepirkuma politiku, lai panāktu, ka līgumslēdzēji saviem darbiniekiem maksā taisnīgas algas. Šajā saistībā ar gandarījumu atzīmē, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvā 2014/24/ES par publisko iepirkumu, kura stāsies spēkā 2016. gada aprīlī, ir skaidri norādīts, ka nevajadzētu likt šķēršļus tādu nodarbinātības noteikumu piemērošanai, kas darba ņēmējiem ir labvēlīgāki (37. apsvērums), un noteikts, ka līgumslēdzējas iestādes nevar izmantot tikai cenu vai tikai izmaksas kā vienīgo publiskā iepirkuma līguma piešķiršanas kritēriju (67. pants). Turklāt atzinīgi vērtē Eiropas Savienības Tiesas spriedumu lietā C-115/14 (2015. gada 17. novembris), kurā noteikts, ka ES tiesības neliedz izslēgt no līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras pretendentu, kurš atsakās uzņemties saistības maksāt attiecīgajiem darbiniekiem minimālo atalgojumu (10).

Briselē, 2015. gada 3. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

(1)  Īpašais Eirobarometra ziņojums par nabadzību un sociālo iekļautību (2010).

1

(2)  Eiropas Parlamenta rezolūcijas: 1) “Minimālā ienākuma nozīme nabadzības apkarošanā un integrējošas sabiedrības attīstības veicināšanā Eiropā”, pieņemta 2010. gada 20. oktobrī (2010/2039(INI)); un 2) “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību”, pieņemta 2011. gada 15. novembrī (2011/2052(INI)).

2

(3)  Eiropas Parlamenta rezolūcija par Komisijas darba programmu 2016. gadam (2015/2729 (RSP)), 16. punkts.

3

(4)  Stratēģijas “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei novērtējums (COM(2014) 130).

4

(5)  Contours of a European Minimum Wage Policy: Thorsten Schulten, Friedrich Ebert Stiftung pētījums, 2014. gada oktobris http://epsu.org/IMG/pdf/Contours_of_a_Minimum_Wage_Policy_Schulten.pdf

5

Contours of a European Minimum Wage Policy

Thorsten Schulten, Friedrich Ebert Stiftung

(6)  Sociālie ieguldījumi izaugsmei un kohēzijai, tostarp Eiropas Sociālā fonda īstenošana 2014.–2020. gadā (COM(2013) 83).

6

(7)  Ziņojums Pay in Europe in the 21st century, Christine Aumayr-Pintar et als, European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions (Eurofound), 2014. gada aprīlis.

7

Pay in Europe in the 21st century

Christine Aumayr-Pintar et als, European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions (Eurofound)

(8)  Lieta C-346/06 Dirk Rüffert pret Land Niedersachsen.

8

Dirk Rüffert

Land Niedersachsen

(9)  Eurostat, Structure of earnings survey 2010, excluding enterprises with fewer than 10 employees, jo īpaši sk. 5.34. diagrammu.

9

Eurostat

Structure of earnings survey 2010, excluding enterprises with fewer than 10 employees

(10)  Dalībvalstu reģionālie tiesību akti, kuros noteikts, ka pretendentiem un to apakšuzņēmējiem jāuzņemas saistības maksāt minimālo atalgojumu darbiniekiem, kuri sniedz publiskā iepirkuma līgumā paredzētos pakalpojumus, ir atzīti par atbilstošiem ES tiesībām.

10

---

| 10.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 51/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 51/25

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Sociālās ekonomikas nozīme ekonomikas izaugsmes veicināšanā un cīņā ar bezdarbu”

(2016/C 051/05)

| Ziņotājs: | Luís GOMES (PT/PPE), Vila Real de Santo António mērs |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Luís GOMES (PT/PPE), Vila Real de Santo António mērs

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | uzskata, ka sociālajai ekonomikai ir svarīga nozīme Eiropas Savienības ekonomikas un sociālajā attīstībā – tajā ir iesaistīti vairāk nekā 2 miljoni uzņēmumu, un to vidū ir apvienības, kooperatīvi un savstarpējās sabiedrības. Tajā ir izveidoti 11 miljoni darba vietu, kas atbilst 6 % aktīvo iedzīvotāju un 10 % kopējā Eiropas uzņēmumu skaita; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka sociālajai ekonomikai ir svarīga nozīme Eiropas Savienības ekonomikas un sociālajā attīstībā – tajā ir iesaistīti vairāk nekā 2 miljoni uzņēmumu, un to vidū ir apvienības, kooperatīvi un savstarpējās sabiedrības. Tajā ir izveidoti 11 miljoni darba vietu, kas atbilst 6 % aktīvo iedzīvotāju un 10 % kopējā Eiropas uzņēmumu skaita;

| 2. | uzsver, ka sociālās ekonomikas struktūras un dalībnieki krīzes laikā bija īpaši noturīgi un palīdzēja uzlabot iedzīvotāju labklājību un, lai arī ar lielām grūtībām, saglabāt darba vietas arī tad, kad citas organizācijas un uzņēmumi to nespēja izdarīt. Īpaši nozīmīgs šis ieguldījums bija attiecībā uz tiem cilvēkiem, kuriem ir lielas grūtības iekļauties vai atgriezties darba tirgū; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka sociālās ekonomikas struktūras un dalībnieki krīzes laikā bija īpaši noturīgi un palīdzēja uzlabot iedzīvotāju labklājību un, lai arī ar lielām grūtībām, saglabāt darba vietas arī tad, kad citas organizācijas un uzņēmumi to nespēja izdarīt. Īpaši nozīmīgs šis ieguldījums bija attiecībā uz tiem cilvēkiem, kuriem ir lielas grūtības iekļauties vai atgriezties darba tirgū;

| 3. | uzskata, ka labāk jāņem vērā sociālās ekonomikas ieguldījums stratēģijas “Eiropa 2020” sociālo mērķu īstenošanā, un tas ir jānosaka par prioritāti, veicot turpmāko darbu saistībā ar paziņojumu par EMS sociālās dimensijas stiprināšanu (ko Komisija pieņēma 2012. gadā) un 2013. gadā pieņemto sociālo ieguldījumu paketi; uzskata, ka ieguldījumi sociālajā ekonomikā ir elements, kas būtu ietverams Eiropas Stratēģisko investīciju fonda un Eiropas Sociālā fonda darbības jomā, jo tie bieži veicina kvalitatīvu darba vietu radīšanu Eiropas iedzīvotājiem, kā arī citu ES finansējuma avotu darbības jomā; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka labāk jāņem vērā sociālās ekonomikas ieguldījums stratēģijas “Eiropa 2020” sociālo mērķu īstenošanā, un tas ir jānosaka par prioritāti, veicot turpmāko darbu saistībā ar paziņojumu par EMS sociālās dimensijas stiprināšanu (ko Komisija pieņēma 2012. gadā) un 2013. gadā pieņemto sociālo ieguldījumu paketi; uzskata, ka ieguldījumi sociālajā ekonomikā ir elements, kas būtu ietverams Eiropas Stratēģisko investīciju fonda un Eiropas Sociālā fonda darbības jomā, jo tie bieži veicina kvalitatīvu darba vietu radīšanu Eiropas iedzīvotājiem, kā arī citu ES finansējuma avotu darbības jomā;

| 4. | norāda: tā kā sociālās ekonomikas iniciatīvas ir balstītas uz sadarbību un vietējo kopienu iedzīvotāju pilsonisko līdzdalību, tās sekmē sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju, kā arī lielāku uzticēšanos visā Eiropas Savienībā, un, tā kā šīs sociālās ekonomikas iniciatīvas ir cieši saistītas ar teritoriju, kurā tās atrodas, tās mazāk apdraud pārvietošana un saviem darba ņēmējiem tās garantē lielāku drošību – tas ir viens no korporatīvās sociālās atbildības aspektiem; |
| --- | --- |

4.

norāda: tā kā sociālās ekonomikas iniciatīvas ir balstītas uz sadarbību un vietējo kopienu iedzīvotāju pilsonisko līdzdalību, tās sekmē sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju, kā arī lielāku uzticēšanos visā Eiropas Savienībā, un, tā kā šīs sociālās ekonomikas iniciatīvas ir cieši saistītas ar teritoriju, kurā tās atrodas, tās mazāk apdraud pārvietošana un saviem darba ņēmējiem tās garantē lielāku drošību – tas ir viens no korporatīvās sociālās atbildības aspektiem;

| 5. | atzinīgi vērtē nozīmi, kas sociālajai ekonomikai ir piešķirta ES tiesību aktos, piemēram, Regulā (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu, Regulā (ES) Nr. 1301/2013 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulā (ES) Nr. 1296/2013 par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (“EaSI”) un ar kuru groza Lēmumu Nr. 283/2010/ES, ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai. Pauž gandarījumu arī par jaunajiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem plānošanas periodā no 2014. gada līdz 2020. gadam, kuros sociālie uzņēmumi norādīti starp iespējamām ESF un ERAF ieguldījumu prioritātēm, stiprināta partnerības pieeja un paredzētas iespējas sekmēt uz partnerību balstītas iniciatīvas starp sociālās ekonomikas pārstāvjiem un vietējām/reģionālajām pašvaldībām, izmantojot tādus instrumentus kā, piemēram, sabiedrības virzīta vietējā attīstība; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē nozīmi, kas sociālajai ekonomikai ir piešķirta ES tiesību aktos, piemēram, Regulā (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu, Regulā (ES) Nr. 1301/2013 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulā (ES) Nr. 1296/2013 par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (“EaSI”) un ar kuru groza Lēmumu Nr. 283/2010/ES, ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai. Pauž gandarījumu arī par jaunajiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem plānošanas periodā no 2014. gada līdz 2020. gadam, kuros sociālie uzņēmumi norādīti starp iespējamām ESF un ERAF ieguldījumu prioritātēm, stiprināta partnerības pieeja un paredzētas iespējas sekmēt uz partnerību balstītas iniciatīvas starp sociālās ekonomikas pārstāvjiem un vietējām/reģionālajām pašvaldībām, izmantojot tādus instrumentus kā, piemēram, sabiedrības virzīta vietējā attīstība;

| 6. | atgādina, ka sociālās ekonomikas organizācijas stimulē visu iedzīvotāju, arī ražošanas sistēmas atstumto iedzīvotāju līdzdalību, solidaritāti un uzņēmējdarbību, sekmējot saimniecisko darbību, kas rada vērtību un sociālo uzņēmumu gadījumā ir rentabla pat tajās nozarēs, kas no ekonomiskā viedokļa ir vistrauslākās; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka sociālās ekonomikas organizācijas stimulē visu iedzīvotāju, arī ražošanas sistēmas atstumto iedzīvotāju līdzdalību, solidaritāti un uzņēmējdarbību, sekmējot saimniecisko darbību, kas rada vērtību un sociālo uzņēmumu gadījumā ir rentabla pat tajās nozarēs, kas no ekonomiskā viedokļa ir vistrauslākās;

| 7. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt iedzīvotāju līdzdalību un līdzradīšanas procesu sociālajā jomā, veidojot dinamiskas partnerības starp publisko sektoru, daudzām sociālās ekonomikas struktūrām un privāto sektoru, īpaši sociālajiem uzņēmumiem, un pieņemot pieeju, kas orientēta uz inovatīviem pasākumiem un politikām sociālajā jomā; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ir svarīgi veicināt iedzīvotāju līdzdalību un līdzradīšanas procesu sociālajā jomā, veidojot dinamiskas partnerības starp publisko sektoru, daudzām sociālās ekonomikas struktūrām un privāto sektoru, īpaši sociālajiem uzņēmumiem, un pieņemot pieeju, kas orientēta uz inovatīviem pasākumiem un politikām sociālajā jomā;

| 8. | norāda, ka sabiedrībā nav pietiekami atzītas uzņēmējdarbības prasmes sociālās ekonomikas jomā; daļēji tas izskaidrojams ar to, ka nenotiek sadarbība starp ieinteresētajām personām dažādās valstīs un reģionos. Tāpēc ļoti svarīga ir labas prakses apmaiņa, partnerattiecību veidošana un veicināšanas un finansēšanas sistēmu veidošana, lai uzlabotu uzņēmējdarbības spēju, kā arī sociālā inovācija un sociālās investīcijas. Šie priekšnoteikumi ir jāievēro, lai ekonomika kļūtu pievilcīgāka un plašāk atzīta; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka sabiedrībā nav pietiekami atzītas uzņēmējdarbības prasmes sociālās ekonomikas jomā; daļēji tas izskaidrojams ar to, ka nenotiek sadarbība starp ieinteresētajām personām dažādās valstīs un reģionos. Tāpēc ļoti svarīga ir labas prakses apmaiņa, partnerattiecību veidošana un veicināšanas un finansēšanas sistēmu veidošana, lai uzlabotu uzņēmējdarbības spēju, kā arī sociālā inovācija un sociālās investīcijas. Šie priekšnoteikumi ir jāievēro, lai ekonomika kļūtu pievilcīgāka un plašāk atzīta;

| 9. | iesaka lielāku uzmanību pievērst pētniecībai sociālās ekonomikas jomā Eiropā, kā arī izstrādāt un izplatīt plašai sabiedrībai, un īpaši studentiem paredzētas vispārīgas apmācības programmas sociālās ekonomikas jomā un specializētas programmas sociālās ekonomikas dalībniekiem un darba meklētājiem. Būtu jāveido partnerības starp sociālās ekonomikas organizācijām, izglītības iestādēm, apmācības iestādēm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

9.

iesaka lielāku uzmanību pievērst pētniecībai sociālās ekonomikas jomā Eiropā, kā arī izstrādāt un izplatīt plašai sabiedrībai, un īpaši studentiem paredzētas vispārīgas apmācības programmas sociālās ekonomikas jomā un specializētas programmas sociālās ekonomikas dalībniekiem un darba meklētājiem. Būtu jāveido partnerības starp sociālās ekonomikas organizācijām, izglītības iestādēm, apmācības iestādēm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 10. | atgādina, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām, dalībvalstīm un Eiropas Savienībai ir jāveicina partnerību veidošana un atbalsts jaunu sociālās palīdzības instrumentu izstrādei un jaunām sociālās palīdzības iespējām, kas saistītas ar informācijas un komunikācijas tehnoloģiju nepārtraukto attīstību, paaugstinot sniegto pakalpojumu kvalitāti un pieejamību, racionalizējot izmaksas un veidojot pozitīvu sociālās ekonomikas tēlu sabiedrībā; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām, dalībvalstīm un Eiropas Savienībai ir jāveicina partnerību veidošana un atbalsts jaunu sociālās palīdzības instrumentu izstrādei un jaunām sociālās palīdzības iespējām, kas saistītas ar informācijas un komunikācijas tehnoloģiju nepārtraukto attīstību, paaugstinot sniegto pakalpojumu kvalitāti un pieejamību, racionalizējot izmaksas un veidojot pozitīvu sociālās ekonomikas tēlu sabiedrībā;

| 11. | mudina dalībvalstis strādāt, lai atvieglotu sociālās ekonomikas dalībnieku darbību tirgū, un ņemt vērā to nozīmi tādu problēmu risināšanā kā bezdarbs un sociālā atstumtība, aktivizējot nodarbinātību grupām, kuras tiek uzskatītas par atstumtām; |
| --- | --- |

11.

mudina dalībvalstis strādāt, lai atvieglotu sociālās ekonomikas dalībnieku darbību tirgū, un ņemt vērā to nozīmi tādu problēmu risināšanā kā bezdarbs un sociālā atstumtība, aktivizējot nodarbinātību grupām, kuras tiek uzskatītas par atstumtām;

| 12. | mudina Eiropas Komisiju izstrādāt tiesisku regulējumu, kurā būtu ietvertas kopējas definīcijas, kas piemērojamas dažādiem Eiropas sociālās ekonomikas dalībnieku veidiem, piemēram, kooperatīvo sabiedrību, nodibinājumu, savstarpējo sabiedrību un apvienību definīcijas, lai dotu iespēju sociālās ekonomikas uzņēmumiem darboties uz droša juridiskā pamata un līdz ar to izmantot iekšējā tirgus un pārvietošanās brīvības priekšrocības. Šajā tiesiskajā dokumentā noteikti būtu jāietver noteiktas kopējas definīcijas. Izstrādājot ES programmas partnerībai ar minētajām organizācijām, varētu balstīties uz šīm definīcijām, lai atbalstu pielāgotu katras konkrētās organizācijas vajadzībām un līdz ar to stiprinātu to nozīmi nodarbinātības veicināšanā un vietējā un reģionālā mēroga uzņēmējdarbības spējas uzlabošanā; |
| --- | --- |

12.

mudina Eiropas Komisiju izstrādāt tiesisku regulējumu, kurā būtu ietvertas kopējas definīcijas, kas piemērojamas dažādiem Eiropas sociālās ekonomikas dalībnieku veidiem, piemēram, kooperatīvo sabiedrību, nodibinājumu, savstarpējo sabiedrību un apvienību definīcijas, lai dotu iespēju sociālās ekonomikas uzņēmumiem darboties uz droša juridiskā pamata un līdz ar to izmantot iekšējā tirgus un pārvietošanās brīvības priekšrocības. Šajā tiesiskajā dokumentā noteikti būtu jāietver noteiktas kopējas definīcijas. Izstrādājot ES programmas partnerībai ar minētajām organizācijām, varētu balstīties uz šīm definīcijām, lai atbalstu pielāgotu katras konkrētās organizācijas vajadzībām un līdz ar to stiprinātu to nozīmi nodarbinātības veicināšanā un vietējā un reģionālā mēroga uzņēmējdarbības spējas uzlabošanā;

| 13. | norāda, ka sociālās ekonomikas struktūru un dalībnieku pozitīvā nozīme cīņā ar bezdarbu un iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanā īpaši nozīmīga ir teritorijās, kurām raksturīga emigrācija, strauja sabiedrības novecošana, ražošanas dinamikas trūkums un zems uzņēmējdarbības līmenis, īpaši lauku vidē. Minētajās teritorijās sociālās ekonomikas nozīme neaprobežojas ar vietējā pieprasījuma pēc sociāla rakstura precēm un pakalpojumiem apmierināšanu, jo sociālās ekonomikas organizācijas ir vienas no nedaudzajām struktūrām, kuras mērķtiecīgi spēj stimulēt uzņēmējdarbību un vietējā līmenī nostiprināt vai piesaistīt ekonomikas dalībniekus, kuri var lietderīgi izmantot šo teritoriju resursus; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka sociālās ekonomikas struktūru un dalībnieku pozitīvā nozīme cīņā ar bezdarbu un iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanā īpaši nozīmīga ir teritorijās, kurām raksturīga emigrācija, strauja sabiedrības novecošana, ražošanas dinamikas trūkums un zems uzņēmējdarbības līmenis, īpaši lauku vidē. Minētajās teritorijās sociālās ekonomikas nozīme neaprobežojas ar vietējā pieprasījuma pēc sociāla rakstura precēm un pakalpojumiem apmierināšanu, jo sociālās ekonomikas organizācijas ir vienas no nedaudzajām struktūrām, kuras mērķtiecīgi spēj stimulēt uzņēmējdarbību un vietējā līmenī nostiprināt vai piesaistīt ekonomikas dalībniekus, kuri var lietderīgi izmantot šo teritoriju resursus;

| 14. | iesaka veicināt sadarbību starp sociālo ekonomiku un profesionālo izglītību visās jomās un atbalstīt skolēnu un studentu kooperatīvu veidošanu ar mērķi palielināt jauniešu karjeras iespējas, tādējādi palīdzot novērst viņu bezdarbu. Ar šādu domu Komiteja arī atbalsta skolēnu un studentu kooperatīvu iekļaušanu sociālās ekonomikas dalībnieku vidū un iesaka Eiropas Komisijai un dalībvalstīm rīkoties saskaņoti, lai uzņēmējdarbības izglītības programmās iekļautu kooperatīvu kustību un sociālo ekonomiku kā neatņemamu daļu no valsts mācību un izglītības programmām skolās un augstākās izglītības iestādēs; |
| --- | --- |

14.

iesaka veicināt sadarbību starp sociālo ekonomiku un profesionālo izglītību visās jomās un atbalstīt skolēnu un studentu kooperatīvu veidošanu ar mērķi palielināt jauniešu karjeras iespējas, tādējādi palīdzot novērst viņu bezdarbu. Ar šādu domu Komiteja arī atbalsta skolēnu un studentu kooperatīvu iekļaušanu sociālās ekonomikas dalībnieku vidū un iesaka Eiropas Komisijai un dalībvalstīm rīkoties saskaņoti, lai uzņēmējdarbības izglītības programmās iekļautu kooperatīvu kustību un sociālo ekonomiku kā neatņemamu daļu no valsts mācību un izglītības programmām skolās un augstākās izglītības iestādēs;

| 15. | ja vien iespējams, ierosina ar kādiem vien līdzekļiem iespējams palielināt valstu un ES atbalstu partnerībām, kurās iesaistītas sociālās ekonomikas organizācijas no mazapdzīvotiem reģioniem, no tādiem reģioniem, kuros ir īpaši augsti bezdarba rādītāji un sociāli neaizsargātu grupu zema nodarbinātība, reģioniem, kuros ir izplatīta nabadzība un sociālā atstumtība, kā arī reģioniem, kas ir nozīmīgi ekoloģiskā ziņā. Šo pasākumu mērķis būtu palielināt šo organizāciju īpašo nozīmi vērtību radīšanā un saglabāšanā minētajos reģionos; |
| --- | --- |

15.

ja vien iespējams, ierosina ar kādiem vien līdzekļiem iespējams palielināt valstu un ES atbalstu partnerībām, kurās iesaistītas sociālās ekonomikas organizācijas no mazapdzīvotiem reģioniem, no tādiem reģioniem, kuros ir īpaši augsti bezdarba rādītāji un sociāli neaizsargātu grupu zema nodarbinātība, reģioniem, kuros ir izplatīta nabadzība un sociālā atstumtība, kā arī reģioniem, kas ir nozīmīgi ekoloģiskā ziņā. Šo pasākumu mērķis būtu palielināt šo organizāciju īpašo nozīmi vērtību radīšanā un saglabāšanā minētajos reģionos;

| 16. | aicina Eiropas Komisiju elastīgi piemērot valsts atbalsta noteikumus sociālās ekonomikas uzņēmumiem, palīdzēt vietējām un reģionālajām pašvaldībām izprast un samērīgi piemērot šos noteikumus, kā arī – ja tas iespējams – palielināt dalībvalstu, vietējo un reģionālo pašvaldību un ES atbalstu tām partnerībām, kas ietver sociālās ekonomikas organizācijas; |
| --- | --- |

16.

aicina Eiropas Komisiju elastīgi piemērot valsts atbalsta noteikumus sociālās ekonomikas uzņēmumiem, palīdzēt vietējām un reģionālajām pašvaldībām izprast un samērīgi piemērot šos noteikumus, kā arī – ja tas iespējams – palielināt dalībvalstu, vietējo un reģionālo pašvaldību un ES atbalstu tām partnerībām, kas ietver sociālās ekonomikas organizācijas;

| 17. | atzinīgi vērtē nesen pieņemtās direktīvas par publisko iepirkumu un koncesijām (Direktīvas 2014/24/ES, 2014/25/ES un 2014/23/ES), jo tās ietver sociālās klauzulas un kritērijus, kuru mērķis ir veicināt arī sociālo iekļautību un sociālo inovāciju; aicina dalībvalstis pašreiz, kad notiek šo direktīvu transponēšana valsts tiesību aktos, nodrošināt, lai līgumu piešķīrējiestādes varētu pilnībā izmantot īpašos noteikumus par privileģētām līgumslēgšanas tiesībām un vienkāršotās procedūras, kuru mērķis ir stiprināt sociālās ekonomikas dalībnieku lomu valsts, reģionālā un vietējā līmenī; Turklāt aicina ES iestādes uzraudzīt šo noteikumu īstenošanu valsts, reģionālā un vietējā līmenī un turpināt debates par to uzlabošanu; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē nesen pieņemtās direktīvas par publisko iepirkumu un koncesijām (Direktīvas 2014/24/ES, 2014/25/ES un 2014/23/ES), jo tās ietver sociālās klauzulas un kritērijus, kuru mērķis ir veicināt arī sociālo iekļautību un sociālo inovāciju; aicina dalībvalstis pašreiz, kad notiek šo direktīvu transponēšana valsts tiesību aktos, nodrošināt, lai līgumu piešķīrējiestādes varētu pilnībā izmantot īpašos noteikumus par privileģētām līgumslēgšanas tiesībām un vienkāršotās procedūras, kuru mērķis ir stiprināt sociālās ekonomikas dalībnieku lomu valsts, reģionālā un vietējā līmenī; Turklāt aicina ES iestādes uzraudzīt šo noteikumu īstenošanu valsts, reģionālā un vietējā līmenī un turpināt debates par to uzlabošanu;

| 18. | uzskata, ka sociālā ekonomika var būt piemērots un ļoti efektīvs instruments, lai apkarotu ēnu ekonomiku un radītu saimniecisko un sociālo vērtību; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka sociālā ekonomika var būt piemērots un ļoti efektīvs instruments, lai apkarotu ēnu ekonomiku un radītu saimniecisko un sociālo vērtību;

| 19. | uzskata, ka ir būtiski atraisīt sociālās ekonomikas potenciālu, uzlabojot sociālās ekonomikas piekļuvi dažādiem finansējuma veidiem (piemēram, Eiropas fondiem, riska kapitāla fondiem, mikrokreditēšanai, kolektīvajai mikrofinansēšanai (crowdfunding)) un piesaistot pietiekamus līdzekļus vietējā, reģionālā, valsts un Savienības līmenī, un ekonomikas/finanšu prasības saskaņojot ar šo organizāciju veiktā darba sabiedrisko nozīmi; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka ir būtiski atraisīt sociālās ekonomikas potenciālu, uzlabojot sociālās ekonomikas piekļuvi dažādiem finansējuma veidiem (piemēram, Eiropas fondiem, riska kapitāla fondiem, mikrokreditēšanai, kolektīvajai mikrofinansēšanai (crowdfunding)) un piesaistot pietiekamus līdzekļus vietējā, reģionālā, valsts un Savienības līmenī, un ekonomikas/finanšu prasības saskaņojot ar šo organizāciju veiktā darba sabiedrisko nozīmi;

| 20. | pauž nožēlu, ka Komisijas dokumentā par digitālā vienotā tirgus stratēģiju nav minēta sociālā ekonomika, bet tikai virspusēji ir minēts nekomerciāls sadarbīgais patēriņš, lai gan tam ir būtisks sociāls potenciāls; |
| --- | --- |

20.

pauž nožēlu, ka Komisijas dokumentā par digitālā vienotā tirgus stratēģiju nav minēta sociālā ekonomika, bet tikai virspusēji ir minēts nekomerciāls sadarbīgais patēriņš, lai gan tam ir būtisks sociāls potenciāls;

| 21. | uzsver, ka ir jāveicina novērtēšanas kultūra sociālās ekonomikas organizācijās, uzlabojot to spēju izvērtēt un ziņot par veikto darbību ekonomisko un sociālo dimensiju un izstrādājot metodoloģijas un rādītājus, kas atbilst to raksturam un specifikai. Novērtēšanas darbā gūtā pieredze būtu dažādos veidos jāizplata un jānodrošina iespējas ar šo pieredzi iepazīties; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka ir jāveicina novērtēšanas kultūra sociālās ekonomikas organizācijās, uzlabojot to spēju izvērtēt un ziņot par veikto darbību ekonomisko un sociālo dimensiju un izstrādājot metodoloģijas un rādītājus, kas atbilst to raksturam un specifikai. Novērtēšanas darbā gūtā pieredze būtu dažādos veidos jāizplata un jānodrošina iespējas ar šo pieredzi iepazīties;

| 22. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas veidoto daudzvalodīgo digitālo “Eiropas sociālo inovāciju platformu” (Social Innovation Europe Platform), kuras mērķis ir veicināt apmaiņu ar informāciju sociālo inovāciju jomā, taču uzskata, ka minētajā platformā ir jāiekļauj atsevišķa sadaļa, kas veltīta sociālajai ekonomikai; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas veidoto daudzvalodīgo digitālo “Eiropas sociālo inovāciju platformu” (Social Innovation Europe Platform), kuras mērķis ir veicināt apmaiņu ar informāciju sociālo inovāciju jomā, taču uzskata, ka minētajā platformā ir jāiekļauj atsevišķa sadaļa, kas veltīta sociālajai ekonomikai;

| 23. | iesaka Eiropas Komisijai izveidot nodaļu, kuras kompetencē būtu tieši sociālā ekonomika, jo pašreizējos apstākļos lēmums apvienot Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāta nodaļas ar mērķi izveidot nodaļu “Klasteri, sociālā ekonomika un uzņēmējdarbība” neatbilst sociālās ekonomikas darbības jomai un reāli pastāvošajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

23.

iesaka Eiropas Komisijai izveidot nodaļu, kuras kompetencē būtu tieši sociālā ekonomika, jo pašreizējos apstākļos lēmums apvienot Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāta nodaļas ar mērķi izveidot nodaļu “Klasteri, sociālā ekonomika un uzņēmējdarbība” neatbilst sociālās ekonomikas darbības jomai un reāli pastāvošajiem apstākļiem;

| 24. | mudina ES iestādes, dalībvalstis un vietējās/reģionālās pašvaldības apzināt jaunas dialoga, politiku kopīgas veidošanas un kopīgas īstenošanas formas, ko piemēro vietējo/reģionālo pašvaldību, sociālās ekonomikas pārstāvju un citu iesaistīto personu partnerības, un sekmēt šo piemēru izplatību. |
| --- | --- |

24.

mudina ES iestādes, dalībvalstis un vietējās/reģionālās pašvaldības apzināt jaunas dialoga, politiku kopīgas veidošanas un kopīgas īstenošanas formas, ko piemēro vietējo/reģionālo pašvaldību, sociālās ekonomikas pārstāvju un citu iesaistīto personu partnerības, un sekmēt šo piemēru izplatību.

| 25. | tā kā vairums sociālās ekonomikas organizāciju darbojas vienā konkrētā vietā (vai teritorijā), iesaka Eiropas Savienībai un dalībvalstīm veicināt un atbalstīt to, lai vietējām un reģionālajām pašvaldībām piešķirtu lielāku nozīmi sociālās ekonomikas programmu un politiku izstrādē un to mijiedarbībā ar dažādām valsts politikām, tādejādi sekmējot izvirzīto mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

25.

tā kā vairums sociālās ekonomikas organizāciju darbojas vienā konkrētā vietā (vai teritorijā), iesaka Eiropas Savienībai un dalībvalstīm veicināt un atbalstīt to, lai vietējām un reģionālajām pašvaldībām piešķirtu lielāku nozīmi sociālās ekonomikas programmu un politiku izstrādē un to mijiedarbībā ar dažādām valsts politikām, tādejādi sekmējot izvirzīto mērķu sasniegšanu;

| 26. | iesaka, lai Eiropas Komisija ierosina dalībvalstīm, kuras to vēl nav izdarījušas, izveidot un pēc iespējas ātrāk pieņemt tiesisku regulējumu, kas nepieciešams sociālās ekonomikas darbībai un attīstībai. |
| --- | --- |

26.

iesaka, lai Eiropas Komisija ierosina dalībvalstīm, kuras to vēl nav izdarījušas, izveidot un pēc iespējas ātrāk pieņemt tiesisku regulējumu, kas nepieciešams sociālās ekonomikas darbībai un attīstībai.

Briselē, 2015. gada 3. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

| 10.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 51/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 51/28

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Dalīšanās ekonomikas vietējā un reģionālā dimensija”

(2016/C 051/06)

| Ziņotāja: | Benedetta BRIGHENTI (IT/PSE), Modenas provinces Castelnuovo Rangone pašvaldības mēra vietniece |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Benedetta BRIGHENTI (IT/PSE), Modenas provinces Castelnuovo Rangone pašvaldības mēra vietniece

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | uzskata, ka dalīšanās ekonomika tiek veidota uz jauniem vai pārskatītiem sociāliem modeļiem, kas izraisa būtiskas sekas uzņēmējdarbības, juridiskajā un institucionālajā jomā: dalīšanās sociālā prakse, sadarbība un kooperācija. Ņemot vērā tās inovatīvo un dinamisko būtību, šo jēdzienu nav iespējams precīzi definēt. Tomēr dalīšanās ekonomikai ir raksturīgi elementi ar šādām iezīmēm:






  i) | tās galvenie aģenti darbojas atšķirīgi no tā, kā viņu darbību parasti paredz standarta ekonomikas modeļi (t. s. homo oeconomicus); tas nenozīmē, ka savu mērķu sasniegšanas nolūkā tie nevarētu būt racionāli un rīkoties apzināti; |
| --- | --- | --- |

1.

uzskata, ka dalīšanās ekonomika tiek veidota uz jauniem vai pārskatītiem sociāliem modeļiem, kas izraisa būtiskas sekas uzņēmējdarbības, juridiskajā un institucionālajā jomā: dalīšanās sociālā prakse, sadarbība un kooperācija. Ņemot vērā tās inovatīvo un dinamisko būtību, šo jēdzienu nav iespējams precīzi definēt. Tomēr dalīšanās ekonomikai ir raksturīgi elementi ar šādām iezīmēm:

i)

tās galvenie aģenti darbojas atšķirīgi no tā, kā viņu darbību parasti paredz standarta ekonomikas modeļi (t. s. homo oeconomicus); tas nenozīmē, ka savu mērķu sasniegšanas nolūkā tie nevarētu būt racionāli un rīkoties apzināti;

| ii) | dalīšanās ekonomikā izmanto platformas pieeju, kurā par svarīgiem virzītājspēkiem kopienā kļūst attiecības, reputācija, sociāla uzticēšanās un citi neekonomiska rakstura motīvi; |
| --- | --- |

ii)

dalīšanās ekonomikā izmanto platformas pieeju, kurā par svarīgiem virzītājspēkiem kopienā kļūst attiecības, reputācija, sociāla uzticēšanās un citi neekonomiska rakstura motīvi;

| iii) | dalīšanās ekonomikā plaši un intensīvi tiek izmantotas digitālās tehnoloģijas un datu vākšana. Dati kļūst par primāro izejmateriālu. Pastāvīgās izmaksas lielākoties tiek eksternalizētas; |
| --- | --- |

iii)

dalīšanās ekonomikā plaši un intensīvi tiek izmantotas digitālās tehnoloģijas un datu vākšana. Dati kļūst par primāro izejmateriālu. Pastāvīgās izmaksas lielākoties tiek eksternalizētas;

| iv) | mazākā, vietējā, mērogā dažas dalīšanās ekonomikas iniciatīvas varētu aprobežoties ar fizisku līdzekļu (piemēram, kopstrādāšanas telpas, pilsētas kopīgie resursi u. c.) kopīgu izmantošanu vai pārvaldību vai ar jaunām sociālās drošības sistēmas formām līdzinieku vidū, dažreiz ielas vai ēkas līmenī; |
| --- | --- |

iv)

mazākā, vietējā, mērogā dažas dalīšanās ekonomikas iniciatīvas varētu aprobežoties ar fizisku līdzekļu (piemēram, kopstrādāšanas telpas, pilsētas kopīgie resursi u. c.) kopīgu izmantošanu vai pārvaldību vai ar jaunām sociālās drošības sistēmas formām līdzinieku vidū, dažreiz ielas vai ēkas līmenī;

| v) | dalīšanās ekonomika var būt organizēta atbilstoši modeļiem, kuru pamatā ir gan tirgus loģika, gan sociālā pieeja; |
| --- | --- |

v)

dalīšanās ekonomika var būt organizēta atbilstoši modeļiem, kuru pamatā ir gan tirgus loģika, gan sociālā pieeja;

| 2. | šajā saistībā norāda, ka Eiropas Komisija lieto terminu “sadarbības ekonomika”, nevis “dalīšanās ekonomika” un savā nesenajā paziņojumā “Vienotā tirgus pilnīgošana” (1) ir pirmo reizi centusies definēt šo jēdzienu: “sadarbības ekonomika – sarežģīta ekosistēma ar pakalpojumiem pēc pieprasījuma un aktīvu pagaidu izmantošanu, kas balstās uz apmaiņu tiešsaistes platformās, – strauji attīstās. Sadarbības ekonomika paplašina izvēli un pazemina cenas patērētājiem un dod izaugsmes iespējas novatoriskiem jaunuzņēmumiem un esošajiem Eiropas uzņēmumiem gan to mītnes valstī, gan ārpus robežām. Tā arī palielina nodarbinātību un dod labumu darbiniekiem, pieļaujot elastīgāku grafiku tiklab sīkām nekvalificēta darbvietām, kā nepilna darba laika uzņēmējdarbībai. Resursus var izmantot efektīvāk, tādējādi palielinot ražīgumu un ilgtspēju”. RK tomēr uzskata, ka šī definīcija ir vērsta uz dalīšanās (vai sadarbības) ekonomikas komerciālajiem un patērētāju aspektiem, atstājot novārtā nekomerciālas un uz kopīgo labumu balstītas pieejas. Tādēļ aicina Eiropas Komisiju turpināt analizēt un vēlāk definēt dalīšanās ekonomikas (daļa no kuras attiecināma uz sociālo ekonomiku) dažādās formas; |
| --- | --- |

2.

šajā saistībā norāda, ka Eiropas Komisija lieto terminu “sadarbības ekonomika”, nevis “dalīšanās ekonomika” un savā nesenajā paziņojumā “Vienotā tirgus pilnīgošana” (1) ir pirmo reizi centusies definēt šo jēdzienu: “sadarbības ekonomika – sarežģīta ekosistēma ar pakalpojumiem pēc pieprasījuma un aktīvu pagaidu izmantošanu, kas balstās uz apmaiņu tiešsaistes platformās, – strauji attīstās. Sadarbības ekonomika paplašina izvēli un pazemina cenas patērētājiem un dod izaugsmes iespējas novatoriskiem jaunuzņēmumiem un esošajiem Eiropas uzņēmumiem gan to mītnes valstī, gan ārpus robežām. Tā arī palielina nodarbinātību un dod labumu darbiniekiem, pieļaujot elastīgāku grafiku tiklab sīkām nekvalificēta darbvietām, kā nepilna darba laika uzņēmējdarbībai. Resursus var izmantot efektīvāk, tādējādi palielinot ražīgumu un ilgtspēju”. RK tomēr uzskata, ka šī definīcija ir vērsta uz dalīšanās (vai sadarbības) ekonomikas komerciālajiem un patērētāju aspektiem, atstājot novārtā nekomerciālas un uz kopīgo labumu balstītas pieejas. Tādēļ aicina Eiropas Komisiju turpināt analizēt un vēlāk definēt dalīšanās ekonomikas (daļa no kuras attiecināma uz sociālo ekonomiku) dažādās formas;

Dalīšanās ekonomika kā paradigmas maiņas izraisītāja

| 3. | norāda uz daudzu pausto uzskatu, ka dalīšanās ekonomikas galvenais aģents vairs nav patērētājs, kurš vēlas kaut ko iegūt īpašumā vai nopirkt pakalpojumu, bet drīzāk gan pilsonis, vienkāršs sabiedrības loceklis, lietotājs, izgatavotājs, ražotājs, radītājs, dizainers, kopā strādātājs, digitālais amatnieks, pilsētas lauksaimnieks, kurš vēlas piekļūt pakalpojumam vai līdzeklim, kas nepieciešams noteiktu viņa vajadzību apmierināšanai; |
| --- | --- |

3.

norāda uz daudzu pausto uzskatu, ka dalīšanās ekonomikas galvenais aģents vairs nav patērētājs, kurš vēlas kaut ko iegūt īpašumā vai nopirkt pakalpojumu, bet drīzāk gan pilsonis, vienkāršs sabiedrības loceklis, lietotājs, izgatavotājs, ražotājs, radītājs, dizainers, kopā strādātājs, digitālais amatnieks, pilsētas lauksaimnieks, kurš vēlas piekļūt pakalpojumam vai līdzeklim, kas nepieciešams noteiktu viņa vajadzību apmierināšanai;

| 4. | uzsver citu novērotāju argumentu, ka dalīšanās ekonomikas aģents daudzos gadījumos ir arī persona, kas vēlas rīkoties un rūpēties, pārvaldīt, radīt vai pārveidot kopīgu, brīvas piekļuves materiālu vai nemateriālu resursu bez publiskā vai privātā pakalpojumu sniedzēja starpniecības, to īstenojot uz līdzinieku un tiešu personisko kontaktu pamata šaurā lokā un vietējā līmenī. Tādējādi dalīšanās ekonomikas dalībnieks vairs nav tikai ekonomikas dalībnieks. Viņu drīzāk var saukt par sociālu, individuālu vai pilsonisku aktīvistu, kuram tradicionālā ekonomiskā motivācija šķiet otršķirīga vai pilnībā neeksistē. Dažas no dalīšanās ekonomikas nozarēm pat nevar uzskatīt par ekonomikas nozarēm tiešā nozīmē, bet gan par sociālām kopienām un sadarbības tīkliem, kas aizsāk jaunus ekonomikas projektus vai pilda funkciju, kas saistīta ar esošo ekonomikas darbību; |
| --- | --- |

4.

uzsver citu novērotāju argumentu, ka dalīšanās ekonomikas aģents daudzos gadījumos ir arī persona, kas vēlas rīkoties un rūpēties, pārvaldīt, radīt vai pārveidot kopīgu, brīvas piekļuves materiālu vai nemateriālu resursu bez publiskā vai privātā pakalpojumu sniedzēja starpniecības, to īstenojot uz līdzinieku un tiešu personisko kontaktu pamata šaurā lokā un vietējā līmenī. Tādējādi dalīšanās ekonomikas dalībnieks vairs nav tikai ekonomikas dalībnieks. Viņu drīzāk var saukt par sociālu, individuālu vai pilsonisku aktīvistu, kuram tradicionālā ekonomiskā motivācija šķiet otršķirīga vai pilnībā neeksistē. Dažas no dalīšanās ekonomikas nozarēm pat nevar uzskatīt par ekonomikas nozarēm tiešā nozīmē, bet gan par sociālām kopienām un sadarbības tīkliem, kas aizsāk jaunus ekonomikas projektus vai pilda funkciju, kas saistīta ar esošo ekonomikas darbību;

| 5. | uzsver, ka dalīšanās ekonomikā varētu tikt apšaubīti arī tradicionālie tautsaimniecības modeļi, kuros skaidri nošķirti patērētāji un ražotāji; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka dalīšanās ekonomikā varētu tikt apšaubīti arī tradicionālie tautsaimniecības modeļi, kuros skaidri nošķirti patērētāji un ražotāji;

| 6. | ir pārliecināta, ka dalīšanās ekonomika var rosināt jaunas ekonomiskās identitātes veidošanos, kur indivīds, kurš nevēlas rīkoties vienatnē, nevis tiecas pēc arvien jaunām materiālām vērtībām, bet gan saista savu ekonomisko rīcību ar pienākumu pret kopienu, kurš ir spējīgs darboties publiskajā – sociālajā, ekonomikas vai politikas – jomā un iesaistīties attiecībās ar līdzcilvēkiem, rūpējoties par vispārējām, kopīgām interesēm, (t. s. mulier activa) (2); |
| --- | --- |

6.

ir pārliecināta, ka dalīšanās ekonomika var rosināt jaunas ekonomiskās identitātes veidošanos, kur indivīds, kurš nevēlas rīkoties vienatnē, nevis tiecas pēc arvien jaunām materiālām vērtībām, bet gan saista savu ekonomisko rīcību ar pienākumu pret kopienu, kurš ir spējīgs darboties publiskajā – sociālajā, ekonomikas vai politikas – jomā un iesaistīties attiecībās ar līdzcilvēkiem, rūpējoties par vispārējām, kopīgām interesēm, (t. s. mulier activa) (2);

| 7. | uzsver nepieciešamību nošķirt dažādas dalīšanās ekonomikas formas. Tajās visās tiek izmantota viena un tā pati sociālā paradigma: dalīšanās, sadarbība un kooperācija. Tomēr tās būtiski atšķiras viena no otras. Būtu vēlams precizēt tās dalīšanās ekonomikas formas, kurās zināmā mērā ir pārņemta iepriekšējā ekonomikas modeļa sociālā un ekonomiskā dinamika, un katrai no tām piemērot atšķirīgu tiesisko režīmu. Dalījums pēc tā, vai mērķis ir peļņas gūšana vai ne, pēc dalīšanās ekonomikas projektus īstenojošā uzņēmuma vai apvienības veida, kā arī pēc tā, kāda, ņemot vērā ES tiesības, ir konkrētās formas ietekme uz pārrobežu tirdzniecību, var būt svarīgi kritēriji, lai skaidri nošķirtu dažādus dalīšanās ekonomikas veidus un nodrošinātu pielāgotas regulatīvās pieejas; |
| --- | --- |

7.

uzsver nepieciešamību nošķirt dažādas dalīšanās ekonomikas formas. Tajās visās tiek izmantota viena un tā pati sociālā paradigma: dalīšanās, sadarbība un kooperācija. Tomēr tās būtiski atšķiras viena no otras. Būtu vēlams precizēt tās dalīšanās ekonomikas formas, kurās zināmā mērā ir pārņemta iepriekšējā ekonomikas modeļa sociālā un ekonomiskā dinamika, un katrai no tām piemērot atšķirīgu tiesisko režīmu. Dalījums pēc tā, vai mērķis ir peļņas gūšana vai ne, pēc dalīšanās ekonomikas projektus īstenojošā uzņēmuma vai apvienības veida, kā arī pēc tā, kāda, ņemot vērā ES tiesības, ir konkrētās formas ietekme uz pārrobežu tirdzniecību, var būt svarīgi kritēriji, lai skaidri nošķirtu dažādus dalīšanās ekonomikas veidus un nodrošinātu pielāgotas regulatīvās pieejas;

| 8. | norāda, ka vispirms varētu nošķirt dalīšanās ekonomiku šaurākā nozīmē un dalīšanās ekonomikas kolaboratīvās formas, sadarbību un kooperāciju raksturojot kā dalīšanās papildu līmeņus. Faktiski būtu jānošķir dalīšanās ekonomikas iniciatīvas, kas rada un nostiprina dažādu lietotāju tipoloģiju (patērētāji–lietotāji un piedāvātāji–lietotāji), un tās dalīšanās ekonomikas iniciatīvas, kas veicina līdzinieku (peer-to-peer) pieeju, kurā ikviens lietotājs var būt gan piedāvātājs, gan patērētājs vienlaikus vai pat būt iesaistīts platformas pārvaldībā. Vēl būtu jāņem vērā finanšu darījuma pārvaldības un kontroles modelis, nošķirot gadījumus, kuros platforma kalpo tikai par instrumentu kontaktu izveidošanai starp personām (kuras līgumu slēdz patstāvīgi), no gadījumiem, kuros starpnieks saglabā kontroli pār darījumu (3). Tālāka sadarbība varētu rosināt pieeju, kurā dalīšanās ekonomika balstīta uz kopīgo labumu (4). Ja iesaistītie dalībnieki ne vien dalās ar resursiem, bet arī sadarbojas, lai radītu, ražotu vai reģenerētu plašākam lokam, kopienai, paredzētu kopēju resursu, viņi kooperējas, apvieno spēkus kopēja labuma vārdā; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka vispirms varētu nošķirt dalīšanās ekonomiku šaurākā nozīmē un dalīšanās ekonomikas kolaboratīvās formas, sadarbību un kooperāciju raksturojot kā dalīšanās papildu līmeņus. Faktiski būtu jānošķir dalīšanās ekonomikas iniciatīvas, kas rada un nostiprina dažādu lietotāju tipoloģiju (patērētāji–lietotāji un piedāvātāji–lietotāji), un tās dalīšanās ekonomikas iniciatīvas, kas veicina līdzinieku (peer-to-peer) pieeju, kurā ikviens lietotājs var būt gan piedāvātājs, gan patērētājs vienlaikus vai pat būt iesaistīts platformas pārvaldībā. Vēl būtu jāņem vērā finanšu darījuma pārvaldības un kontroles modelis, nošķirot gadījumus, kuros platforma kalpo tikai par instrumentu kontaktu izveidošanai starp personām (kuras līgumu slēdz patstāvīgi), no gadījumiem, kuros starpnieks saglabā kontroli pār darījumu (3). Tālāka sadarbība varētu rosināt pieeju, kurā dalīšanās ekonomika balstīta uz kopīgo labumu (4). Ja iesaistītie dalībnieki ne vien dalās ar resursiem, bet arī sadarbojas, lai radītu, ražotu vai reģenerētu plašākam lokam, kopienai, paredzētu kopēju resursu, viņi kooperējas, apvieno spēkus kopēja labuma vārdā;

| 9. | uzskata, ka pamazām veidojas dalīšanās ekonomikas divas galvenās kategorijas un četras formas:






  — | dalīšanās ekonomika šā jēdziena tiešākajā nozīmē vai ekonomika ar pakalpojumiem pēc pieprasījuma:






  — | “piekļuves ekonomika” – tās dalīšanās ekonomikas iniciatīvas, kuru uzņēmējdarbības modelī tirdzniecība ar precēm un pakalpojumiem notiek, vairāk pamatojoties uz piekļuvi, nevis īpašumtiesībām. Tā ietver lietu iznomāšanu uz laiku, nevis to pārdošanu, |
| --- | --- | --- | --- |

9.

uzskata, ka pamazām veidojas dalīšanās ekonomikas divas galvenās kategorijas un četras formas:

—

dalīšanās ekonomika šā jēdziena tiešākajā nozīmē vai ekonomika ar pakalpojumiem pēc pieprasījuma:

—

“piekļuves ekonomika” – tās dalīšanās ekonomikas iniciatīvas, kuru uzņēmējdarbības modelī tirdzniecība ar precēm un pakalpojumiem notiek, vairāk pamatojoties uz piekļuvi, nevis īpašumtiesībām. Tā ietver lietu iznomāšanu uz laiku, nevis to pārdošanu,

| — | “gadījuma darba ekonomika” – iniciatīvas, kas balstītas uz gadījuma rakstura darbu, par kuru līgums tiek noslēgts digitālā tirgus laukumā, |
| --- | --- |

—

“gadījuma darba ekonomika” – iniciatīvas, kas balstītas uz gadījuma rakstura darbu, par kuru līgums tiek noslēgts digitālā tirgus laukumā,

| — | kopīgas izmantošanas ekonomika:






  — | “sadarbības ekonomika” – tās dalīšanās ekonomikas iniciatīvas, kas stiprina līdzinieku (peer-to-peer) pieeju un/vai iesaista lietotājus ražošanas procesa veidošanā, vai pārvērš klientus par kopienu, |
| --- | --- | --- |

—

kopīgas izmantošanas ekonomika:

—

“sadarbības ekonomika” – tās dalīšanās ekonomikas iniciatīvas, kas stiprina līdzinieku (peer-to-peer) pieeju un/vai iesaista lietotājus ražošanas procesa veidošanā, vai pārvērš klientus par kopienu,

| — | “kopīgošanas ekonomika” – tās dalīšanās ekonomikas iniciatīvas, kuras ir kolektīvā īpašumā vai pārvaldībā; |
| --- | --- |

—

“kopīgošanas ekonomika” – tās dalīšanās ekonomikas iniciatīvas, kuras ir kolektīvā īpašumā vai pārvaldībā;

| 10. | norāda, ka Eiropas Komisija, lai novērtētu dalīšanās ekonomikas potenciālu palielināt globālos ieņēmumus no aptuveni EUR 13 miljardiem pašreiz līdz EUR 300 miljardiem līdz 2025. gadam, atsaucas uz nesen veiktu pētījumu (5). RK tomēr uzskata, ka dalīšanās ekonomikas izaugsme tikai daļēji būtu uzskatāma par revolūciju un/vai krīzes sekām. Dažos aspektos tā varētu nozīmēt arī apvērstu transformāciju (6) vai dažu nozaru pāreju (7) no pašreizējā ekonomiskā modeļa uz vēsturiskām ekonomikas tradīcijām un ekonomikas modeļiem (piemēram, kooperatīvu ekonomiku, sociālu ekonomiku, solidāru ekonomiku, amatniecību, kopīgā labuma ekonomiku u. c.) un pat uz senām ekonomiskās apmaiņas formām (piemēram, maiņas ekonomika), kas ir alternatīvas kapitāla ziņā ietilpīgām tirgus ekonomikas formām; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka Eiropas Komisija, lai novērtētu dalīšanās ekonomikas potenciālu palielināt globālos ieņēmumus no aptuveni EUR 13 miljardiem pašreiz līdz EUR 300 miljardiem līdz 2025. gadam, atsaucas uz nesen veiktu pētījumu (5). RK tomēr uzskata, ka dalīšanās ekonomikas izaugsme tikai daļēji būtu uzskatāma par revolūciju un/vai krīzes sekām. Dažos aspektos tā varētu nozīmēt arī apvērstu transformāciju (6) vai dažu nozaru pāreju (7) no pašreizējā ekonomiskā modeļa uz vēsturiskām ekonomikas tradīcijām un ekonomikas modeļiem (piemēram, kooperatīvu ekonomiku, sociālu ekonomiku, solidāru ekonomiku, amatniecību, kopīgā labuma ekonomiku u. c.) un pat uz senām ekonomiskās apmaiņas formām (piemēram, maiņas ekonomika), kas ir alternatīvas kapitāla ziņā ietilpīgām tirgus ekonomikas formām;

| 11. | norāda, ka dalīšanās ekonomikas attīstībā būtiska loma ir tehnoloģiskajai inovācijai, jo dalīšanās ekonomikas iniciatīvu lielākās daļas pamatā tiek izmantotas sadarbības platformas, kurās notiek darījumi/tirdzniecība ar precēm un/vai pakalpojumiem. Tāpēc ir jāstiprina iniciatīvas digitālās plaisas novēršanai, it īpaši tāpēc, ka ir paredzēts izveidot digitālo vienoto tirgu; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka dalīšanās ekonomikas attīstībā būtiska loma ir tehnoloģiskajai inovācijai, jo dalīšanās ekonomikas iniciatīvu lielākās daļas pamatā tiek izmantotas sadarbības platformas, kurās notiek darījumi/tirdzniecība ar precēm un/vai pakalpojumiem. Tāpēc ir jāstiprina iniciatīvas digitālās plaisas novēršanai, it īpaši tāpēc, ka ir paredzēts izveidot digitālo vienoto tirgu;

| 12. | uzsver, ka situācijās, kad uz dalīšanās ekonomiku balstītie pakalpojumi rada agresīvu izspiešanas efektu uz tradicionālajiem pakalpojumiem, valstu iestādes valsts, reģionālajā vai vietējā līmenī visbiežāk uzņemas lielāko daļu atbildības, ja:






  — | tirgus piekļuves prasības, ko noteikušas valsts iestādes attiecībā uz fiskālo politiku vai profesionālajām prasībām, ir radījušas monopolus vai oligopolus bez nosacījumiem attiecībā uz tirgus nepilnībām, |
| --- | --- | --- |

12.

uzsver, ka situācijās, kad uz dalīšanās ekonomiku balstītie pakalpojumi rada agresīvu izspiešanas efektu uz tradicionālajiem pakalpojumiem, valstu iestādes valsts, reģionālajā vai vietējā līmenī visbiežāk uzņemas lielāko daļu atbildības, ja:

—

tirgus piekļuves prasības, ko noteikušas valsts iestādes attiecībā uz fiskālo politiku vai profesionālajām prasībām, ir radījušas monopolus vai oligopolus bez nosacījumiem attiecībā uz tirgus nepilnībām,

| — | nav ieviestas sniegto pakalpojumu kvalitātes uzraudzības sistēmas; |
| --- | --- |

—

nav ieviestas sniegto pakalpojumu kvalitātes uzraudzības sistēmas;

Principi ES iniciatīvas par dalīšanās ekonomiku izstrādei

| 13. | dalīšanās ekonomika var uzlabot dzīves kvalitāti, sekmēt izaugsmi (it īpaši vietējā ekonomikā) un samazināt ietekmi uz vidi. Tā var radīt arī jaunas, labas kvalitātes darbvietas, samazināt izmaksas, kā arī palielināt dažu preču un pakalpojumu vai infrastruktūras pieejamību un efektivitāti. Tomēr ir svarīgi, lai pakalpojumi, ko piedāvā dalīšanās ekonomika, nenovestu pie izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, neradītu negodīgu konkurenci un nepārkāptu vietējā un reģionālā līmeņa regulējumu vai valsts un Eiropas tiesību aktus. Arī visu iespējamo pozitīvo un negatīvo seku izvērtējums un sabiedriskās politikas mērķu noteikšana ir nozīmīgs virzītājspēks, kam jābūt jebkuras dalīšanās ekonomikas regulējošas iniciatīvas pamatā; |
| --- | --- |

13.

dalīšanās ekonomika var uzlabot dzīves kvalitāti, sekmēt izaugsmi (it īpaši vietējā ekonomikā) un samazināt ietekmi uz vidi. Tā var radīt arī jaunas, labas kvalitātes darbvietas, samazināt izmaksas, kā arī palielināt dažu preču un pakalpojumu vai infrastruktūras pieejamību un efektivitāti. Tomēr ir svarīgi, lai pakalpojumi, ko piedāvā dalīšanās ekonomika, nenovestu pie izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, neradītu negodīgu konkurenci un nepārkāptu vietējā un reģionālā līmeņa regulējumu vai valsts un Eiropas tiesību aktus. Arī visu iespējamo pozitīvo un negatīvo seku izvērtējums un sabiedriskās politikas mērķu noteikšana ir nozīmīgs virzītājspēks, kam jābūt jebkuras dalīšanās ekonomikas regulējošas iniciatīvas pamatā;

| 14. | uzskata, ka ir jānodrošina jaunpienācēju brīva piekļuve tirgum. Dalīšanās ekonomikas platformu un iniciatīvu īstenotā datu vākšana var izraisīt ekonomikas spēku līdzsvara zudumu. Dati ir dalīšanās ekonomikas izejmateriāls, un dažos gadījumos tiem jābūt iespējami atklāti pieejamiem. Tas dažkārt ir nepieciešams, lai samazinātu šķēršļus, kas apgrūtina ienākšanu dalīšanās ekonomikā, lai būtu iespējams novērtēt dalīšanās ekonomikas iniciatīvu vai projektu ietekmi un lai veicinātu uz datiem balstītu regulējumu visos pārvaldības līmeņos. Jāmudina dalīšanās ekonomikas platformās ietvert tādus tehniskus mehānismus, kas vietējām un reģionālām pašvaldībām sniegtu publiskus, nozīmīgus, taču ne sensitīvus vai stratēģiskus datus. Jebkurā gadījumā Eiropas Savienībai un valstu valdībām būtu jāsniedz atbalsts vietējām un reģionālajām pašvaldībām datu vākšanas darbību izstrādē. Arī datu aizsardzībai vajadzētu būt vienam no virzītājspēkiem, un mulier activa vajadzētu spēt pašam būt savu datu īpašniekam; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka ir jānodrošina jaunpienācēju brīva piekļuve tirgum. Dalīšanās ekonomikas platformu un iniciatīvu īstenotā datu vākšana var izraisīt ekonomikas spēku līdzsvara zudumu. Dati ir dalīšanās ekonomikas izejmateriāls, un dažos gadījumos tiem jābūt iespējami atklāti pieejamiem. Tas dažkārt ir nepieciešams, lai samazinātu šķēršļus, kas apgrūtina ienākšanu dalīšanās ekonomikā, lai būtu iespējams novērtēt dalīšanās ekonomikas iniciatīvu vai projektu ietekmi un lai veicinātu uz datiem balstītu regulējumu visos pārvaldības līmeņos. Jāmudina dalīšanās ekonomikas platformās ietvert tādus tehniskus mehānismus, kas vietējām un reģionālām pašvaldībām sniegtu publiskus, nozīmīgus, taču ne sensitīvus vai stratēģiskus datus. Jebkurā gadījumā Eiropas Savienībai un valstu valdībām būtu jāsniedz atbalsts vietējām un reģionālajām pašvaldībām datu vākšanas darbību izstrādē. Arī datu aizsardzībai vajadzētu būt vienam no virzītājspēkiem, un mulier activa vajadzētu spēt pašam būt savu datu īpašniekam;

| 15. | uzsver, ka svarīgi dalīšanās ekonomikas priekšnosacījumi ir uzticēšanās un reputācijas pārvaldība (8). Tāpēc uzticēšanās un reputācija jāpārvalda rūpīgi un neatkarīgi (piemēram, regulējums, sertifikācija, trešās puses arbitrāža). Jāturpina analizēt, vai dalīšanās ekonomikas dalībnieki spēj efektīvi nodrošināt pašregulāciju (9). Salīdzinoša izvērtēšana varētu nodrošināt uzticēšanos. Viena no politiskajām iespējām, kam būtu jāvelta lielāka uzmanība, ir tādu neatkarīgu iestāžu izveide, kuras veic novērtējumus un kuru līdzīpašnieki, ieteicams, ir līdzinieki (peers). Jānovērtē arī apdrošināšanas segums. Jebkurā gadījumā vienam no galvenajiem politikas mērķiem vajadzētu būt datu un reputācijas “pārnesamībai”; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka svarīgi dalīšanās ekonomikas priekšnosacījumi ir uzticēšanās un reputācijas pārvaldība (8). Tāpēc uzticēšanās un reputācija jāpārvalda rūpīgi un neatkarīgi (piemēram, regulējums, sertifikācija, trešās puses arbitrāža). Jāturpina analizēt, vai dalīšanās ekonomikas dalībnieki spēj efektīvi nodrošināt pašregulāciju (9). Salīdzinoša izvērtēšana varētu nodrošināt uzticēšanos. Viena no politiskajām iespējām, kam būtu jāvelta lielāka uzmanība, ir tādu neatkarīgu iestāžu izveide, kuras veic novērtējumus un kuru līdzīpašnieki, ieteicams, ir līdzinieki (peers). Jānovērtē arī apdrošināšanas segums. Jebkurā gadījumā vienam no galvenajiem politikas mērķiem vajadzētu būt datu un reputācijas “pārnesamībai”;

| 16. | uzsver, ka dalīšanās ekonomikas ietekmes novērtējums ne vienmēr uzrāda pozitīvu rezultātu no vides aizsardzības, sociālās kohēzijas, līdztiesības un sociālā taisnīguma, zemes saprātīgas izmantošanas vai pilsētu pārvaldības viedokļa (10). Tāpat jāņem vērā, ka uzņēmumi, kuru mērķis ir gūt peļņu, dažkārt ļaunprātīgi izmanto dalīšanās ekonomikas platformas un nenodrošina darbiniekiem sociālā nodrošinājuma garantijas, tādējādi negatīvi ietekmējot gan iedzīvotāju labklājību, gan arī valsts un reģionālo un vietējo pašvaldību budžetus. ES un vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāatbalsta un jāstimulē tikai to dalīšanās ekonomikas iniciatīvu un platformu attīstība, kuru ietekme no sociālā, ekonomikas un vides aspekta ir pozitīva. Kopienu veidošana, urbānā kopīgošana, iekļaušana, nediskriminēšana, vietējās ekonomikas attīstība, jauniešu uzņēmējdarbība, apzinīga attieksme pret vidi un indivīdu solidaritāte ir tie sabiedriskās politikas mērķi, kas būtu jāīsteno ar dalīšanās ekonomikas palīdzību; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka dalīšanās ekonomikas ietekmes novērtējums ne vienmēr uzrāda pozitīvu rezultātu no vides aizsardzības, sociālās kohēzijas, līdztiesības un sociālā taisnīguma, zemes saprātīgas izmantošanas vai pilsētu pārvaldības viedokļa (10). Tāpat jāņem vērā, ka uzņēmumi, kuru mērķis ir gūt peļņu, dažkārt ļaunprātīgi izmanto dalīšanās ekonomikas platformas un nenodrošina darbiniekiem sociālā nodrošinājuma garantijas, tādējādi negatīvi ietekmējot gan iedzīvotāju labklājību, gan arī valsts un reģionālo un vietējo pašvaldību budžetus. ES un vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāatbalsta un jāstimulē tikai to dalīšanās ekonomikas iniciatīvu un platformu attīstība, kuru ietekme no sociālā, ekonomikas un vides aspekta ir pozitīva. Kopienu veidošana, urbānā kopīgošana, iekļaušana, nediskriminēšana, vietējās ekonomikas attīstība, jauniešu uzņēmējdarbība, apzinīga attieksme pret vidi un indivīdu solidaritāte ir tie sabiedriskās politikas mērķi, kas būtu jāīsteno ar dalīšanās ekonomikas palīdzību;

| 17. | ir pārliecināta, ka pareiza attieksme pret dalīšanās ekonomikas dalībniekiem būtu regulēt viņu darba apstākļus Eiropas Savienībā tādā pašā veidā, kā tiek regulēti darba ņēmēju darba apstākļi. Arvien elastīgākas ekonomiskās apmaiņas kontekstā dalīšanās ekonomika var negatīvi ietekmēt darba attiecības. Dalīšanās ekonomikas ietekme uz individuālo ekonomisko drošību un sociālo labklājību ir rūpīgi jāizvērtē. Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm, sociālajiem partneriem un attiecīgā gadījumā vietējām un reģionālajām pašvaldībām detalizēti jāizvērtē nodarbinātības un darba ņēmēju darba apstākļi dalīšanās ekonomikā, lai pārliecinātos, vai šajā jomā ir vajadzīgi regulatīvi pasākumi. Dalīšanās ekonomika varētu radīt jaunu sociālo šķiru – kolaboratīvo šķiru –, kam būtu vajadzīga sociālā un ekonomiskā aizsardzība; |
| --- | --- |

17.

ir pārliecināta, ka pareiza attieksme pret dalīšanās ekonomikas dalībniekiem būtu regulēt viņu darba apstākļus Eiropas Savienībā tādā pašā veidā, kā tiek regulēti darba ņēmēju darba apstākļi. Arvien elastīgākas ekonomiskās apmaiņas kontekstā dalīšanās ekonomika var negatīvi ietekmēt darba attiecības. Dalīšanās ekonomikas ietekme uz individuālo ekonomisko drošību un sociālo labklājību ir rūpīgi jāizvērtē. Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm, sociālajiem partneriem un attiecīgā gadījumā vietējām un reģionālajām pašvaldībām detalizēti jāizvērtē nodarbinātības un darba ņēmēju darba apstākļi dalīšanās ekonomikā, lai pārliecinātos, vai šajā jomā ir vajadzīgi regulatīvi pasākumi. Dalīšanās ekonomika varētu radīt jaunu sociālo šķiru – kolaboratīvo šķiru –, kam būtu vajadzīga sociālā un ekonomiskā aizsardzība;

| 18. | uzsver, ka dalīšanās ekonomikā tāpat kā visās citās tautsaimniecības nozarēs principā vajadzētu piemērot visus pretmonopola, iekšējā tirgus, nodokļu regulējuma un patērētāju aizsardzības noteikumus. Dalīšanās ekonomikas iniciatīvas nedrīkstētu izmantot dalīšanās paradigmu tikai tādēļ, lai kaitētu pastāvošajiem tirgiem, tiecoties uz izmaksu samazināšanas stratēģiju, kuras pamatā ir izvairīšanās no regulatīvajām izmaksām, kas piemērojamas tiem līdzīgajiem pakalpojumiem un produktiem, kurus nenodrošina ar platformu palīdzību. Komiteja tomēr uzskata, ka pastāvošo tirgu regulējums būtu regulāri jāpārskata, lai pārbaudītu tā spēju nodrošināt pastāvīgu inovācijas procesu. Dalīšanās ekonomika būtu jāņem vērā arī debatēs par aprites ekonomiku un par digitālo vienoto tirgu. Vienlaikus Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina koordinēta pieeja dalīšanās ekonomikas regulēšanai Eiropas līmenī tur, kur ir nepieciešama Eiropas pieeja, lai stiprinātu vienoto tirgu un sekmētu veiksmīgu dalīšanās ekonomikas iniciatīvu vieglu izplatīšanos pāri robežām; visos pārējos gadījumos regulējumam saskaņā ar subsidiaritātes principu būtu jāpaliek valstu valdību un reģionālo vai vietējo pašvaldību prerogatīvai; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka dalīšanās ekonomikā tāpat kā visās citās tautsaimniecības nozarēs principā vajadzētu piemērot visus pretmonopola, iekšējā tirgus, nodokļu regulējuma un patērētāju aizsardzības noteikumus. Dalīšanās ekonomikas iniciatīvas nedrīkstētu izmantot dalīšanās paradigmu tikai tādēļ, lai kaitētu pastāvošajiem tirgiem, tiecoties uz izmaksu samazināšanas stratēģiju, kuras pamatā ir izvairīšanās no regulatīvajām izmaksām, kas piemērojamas tiem līdzīgajiem pakalpojumiem un produktiem, kurus nenodrošina ar platformu palīdzību. Komiteja tomēr uzskata, ka pastāvošo tirgu regulējums būtu regulāri jāpārskata, lai pārbaudītu tā spēju nodrošināt pastāvīgu inovācijas procesu. Dalīšanās ekonomika būtu jāņem vērā arī debatēs par aprites ekonomiku un par digitālo vienoto tirgu. Vienlaikus Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina koordinēta pieeja dalīšanās ekonomikas regulēšanai Eiropas līmenī tur, kur ir nepieciešama Eiropas pieeja, lai stiprinātu vienoto tirgu un sekmētu veiksmīgu dalīšanās ekonomikas iniciatīvu vieglu izplatīšanos pāri robežām; visos pārējos gadījumos regulējumam saskaņā ar subsidiaritātes principu būtu jāpaliek valstu valdību un reģionālo vai vietējo pašvaldību prerogatīvai;

| 19. | norāda, ka jautājumam par dalīšanās ekonomiku Eiropas Komisija savā paziņojumā “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” (COM(2015) 192) piešķīrusi ļoti mazu nozīmi, bet atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos, kas izteikta paziņojumā “Vienotā tirgus pilnīgošana”, proti, izstrādāt sadarbības un dalīšanās ekonomikas Eiropas dienaskārtību, kurā būs arī norādījumi par to, kā spēkā esošie ES tiesību akti, tostarp Pakalpojumu direktīva, E-tirdzniecības direktīva un tiesību akti patērētāju tiesību aizsardzības jomā, piemēram, Negodīgas komercprakses direktīva, Direktīva par negodīgiem līguma noteikumiem un Patērētāju tiesību direktīva, piemērojami sadarbības ekonomikas uzņēmējdarbības modeļiem, un izvērtēt iespējamos trūkumus regulējumā. Uzsver, ka RK ir gatava aktīvi darboties, lai izstrādātu minēto dienaskārtību, un ierosina ciešāk sadarboties ar Eiropas iestādēm šajā jomā; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka jautājumam par dalīšanās ekonomiku Eiropas Komisija savā paziņojumā “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” (COM(2015) 192) piešķīrusi ļoti mazu nozīmi, bet atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos, kas izteikta paziņojumā “Vienotā tirgus pilnīgošana”, proti, izstrādāt sadarbības un dalīšanās ekonomikas Eiropas dienaskārtību, kurā būs arī norādījumi par to, kā spēkā esošie ES tiesību akti, tostarp Pakalpojumu direktīva, E-tirdzniecības direktīva un tiesību akti patērētāju tiesību aizsardzības jomā, piemēram, Negodīgas komercprakses direktīva, Direktīva par negodīgiem līguma noteikumiem un Patērētāju tiesību direktīva, piemērojami sadarbības ekonomikas uzņēmējdarbības modeļiem, un izvērtēt iespējamos trūkumus regulējumā. Uzsver, ka RK ir gatava aktīvi darboties, lai izstrādātu minēto dienaskārtību, un ierosina ciešāk sadarboties ar Eiropas iestādēm šajā jomā;

| 20. | konstatē, ka ar dalīšanās ekonomiku saistītie dosjē ir aptuveni desmit Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātu pārziņā (CNECT, GROW, COMP, JUST, MOVE, TAXUD, EMPL, REGIO, TRADE u. c.) un ka ir svarīgi nodrošināt koordināciju starp dienestiem Eiropas Komisijas iekšienē; tāpēc ierosina Eiropas Komisijai izveidot darba grupu koordinācijas nodrošināšanai starp ģenerāldirektorātiem, kas nodarbojas ar dalīšanās ekonomikas jautājumiem; |
| --- | --- |

20.

konstatē, ka ar dalīšanās ekonomiku saistītie dosjē ir aptuveni desmit Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātu pārziņā (CNECT, GROW, COMP, JUST, MOVE, TAXUD, EMPL, REGIO, TRADE u. c.) un ka ir svarīgi nodrošināt koordināciju starp dienestiem Eiropas Komisijas iekšienē; tāpēc ierosina Eiropas Komisijai izveidot darba grupu koordinācijas nodrošināšanai starp ģenerāldirektorātiem, kas nodarbojas ar dalīšanās ekonomikas jautājumiem;

| 21. | tomēr atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ieceri 2015. gada septembra beigās uzsākt sabiedrisku apspriešanu par Eiropas iespējamām regulatīvajām pieejām dalīšanās ekonomikas jomā; |
| --- | --- |

21.

tomēr atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ieceri 2015. gada septembra beigās uzsākt sabiedrisku apspriešanu par Eiropas iespējamām regulatīvajām pieejām dalīšanās ekonomikas jomā;

| 22. | uzskata, ka attiecībā uz dalīšanās ekonomikas komerciālajiem aspektiem Eiropas līmenī ir nepieciešams nozaru regulējums, lai iesaistītajiem uzņēmumiem nodrošinātu juridisko noteiktību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus, jo īpaši nodokļu jomā; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka attiecībā uz dalīšanās ekonomikas komerciālajiem aspektiem Eiropas līmenī ir nepieciešams nozaru regulējums, lai iesaistītajiem uzņēmumiem nodrošinātu juridisko noteiktību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus, jo īpaši nodokļu jomā;

| 23. | mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis izstrādāt stimulus sadarbības ekonomikai, lai atbalstītu un īstenotu sociālās ekonomikas principus (jo īpaši attiecībā uz solidaritātes, demokrātijas un līdzdalības principu un sadarbību ar vietējo sabiedrību); |
| --- | --- |

23.

mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis izstrādāt stimulus sadarbības ekonomikai, lai atbalstītu un īstenotu sociālās ekonomikas principus (jo īpaši attiecībā uz solidaritātes, demokrātijas un līdzdalības principu un sadarbību ar vietējo sabiedrību);

| 24. | vietējā un reģionālā līmenī – līdztekus vietējās ekonomikas attīstības veicināšanai – dalīšanās ekonomikas iniciatīvas var kļūt par instrumentu, ar ko sekmē sabiedriskā labuma, piemēram, mobilitātes, labklājības, pilsētvides ainavas un vides, popularizēšanu, rūpēšanos par to un reģenerāciju. No šāda aspekta publiskās pārvaldes iestāžu uzdevums būtu veicināt “uz sadarbību balstītas institucionālās ekosistēmas” konsolidāciju (11). Šajā sakarā vietējo pašvaldību uzdevumam jābūt dažādu dalīšanās ekonomikas iniciatīvu atvieglošanai un koordinēšanai, veicinot tās iniciatīvas, kuras stiprina līdzdalību un sadarbību ar mulier activa, ir iekļaujošas gan plānošanas, gan pārvaldības un pakalpojumu sniegšanas posmā un kurās ir ievēroti pārredzamības, atklātības un pārskatatbildības principi; |
| --- | --- |

24.

vietējā un reģionālā līmenī – līdztekus vietējās ekonomikas attīstības veicināšanai – dalīšanās ekonomikas iniciatīvas var kļūt par instrumentu, ar ko sekmē sabiedriskā labuma, piemēram, mobilitātes, labklājības, pilsētvides ainavas un vides, popularizēšanu, rūpēšanos par to un reģenerāciju. No šāda aspekta publiskās pārvaldes iestāžu uzdevums būtu veicināt “uz sadarbību balstītas institucionālās ekosistēmas” konsolidāciju (11). Šajā sakarā vietējo pašvaldību uzdevumam jābūt dažādu dalīšanās ekonomikas iniciatīvu atvieglošanai un koordinēšanai, veicinot tās iniciatīvas, kuras stiprina līdzdalību un sadarbību ar mulier activa, ir iekļaujošas gan plānošanas, gan pārvaldības un pakalpojumu sniegšanas posmā un kurās ir ievēroti pārredzamības, atklātības un pārskatatbildības principi;

| 25. | uzskata, ka ir svarīgi novērot jomas, kurās attīstās dalīšanās ekonomika, un sekot līdzi tam, kā tā ietekmē makroekonomiskos rādītājus, lai dalīšanās ekonomika nepārvērstos par nodokļu optimizācijas shēmu; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka ir svarīgi novērot jomas, kurās attīstās dalīšanās ekonomika, un sekot līdzi tam, kā tā ietekmē makroekonomiskos rādītājus, lai dalīšanās ekonomika nepārvērstos par nodokļu optimizācijas shēmu;

Par dalīšanās ekonomikas programmu

| 26. | uzskata, ka jebkāda veida saistoša regulējuma iniciatīvā būtu jāizmanto nozaru pieeja un tajā kā kritērijs regulējuma pamatnostādņu izstrādei jāņem vērā dalīšanās iniciatīvas mērogs. ES iestādēm un tiesību aktiem būtu jānodrošina stabils satvars, institucionāla un juridiska orientācija un pastāvīga piekļuve ekspertzināšanām un citiem palīdzības veidiem, kas ir piemēroti īstenošanā; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka jebkāda veida saistoša regulējuma iniciatīvā būtu jāizmanto nozaru pieeja un tajā kā kritērijs regulējuma pamatnostādņu izstrādei jāņem vērā dalīšanās iniciatīvas mērogs. ES iestādēm un tiesību aktiem būtu jānodrošina stabils satvars, institucionāla un juridiska orientācija un pastāvīga piekļuve ekspertzināšanām un citiem palīdzības veidiem, kas ir piemēroti īstenošanā;

| 27. | tomēr aicina visas ES iestādes, kuras nodarbojas ar dalīšanās ekonomikas jautājumu, lai tās, pievēršoties dalīšanās ekonomikai kā ekonomiskai, politiskai un sociālai parādībai, izvēlas holistisku pieeju un koordinē savu darbu, ņemot vērā plašās pārmaiņas, ko dalīšanās ekonomika varētu izraisīt pašreizējās ekonomikas sistēmās, un tāpēc aicina piemērot visaptverošu publisko politiku, šajā jomā uz sadarbības pamata izstrādājot publisku politisko programmu; |
| --- | --- |

27.

tomēr aicina visas ES iestādes, kuras nodarbojas ar dalīšanās ekonomikas jautājumu, lai tās, pievēršoties dalīšanās ekonomikai kā ekonomiskai, politiskai un sociālai parādībai, izvēlas holistisku pieeju un koordinē savu darbu, ņemot vērā plašās pārmaiņas, ko dalīšanās ekonomika varētu izraisīt pašreizējās ekonomikas sistēmās, un tāpēc aicina piemērot visaptverošu publisko politiku, šajā jomā uz sadarbības pamata izstrādājot publisku politisko programmu;

| 28. | iesaka ES dalīšanās ekonomikas programmu balstīt uz šādiem pīlāriem:






  — | definēt metodoloģisku protokolu, kas balstīts arī uz ex ante pilsētvides un teritoriālās ietekmes novērtējumu un izstrādāts ciešā partnerībā ar visiem valdības līmeņiem un sadarbībā ar politikas veidotāju, akadēmisko aprindu, praktiķu, ekspertu, dalīšanās ekonomikas projektu, iniciatīvu un platformu kopienu, lai veicinātu pāreju uz sadarbīgām pilsētām, kas vērstas uz dalīšanos, |
| --- | --- | --- |

28.

iesaka ES dalīšanās ekonomikas programmu balstīt uz šādiem pīlāriem:

—

definēt metodoloģisku protokolu, kas balstīts arī uz ex ante pilsētvides un teritoriālās ietekmes novērtējumu un izstrādāts ciešā partnerībā ar visiem valdības līmeņiem un sadarbībā ar politikas veidotāju, akadēmisko aprindu, praktiķu, ekspertu, dalīšanās ekonomikas projektu, iniciatīvu un platformu kopienu, lai veicinātu pāreju uz sadarbīgām pilsētām, kas vērstas uz dalīšanos,

| — | veicināt – attiecībā uz subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem – līdzvērtīgus konkurences apstākļus Eiropas līmenī, vienlaikus pieļaujot pietiekamu elastību attiecībā uz vietēja mēroga risinājumiem, kā arī atbalstīt izmēģinājuma projektus un tādu pilsētu un reģionu tīklu izveidi, kuri īsteno paraugpraksi dalīšanās ekonomikas jomā, piemēram, dalīšanās ekonomikas jaunuzņēmumiem paredzēto iniciatīvu (12), |
| --- | --- |

—

veicināt – attiecībā uz subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem – līdzvērtīgus konkurences apstākļus Eiropas līmenī, vienlaikus pieļaujot pietiekamu elastību attiecībā uz vietēja mēroga risinājumiem, kā arī atbalstīt izmēģinājuma projektus un tādu pilsētu un reģionu tīklu izveidi, kuri īsteno paraugpraksi dalīšanās ekonomikas jomā, piemēram, dalīšanās ekonomikas jaunuzņēmumiem paredzēto iniciatīvu (12),

| — | sekmēt izglītības programmu un komunikācijas kampaņu (tādas kā Sharitaly) izstrādi, lai sabiedrību informētu par dalīšanās ekonomikas potenciālu un riskiem, |
| --- | --- |

—

sekmēt izglītības programmu un komunikācijas kampaņu (tādas kā Sharitaly) izstrādi, lai sabiedrību informētu par dalīšanās ekonomikas potenciālu un riskiem,

| — | izstrādāt skaidru un vienotu kritēriju definīciju kopienas līmeņa kvalifikācijas sistēmai un noteikt rādītājus, lai uzraudzītu un novērtētu dalīšanās ekonomikas iniciatīvu un prakses ietekmi, |
| --- | --- |

—

izstrādāt skaidru un vienotu kritēriju definīciju kopienas līmeņa kvalifikācijas sistēmai un noteikt rādītājus, lai uzraudzītu un novērtētu dalīšanās ekonomikas iniciatīvu un prakses ietekmi,

| — | efektīvi īstenot programmu, lai apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodrošinātu patērētāju aizsardzību, licencēšanu un veselības un drošības noteikumu ievērošanu, |
| --- | --- |

—

efektīvi īstenot programmu, lai apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodrošinātu patērētāju aizsardzību, licencēšanu un veselības un drošības noteikumu ievērošanu,

| — | regulāri aktualizēt un kontrolēt programmu, lai novērstu nevajadzīgu slogu un nodrošinātu nepārtrauktu ilgtspēju un efektivitāti strauji mainīgā vidē; |
| --- | --- |

—

regulāri aktualizēt un kontrolēt programmu, lai novērstu nevajadzīgu slogu un nodrošinātu nepārtrauktu ilgtspēju un efektivitāti strauji mainīgā vidē;

| 29. | uzskata, ka daudzām nozarēm, ko skārusi dalīšanās ekonomika, dažkārt ir nelabvēlīga ietekme vietējā un reģionālajā līmenī, tāpēc vietējām un reģionālajām pašvaldībām jābūt iespējai tās pēc vajadzības pārvaldīt vai regulēt atbilstoši vietējās autonomijas principam, lai ļautu vietējām un reģionālajām pašvaldībām pielāgot dalīšanās ekonomikas iniciatīvas un projektus vietējiem apstākļiem; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka daudzām nozarēm, ko skārusi dalīšanās ekonomika, dažkārt ir nelabvēlīga ietekme vietējā un reģionālajā līmenī, tāpēc vietējām un reģionālajām pašvaldībām jābūt iespējai tās pēc vajadzības pārvaldīt vai regulēt atbilstoši vietējās autonomijas principam, lai ļautu vietējām un reģionālajām pašvaldībām pielāgot dalīšanās ekonomikas iniciatīvas un projektus vietējiem apstākļiem;

| 30. | uzskata, ka dalīšanās ekonomikas regulējuma iniciatīvai nevajadzētu būt atrautai no redzējuma par pilsētu un vietējo (13), kā arī lauku rajonu pārvaldību. Uz sadarbību vērstas un policentriskas pārvaldības izmēģināšana dažādās Eiropas pilsētās, šķiet, iezīmējas kā vispiemērotākā pieeja, ar ko īstenot un sekmēt dalīšanās ekonomikas iniciatīvu saprātīgu un taisnīgu attīstību. Uz sadarbību vērstas/policentriskas pārvaldības pieeja dalīšanās ekonomikā ļautu iedzīvotāju grupām, apvienībām, trešā sektora organizācijām, arodbiedrībām, izglītības iestādēm, sociālajiem uzņēmumiem un jaunizveidotiem uzņēmumiem izmantot to rīcībā esošas neizmantotas, tukšas, pamestas publiskās telpas un īpašumu, iedvesmojoties no dažām vietējo un reģionālo pašvaldību iniciatīvām (piemēram, Boloņas Regula par sadarbību attiecībā uz pilsētas kopīgajiem resursiem (14)). |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka dalīšanās ekonomikas regulējuma iniciatīvai nevajadzētu būt atrautai no redzējuma par pilsētu un vietējo (13), kā arī lauku rajonu pārvaldību. Uz sadarbību vērstas un policentriskas pārvaldības izmēģināšana dažādās Eiropas pilsētās, šķiet, iezīmējas kā vispiemērotākā pieeja, ar ko īstenot un sekmēt dalīšanās ekonomikas iniciatīvu saprātīgu un taisnīgu attīstību. Uz sadarbību vērstas/policentriskas pārvaldības pieeja dalīšanās ekonomikā ļautu iedzīvotāju grupām, apvienībām, trešā sektora organizācijām, arodbiedrībām, izglītības iestādēm, sociālajiem uzņēmumiem un jaunizveidotiem uzņēmumiem izmantot to rīcībā esošas neizmantotas, tukšas, pamestas publiskās telpas un īpašumu, iedvesmojoties no dažām vietējo un reģionālo pašvaldību iniciatīvām (piemēram, Boloņas Regula par sadarbību attiecībā uz pilsētas kopīgajiem resursiem (14)).

Briselē, 2015. gada 4. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2015) 550, 3. lpp.

1

(2)  Sk. C. Iaione, Economics and law of the commons, 2011, un Poolism, www.labgov.it, 28.8.2015.

2

C. Iaione

Economics and law of the commons

Poolism

(3)  G. Smorto, I contratti della sharing economy (Līgumi dalīšanās ekonomikā). Avots: Il Foro Italiano, 2015, Nr. 4, 222.–228. lpp.

3

Smorto

I contratti della sharing economy

Il Foro Italiano

(4)  D. Bollier, Think like a commoner: a short introduction to the life of the commons, 2014. S. Foster, Collective action and the Urban Commons, 2011; C. Iaione, The Tragedy of Urban Roads, 2009.

4

Bollier

Think like a commoner: a short introduction to the life of the commons

S. Foster

Collective action and the Urban Commons

C. Iaione

The Tragedy of Urban Roads

(5)  Consumer Intelligence Series: The Sharing Economy. PwC 2015, https://www.pwc.com/us/en/technology/publications/assets/pwc-consumer-intelligence-series-the-sharing-economy.pdf

5

Consumer Intelligence Series: The Sharing Economy

PwC

(6)  K. Polanyi, The great transformation: The political and economic origins of our time, 1944.

6

Polanyi

The great transformation: The political and economic origins of our time

(7)  M. Bauwens, A commons transition plan, pieejams: http://commonstransition.org/

7

Bauwens

A commons transition plan

(8)  T. Wagner, M. Kuhndt, J. Lagomarsino, H. Mattar, Listening to Sharing Economy Initiatives, 2015, Nesta & Collaborative Lab, Making Sense of the UK Collaborative Economy, 2014.

8

Wagner

M. Kuhndt

J. Lagomarsino

H. Mattar

Listening to Sharing Economy Initiatives

Nesta & Collaborative Lab

Making Sense of the UK Collaborative Economy

(9)  M. Cohen, A. Sundararajan, Self regulation and innovation in the peer to peer sharing economy, 2015.

9

Cohen, A. Sundararajan, Self regulation and innovation in the peer to peer sharing economy

(10)  P. Parigi, B. State, D. Dakhlallah, R. Corten, K. Cook, A Community of Strangers: The Dis-Embedding of Social Ties, 2013; S. Shaheen, Greenhouse Gas Emission Impacts of Carsharing in North America Final Report, 2010.

10

Parigi

B

State

D

Dakhlallah

R

Corten

K

Cook

A Community of Strangers: The Dis-Embedding of Social Ties

S. Shaheen

Greenhouse Gas Emission Impacts of Carsharing in North America Final Report

(11)  Sk. Boloņas pilsētas pašvaldības Regulu par iedzīvotāju un pārvaldes iestāžu sadarbību pilsētas sabiedriskā labuma aprūpei un reģenerācijai (Regolamento sulla collaborazione tra cittadini e amministrazione per la cura e la rigenerazione dei beni comuni urbani) un neseno dokumentu “SharExpo, pamatnostādnes dalīšanās ekonomikai un uz sadarbību balstītiem pakalpojumiem Milānā” (SharExpo, linee guida per la sharing economy e per i servizi collaborativi a Milano).

11

Regolamento sulla collaborazione tra cittadini e amministrazione per la cura e la rigenerazione dei beni comuni urbani

SharExpo

SharExpo, linee guida per la sharing economy e per i servizi collaborativi a Milano

(12)  Atbalstīta ar EUR 2 500 000 apropriāciju, kuras apstiprināja Eiropas Parlaments savā 2016. gada ES vispārējā budžeta lasījumā 2015. gada 28. oktobrī.

12

(13)  S. Foster, C. Iaione, The City as a Commons, 2015.

13

Foster

C. Iaione

The City as a Commons

(14)  Vairāk piemēru skatīt Sharing cities projektā, ko īsteno Neal Gorenflo no Shareable un Ouishare kopienas sagatavotajā instrumentu komplektā Sharitories.

14

Sharing cities

Neal Gorenflo

Shareable

Ouishare

Sharitories

---

| 10.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 51/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 51/34

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Taisnīga un efektīva uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma Eiropas Savienībā”

(2016/C 051/07)

| Ziņotājs: | Jean-Luc VANRAES (BE/ALDE), Ukles pašvaldības padomes loceklis un CPAS/OCMW priekšsēdētājs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Taisnīga un efektīva uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma Eiropas Savienībā: piecas galvenās rīcības jomas”
  COM(2015) 302 final |

Ziņotājs:

Jean-Luc VANRAES (BE/ALDE), Ukles pašvaldības padomes loceklis un CPAS/OCMW priekšsēdētājs

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Taisnīga un efektīva uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma Eiropas Savienībā: piecas galvenās rīcības jomas”

COM(2015) 302 final

PRIEKŠLIKUMI UN IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atgādina, ka ikvienai Komisijas iniciatīvai, tostarp arī jebkurai iniciatīvai nodokļu jomā, kas balstīta uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 113., 115. un 116. pantu, noteikti ir jāatbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka ikvienai Komisijas iniciatīvai, tostarp arī jebkurai iniciatīvai nodokļu jomā, kas balstīta uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 113., 115. un 116. pantu, noteikti ir jāatbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem;

| 2. | atbalsta visus četrus Komisijas rīcības plānā par uzņēmējdarbības nodokļu sistēmu ietvertos mērķus:






  — | atjaunot saikni starp nodokļiem un vietu, kur saimnieciskā darbība tiek veikta. Tā ir vieta, kur tiek radīta vērtība, t. i., vieta, kur faktiski notiek pētniecība, izstrāde un ražošana, |
| --- | --- | --- |

2.

atbalsta visus četrus Komisijas rīcības plānā par uzņēmējdarbības nodokļu sistēmu ietvertos mērķus:

—

atjaunot saikni starp nodokļiem un vietu, kur saimnieciskā darbība tiek veikta. Tā ir vieta, kur tiek radīta vērtība, t. i., vieta, kur faktiski notiek pētniecība, izstrāde un ražošana,

| — | nodrošināt, lai dalībvalstis varētu pareizi novērtēt savas jurisdikcijas uzņēmumu darbību, |
| --- | --- |

—

nodrošināt, lai dalībvalstis varētu pareizi novērtēt savas jurisdikcijas uzņēmumu darbību,

| — | izveidot Eiropas Savienībā konkurētspējīgu un uz izaugsmi vērstu fiskālo vidi uzņēmumiem, kā rezultātā atbilstoši Eiropas pusgadā sniegtajiem ieteikumiem tiktu radīts noturīgāks korporatīvais sektors, |
| --- | --- |

—

izveidot Eiropas Savienībā konkurētspējīgu un uz izaugsmi vērstu fiskālo vidi uzņēmumiem, kā rezultātā atbilstoši Eiropas pusgadā sniegtajiem ieteikumiem tiktu radīts noturīgāks korporatīvais sektors,

| — | aizsargāt vienoto tirgu un nodrošināt aktīvu ES pieeju ārējiem aspektiem; |
| --- | --- |

—

aizsargāt vienoto tirgu un nodrošināt aktīvu ES pieeju ārējiem aspektiem;

| 3. | uzskata, ka esošais regulējums uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā valsts, Eiropas vai pasaules līmenī vairs neatbilst pašreizējam globalizācijas, mobilitātes, digitālo tehnoloģiju, jauno tirdzniecības modeļu un sarežģīto uzņēmumu struktūru skartajam ekonomikas kontekstam; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka esošais regulējums uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā valsts, Eiropas vai pasaules līmenī vairs neatbilst pašreizējam globalizācijas, mobilitātes, digitālo tehnoloģiju, jauno tirdzniecības modeļu un sarežģīto uzņēmumu struktūru skartajam ekonomikas kontekstam;

| 4. | uzsver Eiropas Savienībā pastāvošo uzņēmumu ienākuma nodokļa noteikumu lielo sarežģītību, kā arī nepietiekamo koordināciju un iztrūkstošo komplementaritāti starp dažādu dalībvalstu sistēmām; |
| --- | --- |

4.

uzsver Eiropas Savienībā pastāvošo uzņēmumu ienākuma nodokļa noteikumu lielo sarežģītību, kā arī nepietiekamo koordināciju un iztrūkstošo komplementaritāti starp dažādu dalībvalstu sistēmām;

| 5. | pauž nožēlu, ka daži uzņēmumi, īpaši daudznacionālie uzņēmumi, šo situāciju izmanto, lai samazinātu savus nodokļu maksājumus vai nu ar juridiski sodāmām nodokļu nemaksāšanas, vai nelikumīgām nodokļu apiešanas metodēm, vai arī izmantojot agresīvas nodokļu plānošanas stratēģijas, kuras, pat ja tās ir likumīgas, ir pretrunā šajā jomā spēkā esošo tiesību aktu būtībai; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu, ka daži uzņēmumi, īpaši daudznacionālie uzņēmumi, šo situāciju izmanto, lai samazinātu savus nodokļu maksājumus vai nu ar juridiski sodāmām nodokļu nemaksāšanas, vai nelikumīgām nodokļu apiešanas metodēm, vai arī izmantojot agresīvas nodokļu plānošanas stratēģijas, kuras, pat ja tās ir likumīgas, ir pretrunā šajā jomā spēkā esošo tiesību aktu būtībai;

| 6. | uzsver, ka jebkurā gadījumā minēto uzņēmumu maksātie nodokļi lielā mērā ir netaisnīgi un nelieli, salīdzinot ar to ienākumiem; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka jebkurā gadījumā minēto uzņēmumu maksātie nodokļi lielā mērā ir netaisnīgi un nelieli, salīdzinot ar to ienākumiem;

| 7. | atgādina par dažiem aprēķiniem, kuri liecina, ka nodokļu apiešana, nodokļu nemaksāšana un agresīva nodokļu plānošana katru gadu Eiropas Savienībā ir cēlonis potenciālo nodokļu ieņēmumu zaudējumiem aptuveni 1 000 miljardu euro apmērā (1); atgādina arī, ka šie negūtie ienākumi kaitē visu līmeņu, tostarp vietējo un reģionālo pašvaldību, publiskajām finansēm; turklāt, ja no visiem uzņēmumiem nodokļi tiktu iekasēti taisnīgi, pārredzami, efektīvi un godīgi, būtu iespējams samazināt nodokļu slogu; |
| --- | --- |

7.

atgādina par dažiem aprēķiniem, kuri liecina, ka nodokļu apiešana, nodokļu nemaksāšana un agresīva nodokļu plānošana katru gadu Eiropas Savienībā ir cēlonis potenciālo nodokļu ieņēmumu zaudējumiem aptuveni 1 000 miljardu euro apmērā (1); atgādina arī, ka šie negūtie ienākumi kaitē visu līmeņu, tostarp vietējo un reģionālo pašvaldību, publiskajām finansēm; turklāt, ja no visiem uzņēmumiem nodokļi tiktu iekasēti taisnīgi, pārredzami, efektīvi un godīgi, būtu iespējams samazināt nodokļu slogu;

| 8. | ierosina, lai visi starptautiskie līgumi, tostarp arī tirdzniecības un ekonomisko partnerattiecību nolīgumi, ko noslēgusi Eiropas Savienība, ietvertu klauzulas, kas paredz labu pārvaldību nodokļu jomā, klauzulas par pārredzamību, kā arī par kaitniecisku nodokļu praksi, un aicina Eiropas Komisiju stingrāk pieturēties pie šīs nostājas pašreiz notiekošajās sarunās, bet jo īpaši sarunās par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību un par pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu; |
| --- | --- |

8.

ierosina, lai visi starptautiskie līgumi, tostarp arī tirdzniecības un ekonomisko partnerattiecību nolīgumi, ko noslēgusi Eiropas Savienība, ietvertu klauzulas, kas paredz labu pārvaldību nodokļu jomā, klauzulas par pārredzamību, kā arī par kaitniecisku nodokļu praksi, un aicina Eiropas Komisiju stingrāk pieturēties pie šīs nostājas pašreiz notiekošajās sarunās, bet jo īpaši sarunās par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību un par pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu;

| 9. | pauž nožēlu par šādas kaitnieciskas nodokļu prakses eksistenci un plašumu laikā, kad daudzi nodokļu maksātāji, īpaši privātpersonas, daudzās dalībvalstīs ir pakļauti smagai nodokļu nastai, kuras cēlonis ir taupības politika; uzskata, ka nodokļu taisnīguma neesamība apdraud sociālo un ekonomisko stabilitāti; |
| --- | --- |

9.

pauž nožēlu par šādas kaitnieciskas nodokļu prakses eksistenci un plašumu laikā, kad daudzi nodokļu maksātāji, īpaši privātpersonas, daudzās dalībvalstīs ir pakļauti smagai nodokļu nastai, kuras cēlonis ir taupības politika; uzskata, ka nodokļu taisnīguma neesamība apdraud sociālo un ekonomisko stabilitāti;

| 10. | atgādina, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa pašreizējā regulējuma sarežģītība, kas dod iespēju iedzīvoties dažiem lielajiem uzņēmumiem, kuri izmanto tā nepilnības, ir ļoti traucējoša mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī mikrouzņēmumiem, jo birokrātija bremzē šo uzņēmumu darbību, jo īpaši pārrobežu darbību; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa pašreizējā regulējuma sarežģītība, kas dod iespēju iedzīvoties dažiem lielajiem uzņēmumiem, kuri izmanto tā nepilnības, ir ļoti traucējoša mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī mikrouzņēmumiem, jo birokrātija bremzē šo uzņēmumu darbību, jo īpaši pārrobežu darbību;

| 11. | uzskata, ka šāds stāvoklis rada arī nevienlīdzīgu konkurenci starp uzņēmumiem, galvenokārt lielajiem daudznacionālajiem uzņēmumiem, kuriem ir resursi, kas nepieciešami, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas ar tādiem paņēmieniem kā agresīva nodokļu plānošana, un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kuriem tādu nav; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka šāds stāvoklis rada arī nevienlīdzīgu konkurenci starp uzņēmumiem, galvenokārt lielajiem daudznacionālajiem uzņēmumiem, kuriem ir resursi, kas nepieciešami, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas ar tādiem paņēmieniem kā agresīva nodokļu plānošana, un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kuriem tādu nav;

| 12. | norāda, ka Savienības mērogā ilgtermiņā ir konstatēta vispārēja tiesību aktos noteiktā uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes pazemināšanās; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka Savienības mērogā ilgtermiņā ir konstatēta vispārēja tiesību aktos noteiktā uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes pazemināšanās;

| 13. | uzsver, ka šī likmes pazemināšanās pēdējos gados ir nesusi līdzi tādas pārmaiņas kā nodokļu bāzes paplašināšanās, jaunu uzņēmumu skaita palielināšanās un zemas procentu likmes (tā rezultātā samazinās atskaitāmās summas), kam būtu vajadzējis izraisīt no uzņēmumu ienākuma nodokļa iegūto ienākumu pieaugumu; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka šī likmes pazemināšanās pēdējos gados ir nesusi līdzi tādas pārmaiņas kā nodokļu bāzes paplašināšanās, jaunu uzņēmumu skaita palielināšanās un zemas procentu likmes (tā rezultātā samazinās atskaitāmās summas), kam būtu vajadzējis izraisīt no uzņēmumu ienākuma nodokļa iegūto ienākumu pieaugumu;

| 14. | konstatē, ka ir grūti salīdzināt dažādās dalībvalstīs reāli piemērotās likmes, un tāpēc iesaka izveidot kopēju aprēķinu metodi, lai būtu iespējams sagatavot salīdzinošu visu dažādās dalībvalstīs pastāvošo nodokļu likmju tabulu; |
| --- | --- |

14.

konstatē, ka ir grūti salīdzināt dažādās dalībvalstīs reāli piemērotās likmes, un tāpēc iesaka izveidot kopēju aprēķinu metodi, lai būtu iespējams sagatavot salīdzinošu visu dažādās dalībvalstīs pastāvošo nodokļu likmju tabulu;

| 15. | ņemot vērā ESAO pētījumus, kas liecina, ka daži daudznacionālie uzņēmumi izmanto stratēģijas, kuras tiem dod iespēju maksāt peļņas nodokli tikai 5 % apmērā, lai gan mazākiem uzņēmumiem ir jāmaksā līdz pat 30 %, atbalsta prasību, ka šiem daudznacionālajiem uzņēmumiem finanšu pārskats būtu jāsniedz katrā dalībvalstī vai trešā valstī, kurā tie darbojas, un tajā jāietver apkopota informācija par rādītājiem, tostarp peļņa un zaudējumi pirms nodokļiem, ienākuma nodokļi, nodarbināto personu skaits, aktīvi; šai informācijai vajadzētu būt publiski pieejamai un, ja iespējams, tā būtu jāiekļauj centrālā Eiropas reģistrā; |
| --- | --- |

15.

ņemot vērā ESAO pētījumus, kas liecina, ka daži daudznacionālie uzņēmumi izmanto stratēģijas, kuras tiem dod iespēju maksāt peļņas nodokli tikai 5 % apmērā, lai gan mazākiem uzņēmumiem ir jāmaksā līdz pat 30 %, atbalsta prasību, ka šiem daudznacionālajiem uzņēmumiem finanšu pārskats būtu jāsniedz katrā dalībvalstī vai trešā valstī, kurā tie darbojas, un tajā jāietver apkopota informācija par rādītājiem, tostarp peļņa un zaudējumi pirms nodokļiem, ienākuma nodokļi, nodarbināto personu skaits, aktīvi; šai informācijai vajadzētu būt publiski pieejamai un, ja iespējams, tā būtu jāiekļauj centrālā Eiropas reģistrā;

Kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB)

| 16. | atzīst, ka kopējai konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzei (KKUINB) būtu divkāršs potenciāls: pirmkārt, no agresīvas nodokļu plānošanas, krāpšanas un nodokļu nemaksāšanas un nelabvēlīgas dalībvalstu nodokļu konkurences apkarošanas viedokļa un, otrkārt, ar mērķi stiprināt vienoto tirgu un mazināt birokrātisko slogu, kas apgrūtina visu lielumu uzņēmumus, kas ir iesaistīti pārrobežu darbībā; |
| --- | --- |

16.

atzīst, ka kopējai konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzei (KKUINB) būtu divkāršs potenciāls: pirmkārt, no agresīvas nodokļu plānošanas, krāpšanas un nodokļu nemaksāšanas un nelabvēlīgas dalībvalstu nodokļu konkurences apkarošanas viedokļa un, otrkārt, ar mērķi stiprināt vienoto tirgu un mazināt birokrātisko slogu, kas apgrūtina visu lielumu uzņēmumus, kas ir iesaistīti pārrobežu darbībā;

| 17. | uzskata, ka uzņēmumiem būtu vienkāršāk un tie varētu būtiski ietaupīt administratīvos izdevumus, ja nodokļa bāzi varētu noteikt ar vienu nodokļu noteikumu kopumu 28 vietā, un ka ieguvums jo īpaši liels būtu MVU, kas darbojas vairākās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka uzņēmumiem būtu vienkāršāk un tie varētu būtiski ietaupīt administratīvos izdevumus, ja nodokļa bāzi varētu noteikt ar vienu nodokļu noteikumu kopumu 28 vietā, un ka ieguvums jo īpaši liels būtu MVU, kas darbojas vairākās dalībvalstīs;

| 18. | tāpēc uzsver KKUINB potenciālo pozitīvo ietekmi uz ekonomikas izaugsmi, nodarbinātību un nodokļu taisnīgumu, kā arī uz publiskajām finansēm, tostarp vietējo un reģionālo pašvaldību finansēm; |
| --- | --- |

18.

tāpēc uzsver KKUINB potenciālo pozitīvo ietekmi uz ekonomikas izaugsmi, nodarbinātību un nodokļu taisnīgumu, kā arī uz publiskajām finansēm, tostarp vietējo un reģionālo pašvaldību finansēm;

KKUINB vietējie un reģionālie aspekti

| 19. | lai gan vismaz 2011. gada priekšlikumā KKUINB neattiecas uz vietējiem un reģionālajiem nodokļiem tiešā veidā, RK uzskata, ka KKUINB ieviešana ietekmētu vietējo un reģionālo pašvaldību nodokļu ieņēmumus, jo dalībvalstu skatījumā lielu daļu šo pašvaldību ieņēmumu veido vietējie un reģionālie nodokļi, ko iekasē no nodokļu bāzes attiecīgajā valstī, un/vai daļa no attiecīgajā valstī iekasētā uzņēmumu ienākuma nodokļa; |
| --- | --- |

19.

lai gan vismaz 2011. gada priekšlikumā KKUINB neattiecas uz vietējiem un reģionālajiem nodokļiem tiešā veidā, RK uzskata, ka KKUINB ieviešana ietekmētu vietējo un reģionālo pašvaldību nodokļu ieņēmumus, jo dalībvalstu skatījumā lielu daļu šo pašvaldību ieņēmumu veido vietējie un reģionālie nodokļi, ko iekasē no nodokļu bāzes attiecīgajā valstī, un/vai daļa no attiecīgajā valstī iekasētā uzņēmumu ienākuma nodokļa;

| 20. | aicina Komisiju rūpīgi novērtēt, kā vietējās un reģionālās pašvaldības un jo īpaši to budžetu varētu ietekmēt jauns tiesību akta priekšlikums par KKUINB ieviešanu, tomēr nevēlas, lai Komisija sāk pilnībā jaunu KKUINB ietekmes novērtēšanas procedūru, kas lieki aizkavētu ieviešanu; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju rūpīgi novērtēt, kā vietējās un reģionālās pašvaldības un jo īpaši to budžetu varētu ietekmēt jauns tiesību akta priekšlikums par KKUINB ieviešanu, tomēr nevēlas, lai Komisija sāk pilnībā jaunu KKUINB ietekmes novērtēšanas procedūru, kas lieki aizkavētu ieviešanu;

| 21. | uzsver, ka dažās dalībvalstīs KKUINB režīma ieviešana ietekmētu vietējos un reģionālos nodokļus, jo būtu loģiski, ja vienkāršošanas nolūkā KKUINB tiktu izmantota arī vietējo un reģionālo nodokļu noteikšanai; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka dažās dalībvalstīs KKUINB režīma ieviešana ietekmētu vietējos un reģionālos nodokļus, jo būtu loģiski, ja vienkāršošanas nolūkā KKUINB tiktu izmantota arī vietējo un reģionālo nodokļu noteikšanai;

KKUINB un nodokļu likme

| 22. | uzsver, ka KKUINB mērķis nav saskaņot nodokļu likmes, jo pašreizējos līgumos nav neviena panta, kas konkrēti attiektos uz tiešo nodokļu uzlikšanu. Taču fakts, ka nav izredžu saskaņošanai, kas būtu balstīta uz pašreizējiem līgumiem, neizslēdz iespēju, ka dalībvalstis varētu izskatīt ciešākas sadarbības veidošanu šajā jomā; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka KKUINB mērķis nav saskaņot nodokļu likmes, jo pašreizējos līgumos nav neviena panta, kas konkrēti attiektos uz tiešo nodokļu uzlikšanu. Taču fakts, ka nav izredžu saskaņošanai, kas būtu balstīta uz pašreizējiem līgumiem, neizslēdz iespēju, ka dalībvalstis varētu izskatīt ciešākas sadarbības veidošanu šajā jomā;

| 23. | norāda, ka dažādās dalībvalstīs tiesību aktos noteiktais uzņēmumu ienākuma nodoklis ir neprecīzs vai pat maldinošs rādītājs, jo pastāv būtiskas nodokļa bāzes, atskaitījumu un preferenciālu režīmu atšķirības; uzsver, ka dažos gadījumos reālajai nodokļu likmei nav nekā kopīga ar tiesību aktos noteikto nodokļu likmi; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka dažādās dalībvalstīs tiesību aktos noteiktais uzņēmumu ienākuma nodoklis ir neprecīzs vai pat maldinošs rādītājs, jo pastāv būtiskas nodokļa bāzes, atskaitījumu un preferenciālu režīmu atšķirības; uzsver, ka dažos gadījumos reālajai nodokļu likmei nav nekā kopīga ar tiesību aktos noteikto nodokļu likmi;

| 24. | tāpēc aicina, lai dalībvalstis un reģioni, kuriem ir likumdošanas pilnvaras uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā, pārredzamības nolūkā iesniedz Komisijai detalizētus datus par uzņēmumu reālo vidējo ienākuma nodokļa likmi, kas ietver visus atskaitījumus; |
| --- | --- |

24.

tāpēc aicina, lai dalībvalstis un reģioni, kuriem ir likumdošanas pilnvaras uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā, pārredzamības nolūkā iesniedz Komisijai detalizētus datus par uzņēmumu reālo vidējo ienākuma nodokļa likmi, kas ietver visus atskaitījumus;

Pienākums obligāti izmantot KKUINB un konsolidācijas atlikšana

| 25. | atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi savā jaunajā priekšlikumā padarīt KKUINB par obligātu vismaz daudznacionālajiem uzņēmumiem, jo ir skaidrs, ka tie uzņēmumi, kuru nodokļu stratēģija ir agresīva, kuri nodokļus apiet vai nemaksā godīgi, noteikti neizmantotu brīvprātīgu KKUINB režīmu, kas šādu praksi liedz; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi savā jaunajā priekšlikumā padarīt KKUINB par obligātu vismaz daudznacionālajiem uzņēmumiem, jo ir skaidrs, ka tie uzņēmumi, kuru nodokļu stratēģija ir agresīva, kuri nodokļus apiet vai nemaksā godīgi, noteikti neizmantotu brīvprātīgu KKUINB režīmu, kas šādu praksi liedz;

| 26. | atgādina, ka komiteja 2011. gada atzinumā ierosināja pēc pārejas posma noteikt KKUINB par obligātu vismaz noteikta lieluma uzņēmumiem (2); |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka komiteja 2011. gada atzinumā ierosināja pēc pārejas posma noteikt KKUINB par obligātu vismaz noteikta lieluma uzņēmumiem (2);

| 27. | uzskata, ka būtu vēlams nekavējoties izveidot kopēju konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi. Tā kā sarunas par konsolidāciju ir ilgas un sarežģītas, RK atbalsta Komisijas pieeju saistībā ar KKUINB konsolidācijas atlikšanu, ja tas dod iespēju sarunās pavirzīties uz priekšu citu priekšlikuma elementu, jo īpaši kopējās nodokļa bāzes, izskatīšanā. Šajā saistībā ņem vērā 27. oktobrī pieņemtajā Komisijas 2016. gada darba programmā iekļauto paziņojumu par apņemšanos atsaukt pašreizējo KKUINB priekšlikumu, taču izvirza jautājumu, cik lielā mērā Komisijas vēlme to aizstāt ar priekšlikumu izvēlēties pakāpenisku pieeju un sākumā vienoties par obligātu nodokļu bāzi ir balstīta uz prognozēm par tās sabiedriskās apspriešanas secinājumiem, ko Komisija uzsāka 8. oktobrī un kas notiks līdz 2016. gada 8. janvārim; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka būtu vēlams nekavējoties izveidot kopēju konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi. Tā kā sarunas par konsolidāciju ir ilgas un sarežģītas, RK atbalsta Komisijas pieeju saistībā ar KKUINB konsolidācijas atlikšanu, ja tas dod iespēju sarunās pavirzīties uz priekšu citu priekšlikuma elementu, jo īpaši kopējās nodokļa bāzes, izskatīšanā. Šajā saistībā ņem vērā 27. oktobrī pieņemtajā Komisijas 2016. gada darba programmā iekļauto paziņojumu par apņemšanos atsaukt pašreizējo KKUINB priekšlikumu, taču izvirza jautājumu, cik lielā mērā Komisijas vēlme to aizstāt ar priekšlikumu izvēlēties pakāpenisku pieeju un sākumā vienoties par obligātu nodokļu bāzi ir balstīta uz prognozēm par tās sabiedriskās apspriešanas secinājumiem, ko Komisija uzsāka 8. oktobrī un kas notiks līdz 2016. gada 8. janvārim;

| 28. | atgādina tomēr, ka konsolidēšanai arī turpmāk ir jābūt vienam no Eiropas iestāžu un dalībvalstu mērķiem uzņēmējdarbības nodokļu jomā, jo tādējādi būtu nodrošināta atbilde jautājumam par grupu iekšējo darījumu cenām Eiropas Savienībā un nodokļu apiešanas problēmām, kas ar to saistītas, turklāt tiktu panākta vienkāršošana un uzņēmumu administratīvo izdevumu ietaupījumi; |
| --- | --- |

28.

atgādina tomēr, ka konsolidēšanai arī turpmāk ir jābūt vienam no Eiropas iestāžu un dalībvalstu mērķiem uzņēmējdarbības nodokļu jomā, jo tādējādi būtu nodrošināta atbilde jautājumam par grupu iekšējo darījumu cenām Eiropas Savienībā un nodokļu apiešanas problēmām, kas ar to saistītas, turklāt tiktu panākta vienkāršošana un uzņēmumu administratīvo izdevumu ietaupījumi;

| 29. | uzskata, ka varētu paredzēt nodokļu minimuma likmi, ja sarunas par konsolidēšanu norisinātos neveiksmīgi; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka varētu paredzēt nodokļu minimuma likmi, ja sarunas par konsolidēšanu norisinātos neveiksmīgi;

| 30. | raizējas arī par varbūtību, ka Komisijas iecerētais pagaidu pārrobežu kompensēšanas mehānisms, kas būtu spēkā, kamēr tiks veikta konsolidēšana, varētu pavērt jaunas agresīvas nodokļu plānošanas iespējas; ievērojot šo risku, kas kļūtu par cēloni būtiskam dalībvalstu ienākumu zaudējumam, RK aicina Komisiju mainīt grafiku un saīsināt sākumā ierosinātos īstenošanas termiņus; |
| --- | --- |

30.

raizējas arī par varbūtību, ka Komisijas iecerētais pagaidu pārrobežu kompensēšanas mehānisms, kas būtu spēkā, kamēr tiks veikta konsolidēšana, varētu pavērt jaunas agresīvas nodokļu plānošanas iespējas; ievērojot šo risku, kas kļūtu par cēloni būtiskam dalībvalstu ienākumu zaudējumam, RK aicina Komisiju mainīt grafiku un saīsināt sākumā ierosinātos īstenošanas termiņus;

Citi apsvērumi par KKUINB

| 31. | uzskata, ka labvēlības statuss, kas daudzos nodokļu režīmos paredzēts parādsaistībām un procentu likmēm, kavē uzņēmumu finansēšanas veidu daudzveidības palielināšanos un traucē Eiropas Savienībā aktīvāk finansēt uzņēmumus ar pašu līdzekļiem – tā ir parasta prakse citās valstīs; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka labvēlības statuss, kas daudzos nodokļu režīmos paredzēts parādsaistībām un procentu likmēm, kavē uzņēmumu finansēšanas veidu daudzveidības palielināšanos un traucē Eiropas Savienībā aktīvāk finansēt uzņēmumus ar pašu līdzekļiem – tā ir parasta prakse citās valstīs;

| 32. | tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt uzņēmumu finansēšanas avotu daudzveidības palielināšanos, kas nenoliedzami palīdzētu uzlabot izaugsmi un nodarbinātību; |
| --- | --- |

32.

tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt uzņēmumu finansēšanas avotu daudzveidības palielināšanos, kas nenoliedzami palīdzētu uzlabot izaugsmi un nodarbinātību;

| 33. | atgādina komitejas 2011. gada atzinumā pausto priekšlikumu par KKUINB: gatavojot atskaitāmo izdevumu sarakstu, vajadzētu ņemt vērā kārtējās izmaksas, kas saistītas ar vides aizsardzību un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, tostarp ar atsauci uz iniciatīvām, kuru mērķis ir pieņemt integrētus ražošanas procesus ar mazu ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

33.

atgādina komitejas 2011. gada atzinumā pausto priekšlikumu par KKUINB: gatavojot atskaitāmo izdevumu sarakstu, vajadzētu ņemt vērā kārtējās izmaksas, kas saistītas ar vides aizsardzību un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, tostarp ar atsauci uz iniciatīvām, kuru mērķis ir pieņemt integrētus ražošanas procesus ar mazu ietekmi uz vidi;

| 34. | aicina Komisiju šādu atskaitījumu iespēju iekļaut 2016. gadā paredzētajā jaunajā tiesību akta priekšlikumā; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju šādu atskaitījumu iespēju iekļaut 2016. gadā paredzētajā jaunajā tiesību akta priekšlikumā;

| 35. | atgādina arī 2011. gadā pausto ieteikumu: lai pilnībā sasniegtu administratīvās vienkāršošanas mērķi, jāievieš ne vien kopēja konsolidētā nodokļa bāze, bet arī kopēji grāmatvedības noteikumi; |
| --- | --- |

35.

atgādina arī 2011. gadā pausto ieteikumu: lai pilnībā sasniegtu administratīvās vienkāršošanas mērķi, jāievieš ne vien kopēja konsolidētā nodokļa bāze, bet arī kopēji grāmatvedības noteikumi;

ESAO darbs

| 36. | atzinīgi vērtē to, ka, pateicoties Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) darbam, G20 valstu un valdību vadītāji Antālijā 2015. gada 16. novembrī pieņēma rīcības plānu, kas vērsts pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (Base erosion and profit shifting/BEPS) un kurā iesaistītas 62 valstis; tomēr uzskata, ka noteikumi par publisko pārskatu sniegšanu par katru valsti atsevišķi (country by country reporting) ir nepietiekami, jo BEPS 13. darbībā ir paredzēta automātiska datu paziņošana tikai mātesuzņēmuma grupas nodokļu rezidences nodokļu iestādei, ņemot vērā, ka ES līmenī publiskie pārskati obligāti jau ir jāsniedz bankām un ieguves rūpniecības uzņēmumiem, kuru mītne ir ES; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē to, ka, pateicoties Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) darbam, G20 valstu un valdību vadītāji Antālijā 2015. gada 16. novembrī pieņēma rīcības plānu, kas vērsts pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (Base erosion and profit shifting/BEPS) un kurā iesaistītas 62 valstis; tomēr uzskata, ka noteikumi par publisko pārskatu sniegšanu par katru valsti atsevišķi (country by country reporting) ir nepietiekami, jo BEPS 13. darbībā ir paredzēta automātiska datu paziņošana tikai mātesuzņēmuma grupas nodokļu rezidences nodokļu iestādei, ņemot vērā, ka ES līmenī publiskie pārskati obligāti jau ir jāsniedz bankām un ieguves rūpniecības uzņēmumiem, kuru mītne ir ES;

| 37. | aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis, kā arī reģionus, kuriem ir likumdošanas pilnvaras uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā, nodrošināt saistošu tiesību aktu kopuma par BEPS piemērošanu, izmantojot jaunu direktīvu, kas vērsta pret BEPS ar mērķi Savienībā efektīvi apkarot šādu realitāti; |
| --- | --- |

37.

aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis, kā arī reģionus, kuriem ir likumdošanas pilnvaras uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā, nodrošināt saistošu tiesību aktu kopuma par BEPS piemērošanu, izmantojot jaunu direktīvu, kas vērsta pret BEPS ar mērķi Savienībā efektīvi apkarot šādu realitāti;

| 38. | atzinīgi vērtē to, ka Ecofin ir vienojusies par grozītu saiknes pieeju, turklāt uzskata, ka ar šo direktīvu vajadzētu Eiropas saistošajos tiesību aktos iekļaut grozītu saiknes pieeju, kas definēta ESAO tiesību aktu kopumā BEPS un Ecofin Rīcības kodeksa darba grupā un kas saistīta ar labvēlīgiem nodokļu režīmiem, ko piemēro no patentiem gūtiem ieņēmumiem (“patentlodziņa” režīms); |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē to, ka Ecofin ir vienojusies par grozītu saiknes pieeju, turklāt uzskata, ka ar šo direktīvu vajadzētu Eiropas saistošajos tiesību aktos iekļaut grozītu saiknes pieeju, kas definēta ESAO tiesību aktu kopumā BEPS un Ecofin Rīcības kodeksa darba grupā un kas saistīta ar labvēlīgiem nodokļu režīmiem, ko piemēro no patentiem gūtiem ieņēmumiem (“patentlodziņa” režīms);

Jurisdikcijas, kas nesadarbojas

| 39. | uzskata, ka līdztekus Savienībā vajadzīgajām iniciatīvām un progresam, ļoti svarīgi ir stiprināt Eiropas pieeju, kas paredzēta jurisdikcijām, kuras nesadarbojas vai nodokļu oāzēm; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka līdztekus Savienībā vajadzīgajām iniciatīvām un progresam, ļoti svarīgi ir stiprināt Eiropas pieeju, kas paredzēta jurisdikcijām, kuras nesadarbojas vai nodokļu oāzēm;

| 40. | uzskata, ka šajā jomā jo īpaši dalībvalstu nesaliedētība un nepietiekamā koordinācija ir tie elementi, kas dod iespēju dalībvalstīm izvairīties no taisnīgiem nodokļiem; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka šajā jomā jo īpaši dalībvalstu nesaliedētība un nepietiekamā koordinācija ir tie elementi, kas dod iespēju dalībvalstīm izvairīties no taisnīgiem nodokļiem;

| 41. | pozitīvi vērtē Komisijas publicēto, paziņojuma pielikumā iekļauto sarakstu ar trešo valstu nodokļu jurisdikcijām, kas nesadarbojas, un uzskata, ka tā ir simboliski spēcīga iniciatīva; |
| --- | --- |

41.

pozitīvi vērtē Komisijas publicēto, paziņojuma pielikumā iekļauto sarakstu ar trešo valstu nodokļu jurisdikcijām, kas nesadarbojas, un uzskata, ka tā ir simboliski spēcīga iniciatīva;

| 42. | turklāt uzskata, ka šā saraksta publicēšanai ir jākļūst par pamatu dziļai diskusijai starp dalībvalstīm ar mērķi izveidot kopīgu Eiropas līmenī koordinētu pieeju jurisdikcijām, lai vērstos pret to kaitējošo praksi nodokļu jomā, ko tās pieļauj; |
| --- | --- |

42.

turklāt uzskata, ka šā saraksta publicēšanai ir jākļūst par pamatu dziļai diskusijai starp dalībvalstīm ar mērķi izveidot kopīgu Eiropas līmenī koordinētu pieeju jurisdikcijām, lai vērstos pret to kaitējošo praksi nodokļu jomā, ko tās pieļauj;

| 43. | izvirza jautājumu par to, vai kritērijs, kas tiek izmantots, lai sagatavotu Komisijas publicēto sarakstu ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas, nav pārāk ierobežojošs, jo jāņem vērā, ka šīs jurisdikcijas par tādām ir jānosauc vismaz desmit dalībvalstīm; |
| --- | --- |

43.

izvirza jautājumu par to, vai kritērijs, kas tiek izmantots, lai sagatavotu Komisijas publicēto sarakstu ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas, nav pārāk ierobežojošs, jo jāņem vērā, ka šīs jurisdikcijas par tādām ir jānosauc vismaz desmit dalībvalstīm;

| 44. | no šāda viedokļa atzinīgi vērtē ES 2015. gada maijā parakstītos līgumus ar Šveici, Andoru un Lihtenšteinu, jo tas ir liels solis uz priekšu pārredzamības nodrošināšanā un krāpšanas apkarošanā nodokļu jomā; |
| --- | --- |

44.

no šāda viedokļa atzinīgi vērtē ES 2015. gada maijā parakstītos līgumus ar Šveici, Andoru un Lihtenšteinu, jo tas ir liels solis uz priekšu pārredzamības nodrošināšanā un krāpšanas apkarošanā nodokļu jomā;

| 45. | uzskata, ka ar iepriekšējā punktā minētajiem līgumiem paredzētā automātiskā informācijas apmaiņa ir efektīvs instruments agresīvas nodokļu stratēģijas ierobežošanai un apkarošanai un tās piemērošana būtu jāpaplašina; atzinīgi vērtē arī to, ka vairākas jurisdikcijas, ko Komisija minējusi šajā sarakstā, ir vai nu pieņēmušas šajā jomā spēkā esošos pasaules standartus, vai apņēmušās tos pieņemt. |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka ar iepriekšējā punktā minētajiem līgumiem paredzētā automātiskā informācijas apmaiņa ir efektīvs instruments agresīvas nodokļu stratēģijas ierobežošanai un apkarošanai un tās piemērošana būtu jāpaplašina; atzinīgi vērtē arī to, ka vairākas jurisdikcijas, ko Komisija minējusi šajā sarakstā, ir vai nu pieņēmušas šajā jomā spēkā esošos pasaules standartus, vai apņēmušās tos pieņemt.

Briselē, 2015. gada 4. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

(1)  Closing the European Tax Gap, Report for Group of the Progressive Alliance of Socialists & Democrats in the European Parliament, by R. Murphy, Director of Tax Research UK. Pieejams tiešsaistē: http://www.socialistsanddemocrats.eu/sites/default/files/120229_richard_murphy_eu_tax_gap_en.pdf (EN).

1

Closing the European Tax Gap, Report for Group of the Progressive Alliance of Socialists & Democrats in the European Parliament, by R. Murphy, Director of Tax Research UK.

(2)  Reģionu komitejas atzinums “Kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB)”. Ziņotājs: Gusty Graas kgs (LU/ALDE) Atsauce: ECOS-V-018/CdR 152/2011 fin. Pieejams tiešsaistē: http://webapi.cor.europa.eu/documentsanonymous/cdr152-2011_fin_ac_lv.doc

2

Gusty Graas

ALDE

---

| 10.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 51/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 51/39

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Pakalpojumu tirdzniecības nolīguma (TiSA) vietējā un reģionālā dimensija”

(2016/C 051/08)

| Ziņotājs: | Helmuth MARKOV (DE/PSE), Brandenburgas federālās zemes tieslietu, Eiropas lietu un patērētāju aizsardzības ministrs |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Helmuth MARKOV (DE/PSE), Brandenburgas federālās zemes tieslietu, Eiropas lietu un patērētāju aizsardzības ministrs

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Ievadpiezīmes

| 1. | Nolīgums par pakalpojumu tirdzniecību (Trade in Services Agreement – TiSA) ir tirdzniecības nolīgums, par kuru kopš 2013. gada sākuma sarunas šobrīd risina 51 Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) loceklis (1), tajā skaitā ES; |
| --- | --- |

1.

Nolīgums par pakalpojumu tirdzniecību (Trade in Services Agreement – TiSA) ir tirdzniecības nolīgums, par kuru kopš 2013. gada sākuma sarunas šobrīd risina 51 Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) loceklis (1), tajā skaitā ES;

| 2. | sarunu pušu mērķis ir liberalizēt pakalpojumu tirdzniecību, jo tie ir nozīmīga pasaules ekonomikas daļa. Pakalpojumu sektorā ES strādā aptuveni 68 % darba ņēmēju; no pakalpojumu eksporta Eiropa Savienībā ir atkarīgi 10 miljoni darbvietu. Ar pakalpojumu tirdzniecības liberalizāciju pirmām kārtām saprot to šķēršļu likvidēšanu, ar ko pakalpojumu sniedzēji saskaras pakalpojumu sniegšanā citās valstīs; |
| --- | --- |

2.

sarunu pušu mērķis ir liberalizēt pakalpojumu tirdzniecību, jo tie ir nozīmīga pasaules ekonomikas daļa. Pakalpojumu sektorā ES strādā aptuveni 68 % darba ņēmēju; no pakalpojumu eksporta Eiropa Savienībā ir atkarīgi 10 miljoni darbvietu. Ar pakalpojumu tirdzniecības liberalizāciju pirmām kārtām saprot to šķēršļu likvidēšanu, ar ko pakalpojumu sniedzēji saskaras pakalpojumu sniegšanā citās valstīs;

| 3. | lai arī sarunas par TiSA notiek ārpus PTO ietvariem, pakalpojumu tirdzniecības nolīgumam jābūt savietojamam ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību (GATS), lai tad, ja tam vēlāk pievienosies citas PTO dalībvalstis, to varētu pārcelt uz daudzpusēju nolīgumu; |
| --- | --- |

3.

lai arī sarunas par TiSA notiek ārpus PTO ietvariem, pakalpojumu tirdzniecības nolīgumam jābūt savietojamam ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību (GATS), lai tad, ja tam vēlāk pievienosies citas PTO dalībvalstis, to varētu pārcelt uz daudzpusēju nolīgumu;

Vispārīgas piezīmes

| 4. | Eiropas Reģionu komiteja (RK) jau 2003. gada 3. jūlija atzinumā par PTO sarunām par GATS secināja, ka sarunām par pakalpojumu tirdzniecību ir liela nozīme saistībā ar reģionālajām ekonomikas interesēm (reģionā darbojošos uzņēmumu un it īpaši MVU interese par atvieglotu piekļuvi tirgiem ārpus ES), kā arī vietējo un reģionālo pašvaldību interesēm, jo tās lielā mērā regulē pakalpojumu sniegšanu vai noteiktos gadījumos sniedz tos pašas, un vienlaikus norādīja, ka attiecībā uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām piederošajiem uzņēmumiem nav iespējams īstenot tirgus piekļuves savstarpīguma principu, jo tie ir piesaistīti savam apgabalam; |
| --- | --- |

4.

Eiropas Reģionu komiteja (RK) jau 2003. gada 3. jūlija atzinumā par PTO sarunām par GATS secināja, ka sarunām par pakalpojumu tirdzniecību ir liela nozīme saistībā ar reģionālajām ekonomikas interesēm (reģionā darbojošos uzņēmumu un it īpaši MVU interese par atvieglotu piekļuvi tirgiem ārpus ES), kā arī vietējo un reģionālo pašvaldību interesēm, jo tās lielā mērā regulē pakalpojumu sniegšanu vai noteiktos gadījumos sniedz tos pašas, un vienlaikus norādīja, ka attiecībā uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām piederošajiem uzņēmumiem nav iespējams īstenot tirgus piekļuves savstarpīguma principu, jo tie ir piesaistīti savam apgabalam;

| 5. | minētie apsvērumi attiecas arī uz sarunām par TiSA, tāpat arī konstatējums, ka sabiedriskie pakalpojumi attīstījušies, vadoties no vietējo un reģionālo pašvaldību izpratnes par saviem uzdevumiem un saistībām pret iedzīvotājiem, tāpēc arī turpmāk jānodrošina minēto pakalpojumu demokrātiska kontrole, nepārtrauktība, pieejamība un kvalitāte; |
| --- | --- |

5.

minētie apsvērumi attiecas arī uz sarunām par TiSA, tāpat arī konstatējums, ka sabiedriskie pakalpojumi attīstījušies, vadoties no vietējo un reģionālo pašvaldību izpratnes par saviem uzdevumiem un saistībām pret iedzīvotājiem, tāpēc arī turpmāk jānodrošina minēto pakalpojumu demokrātiska kontrole, nepārtrauktība, pieejamība un kvalitāte;

| 6. | atzinīgi vērtē vispārējo pieeju, kāda izmantota Eiropas Parlamenta ziņojuma projektā ar ieteikumiem Komisijai attiecībā uz sarunām par TiSA. Ziņojumā norādīts, ka “TiSA iznākumā būtu jānodrošina jūtamas priekšrocības patērētājiem un ka daudzpusējības veicināšanas nolūkā sarunu puses piešķirs ieinteresētajām pusēm piekļuvi sarunām”. Tomēr “sabiedriskie un kultūras jomas pakalpojumi, pamattiesības uz datu privātumu, taisnīgi darba apstākļi un reglamentēšanas tiesības nav apspriežami jautājumi, un tie ir nepārprotami jāizslēdz no šā nolīguma darbības jomas”. Atzinīgi vērtē arī to, ka ziņojuma projektā iekļautas daudzas atsauces uz TiSA sarunu vietējo un reģionālo dimensiju; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē vispārējo pieeju, kāda izmantota Eiropas Parlamenta ziņojuma projektā ar ieteikumiem Komisijai attiecībā uz sarunām par TiSA. Ziņojumā norādīts, ka “TiSA iznākumā būtu jānodrošina jūtamas priekšrocības patērētājiem un ka daudzpusējības veicināšanas nolūkā sarunu puses piešķirs ieinteresētajām pusēm piekļuvi sarunām”. Tomēr “sabiedriskie un kultūras jomas pakalpojumi, pamattiesības uz datu privātumu, taisnīgi darba apstākļi un reglamentēšanas tiesības nav apspriežami jautājumi, un tie ir nepārprotami jāizslēdz no šā nolīguma darbības jomas”. Atzinīgi vērtē arī to, ka ziņojuma projektā iekļautas daudzas atsauces uz TiSA sarunu vietējo un reģionālo dimensiju;

| 7. | uzsver, ka ES sarunu pilnvaras par TiSA attiecas tikai uz tirgus pieejamības noteikumiem un trešo valstu piegādātāju nediskrimināciju, taču neskar ES, atsevišķu valstu un to pašvaldību tiesības regulēt pakalpojumus; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ES sarunu pilnvaras par TiSA attiecas tikai uz tirgus pieejamības noteikumiem un trešo valstu piegādātāju nediskrimināciju, taču neskar ES, atsevišķu valstu un to pašvaldību tiesības regulēt pakalpojumus;

Vispārēji ieteikumi

| 8. | atzīst, ka pakalpojumi ir pasaules ekonomikas un Eiropas ekonomikas nozīmīga sastāvdaļa un, ar TiSA tālāk liberalizējot pakalpojumu tirdzniecību, dažādās valstīs ir gaidāmas daudzas ekonomiskas priekšrocības pirmām kārtām privātajā sektorā; |
| --- | --- |

8.

atzīst, ka pakalpojumi ir pasaules ekonomikas un Eiropas ekonomikas nozīmīga sastāvdaļa un, ar TiSA tālāk liberalizējot pakalpojumu tirdzniecību, dažādās valstīs ir gaidāmas daudzas ekonomiskas priekšrocības pirmām kārtām privātajā sektorā;

| 9. | atbalsta notiekošo diskusiju par TiSA un uzsver, ka jāatrod līdzsvars starp to, ka sarunu pusēm sarunās nepieciešama konfidencialitāte, un vispārējo nepieciešamību pēc pārredzamības, lai nodrošinātu, ka iespējams panākt leģitīmus rezultātus, iesaistot visas interešu grupas; šajā sakarā norāda uz PTO plaši īstenoto praksi attiecībā uz sabiedrības piekļuvi sarunu dokumentiem un sagaida šīs prakses turpināšanu arī attiecībā uz TiSA; |
| --- | --- |

9.

atbalsta notiekošo diskusiju par TiSA un uzsver, ka jāatrod līdzsvars starp to, ka sarunu pusēm sarunās nepieciešama konfidencialitāte, un vispārējo nepieciešamību pēc pārredzamības, lai nodrošinātu, ka iespējams panākt leģitīmus rezultātus, iesaistot visas interešu grupas; šajā sakarā norāda uz PTO plaši īstenoto praksi attiecībā uz sabiedrības piekļuvi sarunu dokumentiem un sagaida šīs prakses turpināšanu arī attiecībā uz TiSA;

| 10. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus uzlabot sarunu pārredzamību; tomēr uzsver, ka – lai arī Eiropas Komisija sarunu mandātu ir padarījusi publiski pieejamu – vietējie un reģionālie pārstāvji, kas ES līmenī ir pārstāvēti Reģionu komitejā, ir jāuzaicina uz Eiropas Komisijas dialogiem katras sarunu kārtas sākumā un beigās; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus uzlabot sarunu pārredzamību; tomēr uzsver, ka – lai arī Eiropas Komisija sarunu mandātu ir padarījusi publiski pieejamu – vietējie un reģionālie pārstāvji, kas ES līmenī ir pārstāvēti Reģionu komitejā, ir jāuzaicina uz Eiropas Komisijas dialogiem katras sarunu kārtas sākumā un beigās;

| 11. | atbalsta Eiropas Komisijai adresētajās nolīguma sarunu direktīvās paredzēto, proti, ka ar nolīgumu jāapstiprina ES un tās dalībvalstu tiesības sabiedrības interešu mērķu labad regulēt pakalpojumu sniegšanu savā teritorijā un šajā nolūkā izdot jaunus noteikumus; |
| --- | --- |

11.

atbalsta Eiropas Komisijai adresētajās nolīguma sarunu direktīvās paredzēto, proti, ka ar nolīgumu jāapstiprina ES un tās dalībvalstu tiesības sabiedrības interešu mērķu labad regulēt pakalpojumu sniegšanu savā teritorijā un šajā nolūkā izdot jaunus noteikumus;

| 12. | attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi sarunu direktīvās iekļaut atsauci uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 14. un 106. pantu un uz Protokolu (Nr. 26) par sabiedriskajiem pakalpojumiem, un pieprasa pilnībā respektēt vietējā un reģionālā līmeņa autonomiju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. panta 2. punktu; tomēr šajā sakarā pauž nožēlu, ka pašreiz sarunu procesā esošajos ES tirdzniecības nolīgumos (CETA, TTIP, TiSA) tiek lietota atšķirīga terminoloģija vispārējās nozīmes sabiedrisko pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

12.

attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi sarunu direktīvās iekļaut atsauci uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 14. un 106. pantu un uz Protokolu (Nr. 26) par sabiedriskajiem pakalpojumiem, un pieprasa pilnībā respektēt vietējā un reģionālā līmeņa autonomiju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. panta 2. punktu; tomēr šajā sakarā pauž nožēlu, ka pašreiz sarunu procesā esošajos ES tirdzniecības nolīgumos (CETA, TTIP, TiSA) tiek lietota atšķirīga terminoloģija vispārējās nozīmes sabiedrisko pakalpojumu jomā;

| 13. | uzsver, ka sarunas par TiSA neskar pakalpojumu privatizāciju; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka sarunas par TiSA neskar pakalpojumu privatizāciju;

| 14. | uzsver, ka ir jāsavāc visaptveroši un salīdzināmi dati par TiSA noteikumu ietekmi vietējā un reģionālajā līmenī un ka uz šo datu un ietekmes novērtējumu pamata atbilstoši jāaktualizē statistiskā informācija un ekonomikas prognozes; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka ir jāsavāc visaptveroši un salīdzināmi dati par TiSA noteikumu ietekmi vietējā un reģionālajā līmenī un ka uz šo datu un ietekmes novērtējumu pamata atbilstoši jāaktualizē statistiskā informācija un ekonomikas prognozes;

| 15. | pauž bažas par to, ka nav pabeigts ES sarunu norādēs (2) paredzētais ilgtspējības ietekmes novērtējums (IIN). Aicina šajā novērtējumā (teritoriālās ietekmes novērtējumā) aplūkot TiSA ietekmi uz teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

15.

pauž bažas par to, ka nav pabeigts ES sarunu norādēs (2) paredzētais ilgtspējības ietekmes novērtējums (IIN). Aicina šajā novērtējumā (teritoriālās ietekmes novērtējumā) aplūkot TiSA ietekmi uz teritoriālo kohēziju;

| 16. | uzsver LESD 11. pantā noteikto pienākumu, saskaņā ar kuru arī ES ārējās tirdzniecības politikā jāparedz vides aizsardzības prasības, jo īpaši – lai veicinātu noturīgu attīstību; |
| --- | --- |

16.

uzsver LESD 11. pantā noteikto pienākumu, saskaņā ar kuru arī ES ārējās tirdzniecības politikā jāparedz vides aizsardzības prasības, jo īpaši – lai veicinātu noturīgu attīstību;

| 17. | uzskata par savu pienākumu sarunās par TiSA vērst Eiropas Komisijas uzmanību uz vietējā un reģionālā līmeņa specifiskajām vajadzībām. Šis uzdevums varētu gūt ievērojami lielāku nozīmi, ja, pamatojoties uz Eiropas Savienības Tiesas atzinumu par brīvās tirdzniecības nolīgumu starp ES un Singapūru, tiktu apstiprināts, ka TiSA satur tāda jaukta tirdzniecības nolīguma pazīmes, kas dažādās dalībvalstīs ir ratificējams palātās, kuras pārstāv reģionālo līmeni; |
| --- | --- |

17.

uzskata par savu pienākumu sarunās par TiSA vērst Eiropas Komisijas uzmanību uz vietējā un reģionālā līmeņa specifiskajām vajadzībām. Šis uzdevums varētu gūt ievērojami lielāku nozīmi, ja, pamatojoties uz Eiropas Savienības Tiesas atzinumu par brīvās tirdzniecības nolīgumu starp ES un Singapūru, tiktu apstiprināts, ka TiSA satur tāda jaukta tirdzniecības nolīguma pazīmes, kas dažādās dalībvalstīs ir ratificējams palātās, kuras pārstāv reģionālo līmeni;

| 18. | norāda, ka kopējā tirdzniecības politika saskaņā ar LESD 3. panta 1. punktu ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tomēr, pamatojoties arī uz subsidiaritātes principu, tirdzniecības sarunās ir savlaicīgi jāprecizē kompetenču sadalījums, ja attiecīgās sarunas ietekmē dalībvalstu kompetences jomas; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka kopējā tirdzniecības politika saskaņā ar LESD 3. panta 1. punktu ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tomēr, pamatojoties arī uz subsidiaritātes principu, tirdzniecības sarunās ir savlaicīgi jāprecizē kompetenču sadalījums, ja attiecīgās sarunas ietekmē dalībvalstu kompetences jomas;

Priekšlikumi

| 19. | RK atbalsta pieeju, saskaņā ar kuru attiecībā uz nediskrimināciju tiek izmantots negatīvs saraksts ar jomām, kas no nolīguma izslēdzamas, savukārt pozitīvs saraksts ar tām politikas jomām, uz kurām TiSA būtu jāattiecas, tiktu piemērots saistībā ar piekļuvi tirgiem; |
| --- | --- |

19.

RK atbalsta pieeju, saskaņā ar kuru attiecībā uz nediskrimināciju tiek izmantots negatīvs saraksts ar jomām, kas no nolīguma izslēdzamas, savukārt pozitīvs saraksts ar tām politikas jomām, uz kurām TiSA būtu jāattiecas, tiktu piemērots saistībā ar piekļuvi tirgiem;

| 20. | lai arī datu izmantošanai labvēlīgas stratēģijas ir svarīgas uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšanai, sagaida, ka tās tiks izmantotas vienīgi tad, ja tās neapdraudēs iedzīvotāju tiesības uz privātās dzīves pienācīgu aizsardzību (t. i., personas datu visaptverošu beznosacījumu aizsardzību); tādēļ aicina noteikt beznosacījumu vispārēju izņēmumu attiecībā uz pasākumiem personas privātās dzīves aizsardzībai saistībā ar personas datu apstrādi un izpaušanu un personiska rakstura ierakstu un kontu konfidencialitāti saskaņā ar GATS XIV pantu; turklāt principā noraida nolīguma piemērošanu attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar datu aizsardzību, kamēr Eiropas Savienībā nav ieviests visaptverošs un digitalizācijas stāvoklim atbilstošs tiesiskais regulējums datu aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

20.

lai arī datu izmantošanai labvēlīgas stratēģijas ir svarīgas uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšanai, sagaida, ka tās tiks izmantotas vienīgi tad, ja tās neapdraudēs iedzīvotāju tiesības uz privātās dzīves pienācīgu aizsardzību (t. i., personas datu visaptverošu beznosacījumu aizsardzību); tādēļ aicina noteikt beznosacījumu vispārēju izņēmumu attiecībā uz pasākumiem personas privātās dzīves aizsardzībai saistībā ar personas datu apstrādi un izpaušanu un personiska rakstura ierakstu un kontu konfidencialitāti saskaņā ar GATS XIV pantu; turklāt principā noraida nolīguma piemērošanu attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar datu aizsardzību, kamēr Eiropas Savienībā nav ieviests visaptverošs un digitalizācijas stāvoklim atbilstošs tiesiskais regulējums datu aizsardzības jomā;

| 21. | noraida jebkādus ierobežojumus attiecībā uz valdību un vietējo un reģionālo pašvaldību regulējuma suverenitāti, it īpaši izglītības, kultūras, teātru, bibliotēku, muzeju un finanšu, kā arī darba aizsardzības, vides aizsardzības, datu aizsardzības, no publiskajiem līdzekļiem finansētu sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu, veselības aprūpes iestāžu un laboratoriju licencēšanas, atkritumu apglabāšanas iekārtu un spēkstaciju, patērētāju aizsardzības standartu, sociālās kohēzijas standartu, skolu, izglītības pakalpojumu ar publisku finansējumu un ar privātu finansējumu, kā arī publiskā iepirkuma noteikumu jomā; |
| --- | --- |

21.

noraida jebkādus ierobežojumus attiecībā uz valdību un vietējo un reģionālo pašvaldību regulējuma suverenitāti, it īpaši izglītības, kultūras, teātru, bibliotēku, muzeju un finanšu, kā arī darba aizsardzības, vides aizsardzības, datu aizsardzības, no publiskajiem līdzekļiem finansētu sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu, veselības aprūpes iestāžu un laboratoriju licencēšanas, atkritumu apglabāšanas iekārtu un spēkstaciju, patērētāju aizsardzības standartu, sociālās kohēzijas standartu, skolu, izglītības pakalpojumu ar publisku finansējumu un ar privātu finansējumu, kā arī publiskā iepirkuma noteikumu jomā;

| 22. | iebilst pret ierobežojumiem attiecībā uz šķērssubsīdijām vienas un tās pašas pašvaldības uzņēmumiem, ciktāl tie pārsniedz Savienības tiesību aktos un dalībvalstu tiesību aktos noteiktos ierobežojumus; |
| --- | --- |

22.

iebilst pret ierobežojumiem attiecībā uz šķērssubsīdijām vienas un tās pašas pašvaldības uzņēmumiem, ciktāl tie pārsniedz Savienības tiesību aktos un dalībvalstu tiesību aktos noteiktos ierobežojumus;

| 23. | aicina pieņemt pārskatīšanas klauzulu, lai vajadzības gadījumā nolīgumu varētu vēlreiz pārskatīt, un iekļaut nolīgumā noteikumu, ar ko lēmumus par kāda pakalpojuma liberalizāciju jebkurā laikā varētu atcelt; |
| --- | --- |

23.

aicina pieņemt pārskatīšanas klauzulu, lai vajadzības gadījumā nolīgumu varētu vēlreiz pārskatīt, un iekļaut nolīgumā noteikumu, ar ko lēmumus par kāda pakalpojuma liberalizāciju jebkurā laikā varētu atcelt;

| 24. | iebilst pret to, ka nolīgumā iekļautu atturēšanās no turpmākas darbības (standstill) klauzulu, kas nosaka pašvaldībām pienākumu saglabāt uz nolīguma pieņemšanas brīdi izveidoto liberalizācijas statusu, neatgriezeniskuma (ratchet) klauzulu, kas aizliedz liberalizēta pakalpojuma atgriešanu publisko iestāžu pārziņā, un nākotnes nodrošinājuma (safeguard) klauzulu, kas jebkuru jaunu pakalpojumu automātiski un pilnībā pakļauj liberalizācijai; |
| --- | --- |

24.

iebilst pret to, ka nolīgumā iekļautu atturēšanās no turpmākas darbības (standstill) klauzulu, kas nosaka pašvaldībām pienākumu saglabāt uz nolīguma pieņemšanas brīdi izveidoto liberalizācijas statusu, neatgriezeniskuma (ratchet) klauzulu, kas aizliedz liberalizēta pakalpojuma atgriešanu publisko iestāžu pārziņā, un nākotnes nodrošinājuma (safeguard) klauzulu, kas jebkuru jaunu pakalpojumu automātiski un pilnībā pakļauj liberalizācijai;

| 25. | uzskata, ka TiSA nolīgumā būtu jānosaka tikai obligātie standarti, neierobežojot tiesības piemērot stingrākus standartus; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka TiSA nolīgumā būtu jānosaka tikai obligātie standarti, neierobežojot tiesības piemērot stingrākus standartus;

| 26. | prasa TiSA ieviest sociālo sadaļu, kurā, pamatojoties uz attiecīgajām SDO konvencijām, būtu noteikti sociālās jomas aizsardzības standarti, it īpaši darba aizsardzības standarti, taču šī sadaļa nedrīkst padarīt neiespējamu TiSA daudzpusējību; |
| --- | --- |

26.

prasa TiSA ieviest sociālo sadaļu, kurā, pamatojoties uz attiecīgajām SDO konvencijām, būtu noteikti sociālās jomas aizsardzības standarti, it īpaši darba aizsardzības standarti, taču šī sadaļa nedrīkst padarīt neiespējamu TiSA daudzpusējību;

| 27. | aicina atšķirīgu standartu gadījumā saglabāt galamērķa valsts principu, jo īpaši arī saistībā ar 4. režīmu (brīva pārvietošanās pagaidu pakalpojumu sniedzējiem un uzņēmuma ietvaros pārceltiem darbiniekiem), lai nodrošinātu kvalificējošās prasības attiecībā uz darbaspēku, kā arī uzņēmējvalsts darba un koplīgumu tiesībām; pagaidu pakalpojumu sniedzēju un uzņēmuma ietvaros pārceltu darbinieku brīvu pārvietošanos nevar un nedrīkst ļaunprātīgi izmantot streiku kavēšanai vai spēkā esošo koplīgumu tiesību apiešanai (saistībā ar pagaidu darbinieku norīkošanu); |
| --- | --- |

27.

aicina atšķirīgu standartu gadījumā saglabāt galamērķa valsts principu, jo īpaši arī saistībā ar 4. režīmu (brīva pārvietošanās pagaidu pakalpojumu sniedzējiem un uzņēmuma ietvaros pārceltiem darbiniekiem), lai nodrošinātu kvalificējošās prasības attiecībā uz darbaspēku, kā arī uzņēmējvalsts darba un koplīgumu tiesībām; pagaidu pakalpojumu sniedzēju un uzņēmuma ietvaros pārceltu darbinieku brīvu pārvietošanos nevar un nedrīkst ļaunprātīgi izmantot streiku kavēšanai vai spēkā esošo koplīgumu tiesību apiešanai (saistībā ar pagaidu darbinieku norīkošanu);

| 28. | aicina apspriežamajā dokumentā pilnībā atzīt Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmeņa pārvaldības iestāžu tiesības noteikt regulējumu sabiedrības interesēs (“reglamentēšanas tiesības”), un vadās no tā, ka regulatīvā sadarbība nevienā līmenī nedrīkst ne apdraudēt demokrātisko likumdošanu vai regulējumu, ne arī palēnināt to izstrādes procesu; |
| --- | --- |

28.

aicina apspriežamajā dokumentā pilnībā atzīt Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmeņa pārvaldības iestāžu tiesības noteikt regulējumu sabiedrības interesēs (“reglamentēšanas tiesības”), un vadās no tā, ka regulatīvā sadarbība nevienā līmenī nedrīkst ne apdraudēt demokrātisko likumdošanu vai regulējumu, ne arī palēnināt to izstrādes procesu;

| 29. | pieprasa TiSA paredzēt iespēju tiesas ceļā pārbaudīt, vai saistībā ar pakalpojumu tirdzniecību ir ievērotas cilvēktiesības; |
| --- | --- |

29.

pieprasa TiSA paredzēt iespēju tiesas ceļā pārbaudīt, vai saistībā ar pakalpojumu tirdzniecību ir ievērotas cilvēktiesības;

| 30. | pieprasa noteikt, ka tiesiski strīdi saistībā ar šā nolīguma īstenošanu ir risināmi atklātā tiesā atbildētāja atrašanās vietā, atbildētāja valodā un saskaņā ar atbildētāja valstī spēkā esošo tiesisko regulējumu un ka ir iespējama pārsūdzība; strīdu izšķiršanas procedūrās starp valstīm būtu jāizmanto šobrīd PTO līmenī spēkā esošās procedūras. Strīdu izšķiršanas mehānisms starp ieguldītāju un valsti šajā nolīgumā nav vēlams; |
| --- | --- |

30.

pieprasa noteikt, ka tiesiski strīdi saistībā ar šā nolīguma īstenošanu ir risināmi atklātā tiesā atbildētāja atrašanās vietā, atbildētāja valodā un saskaņā ar atbildētāja valstī spēkā esošo tiesisko regulējumu un ka ir iespējama pārsūdzība; strīdu izšķiršanas procedūrās starp valstīm būtu jāizmanto šobrīd PTO līmenī spēkā esošās procedūras. Strīdu izšķiršanas mehānisms starp ieguldītāju un valsti šajā nolīgumā nav vēlams;

| 31. | rosina apsvērt iespēju, pamatojoties uz regulas “Brisele I” modeli, nolīgumā iekļaut noteikumus par patērētāju aizsardzību tiešsaistē, jo īpaši pret krāpnieciskām darbībām, kā arī īpašu tiesisko regulējumu saistībā ar patēriņa preču pārdošanu; |
| --- | --- |

31.

rosina apsvērt iespēju, pamatojoties uz regulas “Brisele I” modeli, nolīgumā iekļaut noteikumus par patērētāju aizsardzību tiešsaistē, jo īpaši pret krāpnieciskām darbībām, kā arī īpašu tiesisko regulējumu saistībā ar patēriņa preču pārdošanu;

| 32. | mudina nodrošināt vispārējā pakalpojuma sniegšanu, tostarp – lai attālu reģionu, pierobežas teritoriju, salu, kalnu u. c. iedzīvotājus neskartu nedz kvalitātes ierobežojumi, nedz lielāks finansiālais slogs salīdzinājumā ar pilsētu teritorijās dzīvojošajiem; |
| --- | --- |

32.

mudina nodrošināt vispārējā pakalpojuma sniegšanu, tostarp – lai attālu reģionu, pierobežas teritoriju, salu, kalnu u. c. iedzīvotājus neskartu nedz kvalitātes ierobežojumi, nedz lielāks finansiālais slogs salīdzinājumā ar pilsētu teritorijās dzīvojošajiem;

| 33. | iebilst pret to, ka vietējos un reģionālos noteikumus attiecībā uz zemes izmantošanu un reģionālās attīstības un apbūves plāniem pielīdzina ar tarifiem nesaistītiem tirdzniecības šķēršļiem; |
| --- | --- |

33.

iebilst pret to, ka vietējos un reģionālos noteikumus attiecībā uz zemes izmantošanu un reģionālās attīstības un apbūves plāniem pielīdzina ar tarifiem nesaistītiem tirdzniecības šķēršļiem;

| 34. | atzinīgi vērtē to, ka no sarunām ir nepārprotami izslēgti audiovizuālie pakalpojumi; tomēr pauž nožēlu, ka tas nav attiecināts uz kultūras pakalpojumiem; tāpēc pauž bažas par grūtībām saistībā ar kultūras pakalpojumu nodalīšanu un pieprasa valodu daudzveidības un kultūras īpatnību aizsardzību vietējās un reģionālajās pašvaldībās, īpaši ņemot vērā minoritāšu intereses, kā arī autortiesības un intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē to, ka no sarunām ir nepārprotami izslēgti audiovizuālie pakalpojumi; tomēr pauž nožēlu, ka tas nav attiecināts uz kultūras pakalpojumiem; tāpēc pauž bažas par grūtībām saistībā ar kultūras pakalpojumu nodalīšanu un pieprasa valodu daudzveidības un kultūras īpatnību aizsardzību vietējās un reģionālajās pašvaldībās, īpaši ņemot vērā minoritāšu intereses, kā arī autortiesības un intelektuālā īpašuma tiesības;

| 35. | stingri noraida saistības attiecībā uz finanšu pakalpojumiem, kas būtu pretrunā ES spēkā esošajiem pasākumiem, ar ko regulē finanšu tirgus un produktus; |
| --- | --- |

35.

stingri noraida saistības attiecībā uz finanšu pakalpojumiem, kas būtu pretrunā ES spēkā esošajiem pasākumiem, ar ko regulē finanšu tirgus un produktus;

| 36. | sagaida otru publisko apspriešanos par pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu un uzsvērti aicina, lai Eiropas Komisija nolīgumā izklāstīto noteikumu nobeiguma novērtējumā ņem vērā gan šīs, gan iepriekšējās apspriešanas rezultātus; |
| --- | --- |

36.

sagaida otru publisko apspriešanos par pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu un uzsvērti aicina, lai Eiropas Komisija nolīgumā izklāstīto noteikumu nobeiguma novērtējumā ņem vērā gan šīs, gan iepriekšējās apspriešanas rezultātus;

| 37. | aicina sarunas par TiSA risināt atklātā veidā, kas ļautu jaunattīstības valstīm un vismazāk attīstītajām valstīm, ja tās vēlas, tajās iesaistīties; |
| --- | --- |

37.

aicina sarunas par TiSA risināt atklātā veidā, kas ļautu jaunattīstības valstīm un vismazāk attīstītajām valstīm, ja tās vēlas, tajās iesaistīties;

| 38. | uzsver, ka aizvien vairāk savienotajā pasaulē nepieciešama daudzpusēja pieeja; un |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka aizvien vairāk savienotajā pasaulē nepieciešama daudzpusēja pieeja; un

| 39. | aicina risināt sarunas par tirdzniecības noteikumiem, kas veicinātu gan taisnīgu un godīgu tirdzniecību, gan ilgtspējīgu attīstību, un šajā ziņā atzinīgi vērtē paziņojumu, kas ietverts Eiropas Komisijas tirdzniecības stratēģijā, proti, ka Eiropas tirdzniecības politikai jāsaskan ar ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam. |
| --- | --- |

39.

aicina risināt sarunas par tirdzniecības noteikumiem, kas veicinātu gan taisnīgu un godīgu tirdzniecību, gan ilgtspējīgu attīstību, un šajā ziņā atzinīgi vērtē paziņojumu, kas ietverts Eiropas Komisijas tirdzniecības stratēģijā, proti, ka Eiropas tirdzniecības politikai jāsaskan ar ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam.

Briselē, 2015. gada 4. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

(1)  Pašreizējie TiSA sarunu dalībnieki ir: Austrālija, Čīle, Kostarika, Honkonga, Islande, Izraēla, Japāna, Kanāda, Kolumbija, Lihtenšteina, Maurīcija, Meksika, Jaunzēlande, Norvēģija, Pakistāna, Panama, Paragvaja, Peru, Šveice, Dienvidkoreja, Taivāna, Turcija, Urugvaja, ASV un Eiropas Savienības 28 dalībvalstis.

1

TiSA

(2)  Sk. 10. punktu: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6891-2013-ADD-1-DCL-1/lv/pdf.

2

---

| 10.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 51/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 51/43

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Pilsētas mēru pakta nākotne”

(2016/C 051/09)

| Ziņotāj: | Kata TÜTTŐ (HU/PSE), Budapeštas 12. rajona pašvaldības pārstāve |
| --- | --- |

Ziņotāj:

Kata TÜTTŐ (HU/PSE), Budapeštas 12. rajona pašvaldības pārstāve

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Pilsētas mēru pakta stiprināšana un jaunu mērķu izvirzīšana

| 1. | atbalsta Pilsētas mēru paktu kopš tā dibināšanas 2008. gadā. Šis pakts ir Eiropas mēroga kustība, kuras mērķis ir sasniegt un iespēju robežās līdz 2020. gadam pārsniegt Eiropas Savienības noteikto mērķi CO2 emisiju līmeni samazināt par 20 %. Tāpēc iesaistītās vietējās pašvaldības pašas ir apņēmušās ievērot energoefektivitāti un atjaunojamās enerģijas jomā noteiktos mērķus. Pilsētas mēru pakts pašlaik ir spēkā visās dalībvalstīs, izņemot vienu, un to parakstījušas vairāk nekā 6 000 pašvaldības, kas aptver vienu trešo daļu Savienības iedzīvotāju. Tā parakstītāji ir apņēmušies vidēji par 28 % samazināt savas oglekļa dioksīda emisijas; |
| --- | --- |

1.

atbalsta Pilsētas mēru paktu kopš tā dibināšanas 2008. gadā. Šis pakts ir Eiropas mēroga kustība, kuras mērķis ir sasniegt un iespēju robežās līdz 2020. gadam pārsniegt Eiropas Savienības noteikto mērķi CO2 emisiju līmeni samazināt par 20 %. Tāpēc iesaistītās vietējās pašvaldības pašas ir apņēmušās ievērot energoefektivitāti un atjaunojamās enerģijas jomā noteiktos mērķus. Pilsētas mēru pakts pašlaik ir spēkā visās dalībvalstīs, izņemot vienu, un to parakstījušas vairāk nekā 6 000 pašvaldības, kas aptver vienu trešo daļu Savienības iedzīvotāju. Tā parakstītāji ir apņēmušies vidēji par 28 % samazināt savas oglekļa dioksīda emisijas;

| 2. | atbilstoši iepriekšējiem atzinumiem (1) komiteja atzīst, ka kopš šā pakta izveides ir izdevies gūt necerētus panākumus, jo ir palielinājusies pašvaldību ieinteresētība risināt ar klimatu un enerģētiku saistītus jautājumus, turklāt veiksmīgi tiek veidotas daudzlīmeņu pārvaldības struktūras; |
| --- | --- |

2.

atbilstoši iepriekšējiem atzinumiem (1) komiteja atzīst, ka kopš šā pakta izveides ir izdevies gūt necerētus panākumus, jo ir palielinājusies pašvaldību ieinteresētība risināt ar klimatu un enerģētiku saistītus jautājumus, turklāt veiksmīgi tiek veidotas daudzlīmeņu pārvaldības struktūras;

| 3. | pauž atzinību Eiropas Komisijai par šā pakta iniciatīvu un tā finansēšanu, jo energotaupības un nepiesārņojošas enerģijas pasākumi palīdz vairāk nekā 6 400 pilsētām un reģioniem visā pasaulē samazināt CO2 emisijas. Ņemot vērā šā pakta parakstītāju brīvprātīgās saistības, līdz 2020. gadam šis samazinājums varētu sasniegt 28 %; |
| --- | --- |

3.

pauž atzinību Eiropas Komisijai par šā pakta iniciatīvu un tā finansēšanu, jo energotaupības un nepiesārņojošas enerģijas pasākumi palīdz vairāk nekā 6 400 pilsētām un reģioniem visā pasaulē samazināt CO2 emisijas. Ņemot vērā šā pakta parakstītāju brīvprātīgās saistības, līdz 2020. gadam šis samazinājums varētu sasniegt 28 %;

| 4. | ir pastāvīgi uzsvērusi, ka ir jāpieņem visaptveroša pieeja klimata pārmaiņu novēršanai un attiecībā uz pielāgošanos šo pārmaiņu neizbēgamajām sekām; tāpēc atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas lēmumu apvienot Pilsētas mēru pakta un Mayors Adapt iniciatīvas un mudina Komisiju vispusīgi izvērtēt sinerģijas, ko šāda apvienošana nodrošinās; iesaka rīkoties līdzīgi arī attiecībā uz “Salu paktu”. |
| --- | --- |

4.

ir pastāvīgi uzsvērusi, ka ir jāpieņem visaptveroša pieeja klimata pārmaiņu novēršanai un attiecībā uz pielāgošanos šo pārmaiņu neizbēgamajām sekām; tāpēc atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas lēmumu apvienot Pilsētas mēru pakta un Mayors Adapt iniciatīvas un mudina Komisiju vispusīgi izvērtēt sinerģijas, ko šāda apvienošana nodrošinās; iesaka rīkoties līdzīgi arī attiecībā uz “Salu paktu”.

| 5. | aicina pievērst uzmanību tam, ka, īstenojot noteiktos mērķus, uzsvars pirmkārt ir likts uz sabiedrisko ēku energoefektivitātes uzlabošanu, ielu apgaismojuma modernizāciju un sabiedriskā transporta attīstību. Noteiktais CO2 emisiju samazināšanas mērķis 44 % apmērā ietver ēku energoapgādes uzlabošanu. Turklāt, pateicoties investīcijām ēku un transporta jomā, līdz 2020. gadam enerģijas patēriņam vajadzētu samazināties par 20 %; |
| --- | --- |

5.

aicina pievērst uzmanību tam, ka, īstenojot noteiktos mērķus, uzsvars pirmkārt ir likts uz sabiedrisko ēku energoefektivitātes uzlabošanu, ielu apgaismojuma modernizāciju un sabiedriskā transporta attīstību. Noteiktais CO2 emisiju samazināšanas mērķis 44 % apmērā ietver ēku energoapgādes uzlabošanu. Turklāt, pateicoties investīcijām ēku un transporta jomā, līdz 2020. gadam enerģijas patēriņam vajadzētu samazināties par 20 %;

| 6. | arī turpmāk ar īpašu instrumentu palīdzību sniegs institucionālu atbalstu Pilsētas mēru paktam un ar komitejas locekļu starpniecību mudina nodrošināt vajadzīgo atbalstu un apņēmību tiekties pēc Eiropas Savienības enerģētikas politikas mērķu sasniegšanas un noteikto rādītāju pārsniegšanas; |
| --- | --- |

6.

arī turpmāk ar īpašu instrumentu palīdzību sniegs institucionālu atbalstu Pilsētas mēru paktam un ar komitejas locekļu starpniecību mudina nodrošināt vajadzīgo atbalstu un apņēmību tiekties pēc Eiropas Savienības enerģētikas politikas mērķu sasniegšanas un noteikto rādītāju pārsniegšanas;

| 7. | atzinīgi vērtē un atbalsta Pilsētas mēru pakta mērķu paplašināšanu un aktualizēšanu atbilstīgi ES klimata un enerģētikas politikas satvaram laikposmam līdz 2030. gadam: par vairāk nekā 40 % (2) samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu salīdzinājumā ar 1990. gadu (3). Iesaka kā vienu no jaunajiem mērķiem papildus energoefektivitātei iekļaut resursu ilgtspējīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē un atbalsta Pilsētas mēru pakta mērķu paplašināšanu un aktualizēšanu atbilstīgi ES klimata un enerģētikas politikas satvaram laikposmam līdz 2030. gadam: par vairāk nekā 40 % (2) samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu salīdzinājumā ar 1990. gadu (3). Iesaka kā vienu no jaunajiem mērķiem papildus energoefektivitātei iekļaut resursu ilgtspējīgu izmantošanu;

| 8. | aicina Eiropas Komisiju rūpēties par to, lai Pilsētas mēru pakta darbība varētu turpināties arī pēc 2020. gada, un tādēļ nodrošināt atsevišķu administratīvu budžetu Pilsētas mēru pakta darbībai atbilstīgi projekta pieaugošajiem politiskajiem mērķiem, lai garantētu minētā projekta ilgtermiņa perspektīvu. Tā kā 2020. gads vairs nav aiz kalniem un ES enerģētikas un klimata politikas satvars ir paredzēts laika posmam līdz 2030. gadam, 2030. gads būtu jāiezīmē kā vidējs termiņš un 2050. – kā ilgtermiņa mērķu sasniegšanas limits līdzīgi tam, kā tika nolemts saistībā ar stratēģiju pārejai uz mazoglekļa ekonomiku līdz 2050. gadam; |
| --- | --- |

8.

aicina Eiropas Komisiju rūpēties par to, lai Pilsētas mēru pakta darbība varētu turpināties arī pēc 2020. gada, un tādēļ nodrošināt atsevišķu administratīvu budžetu Pilsētas mēru pakta darbībai atbilstīgi projekta pieaugošajiem politiskajiem mērķiem, lai garantētu minētā projekta ilgtermiņa perspektīvu. Tā kā 2020. gads vairs nav aiz kalniem un ES enerģētikas un klimata politikas satvars ir paredzēts laika posmam līdz 2030. gadam, 2030. gads būtu jāiezīmē kā vidējs termiņš un 2050. – kā ilgtermiņa mērķu sasniegšanas limits līdzīgi tam, kā tika nolemts saistībā ar stratēģiju pārejai uz mazoglekļa ekonomiku līdz 2050. gadam;

| 9. | ierosina vidējā termiņā, balstoties uz Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) zinātniskajiem ziņojumiem (4) un Reģionu komitejas ieteikumiem par klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam (5), grozīt 2030. gadam noteikto mērķi, respektīvi, siltumnīcefekta gāzu emisijas jomā paredzēt, ka jāpanāk samazinājums vismaz par 50 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Tomēr komiteja norāda, ka regulējumā, ko ES pašlaik izstrādā, kā Eiropas mērķis ir noteikts siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājums 40 % apmērā; |
| --- | --- |

9.

ierosina vidējā termiņā, balstoties uz Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) zinātniskajiem ziņojumiem (4) un Reģionu komitejas ieteikumiem par klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam (5), grozīt 2030. gadam noteikto mērķi, respektīvi, siltumnīcefekta gāzu emisijas jomā paredzēt, ka jāpanāk samazinājums vismaz par 50 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Tomēr komiteja norāda, ka regulējumā, ko ES pašlaik izstrādā, kā Eiropas mērķis ir noteikts siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājums 40 % apmērā;

| 10. | iesaka pakta parakstītājiem par ilgtermiņa mērķi, kas jāsasniedz līdz 2050. gadam, noteikt samazinājumu vismaz 95 % apmērā; balstoties uz pamatotiem, IPCC publicētiem zinātniskiem ziņojumiem, ES ir apņēmusies samazināt savas siltumnīcefekta gāzu emisijas 80–95 % apmērā salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Ņemot vērā jaunākos un regulāri publicētos zinātniskos datus par pasākumiem un papildu ieguldījumu, kas jāveic, lai nepieļautu klimata pasliktināšanos, RK ierosina Pilsētas mēru paktam kā mērķi noteikt šīs procentuālās amplitūdas augšējo robežu, proti, samazinājumu 95 % apmērā; |
| --- | --- |

10.

iesaka pakta parakstītājiem par ilgtermiņa mērķi, kas jāsasniedz līdz 2050. gadam, noteikt samazinājumu vismaz 95 % apmērā; balstoties uz pamatotiem, IPCC publicētiem zinātniskiem ziņojumiem, ES ir apņēmusies samazināt savas siltumnīcefekta gāzu emisijas 80–95 % apmērā salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Ņemot vērā jaunākos un regulāri publicētos zinātniskos datus par pasākumiem un papildu ieguldījumu, kas jāveic, lai nepieļautu klimata pasliktināšanos, RK ierosina Pilsētas mēru paktam kā mērķi noteikt šīs procentuālās amplitūdas augšējo robežu, proti, samazinājumu 95 % apmērā;

| 11. | tomēr iebilst pret to, ka iestāšanās Pilsētas mēru paktā tiktu padarīta sarežģītāka. CO2 emisiju samazināšanas mērķis ir jāpalielina kaut vai tikai nedaudz, jo viena no šīs kustības pozitīvajām iezīmēm ir vienkāršība. Uzņēmīgāko parakstītāju vajadzībām RK iesaka izveidot iekšēju vairāku līmeņu mērķu sistēmu un attiecīgu veicināšanas sistēmu, īpaši attiecībā uz pamata jomām, piemēram, ēku projektēšanu, transportu utt.; |
| --- | --- |

11.

tomēr iebilst pret to, ka iestāšanās Pilsētas mēru paktā tiktu padarīta sarežģītāka. CO2 emisiju samazināšanas mērķis ir jāpalielina kaut vai tikai nedaudz, jo viena no šīs kustības pozitīvajām iezīmēm ir vienkāršība. Uzņēmīgāko parakstītāju vajadzībām RK iesaka izveidot iekšēju vairāku līmeņu mērķu sistēmu un attiecīgu veicināšanas sistēmu, īpaši attiecībā uz pamata jomām, piemēram, ēku projektēšanu, transportu utt.;

| 12. | iesaka lielāku vērību veltīt mazajām pilsētām un pašvaldībām, jo 56 % ES kopienu ir no 5 000 līdz 100 000 iedzīvotāju. Mazo un vidējo aglomerāciju un pilsētu veiktajiem pasākumiem piemīt spēcīgs kumulatīvs efekts ilgtspējīgas pilsētattīstības principu īstenošanā. Tāpēc komiteja ierosina izstrādāt pasākumus, lai vienkāršotu un modernizētu ilgtspējīgas enerģijas rīcības plānus, tostarp vienkāršu finanšu pārskatu un pārraudzības sistēmu, kurā būtu ņemts vērā aglomerāciju lielums, jo pašlaik administratīvās formalitātes, kas saistītas ar līdzdalību Pilsētu mēru paktā, ir pārāk sarežģītas dažām pašvaldībām, kurās ir mazāks iedzīvotāju skaits; |
| --- | --- |

12.

iesaka lielāku vērību veltīt mazajām pilsētām un pašvaldībām, jo 56 % ES kopienu ir no 5 000 līdz 100 000 iedzīvotāju. Mazo un vidējo aglomerāciju un pilsētu veiktajiem pasākumiem piemīt spēcīgs kumulatīvs efekts ilgtspējīgas pilsētattīstības principu īstenošanā. Tāpēc komiteja ierosina izstrādāt pasākumus, lai vienkāršotu un modernizētu ilgtspējīgas enerģijas rīcības plānus, tostarp vienkāršu finanšu pārskatu un pārraudzības sistēmu, kurā būtu ņemts vērā aglomerāciju lielums, jo pašlaik administratīvās formalitātes, kas saistītas ar līdzdalību Pilsētu mēru paktā, ir pārāk sarežģītas dažām pašvaldībām, kurās ir mazāks iedzīvotāju skaits;

Pilsētas mēru pakta globalizācija

| 13. | ar gandarījumu konstatē, ka Pilsētas mēru pakts jau ir pārsniedzis Savienības robežas. Līdz šim vairāk nekā 50 valstu pašvaldības ir iesaistījušās šajā iniciatīvā un brīvprātīgi apņēmušās samazināt savas CO2 emisijas; |
| --- | --- |

13.

ar gandarījumu konstatē, ka Pilsētas mēru pakts jau ir pārsniedzis Savienības robežas. Līdz šim vairāk nekā 50 valstu pašvaldības ir iesaistījušās šajā iniciatīvā un brīvprātīgi apņēmušās samazināt savas CO2 emisijas;

| 14. | atbalsta Pilsētas mēru pakta modeļa popularizēšanu ārpus Savienības robežām un pauž apņēmību piedalīties šajā darbā, izmantojot partnerības ar trešo valstu pilsētām un reģioniem, it īpaši partnerības ES kaimiņvalstīs, ar kurām jau ir sadarbības struktūras – gan ARLEM un CORLEAP platformas, gan apvienotās konsultatīvās komitejas un darba grupas –, un tādējādi palīdzot visas pasaules pilsētām un reģioniem cīnīties ar problēmām, ko rada klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

14.

atbalsta Pilsētas mēru pakta modeļa popularizēšanu ārpus Savienības robežām un pauž apņēmību piedalīties šajā darbā, izmantojot partnerības ar trešo valstu pilsētām un reģioniem, it īpaši partnerības ES kaimiņvalstīs, ar kurām jau ir sadarbības struktūras – gan ARLEM un CORLEAP platformas, gan apvienotās konsultatīvās komitejas un darba grupas –, un tādējādi palīdzot visas pasaules pilsētām un reģioniem cīnīties ar problēmām, ko rada klimata pārmaiņas;

| 15. | mudina Eiropas Komisiju popularizēt Pilsētas mēru pakta veiksmīgos principus un labu praksi arī ārpus Eiropas Savienības, un klimata mērķu īstenošanas nolūkā izplatīt daudzlīmeņu pārvaldības modeli (6), lai veicinātu decentralizētu sadarbību; |
| --- | --- |

15.

mudina Eiropas Komisiju popularizēt Pilsētas mēru pakta veiksmīgos principus un labu praksi arī ārpus Eiropas Savienības, un klimata mērķu īstenošanas nolūkā izplatīt daudzlīmeņu pārvaldības modeli (6), lai veicinātu decentralizētu sadarbību;

Parakstītāju skaita palielināšana un kustības popularizēšana ES dalībvalstīs

| 16. | ar gandarījumu atzīmē, ka daudzi RK locekļi pārstāv tādas pašvaldību padomes, kas jau ir iesaistījušās Pilsētas mēru paktā, un mudina komitejas locekļus popularizēt šā pakta iniciatīvu savās pilsētās un reģionos, kā arī nodrošināt nepārtrauktu politisko atbalstu tās mērķiem; |
| --- | --- |

16.

ar gandarījumu atzīmē, ka daudzi RK locekļi pārstāv tādas pašvaldību padomes, kas jau ir iesaistījušās Pilsētas mēru paktā, un mudina komitejas locekļus popularizēt šā pakta iniciatīvu savās pilsētās un reģionos, kā arī nodrošināt nepārtrauktu politisko atbalstu tās mērķiem;

| 17. | uzskata, ka ilgtspējīgas enerģijas rīcības plānu izstrādes, īstenošanas un ziņošanas procesa vienkāršošana var palīdzēt piesaistīt jaunus parakstītājus. Tādēļ būtu arī ļoti lietderīgi uzlabot ilgtspējīgas enerģijas rīcības plānu novērtēšanas procedūras un saīsināt novērtēšanai noteikto maksimālo laiku. Jāņem vērā, ka mazajām pilsētām un lauku kopienām pagaidām nav piekļuves resursiem un finansējumam, kas vajadzīgs ilgtspējīgas enerģētikas rīcības plāna īstenošanai; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka ilgtspējīgas enerģijas rīcības plānu izstrādes, īstenošanas un ziņošanas procesa vienkāršošana var palīdzēt piesaistīt jaunus parakstītājus. Tādēļ būtu arī ļoti lietderīgi uzlabot ilgtspējīgas enerģijas rīcības plānu novērtēšanas procedūras un saīsināt novērtēšanai noteikto maksimālo laiku. Jāņem vērā, ka mazajām pilsētām un lauku kopienām pagaidām nav piekļuves resursiem un finansējumam, kas vajadzīgs ilgtspējīgas enerģētikas rīcības plāna īstenošanai;

| 18. | uzskata, ka reģioni un pilsētas, kam jau ir pieredze šajā jomā, varētu uzņemties padomdevēja lomu un tādējādi veicināt jaunu pašvaldību iesaistīšanos šajā iniciatīvā, kā arī ilgtspējīgas enerģētikas rīcības plānu izstrādē un labākās prakses apmaiņā; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka reģioni un pilsētas, kam jau ir pieredze šajā jomā, varētu uzņemties padomdevēja lomu un tādējādi veicināt jaunu pašvaldību iesaistīšanos šajā iniciatīvā, kā arī ilgtspējīgas enerģētikas rīcības plānu izstrādē un labākās prakses apmaiņā;

| 19. | ierosina katrā no dalībvalstīm iecelt Pilsētas mēru pakta vēstnieku, lai arī šādā veidā pievērstu uzmanību šai iniciatīvai pilsētās un reģionos, bet jo īpaši tajos apvidos, kuros pēc politiskās vadības maiņas ir pietrūcis vēlmes turpināt darbību Pilsētas mēru paktā. Šos vēstniekus varētu izvirzīt uz brīvprātības pamata no Pilsētas mēru pakta locekļu vidus ar RK un atbildīgo ministriju atbalstu, pamatojoties uz starpniecību, ko nodrošinātu Eiropas Komisijas pastāvīgās pārstāvniecības dalībvalstīs. Vienlaikus viņi būtu vispārēji atbildīgi arī par ziņošanu par mērķiem katrā dalībvalstī; |
| --- | --- |

19.

ierosina katrā no dalībvalstīm iecelt Pilsētas mēru pakta vēstnieku, lai arī šādā veidā pievērstu uzmanību šai iniciatīvai pilsētās un reģionos, bet jo īpaši tajos apvidos, kuros pēc politiskās vadības maiņas ir pietrūcis vēlmes turpināt darbību Pilsētas mēru paktā. Šos vēstniekus varētu izvirzīt uz brīvprātības pamata no Pilsētas mēru pakta locekļu vidus ar RK un atbildīgo ministriju atbalstu, pamatojoties uz starpniecību, ko nodrošinātu Eiropas Komisijas pastāvīgās pārstāvniecības dalībvalstīs. Vienlaikus viņi būtu vispārēji atbildīgi arī par ziņošanu par mērķiem katrā dalībvalstī;

| 20. | iesaka balstīties uz jau pastāvošajām vietējām un reģionālajām partnerībām, jo īpaši uz pašvaldību sadraudzību, un arī turpmāk popularizēt Pilsētas mēru paktu un tā mērķus gan Savienības iekšienē, gan ārpus tās robežām, tādējādi veicinot pasaules līmeņa kustības veidošanos; |
| --- | --- |

20.

iesaka balstīties uz jau pastāvošajām vietējām un reģionālajām partnerībām, jo īpaši uz pašvaldību sadraudzību, un arī turpmāk popularizēt Pilsētas mēru paktu un tā mērķus gan Savienības iekšienē, gan ārpus tās robežām, tādējādi veicinot pasaules līmeņa kustības veidošanos;

Reģionu loma Pilsētas mēru paktā

| 21. | atgādina, ka Pilsētas mēru pakta mērķis ir tādas pārvaldības struktūras izveide, kas nodrošinātu visu pārvaldības līmeņu koordināciju atbilstīgi subsidiaritātes un daudzlīmeņu pārvaldības principiem. Tā nolūks ir panākt, lai vismērķtiecīgākais pārvaldes līmenis varētu īstenot izmaksu ziņā efektīvus pasākumus. Viens no priekšnosacījumiem ir tāds, ka iniciatīvai ir jānāk no zemākā līmeņa. Iedzīvotāju un vietējo pašvaldību mobilizācijai ir izšķiroša nozīme. Vietējo pašvaldību līmenis ir vispiemērotākais rīcības plānu izstrādei un īstenošanai, kā arī iedzīvotāju ieinteresētības veicināšanai. Reģioni rūpējas par koordināciju un nodrošina pilsētām nepieciešamo atbalstu, jo pilsētu resursi ilgtspējīgas enerģijas rīcības plānu izstrādes ziņā ir ierobežoti. Valstu pārvaldes iestādes nodrošina arī valsts un Eiropas resursu koordināciju un sadali, savukārt Eiropas līmenī tiek pieņemti lēmumi par regulējumu, finansējumu un tehniskā atbalsta programmām; |
| --- | --- |

21.

atgādina, ka Pilsētas mēru pakta mērķis ir tādas pārvaldības struktūras izveide, kas nodrošinātu visu pārvaldības līmeņu koordināciju atbilstīgi subsidiaritātes un daudzlīmeņu pārvaldības principiem. Tā nolūks ir panākt, lai vismērķtiecīgākais pārvaldes līmenis varētu īstenot izmaksu ziņā efektīvus pasākumus. Viens no priekšnosacījumiem ir tāds, ka iniciatīvai ir jānāk no zemākā līmeņa. Iedzīvotāju un vietējo pašvaldību mobilizācijai ir izšķiroša nozīme. Vietējo pašvaldību līmenis ir vispiemērotākais rīcības plānu izstrādei un īstenošanai, kā arī iedzīvotāju ieinteresētības veicināšanai. Reģioni rūpējas par koordināciju un nodrošina pilsētām nepieciešamo atbalstu, jo pilsētu resursi ilgtspējīgas enerģijas rīcības plānu izstrādes ziņā ir ierobežoti. Valstu pārvaldes iestādes nodrošina arī valsts un Eiropas resursu koordināciju un sadali, savukārt Eiropas līmenī tiek pieņemti lēmumi par regulējumu, finansējumu un tehniskā atbalsta programmām;

| 22. | uzsver, ka optimālu rezultātu nolūkā ir svarīgi, lai visos pārvaldības līmeņos tiktu pildīti uzdevumi un loma, ko nosaka Pilsētas mēru pakts, un arī uzsver, ka tagad, pēc vairākiem pakta darbības gadiem, minimālās iespējamās saistības būtu jāpilda; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka optimālu rezultātu nolūkā ir svarīgi, lai visos pārvaldības līmeņos tiktu pildīti uzdevumi un loma, ko nosaka Pilsētas mēru pakts, un arī uzsver, ka tagad, pēc vairākiem pakta darbības gadiem, minimālās iespējamās saistības būtu jāpilda;

| 23. | norāda, ka reģioni vai mikroreģioni (NUTS 4. līmenis) var būtiski atbalstīt pilsētas, kas parakstījušas Pilsētas mēru paktu, ilgtspējīgas enerģētikas rīcības plānu izstrādē, to īstenošanā un labākās prakses apmaiņā ar mērķi novērst dublēšanos un dot iespēju daudzām mazām vai vidēja lieluma pilsētām piedalīties šajā iniciatīvā; šī jebkura lieluma reģiona būtiskā loma tiek oficiāli atzīta, reģioniem pievienojoties Pilsētas mēru paktam teritoriālo koordinatoru statusā; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka reģioni vai mikroreģioni (NUTS 4. līmenis) var būtiski atbalstīt pilsētas, kas parakstījušas Pilsētas mēru paktu, ilgtspējīgas enerģētikas rīcības plānu izstrādē, to īstenošanā un labākās prakses apmaiņā ar mērķi novērst dublēšanos un dot iespēju daudzām mazām vai vidēja lieluma pilsētām piedalīties šajā iniciatīvā; šī jebkura lieluma reģiona būtiskā loma tiek oficiāli atzīta, reģioniem pievienojoties Pilsētas mēru paktam teritoriālo koordinatoru statusā;

| 24. | atgādina savus iepriekšējos ieteikumus par to, ka ir svarīgi atzīt un stiprināt lomu, ko reģioni uzņemas, veicot koordināciju Pilsētas mēru pakta ietvaros. Īpaši svarīga nozīme tiem ir vismazāko pašvaldību pasākumu un projektu integrācijā, taču tie nesaņem nekādu izmaksu kompensāciju; |
| --- | --- |

24.

atgādina savus iepriekšējos ieteikumus par to, ka ir svarīgi atzīt un stiprināt lomu, ko reģioni uzņemas, veicot koordināciju Pilsētas mēru pakta ietvaros. Īpaši svarīga nozīme tiem ir vismazāko pašvaldību pasākumu un projektu integrācijā, taču tie nesaņem nekādu izmaksu kompensāciju;

Ieteikumi par līdzīgām iniciatīvām

| 25. | tomēr atzīst, ka Pilsētas mēru pakts nav monopols un nav vienīgais ceļš, kuru var iet klimata pārmaiņu apkarošanas jomā. Dalībvalstīs un Eiropas Padomē ir izveidotas līdzīgas iniciatīvas, ar kurām būtu jāveido sinerģija. Valstu un reģionu iniciatīvas ir svarīgas, lai sniegtu lielāku darbības atbalstu, jo īpaši mazākām pašvaldībām. Ziņošanas kārtība un saistības, kas paredzētas Pilsētas mēru paktā, būtu jāpārstrādā, lai atvieglotu koordināciju ar citām starptautiskām iniciatīvām un tādā veidā panāktu, ka sarunās par klimata pārmaiņām, kas notiek ANO ietvaros, tiek ņemta vērā vietējā un reģionālā līmeņa (piemēram, Mayors Compact, Carbonn vai Nazca) nozīme; |
| --- | --- |

25.

tomēr atzīst, ka Pilsētas mēru pakts nav monopols un nav vienīgais ceļš, kuru var iet klimata pārmaiņu apkarošanas jomā. Dalībvalstīs un Eiropas Padomē ir izveidotas līdzīgas iniciatīvas, ar kurām būtu jāveido sinerģija. Valstu un reģionu iniciatīvas ir svarīgas, lai sniegtu lielāku darbības atbalstu, jo īpaši mazākām pašvaldībām. Ziņošanas kārtība un saistības, kas paredzētas Pilsētas mēru paktā, būtu jāpārstrādā, lai atvieglotu koordināciju ar citām starptautiskām iniciatīvām un tādā veidā panāktu, ka sarunās par klimata pārmaiņām, kas notiek ANO ietvaros, tiek ņemta vērā vietējā un reģionālā līmeņa (piemēram, Mayors Compact, Carbonn vai Nazca) nozīme;

| 26. | atkārtoti iesaka savstarpēji integrēt Pilsētas mēru paktu un iniciatīvu Mayors Adapt (šis ieteikums jau tika iekļauts atzinumā “ES stratēģija par pielāgošanos klimata pārmaiņām” (7)), kā arī “Salu paktu”; |
| --- | --- |

26.

atkārtoti iesaka savstarpēji integrēt Pilsētas mēru paktu un iniciatīvu Mayors Adapt (šis ieteikums jau tika iekļauts atzinumā “ES stratēģija par pielāgošanos klimata pārmaiņām” (7)), kā arī “Salu paktu”;

| 27. | aicina Pilsētas mēru pakta biroju un Eiropas Komisiju pievērst uzmanību potenciālajam ieguvumam, ko summāri varētu sniegt, no vienas puses, politiskās saistības, kas izriet no pievienošanās Pilsētas mēru paktam un iniciatīvai Mayors Adapt, un, no otras puses, tehnoloģiskie risinājumi, ko piedāvā “Viedās pilsētas” (Smart Cities); |
| --- | --- |

27.

aicina Pilsētas mēru pakta biroju un Eiropas Komisiju pievērst uzmanību potenciālajam ieguvumam, ko summāri varētu sniegt, no vienas puses, politiskās saistības, kas izriet no pievienošanās Pilsētas mēru paktam un iniciatīvai Mayors Adapt, un, no otras puses, tehnoloģiskie risinājumi, ko piedāvā “Viedās pilsētas” (Smart Cities);

| 28. | aicina pievērst uzmanību pārpratumiem, ko varētu radīt iniciatīvu daudzveidība, ņemot vērā atšķirīgās iestāšanās procedūras un to kontroles mehānismus, kā arī to mērķu daļējo pārklāšanos; tāpēc aicina uzlabot to koordinēšanu – pēc Pilsētas mēru pakta iniciatīvas – un dažādu elementu strukturēšanu, īpašu uzmanību veltot pārredzamībai, komunikācijas skaidrībai un administratīvā sloga mazināšanai; piedāvā izskatīt vienota kontaktpunkta izveides iespēju – pašvaldības tajā varētu iegūt visu vajadzīgo informāciju par dažādām iniciatīvām; |
| --- | --- |

28.

aicina pievērst uzmanību pārpratumiem, ko varētu radīt iniciatīvu daudzveidība, ņemot vērā atšķirīgās iestāšanās procedūras un to kontroles mehānismus, kā arī to mērķu daļējo pārklāšanos; tāpēc aicina uzlabot to koordinēšanu – pēc Pilsētas mēru pakta iniciatīvas – un dažādu elementu strukturēšanu, īpašu uzmanību veltot pārredzamībai, komunikācijas skaidrībai un administratīvā sloga mazināšanai; piedāvā izskatīt vienota kontaktpunkta izveides iespēju – pašvaldības tajā varētu iegūt visu vajadzīgo informāciju par dažādām iniciatīvām;

| 29. | norāda, ka piekļuve līdzekļiem vai finansējumam joprojām ir būtisks šķērslis ilgtspējīgas enerģijas rīcības plānu īstenošanai, it īpaši mazākām pašvaldībām vai valstīm, kurās veikti lieli budžeta samazinājumi; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka piekļuve līdzekļiem vai finansējumam joprojām ir būtisks šķērslis ilgtspējīgas enerģijas rīcības plānu īstenošanai, it īpaši mazākām pašvaldībām vai valstīm, kurās veikti lieli budžeta samazinājumi;

| 30. | uzsver, ka līdztekus stabilam atbalstam un institucionālajam satvaram pašvaldībām ir vajadzīga arī tīklu veidošanai labvēlīga juridiskā, finansiālā, metodoloģiskā un atbalsta vide, kas veicinātu mērķu sasniegšanu (8); |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka līdztekus stabilam atbalstam un institucionālajam satvaram pašvaldībām ir vajadzīga arī tīklu veidošanai labvēlīga juridiskā, finansiālā, metodoloģiskā un atbalsta vide, kas veicinātu mērķu sasniegšanu (8);

| 31. | noraida jebkādu to pašvaldību diskrimināciju, kuras nav iesaistījušās Pilsētas mēru paktā; |
| --- | --- |

31.

noraida jebkādu to pašvaldību diskrimināciju, kuras nav iesaistījušās Pilsētas mēru paktā;

Finansējuma jautājumi

| 32. | ar bažām konstatē, ka mazām un vidējām pilsētām ir grūti piekļūt ES resursiem – dažas pilsētas nav informētas par finansēšanas iespējām, ko tās varētu izmantot, citas savukārt nespēj sagatavot tāda līmeņa projektu plānus, kas spētu pretendēt uz finansējumu; tāpēc neatlaidīgi aicina Eiropas Komisiju un Pilsētas mēru paktu informēt šīs pilsētas par finansējumu, ko tām iespējams saņemt, lai izpildītu savas saistības (9). Vispārinot iepriekš minēto, aicina izveidot īpašu finansēšanas shēmu mazām un vidēji lielām pašvaldībām; |
| --- | --- |

32.

ar bažām konstatē, ka mazām un vidējām pilsētām ir grūti piekļūt ES resursiem – dažas pilsētas nav informētas par finansēšanas iespējām, ko tās varētu izmantot, citas savukārt nespēj sagatavot tāda līmeņa projektu plānus, kas spētu pretendēt uz finansējumu; tāpēc neatlaidīgi aicina Eiropas Komisiju un Pilsētas mēru paktu informēt šīs pilsētas par finansējumu, ko tām iespējams saņemt, lai izpildītu savas saistības (9). Vispārinot iepriekš minēto, aicina izveidot īpašu finansēšanas shēmu mazām un vidēji lielām pašvaldībām;

| 33. | vēlas atgādināt: lai gan Kopīgā pētniecības centra apstiprinātie ilgtspējīgas enerģētikas rīcības plāni ir vērtējami kā izcilas koncepcijas enerģijas taupīšanai pilsētās, ir jāpanāk, lai tie varētu saņemt banku finansējumu vai piesaistīt privātu kapitālu, kas dotu iespēju tiem pārtapt projektos. Tomēr bieži vien pašvaldību līmenī iespējas ir ierobežotas. Eiropas Investīciju bankas (EIB) pārvaldītā programma ELENA var sniegt palīdzību šajā nolūkā, taču tā ir izmantojama gandrīz vienīgi lieliem projektiem. Lai pēc iespējas lielāks plānu skaits varētu iegūt reālas aprises, ir jāizveido, balstoties uz programmas ELENA modeli, valstu vai reģionālās programmas, kas nodrošinātu finansējuma iespējas arī pieticīgākiem projektiem, it īpaši mazās un vidēja lieluma pašvaldībās; |
| --- | --- |

33.

vēlas atgādināt: lai gan Kopīgā pētniecības centra apstiprinātie ilgtspējīgas enerģētikas rīcības plāni ir vērtējami kā izcilas koncepcijas enerģijas taupīšanai pilsētās, ir jāpanāk, lai tie varētu saņemt banku finansējumu vai piesaistīt privātu kapitālu, kas dotu iespēju tiem pārtapt projektos. Tomēr bieži vien pašvaldību līmenī iespējas ir ierobežotas. Eiropas Investīciju bankas (EIB) pārvaldītā programma ELENA var sniegt palīdzību šajā nolūkā, taču tā ir izmantojama gandrīz vienīgi lieliem projektiem. Lai pēc iespējas lielāks plānu skaits varētu iegūt reālas aprises, ir jāizveido, balstoties uz programmas ELENA modeli, valstu vai reģionālās programmas, kas nodrošinātu finansējuma iespējas arī pieticīgākiem projektiem, it īpaši mazās un vidēja lieluma pašvaldībās;

| 34. | iesaka, ka arī turpmāk būtu jānodrošina tehniskais atbalsts pakta parakstītājiem (priekšizpēte, tehniskā un finansiālā vadība, konkursa procedūras utt.), lai, balstoties uz viņu ilgtspējīgas enerģijas rīcības plāna ietvaros pieņemtiem pasākumiem, sagatavotu un ieviestu ilgtermiņa finansēšanas pasākumus nepieciešamo investīciju piesaistīšanai. Lai gan Eiropas Investīciju bankas instruments ELENA ir palīdzējis pakta parakstītājiem ieviest liela mēroga un ilgtermiņa finansēšanas modeļus, tam ir ļoti stingras prasības no projekta lieluma un pastiprinošā efekta viedokļa, un līdz ar to automātiski atkrīt mazie un vidējie parakstītāji. Eiropas atbalsts ir jāpastiprina, lai nodrošinātu atbalstu dažāda mēroga ilgtspējīgas enerģijas rīcības plānu izstrādei. Ir jāuzlabo dažādu finansēšanas avotu, tostarp EIB mehānismu (ESIF, EIKC, ELENA), ESI fondu (fi-compass), “Apvāršņa 2020”, JESSICA jaunās iniciatīvas “Vieds finansējums viedām ēkām” utt., racionalitāte; |
| --- | --- |

34.

iesaka, ka arī turpmāk būtu jānodrošina tehniskais atbalsts pakta parakstītājiem (priekšizpēte, tehniskā un finansiālā vadība, konkursa procedūras utt.), lai, balstoties uz viņu ilgtspējīgas enerģijas rīcības plāna ietvaros pieņemtiem pasākumiem, sagatavotu un ieviestu ilgtermiņa finansēšanas pasākumus nepieciešamo investīciju piesaistīšanai. Lai gan Eiropas Investīciju bankas instruments ELENA ir palīdzējis pakta parakstītājiem ieviest liela mēroga un ilgtermiņa finansēšanas modeļus, tam ir ļoti stingras prasības no projekta lieluma un pastiprinošā efekta viedokļa, un līdz ar to automātiski atkrīt mazie un vidējie parakstītāji. Eiropas atbalsts ir jāpastiprina, lai nodrošinātu atbalstu dažāda mēroga ilgtspējīgas enerģijas rīcības plānu izstrādei. Ir jāuzlabo dažādu finansēšanas avotu, tostarp EIB mehānismu (ESIF, EIKC, ELENA), ESI fondu (fi-compass), “Apvāršņa 2020”, JESSICA jaunās iniciatīvas “Vieds finansējums viedām ēkām” utt., racionalitāte;

| 35. | aicina Eiropas Komisiju dot Pilsētas mēru pakta birojam iespēju – varbūt izmantojot tiešsaistes platformu – veicināt pašvaldību projektu sasaisti, lai tie varētu izmantot pakalpojumus, ko piedāvā EIB pārvaldītā programma ELENA; aicina Komisiju pakta parakstītājiem dot iespēju izmantot tehnisko un spēju stiprināšanas atbalstu; |
| --- | --- |

35.

aicina Eiropas Komisiju dot Pilsētas mēru pakta birojam iespēju – varbūt izmantojot tiešsaistes platformu – veicināt pašvaldību projektu sasaisti, lai tie varētu izmantot pakalpojumus, ko piedāvā EIB pārvaldītā programma ELENA; aicina Komisiju pakta parakstītājiem dot iespēju izmantot tehnisko un spēju stiprināšanas atbalstu;

| 36. | neatlaidīgi prasa, lai visa informācija par finansēšanas iespējām visās oficiālajās ES valodās tiktu apkopota brošūrā, kuras teksts būtu viegli saprotams un katru gadu tiktu atjaunināts. Šī brošūra būtu jānosūta ieinteresētajiem dalībniekiem, tostarp RK un tās locekļiem; |
| --- | --- |

36.

neatlaidīgi prasa, lai visa informācija par finansēšanas iespējām visās oficiālajās ES valodās tiktu apkopota brošūrā, kuras teksts būtu viegli saprotams un katru gadu tiktu atjaunināts. Šī brošūra būtu jānosūta ieinteresētajiem dalībniekiem, tostarp RK un tās locekļiem;

Reģionu komitejas un Pilsētas mēru pakta sadarbība

| 37. | atgādina, ka Reģionu komitejai kā Eiropas Savienības iestādei, kas pārstāv Eiropas pilsētu un reģionu viedokli un kalpo par kontaktpunktu daudziem vietēja mēroga tīkliem, daudzlīmeņu pārvaldības sistēmā būtu jāuzņemas centrālā loma. Svarīgi arī turpināt pilnībā atbalstīt Eiropas vietējo un reģionālo enerģētikas aģentūru un to tīklu darbu daudzlīmeņu pārvaldības jomā, kas tiek veikts Pilsētas mēru pakta ietvaros. Tādējādi būtu iespējams pakāpeniski uzlabot ES tiesību aktu atbilstību pilsētu un pašvaldību apstākļiem; |
| --- | --- |

37.

atgādina, ka Reģionu komitejai kā Eiropas Savienības iestādei, kas pārstāv Eiropas pilsētu un reģionu viedokli un kalpo par kontaktpunktu daudziem vietēja mēroga tīkliem, daudzlīmeņu pārvaldības sistēmā būtu jāuzņemas centrālā loma. Svarīgi arī turpināt pilnībā atbalstīt Eiropas vietējo un reģionālo enerģētikas aģentūru un to tīklu darbu daudzlīmeņu pārvaldības jomā, kas tiek veikts Pilsētas mēru pakta ietvaros. Tādējādi būtu iespējams pakāpeniski uzlabot ES tiesību aktu atbilstību pilsētu un pašvaldību apstākļiem;

| 38. | ir gatava izstrādāt pasākumus, ar kuriem palielināt Pilsētas mēru pakta atpazīstamību tā locekļu vidū, un mudina tos, kuri vēl nav kļuvuši par pakta dalībniekiem, pievienoties tam un pārstāvēt attiecīgo vietējo vai reģionālo pašvaldību; šajā sakarā izvērtēs iespējas izveidot ad hoc“Pilsētas mēru pakta draugu” grupu, kurā iekļautu tos locekļus, kuri jau ir Pilsētas mēru pakta parakstītāji un varētu saņemt atbalstu pakta popularizēšanai attiecīgajās struktūrās gan RK ietvaros, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

38.

ir gatava izstrādāt pasākumus, ar kuriem palielināt Pilsētas mēru pakta atpazīstamību tā locekļu vidū, un mudina tos, kuri vēl nav kļuvuši par pakta dalībniekiem, pievienoties tam un pārstāvēt attiecīgo vietējo vai reģionālo pašvaldību; šajā sakarā izvērtēs iespējas izveidot ad hoc“Pilsētas mēru pakta draugu” grupu, kurā iekļautu tos locekļus, kuri jau ir Pilsētas mēru pakta parakstītāji un varētu saņemt atbalstu pakta popularizēšanai attiecīgajās struktūrās gan RK ietvaros, gan ārpus tās;

| 39. | norāda, ka pašreizējā bēgļu krīze, kuru galvenokārt ir izraisījusi karadarbība un ekonomiskās grūtības, nākotnē varētu saasināties vēl vairāk, ja neizdosies veiksmīgi pārvarēt klimata pārmaiņas un ja to sekas apdraudēs izdzīvošanu arvien vairāk un vairāk cilvēkiem; |
| --- | --- |

39.

norāda, ka pašreizējā bēgļu krīze, kuru galvenokārt ir izraisījusi karadarbība un ekonomiskās grūtības, nākotnē varētu saasināties vēl vairāk, ja neizdosies veiksmīgi pārvarēt klimata pārmaiņas un ja to sekas apdraudēs izdzīvošanu arvien vairāk un vairāk cilvēkiem;

| 40. | noslēgumā piebilst, ka Pilsētas mēru pakts ir viens no tiem instrumentiem, kas varētu palīdzēt tuvināt ES un tās pilsoņus. Ir skaidrs, ka pašvaldības, brīvprātīgi uzņemoties saistības, ir spējīgas pārsniegt ES noteiktos mērķus. Vēl labākus rezultātus būs iespējams sasniegt tikai tad, ja mājsaimniecībām pašām, iespējams, izmantojot pašvaldību iniciatīvas, izdosies noteikt savus mērķus sava enerģijas patēriņa un tā negatīvo seku samazināšanai, kā arī tā ilgtspējas uzlabošanai, jo tas ir gan viņu, gan visas planētas interesēs. |
| --- | --- |

40.

noslēgumā piebilst, ka Pilsētas mēru pakts ir viens no tiem instrumentiem, kas varētu palīdzēt tuvināt ES un tās pilsoņus. Ir skaidrs, ka pašvaldības, brīvprātīgi uzņemoties saistības, ir spējīgas pārsniegt ES noteiktos mērķus. Vēl labākus rezultātus būs iespējams sasniegt tikai tad, ja mājsaimniecībām pašām, iespējams, izmantojot pašvaldību iniciatīvas, izdosies noteikt savus mērķus sava enerģijas patēriņa un tā negatīvo seku samazināšanai, kā arī tā ilgtspējas uzlabošanai, jo tas ir gan viņu, gan visas planētas interesēs.

Briselē, 2015. gada 4. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

(1)  CdR 1536/2015; CdR 1535/2015; CdR 4084/2014; CdR 2691/2014; CdR 6902/2013; CdR 5810/2013; CdR 140/2011; CdR 408/2010; CdR 164/2010; CdR 241/2008.

1

(2)  Saskaņā ar mērķi, kas noteikts saistībā ar klimata un enerģētikas pasākumiem, proti, līdz 2030. gadam par 40 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Pilsētas mēru paktu parakstījušās puses apņēmušās pārsniegt ES tiesību aktos noteiktos mērķus.

2

(3)  Pilsētas mēru pakta izveidotāju mērķis bija līdz 2020. gadam vairāk nekā par 20 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.

3

(4)  http://www.ipcc.ch/publications_and_data/publications_and_data_reports.shtml

4

(5)  CdR 2691/2014.

5

(6)  CdR 89/2009.

6

(7)  CdR 3752/2013.

7

(8)  http://urban-intergroup.eu/wp-content/files_mf/position_paper_smart_cities_public_consultation_2011_en.pdf

8

(9)  CdR 283/2011.

9

---

| 10.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 51/48 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 51/48

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Ieguldījums Direktīvas par savvaļas putnu aizsardzību un Dzīvotņu direktīvas derīguma pārbaudē”

(2016/C 051/10)

| Ziņotājs: | Roby BIWER (PSE/LU), Betemburgas (Bettembourg) pašvaldības padomes loceklis |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Roby BIWER (PSE/LU), Betemburgas (Bettembourg) pašvaldības padomes loceklis

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīga informācija

| 1. | uzsver, ka pašlaik viens no lielākajiem uzdevumiem vides jomā ir līdz 2020. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības un dabisko dzīvotņu izzušanu, kā arī ekosistēmu pakalpojumu pasliktināšanos un panākt pretēju procesu; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka pašlaik viens no lielākajiem uzdevumiem vides jomā ir līdz 2020. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības un dabisko dzīvotņu izzušanu, kā arī ekosistēmu pakalpojumu pasliktināšanos un panākt pretēju procesu;

| 2. | atgādina, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Putnu direktīvas (1) un Dzīvotņu direktīvas (2) (“Dabas direktīvu”) attiecīgajiem apsvērumiem vides kvalitātes saglabāšana, aizsardzība un uzlabošana ir viens no būtiskiem Kopienas mērķiem un atbilst vispārējām interesēm un ka savvaļas sugu populācijas un to dzīvotņu samazināšanās rada nopietnus draudus dabīgās vides saglabāšanai; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Putnu direktīvas (1) un Dzīvotņu direktīvas (2) (“Dabas direktīvu”) attiecīgajiem apsvērumiem vides kvalitātes saglabāšana, aizsardzība un uzlabošana ir viens no būtiskiem Kopienas mērķiem un atbilst vispārējām interesēm un ka savvaļas sugu populācijas un to dzīvotņu samazināšanās rada nopietnus draudus dabīgās vides saglabāšanai;

| 3. | pauž bažas par to, ka saskaņā ar jaunākajiem pētījumiem, piemēram, ziņojumu par vides stāvokli Eiropas Savienībā (3), nevar cerēt, ka, pamatojoties tikai uz līdz šim veiktajiem vai plānotajiem pasākumiem, izdosies sasniegt 2020. gada mērķi bioloģiskās daudzveidības jomā, ko 2010. gada 25. un 26. martā apstiprināja arī Eiropadome; |
| --- | --- |

3.

pauž bažas par to, ka saskaņā ar jaunākajiem pētījumiem, piemēram, ziņojumu par vides stāvokli Eiropas Savienībā (3), nevar cerēt, ka, pamatojoties tikai uz līdz šim veiktajiem vai plānotajiem pasākumiem, izdosies sasniegt 2020. gada mērķi bioloģiskās daudzveidības jomā, ko 2010. gada 25. un 26. martā apstiprināja arī Eiropadome;

| 4. | piekrīt pieņēmumam, ko Eiropas Komisija ir izteikusi Eiropas bioloģiskās daudzveidības stratēģijā (4), proti, ka ir būtiski pilnībā īstenot Dabas direktīvas, lai apturētu bioloģiskās daudzveidības izzušanu un sasniegtu stratēģijas mērķus; |
| --- | --- |

4.

piekrīt pieņēmumam, ko Eiropas Komisija ir izteikusi Eiropas bioloģiskās daudzveidības stratēģijā (4), proti, ka ir būtiski pilnībā īstenot Dabas direktīvas, lai apturētu bioloģiskās daudzveidības izzušanu un sasniegtu stratēģijas mērķus;

| 5. | norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska loma Dabas direktīvu īstenošanā, un ir pārliecināta, ka tāpēc Eiropas Reģionu komitejai ir īpaša pieredze saistībā ar Dabas direktīvām; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska loma Dabas direktīvu īstenošanā, un ir pārliecināta, ka tāpēc Eiropas Reģionu komitejai ir īpaša pieredze saistībā ar Dabas direktīvām;

| 6. | tādēļ vēlas dalīties ar savu īpašo pieredzi Dabas direktīvu jomā, lai, izmantojot savas politiskās pilnvaras, to iekļautu pašreizējā derīguma pārbaudes procesā (5), ko veic Eiropas Komisija, un pauž sekojošu viedokli par atsevišķiem Eiropas Komisijas izvirzītajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

6.

tādēļ vēlas dalīties ar savu īpašo pieredzi Dabas direktīvu jomā, lai, izmantojot savas politiskās pilnvaras, to iekļautu pašreizējā derīguma pārbaudes procesā (5), ko veic Eiropas Komisija, un pauž sekojošu viedokli par atsevišķiem Eiropas Komisijas izvirzītajiem jautājumiem;

Nozīme

| 7. | uzskata, ka Dabas direktīvu pamatā esošie apsvērumi un mērķi joprojām ir aktuāli un Dabas direktīvas ir būtiskas, lai aizsargātu sugas un to dzīvotnes, kā arī biotopus Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka Dabas direktīvu pamatā esošie apsvērumi un mērķi joprojām ir aktuāli un Dabas direktīvas ir būtiskas, lai aizsargātu sugas un to dzīvotnes, kā arī biotopus Eiropas Savienībā;

| 8. | uzsver, ka Dabas direktīvās ir ņemti vērā visi galvenie apdraudējumi sugām, to dzīvotnēm un biotopiem Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka Dabas direktīvās ir ņemti vērā visi galvenie apdraudējumi sugām, to dzīvotnēm un biotopiem Eiropas Savienībā;

| 9. | pauž īpašas bažas par to, ka pašreizējie Dabas direktīvu noteikumi vēl nav pilnībā ieviesti visās dalībvalstīs, un norāda, ka bieži vien daļēji vēl trūkst juridiskās drošības Natura 2000 teritorijām un nav izstrādāti pārvaldības plāni, un nav īstenoti konkrēti aizsardzības pasākumi, un aicina ciešāk iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības šo uzdevumu veikšanā; |
| --- | --- |

9.

pauž īpašas bažas par to, ka pašreizējie Dabas direktīvu noteikumi vēl nav pilnībā ieviesti visās dalībvalstīs, un norāda, ka bieži vien daļēji vēl trūkst juridiskās drošības Natura 2000 teritorijām un nav izstrādāti pārvaldības plāni, un nav īstenoti konkrēti aizsardzības pasākumi, un aicina ciešāk iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības šo uzdevumu veikšanā;

| 10. | norāda, ka Dabas direktīvu mērķis ir nodrošināt visvairāk aizsargājamajām sugām, to dzīvotnēm un biotopiem augsta līmeņa aizsardzību visās politikas jomās un ka tādēļ turpmākais uzdevums ir dabas aizsardzības aspektus ciešāk iekļaut citās politikas jomās, piemēram, lauksaimniecības politikā, jo tajās šie aspekti vēl pietiekoši nav ņemti vērā; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka Dabas direktīvu mērķis ir nodrošināt visvairāk aizsargājamajām sugām, to dzīvotnēm un biotopiem augsta līmeņa aizsardzību visās politikas jomās un ka tādēļ turpmākais uzdevums ir dabas aizsardzības aspektus ciešāk iekļaut citās politikas jomās, piemēram, lauksaimniecības politikā, jo tajās šie aspekti vēl pietiekoši nav ņemti vērā;

| 11. | šajā saistībā uzsver, ka Dabas direktīvas ir ļoti būtiskas, lai sugas, to dzīvotnes un biotopus aizsargātu no spiediena un apdraudējuma, ko vietējā un reģionālajā līmenī rada dzīvotņu izzušana un sadrumstalotība, piesārņojums un svešzemju dzīvnieku un augu sugu izplatība; |
| --- | --- |

11.

šajā saistībā uzsver, ka Dabas direktīvas ir ļoti būtiskas, lai sugas, to dzīvotnes un biotopus aizsargātu no spiediena un apdraudējuma, ko vietējā un reģionālajā līmenī rada dzīvotņu izzušana un sadrumstalotība, piesārņojums un svešzemju dzīvnieku un augu sugu izplatība;

Efektivitāte

| 12. | atzīst, ka ievērojami ir uzlabojies sugu, to dzīvotņu un biotopu stāvoklis tajās jomās, kurās Dabas direktīvas ir īstenotas (6), un tāpēc uzskata, ka Dabas direktīvu mērķus var nodrošināt ar to pilnīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

12.

atzīst, ka ievērojami ir uzlabojies sugu, to dzīvotņu un biotopu stāvoklis tajās jomās, kurās Dabas direktīvas ir īstenotas (6), un tāpēc uzskata, ka Dabas direktīvu mērķus var nodrošināt ar to pilnīgu īstenošanu;

| 13. | uzsver, ka daudzi konkrēti piemēri ziņojumā par dabas stāvokli Eiropas Savienībā liecina, ka dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir ievērojama loma sugu un dzīvotņu aizsardzībā; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka daudzi konkrēti piemēri ziņojumā par dabas stāvokli Eiropas Savienībā liecina, ka dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir ievērojama loma sugu un dzīvotņu aizsardzībā;

| 14. | pauž nopietnas bažas par to, ka panākumi, kas gūti, īstenojot Dabas direktīvas ar mērķi nodrošināt sugu un dzīvotņu aizsardzību, ir ierobežoti un nepilnīgi, jo attiecībā uz vairākumu sugu un dzīvotņu veidu saglabāšana vēl joprojām ir nepietiekama un pastāv draudi, ka ievērojamai daļai stāvoklis var pat pasliktināties; |
| --- | --- |

14.

pauž nopietnas bažas par to, ka panākumi, kas gūti, īstenojot Dabas direktīvas ar mērķi nodrošināt sugu un dzīvotņu aizsardzību, ir ierobežoti un nepilnīgi, jo attiecībā uz vairākumu sugu un dzīvotņu veidu saglabāšana vēl joprojām ir nepietiekama un pastāv draudi, ka ievērojamai daļai stāvoklis var pat pasliktināties;

| 15. | turklāt norāda, ka bioloģiskajā daudzveidībā ārpus jomām, kuras aizsargā saskaņā ar Dabas direktīvām, nav vērojama pozitīva attīstība līdzīgi kā Natura 2000 teritorijās, un par to liecina plaši izplatītu putnu sugu krasa samazināšanās; |
| --- | --- |

15.

turklāt norāda, ka bioloģiskajā daudzveidībā ārpus jomām, kuras aizsargā saskaņā ar Dabas direktīvām, nav vērojama pozitīva attīstība līdzīgi kā Natura 2000 teritorijās, un par to liecina plaši izplatītu putnu sugu krasa samazināšanās;

| 16. | pauž pārliecību, ka dažādo ieinteresēto personu debates saistībā ar dažām sugām, kas iespējami var nodarīt kaitējumu, var risināt, paredzot viennozīmīgus noteikumus pārvaldības plānos, kuros, no vienas puses, ir noteikti rīcības standarti un, no otras puses, kuru pamatā ir gan atbilstoši finansiāli, gan personāla resursi, ar mērķi garantēt sabiedrības veselību un sabiedrības drošību un novērst nopietnu kaitējumu un nodrošināt kompensāciju nenovēršama kaitējuma gadījumos; |
| --- | --- |

16.

pauž pārliecību, ka dažādo ieinteresēto personu debates saistībā ar dažām sugām, kas iespējami var nodarīt kaitējumu, var risināt, paredzot viennozīmīgus noteikumus pārvaldības plānos, kuros, no vienas puses, ir noteikti rīcības standarti un, no otras puses, kuru pamatā ir gan atbilstoši finansiāli, gan personāla resursi, ar mērķi garantēt sabiedrības veselību un sabiedrības drošību un novērst nopietnu kaitējumu un nodrošināt kompensāciju nenovēršama kaitējuma gadījumos;

| 17. | aicina Eiropas Komisiju, kā arī dalībvalstis atbalstīt vietējās un reģionālās pašvaldības Dabas direktīvās paredzēto noteikumu pilnīgā īstenošanā; tas īpaši attiecas uz Natura-2000 teritoriju apstiprināšanu un to statusa juridisko nodrošināšanu, kā arī konkrētu saglabāšanas mērķu noteikšanu saistībā ar praktiskiem saglabāšanas un atjaunošanas pasākumiem sugu un dzīvotņu aizsardzībai, un nepieciešamo finanšu līdzekļu piešķiršanu, kā arī – lai risinātu finansējuma trūkumu un vienkāršotu piekļuvi esošajiem finansējuma avotiem (7); |
| --- | --- |

17.

aicina Eiropas Komisiju, kā arī dalībvalstis atbalstīt vietējās un reģionālās pašvaldības Dabas direktīvās paredzēto noteikumu pilnīgā īstenošanā; tas īpaši attiecas uz Natura-2000 teritoriju apstiprināšanu un to statusa juridisko nodrošināšanu, kā arī konkrētu saglabāšanas mērķu noteikšanu saistībā ar praktiskiem saglabāšanas un atjaunošanas pasākumiem sugu un dzīvotņu aizsardzībai, un nepieciešamo finanšu līdzekļu piešķiršanu, kā arī – lai risinātu finansējuma trūkumu un vienkāršotu piekļuvi esošajiem finansējuma avotiem (7);

| 18. | rosina Eiropas Komisiju pieņemt efektīvākas vadlīnijas īstenošanai un atjaunināt jau pastāvošās vadlīnijas, lai tās būtu viegli saprotamas un būtu pieejamas dažādās dalībvalstu valodās, izmantojot vienotu interneta portālu (8), atbilstu pastāvošajai judikatūrai un attiecīgi ņemtu vērā dažādu nozaru īpatnības; |
| --- | --- |

18.

rosina Eiropas Komisiju pieņemt efektīvākas vadlīnijas īstenošanai un atjaunināt jau pastāvošās vadlīnijas, lai tās būtu viegli saprotamas un būtu pieejamas dažādās dalībvalstu valodās, izmantojot vienotu interneta portālu (8), atbilstu pastāvošajai judikatūrai un attiecīgi ņemtu vērā dažādu nozaru īpatnības;

| 19. | aicina Eiropas Komisiju piešķirt lielāku prioritāti informācijai, izglītībai un izpratnes veicināšanai, jo īpaši par dabas saglabāšanas un Natura 2000 teritoriju lietderību, un, piemēram, esošo Eiropas Vides aģentūras Natura 2000 viewer izvērst par plašu ģeogrāfisku tiešsaistes informācijas sistēmu, kas sabiedrību, plānotājus, zemes lietotājus un citus dalībniekus sistemātiskā veidā informē par visiem aspektiem, kas saistīti ar Dabas direktīvu īstenošanu attiecībā uz atsevišķām Natura 2000 teritorijām; |
| --- | --- |

19.

aicina Eiropas Komisiju piešķirt lielāku prioritāti informācijai, izglītībai un izpratnes veicināšanai, jo īpaši par dabas saglabāšanas un Natura 2000 teritoriju lietderību, un, piemēram, esošo Eiropas Vides aģentūras Natura 2000 viewer izvērst par plašu ģeogrāfisku tiešsaistes informācijas sistēmu, kas sabiedrību, plānotājus, zemes lietotājus un citus dalībniekus sistemātiskā veidā informē par visiem aspektiem, kas saistīti ar Dabas direktīvu īstenošanu attiecībā uz atsevišķām Natura 2000 teritorijām;

| 20. | tāpēc ir pārliecināta, ka konstatētie trūkumi un satraucošais stāvoklis attiecībā uz daudzu sugu un dzīvotņu veidu saglabāšanu nav uzskatāmi par Dabas direktīvu neefektivitātes sekām; šīs direktīvas ir sevi pierādījušas kā ļoti efektīvi instrumenti bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai; |
| --- | --- |

20.

tāpēc ir pārliecināta, ka konstatētie trūkumi un satraucošais stāvoklis attiecībā uz daudzu sugu un dzīvotņu veidu saglabāšanu nav uzskatāmi par Dabas direktīvu neefektivitātes sekām; šīs direktīvas ir sevi pierādījušas kā ļoti efektīvi instrumenti bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai;

Lietderība

| 21. | norāda, ka bioloģiskās daudzveidības saglabāšana pirmām kārtām ir sabiedrisks uzdevums, kas ir jāpilda, jo jānodrošina ilgtspējīgs, proti, stabils un vispārēji piemērojams, ekonomikas un dzīves veids; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka bioloģiskās daudzveidības saglabāšana pirmām kārtām ir sabiedrisks uzdevums, kas ir jāpilda, jo jānodrošina ilgtspējīgs, proti, stabils un vispārēji piemērojams, ekonomikas un dzīves veids;

| 22. | uzsver, ka Eiropas Komisijas rīkotajā sabiedriskajā apspriešanā (9) mazie un vidējie uzņēmumi nav ierindojuši Dabas direktīvas starp tiem desmit tiesību aktiem, kas rada vislielākās izmaksas; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka Eiropas Komisijas rīkotajā sabiedriskajā apspriešanā (9) mazie un vidējie uzņēmumi nav ierindojuši Dabas direktīvas starp tiem desmit tiesību aktiem, kas rada vislielākās izmaksas;

| 23. | pauž nožēlu, ka plānotājiem, zemes lietotājiem un citām svarīgām jomām dažkārt ir radušās nevajadzīgas izmaksas, kuru cēlonis ir aizkavēšanās un nepilnības Natura-2000 teritoriju apstiprināšanā; tomēr vienlaikus norāda, ka vietējo un reģionālo pašvaldību dažādās izmaksas var izskaidrot ar to, ka sugu un dzīvotņu daudzveidība, kā arī attiecīgi nepieciešamie dabas aizsardzības pasākumi reģionos var būt atšķirīgi; |
| --- | --- |

23.

pauž nožēlu, ka plānotājiem, zemes lietotājiem un citām svarīgām jomām dažkārt ir radušās nevajadzīgas izmaksas, kuru cēlonis ir aizkavēšanās un nepilnības Natura-2000 teritoriju apstiprināšanā; tomēr vienlaikus norāda, ka vietējo un reģionālo pašvaldību dažādās izmaksas var izskaidrot ar to, ka sugu un dzīvotņu daudzveidība, kā arī attiecīgi nepieciešamie dabas aizsardzības pasākumi reģionos var būt atšķirīgi;

| 24. | uzsver, ka daudzas Natura 2000 teritorijas sniedz nozīmīgus un finanšu izteiksmē aprēķināmus ekosistēmas pakalpojumus vietējā un reģionālajā līmenī (10), piemēram, veselības aprūpe, CO2 uzglabāšana, plūdu aizkavēšana, ūdens attīrīšana, gaisa tīrības uzturēšana vai augsnes erozijas novēršana; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka daudzas Natura 2000 teritorijas sniedz nozīmīgus un finanšu izteiksmē aprēķināmus ekosistēmas pakalpojumus vietējā un reģionālajā līmenī (10), piemēram, veselības aprūpe, CO2 uzglabāšana, plūdu aizkavēšana, ūdens attīrīšana, gaisa tīrības uzturēšana vai augsnes erozijas novēršana;

| 25. | norāda, ka pašreizējie pētījumi (11) apliecina, ka vietējā un reģionālajā līmenī pastāv lieliska izmaksu un ieguvumu attiecība, jo vides, sociālie un ekonomiskie ieguvumi ievērojami pārsniedz Dabas direktīvu īstenošanas izmaksas; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka pašreizējie pētījumi (11) apliecina, ka vietējā un reģionālajā līmenī pastāv lieliska izmaksu un ieguvumu attiecība, jo vides, sociālie un ekonomiskie ieguvumi ievērojami pārsniedz Dabas direktīvu īstenošanas izmaksas;

| 26. | atzīmē Natura 2000 tīkla sniegtās iespējas saistībā ar darbvietu un ienākumu radīšanu videi nekaitīga tūrisma un atpūtas nozarē. Uzsver, ka šajā sakarā īpaša nozīme ir jaunu uzņēmējdarbības iespēju radīšanai mazāk attīstītos lauku apvidos; |
| --- | --- |

26.

atzīmē Natura 2000 tīkla sniegtās iespējas saistībā ar darbvietu un ienākumu radīšanu videi nekaitīga tūrisma un atpūtas nozarē. Uzsver, ka šajā sakarā īpaša nozīme ir jaunu uzņēmējdarbības iespēju radīšanai mazāk attīstītos lauku apvidos;

| 27. | tādēļ uzskata: lai arī Dabas direktīvu īstenošana likumsakarīgi ir saistīta ar izmaksām, tās ir nepieciešamas, lai ilgtspējas vārdā nodrošinātu nepieciešamo bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, un šīs izmaksas ir samērīgas salīdzinājumā ar šo direktīvu sniegtajiem daudz lielākajiem ieguvumiem, kas tikai daļēji ir izmērāmi finansiālā izteiksmē; |
| --- | --- |

27.

tādēļ uzskata: lai arī Dabas direktīvu īstenošana likumsakarīgi ir saistīta ar izmaksām, tās ir nepieciešamas, lai ilgtspējas vārdā nodrošinātu nepieciešamo bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, un šīs izmaksas ir samērīgas salīdzinājumā ar šo direktīvu sniegtajiem daudz lielākajiem ieguvumiem, kas tikai daļēji ir izmērāmi finansiālā izteiksmē;

Saskaņotība

| 28. | pauž pārliecību, ka katra no abām Dabas direktīvām ir lielisks piemērs koncentrētiem, saprotamiem, pretrunas nesaturošiem, sistemātiski strukturētiem un līdz ar to kopumā mērķtiecīgiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

28.

pauž pārliecību, ka katra no abām Dabas direktīvām ir lielisks piemērs koncentrētiem, saprotamiem, pretrunas nesaturošiem, sistemātiski strukturētiem un līdz ar to kopumā mērķtiecīgiem tiesību aktiem;

| 29. | uzskata, ka arī abas Dabas direktīvas kopā ir veiksmīgi tiesību aktu instrumenti, jo abas darbojas līdzīgā veidā bez savstarpējām pretrunām un viena otru lietderīgi papildina tajās iekļauto konkrēto aizsardzības noteikumu ziņā, lai kopā veidotu aizsardzības režīmu Natura 2000; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka arī abas Dabas direktīvas kopā ir veiksmīgi tiesību aktu instrumenti, jo abas darbojas līdzīgā veidā bez savstarpējām pretrunām un viena otru lietderīgi papildina tajās iekļauto konkrēto aizsardzības noteikumu ziņā, lai kopā veidotu aizsardzības režīmu Natura 2000;

| 30. | pieņem, ka Dabas direktīvas ir saskanīgas arī ar citiem ES tiesību aktiem vides jomā, un šajā sakarā norāda uz Ietekmes uz vidi novērtējuma (IVN) direktīvas grozījumiem, kas tika izdarīti ar šo mērķi (12); vienlaikus rosina dalībvalstis, kā arī vietējās un reģionālās pašvaldības labāk koordinēt dažādu vides tiesību aktu īstenošanu un, piemēram, virzīt uz priekšu atļauju piešķiršanas procedūru, uzraudzības pasākumu un ziņošanas prasību integrāciju; |
| --- | --- |

30.

pieņem, ka Dabas direktīvas ir saskanīgas arī ar citiem ES tiesību aktiem vides jomā, un šajā sakarā norāda uz Ietekmes uz vidi novērtējuma (IVN) direktīvas grozījumiem, kas tika izdarīti ar šo mērķi (12); vienlaikus rosina dalībvalstis, kā arī vietējās un reģionālās pašvaldības labāk koordinēt dažādu vides tiesību aktu īstenošanu un, piemēram, virzīt uz priekšu atļauju piešķiršanas procedūru, uzraudzības pasākumu un ziņošanas prasību integrāciju;

| 31. | uzskata, ka, vides aizsardzības apsvērumu dēļ un lai izvairītos no nevajadzīgām izmaksām, varētu būt lietderīgi uzlabot to plānošanas procesu saskaņošanu, kas noteikti Dabas direktīvā un Ūdens pamatdirektīvā un attiecīgos gadījumos IVN direktīvā (13) un Stratēģiskā vides novērtējuma (SVN) direktīvā (14); |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka, vides aizsardzības apsvērumu dēļ un lai izvairītos no nevajadzīgām izmaksām, varētu būt lietderīgi uzlabot to plānošanas procesu saskaņošanu, kas noteikti Dabas direktīvā un Ūdens pamatdirektīvā un attiecīgos gadījumos IVN direktīvā (13) un Stratēģiskā vides novērtējuma (SVN) direktīvā (14);

| 32. | aicina dalībvalstis sadarboties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un tās atbalstīt jaunu vides tiesību aktu, piemēram, ES Regulas par invazīvām svešzemju sugām, īstenošanā (15); |
| --- | --- |

32.

aicina dalībvalstis sadarboties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un tās atbalstīt jaunu vides tiesību aktu, piemēram, ES Regulas par invazīvām svešzemju sugām, īstenošanā (15);

| 33. | uzskata: lai gan Dabas direktīvas ir labi iekļāvušās pārējos ES vides tiesību aktos, attiecībā uz šo direktīvu mērķu sasniegšanu problemātiski ir tas, ka Eiropas Savienības citas nozaru politikas, piemēram, kopējā lauksaimniecības politika, kopējā zivsaimniecības politika vai enerģijas un transporta politika vēl joprojām nesniedz pietiekamu ieguldījumu bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā (16); |
| --- | --- |

33.

uzskata: lai gan Dabas direktīvas ir labi iekļāvušās pārējos ES vides tiesību aktos, attiecībā uz šo direktīvu mērķu sasniegšanu problemātiski ir tas, ka Eiropas Savienības citas nozaru politikas, piemēram, kopējā lauksaimniecības politika, kopējā zivsaimniecības politika vai enerģijas un transporta politika vēl joprojām nesniedz pietiekamu ieguldījumu bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā (16);

| 34. | uzskata, ka Eiropas Komisijas starpposma ziņojumā par Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem būs jāiekļauj pienākums visus projektus, ko finansē ES, pārbaudīt no bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas skatpunkta (17); |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka Eiropas Komisijas starpposma ziņojumā par Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem būs jāiekļauj pienākums visus projektus, ko finansē ES, pārbaudīt no bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas skatpunkta (17);

| 35. | lai nodrošinātu sugu un dzīvotņu aizsardzību ārpus Natura 2000 teritorijām un to sugu aizsardzību, kas nav pakļautas stingram aizsardzības režīmam, aicina Eiropas Komisiju arī saskaņā ar Eiropas bioloģiskās daudzveidības stratēģiju iesniegt priekšlikumu par tiesisko regulējumu, lai aizkavētu neto zaudējumus bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (18); |
| --- | --- |

35.

lai nodrošinātu sugu un dzīvotņu aizsardzību ārpus Natura 2000 teritorijām un to sugu aizsardzību, kas nav pakļautas stingram aizsardzības režīmam, aicina Eiropas Komisiju arī saskaņā ar Eiropas bioloģiskās daudzveidības stratēģiju iesniegt priekšlikumu par tiesisko regulējumu, lai aizkavētu neto zaudējumus bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (18);

| 36. | ir pārliecināta, ka Dabas direktīvu saturs ir piemērots, lai sasniegtu tajās noteiktos mērķus; tomēr ir vajadzīgi papildu centieni, lai novērstu bioloģiskajai daudzveidībai kaitējošas darbības politikas jomās, kuras neaptver Dabas direktīvās noteiktie pasākumi; |
| --- | --- |

36.

ir pārliecināta, ka Dabas direktīvu saturs ir piemērots, lai sasniegtu tajās noteiktos mērķus; tomēr ir vajadzīgi papildu centieni, lai novērstu bioloģiskajai daudzveidībai kaitējošas darbības politikas jomās, kuras neaptver Dabas direktīvās noteiktie pasākumi;

ES pievienotā vērtība

| 37. | atzīst, ka Dabas direktīvas ir ievērojami veicinājušas saskaņotāku un efektīvāku pieeju dabas un sugu aizsardzībai un augstākus minimālos standartus šajās tiesību jomās dažādu ES dalībvalstu reģionos; |
| --- | --- |

37.

atzīst, ka Dabas direktīvas ir ievērojami veicinājušas saskaņotāku un efektīvāku pieeju dabas un sugu aizsardzībai un augstākus minimālos standartus šajās tiesību jomās dažādu ES dalībvalstu reģionos;

| 38. | norāda, ka sugu un dzīvotņu daudzveidība Eiropā ir pārrobežu jautājums un tā ir nevienmērīgi sadalīta, un tādēļ, lai tās efektīvi aizsargātu pāri dalībvalstu robežām, ir vajadzīga ES mēroga pieeja, kas koordinē dalībvalstu centienus; |
| --- | --- |

38.

norāda, ka sugu un dzīvotņu daudzveidība Eiropā ir pārrobežu jautājums un tā ir nevienmērīgi sadalīta, un tādēļ, lai tās efektīvi aizsargātu pāri dalībvalstu robežām, ir vajadzīga ES mēroga pieeja, kas koordinē dalībvalstu centienus;

| 39. | atgādina, ka Dabas direktīvas ir būtisks instruments, kas jāīsteno, lai Eiropas Savienība varētu izpildīt starptautiskās saistības saskaņā ar Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un citiem starptautiskiem nolīgumiem, piemēram, Konvenciju par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību (Bernes konvenciju) un Bonnas konvenciju par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību un tādējādi pozitīvi ietekmēt arī bioloģisko daudzveidību un dzīvo dabu gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās robežām; |
| --- | --- |

39.

atgādina, ka Dabas direktīvas ir būtisks instruments, kas jāīsteno, lai Eiropas Savienība varētu izpildīt starptautiskās saistības saskaņā ar Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un citiem starptautiskiem nolīgumiem, piemēram, Konvenciju par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību (Bernes konvenciju) un Bonnas konvenciju par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību un tādējādi pozitīvi ietekmēt arī bioloģisko daudzveidību un dzīvo dabu gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās robežām;

| 40. | pauž pārliecību, ka Dabas direktīvas ievērojami ir veicinājušas to, ka dalībvalstīs ir izveidoti vienoti juridiskie aizsardzības standarti un līdz ar to ekonomikas dalībniekiem ir nodrošināts skaidrs satvars un vienlīdzīgi konkurences apstākļi Eiropas vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

40.

pauž pārliecību, ka Dabas direktīvas ievērojami ir veicinājušas to, ka dalībvalstīs ir izveidoti vienoti juridiskie aizsardzības standarti un līdz ar to ekonomikas dalībniekiem ir nodrošināts skaidrs satvars un vienlīdzīgi konkurences apstākļi Eiropas vienotajā tirgū;

| 41. | tomēr uzsver, ka vairāk nekā jebkad ir vajadzīgi vienoti tiesību akti Eiropas Savienības līmenī, lai sasniegtu mērķus, kas noteikti ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijā un starptautiskajās konvencijās, un Dabas direktīvas tam ir lielisks pamats; |
| --- | --- |

41.

tomēr uzsver, ka vairāk nekā jebkad ir vajadzīgi vienoti tiesību akti Eiropas Savienības līmenī, lai sasniegtu mērķus, kas noteikti ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijā un starptautiskajās konvencijās, un Dabas direktīvas tam ir lielisks pamats;

Noslēguma piezīmes

| 42. | pauž pārliecību, ka iespējamās problēmas saistībā ar sugu un dzīvotņu aizsardzību nav saistītas ar pašām Dabas direktīvām, bet gan – parasti – ar to īstenošanu vietējā, reģionālā un dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

42.

pauž pārliecību, ka iespējamās problēmas saistībā ar sugu un dzīvotņu aizsardzību nav saistītas ar pašām Dabas direktīvām, bet gan – parasti – ar to īstenošanu vietējā, reģionālā un dalībvalstu līmenī;

| 43. | uzskata, ka šo iemeslu dēļ Dabas direktīvu atvēršana pārskatīšanai nav ieteicama, un arī tāpēc, ka sākotnējās neskaidrības, kas radās, interpretējot direktīvas, tagad ir noskaidrotas, galvenokārt caur Eiropas Savienības Tiesu; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka šo iemeslu dēļ Dabas direktīvu atvēršana pārskatīšanai nav ieteicama, un arī tāpēc, ka sākotnējās neskaidrības, kas radās, interpretējot direktīvas, tagad ir noskaidrotas, galvenokārt caur Eiropas Savienības Tiesu;

| 44. | uzskata, ka Dabas direktīvu pārskatīšana nav atbalstāma arī tādēļ, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir vajadzīgs laiks, lai īstenotu saskaņā ar šīm direktīvām iespējamos un paredzētos, bet vēl nerealizētos pasākumus, piemēram, vēl joprojām neizstrādātos apsaimniekošanas plānus, un vēl efektīvāk izmantotu direktīvu potenciālu; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka Dabas direktīvu pārskatīšana nav atbalstāma arī tādēļ, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir vajadzīgs laiks, lai īstenotu saskaņā ar šīm direktīvām iespējamos un paredzētos, bet vēl nerealizētos pasākumus, piemēram, vēl joprojām neizstrādātos apsaimniekošanas plānus, un vēl efektīvāk izmantotu direktīvu potenciālu;

| 45. | arī ņemot vērā Dabas direktīvu dažādo piemērotāju intereses, pauž lielas bažas, ka gadījumā, ja pastāvošos tiesību aktus atvērtu pārskatīšanai, vispirms varētu draudēt ilgstošas diskusijas starp sabiedrības dalībniekiem, uz kuriem attiecas tiesību akti, un tam varētu sekot gadu desmitiem ilgs juridiskās nenoteiktības laikposms; |
| --- | --- |

45.

arī ņemot vērā Dabas direktīvu dažādo piemērotāju intereses, pauž lielas bažas, ka gadījumā, ja pastāvošos tiesību aktus atvērtu pārskatīšanai, vispirms varētu draudēt ilgstošas diskusijas starp sabiedrības dalībniekiem, uz kuriem attiecas tiesību akti, un tam varētu sekot gadu desmitiem ilgs juridiskās nenoteiktības laikposms;

| 46. | pauž bažas par atsevišķu Natura 2000 tīklā iekļauto teritoriju iznīcināšanu un putnu un citu dzīvnieku sugu nelikumīgas nonāvēšanas un sagūstīšanas līdzšinējiem apmēriem, un pauž pārliecību, ka ir vajadzīgi lielāki pūliņi visos pārvaldības līmeņos, lai uzraudzītu un panāktu Dabas direktīvās noteikto prasību ievērošanu; |
| --- | --- |

46.

pauž bažas par atsevišķu Natura 2000 tīklā iekļauto teritoriju iznīcināšanu un putnu un citu dzīvnieku sugu nelikumīgas nonāvēšanas un sagūstīšanas līdzšinējiem apmēriem, un pauž pārliecību, ka ir vajadzīgi lielāki pūliņi visos pārvaldības līmeņos, lai uzraudzītu un panāktu Dabas direktīvās noteikto prasību ievērošanu;

| 47. | tādēļ uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Komisija nopietni uztver savu uzdevumu uzraudzīt Savienības tiesību aktu ievērošanu, un šajā sakarā aicina Eiropas Komisiju nopietni uztvert sūdzības par Savienības tiesību aktu piemērošanu un nekavēties uzsākt attiecīgās pārkāpuma procedūras; |
| --- | --- |

47.

tādēļ uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Komisija nopietni uztver savu uzdevumu uzraudzīt Savienības tiesību aktu ievērošanu, un šajā sakarā aicina Eiropas Komisiju nopietni uztvert sūdzības par Savienības tiesību aktu piemērošanu un nekavēties uzsākt attiecīgās pārkāpuma procedūras;

| 48. | iesaka Eiropas Komisijai derīguma pārbaudes procesu kopumā izmantot tam, lai uzsvērtu, cik svarīgi ir dalībvalstīs vēl labāk īstenot Dabas direktīvas, un atzinīgi vērtē visus pasākumus, ko veic dalībvalstis, lai īstenošanā iesaistītu vietējās un reģionālās pašvaldības. |
| --- | --- |

48.

iesaka Eiropas Komisijai derīguma pārbaudes procesu kopumā izmantot tam, lai uzsvērtu, cik svarīgi ir dalībvalstīs vēl labāk īstenot Dabas direktīvas, un atzinīgi vērtē visus pasākumus, ko veic dalībvalstis, lai īstenošanā iesaistītu vietējās un reģionālās pašvaldības.

Briselē, 2015. gada 4. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

(1)  Direktīva 2009/147/EK (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

1

(2)  Direktīva 92/43/EEK (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

2

(3)  COM(2015) 219 final.

3

(4)  COM(2011) 244 final.

4

(5)  Sk. Eiropas Komisijas pilnvaras:

5

http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/fitness_check/docs/Mandate%20for%20Nature%20Legislation.pdf

(6)  Sk. COM(2015) 219 final.

6

(7)  Skat. CdR 112/2010 fin; arī CdR 8074/2013.

7

(8)  Sk. RK ziņojumu “Teritoriālās ietekmes novērtēšana”, 2015.

8

(9)  Sk. http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-188_lv.htm

9

(10)  Brink/Badura/Bassi/et al., Estimating the Overall Economic Value of the Benefits provided by the Natura 2000 Network, 2011.

10

Brink/Badura/Bassi/et al., Estimating the Overall Economic Value of the Benefits provided by the Natura 2000 Network

(11)  ES ziņojumi liecina, ka visu Natura 2000 teritoriju īstenošana dalībvalstīm izmaksātu apmēram 6 miljardus EUR gadā; savukārt tiek lēsts, ka ar šīm teritorijām saistīto ekosistēmas pakalpojumu vērtība ir līdz 300 miljardiem EUR un ir iespējami 8 miljoni darbvietu.

11

Natura 2000

(12)  Direktīva 2014/52/ES (OV L 124, 25.4.2014., 1. lpp.).

12

(13)  Direktīva 2000/60/EK (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

13

(14)  Direktīva 2001/42/EK (OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.).

14

(15)  Regula (ES) Nr. 1143/2014 (OV L 317, 4.11.2014., 35. lpp.).

15

(16)  Skat. CdR 112/2010 fin; CdR 22/2009 fin; kā arī RK ziņojumu “Teritoriālās ietekmes novērtēšana”, 2015 (konflikti ar reģionālo politiku).

16

(17)  Sk. CdR 4577/2013 fin.

17

(18)  Sk. CdR 4577/2013 fin; EP rezolūcija 2011/2307 (INI).

18

---