# Euroopa Liidu C 45/5. v

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 45 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide5. veebruar 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 45

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide5. veebruar 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  2013–2014 ISTUNGJÄRK15.–18. aprilli 2013. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 242 E, 23.8.2013 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  2013–2014 ISTUNGJÄRK15.–18. aprilli 2013. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 242 E, 23.8.2013 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 242 E, 23.8.2013 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 16. aprill 2013 |
| 2016/C 45/01 | Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta resolutsioon meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamist seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega käsitleva nõukogu direktiivi 2004/113/EÜ ülevõtmise ja kohaldamise kohta (2010/2043(INI)) | 2 |
| 2016/C 45/02 | Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta resolutsioon arengu edendamise kohta kaubanduse kaudu (2012/2224(INI)) | 5 |
| 2016/C 45/03 | Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta resolutsioon kaubanduse ja investeeringute kui arenguriikide majanduskasvu edendajate kohta (2012/2225(INI)) | 15 |
| | Kolmapäev, 17. aprill 2013 |
| 2016/C 45/04 | Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse süsteem rahalise abi andmiseks liikmesriikidele, kelle rahaühik ei ole euro (COM(2012)0336 – 2012/0164(APP)) | 24 |
| 2016/C 45/05 | Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2013. aasta resolutsioon Euroopa Keskpanga 2011. aasta aruande kohta (2012/2304(INI)) | 29 |
| | Neljapäev, 18. aprill 2013 |
| 2016/C 45/06 | Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon finants- ja majanduskriisi mõju kohta inimõigustelee (2012/2136(INI)) | 36 |
| 2016/C 45/07 | Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon Horvaatiat käsitleva 2012. aasta üldise seirearuande kohta (2012/2871(RSP)) | 44 |
| 2016/C 45/08 | Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon Türgi 2012. aasta eduaruande kohta (2012/2870(RSP)) | 48 |
| 2016/C 45/09 | Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon Montenegro 2012. aasta eduaruande kohta (2012/2860(RSP)) | 57 |
| 2016/C 45/10 | Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon Serbia 2012. aasta eduaruande kohta (2012/2868(RSP)) | 62 |
| 2016/C 45/11 | Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon Kosovo integreerumise kohta Euroopaga (2012/2867(RSP)) | 73 |
| 2016/C 45/12 | Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse tulemustabeli täiendamise kohta (2013/2582(RSP)) | 80 |
| 2016/C 45/13 | Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon Vietnami ja eelkõige sealse sõnavabaduse olukorra kohta (2013/2599(RSP)) | 82 |
| 2016/C 45/14 | Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Kasahstanis (2013/2600(RSP)) | 85 |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Parlament |
| | Neljapäev, 18. aprill 2013 |
| 2016/C 45/15 | Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta soovitus nõukogule ÜRO kaitsekohustuse põhimõtte kohta (2012/2143(INI)) | 89 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 16. aprill 2013

2016/C 45/01

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta resolutsioon meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamist seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega käsitleva nõukogu direktiivi 2004/113/EÜ ülevõtmise ja kohaldamise kohta (2010/2043(INI))

2

2016/C 45/02

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta resolutsioon arengu edendamise kohta kaubanduse kaudu (2012/2224(INI))

5

2016/C 45/03

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta resolutsioon kaubanduse ja investeeringute kui arenguriikide majanduskasvu edendajate kohta (2012/2225(INI))

15

Kolmapäev, 17. aprill 2013

2016/C 45/04

Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse süsteem rahalise abi andmiseks liikmesriikidele, kelle rahaühik ei ole euro (COM(2012)0336 – 2012/0164(APP))

24

2016/C 45/05

Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2013. aasta resolutsioon Euroopa Keskpanga 2011. aasta aruande kohta (2012/2304(INI))

29

Neljapäev, 18. aprill 2013

2016/C 45/06

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon finants- ja majanduskriisi mõju kohta inimõigustelee (2012/2136(INI))

36

2016/C 45/07

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon Horvaatiat käsitleva 2012. aasta üldise seirearuande kohta (2012/2871(RSP))

44

2016/C 45/08

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon Türgi 2012. aasta eduaruande kohta (2012/2870(RSP))

48

2016/C 45/09

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon Montenegro 2012. aasta eduaruande kohta (2012/2860(RSP))

57

2016/C 45/10

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon Serbia 2012. aasta eduaruande kohta (2012/2868(RSP))

62

2016/C 45/11

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon Kosovo integreerumise kohta Euroopaga (2012/2867(RSP))

73

2016/C 45/12

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse tulemustabeli täiendamise kohta (2013/2582(RSP))

80

2016/C 45/13

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon Vietnami ja eelkõige sealse sõnavabaduse olukorra kohta (2013/2599(RSP))

82

2016/C 45/14

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Kasahstanis (2013/2600(RSP))

85

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 18. aprill 2013

2016/C 45/15

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta soovitus nõukogule ÜRO kaitsekohustuse põhimõtte kohta (2012/2143(INI))

89

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 16. aprill 2013 |
| 2016/C 45/16 | Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta otsus Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2012/2326(IMM)) | 97 |
| 2016/C 45/17 | Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta otsus Jürgen Creutzmanni puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2013/2016(IMM)) | 98 |
| 2016/C 45/18 | Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta otsus Ewald Stadleri puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2012/2239(IMM)) | 99 |
| 2016/C 45/19 | Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta otsus häälte võrdse jagunemise kohta hääletusel kohtuasja menetlusse sekkumise üle (kodukorra artikli 159 lõike 3 tõlgendamine) | 100 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 16. aprill 2013

2016/C 45/16

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta otsus Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2012/2326(IMM))

97

2016/C 45/17

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta otsus Jürgen Creutzmanni puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2013/2016(IMM))

98

2016/C 45/18

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta otsus Ewald Stadleri puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2012/2239(IMM))

99

2016/C 45/19

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta otsus häälte võrdse jagunemise kohta hääletusel kohtuasja menetlusse sekkumise üle (kodukorra artikli 159 lõike 3 tõlgendamine)

100

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 16. aprill 2013 |
| 2016/C 45/20 | P7_TA(2013)0103Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA) ***IEuroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) kohta (COM(2010)0521 – C7-0302/2010 – 2010/0275(COD))P7_TC1-COD(2010)0275Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, mis käsitleb Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeametit (ENISA) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 460/2004 | 102 |
| 2016/C 45/21 | P7_TA(2013)0104Vaalaliste juhuslik püük ***IEuroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 812/2004, millega sätestatakse meetmed vaalaliste juhusliku püügi kohta püügipiirkondades, ja muudetakse määrust (EÜ) nr 88/98 (COM(2012)0447– C7-0213/2012 – 2012/0216(COD))P7_TC1-COD(2012)0216Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 812/2004, millega sätestatakse meetmed vaalaliste juhusliku püügi kohta püügipiirkondades, ja muudetakse määrust (EÜ) nr 88/98 | 103 |
| 2016/C 45/22 | Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahel kalandusalase partnerluslepingu ja protokolli (millega määratakse kindlaks partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta (13501/2012 – C7–0007/2013 – 2012/0215(NLE)) | 106 |
| 2016/C 45/23 | Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA, Itaalia) (COM(2013)0090 – C7-0046/2013 – 2013/2032(BUD)) | 106 |
| 2016/C 45/24 | Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/016 IT/Agile, Itaalia) (COM(2013)0120 – C7-0060/2013 – 2013/2049(BUD)) | 110 |
| 2016/C 45/25 | Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/010 AT/Austria Tabak, Austria) (COM(2013)0119 – C7-0059/2013 – 2013/2048(BUD)) | 113 |
| 2016/C 45/26 | P7_TA(2013)0112AKV-ELi riikide majanduspartnerluslepingud: teatavate riikide väljajätmine kaubandussoodustustest ***IIEuroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 I lisa seoses mitme riigi väljajätmisega läbirääkimised lõpule viinud piirkondade või riikide loetelust (15519/1/2012 – C7-0006/2013 – 2011/0260(COD))P7_TC2-COD(2011)0260Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1528/2007 seoses mitme riigi väljajätmisega läbirääkimised lõpule viinud piirkondade või riikide loetelust | 116 |
| 2016/C 45/27 | P7_TA(2013)0113Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ***IEuroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ajutise erandi tegemise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem (COM(2012)0697 – C7-0385/2012 – 2012/0328(COD))P7_TC1-COD(2012)0328Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2013/EL ajutise erandi tegemise kohta direktiivist 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem | 116 |
| 2016/C 45/28 | P7_TA(2013)0114Krediidiasutused ning usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ***IEuroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet (COM(2011)0453 – C7-0210/2011 – 2011/0203(COD))P7_TC1-COD(2011)0203Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ, ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ | 118 |
| 2016/C 45/29 | P7_TA(2013)0115Krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded ***IEuroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (COM(2011)0452 – C7-0417/2011 – 2011/0202(COD))P7_TC1-COD(2011)0202Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta | 119 |
| 2016/C 45/30 | P7_TA(2013)0116Õhusõidukite maapealne teenindus liidu lennujaamades ***IEuroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse õhusõidukite maapealset teenindust liidu lennujaamades ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/67/EÜ (COM(2011)0824 – C7-0457/2011 – 2011/0397(COD))P7_TC1-COD(2011)0397Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, milles käsitletakse õhusõidukite maapealset teenindust liidu lennujaamades ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/67/EÜ (
  1
  ) | 120 |
| 2016/C 45/31 | P7_TA(2013)0117Skagerraki suhtes kohaldatavad tehnilised ja kontrollimeetmed ***IEuroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Skagerraki suhtes kohaldatavate teatavate tehniliste ja kontrollimeetmete kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98 ja määrust (EÜ) nr 1342/2008 (COM(2012)0471 – C7-0234/2012 – 2012/0232(COD))P7_TC1-COD(2012)0232Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 Skagerraki suhtes kohaldatavate teatavate tehniliste ja kontrollimeetmete kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1342/2008 | 154 |
| | Kolmapäev, 17. aprill 2013 |
| 2016/C 45/32 | Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu 9. juuni 2011. aasta otsuse (laste ja teiste pereliikmete elatise rahvusvahelise sissenõudmise 23. novembri 2007. aasta Haagi konventsiooni Euroopa Liidu nimel heakskiitmise kohta) II ja III lisa (COM(2013)0035 – C7-0045/2013 – 2013/0019(NLE)) | 169 |
| 2016/C 45/33 | Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2013. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2014. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (2013/2018(BUD)) | 169 |
| 2016/C 45/34 | Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) vautšerite käsitlemise osas (COM(2012)0206 – C7-0127/2012 – 2012/0102(CNS)) | 173 |
| | Neljapäev, 18. aprill 2013 |
| 2016/C 45/35 | Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelist viisade väljastamise lihtsustamise lepingut muutva Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise lepingu sõlmimise kohta (12282/2012 – C7-0200/2012 – 2012/0138(NLE)) | 180 |
| 2016/C 45/36 | Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vahelist viisade väljastamise lihtsustamise lepingut muutva Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise lepingu sõlmimise kohta (12012/2012– C7-0201/2012 – 2012/0140(NLE)) | 180 |
| 2016/C 45/37 | Euroopa Parlamendi 18. aprillil 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa rahvastikustatistika kohta (COM(2011)0903 – C7-0518/2011 – 2011/0440(COD)) | 181 |
| 2016/C 45/38 | Euroopa Parlamendi 18. aprillil 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus laevade ringlussevõtu kohta (COM(2012)0118 – C7-0082/2012 – 2012/0055(COD)) | 188 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 16. aprill 2013

2016/C 45/20

P7_TA(2013)0103Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA) ***IEuroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) kohta (COM(2010)0521 – C7-0302/2010 – 2010/0275(COD))P7_TC1-COD(2010)0275Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, mis käsitleb Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeametit (ENISA) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 460/2004

102

2016/C 45/21

P7_TA(2013)0104Vaalaliste juhuslik püük ***IEuroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 812/2004, millega sätestatakse meetmed vaalaliste juhusliku püügi kohta püügipiirkondades, ja muudetakse määrust (EÜ) nr 88/98 (COM(2012)0447– C7-0213/2012 – 2012/0216(COD))P7_TC1-COD(2012)0216Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 812/2004, millega sätestatakse meetmed vaalaliste juhusliku püügi kohta püügipiirkondades, ja muudetakse määrust (EÜ) nr 88/98

103

2016/C 45/22

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahel kalandusalase partnerluslepingu ja protokolli (millega määratakse kindlaks partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta (13501/2012 – C7–0007/2013 – 2012/0215(NLE))

106

2016/C 45/23

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA, Itaalia) (COM(2013)0090 – C7-0046/2013 – 2013/2032(BUD))

106

2016/C 45/24

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/016 IT/Agile, Itaalia) (COM(2013)0120 – C7-0060/2013 – 2013/2049(BUD))

110

2016/C 45/25

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/010 AT/Austria Tabak, Austria) (COM(2013)0119 – C7-0059/2013 – 2013/2048(BUD))

113

2016/C 45/26

P7_TA(2013)0112AKV-ELi riikide majanduspartnerluslepingud: teatavate riikide väljajätmine kaubandussoodustustest ***IIEuroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 I lisa seoses mitme riigi väljajätmisega läbirääkimised lõpule viinud piirkondade või riikide loetelust (15519/1/2012 – C7-0006/2013 – 2011/0260(COD))P7_TC2-COD(2011)0260Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1528/2007 seoses mitme riigi väljajätmisega läbirääkimised lõpule viinud piirkondade või riikide loetelust

116

2016/C 45/27

P7_TA(2013)0113Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ***IEuroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ajutise erandi tegemise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem (COM(2012)0697 – C7-0385/2012 – 2012/0328(COD))P7_TC1-COD(2012)0328Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2013/EL ajutise erandi tegemise kohta direktiivist 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem

116

2016/C 45/28

P7_TA(2013)0114Krediidiasutused ning usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ***IEuroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet (COM(2011)0453 – C7-0210/2011 – 2011/0203(COD))P7_TC1-COD(2011)0203Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ, ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ

118

2016/C 45/29

P7_TA(2013)0115Krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded ***IEuroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (COM(2011)0452 – C7-0417/2011 – 2011/0202(COD))P7_TC1-COD(2011)0202Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta

119

2016/C 45/30

P7_TA(2013)0116Õhusõidukite maapealne teenindus liidu lennujaamades ***IEuroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse õhusõidukite maapealset teenindust liidu lennujaamades ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/67/EÜ (COM(2011)0824 – C7-0457/2011 – 2011/0397(COD))P7_TC1-COD(2011)0397Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, milles käsitletakse õhusõidukite maapealset teenindust liidu lennujaamades ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/67/EÜ (
  1
  )

1

120

2016/C 45/31

P7_TA(2013)0117Skagerraki suhtes kohaldatavad tehnilised ja kontrollimeetmed ***IEuroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Skagerraki suhtes kohaldatavate teatavate tehniliste ja kontrollimeetmete kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98 ja määrust (EÜ) nr 1342/2008 (COM(2012)0471 – C7-0234/2012 – 2012/0232(COD))P7_TC1-COD(2012)0232Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 Skagerraki suhtes kohaldatavate teatavate tehniliste ja kontrollimeetmete kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1342/2008

154

Kolmapäev, 17. aprill 2013

2016/C 45/32

Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu 9. juuni 2011. aasta otsuse (laste ja teiste pereliikmete elatise rahvusvahelise sissenõudmise 23. novembri 2007. aasta Haagi konventsiooni Euroopa Liidu nimel heakskiitmise kohta) II ja III lisa (COM(2013)0035 – C7-0045/2013 – 2013/0019(NLE))

169

2016/C 45/33

Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2013. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2014. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (2013/2018(BUD))

169

2016/C 45/34

Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) vautšerite käsitlemise osas (COM(2012)0206 – C7-0127/2012 – 2012/0102(CNS))

173

Neljapäev, 18. aprill 2013

2016/C 45/35

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelist viisade väljastamise lihtsustamise lepingut muutva Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise lepingu sõlmimise kohta (12282/2012 – C7-0200/2012 – 2012/0138(NLE))

180

2016/C 45/36

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vahelist viisade väljastamise lihtsustamise lepingut muutva Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise lepingu sõlmimise kohta (12012/2012– C7-0201/2012 – 2012/0140(NLE))

180

2016/C 45/37

Euroopa Parlamendi 18. aprillil 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa rahvastikustatistika kohta (COM(2011)0903 – C7-0518/2011 – 2011/0440(COD))

võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa rahvastikustatistika kohta (COM(2011)0903 – C7-0518/2011 – 2011/0440(COD))

181

2016/C 45/38

Euroopa Parlamendi 18. aprillil 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus laevade ringlussevõtu kohta (COM(2012)0118 – C7-0082/2012 – 2012/0055(COD))

määrus laevade ringlussevõtu kohta (COM(2012)0118 – C7-0082/2012 – 2012/0055(COD))

188

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

5.2.2016

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/1

---

EUROOPA PARLAMENT

2013–2014 ISTUNGJÄRK

15.–18. aprilli 2013. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 242 E, 23.8.2013.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 16. aprill 2013

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/2

---

P7_TA(2013)0118

Meeste ja naiste võrdne kohtlemine seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta resolutsioon meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamist seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega käsitleva nõukogu direktiivi 2004/113/EÜ ülevõtmise ja kohaldamise kohta (2010/2043(INI))

(2016/C 045/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 19 lõiget 1 ja artiklit 260, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 19 lõiget 1 ja artiklit 260,

| — | võttes arvesse 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 2011. aasta suuniseid nõukogu direktiivi 2004/113/EÜ kohaldamise kohta kindlustuse valdkonnas Euroopa Liidu Kohtu otsuse põhjal kohtuasjas C-236/09 (Test-Achats) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 2011. aasta suuniseid nõukogu direktiivi 2004/113/EÜ kohaldamise kohta kindlustuse valdkonnas Euroopa Liidu Kohtu otsuse põhjal kohtuasjas C-236/09 (Test-Achats) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 1. märtsi 2011. aasta otsust kohtuasjas C-236/09 (Test-Achats) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 1. märtsi 2011. aasta otsust kohtuasjas C-236/09 (Test-Achats) (3),

| — | võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse valdkonna õigusekspertide Euroopa võrgustiku 2010. aasta detsembri aruannet „ELi soolise võrdõiguslikkuse eeskirjad ja nende ülevõtmine liikmesriikide õigusse”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse valdkonna õigusekspertide Euroopa võrgustiku 2010. aasta detsembri aruannet „ELi soolise võrdõiguslikkuse eeskirjad ja nende ülevõtmine liikmesriikide õigusse”,

| — | võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse valdkonna õigusekspertide Euroopa võrgustiku 2009. aasta juuli aruannet „Sooline diskrimineerimine seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega ning direktiivi 2004/113/EÜ ülevõtmine”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse valdkonna õigusekspertide Euroopa võrgustiku 2009. aasta juuli aruannet „Sooline diskrimineerimine seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega ning direktiivi 2004/113/EÜ ülevõtmine”,

| — | võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse valdkonna õigusekspertide Euroopa võrgustiku 2011. aasta juuni aruannet „Trans- ja interseksuaalid ning nende diskrimineerimine soo, soolise identiteedi ja soolise väljendumise alusel”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse valdkonna õigusekspertide Euroopa võrgustiku 2011. aasta juuni aruannet „Trans- ja interseksuaalid ning nende diskrimineerimine soo, soolise identiteedi ja soolise väljendumise alusel”,

| — | võttes arvesse oma 30. märtsi 2004. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõtet seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. märtsi 2004. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõtet seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (4),

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 tulemuste hindamise kohta ja soovituste kohta tulevikuks (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 tulemuste hindamise kohta ja soovituste kohta tulevikuks (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A7-0044/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A7-0044/2013),

| A. | arvestades, et direktiivis keelatakse nii otsene kui ka kaudne sooline diskrimineerimine üldsusele kättesaadavatele avaliku ja erasektori kaupadele ja teenustele juurdepääsul ja nende pakkumisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et direktiivis keelatakse nii otsene kui ka kaudne sooline diskrimineerimine üldsusele kättesaadavatele avaliku ja erasektori kaupadele ja teenustele juurdepääsul ja nende pakkumisel;

| B. | arvestades, et direktiivis käsitletakse väljaspool tööturgu esineva soolise diskrimineerimise aspekte; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et direktiivis käsitletakse väljaspool tööturgu esineva soolise diskrimineerimise aspekte;

| C. | arvestades, et naiste ebasoodsam kohtlemine raseduse ja emaduse tõttu, samuti ahistamine ja seksuaalne ahistamine ning korraldus diskrimineerimiseks on ka keelatud igal pool, kus pakutakse kaupu või teenuseid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et naiste ebasoodsam kohtlemine raseduse ja emaduse tõttu, samuti ahistamine ja seksuaalne ahistamine ning korraldus diskrimineerimiseks on ka keelatud igal pool, kus pakutakse kaupu või teenuseid;

| D. | arvestades, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist astutakse soo alusel diskrimineerimisega võitlemiseks vajalikke samme seadusandliku erimenetluse kaudu, milleks on vaja nõukogu ühehäälset otsust ja parlamendi nõusolekut (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 19 lõige 1); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist astutakse soo alusel diskrimineerimisega võitlemiseks vajalikke samme seadusandliku erimenetluse kaudu, milleks on vaja nõukogu ühehäälset otsust ja parlamendi nõusolekut (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 19 lõige 1);

| E. | arvestades, et olemasoleva teabe põhjal on enamik liikmesriike direktiivi üle võtnud kas uute õigusaktide vastuvõtmise või selles valdkonnas olemasolevate õigusaktide muutmise teel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et olemasoleva teabe põhjal on enamik liikmesriike direktiivi üle võtnud kas uute õigusaktide vastuvõtmise või selles valdkonnas olemasolevate õigusaktide muutmise teel;

| F. | arvestades, et mõnes liikmesriigis ei võetud direktiivi täielikult üle või pikendati ülevõtmise tähtaega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõnes liikmesriigis ei võetud direktiivi täielikult üle või pikendati ülevõtmise tähtaega;

| G. | arvestades, et mõnel juhul minnakse riigi õigusaktides kaugemale, kui direktiiv nõuab, ja reguleeritakse ka haridust või meedia ja reklaamidega seotud diskrimineerimist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mõnel juhul minnakse riigi õigusaktides kaugemale, kui direktiiv nõuab, ja reguleeritakse ka haridust või meedia ja reklaamidega seotud diskrimineerimist;

| H. | arvestades, et direktiivi artikli 5 lõikes 2 sätestatud loobumisklausel tekitas pikas plaanis õiguslikku ebakindlust ja võimalikke õigusprobleeme; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et direktiivi artikli 5 lõikes 2 sätestatud loobumisklausel tekitas pikas plaanis õiguslikku ebakindlust ja võimalikke õigusprobleeme;

| I. | arvestades, et komisjoni rakendusaruanne, mille esitamise tähtaeg oli direktiivi kohaselt 2010. aasta, on lükatud edasi hiljemalt 2014. aastaks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjoni rakendusaruanne, mille esitamise tähtaeg oli direktiivi kohaselt 2010. aasta, on lükatud edasi hiljemalt 2014. aastaks;

| J. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu 1. märtsi 2011. aasta otsuses kohtuasjas C-236/09 (Test-Achats) märgitakse, et kõnealuse direktiivi artikli 5 lõige 2, mis sätestab erandi kindlustusele ja sellega seotud finantsteenustele, on vastuolus meeste ja naiste võrdse kohtlemise eesmärgi saavutamisega ega sobi kokku Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu 1. märtsi 2011. aasta otsuses kohtuasjas C-236/09 (Test-Achats) märgitakse, et kõnealuse direktiivi artikli 5 lõige 2, mis sätestab erandi kindlustusele ja sellega seotud finantsteenustele, on vastuolus meeste ja naiste võrdse kohtlemise eesmärgi saavutamisega ega sobi kokku Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga;

| K. | arvestades, et sellest tulenevalt loetakse kõnealune säte vastava üleminekuperioodi lõppemisel ehk antud juhul alates 21. detsembrist 2012 kehtetuks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et sellest tulenevalt loetakse kõnealune säte vastava üleminekuperioodi lõppemisel ehk antud juhul alates 21. detsembrist 2012 kehtetuks;

| L. | arvestades, et 22. detsembril 2011 avaldas komisjon mittesiduvad suunised, mille eesmärk on selgitada olukorda seoses kindlustusandjate ja nendega seotud finantsteenustega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 22. detsembril 2011 avaldas komisjon mittesiduvad suunised, mille eesmärk on selgitada olukorda seoses kindlustusandjate ja nendega seotud finantsteenustega;

| M. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikast lähtudes võib transseksuaalide diskrimineerimist ja soolise identiteedi alusel diskrimineerimist pidada naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonna poliitikas ja õigusaktides sooliseks diskrimineerimiseks (6); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikast lähtudes võib transseksuaalide diskrimineerimist ja soolise identiteedi alusel diskrimineerimist pidada naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonna poliitikas ja õigusaktides sooliseks diskrimineerimiseks (6);

| 1. | väljendab kahetsust tõsiasja üle, et komisjon ei ole esitanud aruannet nõukogu direktiivi 2004/113/EÜ rakendamise kohta ega avaldanud ajakohaseid andmeid liikmesriikide käimasolevate rakendamisprotsesside kohta; |
| --- | --- |

1.

väljendab kahetsust tõsiasja üle, et komisjon ei ole esitanud aruannet nõukogu direktiivi 2004/113/EÜ rakendamise kohta ega avaldanud ajakohaseid andmeid liikmesriikide käimasolevate rakendamisprotsesside kohta;

| 2. | tunnistab, et kohtuasja Test-Achats otsus võis avaldada mõju liikmesriikide rakendamisprotsessidele, kuid märgib, et ainult sellega ei saa õigustada direktiivis nõutud aruande õigel ajal esitamata jätmist; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et kohtuasja Test-Achats otsus võis avaldada mõju liikmesriikide rakendamisprotsessidele, kuid märgib, et ainult sellega ei saa õigustada direktiivis nõutud aruande õigel ajal esitamata jätmist;

| 3. | palub, et komisjon avaldaks võimalikult kiiresti oma aruande ja kõik kättesaadavad andmed; |
| --- | --- |

3.

palub, et komisjon avaldaks võimalikult kiiresti oma aruande ja kõik kättesaadavad andmed;

| 4. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta konkreetseid meetmeid direktiivi ja selle mõju selgitamiseks eluliste näidete varal, mis tagaks, et nii naised kui ka mehed aktsepteeriksid täielikult direktiivi ja kasutaksid seda asjakohaselt tulemusliku vahendina oma õiguste kaitsmisel, pidades silmas võrdse kohtlemise põhimõtet seoses kõikide kaupade ja teenuste kättesaadavusega; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta konkreetseid meetmeid direktiivi ja selle mõju selgitamiseks eluliste näidete varal, mis tagaks, et nii naised kui ka mehed aktsepteeriksid täielikult direktiivi ja kasutaksid seda asjakohaselt tulemusliku vahendina oma õiguste kaitsmisel, pidades silmas võrdse kohtlemise põhimõtet seoses kõikide kaupade ja teenuste kättesaadavusega;

| 5. | peab kohtuasja Test-Achats otsust tervitatavaks, kuid on seisukohal, et see on loonud kindlustusturul jätkuvat ebakindlust; loodab, et sooneutraalsete kriteeriumite väljatöötamise kaudu on võimalik luua mitmetele riskiteguritele tuginevad hinnad, mis kajastavad õiglaselt isikute riskitaset soost sõltumata, ning tuvastada mis tahes võimalik sooline diskrimineerimine; |
| --- | --- |

5.

peab kohtuasja Test-Achats otsust tervitatavaks, kuid on seisukohal, et see on loonud kindlustusturul jätkuvat ebakindlust; loodab, et sooneutraalsete kriteeriumite väljatöötamise kaudu on võimalik luua mitmetele riskiteguritele tuginevad hinnad, mis kajastavad õiglaselt isikute riskitaset soost sõltumata, ning tuvastada mis tahes võimalik sooline diskrimineerimine;

| 6. | on seisukohal, et komisjoni avaldatud suunised, millel puudub siduv või seadusandlik mõju, ei ole ebakindlust täielikult hajutanud; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et komisjoni avaldatud suunised, millel puudub siduv või seadusandlik mõju, ei ole ebakindlust täielikult hajutanud;

| 7. | palub komisjonil astuda probleemiga tegelemiseks praktilisi samme ning teha ettepaneku uue seadusandliku teksti kohta, mis vastab täielikult suunistele; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil astuda probleemiga tegelemiseks praktilisi samme ning teha ettepaneku uue seadusandliku teksti kohta, mis vastab täielikult suunistele;

| 8. | märgib, et kindlustussektor peaks jätkuvalt tegema jõupingutusi kindlustusmaksete vastavusse viimiseks sooneutraalsete kriteeriumidega, lähtudes kindlustusmatemaatiliste arvutuste tegemisel muudest teguritest; |
| --- | --- |

8.

märgib, et kindlustussektor peaks jätkuvalt tegema jõupingutusi kindlustusmaksete vastavusse viimiseks sooneutraalsete kriteeriumidega, lähtudes kindlustusmatemaatiliste arvutuste tegemisel muudest teguritest;

| 9. | palub komisjonil avada kindlustusettevõtjatega mitteametliku dialoogi riskihindamise teemal; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil avada kindlustusettevõtjatega mitteametliku dialoogi riskihindamise teemal;

| 10. | palub komisjonil tutvustada metoodikat, mida ta hakkab kasutama selleks, et mõõta kohtuasja Test-Achats otsuse mõju kindlustushindadele; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil tutvustada metoodikat, mida ta hakkab kasutama selleks, et mõõta kohtuasja Test-Achats otsuse mõju kindlustushindadele;

| 11. | palub komisjonil analüüsida seda küsimust, keskendudes ka tarbijakaitsepoliitikale; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil analüüsida seda küsimust, keskendudes ka tarbijakaitsepoliitikale;

| 12. | palub komisjonil ja liikmesriikidel jälgida tähelepanelikult olukorra arengut kindlustusturul ja kui on märke tegelikust kaudsest diskrimineerimisest, võtta kõik vajalikud meetmed, mis võimaldaksid seda probleemi lahendada ja vältida põhjendamatult kõrgemaid hindu; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil ja liikmesriikidel jälgida tähelepanelikult olukorra arengut kindlustusturul ja kui on märke tegelikust kaudsest diskrimineerimisest, võtta kõik vajalikud meetmed, mis võimaldaksid seda probleemi lahendada ja vältida põhjendamatult kõrgemaid hindu;

| 13. | rõhutab, et kõnealune direktiiv ei piirdu üksnes kindlustusvaldkonnaga ning et selle laiemat reguleerimisala ja eduvõimalusi kaupade ja teenuste kättesaadavuse parandamisel nii avalikus kui ka erasektoris tuleb põhjalikult selgitada, et nii naised kui ka mehed võiksid direktiivi ulatusest ja eesmärgist täielikult aru saada ning direktiivis pakutavaid võimalusi sellest tulenevalt asjakohaselt ära kasutada; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et kõnealune direktiiv ei piirdu üksnes kindlustusvaldkonnaga ning et selle laiemat reguleerimisala ja eduvõimalusi kaupade ja teenuste kättesaadavuse parandamisel nii avalikus kui ka erasektoris tuleb põhjalikult selgitada, et nii naised kui ka mehed võiksid direktiivi ulatusest ja eesmärgist täielikult aru saada ning direktiivis pakutavaid võimalusi sellest tulenevalt asjakohaselt ära kasutada;

| 14. | märgib, et tõendamiskohustuse üleminekuga seotud sätet on rakendatud enamiku liikmesriikide riiklikes õigusaktides; palub komisjonil jälgida kõnealuse sätte rakendamist kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

14.

märgib, et tõendamiskohustuse üleminekuga seotud sätet on rakendatud enamiku liikmesriikide riiklikes õigusaktides; palub komisjonil jälgida kõnealuse sätte rakendamist kõigis liikmesriikides;

| 15. | palub komisjonil võtta arvesse raseduse, emaduseks valmistumise ja emadusega seotud diskrimineerimise juhtumeid, näiteks eluasemesektoris (üürimine) või raskusi laenude saamisel ning samuti juurdepääsu meditsiinitoodetele ja -teenustele, eelkõige juurdepääsu seaduslikult kättesaadavatele reproduktiivtervishoiu teenustele ja soovahetusega seotud raviteenustele; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil võtta arvesse raseduse, emaduseks valmistumise ja emadusega seotud diskrimineerimise juhtumeid, näiteks eluasemesektoris (üürimine) või raskusi laenude saamisel ning samuti juurdepääsu meditsiinitoodetele ja -teenustele, eelkõige juurdepääsu seaduslikult kättesaadavatele reproduktiivtervishoiu teenustele ja soovahetusega seotud raviteenustele;

| 16. | palub komisjonil jälgida eriti tähelepanelikult mis tahes diskrimineerimist, mis on seotud rinnaga toitmisega, sealhulgas võimalikku diskrimineerimist kaupade ja teenuste kättesaadavusel üldkasutatavates ruumides ja avalikes kohtades; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil jälgida eriti tähelepanelikult mis tahes diskrimineerimist, mis on seotud rinnaga toitmisega, sealhulgas võimalikku diskrimineerimist kaupade ja teenuste kättesaadavusel üldkasutatavates ruumides ja avalikes kohtades;

| 17. | palub komisjonil jälgida direktiivi rakendamist ja kohaldamist seoses varjupaika taotlevate rasedate naistega, kelle varjupaigataotlus on läbivaatamisel, tagamaks, et asjakohased lepingud ja tooted hõlmavad ka neid naisi; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil jälgida direktiivi rakendamist ja kohaldamist seoses varjupaika taotlevate rasedate naistega, kelle varjupaigataotlus on läbivaatamisel, tagamaks, et asjakohased lepingud ja tooted hõlmavad ka neid naisi;

| 18. | palub komisjonil Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikast lähtudes tagada, et soolist võrdõiguslikkust käsitlevad poliitikameetmed ja õigusaktid hõlmaksid edaspidi soolisel identiteedil põhinevat diskrimineerimist kõigis selle tahkudes; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikast lähtudes tagada, et soolist võrdõiguslikkust käsitlevad poliitikameetmed ja õigusaktid hõlmaksid edaspidi soolisel identiteedil põhinevat diskrimineerimist kõigis selle tahkudes;

| 19. | märgib pettumusega, et mõnes liikmesriigis ei ole harvad naisettevõtjate ja eriti üksikemade diskrimineerimisjuhtumid laenude või ettevõtluslaenude taotlemisel ning et endiselt puutuvad nad sageli kokku soolistel stereotüüpidel põhinevate takistustega; |
| --- | --- |

19.

märgib pettumusega, et mõnes liikmesriigis ei ole harvad naisettevõtjate ja eriti üksikemade diskrimineerimisjuhtumid laenude või ettevõtluslaenude taotlemisel ning et endiselt puutuvad nad sageli kokku soolistel stereotüüpidel põhinevate takistustega;

| 20. | palub komisjonil koguda parimaid tavasid ja teha need liikmesriikidele kättesaadavaks, et pakkuda vajalikke vahendeid, mis toetavad positiivseid meetmeid ja tagavad vastavate sätete parema rakendamise riigi tasandil; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil koguda parimaid tavasid ja teha need liikmesriikidele kättesaadavaks, et pakkuda vajalikke vahendeid, mis toetavad positiivseid meetmeid ja tagavad vastavate sätete parema rakendamise riigi tasandil;

| 21. | juhib tähelepanu mõnede võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste ebatõhususele, mille põhjuseks on nende tegeliku tegutsemisvõime puudumine, personali vähesus ja ebapiisavad rahalised vahendid; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu mõnede võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste ebatõhususele, mille põhjuseks on nende tegeliku tegutsemisvõime puudumine, personali vähesus ja ebapiisavad rahalised vahendid;

| 22. | palub komisjonil nõuetekohaselt ja täpselt hinnata direktiivi jõustumise järel loodud võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste olukorda ja kontrollida, kas kõik ELi õigusaktides sätestatud tingimused on täidetud; rõhutab eriti tõsiasja, et praegust majanduskriisi ei saa tuua õigustuseks puudujääkidele võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste nõuetekohases toimimises; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil nõuetekohaselt ja täpselt hinnata direktiivi jõustumise järel loodud võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste olukorda ja kontrollida, kas kõik ELi õigusaktides sätestatud tingimused on täidetud; rõhutab eriti tõsiasja, et praegust majanduskriisi ei saa tuua õigustuseks puudujääkidele võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste nõuetekohases toimimises;

| 23. | toonitab, et komisjonilt on vaja andmeid ja enamat läbipaistvust käimasolevate rikkumismenetluste ja -meetmete kohta; |
| --- | --- |

23.

toonitab, et komisjonilt on vaja andmeid ja enamat läbipaistvust käimasolevate rikkumismenetluste ja -meetmete kohta;

| 24. | palub komisjonil luua soo alusel diskrimineerimisega seotud õigusaktide ja kohtupraktika avalik andmebaas; rõhutab vajadust parandada soo alusel diskrimineerimise ohvrite kaitsmist; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil luua soo alusel diskrimineerimisega seotud õigusaktide ja kohtupraktika avalik andmebaas; rõhutab vajadust parandada soo alusel diskrimineerimise ohvrite kaitsmist;

| 25. | juhib tähelepanu sellele, et soo alusel diskrimineerimise valdkonnas tegutsevate õigusala töötajate edasiseks koolitamiseks on vaja rahalist toetust ja ELi tasemel kooskõlastamist, võttes arvesse liikmesriikide kohtute rolli; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu sellele, et soo alusel diskrimineerimise valdkonnas tegutsevate õigusala töötajate edasiseks koolitamiseks on vaja rahalist toetust ja ELi tasemel kooskõlastamist, võttes arvesse liikmesriikide kohtute rolli;

| 26. | juhib tähelepanu sellele, et direktiiv tuleb kõikides liikmesriikides õigeaegselt üle võtta; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu sellele, et direktiiv tuleb kõikides liikmesriikides õigeaegselt üle võtta;

| 27. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

27.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

(2)  ELT C 11, 13.1.2012, lk 1.

(3)  ELT C 130, 30.4.2011, lk 4.

(4)  ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 405.

(5)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 87.

(6)  Kohtuasi C-13/94 (P. v S. ja Cornwall County Council); kohtuasi C-117/01 (K.B. v. National Health Service Pensions Agency ja Secretary of State for Health); kohtuasi C-423/04 (Sarah Margaret Richards v. Secretary of State for Work and Pensions).

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/5

---

P7_TA(2013)0119

Arengu soodustamine kaubanduse abil

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta resolutsioon arengu edendamise kohta kaubanduse kaudu (2012/2224(INI))

(2016/C 045/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 27. jaanuari 2012. aasta teatist kaubanduse, majanduskasvu ja arengu kohta (COM(2012)0022), millega ajakohastatakse 18. septembri 2002. aasta samateemalist teatist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. jaanuari 2012. aasta teatist kaubanduse, majanduskasvu ja arengu kohta (COM(2012)0022), millega ajakohastatakse 18. septembri 2002. aasta samateemalist teatist,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 207 ja 208 ja Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 207 ja 208 ja Euroopa Liidu lepingu artiklit 3,

| — | võttes arvesse komisjoni teisi viimaste aastate sama teemaga seotud teatisi ja töödokumente, sealhulgas teatist arengupoliitika sidususe kohta (COM(2009)0458, SEC(2010)0421, SEC(2011)1627), teatist ELi soolise võrdõiguslikkuse ja arengukoostöös naiste mõjuvõimu suurendamise tegevuskava kohta aastateks 2010–2015 (SEC(2010)0265), teatist muutuste kava kohta ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks (COM(2011)0637), teatist arenguabi rahastamise kohta (COM(2012)0366), teatist ELi lähenemisviisi kohta vastupanuvõimele (COM(2012)0586), teatist sotsiaalkaitse kohta Euroopa Liidu arengukoostöös (COM(2012)0446), teatist koostöö kohta välissuhete valdkonnas COM(2012)0492), samuti teatist kaubandusabistrateegia kohta (COM(2007)0163) ja nimetatud abi järelevalve aastaaruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teisi viimaste aastate sama teemaga seotud teatisi ja töödokumente, sealhulgas teatist arengupoliitika sidususe kohta (COM(2009)0458, SEC(2010)0421, SEC(2011)1627), teatist ELi soolise võrdõiguslikkuse ja arengukoostöös naiste mõjuvõimu suurendamise tegevuskava kohta aastateks 2010–2015 (SEC(2010)0265), teatist muutuste kava kohta ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks (COM(2011)0637), teatist arenguabi rahastamise kohta (COM(2012)0366), teatist ELi lähenemisviisi kohta vastupanuvõimele (COM(2012)0586), teatist sotsiaalkaitse kohta Euroopa Liidu arengukoostöös (COM(2012)0446), teatist koostöö kohta välissuhete valdkonnas COM(2012)0492), samuti teatist kaubandusabistrateegia kohta (COM(2007)0163) ja nimetatud abi järelevalve aastaaruandeid,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. märtsi 2012. aasta järeldusi ELi lähenemisviisi kohta kaubandusele, majanduskasvule ja arengule järgmisel kümnendil ja teisi nõukogu selleteemalisi järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. märtsi 2012. aasta järeldusi ELi lähenemisviisi kohta kaubandusele, majanduskasvule ja arengule järgmisel kümnendil ja teisi nõukogu selleteemalisi järeldusi,

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut (1),

| — | võttes arvesse arengukoostöö rahastamisvahendit (2) ja Euroopa Arengufondi ning nende rakendamist reguleerivaid määrusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukoostöö rahastamisvahendit (2) ja Euroopa Arengufondi ning nende rakendamist reguleerivaid määrusi,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja raamistikuga seotud tegevuskava (3) punkti 11, milles käsitletakse kaubandust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja raamistikuga seotud tegevuskava (3) punkti 11, milles käsitletakse kaubandust,

| — | võttes arvesse Maailmapanga juhtimisel koostatud tõhustatud integreeritud raamistikku kaubandusega seotud abi kohta vähim arenenud riikidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga juhtimisel koostatud tõhustatud integreeritud raamistikku kaubandusega seotud abi kohta vähim arenenud riikidele,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni inimväärse töö tegevuskava ja ÜRO sotsiaalkaitse põhialuste algatust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni inimväärse töö tegevuskava ja ÜRO sotsiaalkaitse põhialuste algatust,

| — | võttes arvesse Pekingis 1995. aasta septembris toimunud neljandat ülemaailmset naistekonverentsi, Pekingis vastuvõetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pekingis 1995. aasta septembris toimunud neljandat ülemaailmset naistekonverentsi, Pekingis vastuvõetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi,

| — | võttes arvesse oma resolutsiooni kaubanduse ja arengu kohta, sealhulgas kaubanduse ja vaesuse kohta (4); resolutsiooni kaubandusabi kohta (5); majanduspartnerluslepinguid (6); ELi üldist soodustuste süsteemi (7); ettevõtja sotsiaalset vastutust (8); arenguriikide maksuküsimusi (9); ELi ja Aafrika vahelisi suhteid (10); toiduga kindlustatust (11); ELi arengupoliitika üldist arengut (12) ja arengupoliitika sidusust (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsiooni kaubanduse ja arengu kohta, sealhulgas kaubanduse ja vaesuse kohta (4); resolutsiooni kaubandusabi kohta (5); majanduspartnerluslepinguid (6); ELi üldist soodustuste süsteemi (7); ettevõtja sotsiaalset vastutust (8); arenguriikide maksuküsimusi (9); ELi ja Aafrika vahelisi suhteid (10); toiduga kindlustatust (11); ELi arengupoliitika üldist arengut (12) ja arengupoliitika sidusust (13),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A7-0054/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A7-0054/2013),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 207 ja 208 on ilmselgelt omavahel seotud; arvestades, et artiklis 207 on sätestatud, et ELi kaubanduspoliitika rajaneb liidu välistegevuse põhimõtetel ja eesmärkidel ning et artiklis 208 nõutakse, et sellise poliitika puhul, mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid, võtaks liit arvesse arengukoostöö eesmärke; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 207 ja 208 on ilmselgelt omavahel seotud; arvestades, et artiklis 207 on sätestatud, et ELi kaubanduspoliitika rajaneb liidu välistegevuse põhimõtetel ja eesmärkidel ning et artiklis 208 nõutakse, et sellise poliitika puhul, mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid, võtaks liit arvesse arengukoostöö eesmärke;

| B. | arvestades, et Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi vastuvõtmise järel võtsid liikmesriigid ja komisjon oma arengukoostöö poliitika osana vastu soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise strateegia; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi vastuvõtmise järel võtsid liikmesriigid ja komisjon oma arengukoostöö poliitika osana vastu soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise strateegia;

| C. | arvestades, et vaesuse vähendamine ja aastatuhande arengueesmärkide järgimine on ELi arengupoliitika nurgakivid ning nendest peaks juhinduma ka ELi arenguriikidele suunatud kaubanduspoliitika; arvestades, et inimõiguste edendamine peaks olema selle poliitika osa ja aitama kaasa sellele, et EL lähtuks arengu valdkonnas õigustepõhisest lähenemisviivist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vaesuse vähendamine ja aastatuhande arengueesmärkide järgimine on ELi arengupoliitika nurgakivid ning nendest peaks juhinduma ka ELi arenguriikidele suunatud kaubanduspoliitika; arvestades, et inimõiguste edendamine peaks olema selle poliitika osa ja aitama kaasa sellele, et EL lähtuks arengu valdkonnas õigustepõhisest lähenemisviivist;

| D. | arvestades, et kaubanduse liberaliseerimise ja vaesuse vähendamise vahel ei ole küll iseeneslikku seost, kuid kaubanduse avamine võib õigete tingimuste korral olla üks kõige tulemuslikumaid majanduskasvu ja arengu edendajaid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kaubanduse liberaliseerimise ja vaesuse vähendamise vahel ei ole küll iseeneslikku seost, kuid kaubanduse avamine võib õigete tingimuste korral olla üks kõige tulemuslikumaid majanduskasvu ja arengu edendajaid;

| E. | arvestades, et eduka kaubandusel põhineva arengu väljavaated sõltuvad muu hulgas institutsioonide korralikust toimimisest, tulemuslikust korruptsioonivastasest võitlusest, toimivast erasektorist ning laiapõhjalise ja kaasava majandusarengu, mitmekesistamise ja lisandväärtuse järkjärgulisest suurendamisest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et eduka kaubandusel põhineva arengu väljavaated sõltuvad muu hulgas institutsioonide korralikust toimimisest, tulemuslikust korruptsioonivastasest võitlusest, toimivast erasektorist ning laiapõhjalise ja kaasava majandusarengu, mitmekesistamise ja lisandväärtuse järkjärgulisest suurendamisest;

| F. | arvestades, et kuigi ELi arenguriikidele suunatud kaubanduspoliitika eesmärk on integreerida arenguriigid paremini rahvusvahelisse kaubandussüsteemi, ei ole sellel poliitikal selgelt määratletud arengueesmärke, mistõttu on oht, et see võib kohaliku tootmise hoopiski hävitada ja suurendada sõltuvust tooraineekspordist; arvestades, et liberaliseerimiseks tehtud olulistele pingutustele vaatamata ei ole mõned arengumaad, eelkõige vähim arenenud riigid, suutnud oma tootmist ja eksporti mitmekesistada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kuigi ELi arenguriikidele suunatud kaubanduspoliitika eesmärk on integreerida arenguriigid paremini rahvusvahelisse kaubandussüsteemi, ei ole sellel poliitikal selgelt määratletud arengueesmärke, mistõttu on oht, et see võib kohaliku tootmise hoopiski hävitada ja suurendada sõltuvust tooraineekspordist; arvestades, et liberaliseerimiseks tehtud olulistele pingutustele vaatamata ei ole mõned arengumaad, eelkõige vähim arenenud riigid, suutnud oma tootmist ja eksporti mitmekesistada;

| G. | arvestades, et globaliseerumise mõju vaesuse vähendamisele on ebaühtlane; arvestades, et suur osa arenguriikide ja eelkõige vähim arenenud riikide elanikkonnast elab endiselt äärmises vaesuses: kui 1990. aastal elas ainult 18 % äärmiselt vaestest inimestest vähim arenenud maades, siis 2007. aastaks elas neist seal juba 36 %; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et globaliseerumise mõju vaesuse vähendamisele on ebaühtlane; arvestades, et suur osa arenguriikide ja eelkõige vähim arenenud riikide elanikkonnast elab endiselt äärmises vaesuses: kui 1990. aastal elas ainult 18 % äärmiselt vaestest inimestest vähim arenenud maades, siis 2007. aastaks elas neist seal juba 36 %;

| H. | arvestades, et majanduspartnerluslepingute läbirääkimised on ajakavast tublisti maha jäänud, üldine edasiminek on endiselt vaevaline, ELi majanduspartnerluslepingute strateegias ei ole arengueesmärgid selgelt kindlaks määratud ja olukorra parandamiseks tuleb läbirääkimistel tähtaja kehtestamise asemel uuesti keskenduda arengule; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et majanduspartnerluslepingute läbirääkimised on ajakavast tublisti maha jäänud, üldine edasiminek on endiselt vaevaline, ELi majanduspartnerluslepingute strateegias ei ole arengueesmärgid selgelt kindlaks määratud ja olukorra parandamiseks tuleb läbirääkimistel tähtaja kehtestamise asemel uuesti keskenduda arengule;

| I. | arvestades, et maailmas valitseva kaubanduse liberaliseerimise tingimustes on vaestel riikidel raske kompenseerida kaubandusmaksude vähenemist; arvestades ohtu, et kuna töödeldud kaupade tollimaksud on kõrgemad kui toorainete tollimaksud, võivad arenguriigid jäädagi vaid tooraine eksportijateks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et maailmas valitseva kaubanduse liberaliseerimise tingimustes on vaestel riikidel raske kompenseerida kaubandusmaksude vähenemist; arvestades ohtu, et kuna töödeldud kaupade tollimaksud on kõrgemad kui toorainete tollimaksud, võivad arenguriigid jäädagi vaid tooraine eksportijateks;

| J. | arvestades, et tuleb kõrvaldada ühise põllumajanduspoliitika negatiivne mõju arenguriikide kaubandusele ja arengule; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tuleb kõrvaldada ühise põllumajanduspoliitika negatiivne mõju arenguriikide kaubandusele ja arengule;

| K. | arvestades, et agrokütuste tootmismahud on suurenenud peaaegu eranditult monokultuuride tööstusliku suurtootmise tõttu, tuues kaasa keskkonna, bioloogilise mitmekesisuse, mulla viljakuse ja vee kättesaadavuse seisukohast kahjulike põllumajandustavade levimise; arvestades, et agrokütuste kasutamise laienemisel võivad olla dramaatilised tagajärjed seoses maa omandiõiguste rikkumise, elutähtsate ressursside kättesaamatuks muutumise, metsade hävitamise ja keskkonnaseisundi halvenemisega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et agrokütuste tootmismahud on suurenenud peaaegu eranditult monokultuuride tööstusliku suurtootmise tõttu, tuues kaasa keskkonna, bioloogilise mitmekesisuse, mulla viljakuse ja vee kättesaadavuse seisukohast kahjulike põllumajandustavade levimise; arvestades, et agrokütuste kasutamise laienemisel võivad olla dramaatilised tagajärjed seoses maa omandiõiguste rikkumise, elutähtsate ressursside kättesaamatuks muutumise, metsade hävitamise ja keskkonnaseisundi halvenemisega;

| L. | arvestades, et alates 1. jaanuarist 2014 jäetakse kõrgema sissetulekuga riigid ELi üldisest soodustuste süsteemist välja, kuid on selgusetu, mil määral see loob vähim arenenud riikidele uusi ekspordivõimalusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et alates 1. jaanuarist 2014 jäetakse kõrgema sissetulekuga riigid ELi üldisest soodustuste süsteemist välja, kuid on selgusetu, mil määral see loob vähim arenenud riikidele uusi ekspordivõimalusi;

| M. | arvestades, et kaubandusabi eesmärk on abistada arenguriike muu hulgas nende kaubandusalase suutlikkuse arendamise, kaubandusele kehtestatud haldustõkete vähendamise, tõhusa kaubaveo-infrastruktuuri rajamise ja kohalike ettevõtete tugevdamisega, et valmistada neid ette konkurentsiks ja kohaliku nõudluse rahuldamiseks ning võimaldada neil uutest turuvõimalustest kasu saada; arvestades, et kaubandusabi peaks aitama edendada töötlemist ja tootmise mitmekesistamist, toetama piirkondlikku integratsiooni, hõlbustama tehnosiirdeid ning kodumaiste tootmisvõimsuste rajamist või arendamist ning aitama vähendada sissetulekute erinevusi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kaubandusabi eesmärk on abistada arenguriike muu hulgas nende kaubandusalase suutlikkuse arendamise, kaubandusele kehtestatud haldustõkete vähendamise, tõhusa kaubaveo-infrastruktuuri rajamise ja kohalike ettevõtete tugevdamisega, et valmistada neid ette konkurentsiks ja kohaliku nõudluse rahuldamiseks ning võimaldada neil uutest turuvõimalustest kasu saada; arvestades, et kaubandusabi peaks aitama edendada töötlemist ja tootmise mitmekesistamist, toetama piirkondlikku integratsiooni, hõlbustama tehnosiirdeid ning kodumaiste tootmisvõimsuste rajamist või arendamist ning aitama vähendada sissetulekute erinevusi;

| N. | arvestades, et piirkondlik integratsioon aitab tulemuslikult saavutada heaolu, rahu ja julgeolekut; arvestades, et paremini toimiva piirkondliku ja sisekaubanduse soodne mõju arengule võib, eriti seoses kliimamuutusega, olla sama suur või suurem kui väliskaubanduse laienemise mõju; arvestades, et kui Aafrika väliskaubandus põhineb valdavalt toorainel, siis piirkondlikus kaubanduses domineerivad töödeldud kaubad; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et piirkondlik integratsioon aitab tulemuslikult saavutada heaolu, rahu ja julgeolekut; arvestades, et paremini toimiva piirkondliku ja sisekaubanduse soodne mõju arengule võib, eriti seoses kliimamuutusega, olla sama suur või suurem kui väliskaubanduse laienemise mõju; arvestades, et kui Aafrika väliskaubandus põhineb valdavalt toorainel, siis piirkondlikus kaubanduses domineerivad töödeldud kaubad;

| O. | arvestades, et loodusvarade ekspordiga kaasneb sageli nii korruptsioon kui ka seisak muudes majandussektorites; arvestades, et nn loodusvarade needuse nähtuse olemasolu on nüüdseks üldtunnustatud ja ELi kaubanduspoliitika peab püüdma seda nähtust ennetada ja tõrjuda; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et loodusvarade ekspordiga kaasneb sageli nii korruptsioon kui ka seisak muudes majandussektorites; arvestades, et nn loodusvarade needuse nähtuse olemasolu on nüüdseks üldtunnustatud ja ELi kaubanduspoliitika peab püüdma seda nähtust ennetada ja tõrjuda;

| P. | arvestades, et konfliktide rahastamiseks kasutatavad nn konfliktiressursid on loodusvarad, mille süstemaatiline kasutamine ja millega konfliktiolukorras kauplemine soodustab ränka inimõiguste rikkumist, rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumist või rahvusvahelise õiguse tähenduses kuriteoks peetavat rikkumist või viib selliste rikkumisteni; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et konfliktide rahastamiseks kasutatavad nn konfliktiressursid on loodusvarad, mille süstemaatiline kasutamine ja millega konfliktiolukorras kauplemine soodustab ränka inimõiguste rikkumist, rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumist või rahvusvahelise õiguse tähenduses kuriteoks peetavat rikkumist või viib selliste rikkumisteni;

| Q. | arvestades, et ELi poliitikavaldkonnad peavad toetama toiduga kindlustatust ega tohi seda kunagi ohustada; arvestades, et hädavajalik on ka peatada toidupuuduse all kannatavates arenguriikides ja piirkondades põllumajandusmaade eraldamine eesmärkideks, mis ei ole seotud kohalike või piirkondlike toiduainevajaduste rahuldamisega („maade hõivamise” probleem); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ELi poliitikavaldkonnad peavad toetama toiduga kindlustatust ega tohi seda kunagi ohustada; arvestades, et hädavajalik on ka peatada toidupuuduse all kannatavates arenguriikides ja piirkondades põllumajandusmaade eraldamine eesmärkideks, mis ei ole seotud kohalike või piirkondlike toiduainevajaduste rahuldamisega („maade hõivamise” probleem);

| R. | arvestades, et eelkõige biokütuste kasutamise toetamine on põhjustanud arenguriikides maakasutuse kaudseid muutusi ja toiduhindade kõikumist; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et eelkõige biokütuste kasutamise toetamine on põhjustanud arenguriikides maakasutuse kaudseid muutusi ja toiduhindade kõikumist;

| S. | arvestades, et stabiilse ja säästva arengu jaoks ülitähtsate toimivate kinnisvara- ja krediiditurgude alus on kindlus maaomandi suhtes väiketalunike jaoks, kes moodustavad suurema osa arenguriikide maaomanikest ja on kõige haavatavamad; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et stabiilse ja säästva arengu jaoks ülitähtsate toimivate kinnisvara- ja krediiditurgude alus on kindlus maaomandi suhtes väiketalunike jaoks, kes moodustavad suurema osa arenguriikide maaomanikest ja on kõige haavatavamad;

| T. | arvestades, et on väga vajalik investeerida naiste võimalustesse, eelkõige seoses mikrokrediidiga, et saada kasulikke tulemusi majandusliku ja sotsiaalse arengu osas; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et on väga vajalik investeerida naiste võimalustesse, eelkõige seoses mikrokrediidiga, et saada kasulikke tulemusi majandusliku ja sotsiaalse arengu osas;

Kaubanduse muutmine tõhusaks majanduskasvu, arengu ja vaesuse vähendamise veduriks

| 1. | kinnitab oma seisukohta, et säästva arengu edendamine peab olema ELi arenguriikidele suunatud kaubanduspoliitika peamine eesmärk; on seisukohal, et kõigi selle poliitika alla kuuluvate algatuste jaoks tuleb püstitada konkreetsed ja jätkusuutlikud arengualased eesmärgid; |
| --- | --- |

1.

kinnitab oma seisukohta, et säästva arengu edendamine peab olema ELi arenguriikidele suunatud kaubanduspoliitika peamine eesmärk; on seisukohal, et kõigi selle poliitika alla kuuluvate algatuste jaoks tuleb püstitada konkreetsed ja jätkusuutlikud arengualased eesmärgid;

| 2. | rõhutab, et kuna ei saa kindlalt eeldada, et kaubanduse liberaliseerimine tekitab majanduskasvu ja vähendab vaesust, peab kaubandus- ja kaubandusabi poliitika põhinema järjepidevalt läbipaistvatel, kaasavatel ja osalusprotsessidel, mis hõlmavad kõiki sidusrühmi, kusjuures erilist tähelepanu tuleb pöörata kõige ebasoodsamas olukorras olevatele isikutele, eeskätt naistele; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et kuna ei saa kindlalt eeldada, et kaubanduse liberaliseerimine tekitab majanduskasvu ja vähendab vaesust, peab kaubandus- ja kaubandusabi poliitika põhinema järjepidevalt läbipaistvatel, kaasavatel ja osalusprotsessidel, mis hõlmavad kõiki sidusrühmi, kusjuures erilist tähelepanu tuleb pöörata kõige ebasoodsamas olukorras olevatele isikutele, eeskätt naistele;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et ELi ja arenguriikide vaheline õiglane kaubandus peab põhinema Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööõiguse reeglite ja töötingimuste täielikul tunnustamisel ja tagamisel ning kindlustama võimalikult kõrgete sotsiaal- ja keskkonnanormide kohaldamise; rõhutab, et see hõlmab õiglase hinna maksmist arenguriikidest pärit ressursside ja põllumajandustoodete eest; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et ELi ja arenguriikide vaheline õiglane kaubandus peab põhinema Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööõiguse reeglite ja töötingimuste täielikul tunnustamisel ja tagamisel ning kindlustama võimalikult kõrgete sotsiaal- ja keskkonnanormide kohaldamise; rõhutab, et see hõlmab õiglase hinna maksmist arenguriikidest pärit ressursside ja põllumajandustoodete eest;

| 4. | palub pöörata erilist tähelepanu soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu edendamisele; |
| --- | --- |

4.

palub pöörata erilist tähelepanu soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu edendamisele;

| 5. | tunneb heameelt selle üle, et muutuste kavas (COM(2011)0637) keskendutakse ettevõtluskeskkonnale, piirkondlikule integratsioonile ja maailmaturgudele, samuti sotsiaalkaitsele, tervishoiule, haridusele ja tööhõivele; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt selle üle, et muutuste kavas (COM(2011)0637) keskendutakse ettevõtluskeskkonnale, piirkondlikule integratsioonile ja maailmaturgudele, samuti sotsiaalkaitsele, tervishoiule, haridusele ja tööhõivele;

| 6. | nõuab, et rakendataks täielikult arengupoliitika sidususe põhimõtet, sealhulgas kaotataks kõik ebaõiglased tootmis- ja kaubandustavad, ülepüük ning arengut kahjustavad ja toiduga kindlustatust ohustavad põllumajandussubsiidiumid; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et rakendataks täielikult arengupoliitika sidususe põhimõtet, sealhulgas kaotataks kõik ebaõiglased tootmis- ja kaubandustavad, ülepüük ning arengut kahjustavad ja toiduga kindlustatust ohustavad põllumajandussubsiidiumid;

| 7. | rõhutab, et investeerimispoliitika toob arenguriikide jaoks kaasa kaks peamist ülesannet: riiklikul tasandil tuleb investeerimispoliitika kaasata arengustrateegiasse ning see peab hõlmama säästva arengu eesmärke; rahvusvahelisel tasandil tuleb tugevdada rahvusvaheliste investeerimislepingute arengumõõdet ning tasakaalustada riikide ja investorite õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et investeerimispoliitika toob arenguriikide jaoks kaasa kaks peamist ülesannet: riiklikul tasandil tuleb investeerimispoliitika kaasata arengustrateegiasse ning see peab hõlmama säästva arengu eesmärke; rahvusvahelisel tasandil tuleb tugevdada rahvusvaheliste investeerimislepingute arengumõõdet ning tasakaalustada riikide ja investorite õigused ja kohustused;

| 8. | peab kahetsusväärseks, et ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (Unctad) 2012. aasta maailma investeeringute aruande kohaselt järgivad mõned 2011. aastal sõlmitud rahvusvahelised investeerimislepingud traditsioonilist mudelit, kus lepingu ainus eesmärk on investeeringute kaitse; tunneb aga heameelt selle üle, et mõned uued rahvusvahelised investeerimislepingud sisaldavad sätteid, millega tagatakse, et leping ei takista riikide säästva arengu strateegiaid, mis on suunatud investeeringute keskkonna- ja sotsiaalsele mõjule, vaid pigem toetavad neid; |
| --- | --- |

8.

peab kahetsusväärseks, et ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (Unctad) 2012. aasta maailma investeeringute aruande kohaselt järgivad mõned 2011. aastal sõlmitud rahvusvahelised investeerimislepingud traditsioonilist mudelit, kus lepingu ainus eesmärk on investeeringute kaitse; tunneb aga heameelt selle üle, et mõned uued rahvusvahelised investeerimislepingud sisaldavad sätteid, millega tagatakse, et leping ei takista riikide säästva arengu strateegiaid, mis on suunatud investeeringute keskkonna- ja sotsiaalsele mõjule, vaid pigem toetavad neid;

| 9. | tõdeb murelikult, et algatatakse üha rohkem rahvusvahelistest investeerimislepingutest tulenevate investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise menetlusi, mille puhul investorid on seadnud kahtluse alla peamised riiklikud poliitilised suunad, väites, et need on kahjustanud nende äriväljavaateid; rõhutab sellega seoses, et Unctadi 2012. aasta maailma investeeringute aruandest nähtub, et rahvusvahelised investeerimislepingud muutuvad üha vastuolulisemaks ja poliitiliselt tundlikumaks, peamiselt nendest lepingutest tulenevate investori ja riigi vaheliste vahekohtumenetluste rohkuse tõttu, mis põhjustab üha enam rahulolematust (nt Austraalia tegi kaubanduspoliitilise avalduse, mille kohaselt Austraalia kavatseb edaspidi mitte lisada rahvusvahelistesse investeerimislepingutesse investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist käsitlevaid sätteid) ja annab muu hulgas tunnistust süsteemi puudustest (nt selliste sätete nagu sundvõõrandamine liiga lai kohaldamisala, mure vahekohtunike kvalifikatsiooni pärast, menetluse läbipaistmatuse ja kulukuse ning investori ja riigi vaheliste vaidluste ja riikidevaheliste vaidluste menetluste vaheliste seoste pärast); nõuab seepärast, et kõigis tulevastes Euroopa investeerimislepingutes oleks tagatud, et rahvusvaheliste investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamisel ei kahjustataks riikide võimet luua seadusi, mis kaitsevad avalikke huve; |
| --- | --- |

9.

tõdeb murelikult, et algatatakse üha rohkem rahvusvahelistest investeerimislepingutest tulenevate investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise menetlusi, mille puhul investorid on seadnud kahtluse alla peamised riiklikud poliitilised suunad, väites, et need on kahjustanud nende äriväljavaateid; rõhutab sellega seoses, et Unctadi 2012. aasta maailma investeeringute aruandest nähtub, et rahvusvahelised investeerimislepingud muutuvad üha vastuolulisemaks ja poliitiliselt tundlikumaks, peamiselt nendest lepingutest tulenevate investori ja riigi vaheliste vahekohtumenetluste rohkuse tõttu, mis põhjustab üha enam rahulolematust (nt Austraalia tegi kaubanduspoliitilise avalduse, mille kohaselt Austraalia kavatseb edaspidi mitte lisada rahvusvahelistesse investeerimislepingutesse investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist käsitlevaid sätteid) ja annab muu hulgas tunnistust süsteemi puudustest (nt selliste sätete nagu sundvõõrandamine liiga lai kohaldamisala, mure vahekohtunike kvalifikatsiooni pärast, menetluse läbipaistmatuse ja kulukuse ning investori ja riigi vaheliste vaidluste ja riikidevaheliste vaidluste menetluste vaheliste seoste pärast); nõuab seepärast, et kõigis tulevastes Euroopa investeerimislepingutes oleks tagatud, et rahvusvaheliste investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamisel ei kahjustataks riikide võimet luua seadusi, mis kaitsevad avalikke huve;

| 10. | tuletab meelde, et investeeringute tegemine säästva arengu tagamiseks valmistab arengumaadele ja eriti vähim arenenud riikidele endiselt suuri raskusi; rõhutab sellega seoses, et Unctad on välja töötanud põhjaliku säästva arengu investeerimispoliitika raamistiku, milles pannakse erilist rõhku välisinvesteeringute ja säästva arengu seostele; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et investeeringute tegemine säästva arengu tagamiseks valmistab arengumaadele ja eriti vähim arenenud riikidele endiselt suuri raskusi; rõhutab sellega seoses, et Unctad on välja töötanud põhjaliku säästva arengu investeerimispoliitika raamistiku, milles pannakse erilist rõhku välisinvesteeringute ja säästva arengu seostele;

| 11. | kutsub ELi üles aktiivselt kasutama arvukaid tema käsutuses olevaid vahendeid rahu, inimõiguste tunnustamise, demokraatia, õigusriigi põhimõtete, hea valitsemistava, tugeva riigirahanduse, infrastruktuuriinvesteeringute, Euroopa ettevõtete ja nende tütarettevõtete poolt sotsiaalsete normide järgimise, põhiteenuste usaldusväärse osutamise ning kaasava majanduskasvu ja vaesuse vähendamise alaste püüdluste toetamiseks arenguriikides, et aidata seeläbi ka luua tõhusa kaubandusabi ning jätkusuutliku kaubanduse arengu jaoks soodsamat keskkonda; |
| --- | --- |

11.

kutsub ELi üles aktiivselt kasutama arvukaid tema käsutuses olevaid vahendeid rahu, inimõiguste tunnustamise, demokraatia, õigusriigi põhimõtete, hea valitsemistava, tugeva riigirahanduse, infrastruktuuriinvesteeringute, Euroopa ettevõtete ja nende tütarettevõtete poolt sotsiaalsete normide järgimise, põhiteenuste usaldusväärse osutamise ning kaasava majanduskasvu ja vaesuse vähendamise alaste püüdluste toetamiseks arenguriikides, et aidata seeläbi ka luua tõhusa kaubandusabi ning jätkusuutliku kaubanduse arengu jaoks soodsamat keskkonda;

| 12. | toonitab, et arenguriikide edukaks kaasamiseks maailma kaubandusse on vaja enamat kui parem juurdepääs turule ja rangemad rahvusvahelised kaubanduseeskirjad; rõhutab, et järelikult peaks kaubandusabi kavandamine toetama arenguriikide riigisiseseid püüdlusi edendada kohalikku kaubandust, kõrvaldada pakkumisega seotud takistused ja tegeleda struktuuriliste nõrkustega, mida aitavad saavutada riigisisesed kaubanduspoliitika reformid, kaubanduse lihtsustamine, tolli võimekuse tõstmine, infrastruktuuri kaasajastamine, tootmisvõimsuste suurendamine ning sise- ja piirkondlike turgude loomine; |
| --- | --- |

12.

toonitab, et arenguriikide edukaks kaasamiseks maailma kaubandusse on vaja enamat kui parem juurdepääs turule ja rangemad rahvusvahelised kaubanduseeskirjad; rõhutab, et järelikult peaks kaubandusabi kavandamine toetama arenguriikide riigisiseseid püüdlusi edendada kohalikku kaubandust, kõrvaldada pakkumisega seotud takistused ja tegeleda struktuuriliste nõrkustega, mida aitavad saavutada riigisisesed kaubanduspoliitika reformid, kaubanduse lihtsustamine, tolli võimekuse tõstmine, infrastruktuuri kaasajastamine, tootmisvõimsuste suurendamine ning sise- ja piirkondlike turgude loomine;

| 13. | tuletab meelde, et rahvusvahelisel kaubandusel puudub automaatne seos vaesuse vähendamisega; märgib sellega seoses, et Unctadi väitel on 1990. aastate algusest saadik vähim arenenud riikide kaubanduse integratsiooni keskmine tase (mida mõõdetakse kaupade ja teenuste ekspordi ja impordi suhtega SKPsse) tegelikult olnud kõrgem kui arenenud majandusega riikides; teeb siit järelduse, et massilise vaesuse püsimise vähim arenenud riikides tingib alaareng ning nende riikide suutmatus edendada struktuurseid ümberkujundusi, luua tootmisvõimsusi ja tekitada riiklikul tasandil tootlikku tööhõivet; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et rahvusvahelisel kaubandusel puudub automaatne seos vaesuse vähendamisega; märgib sellega seoses, et Unctadi väitel on 1990. aastate algusest saadik vähim arenenud riikide kaubanduse integratsiooni keskmine tase (mida mõõdetakse kaupade ja teenuste ekspordi ja impordi suhtega SKPsse) tegelikult olnud kõrgem kui arenenud majandusega riikides; teeb siit järelduse, et massilise vaesuse püsimise vähim arenenud riikides tingib alaareng ning nende riikide suutmatus edendada struktuurseid ümberkujundusi, luua tootmisvõimsusi ja tekitada riiklikul tasandil tootlikku tööhõivet;

| 14. | rõhutab ka Unctadi väidet, et kaubanduse ennatlik ja kiire liberaliseerimine, mida 1980. ja 1990. aastatel soovitati paljudele madala sissetulekuga arenguriikidele, tõi kaasa deindustrialiseerimise ja sellise integratsiooni, mis suurendas nende sõltuvust välisturgudest ja vastuvõtlikkust välisturgude mõjudele, samas kui riigid, kes avasid oma majandused aeglaselt ja järkjärguliselt ning vastavalt oma tootmisvõimsuste arengule, on kaubanduse liberaliseerimisest on kõige enam kasu saanud ja kõige rohkem absoluutset vaesust vähendanud ning struktuursete ümberkujunduste teel edenenud; |
| --- | --- |

14.

rõhutab ka Unctadi väidet, et kaubanduse ennatlik ja kiire liberaliseerimine, mida 1980. ja 1990. aastatel soovitati paljudele madala sissetulekuga arenguriikidele, tõi kaasa deindustrialiseerimise ja sellise integratsiooni, mis suurendas nende sõltuvust välisturgudest ja vastuvõtlikkust välisturgude mõjudele, samas kui riigid, kes avasid oma majandused aeglaselt ja järkjärguliselt ning vastavalt oma tootmisvõimsuste arengule, on kaubanduse liberaliseerimisest on kõige enam kasu saanud ja kõige rohkem absoluutset vaesust vähendanud ning struktuursete ümberkujunduste teel edenenud;

| 15. | rõhutab, et selleks, et majanduskasv ja rikkuse loomine oleks kaasav, jätkusuutlik ja tõhus vaesuse vähendamisel, tuleks see saavutada vaesusest enam mõjutatud sektorites ja nendes valdkondades, kus vaesed inimesed töötavad; juhib tähelepanu sellele, et majanduskasv peaks tooma kasu ka naistele ja suurendama nende võimalusi ning peaks keskenduma üldise ettevõtluskeskkonna parandamisele VKEde edendamiseks ning jätkusuutlike mikrorahastamis- ja mikrolaenuvõimaluste tekkimiseks; rõhutab, et antud valdkonnas peaks arengu- ja kaubanduspoliitika olema kantud innovatsioonist, loomingulisusest ja konkurentsivõimest, et luua töökohti ja suurendada ebasoodsas olukorras olijate mõjuvõimu; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et selleks, et majanduskasv ja rikkuse loomine oleks kaasav, jätkusuutlik ja tõhus vaesuse vähendamisel, tuleks see saavutada vaesusest enam mõjutatud sektorites ja nendes valdkondades, kus vaesed inimesed töötavad; juhib tähelepanu sellele, et majanduskasv peaks tooma kasu ka naistele ja suurendama nende võimalusi ning peaks keskenduma üldise ettevõtluskeskkonna parandamisele VKEde edendamiseks ning jätkusuutlike mikrorahastamis- ja mikrolaenuvõimaluste tekkimiseks; rõhutab, et antud valdkonnas peaks arengu- ja kaubanduspoliitika olema kantud innovatsioonist, loomingulisusest ja konkurentsivõimest, et luua töökohti ja suurendada ebasoodsas olukorras olijate mõjuvõimu;

| 16. | tervitab asjaolu, et komisjon tunnistab vajadust toetada väiketootjate ja -ettevõtjate osalemist; juhib tähelepanu õiglase kaubanduse skeemide turupotentsiaalile ja nende tõhususele sotsiaalse arengu hõlbustamisel; |
| --- | --- |

16.

tervitab asjaolu, et komisjon tunnistab vajadust toetada väiketootjate ja -ettevõtjate osalemist; juhib tähelepanu õiglase kaubanduse skeemide turupotentsiaalile ja nende tõhususele sotsiaalse arengu hõlbustamisel;

| 17. | teeb ettepaneku, et komisjon suurendaks rahvusvahelisel tasandil jätkusuutlike riigihangete osatähtsust; |
| --- | --- |

17.

teeb ettepaneku, et komisjon suurendaks rahvusvahelisel tasandil jätkusuutlike riigihangete osatähtsust;

| 18. | kutsub ELi, liikmesriike ja teisi rahastajaid üles tunnistama naiste ülitähtsat rolli majandusarengus ja kohandama oma abi naiste sotsiaalse ja finantsilise mõjuvõimu suurendamiseks, andes muu hulgas eraldi naistele sihipärast abi ettevõtluse arendamiseks ja mikrokrediidi teenuste kättesaadavaks muutmiseks; |
| --- | --- |

18.

kutsub ELi, liikmesriike ja teisi rahastajaid üles tunnistama naiste ülitähtsat rolli majandusarengus ja kohandama oma abi naiste sotsiaalse ja finantsilise mõjuvõimu suurendamiseks, andes muu hulgas eraldi naistele sihipärast abi ettevõtluse arendamiseks ja mikrokrediidi teenuste kättesaadavaks muutmiseks;

| 19. | tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde ELi tegevuskava sugudevahelise võrdsuse küsimustega arvestamiseks arengukoostöö valdkonnas ning selles kavas esitatud tegevusi; |
| --- | --- |

19.

tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde ELi tegevuskava sugudevahelise võrdsuse küsimustega arvestamiseks arengukoostöö valdkonnas ning selles kavas esitatud tegevusi;

| 20. | kordab, et EL peab kohaldama kogu oma välispoliitikas, sealhulgas rahvusvahelises kaubanduses, poliitikavaldkondade arengusidusust ning inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse austamist, edendamist ja kaitset; ootab ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilisele tegevuskavale lisatud tegevuskavas sisalduvate kaubandust käsitlevate punktide täielikku rakendamist; |
| --- | --- |

20.

kordab, et EL peab kohaldama kogu oma välispoliitikas, sealhulgas rahvusvahelises kaubanduses, poliitikavaldkondade arengusidusust ning inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse austamist, edendamist ja kaitset; ootab ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilisele tegevuskavale lisatud tegevuskavas sisalduvate kaubandust käsitlevate punktide täielikku rakendamist;

| 21. | on arvamusel, et jätkusuutliku majandusarengu strateegiates tuleks muu hulgas ette näha: erasektori osalus reaalmajanduses, piirkondlik ühtekuuluvus ja turgude integreerimine piiriülese koostöö kaudu ning avatud ja ausa kaubanduse arendamine eeskirjadel põhinevas mitmepoolses kaubandusraamistikus; |
| --- | --- |

21.

on arvamusel, et jätkusuutliku majandusarengu strateegiates tuleks muu hulgas ette näha: erasektori osalus reaalmajanduses, piirkondlik ühtekuuluvus ja turgude integreerimine piiriülese koostöö kaudu ning avatud ja ausa kaubanduse arendamine eeskirjadel põhinevas mitmepoolses kaubandusraamistikus;

| 22. | tuletab meelde, kui olulised on investeeringud, mille eesmärk on luua, arendada ja tugevdada olulisi sadama-, transpordi-, energia- ja telekommunikatsiooni infrastruktuure, eelkõige piiriüleseid; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, kui olulised on investeeringud, mille eesmärk on luua, arendada ja tugevdada olulisi sadama-, transpordi-, energia- ja telekommunikatsiooni infrastruktuure, eelkõige piiriüleseid;

| 23. | kutsub üles riike, mis saavad kaubanduse abil arengu edendamise toetusi, koondama ka oma sisemisi ressursse, sealhulgas eelarvetulu maksude nõuetekohase kogumise abil ja inimkapitali; kutsub komisjoni üles toetama oma tegevusega loodusvarade läbipaistvat ja jätkusuutlikku majandamist riikides, kus see on sissetuleku allikas; rõhutab, et on vaja tagada täielik läbipaistvus maksete puhul, mida Euroopa ettevõtjad teevad valitustele; palub komisjonil toetada arengumaades jätkusuutliku industrialiseerimise strateegiaid, mille eesmärk on turustada lisandväärtusega tooteid; |
| --- | --- |

23.

kutsub üles riike, mis saavad kaubanduse abil arengu edendamise toetusi, koondama ka oma sisemisi ressursse, sealhulgas eelarvetulu maksude nõuetekohase kogumise abil ja inimkapitali; kutsub komisjoni üles toetama oma tegevusega loodusvarade läbipaistvat ja jätkusuutlikku majandamist riikides, kus see on sissetuleku allikas; rõhutab, et on vaja tagada täielik läbipaistvus maksete puhul, mida Euroopa ettevõtjad teevad valitustele; palub komisjonil toetada arengumaades jätkusuutliku industrialiseerimise strateegiaid, mille eesmärk on turustada lisandväärtusega tooteid;

| 24. | peab tõhusaks neid vahendeid, mille EL on välja töötanud, edendamaks arengut kaubanduse ja investeeringute abil, eriti täiustatud üldist soodustuste süsteemi ja majanduspartnerluslepinguid; rõhutab samas, et kaubandusabi ei piirdu ainult nende vahenditega; tuletab ELile meelde tema eesmärki tõsta arenguabile määratud kogusumma 2015. aastaks 0,7 %-ni SKP-st; nõuab tungivalt, et komisjon suurendaks osa, mis sellest eraldatakse tehnilisele abile, sealhulgas standardiseerimise valdkonnas; palub Euroopa Liidul näidata suuremat ühtsust oma kaubandus-, põllumajandus-, keskkonna-, energia- ja arengupoliitikas; |
| --- | --- |

24.

peab tõhusaks neid vahendeid, mille EL on välja töötanud, edendamaks arengut kaubanduse ja investeeringute abil, eriti täiustatud üldist soodustuste süsteemi ja majanduspartnerluslepinguid; rõhutab samas, et kaubandusabi ei piirdu ainult nende vahenditega; tuletab ELile meelde tema eesmärki tõsta arenguabile määratud kogusumma 2015. aastaks 0,7 %-ni SKP-st; nõuab tungivalt, et komisjon suurendaks osa, mis sellest eraldatakse tehnilisele abile, sealhulgas standardiseerimise valdkonnas; palub Euroopa Liidul näidata suuremat ühtsust oma kaubandus-, põllumajandus-, keskkonna-, energia- ja arengupoliitikas;

| 25. | peab vältimatult vajalikuks, et kaubanduspoliitika abil antav Euroopa arenguabi sisaldaks kõiki innovatsiooni mõõtmeid – finantsalane innovatsioon, aga ka tehnoloogiline ja korralduslik innovatsioon –, toetudes parimatele tavadele; |
| --- | --- |

25.

peab vältimatult vajalikuks, et kaubanduspoliitika abil antav Euroopa arenguabi sisaldaks kõiki innovatsiooni mõõtmeid – finantsalane innovatsioon, aga ka tehnoloogiline ja korralduslik innovatsioon –, toetudes parimatele tavadele;

| 26. | soovitab komisjonil pidada läbirääkimisi praegu jõustatavate inimõigusi käsitlevate sätete lisamise üle kõigisse tulevastesse kahepoolsetesse kaubandus- ja koostöölepingutesse, et toetada õigustel põhinevat lähenemist arengule; |
| --- | --- |

26.

soovitab komisjonil pidada läbirääkimisi praegu jõustatavate inimõigusi käsitlevate sätete lisamise üle kõigisse tulevastesse kahepoolsetesse kaubandus- ja koostöölepingutesse, et toetada õigustel põhinevat lähenemist arengule;

| 27. | rõhutab õiglase palgataseme ning asjakohaste tööohutusstandardite tähtsust jätkusuutliku ülemaailmse kaubandussüsteemi ja uute ülemaailmsete tootmisahelate jaoks; tuletab sellega seoses komisjonile meelde tema teatist inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks; |
| --- | --- |

27.

rõhutab õiglase palgataseme ning asjakohaste tööohutusstandardite tähtsust jätkusuutliku ülemaailmse kaubandussüsteemi ja uute ülemaailmsete tootmisahelate jaoks; tuletab sellega seoses komisjonile meelde tema teatist inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks;

| 28. | soovib, et ELi poliitika ühtlustamiseks tihendataks koostööd komisjoni eri teenistuste ja Euroopa välisteenistuse vahel ning kolme institutsiooni: komisjoni, nõukogu ja Euroopa parlamendi vahel; |
| --- | --- |

28.

soovib, et ELi poliitika ühtlustamiseks tihendataks koostööd komisjoni eri teenistuste ja Euroopa välisteenistuse vahel ning kolme institutsiooni: komisjoni, nõukogu ja Euroopa parlamendi vahel;

| 29. | on seisukohal, et kaubanduse ja investeeringute abil arengu soodustamise poliitika ja tegevuskavade hindamise kriteeriumid peavad lisaks statistikale kasvumäära ja kaubavahetuse kohta sisaldama ka loodud töökohtade arvu ning arengumaade elanike elukvaliteedi tõusu inim-, sotsiaalse, kultuurilise ja keskkonnaalase arengu seisukohast; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et kaubanduse ja investeeringute abil arengu soodustamise poliitika ja tegevuskavade hindamise kriteeriumid peavad lisaks statistikale kasvumäära ja kaubavahetuse kohta sisaldama ka loodud töökohtade arvu ning arengumaade elanike elukvaliteedi tõusu inim-, sotsiaalse, kultuurilise ja keskkonnaalase arengu seisukohast;

Kaubandusalaste läbirääkimiste ja lepingute lisamine selgemasse arengukoostöö raamistikku

| 30. | rõhutab, et tähtis on ühendada kaubandusreformid nõuetekohaselt kavandatud riikliku poliitikaga, eelkõige sotsiaalkaitsega; rõhutab, kui tähtsad on õigeaegsed ja nõuetekohaselt koostatud riiklikud arengustrateegiad ja vaesust käsitleva kehtiva kaubanduspoliitika süstemaatilised mõjuhinnangud; kutsub komisjoni üles rakendama õigusega toidule tegeleva ÜRO raportööri koostatud suuniseid, milles nõutakse inimõigusi käsitlevate mõjuhinnangute – „Kaubandus- ja investeerimislepingute poolt inimõigustele avaldava mõju hindamiste juhtpõhimõtted” – kasutamist kaubandus- ja investeerimislepingute sõlmimisel, et tagada nende kooskõla rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates dokumentides kehtestatud kohustustega; ühtlasi nõuab, et EL lisaks igasse oma kaubanduslepingusse selge tingimuslikkuse ning inimõigusi ja demokraatiat käsitlevad klauslid; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et tähtis on ühendada kaubandusreformid nõuetekohaselt kavandatud riikliku poliitikaga, eelkõige sotsiaalkaitsega; rõhutab, kui tähtsad on õigeaegsed ja nõuetekohaselt koostatud riiklikud arengustrateegiad ja vaesust käsitleva kehtiva kaubanduspoliitika süstemaatilised mõjuhinnangud; kutsub komisjoni üles rakendama õigusega toidule tegeleva ÜRO raportööri koostatud suuniseid, milles nõutakse inimõigusi käsitlevate mõjuhinnangute – „Kaubandus- ja investeerimislepingute poolt inimõigustele avaldava mõju hindamiste juhtpõhimõtted” – kasutamist kaubandus- ja investeerimislepingute sõlmimisel, et tagada nende kooskõla rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates dokumentides kehtestatud kohustustega; ühtlasi nõuab, et EL lisaks igasse oma kaubanduslepingusse selge tingimuslikkuse ning inimõigusi ja demokraatiat käsitlevad klauslid;

| 31. | rõhutab, et tähtis on kinnistada ettevõtja sotsiaalne vastutus arenguriikidega sõlmitavates vabakaubanduslepingutes, et edendada inimõigusi ning sotsiaal- ja keskkonnanorme; soovitab kaasata lisaks sotsiaal- ja keskkonnaküsimusi käsitlevatele peatükkidele igasse tulevikus sõlmitavasse vabakaubanduslepingusse põhjalik peatükk inimõiguste kohta; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et tähtis on kinnistada ettevõtja sotsiaalne vastutus arenguriikidega sõlmitavates vabakaubanduslepingutes, et edendada inimõigusi ning sotsiaal- ja keskkonnanorme; soovitab kaasata lisaks sotsiaal- ja keskkonnaküsimusi käsitlevatele peatükkidele igasse tulevikus sõlmitavasse vabakaubanduslepingusse põhjalik peatükk inimõiguste kohta;

| 32. | kutsub komisjoni üles ergutama arenguriikide valitsusi viima oma kaubanduspoliitika väljatöötamise käigus läbi ulatuslikke konsultatsioone, millesse on kaasatud valitsus- ja ettevõtlusvälised osalejad; kutsub komisjoni üles suurendama läbirääkimiste läbipaistvust, et soodustada sidusrühmade jätkuvat ulatuslikku ja tulemuslikku osalust ja toetada arengutulemuste saavutamist; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles ergutama arenguriikide valitsusi viima oma kaubanduspoliitika väljatöötamise käigus läbi ulatuslikke konsultatsioone, millesse on kaasatud valitsus- ja ettevõtlusvälised osalejad; kutsub komisjoni üles suurendama läbirääkimiste läbipaistvust, et soodustada sidusrühmade jätkuvat ulatuslikku ja tulemuslikku osalust ja toetada arengutulemuste saavutamist;

| 33. | nõuab ELi ning kolmandate riikide vaheliste mitme- ja kahepoolsete kaubanduslepingute tulemuste mõju põhjalikku analüüsimist kliima-, soolisest ja säästva arengu aspektist lähtuvalt; nõuab tungivalt, et komisjon kinnitaks selget toetust kliimamuutusega tegelemisele osana igasugusest kaubandusabist ning muust asjakohasest arenguabist; |
| --- | --- |

33.

nõuab ELi ning kolmandate riikide vaheliste mitme- ja kahepoolsete kaubanduslepingute tulemuste mõju põhjalikku analüüsimist kliima-, soolisest ja säästva arengu aspektist lähtuvalt; nõuab tungivalt, et komisjon kinnitaks selget toetust kliimamuutusega tegelemisele osana igasugusest kaubandusabist ning muust asjakohasest arenguabist;

| 34. | on veendunud, et kaubanduslepete teemaliste läbirääkimiste käigus tuleks kindlaks määrata arengualaste edusammude sihttasemed, mille abil on võimalik jälgida ja vajaduse korral muuta meetmete rakendamise ajakava, muuta kaasnevaid meetmeid, mis võivad hõlmata arenguabi ja kohanemisabi, ja töötada välja uusi algatusi, kui see on arengueesmärkide saavutamiseks vajalik; toonitab, et kaubandusläbirääkimiste jaoks on vajalik anda arenguriikidele õigusabi ja muud abi, mida on tarvis tõhusaks tööks Maailma Kaubandusorganisatsioonis ja sarnastes organisatsioonides; |
| --- | --- |

34.

on veendunud, et kaubanduslepete teemaliste läbirääkimiste käigus tuleks kindlaks määrata arengualaste edusammude sihttasemed, mille abil on võimalik jälgida ja vajaduse korral muuta meetmete rakendamise ajakava, muuta kaasnevaid meetmeid, mis võivad hõlmata arenguabi ja kohanemisabi, ja töötada välja uusi algatusi, kui see on arengueesmärkide saavutamiseks vajalik; toonitab, et kaubandusläbirääkimiste jaoks on vajalik anda arenguriikidele õigusabi ja muud abi, mida on tarvis tõhusaks tööks Maailma Kaubandusorganisatsioonis ja sarnastes organisatsioonides;

| 35. | kutsub ELi üles veelgi vähendama kaubanduspiiranguid ja kaubandust moonutavaid subsiidiume, et aidata arenguriikidel suurendada oma osa ülemaailmses kaubanduses; nõuab, et võimalikult kiiresti kaotataks põllumajandustoodete eksporditoetused, milleks kohustuti Maailma Kaubandusorganisatsiooni Doha arenguvoorul; |
| --- | --- |

35.

kutsub ELi üles veelgi vähendama kaubanduspiiranguid ja kaubandust moonutavaid subsiidiume, et aidata arenguriikidel suurendada oma osa ülemaailmses kaubanduses; nõuab, et võimalikult kiiresti kaotataks põllumajandustoodete eksporditoetused, milleks kohustuti Maailma Kaubandusorganisatsiooni Doha arenguvoorul;

| 36. | julgustab komisjoni toetama õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri üleskutset luua positiivsete stiimulite süsteem, et ergutada selliste põllumajandustoodete importi ELi, mis vastavad ettenähtud keskkonna-, sotsiaal- ja inimõiguste normidele, eelkõige tagades õiglase tulu tootjatele ja äraelamist võimaldava töötasu põllumajandussektoris töötajatele; |
| --- | --- |

36.

julgustab komisjoni toetama õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri üleskutset luua positiivsete stiimulite süsteem, et ergutada selliste põllumajandustoodete importi ELi, mis vastavad ettenähtud keskkonna-, sotsiaal- ja inimõiguste normidele, eelkõige tagades õiglase tulu tootjatele ja äraelamist võimaldava töötasu põllumajandussektoris töötajatele;

| 37. | kutsub ELi üles alati tagama, et tema kaubandusläbirääkimistel kohaldatav laiaulatuslik lähenemisviis, mis hõlmab näiteks investeeringuid, riigihankeid, konkurentsi, teenuste kaubandust ja intellektuaalomandi õigusi, vastaks partnerriikide vajadustele ja arengustrateegiatele; nõuab seepärast, et oma poliitika määratlemisel peaks EL täielikult kinni arenguriikidele tagatud „eri- ja diferentseeritud kohtlemisest”; kordab, et valitsustele ja parlamentidele tuleb jätta alles investeeringute reguleerimise õigus, selleks et soosida investoreid, kes toetavad riigi arengut, ja tagada, et kõigil investoritel, sealhulgas välisinvestoritel, oleks kohustus järgida töö-, keskkonna-, inimõiguste ja muid norme; |
| --- | --- |

37.

kutsub ELi üles alati tagama, et tema kaubandusläbirääkimistel kohaldatav laiaulatuslik lähenemisviis, mis hõlmab näiteks investeeringuid, riigihankeid, konkurentsi, teenuste kaubandust ja intellektuaalomandi õigusi, vastaks partnerriikide vajadustele ja arengustrateegiatele; nõuab seepärast, et oma poliitika määratlemisel peaks EL täielikult kinni arenguriikidele tagatud „eri- ja diferentseeritud kohtlemisest”; kordab, et valitsustele ja parlamentidele tuleb jätta alles investeeringute reguleerimise õigus, selleks et soosida investoreid, kes toetavad riigi arengut, ja tagada, et kõigil investoritel, sealhulgas välisinvestoritel, oleks kohustus järgida töö-, keskkonna-, inimõiguste ja muid norme;

| 38. | väljendab heameelt, et kaubandusläbirääkimistega seotud säästvuse mõju hindamistesse on kaasatud sooline aspekt; palub komisjonil võtta need hindamised teadmiseks ja tagada, et kaubanduslepingutele lisatud poliitikameetmetega tõepoolest lahendatakse tuvastatud soolisi küsimusi; |
| --- | --- |

38.

väljendab heameelt, et kaubandusläbirääkimistega seotud säästvuse mõju hindamistesse on kaasatud sooline aspekt; palub komisjonil võtta need hindamised teadmiseks ja tagada, et kaubanduslepingutele lisatud poliitikameetmetega tõepoolest lahendatakse tuvastatud soolisi küsimusi;

| 39. | on seisukohal, et majanduspartnerluslepingute läbirääkimistel peaks tähelepanu olema suunatud pigem sisule kui tähtaegadele; märgib, et kui lepingutega tahetakse toetada arengut, peab EL lähenema paindlikumalt ja julgustama AKV riikide majanduse mitmekesistamist töötleva tööstuse ja piirkondliku kaubanduse kasvu abil; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et majanduspartnerluslepingute läbirääkimistel peaks tähelepanu olema suunatud pigem sisule kui tähtaegadele; märgib, et kui lepingutega tahetakse toetada arengut, peab EL lähenema paindlikumalt ja julgustama AKV riikide majanduse mitmekesistamist töötleva tööstuse ja piirkondliku kaubanduse kasvu abil;

Kaubandusabi

| 40. | toetab komisjoni ettepanekut kasutada kaubandusabi andmisel eristavat lähenemist ja keskenduda nendele riikidele, kes seda kõige enam vajavad, eelkõige vähim arenenud riikidele ja madala sissetulekuga riikidele; |
| --- | --- |

40.

toetab komisjoni ettepanekut kasutada kaubandusabi andmisel eristavat lähenemist ja keskenduda nendele riikidele, kes seda kõige enam vajavad, eelkõige vähim arenenud riikidele ja madala sissetulekuga riikidele;

| 41. | nõuab, et arenguabi vahendid ei peaks keskenduma mitte ainult ELi ja arenguriikide vahelisele kaubandusele, vaid ka nii sise-, piirkondlikule ja lõuna–lõuna-suunalisele kaubandusele kui ka kolmepoolsele kaubandusele AKV riikide vahel, edendades piiriüleseid väärtusahelaid, suurendades peamiste teenuste tõhusust ja vähendades transpordikulusid, mis võivad samas aidata tugevdada arenguriikide sidemeid ülemaailmsete turgudega; |
| --- | --- |

41.

nõuab, et arenguabi vahendid ei peaks keskenduma mitte ainult ELi ja arenguriikide vahelisele kaubandusele, vaid ka nii sise-, piirkondlikule ja lõuna–lõuna-suunalisele kaubandusele kui ka kolmepoolsele kaubandusele AKV riikide vahel, edendades piiriüleseid väärtusahelaid, suurendades peamiste teenuste tõhusust ja vähendades transpordikulusid, mis võivad samas aidata tugevdada arenguriikide sidemeid ülemaailmsete turgudega;

| 42. | julgustab töötama välja tõhusamaid vahendeid, et toetada tootmise kohandamist ja mitmekesistamist ja töötleva tööstuse ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vastutustundlikku ja jätkusuutlikku arendamist arenguriikides; |
| --- | --- |

42.

julgustab töötama välja tõhusamaid vahendeid, et toetada tootmise kohandamist ja mitmekesistamist ja töötleva tööstuse ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vastutustundlikku ja jätkusuutlikku arendamist arenguriikides;

| 43. | rõhutab, et kaubandusabi ja muu asjakohase arenguabi strateegiate määratlemisel tuleks arvesse võtta soolist ebavõrdsust juurdepääsul sellistele ressurssidele nagu mikrolaenud, krediit, teave ja tehnoloogia; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et kaubandusabi ja muu asjakohase arenguabi strateegiate määratlemisel tuleks arvesse võtta soolist ebavõrdsust juurdepääsul sellistele ressurssidele nagu mikrolaenud, krediit, teave ja tehnoloogia;

| 44. | toetab arenguriikide väikeettevõtjate kaubanduse edendamise paketti, mida tutvustati komisjoni teatises; kutsub komisjoni üles seda paketti edasi arendama ja palub kõigil rahastajatel eraldada piisavalt vahendeid paketi rakendamiseks, eriti selleks, et toetada väikeettevõtjate osalemist kaubanduskavades, mis kindlustavad tootjate jaoks lisaväärtuse, sealhulgas kavades, mis vastavad jätkusuutlikkuse kriteeriumidele (nt õiglane kaubandus); nõuab korrapärast teavet selle paketi rakendamise kohta; |
| --- | --- |

44.

toetab arenguriikide väikeettevõtjate kaubanduse edendamise paketti, mida tutvustati komisjoni teatises; kutsub komisjoni üles seda paketti edasi arendama ja palub kõigil rahastajatel eraldada piisavalt vahendeid paketi rakendamiseks, eriti selleks, et toetada väikeettevõtjate osalemist kaubanduskavades, mis kindlustavad tootjate jaoks lisaväärtuse, sealhulgas kavades, mis vastavad jätkusuutlikkuse kriteeriumidele (nt õiglane kaubandus); nõuab korrapärast teavet selle paketi rakendamise kohta;

| 45. | märgib, et kaubandusalane suutlikkus sõltub nii riistvarast (infrastruktuur) kui ka tarkvarast (teadmised); nõuab seepärast ELi abi investeerimist nii, et see edendaks mõlemat nimetatud osa paljudes riikides, eriti koostöös vähim arenenud riikidega; |
| --- | --- |

45.

märgib, et kaubandusalane suutlikkus sõltub nii riistvarast (infrastruktuur) kui ka tarkvarast (teadmised); nõuab seepärast ELi abi investeerimist nii, et see edendaks mõlemat nimetatud osa paljudes riikides, eriti koostöös vähim arenenud riikidega;

| 46. | kutsub ELi üles tagama, et kaubandusabiga edendataks vaesuse vähendamist ja kaasavaid vahendeid, nii et eeskätt tuleks keskenduda väikeettevõtjate vajadustele; rõhutab, et kaubandusabi tuleks kasutada jätkusuutlike väärtusahelate väljaarendamiseks, keskendudes vaeste toetamisele, et jõuda lähemale jätkusuutliku tarneahela saavutamise eesmärgile; |
| --- | --- |

46.

kutsub ELi üles tagama, et kaubandusabiga edendataks vaesuse vähendamist ja kaasavaid vahendeid, nii et eeskätt tuleks keskenduda väikeettevõtjate vajadustele; rõhutab, et kaubandusabi tuleks kasutada jätkusuutlike väärtusahelate väljaarendamiseks, keskendudes vaeste toetamisele, et jõuda lähemale jätkusuutliku tarneahela saavutamise eesmärgile;

| 47. | nõuab, et EL keskenduks kaubandusabi programmides esinevate probleemide lahendamisele, eelkõige seoses rakendamis- ja järelevalvesuutlikkusega; sellest tulenevalt nõuab asja käsitlemist teisest vaatenurgast, keskendudes sisendi asemel tulemustele, ent tunnistab vajadust hoolika ja kooskõlastatud välise kontrolli järele, mis tagab avatud ja läbipaistvad kaubandustavad; |
| --- | --- |

47.

nõuab, et EL keskenduks kaubandusabi programmides esinevate probleemide lahendamisele, eelkõige seoses rakendamis- ja järelevalvesuutlikkusega; sellest tulenevalt nõuab asja käsitlemist teisest vaatenurgast, keskendudes sisendi asemel tulemustele, ent tunnistab vajadust hoolika ja kooskõlastatud välise kontrolli järele, mis tagab avatud ja läbipaistvad kaubandustavad;

| 48. | nõuab, et EL kaasaks projektide kavandamisse tõhusamalt erasektori kaubandusabi, et võimaldada arenguriikide ettevõtjatel kaubandust hoogustada; |
| --- | --- |

48.

nõuab, et EL kaasaks projektide kavandamisse tõhusamalt erasektori kaubandusabi, et võimaldada arenguriikide ettevõtjatel kaubandust hoogustada;

Areng ja erasektori roll

| 49. | on seisukohal, et arvestades rahvusvahelise kaubanduse ning põhja ja lõuna kaubavahetuse struktuuri muutusi, on riikide omaosalus abi saamisel toetusprogrammidest ning läbipaistvus, aruandluskohustus ja piisavad vahendid nende tõhususe ja edukuse seisukohalt erakordselt olulised, kuna eesmärk on vähendada erinevusi rikkuse jaotumisel, jagada jõukust võrdsemalt ning saavutada piirkondlik integratsioon; peab samuti hädavajalikuks, et nende programmide väljatöötamisse ja jälgimisse oleksid süstemaatiliselt kaasatud riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud institutsioonid ning kodanikuühiskond, ning et oleks ette nähtud rahastajatepoolne järelevalve; |
| --- | --- |

49.

on seisukohal, et arvestades rahvusvahelise kaubanduse ning põhja ja lõuna kaubavahetuse struktuuri muutusi, on riikide omaosalus abi saamisel toetusprogrammidest ning läbipaistvus, aruandluskohustus ja piisavad vahendid nende tõhususe ja edukuse seisukohalt erakordselt olulised, kuna eesmärk on vähendada erinevusi rikkuse jaotumisel, jagada jõukust võrdsemalt ning saavutada piirkondlik integratsioon; peab samuti hädavajalikuks, et nende programmide väljatöötamisse ja jälgimisse oleksid süstemaatiliselt kaasatud riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud institutsioonid ning kodanikuühiskond, ning et oleks ette nähtud rahastajatepoolne järelevalve;

| 50. | palub, et komisjon võtaks paremini arvesse uusi ülesandeid, mis kaasnevad arengu toetamisega kaubanduse abil, nagu arengutasemete erinevused, kohaliku tootmise toetamine ning selle mitmekesistamine ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite edendamine; |
| --- | --- |

50.

palub, et komisjon võtaks paremini arvesse uusi ülesandeid, mis kaasnevad arengu toetamisega kaubanduse abil, nagu arengutasemete erinevused, kohaliku tootmise toetamine ning selle mitmekesistamine ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite edendamine;

| 51. | nõuab tungivalt, et nii riiklikud kui ka erasektori finantsabi andjad koordineeriksid oma tegevust paremini ja kohandaksid seda vastavalt olemasolevatele abipakkumistele, eelkõige seoses eelarvepiirangutega; meenutab, et BRICS-riigid on nüüdsest üheaegselt nii abiandjad kui ka abisaajad; kutsub neid üles ELiga koostööd tegema, et ühendada oma kogemused ja tegevust optimeerida, samuti selleks, et võtta enda peale rohkem kohustusi nii vähem arenenud riikide kui ka finantsabi andjate ees; väljendab muret seotud abi üha laialdasema kasutuse pärast ja kutsub arenenud riike ja suuri tärkava majandusega riike üles sellest hoiduma; |
| --- | --- |

51.

nõuab tungivalt, et nii riiklikud kui ka erasektori finantsabi andjad koordineeriksid oma tegevust paremini ja kohandaksid seda vastavalt olemasolevatele abipakkumistele, eelkõige seoses eelarvepiirangutega; meenutab, et BRICS-riigid on nüüdsest üheaegselt nii abiandjad kui ka abisaajad; kutsub neid üles ELiga koostööd tegema, et ühendada oma kogemused ja tegevust optimeerida, samuti selleks, et võtta enda peale rohkem kohustusi nii vähem arenenud riikide kui ka finantsabi andjate ees; väljendab muret seotud abi üha laialdasema kasutuse pärast ja kutsub arenenud riike ja suuri tärkava majandusega riike üles sellest hoiduma;

| 52. | palub komisjonil ja kõikidel finantsabi andjatel otsida arengut toetavaid uuenduslikke finantseerimisviise ja partnerlussuhteid; tuletab sellega seoses meelde, et ka vastastikune laenamine võib aidata edendada arengut kaubanduse abil; soovitab paremini koordineerida piirkondlike arengupankade ning Maailmapanga/Rahvusvahelise Finantskorporatsiooni rahastatud arenguprojekte ning võtta kasutusele ühtlustatud piirkondadevahelised finantseerimisskeemid, nagu ELi–Aafrika usaldusfondis infrastruktuuride kohta rakendatav finantseerimisskeem; |
| --- | --- |

52.

palub komisjonil ja kõikidel finantsabi andjatel otsida arengut toetavaid uuenduslikke finantseerimisviise ja partnerlussuhteid; tuletab sellega seoses meelde, et ka vastastikune laenamine võib aidata edendada arengut kaubanduse abil; soovitab paremini koordineerida piirkondlike arengupankade ning Maailmapanga/Rahvusvahelise Finantskorporatsiooni rahastatud arenguprojekte ning võtta kasutusele ühtlustatud piirkondadevahelised finantseerimisskeemid, nagu ELi–Aafrika usaldusfondis infrastruktuuride kohta rakendatav finantseerimisskeem;

| 53. | nõuab tungivalt, et ELis asuvad ettevõtted, kellel on tootmisüksused arenguriikides, täidaksid rangelt kohustusi, mis on seotud inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning sotsiaal- ja keskkonnanormide, meeste ja naiste võrdõiguslikkuse, tööõiguse põhireeglite ja rahvusvaheliste lepingute täitmisega ning asjakohaste maksude maksmisega läbipaistval viisil; nõuab, et ilma eranditeta rakendataks õigust olla vaba sunniviisilisest tööst, eriti laste puhul; |
| --- | --- |

53.

nõuab tungivalt, et ELis asuvad ettevõtted, kellel on tootmisüksused arenguriikides, täidaksid rangelt kohustusi, mis on seotud inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning sotsiaal- ja keskkonnanormide, meeste ja naiste võrdõiguslikkuse, tööõiguse põhireeglite ja rahvusvaheliste lepingute täitmisega ning asjakohaste maksude maksmisega läbipaistval viisil; nõuab, et ilma eranditeta rakendataks õigust olla vaba sunniviisilisest tööst, eriti laste puhul;

| 54. | on veendunud, et erasektoril on potentsiaali olla arengu eestvedaja, ja rõhutab, et selle realiseerimiseks peab protsess teenima kohalikke kogukondi ning suurendama kaasavate õiglaste tarneahelate põhimõtte kaudu kõigi osalejate mõjuvõimu, tootjast/töötajast kuni tarbijani; |
| --- | --- |

54.

on veendunud, et erasektoril on potentsiaali olla arengu eestvedaja, ja rõhutab, et selle realiseerimiseks peab protsess teenima kohalikke kogukondi ning suurendama kaasavate õiglaste tarneahelate põhimõtte kaudu kõigi osalejate mõjuvõimu, tootjast/töötajast kuni tarbijani;

| 55. | tervitab asjaolu, et suur osa riikidevaheliste ettevõtete tööstusharusid kehtestavad tarnija toimimisjuhendid, milles sätestatakse üksikasjalikult nende ülemaailmsete tarneahelate sotsiaal- ja keskkonnanormid; tuletab siiski meelde, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse toimimisjuhendite suur arv ja ebaühtlus tekitab probleeme; märgib, et kuna ettevõtte ühiskondliku vastutuse käsitused on nii erisugused, eri ettevõtted on loonud erinevad raamatupidamis-, auditeerimis- ja aruandlusnormid, siis on ettevõtete ühiskondliku vastutuse tasemeid raske omavahel võrrelda; kutsub seepärast ELi üles tegema tööd selge rahvusvahelise õigusraamistiku kehtestamiseks ettevõtjate vastutuse ja kohustuste kohta inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

55.

tervitab asjaolu, et suur osa riikidevaheliste ettevõtete tööstusharusid kehtestavad tarnija toimimisjuhendid, milles sätestatakse üksikasjalikult nende ülemaailmsete tarneahelate sotsiaal- ja keskkonnanormid; tuletab siiski meelde, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse toimimisjuhendite suur arv ja ebaühtlus tekitab probleeme; märgib, et kuna ettevõtte ühiskondliku vastutuse käsitused on nii erisugused, eri ettevõtted on loonud erinevad raamatupidamis-, auditeerimis- ja aruandlusnormid, siis on ettevõtete ühiskondliku vastutuse tasemeid raske omavahel võrrelda; kutsub seepärast ELi üles tegema tööd selge rahvusvahelise õigusraamistiku kehtestamiseks ettevõtjate vastutuse ja kohustuste kohta inimõiguste valdkonnas;

| 56. | kutsub lisaks Euroopa Liidus asuvaid ja muid ettevõtteid üles järgima ÜRO Global Compact algatuse kümmet peamist põhimõtet ning äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid; |
| --- | --- |

56.

kutsub lisaks Euroopa Liidus asuvaid ja muid ettevõtteid üles järgima ÜRO Global Compact algatuse kümmet peamist põhimõtet ning äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid;

| 57. | nõuab ELilt tugevamaid meetmeid maksuparadiiside ja kapitali väljavoolu vastu, mis vähendab nii ELi kui ka arenguriikide tulusid ning takistavad vaesuse leevendamist ja rikkuse loomist vaestes riikides; toonitab, et ebaseaduslik kapitali väljavool arenguriikidest moodustab 6–8,7 % nende SKPst ja on kümme korda suurem kogu nendele riikidele kavandatud arenguabist; kutsub seepärast komisjoni üles otsima aktiivselt võimalusi, et teha arenguriikidega selles valdkonnas koostööd; nõuab eelkõige, et võetaks vastu rahvusvaheline konventsioon, mis võimaldaks likvideerida kahjulikud maksustruktuurid (maksualase teabe automaatse vahetamise mitmepoolse mehhanismi mudeli eeskujul) ja hõlmaks ka sanktsioone, mida saaks rakendada nii koostööd tõrjuvate jurisdiktsioonide kui ka nende finantsasutuste suhtes, kes tegutsevad maksuparadiisides (näiteks kaaludes maksuparadiiside kuritarvituste lõpetamist käsitleva USA seaduse eeskujul võimalust võtta panganduslitsents nendelt finantsasutustelt, kes teevad koostööd maksuparadiisidega); |
| --- | --- |

57.

nõuab ELilt tugevamaid meetmeid maksuparadiiside ja kapitali väljavoolu vastu, mis vähendab nii ELi kui ka arenguriikide tulusid ning takistavad vaesuse leevendamist ja rikkuse loomist vaestes riikides; toonitab, et ebaseaduslik kapitali väljavool arenguriikidest moodustab 6–8,7 % nende SKPst ja on kümme korda suurem kogu nendele riikidele kavandatud arenguabist; kutsub seepärast komisjoni üles otsima aktiivselt võimalusi, et teha arenguriikidega selles valdkonnas koostööd; nõuab eelkõige, et võetaks vastu rahvusvaheline konventsioon, mis võimaldaks likvideerida kahjulikud maksustruktuurid (maksualase teabe automaatse vahetamise mitmepoolse mehhanismi mudeli eeskujul) ja hõlmaks ka sanktsioone, mida saaks rakendada nii koostööd tõrjuvate jurisdiktsioonide kui ka nende finantsasutuste suhtes, kes tegutsevad maksuparadiisides (näiteks kaaludes maksuparadiiside kuritarvituste lõpetamist käsitleva USA seaduse eeskujul võimalust võtta panganduslitsents nendelt finantsasutustelt, kes teevad koostööd maksuparadiisidega);

| 58. | nõuab tungivalt, et EL, teised rahastajad ja partnerriikide ametiasutused ning arenguriikide kohalikud ja rahvusvahelised osalised uuriksid võimalikke koostöövõimalusi säästva arengu valdkonnas, et suurendada ettevõtlusega seotud arengu tulemusi ja kaasata kodanikuühiskonna organisatsioonid igal arutelu tasandil; |
| --- | --- |

58.

nõuab tungivalt, et EL, teised rahastajad ja partnerriikide ametiasutused ning arenguriikide kohalikud ja rahvusvahelised osalised uuriksid võimalikke koostöövõimalusi säästva arengu valdkonnas, et suurendada ettevõtlusega seotud arengu tulemusi ja kaasata kodanikuühiskonna organisatsioonid igal arutelu tasandil;

| 59. | rõhutab, et äärmiselt tähtis on edendada avaliku ja erasektori kasvualgatuse partnerlusi ELi arengupoliitikas ning kaasata erasektori kogemused, teadmised ja haldussüsteemid avaliku sektori ressurssidega seotud partnerlustesse; nõuab, et ELi liikmesriikide ametiasutused, kellel on kogemusi näiteks infrastruktuuri rajamisel, sõlmiksid kontakte ja teeksid koostööd arenguriikide kohalike asutustega; |
| --- | --- |

59.

rõhutab, et äärmiselt tähtis on edendada avaliku ja erasektori kasvualgatuse partnerlusi ELi arengupoliitikas ning kaasata erasektori kogemused, teadmised ja haldussüsteemid avaliku sektori ressurssidega seotud partnerlustesse; nõuab, et ELi liikmesriikide ametiasutused, kellel on kogemusi näiteks infrastruktuuri rajamisel, sõlmiksid kontakte ja teeksid koostööd arenguriikide kohalike asutustega;

| 60. | usub, et välismaised otseinvesteeringud edendavad jõuliselt püsivat majanduskasvu, oskusteabe edasiandmist, ettevõtlusvaimu ning tehnoloogiat ja töökohtade loomist, ning on seetõttu arengu jaoks määrava tähtsusega; nõuab, et arengukavas keskendutaks arenguriikide suutlikkuse suurendamisele, mille eesmärk on luua läbipaistev, prognoositav ja soodne investeerimiskeskkond, kus bürokraatia ettevõtluses on viidud miinimumini, kus austatakse omandiõigusi ning edendatakse konkurentsi ja järgitakse usaldusväärset makromajanduspoliitikat; |
| --- | --- |

60.

usub, et välismaised otseinvesteeringud edendavad jõuliselt püsivat majanduskasvu, oskusteabe edasiandmist, ettevõtlusvaimu ning tehnoloogiat ja töökohtade loomist, ning on seetõttu arengu jaoks määrava tähtsusega; nõuab, et arengukavas keskendutaks arenguriikide suutlikkuse suurendamisele, mille eesmärk on luua läbipaistev, prognoositav ja soodne investeerimiskeskkond, kus bürokraatia ettevõtluses on viidud miinimumini, kus austatakse omandiõigusi ning edendatakse konkurentsi ja järgitakse usaldusväärset makromajanduspoliitikat;

Tooraine ja kaevandustööstus

| 61. | võtab teadmiseks, et vaatamata Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamisele seoses nn konfliktiteemantidega põhjustab loodusvaradega kauplemine ikka veel rahutusi ja kaevanduspiirkondades esineb siiani inimõiguste rikkumist, seetõttu rõhutab kiiret vajadust luua vääriskivide ja väärtuslike maavarade, näiteks nn konfliktimaavarade jaoks hoolsuskohustuse süsteem; on arvamusel, et selline meede võib aidata lahendada seda loodusvaradega seotud probleemi ning suurendada kasu, mida arenguriigid saavad oma kaupade müügist; tervitab sellega seoses komisjoni kavatsust avaldada konfliktimaavarade kohta teatis; |
| --- | --- |

61.

võtab teadmiseks, et vaatamata Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamisele seoses nn konfliktiteemantidega põhjustab loodusvaradega kauplemine ikka veel rahutusi ja kaevanduspiirkondades esineb siiani inimõiguste rikkumist, seetõttu rõhutab kiiret vajadust luua vääriskivide ja väärtuslike maavarade, näiteks nn konfliktimaavarade jaoks hoolsuskohustuse süsteem; on arvamusel, et selline meede võib aidata lahendada seda loodusvaradega seotud probleemi ning suurendada kasu, mida arenguriigid saavad oma kaupade müügist; tervitab sellega seoses komisjoni kavatsust avaldada konfliktimaavarade kohta teatis;

| 62. | väljendab heameelt komisjoni koostöö üle mäetööstuse läbipaistvuse algatuses (EITI) ning kutsub komisjoni ja kaevandustööstuse osalejaid üles töötama aktiivselt selle nimel, et algatusega liituks rohkem tootjariike; |
| --- | --- |

62.

väljendab heameelt komisjoni koostöö üle mäetööstuse läbipaistvuse algatuses (EITI) ning kutsub komisjoni ja kaevandustööstuse osalejaid üles töötama aktiivselt selle nimel, et algatusega liituks rohkem tootjariike;

| 63. | rõhutab, et loodusvarad toovad arenenud riikide ja arenguriikide jaoks kaasa kaks peamist ülesannet: keskkonnaga seotud ülesanne tulla toime ressursside olelusringi ajal nende kasutamise mõjuga ning sotsiaalpoliitiline ülesanne tegeleda rahvusvaheliselt inimõiguste ja vaesuse küsimusega; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et loodusvarad toovad arenenud riikide ja arenguriikide jaoks kaasa kaks peamist ülesannet: keskkonnaga seotud ülesanne tulla toime ressursside olelusringi ajal nende kasutamise mõjuga ning sotsiaalpoliitiline ülesanne tegeleda rahvusvaheliselt inimõiguste ja vaesuse küsimusega;

| 64. | toetab kindlameelselt seadusandlikku ettepanekut riikide kaupa liigendatud aruandluse kohta aruandlust ja läbipaistvust käsitleva direktiivi raames, et pärssida korruptsiooni ja ennetada maksustamise vältimist; palub arenguriikides tegutseval Euroopa kaevandustööstusel olla eeskujuks sotsiaalse vastutuse ja inimväärse töö edendamise vallas; |
| --- | --- |

64.

toetab kindlameelselt seadusandlikku ettepanekut riikide kaupa liigendatud aruandluse kohta aruandlust ja läbipaistvust käsitleva direktiivi raames, et pärssida korruptsiooni ja ennetada maksustamise vältimist; palub arenguriikides tegutseval Euroopa kaevandustööstusel olla eeskujuks sotsiaalse vastutuse ja inimväärse töö edendamise vallas;

| 65. | märgib, et haldamisprobleemiga loodusvarade sektoris on tegeletud peaaegu täielikult ainult vabatahtlike algatuste kaudu, millest kõige silmapaistvam on mäetööstuse läbipaistvuse algatus, millega püütakse parandada teabe läbipaistvust; täheldab siiski, et kuigi mäetööstuse läbipaistvuse algatus on vajalik, ei ole see piisav, et tegeleda korruptsiooni ja altkäemaksude ulatuslikuma probleemiga kaevandustööstuses; märgib samuti, et ÜRO äritegevuse ja inimõiguste raamistik (kaitse, austus, juurdepääs õiguskaitsevahendile) ei ole kaevandustööstuse ja loodusvarade küsimustes veel konkreetne; on sellega seoses arvamusel, et ÜRO äritegevuse ja inimõiguste raamistikku tuleb lisada kaevandustööstust käsitlevad erisätted ja et esimene samm võiks olla nimetada selles küsimuses ÜRO Inimõiguste Nõukogu eriraportöör, kellel on volitused soovituste hindamiseks ja väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

65.

märgib, et haldamisprobleemiga loodusvarade sektoris on tegeletud peaaegu täielikult ainult vabatahtlike algatuste kaudu, millest kõige silmapaistvam on mäetööstuse läbipaistvuse algatus, millega püütakse parandada teabe läbipaistvust; täheldab siiski, et kuigi mäetööstuse läbipaistvuse algatus on vajalik, ei ole see piisav, et tegeleda korruptsiooni ja altkäemaksude ulatuslikuma probleemiga kaevandustööstuses; märgib samuti, et ÜRO äritegevuse ja inimõiguste raamistik (kaitse, austus, juurdepääs õiguskaitsevahendile) ei ole kaevandustööstuse ja loodusvarade küsimustes veel konkreetne; on sellega seoses arvamusel, et ÜRO äritegevuse ja inimõiguste raamistikku tuleb lisada kaevandustööstust käsitlevad erisätted ja et esimene samm võiks olla nimetada selles küsimuses ÜRO Inimõiguste Nõukogu eriraportöör, kellel on volitused soovituste hindamiseks ja väljatöötamiseks;

| 66. | arvab, et läbipaistvuse ja sertifitseerimise norme tuleks aja jooksul täiendada, et tegeleda põhjalikult altkäemaksude ja korruptsiooniga kaevandustööstuses ja mujal; laiemas perspektiivis kutsub ELi üles toetama tugevamaid hea valitsemistava mehhanisme, et tegeleda loodusvarade kasutamise keskkonnamõõtme ja inimõigustega; on eelkõige seisukohal, et loodusvarade säästva majandamise peamiste õiguslike põhimõtete sätestamiseks on hädavajalik loodusvarade säästva majandamise rahvusvaheline konventsioon; |
| --- | --- |

66.

arvab, et läbipaistvuse ja sertifitseerimise norme tuleks aja jooksul täiendada, et tegeleda põhjalikult altkäemaksude ja korruptsiooniga kaevandustööstuses ja mujal; laiemas perspektiivis kutsub ELi üles toetama tugevamaid hea valitsemistava mehhanisme, et tegeleda loodusvarade kasutamise keskkonnamõõtme ja inimõigustega; on eelkõige seisukohal, et loodusvarade säästva majandamise peamiste õiguslike põhimõtete sätestamiseks on hädavajalik loodusvarade säästva majandamise rahvusvaheline konventsioon;

| 67. | rõhutab, et säästvaks kaevandamiseks on vaja meetodeid, milles arvestatakse loodusvarade kogu olelusringiga; juhib tähelepanu sellele, et ülemaailmsete tarneahelate keerukus pärsib läbipaistvust; on seepärast arvamusel, et kehtivate läbipaistvuse algatustega peaksid kaasnema sertifitseerimise püüdlused toodete märgistamise näol maavarade tarneahelas; |
| --- | --- |

67.

rõhutab, et säästvaks kaevandamiseks on vaja meetodeid, milles arvestatakse loodusvarade kogu olelusringiga; juhib tähelepanu sellele, et ülemaailmsete tarneahelate keerukus pärsib läbipaistvust; on seepärast arvamusel, et kehtivate läbipaistvuse algatustega peaksid kaasnema sertifitseerimise püüdlused toodete märgistamise näol maavarade tarneahelas;

| 68. | nõuab, et kaevandustööstusest pärinevate toodete turustamise või töötlemise valdkonnas tegutsevad eraettevõtted astuksid samme, et tagada tarneahelas ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtete korrapärane, usaldusväärne ja range täitmine; |
| --- | --- |

68.

nõuab, et kaevandustööstusest pärinevate toodete turustamise või töötlemise valdkonnas tegutsevad eraettevõtted astuksid samme, et tagada tarneahelas ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtete korrapärane, usaldusväärne ja range täitmine;

| 69. | palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel võtta eeskujuks USA väärtpaberi- ja börsikomisjoni hiljuti ratifitseeritud Dodd-Franki seadus, milles nõutakse, et loodusvarade kaevandamise tegevusala emitendid avalikustaksid valitsustele tehtud teatud maksed; ergutab komisjoni laiendama kaevandustööstuse aruandlusnõudeid teistele tööstusharudele ja uurima, kas avalikustamisel on vaja sõltumatuid auditeid; |
| --- | --- |

69.

palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel võtta eeskujuks USA väärtpaberi- ja börsikomisjoni hiljuti ratifitseeritud Dodd-Franki seadus, milles nõutakse, et loodusvarade kaevandamise tegevusala emitendid avalikustaksid valitsustele tehtud teatud maksed; ergutab komisjoni laiendama kaevandustööstuse aruandlusnõudeid teistele tööstusharudele ja uurima, kas avalikustamisel on vaja sõltumatuid auditeid;

| 70. | on seisukohal, et kahepoolses kaubandus- ja investeerimispoliitikas tuleks viidata sellistele ühistele põhimõtetele nagu loodusvarade hartas ettenähtud põhimõtted; arvestades tarneahela nõuetekohase hoolsuse tagamise püüdlusi on seisukohal, et sellega peaksid kaasnema sektoripõhised sätted sulatuskodade, rafineerimistehaste ning metalli- ja jäätmekäitlustööstusega seotud valdkondades; |
| --- | --- |

70.

on seisukohal, et kahepoolses kaubandus- ja investeerimispoliitikas tuleks viidata sellistele ühistele põhimõtetele nagu loodusvarade hartas ettenähtud põhimõtted; arvestades tarneahela nõuetekohase hoolsuse tagamise püüdlusi on seisukohal, et sellega peaksid kaasnema sektoripõhised sätted sulatuskodade, rafineerimistehaste ning metalli- ja jäätmekäitlustööstusega seotud valdkondades;

| 71. | nõuab seetõttu tungivalt, et EL tunnistaks asjaolu, et ekspordipiirangud võivad kuuluda mõne riigi arengustrateegiasse või olla keskkonnakaitse seisukohalt täiesti õigustatud; |
| --- | --- |

71.

nõuab seetõttu tungivalt, et EL tunnistaks asjaolu, et ekspordipiirangud võivad kuuluda mõne riigi arengustrateegiasse või olla keskkonnakaitse seisukohalt täiesti õigustatud;

Toiduga kindlustatus ja biokütused

| 72. | nõuab, et EL ja kõik teised abistajad hoiduksid sellise tegevuse hõlbustamisest või edendamisest, mille eesmärk on toidupuuduse all kannatavate riikide ja piirkondade viljaka maa kasutamine muul eesmärgil kui toidu tootmiseks, ning kehtestaks biokütuste ja teiste tulutoovate toodete puhul maa ja loodusvarade säästvale kasutamisele headel tavadel põhineva lähenemisviisi; |
| --- | --- |

72.

nõuab, et EL ja kõik teised abistajad hoiduksid sellise tegevuse hõlbustamisest või edendamisest, mille eesmärk on toidupuuduse all kannatavate riikide ja piirkondade viljaka maa kasutamine muul eesmärgil kui toidu tootmiseks, ning kehtestaks biokütuste ja teiste tulutoovate toodete puhul maa ja loodusvarade säästvale kasutamisele headel tavadel põhineva lähenemisviisi;

| 73. | rõhutab, et on vaja kaotada toidupuuduse all kannatavate riikide põllumajandustootjate stiimulid kasutada oma maad muul eesmärgil kui toiduainete tootmine, näiteks biokütuste tootmiseks; on veendunud, et teadusuuringute ja innovatsiooniga, mida toetab nii arenenud kui ka arenguriikide ennetav poliitika, saab vähendada vastuolu toiduga kindlustatuse ja energiaalaste huvide vahel; |
| --- | --- |

73.

rõhutab, et on vaja kaotada toidupuuduse all kannatavate riikide põllumajandustootjate stiimulid kasutada oma maad muul eesmärgil kui toiduainete tootmine, näiteks biokütuste tootmiseks; on veendunud, et teadusuuringute ja innovatsiooniga, mida toetab nii arenenud kui ka arenguriikide ennetav poliitika, saab vähendada vastuolu toiduga kindlustatuse ja energiaalaste huvide vahel;

o

o o

| 74. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

74.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Cotonou leping, mis on läbi vaadatud 2005. ja 2010. aastal.

(2)  Määrus (EÜ) nr 1905/2006, (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).

(3)  Nõukogu pressidokument 11855/2012.

(4)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 261.

(5)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 291.

(6)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 301; ELT C 323 E, 18.12.2008, lk 361; ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 101; ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 124.

(7)  Vastuvõetud tekstid, 13. juuni 2012, P7_TA(2012)0241.

(8)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 45; ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 101.

(9)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 37.

(10)  ELT C 169 E, 15.6.2012, lk 45.

(11)  ELT C 56 E, 26.2.2013, lk 75.

(12)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 77; vastuvõetud tekstid, 23. oktoober 2012, P7_TA(2012)0386.

(13)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 47; vastuvõetud tekstid, 25. oktoober 2012, P7_TA(2012)0399.

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/15

---

P7_TA(2013)0120

Kaubandusel ja investeeringutel põhinev kasv arengumaades

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta resolutsioon kaubanduse ja investeeringute kui arenguriikide majanduskasvu edendajate kohta (2012/2225(INI))

(2016/C 045/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 207 ja 208 ning Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 207 ja 208 ning Euroopa Liidu lepingu artiklit 3,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus, majanduskasv ja areng – kaubandus- ja investeerimispoliitika kohandamine kõige enam abi vajavate riikide vajadustele” (COM(2012)0022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus, majanduskasv ja areng – kaubandus- ja investeerimispoliitika kohandamine kõige enam abi vajavate riikide vajadustele” (COM(2012)0022),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (COM(2010)0612),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kuidas parandada ELi toetust arenguriikidele arengu rahastamise vahendite kaasamisel” (COM(2012)0366), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kuidas parandada ELi toetust arenguriikidele arengu rahastamise vahendite kaasamisel” (COM(2012)0366),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele” (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele” (COM(2011)0303),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (COM(2011)0637),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „EL kui ülemaailmne partner: Uus lähenemisviis ELi välistegevuse rahastamisele” (COM(2011)0865), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „EL kui ülemaailmne partner: Uus lähenemisviis ELi välistegevuse rahastamisele” (COM(2011)0865),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa kõikehõlmava rahvusvahelise investeerimispoliitika poole” (COM(2010)0343), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa kõikehõlmava rahvusvahelise investeerimispoliitika poole” (COM(2010)0343),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” (COM(2011)0681),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „ELi kaubandusabistrateegia suunas – komisjoni panus” (COM(2007)0163), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „ELi kaubandusabistrateegia suunas – komisjoni panus” (COM(2007)0163),

| — | võttes arvesse teatist „Kaubandus ja areng: abi arengumaadele kaubanduse ärakasutamiseks” (COM(2002)0513), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse teatist „Kaubandus ja areng: abi arengumaadele kaubanduse ärakasutamiseks” (COM(2002)0513),

| — | võttes arvesse 2012. aasta ELi arenguabi rahastamise aruandluskohustust käsitlevat aruannet ning eelkõige selle kaubandusabi käsitlevat jagu (SWD(2012)0199), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2012. aasta ELi arenguabi rahastamise aruandluskohustust käsitlevat aruannet ning eelkõige selle kaubandusabi käsitlevat jagu (SWD(2012)0199),

| — | võttes arvesse Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühma ning Euroopa Liidu vahelist partnerluslepingut, mis allkirjastati 23. juunil 2000. aastal Cotonous, ning selle 2005. ja 2010. aastal muudetud versioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühma ning Euroopa Liidu vahelist partnerluslepingut, mis allkirjastati 23. juunil 2000. aastal Cotonous, ning selle 2005. ja 2010. aastal muudetud versioone,

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsioone „Inimõigused ning sotsiaalsed ja keskkonnastandardid rahvusvahelistes kaubanduslepingutes” (1), „Rahvusvaheline kaubanduspoliitika kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal” (2) ja „Ettevõtete sotsiaalne vastutus rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes” (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsioone „Inimõigused ning sotsiaalsed ja keskkonnastandardid rahvusvahelistes kaubanduslepingutes” (1), „Rahvusvaheline kaubanduspoliitika kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal” (2) ja „Ettevõtete sotsiaalne vastutus rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes” (3),

| — | võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu kaubandusabi kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu kaubandusabi kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2009. aasta resolutsioone AKV piirkondade ja riikidega sõlmitud majanduspartnerluslepingute kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2009. aasta resolutsioone AKV piirkondade ja riikidega sõlmitud majanduspartnerluslepingute kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2012. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 I lisa seoses mitme riigi väljajätmisega läbirääkimised lõpule viinud piirkondade või riikide loetelust (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2012. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 I lisa seoses mitme riigi väljajätmisega läbirääkimised lõpule viinud piirkondade või riikide loetelust (8),

| — | võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta seisukohta nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete investeerimislepingute jaoks (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta seisukohta nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete investeerimislepingute jaoks (10),

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni sõlmimise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni sõlmimise kohta (11),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1063/2010, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1063/2010, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (12),

| — | võttes arvesse nõukogu 16. märtsi 2012. aasta järeldusi ELi lähenemisviisi kohta kaubandusele, majanduskasvule ja arengule järgmisel kümnendil ning 15. oktoobri 2012. aasta järeldusi arengu rahastamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. märtsi 2012. aasta järeldusi ELi lähenemisviisi kohta kaubandusele, majanduskasvule ja arengule järgmisel kümnendil ning 15. oktoobri 2012. aasta järeldusi arengu rahastamise kohta,

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni ülemaailmse finants- ja majanduskriisi mõju kohta arengumaadele ja arengukoostööle (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni ülemaailmse finants- ja majanduskriisi mõju kohta arengumaadele ja arengukoostööle (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2012. aasta arvamust (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2012. aasta arvamust (14),

| — | võttes arvesse WTO kaubandusabi töökava 2012–2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO kaubandusabi töökava 2012–2013,

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus” (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus” (15),

| — | võttes arvesse 15. mail 2007. aastal vastu võetud ELi kaubandusabistrateegiat: ELi toetuse suurendamine kaubandusega seotud vajaduste rahuldamiseks arengumaades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. mail 2007. aastal vastu võetud ELi kaubandusabistrateegiat: ELi toetuse suurendamine kaubandusega seotud vajaduste rahuldamiseks arengumaades,

| — | võttes arvesse 28.–29. augustil 2003. aastal vastu võetud Almatõ tegevuskava sisemaa arenguriikide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28.–29. augustil 2003. aastal vastu võetud Almatõ tegevuskava sisemaa arenguriikide kohta,

| — | võttes arvesse 2. märtsi 2005. aasta abi tõhusust käsitlevat Pariisi deklaratsiooni ning Busani tulemusliku arengukoostöö partnerlust, mis loodi 1. detsembril 2011. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. märtsi 2005. aasta abi tõhusust käsitlevat Pariisi deklaratsiooni ning Busani tulemusliku arengukoostöö partnerlust, mis loodi 1. detsembril 2011. aastal,

| — | võttes arvesse vähim arenenud riike käsitlevat Istanbuli tegevuskava aastateks 2011–2020 (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vähim arenenud riike käsitlevat Istanbuli tegevuskava aastateks 2011–2020 (16),

| — | võttes arvesse 11. ja 12. novembril 2010. aastal Soulis toimunud G20 tippkohtumisel vastu võetud Souli arengukonsensust ühise majanduskasvu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. ja 12. novembril 2010. aastal Soulis toimunud G20 tippkohtumisel vastu võetud Souli arengukonsensust ühise majanduskasvu kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi 2012. aasta maailma investeeringute aruannet, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) 2011. aasta äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, ÜRO kaubandus- ja investeerimislepingute inimõigustealaste mõjuhinnangute juhtpõhimõtteid, ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni, Maailmapanga ning Rahvusvahelise Põllumajanduse Arengu Fondi vastutustundlike põllumajandusinvesteeringute põhimõtteid, OECD 2011. aastal muudetud suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele ning 2012. aastal ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi XIII ministrite konverentsil ja 2012. aastal Rio+20 konverentsil vastu võetud Doha mandaati, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi 2012. aasta maailma investeeringute aruannet, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) 2011. aasta äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, ÜRO kaubandus- ja investeerimislepingute inimõigustealaste mõjuhinnangute juhtpõhimõtteid, ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni, Maailmapanga ning Rahvusvahelise Põllumajanduse Arengu Fondi vastutustundlike põllumajandusinvesteeringute põhimõtteid, OECD 2011. aastal muudetud suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele ning 2012. aastal ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi XIII ministrite konverentsil ja 2012. aastal Rio+20 konverentsil vastu võetud Doha mandaati,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0053/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0053/2013),

| A. | arvestades, et ELi kaubandus- ja investeerimispoliitika peaks juhinduma selle välistegevuse üldpõhimõtetest, nagu on kehtestatud Euroopa Liidu lepingu artiklites 3 ja 21, ning peaks toetama „maailma säästvat arengut [...], vaba ja ausat kaubandust, vaesuse kaotamist ning inimõiguste [...] kaitset”; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi kaubandus- ja investeerimispoliitika peaks juhinduma selle välistegevuse üldpõhimõtetest, nagu on kehtestatud Euroopa Liidu lepingu artiklites 3 ja 21, ning peaks toetama „maailma säästvat arengut [...], vaba ja ausat kaubandust, vaesuse kaotamist ning inimõiguste [...] kaitset”;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 207 ja 208 on omavahel seotud; arvestades, et artiklis 207 on sätestatud, et ELi kaubanduspoliitikat teostatakse kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega; arvestades, et artiklis 208 nõutakse, et arengukoostöö eesmärke võetaks arvesse liidu sellise poliitika puhul, mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 207 ja 208 on omavahel seotud; arvestades, et artiklis 207 on sätestatud, et ELi kaubanduspoliitikat teostatakse kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega; arvestades, et artiklis 208 nõutakse, et arengukoostöö eesmärke võetaks arvesse liidu sellise poliitika puhul, mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid;

| C. | arvestades, et kaubandus ja investeeringud ELi, arenguriikide ja vähim arenenud riikide vahel on kõnealuste eesmärkide saavutamise vahendiks, edendades kõigi osapoolte jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu, võimaldades tehnosiiret ja oskuste edasiandmist ning aidates luua töökohti, võimaldades konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamist, suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamist ja ebavõrdsuse vastu võitlemist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kaubandus ja investeeringud ELi, arenguriikide ja vähim arenenud riikide vahel on kõnealuste eesmärkide saavutamise vahendiks, edendades kõigi osapoolte jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu, võimaldades tehnosiiret ja oskuste edasiandmist ning aidates luua töökohti, võimaldades konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamist, suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamist ja ebavõrdsuse vastu võitlemist;

| D. | arvestades, et kaubandus ja investeeringud ei suuda eraldi võetuna avaldada märkimisväärset mõju majanduskasvule ja säästvale arengule, sest arenguriikide, kaasa arvatud vähim arenenud riikide struktuurilised puudused (inimkapitali, juhtimise ja infrastruktuuri ebapiisav tase, nõrk erasektor, tugev sõltuvus toorainete ekspordist, ekspordi vähene mitmekesisus, suured kaubanduskulud jne) takistavad nende täielikku juurdepääsu maailmakaubandusele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kaubandus ja investeeringud ei suuda eraldi võetuna avaldada märkimisväärset mõju majanduskasvule ja säästvale arengule, sest arenguriikide, kaasa arvatud vähim arenenud riikide struktuurilised puudused (inimkapitali, juhtimise ja infrastruktuuri ebapiisav tase, nõrk erasektor, tugev sõltuvus toorainete ekspordist, ekspordi vähene mitmekesisus, suured kaubanduskulud jne) takistavad nende täielikku juurdepääsu maailmakaubandusele;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu kaubandus- ja investeerimispoliitika, mis toetab abi saavate riikide majanduskasvu, peab olema kooskõlas vastutavate asutuste kehtestatud arengueesmärkidega ning järgima arengusidususe põhimõtet, olema seotud tehnilise ja rahalise abi andmisega ning vajaduse korral hõlmama põhja-lõuna- ja lõuna-lõuna-suunaliste ning piiriüleste avaliku ja erasektori partnerluste arendamist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu kaubandus- ja investeerimispoliitika, mis toetab abi saavate riikide majanduskasvu, peab olema kooskõlas vastutavate asutuste kehtestatud arengueesmärkidega ning järgima arengusidususe põhimõtet, olema seotud tehnilise ja rahalise abi andmisega ning vajaduse korral hõlmama põhja-lõuna- ja lõuna-lõuna-suunaliste ning piiriüleste avaliku ja erasektori partnerluste arendamist;

| F. | arvestades, et 2010. aastal moodustas lõuna-lõuna-suunaline kaubandus 23 % maailma kaubandusest; arvestades, et WTO 2011. aasta maailma kaubandust käsitleva aruande kohaselt moodustasid lõuna-lõuna telje sooduslepingud kaks kolmandikku selliste lepingute koguhulgast ning põhja-lõuna telje lepingud vaid ühe neljandiku; arvestades, et 2012. aasta maailma investeeringute aruande kohaselt on ligi pooled maailma välismaistest otseinvesteeringutest suunatud tärkava turumajandusega riikidesse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2010. aastal moodustas lõuna-lõuna-suunaline kaubandus 23 % maailma kaubandusest; arvestades, et WTO 2011. aasta maailma kaubandust käsitleva aruande kohaselt moodustasid lõuna-lõuna telje sooduslepingud kaks kolmandikku selliste lepingute koguhulgast ning põhja-lõuna telje lepingud vaid ühe neljandiku; arvestades, et 2012. aasta maailma investeeringute aruande kohaselt on ligi pooled maailma välismaistest otseinvesteeringutest suunatud tärkava turumajandusega riikidesse;

| G. | arvestades, et paljud riigid ei saa kaubandusest endiselt täiel määral kasu ning vähim arenenud riikide osatähtsus maailma SKPs väheneb; arvestades, et hoolimata suurest majanduskasvust moodustavad 49 vähim arenenud riiki kõigest 1,12 % maailma kaubandusest; arvestades, et kaubandus ei ole olnud võrdselt kasulik kõigi arenguriikide jaoks ning mõnel juhul on see süvendanud sotsiaalset ebavõrdsust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et paljud riigid ei saa kaubandusest endiselt täiel määral kasu ning vähim arenenud riikide osatähtsus maailma SKPs väheneb; arvestades, et hoolimata suurest majanduskasvust moodustavad 49 vähim arenenud riiki kõigest 1,12 % maailma kaubandusest; arvestades, et kaubandus ei ole olnud võrdselt kasulik kõigi arenguriikide jaoks ning mõnel juhul on see süvendanud sotsiaalset ebavõrdsust;

| H. | arvestades, et suured tärkava turumajandusega riigid, kes kuuluvad endiselt arenguriikide kategooriasse, on ühtaegu nii kaubandusabi andjad kui ka saajad; arvestades, et EL ja muud arenenud riigid peaksid rohkem arvestama nende uute osalejate keerulise seisundiga, nende olulisuse ja eripäraga ning sellest tulenevalt kohandama ka nende kaubandusabi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et suured tärkava turumajandusega riigid, kes kuuluvad endiselt arenguriikide kategooriasse, on ühtaegu nii kaubandusabi andjad kui ka saajad; arvestades, et EL ja muud arenenud riigid peaksid rohkem arvestama nende uute osalejate keerulise seisundiga, nende olulisuse ja eripäraga ning sellest tulenevalt kohandama ka nende kaubandusabi;

| I. | arvestades, et säästvat arengut toetavad kaubandus- ja investeerimismeetmed võivad olla väga erineva päritolu ja vormiga; arvestades, et sama riigi territooriumil võidakse rakendada mitmeid programme ja meetmeid, kuid koordineerimise puudumine võib vähendada nende tõhusust ja asjakohasust ning lõppkokkuvõttes kahjustada kodanike usaldust kõnealuste meetmete suhtes; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et säästvat arengut toetavad kaubandus- ja investeerimismeetmed võivad olla väga erineva päritolu ja vormiga; arvestades, et sama riigi territooriumil võidakse rakendada mitmeid programme ja meetmeid, kuid koordineerimise puudumine võib vähendada nende tõhusust ja asjakohasust ning lõppkokkuvõttes kahjustada kodanike usaldust kõnealuste meetmete suhtes;

| J. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on suurimad kaubandusabi andjad, kes eraldasid 2010. aastal toetustena 10,7 miljardit eurot (või peaaegu kolmandiku ametliku arenguabi kogusummast); arvestades, et majandus- ja finantskriis on tõstatanud avaliku sektori arenguabiks ja eelkõige kaubandusabiks eraldatud rahaliste vahendite vähendamise küsimuse ning ka selle kasutamise tulemuslikkuse küsimuse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on suurimad kaubandusabi andjad, kes eraldasid 2010. aastal toetustena 10,7 miljardit eurot (või peaaegu kolmandiku ametliku arenguabi kogusummast); arvestades, et majandus- ja finantskriis on tõstatanud avaliku sektori arenguabiks ja eelkõige kaubandusabiks eraldatud rahaliste vahendite vähendamise küsimuse ning ka selle kasutamise tulemuslikkuse küsimuse;

| K. | arvestades, et EL on võtnud endale kohustuse suurendada 2015. aastaks oma abi kogueelarvet 0,7 %-ni kogurahvatulust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL on võtnud endale kohustuse suurendada 2015. aastaks oma abi kogueelarvet 0,7 %-ni kogurahvatulust;

| 1. | toetab komisjoni eesmärki tõhustada sünergiat kaubandus- ja arengupoliitika vahel; soovitab tal võtta arvesse abi saavate riikide vajadusi ja võimeid, edendades niisuguseid vahendeid nagu piirkondlik integratsioon, mis võib tagada niisuguse sünergia parema ärakasutamise, ning pidada esmatähtsaks meetmeid, mille eesmärk on:






  — | säästva ja kaasava arengu edendamine; |
| --- | --- | --- |

1.

toetab komisjoni eesmärki tõhustada sünergiat kaubandus- ja arengupoliitika vahel; soovitab tal võtta arvesse abi saavate riikide vajadusi ja võimeid, edendades niisuguseid vahendeid nagu piirkondlik integratsioon, mis võib tagada niisuguse sünergia parema ärakasutamise, ning pidada esmatähtsaks meetmeid, mille eesmärk on:

—

säästva ja kaasava arengu edendamine;

| — | töökohtade loomine ja oskuste suurendamine ning inimkapitali arendamine samal ajal sotsiaalset ebavõrdsust vähendades; |
| --- | --- |

—

töökohtade loomine ja oskuste suurendamine ning inimkapitali arendamine samal ajal sotsiaalset ebavõrdsust vähendades;

| — | majandusšokkidele vastupanu võime suurendamine; |
| --- | --- |

—

majandusšokkidele vastupanu võime suurendamine;

| — | erasektori, eelkõige väikeettevõtjate, sealhulgas mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, arendamise toetamine, et suurendada nende osalemist kaubanduses ja investeerimises kohalikul, piirkondlikul, piiriülesel, kahepoolsel ja mitmepoolsel tasandil; |
| --- | --- |

—

erasektori, eelkõige väikeettevõtjate, sealhulgas mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, arendamise toetamine, et suurendada nende osalemist kaubanduses ja investeerimises kohalikul, piirkondlikul, piiriülesel, kahepoolsel ja mitmepoolsel tasandil;

| — | maksuhalduse parandamine ning niisuguse võitluse edendamine, mis on suunatud korruptsiooni, maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise, rahapesu ja maksuparadiiside vastu, tehes seda muu hulgas ettevõtjate maksete alaste teabevahetus- ja järelevalvemehhanismide loomise abil; |
| --- | --- |

—

maksuhalduse parandamine ning niisuguse võitluse edendamine, mis on suunatud korruptsiooni, maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise, rahapesu ja maksuparadiiside vastu, tehes seda muu hulgas ettevõtjate maksete alaste teabevahetus- ja järelevalvemehhanismide loomise abil;

| — | kaubandus- ja investeerimiskeskkonna parandamine, sealhulgas kaubandust hõlbustavate meetmete rakendamine; |
| --- | --- |

—

kaubandus- ja investeerimiskeskkonna parandamine, sealhulgas kaubandust hõlbustavate meetmete rakendamine;

| — | kauba- ja investeeringuvoogude mitmekesistamine ning |
| --- | --- |

—

kauba- ja investeeringuvoogude mitmekesistamine ning

| — | niisuguse tehnilise abi osutamine, mis on vajalik kõnealuste meetmete nõuetekohase arengu tagamiseks; |
| --- | --- |

—

niisuguse tehnilise abi osutamine, mis on vajalik kõnealuste meetmete nõuetekohase arengu tagamiseks;

| 2. | kutsub Euroopa Liitu üles järgima poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtet oma kaubandus-, põllumajandus-, keskkonna- ja energiapoliitika kontseptsioonis ning selle rakendamisel ning hindama oma poliitika mõju arenguriikide ja vähim arenenud riikide arengule; |
| --- | --- |

2.

kutsub Euroopa Liitu üles järgima poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtet oma kaubandus-, põllumajandus-, keskkonna- ja energiapoliitika kontseptsioonis ning selle rakendamisel ning hindama oma poliitika mõju arenguriikide ja vähim arenenud riikide arengule;

| 3. | rõhutab inimväärsete palgatasemete ja inimväärsete tööohutusstandardite tähtsust jätkusuutliku ülemaailmse kaubandussüsteemi ja uute ülemaailmsete tootmisahelate jaoks; tuletab sellega seoses komisjonile meelde tema teatist inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks; |
| --- | --- |

3.

rõhutab inimväärsete palgatasemete ja inimväärsete tööohutusstandardite tähtsust jätkusuutliku ülemaailmse kaubandussüsteemi ja uute ülemaailmsete tootmisahelate jaoks; tuletab sellega seoses komisjonile meelde tema teatist inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks;

| 4. | nõuab tungivalt, et EL ja teised abiandjad, partnerriikide ametiasutused ning arenguriikide kohalikud ja rahvusvahelised erasektori toimijad uuriksid koostöövõimalusi säästva arengu valdkonnas, et äritegevuse panus arengueesmärkide saavutamisse oleks võimalikult suur; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et EL ja teised abiandjad, partnerriikide ametiasutused ning arenguriikide kohalikud ja rahvusvahelised erasektori toimijad uuriksid koostöövõimalusi säästva arengu valdkonnas, et äritegevuse panus arengueesmärkide saavutamisse oleks võimalikult suur;

| 5. | rõhutab, et jõukuse suurendamiseks ja elatustaseme parandamiseks vaeseimates riikides peab EL suunama osa oma kaubandusega seotud abist konkreetselt vastutustundliku ja säästva arengu tagamiseks kohaliku ja piirkondliku kaubandusmahu suurendamisse neis riikides ja nende vahel; tunneb heameelt arengukoostöö rahastamisvahendi eesmärkide üle, mille seas on esmatähtsana välja toodud tööhõive ja majanduskasv arenguriikides; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et jõukuse suurendamiseks ja elatustaseme parandamiseks vaeseimates riikides peab EL suunama osa oma kaubandusega seotud abist konkreetselt vastutustundliku ja säästva arengu tagamiseks kohaliku ja piirkondliku kaubandusmahu suurendamisse neis riikides ja nende vahel; tunneb heameelt arengukoostöö rahastamisvahendi eesmärkide üle, mille seas on esmatähtsana välja toodud tööhõive ja majanduskasv arenguriikides;

| 6. | on arvamusel, et kaubanduse ja investeerimistegevuse arengut toetavate programmide edukuse määrab muu hulgas abi saavate riikide isevastutus; usub, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud asutused ning kodanikuühiskond peavad kooskõlas õigusriigi põhimõttega olema süsteemselt kaasatud riiklike kavade koostamisse ja järelevalvesse; |
| --- | --- |

6.

on arvamusel, et kaubanduse ja investeerimistegevuse arengut toetavate programmide edukuse määrab muu hulgas abi saavate riikide isevastutus; usub, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud asutused ning kodanikuühiskond peavad kooskõlas õigusriigi põhimõttega olema süsteemselt kaasatud riiklike kavade koostamisse ja järelevalvesse;

| 7. | innustab arenguriike süvalaiendama jätkusuutliku majandusarengu eesmärki oma vastavates strateegiates ja algatustes sätestatud valdkonnaülese riikliku poliitika eesmärgina; palub komisjonil muu hulgas ulatuslikuma abi pakkumise abil püüelda selle poole, et suurendada valitsuste suutlikkust integreerida jätkusuutliku ja kaasava majandusarenguga seotud küsimusi nende riiklikesse kaubandusstrateegiatesse ja -kavadesse; |
| --- | --- |

7.

innustab arenguriike süvalaiendama jätkusuutliku majandusarengu eesmärki oma vastavates strateegiates ja algatustes sätestatud valdkonnaülese riikliku poliitika eesmärgina; palub komisjonil muu hulgas ulatuslikuma abi pakkumise abil püüelda selle poole, et suurendada valitsuste suutlikkust integreerida jätkusuutliku ja kaasava majandusarenguga seotud küsimusi nende riiklikesse kaubandusstrateegiatesse ja -kavadesse;

| 8. | märgib, et parem koolitus arenguvaldkonna küsimustes võimaldaks konkreetsed arenguvajadused ja nende täitmise võimalused selgemini kindlaks määrata, et suunata ja hõlbustada kaubandusküsimuste läbirääkijate ja muude kaubanduse valdkonna ametnike tööd; |
| --- | --- |

8.

märgib, et parem koolitus arenguvaldkonna küsimustes võimaldaks konkreetsed arenguvajadused ja nende täitmise võimalused selgemini kindlaks määrata, et suunata ja hõlbustada kaubandusküsimuste läbirääkijate ja muude kaubanduse valdkonna ametnike tööd;

| 9. | on arvamusel, et määravad on investeeringud, mille eesmärk on luua, arendada, tugevdada ja säilitada keskse tähtsusega säästva transpordi, säästva energia ja telekommunikatsiooni infrastruktuure, eelkõige piiriüleseid infrastruktuure ja ühendveo sõlmpunkte; |
| --- | --- |

9.

on arvamusel, et määravad on investeeringud, mille eesmärk on luua, arendada, tugevdada ja säilitada keskse tähtsusega säästva transpordi, säästva energia ja telekommunikatsiooni infrastruktuure, eelkõige piiriüleseid infrastruktuure ja ühendveo sõlmpunkte;

| 10. | rõhutab vajadust tagada täielik läbipaistvus Euroopa ettevõtjate poolt valitustele tehtavate maksete osas; kutsub komisjoni üles toetama arenguriikides jätkusuutliku industrialiseerimise strateegiaid, mille eesmärk on kaubelda lisandväärtusega toodetega, mitte ainult toorainetega; |
| --- | --- |

10.

rõhutab vajadust tagada täielik läbipaistvus Euroopa ettevõtjate poolt valitustele tehtavate maksete osas; kutsub komisjoni üles toetama arenguriikides jätkusuutliku industrialiseerimise strateegiaid, mille eesmärk on kaubelda lisandväärtusega toodetega, mitte ainult toorainetega;

| 11. | on arvamusel, et kui kasutada kaubandust ja investeeringuid jätkusuutliku majanduskasvu ja -arengu edendajatena, peaksid need olema suunatud eelkõige järgmiste eesmärkide saavutamisele, arendades samal ajal vajalikku tootmist ja infrastruktuuri: |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et kui kasutada kaubandust ja investeeringuid jätkusuutliku majanduskasvu ja -arengu edendajatena, peaksid need olema suunatud eelkõige järgmiste eesmärkide saavutamisele, arendades samal ajal vajalikku tootmist ja infrastruktuuri:

Põllumajandus:

| — | füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate põllumajandustootjate ja väikeühistute toetamine ning niisuguste jätkusuutlike põllumajandus-, kalakasvatus- ja loomakasvatustavade arendamise toetamine, mis võimaldavad luua, tugevdada ja mitmekesistada tarneahelaid; |
| --- | --- |

—

füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate põllumajandustootjate ja väikeühistute toetamine ning niisuguste jätkusuutlike põllumajandus-, kalakasvatus- ja loomakasvatustavade arendamise toetamine, mis võimaldavad luua, tugevdada ja mitmekesistada tarneahelaid;

| — | rahastamisele ja mikrorahastamisele juurdepääsu parandamine; |
| --- | --- |

—

rahastamisele ja mikrorahastamisele juurdepääsu parandamine;

| — | arenguriikide toetamine rahvusvaheliste tervishoiu- ja taimekaitsenormidega seotud teabele juurdepääsu saamisel ning nendega kooskõla saavutamisel, et tagada aus konkurents ja ulatuslikum juurdepääs turgudele, sealhulgas arenguriikide parem juurdepääs tööstusriikide turgudele, kaitstes samal ajal paremini nende elanikkonda; |
| --- | --- |

—

arenguriikide toetamine rahvusvaheliste tervishoiu- ja taimekaitsenormidega seotud teabele juurdepääsu saamisel ning nendega kooskõla saavutamisel, et tagada aus konkurents ja ulatuslikum juurdepääs turgudele, sealhulgas arenguriikide parem juurdepääs tööstusriikide turgudele, kaitstes samal ajal paremini nende elanikkonda;

| — | ekspordipiirangute järkjärguline kaotamine ning põllumajandustoodete hinnaspekulatsioonide ja hindade volatiilsuse vastu suunatud meetmed; |
| --- | --- |

—

ekspordipiirangute järkjärguline kaotamine ning põllumajandustoodete hinnaspekulatsioonide ja hindade volatiilsuse vastu suunatud meetmed;

| — | sotsiaalsete ning keskkonnahoidlike kaupade ja teenuste, sealhulgas ökoturismi loomise ja turustamise toetamine, et tagada tootjatele lisandväärtus ja täita jätkusuutlikkuse kriteeriume; |
| --- | --- |

—

sotsiaalsete ning keskkonnahoidlike kaupade ja teenuste, sealhulgas ökoturismi loomise ja turustamise toetamine, et tagada tootjatele lisandväärtus ja täita jätkusuutlikkuse kriteeriume;

| — | loodusvarade säästev ja läbipaistev majandamine; |
| --- | --- |

—

loodusvarade säästev ja läbipaistev majandamine;

| — | programmid, mis käsitlevad põllumajandustootjate õiglast juurdepääsu maale; |
| --- | --- |

—

programmid, mis käsitlevad põllumajandustootjate õiglast juurdepääsu maale;

| — | suutlikkuse suurendamise võimaluste loomine, eelkõige seoses toodete mitmekesistamisega; toodete lisandväärtuse suurendamine ning abi osutamine vastavuse saavutamisel standarditele ja tehnilistele nõuetele kohalikel, piirkondlikel ja rahvusvahelistel turgudel; |
| --- | --- |

—

suutlikkuse suurendamise võimaluste loomine, eelkõige seoses toodete mitmekesistamisega; toodete lisandväärtuse suurendamine ning abi osutamine vastavuse saavutamisel standarditele ja tehnilistele nõuetele kohalikel, piirkondlikel ja rahvusvahelistel turgudel;

| — | kaubanduslepingute säästva arengu alamrubriikides positiivsete stiimulite süsteemi loomine, et ergutada selliste põllumajandustoodete importi ELi, mis vastavad rahvusvahelistele keskkonna-, sotsiaal- ja inimõigustealastele normidele, tagades eelkõige tootjatele õiglased sissetulekud ja põllumajanduses töötajatele äraelamist võimaldava töötasu, nagu on nõudnud õigusega toidule tegelev ÜRO eriraportöör; |
| --- | --- |

—

kaubanduslepingute säästva arengu alamrubriikides positiivsete stiimulite süsteemi loomine, et ergutada selliste põllumajandustoodete importi ELi, mis vastavad rahvusvahelistele keskkonna-, sotsiaal- ja inimõigustealastele normidele, tagades eelkõige tootjatele õiglased sissetulekud ja põllumajanduses töötajatele äraelamist võimaldava töötasu, nagu on nõudnud õigusega toidule tegelev ÜRO eriraportöör;

| — | arenguriikide ja vähim arenenud riikide niisuguse vajaduse toetamine, mis seisneb vastastikusest liberaliseerimisest teatavate tundlike põllumajandustoodete väljajätmises; |
| --- | --- |

—

arenguriikide ja vähim arenenud riikide niisuguse vajaduse toetamine, mis seisneb vastastikusest liberaliseerimisest teatavate tundlike põllumajandustoodete väljajätmises;

Tööstus:

| — | tootmisvõimsuse loomine, suurendamine ja mitmekesistamine ning jätkusuutlik tööstusareng, mis toob kaasavate ja õiglaste tarneahelate kaudu kasu kohalikele asjaosalistele; |
| --- | --- |

—

tootmisvõimsuse loomine, suurendamine ja mitmekesistamine ning jätkusuutlik tööstusareng, mis toob kaasavate ja õiglaste tarneahelate kaudu kasu kohalikele asjaosalistele;

| — | ettevõtlus- ja investeerimiskeskkonna parandamine, et hõlbustada erasektori osalemist, hõlmates kohalikke väikeettevõtjaid ning vajaduse korral avaliku ja erasektori partnerluste arendamist; |
| --- | --- |

—

ettevõtlus- ja investeerimiskeskkonna parandamine, et hõlbustada erasektori osalemist, hõlmates kohalikke väikeettevõtjaid ning vajaduse korral avaliku ja erasektori partnerluste arendamist;

| — | kaubanduspiirangute järkjärguline kaotamine, võttes arvesse arenguriikide vajadust mitmekesistada oma majandust ja vajadust kaitsta noori tööstusharusid, et luua jätkusuutlik kodumaine tööstuslik baas; |
| --- | --- |

—

kaubanduspiirangute järkjärguline kaotamine, võttes arvesse arenguriikide vajadust mitmekesistada oma majandust ja vajadust kaitsta noori tööstusharusid, et luua jätkusuutlik kodumaine tööstuslik baas;

| — | intellektuaalomandi õiguste, sealhulgas geograafiliste tähiste kaitsmine, võttes arvesse riikide arengutaset ja seades eesmärgiks soodustada tehnosiiret (kaasa arvatud roheline tehnoloogia), tehes seda kooskõlas Doha deklaratsiooniga TRIPS-lepingu ja tervisekaitse kohta; |
| --- | --- |

—

intellektuaalomandi õiguste, sealhulgas geograafiliste tähiste kaitsmine, võttes arvesse riikide arengutaset ja seades eesmärgiks soodustada tehnosiiret (kaasa arvatud roheline tehnoloogia), tehes seda kooskõlas Doha deklaratsiooniga TRIPS-lepingu ja tervisekaitse kohta;

| — | inimväärsete töötingimuste, läbipaistvuse ja jätkusuutlikkuse edendamine; jätkusuutlike ja õiglaste töövormide toetamine; tööohutusnormide ja sotsiaalkaitsesüsteemide tugevdamine, pidades eelkõige silmas ILO soovitusi riiklike sotsiaalkaitse põhialuste kohta; |
| --- | --- |

—

inimväärsete töötingimuste, läbipaistvuse ja jätkusuutlikkuse edendamine; jätkusuutlike ja õiglaste töövormide toetamine; tööohutusnormide ja sotsiaalkaitsesüsteemide tugevdamine, pidades eelkõige silmas ILO soovitusi riiklike sotsiaalkaitse põhialuste kohta;

Teenused:

| — | õigusriigi põhimõtte ja hea valitsemistava tugevdamine, et parandada erainvesteeringute ja eelkõige välismaiste otseinvesteeringute õiguskindlust, läbipaistvust ja õiguspärasust; |
| --- | --- |

—

õigusriigi põhimõtte ja hea valitsemistava tugevdamine, et parandada erainvesteeringute ja eelkõige välismaiste otseinvesteeringute õiguskindlust, läbipaistvust ja õiguspärasust;

| — | kaubanduslepingute finantsteenuseid käsitlevate kehtivate sätete ja läbirääkimisjuhiste hoolikas kontrollimine, sest need ei tohiks takistada piisavat finantsvaldkonna reguleerimist ELis ja selle kaubanduspartneriteks olevates riikides; |
| --- | --- |

—

kaubanduslepingute finantsteenuseid käsitlevate kehtivate sätete ja läbirääkimisjuhiste hoolikas kontrollimine, sest need ei tohiks takistada piisavat finantsvaldkonna reguleerimist ELis ja selle kaubanduspartneriteks olevates riikides;

| — | riigihangete tingimuste parandamine; |
| --- | --- |

—

riigihangete tingimuste parandamine;

| — | avalike teenuste tõhususe suurendamine; |
| --- | --- |

—

avalike teenuste tõhususe suurendamine;

| — | kaubandust ja investeeringuid lihtsustavate teenuste ning eelkõige keskkonnasõbralike teenuste, sealhulgas turismi, logistika ja investeeringute edendamine; |
| --- | --- |

—

kaubandust ja investeeringuid lihtsustavate teenuste ning eelkõige keskkonnasõbralike teenuste, sealhulgas turismi, logistika ja investeeringute edendamine;

Haldustegevus:

| — | riikide valitsuste toetamine piisava läbipaistvuse ja osalemise tasemega riikliku kaubanduspoliitika ja riiklike kaubandusstrateegiate kujundamisel; |
| --- | --- |

—

riikide valitsuste toetamine piisava läbipaistvuse ja osalemise tasemega riikliku kaubanduspoliitika ja riiklike kaubandusstrateegiate kujundamisel;

| — | ühiste vahendite ja ressursside arendamine, et teha asjaomastele vähim arenenud riikidele kättesaadavaks praktiline teave ja meetodid; |
| --- | --- |

—

ühiste vahendite ja ressursside arendamine, et teha asjaomastele vähim arenenud riikidele kättesaadavaks praktiline teave ja meetodid;

| — | maksu- ja tolliametite reformimise toetamine ning niisuguste meetmete toetamine, mille eesmärk on piirata majanduse mitteametliku sektori osakaalu ja integreerida uuesti mitteametlik sektor reguleeritud majandusse; |
| --- | --- |

—

maksu- ja tolliametite reformimise toetamine ning niisuguste meetmete toetamine, mille eesmärk on piirata majanduse mitteametliku sektori osakaalu ja integreerida uuesti mitteametlik sektor reguleeritud majandusse;

| — | kaupade, inimeste ja teenuste liikumise ning transiidisüsteemide tulemuslikkuse, juhtimise ja korralduse parandamine; |
| --- | --- |

—

kaupade, inimeste ja teenuste liikumise ning transiidisüsteemide tulemuslikkuse, juhtimise ja korralduse parandamine;

| — | kaubavahetuse ja investeeringute lihtsustamisega tegelevate asutuste loomine ning tagatisfondide ja riskikapitalifondide loomine, hõlmates ka seemnekapitali ja äriingleid; |
| --- | --- |

—

kaubavahetuse ja investeeringute lihtsustamisega tegelevate asutuste loomine ning tagatisfondide ja riskikapitalifondide loomine, hõlmates ka seemnekapitali ja äriingleid;

| 12. | toetab komisjoni ettepanekut diferentseerida oma kaubandusabi ning suunata oma pingutused kõige enam abi vajavatele riikidele, eelkõige vähim arenenud riikidele; soovitab komisjonil siiski võtta lisaks standardnäitajatele (rahvamajanduse kogutoodang, inimkapital ja haavatavus majandusšokkide suhtes) arvesse ka riigi üldist arengutaset ning selle vajadusi, suutlikkust ja sisemist arengualast ebavõrdsust; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vähim arenenud riikide puhul arvesse tõhustatud integreeritud raamistiku põhimõtteid; |
| --- | --- |

12.

toetab komisjoni ettepanekut diferentseerida oma kaubandusabi ning suunata oma pingutused kõige enam abi vajavatele riikidele, eelkõige vähim arenenud riikidele; soovitab komisjonil siiski võtta lisaks standardnäitajatele (rahvamajanduse kogutoodang, inimkapital ja haavatavus majandusšokkide suhtes) arvesse ka riigi üldist arengutaset ning selle vajadusi, suutlikkust ja sisemist arengualast ebavõrdsust; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vähim arenenud riikide puhul arvesse tõhustatud integreeritud raamistiku põhimõtteid;

| 13. | rõhutab, et sotsiaalettevõtlus ja sotsiaalne innovatsioon arenguriikides on arengut tagava majanduskasvu tõukejõud ja võivad aidata vähendada ebavõrdsust ja soodustada majanduskasvu, eeldusel et kasum investeeritakse uuesti majandusse; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et sotsiaalettevõtlus ja sotsiaalne innovatsioon arenguriikides on arengut tagava majanduskasvu tõukejõud ja võivad aidata vähendada ebavõrdsust ja soodustada majanduskasvu, eeldusel et kasum investeeritakse uuesti majandusse;

| 14. | on seisukohal, et kuigi rahaliste vahendite ülekandmine ja mikrorahastamine on jätkuvalt vajalikud vahendid, ei suuda need üksi vastata kõikidele rahastamisvajadustele; palub kõikidel rahastajatel otsida ja edendada uuenduslikke rahastamise ja partnerluse vorme; toetab lõuna-lõuna-suunalisi ning kolmepoolseid partnerlusi; soovitab kasutada ulatuslikumalt piirkondadevahelisi rahastamiskavasid, näiteks selliseid, mida rakendatakse ELi–Aafrika infrastruktuuri sihtfondi raames; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et kuigi rahaliste vahendite ülekandmine ja mikrorahastamine on jätkuvalt vajalikud vahendid, ei suuda need üksi vastata kõikidele rahastamisvajadustele; palub kõikidel rahastajatel otsida ja edendada uuenduslikke rahastamise ja partnerluse vorme; toetab lõuna-lõuna-suunalisi ning kolmepoolseid partnerlusi; soovitab kasutada ulatuslikumalt piirkondadevahelisi rahastamiskavasid, näiteks selliseid, mida rakendatakse ELi–Aafrika infrastruktuuri sihtfondi raames;

| 15. | toetab komisjoni teatises väljakuulutatud paketti kaubanduse edendamiseks arenguriikide väikeettevõtjatele; kutsub komisjoni üles seda paketti edasi arendama ja palub kõigil rahastajatel eraldada piisavalt vahendeid selle rakendamiseks ning eelkõige toetada väikeettevõtjate osalemist kaubanduskavades, mis kindlustavad tootjate jaoks lisandväärtuse, sealhulgas kavades, mis vastavad jätkusuutlikkuse kriteeriumidele (nt aus kaubandus); nõuab korrapärast teavet selle rakendamise kohta; |
| --- | --- |

15.

toetab komisjoni teatises väljakuulutatud paketti kaubanduse edendamiseks arenguriikide väikeettevõtjatele; kutsub komisjoni üles seda paketti edasi arendama ja palub kõigil rahastajatel eraldada piisavalt vahendeid selle rakendamiseks ning eelkõige toetada väikeettevõtjate osalemist kaubanduskavades, mis kindlustavad tootjate jaoks lisandväärtuse, sealhulgas kavades, mis vastavad jätkusuutlikkuse kriteeriumidele (nt aus kaubandus); nõuab korrapärast teavet selle rakendamise kohta;

| 16. | tunneb heameelt teatise „Kuidas parandada ELi toetust arenguriikidele arengu rahastamise vahendite kaasamisel” vastuvõtmise üle; palub komisjonil rakendada oma ettepanekud kiiresti, et kaasata jätkusuutlikku, prognoositavat ja tulemuslikku lisarahastamist; tunneb heameelt suuniste üle, mis on esitatud OECD investeerimispoliitika raamistiku instrumentaariumis; tunneb heameelt Busani tulemusliku arengukoostöö ülemaailmse partnerluse ja kodanikuühiskonna arengu tulemuslikkuse Istanbuli põhimõtete tulemuste üle; |
| --- | --- |

16.

tunneb heameelt teatise „Kuidas parandada ELi toetust arenguriikidele arengu rahastamise vahendite kaasamisel” vastuvõtmise üle; palub komisjonil rakendada oma ettepanekud kiiresti, et kaasata jätkusuutlikku, prognoositavat ja tulemuslikku lisarahastamist; tunneb heameelt suuniste üle, mis on esitatud OECD investeerimispoliitika raamistiku instrumentaariumis; tunneb heameelt Busani tulemusliku arengukoostöö ülemaailmse partnerluse ja kodanikuühiskonna arengu tulemuslikkuse Istanbuli põhimõtete tulemuste üle;

| 17. | väljendab muret seotud abi tavade üha laialdasema kasutamise pärast; nõuab tungivalt, et arenenud riigid ja suured tärkava turumajandusega riigid ei kasutaks niisuguseid tavasid, vaid pigem püüaksid kaubandusele ja investeeringutele keskenduvates majandusarengu projektides kasutada piirkondlikke ja kohalikke ressursse, sealhulgas inimkapitali; |
| --- | --- |

17.

väljendab muret seotud abi tavade üha laialdasema kasutamise pärast; nõuab tungivalt, et arenenud riigid ja suured tärkava turumajandusega riigid ei kasutaks niisuguseid tavasid, vaid pigem püüaksid kaubandusele ja investeeringutele keskenduvates majandusarengu projektides kasutada piirkondlikke ja kohalikke ressursse, sealhulgas inimkapitali;

| 18. | tunnustab rahvusvaheliste institutsioonide (WTO, Unctad, Unido, OECD, G20, Maailmapank ja mitmepoolsed arengupangad) tööd kaubandusabi valdkonnas; pooldab kaubandusabi programmide raames niisuguste meetmete lisamist, mille eesmärk on aidata hüvitada arenguriikidele kaubanduse liberaliseerimisest tulenevaid kahjusid; on seisukohal, et tuleks luua süsteem, mille eesmärk on hõlbustada rahastajate rahvusvahelist, riiklikku ja kohalikku koostööd Unctadi ja WTO juhtimisel; tuletab meelde ELi kohustust edendada ja lihtsustada arenguriikide esindatust ja osalust eespool mainitud rahvusvahelistes institutsioonides; |
| --- | --- |

18.

tunnustab rahvusvaheliste institutsioonide (WTO, Unctad, Unido, OECD, G20, Maailmapank ja mitmepoolsed arengupangad) tööd kaubandusabi valdkonnas; pooldab kaubandusabi programmide raames niisuguste meetmete lisamist, mille eesmärk on aidata hüvitada arenguriikidele kaubanduse liberaliseerimisest tulenevaid kahjusid; on seisukohal, et tuleks luua süsteem, mille eesmärk on hõlbustada rahastajate rahvusvahelist, riiklikku ja kohalikku koostööd Unctadi ja WTO juhtimisel; tuletab meelde ELi kohustust edendada ja lihtsustada arenguriikide esindatust ja osalust eespool mainitud rahvusvahelistes institutsioonides;

| 19. | peab kahetsusväärseks investeerimispoliitika puudulikku kooskõlastatust, muu hulgas rahvusvahelisel tasandil; tunneb heameelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu saavutatud kokkuleppe üle, mis käsitleb üleminekukorda liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete investeerimislepingute jaoks; innustab komisjoni arendama välja rahvusvaheliste investeeringute ELi poliitika, mis tagab nõuetekohase investeeringute kaitse, suurendab õiguskindlust ja kajastab riikide suutlikkust luua ühiseid eeskirju ja norme, võttes samal ajal arvesse konkreetseid sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnaalaseid vajadusi, näiteks muu hulgas neid, mis on esitatud Unctadi säästvat arengut käsitleva investeerimispoliitika raamistikus; tuletab meelde, et arenguriigid kannatavad ebaproportsionaalselt palju investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise suurte kulude tõttu; |
| --- | --- |

19.

peab kahetsusväärseks investeerimispoliitika puudulikku kooskõlastatust, muu hulgas rahvusvahelisel tasandil; tunneb heameelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu saavutatud kokkuleppe üle, mis käsitleb üleminekukorda liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete investeerimislepingute jaoks; innustab komisjoni arendama välja rahvusvaheliste investeeringute ELi poliitika, mis tagab nõuetekohase investeeringute kaitse, suurendab õiguskindlust ja kajastab riikide suutlikkust luua ühiseid eeskirju ja norme, võttes samal ajal arvesse konkreetseid sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnaalaseid vajadusi, näiteks muu hulgas neid, mis on esitatud Unctadi säästvat arengut käsitleva investeerimispoliitika raamistikus; tuletab meelde, et arenguriigid kannatavad ebaproportsionaalselt palju investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise suurte kulude tõttu;

| 20. | peab äärmiselt oluliseks rahvusvaheliste investeerimislepingute uuendamist, et tugevdada nende arengumõõdet, tasakaalustades riikide ja investorite õigused ja kohustused, tagades piisavad võimalused säästva arengu poliitika elluviimiseks ning muutes investeeringuid soodustavad sätted konkreetsemaks ja säästva arengu eesmärkidele paremini vastavaks; |
| --- | --- |

20.

peab äärmiselt oluliseks rahvusvaheliste investeerimislepingute uuendamist, et tugevdada nende arengumõõdet, tasakaalustades riikide ja investorite õigused ja kohustused, tagades piisavad võimalused säästva arengu poliitika elluviimiseks ning muutes investeeringuid soodustavad sätted konkreetsemaks ja säästva arengu eesmärkidele paremini vastavaks;

| 21. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks eristatud andmed ELi-poolsete arenguriikidesse ja vähim arenenud riikidesse tehtavate välismaiste otseinvesteeringute kohta, võttes arvesse järgmisi investeeringute kategooriaid: ühinemised ja ülevõtmised, ettevõttesisene varade ümberjaotamine, spekulatiivsed investeeringud ja rohelised investeeringud; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks eristatud andmed ELi-poolsete arenguriikidesse ja vähim arenenud riikidesse tehtavate välismaiste otseinvesteeringute kohta, võttes arvesse järgmisi investeeringute kategooriaid: ühinemised ja ülevõtmised, ettevõttesisene varade ümberjaotamine, spekulatiivsed investeeringud ja rohelised investeeringud;

| 22. | on seisukohal, et koostöös tuleks keskenduda ka suutlikkuse suurendamisele ja institutsioonide ülesehitamisele, et arenguriikidel oleks võimalik luua investeerimiseks vajalikud tingimused, näiteks maksude kogumise suutlikkuse arendamine, maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemine ning kõrgeimate raamatupidamisstandardite rakendamine; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et koostöös tuleks keskenduda ka suutlikkuse suurendamisele ja institutsioonide ülesehitamisele, et arenguriikidel oleks võimalik luua investeerimiseks vajalikud tingimused, näiteks maksude kogumise suutlikkuse arendamine, maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemine ning kõrgeimate raamatupidamisstandardite rakendamine;

| 23. | tunneb heameelt WTO otsuse üle lihtsustada vähim arenenud riikide ühinemist; kutsub WTO liikmeteks olevaid arenenud riike ja suuri tärkava turumajandusega riike üles kasutama vähim arenenud riikide teenuste suhtes kohaldatavat erandit ning kohaldama vähim arenenud riikide teenuste ja teenuseosutajate suhtes sooduskohtlemist, pöörates samal ajal erilist tähelepanu 4. teenuste osutamise viisile (Mode 4), mis on vähim arenenud riikide prioriteet; |
| --- | --- |

23.

tunneb heameelt WTO otsuse üle lihtsustada vähim arenenud riikide ühinemist; kutsub WTO liikmeteks olevaid arenenud riike ja suuri tärkava turumajandusega riike üles kasutama vähim arenenud riikide teenuste suhtes kohaldatavat erandit ning kohaldama vähim arenenud riikide teenuste ja teenuseosutajate suhtes sooduskohtlemist, pöörates samal ajal erilist tähelepanu 4. teenuste osutamise viisile (Mode 4), mis on vähim arenenud riikide prioriteet;

| 24. | loodab, et EL ja selle liikmesriigid kasutavad oma mõjuvõimu, eelkõige suurte tärkava turumajandusega riikide üle, et sõlmida kiiresti kaubanduse lihtsustamise kokkulepe, mille üle peetakse läbirääkimisi Doha vooru raames; |
| --- | --- |

24.

loodab, et EL ja selle liikmesriigid kasutavad oma mõjuvõimu, eelkõige suurte tärkava turumajandusega riikide üle, et sõlmida kiiresti kaubanduse lihtsustamise kokkulepe, mille üle peetakse läbirääkimisi Doha vooru raames;

| 25. | tunneb heameelt BRICS-riikide võetud kohustuse üle edendada arenguriikide majanduskasvu ja -arengut; palub neil oma tegevuses järgida ja edendada demokraatlikke põhimõtteid ja head valitsemistava; palub komisjonil jätkata kõikidesse arenguriikidega sõlmitavatesse kaubanduslepingutesse demokraatia ja inimõiguste klausli lisamist; |
| --- | --- |

25.

tunneb heameelt BRICS-riikide võetud kohustuse üle edendada arenguriikide majanduskasvu ja -arengut; palub neil oma tegevuses järgida ja edendada demokraatlikke põhimõtteid ja head valitsemistava; palub komisjonil jätkata kõikidesse arenguriikidega sõlmitavatesse kaubanduslepingutesse demokraatia ja inimõiguste klausli lisamist;

| 26. | nõuab tungivalt, et komisjon esildaks konkreetsed viisid, kuidas suurendada oma toetust kiiremale ja põhjalikumale piirkondlikule integratsioonile arenguriikides, et arendada välja piirkondlikud turud ning luua piirkondlikud väärtusahelad; kutsub sel eesmärgil komisjoni üles edendama piirkondlikku integratsiooni oma kahepoolsetes ja piirkondlikes kaubanduslepingutes; palub komisjonil kaaluda päritolueeskirjade lihtsustamist ja ühtlustamist ning vahendeid, mille abil hõlbustada nende kasutamist väikeeksportijate poolt; palub komisjonil tugevdada oma partnerlusi olemasolevate piirkondlike asutustega, eelkõige Aafrika Arengupangaga; juhib tähelepanu kohaliku erasektori olulisele rollile kaubandusintegratsioonis ja majandusarengus; |
| --- | --- |

26.

nõuab tungivalt, et komisjon esildaks konkreetsed viisid, kuidas suurendada oma toetust kiiremale ja põhjalikumale piirkondlikule integratsioonile arenguriikides, et arendada välja piirkondlikud turud ning luua piirkondlikud väärtusahelad; kutsub sel eesmärgil komisjoni üles edendama piirkondlikku integratsiooni oma kahepoolsetes ja piirkondlikes kaubanduslepingutes; palub komisjonil kaaluda päritolueeskirjade lihtsustamist ja ühtlustamist ning vahendeid, mille abil hõlbustada nende kasutamist väikeeksportijate poolt; palub komisjonil tugevdada oma partnerlusi olemasolevate piirkondlike asutustega, eelkõige Aafrika Arengupangaga; juhib tähelepanu kohaliku erasektori olulisele rollile kaubandusintegratsioonis ja majandusarengus;

| 27. | tunneb heameelt päritolueeskirjade reformi ning reformitud üldise soodustuste süsteemi (GSP) jõustumise üle; loodab, et komisjon esitab aruande kõnealuse süsteemi muutmise mõju kohta soodustatud riikidele ning eelkõige riikidele, kelle puhul on soodustused kaotatud, järgides uute eeskirjade artikli 40 sätteid; |
| --- | --- |

27.

tunneb heameelt päritolueeskirjade reformi ning reformitud üldise soodustuste süsteemi (GSP) jõustumise üle; loodab, et komisjon esitab aruande kõnealuse süsteemi muutmise mõju kohta soodustatud riikidele ning eelkõige riikidele, kelle puhul on soodustused kaotatud, järgides uute eeskirjade artikli 40 sätteid;

| 28. | võtab teadmiseks Aafrika riikide rühmaga sõlmitud esimese majanduspartnerluslepingu esialgse kohaldamise; ergutab komisjoni hindama seniste edusammude puudumist muude niisuguste majanduspartnerluslepingute sõlmimisel, milles võetakse täielikult arvesse arenguriikide arenguhuve; kutsub komisjoni üles kasutama seda impulssi, et käivitada taas pooleliolevad läbirääkimised majanduspartnerluslepingute üle ELi ja huvitatud arenguriikide vahel, et integreerida järk-järgult nende turud mitmepoolsesse kaubandusraamistikku; rõhutab, kui oluline on luua kindel ja õiglane õigus- ja kaubandusraamistik AKV riikidesse tehtavate ELi investeeringute edendamiseks vastastikku kasulikul viisil; kutsub komisjoni üles võtma arvesse Euroopa Parlamendi soovitusi seoses soodustuste vähendamise, tariifide kaotamise ulatuse ja paindlikkusega ning pöörama erilist tähelepanu majanduspartnerluslepingute rakendamisele; |
| --- | --- |

28.

võtab teadmiseks Aafrika riikide rühmaga sõlmitud esimese majanduspartnerluslepingu esialgse kohaldamise; ergutab komisjoni hindama seniste edusammude puudumist muude niisuguste majanduspartnerluslepingute sõlmimisel, milles võetakse täielikult arvesse arenguriikide arenguhuve; kutsub komisjoni üles kasutama seda impulssi, et käivitada taas pooleliolevad läbirääkimised majanduspartnerluslepingute üle ELi ja huvitatud arenguriikide vahel, et integreerida järk-järgult nende turud mitmepoolsesse kaubandusraamistikku; rõhutab, kui oluline on luua kindel ja õiglane õigus- ja kaubandusraamistik AKV riikidesse tehtavate ELi investeeringute edendamiseks vastastikku kasulikul viisil; kutsub komisjoni üles võtma arvesse Euroopa Parlamendi soovitusi seoses soodustuste vähendamise, tariifide kaotamise ulatuse ja paindlikkusega ning pöörama erilist tähelepanu majanduspartnerluslepingute rakendamisele;

| 29. | on veendunud, et EL on välja töötanud kaubanduse ja investeeringute kaudu toimivad arenguabi vahendid, eelkõige üldise soodustuste süsteemi ja majanduspartnerluslepingud, mis on tulemuslikud tingimusel, et nende sätete ja rakendamise kriteeriumidega ei kaasne diskrimineerimine või piirangud, mis võivad osutuda nende võimalike abisaajate jaoks ebasoodsaks; nõuab siiski tungivalt, et komisjon koondaks kõik olemasolevad vahendid tõelisse terviklikku strateegiasse, mis hõlmab ka kaubanduse tehnilise abi, suutlikkuse suurendamise ja kaubandusega seotud kohandumise meetmeid, kaasa arvatud standardimise osas; on seisukohal, et komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid looma sünergiat, et veelgi tõhustada liidu kaubandusdiplomaatiat kogu maailmas; |
| --- | --- |

29.

on veendunud, et EL on välja töötanud kaubanduse ja investeeringute kaudu toimivad arenguabi vahendid, eelkõige üldise soodustuste süsteemi ja majanduspartnerluslepingud, mis on tulemuslikud tingimusel, et nende sätete ja rakendamise kriteeriumidega ei kaasne diskrimineerimine või piirangud, mis võivad osutuda nende võimalike abisaajate jaoks ebasoodsaks; nõuab siiski tungivalt, et komisjon koondaks kõik olemasolevad vahendid tõelisse terviklikku strateegiasse, mis hõlmab ka kaubanduse tehnilise abi, suutlikkuse suurendamise ja kaubandusega seotud kohandumise meetmeid, kaasa arvatud standardimise osas; on seisukohal, et komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid looma sünergiat, et veelgi tõhustada liidu kaubandusdiplomaatiat kogu maailmas;

| 30. | ergutab komisjoni kaasama kahepoolsetesse kaubanduslepingutesse kaubanduse ja säästva arengu peatükid koos siduvate keskkonna- ja töönormidega ning ettevõtja sotsiaalse vastutuse klauslitega; on seisukohal, et komisjon peaks ühtlasi pakkuma koostööd eesmärgiga aidata arenguriikidel ja vähim arenenud riikidel neid norme järgida; on veendunud, et kodanikuühiskonna tugev kaasamine selliste peatükkide rakendamise järelevalvesse suurendab teadlikkust keskkonna- ja sotsiaalnormidest ning nende heakskiitmist; |
| --- | --- |

30.

ergutab komisjoni kaasama kahepoolsetesse kaubanduslepingutesse kaubanduse ja säästva arengu peatükid koos siduvate keskkonna- ja töönormidega ning ettevõtja sotsiaalse vastutuse klauslitega; on seisukohal, et komisjon peaks ühtlasi pakkuma koostööd eesmärgiga aidata arenguriikidel ja vähim arenenud riikidel neid norme järgida; on veendunud, et kodanikuühiskonna tugev kaasamine selliste peatükkide rakendamise järelevalvesse suurendab teadlikkust keskkonna- ja sotsiaalnormidest ning nende heakskiitmist;

| 31. | soovitab komisjonil pidada läbirääkimisi lisaks sotsiaal- ja keskkonnasätetele ka siduvate ja jõustatavate inimõigusi käsitlevate sätete lisamise üle kõikidesse tulevikus sõlmitavatesse kaubanduslepingutesse, et suurendada ELi tingimuslikkuse poliitika tulemuslikkust ja usaldusväärsust; |
| --- | --- |

31.

soovitab komisjonil pidada läbirääkimisi lisaks sotsiaal- ja keskkonnasätetele ka siduvate ja jõustatavate inimõigusi käsitlevate sätete lisamise üle kõikidesse tulevikus sõlmitavatesse kaubanduslepingutesse, et suurendada ELi tingimuslikkuse poliitika tulemuslikkust ja usaldusväärsust;

| 32. | nõuab tungivalt, et EL kavandaks oma kaubanduslepingud nii, et edendada investorite vastutustundlikku käitumist ning vastavust parimatele rahvusvahelistele ettevõtja sotsiaalse vastutuse (ESV) tavadele ja hea ühingujuhtimise tavale; rõhutab eelkõige, et selleks, et majanduskasv oleks kaasav ja aitaks vaesust vähendada, tuleks seda edendada sektorites, kus tegutsevad vaesed, see peaks toetama naisi ja suurendama nende mõjuvõimu ning seda tuleks seostada töökohtade loomisega ja rahastamisvõimaluste väljatöötamisega mikro- ning väikeettevõtjate jaoks; |
| --- | --- |

32.

nõuab tungivalt, et EL kavandaks oma kaubanduslepingud nii, et edendada investorite vastutustundlikku käitumist ning vastavust parimatele rahvusvahelistele ettevõtja sotsiaalse vastutuse (ESV) tavadele ja hea ühingujuhtimise tavale; rõhutab eelkõige, et selleks, et majanduskasv oleks kaasav ja aitaks vaesust vähendada, tuleks seda edendada sektorites, kus tegutsevad vaesed, see peaks toetama naisi ja suurendama nende mõjuvõimu ning seda tuleks seostada töökohtade loomisega ja rahastamisvõimaluste väljatöötamisega mikro- ning väikeettevõtjate jaoks;

| 33. | nõuab, et ELis asuvad äriühingud, kellel on tootmisrajatised arenguriikides, annaksid teistele eeskuju, täites kohustust austada inimõigusi ja vabadusi ning täita sotsiaal- ja keskkonnanorme, tööõiguse põhireegleid ja rahvusvahelisi lepinguid; |
| --- | --- |

33.

nõuab, et ELis asuvad äriühingud, kellel on tootmisrajatised arenguriikides, annaksid teistele eeskuju, täites kohustust austada inimõigusi ja vabadusi ning täita sotsiaal- ja keskkonnanorme, tööõiguse põhireegleid ja rahvusvahelisi lepinguid;

| 34. | kutsub üles Euroopa ettevõtteid, mille tütarettevõtted või tarneahelad asuvad arenguriikides, täitma inimõiguste, töönormide ja keskkonnanõuete valdkonnas riiklikke ja rahvusvahelisi õiguslikke kohustusi; |
| --- | --- |

34.

kutsub üles Euroopa ettevõtteid, mille tütarettevõtted või tarneahelad asuvad arenguriikides, täitma inimõiguste, töönormide ja keskkonnanõuete valdkonnas riiklikke ja rahvusvahelisi õiguslikke kohustusi;

| 35. | tunneb heameelt asjaolu üle, et suur hulk tööstusettevõtteid ja piiriüleseid äriühinguid on võtnud vastu tegevusjuhendid, kus on üksikasjalikult kehtestatud nende ülemaailmsete tarneahelate sotsiaal- ja keskkonnastandardid; tuletab siiski meelde, et neid tegevusjuhendeid on raske võrrelda, sest nende raamatupidamis-, auditeerimis- ja aruandlusnormid on erinevad; rõhutab, et ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete tõhusam rakendamine aitab saavutada ELi eesmärke konkreetsete inimõiguste ja tööõiguse põhireeglite valdkonnas; |
| --- | --- |

35.

tunneb heameelt asjaolu üle, et suur hulk tööstusettevõtteid ja piiriüleseid äriühinguid on võtnud vastu tegevusjuhendid, kus on üksikasjalikult kehtestatud nende ülemaailmsete tarneahelate sotsiaal- ja keskkonnastandardid; tuletab siiski meelde, et neid tegevusjuhendeid on raske võrrelda, sest nende raamatupidamis-, auditeerimis- ja aruandlusnormid on erinevad; rõhutab, et ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete tõhusam rakendamine aitab saavutada ELi eesmärke konkreetsete inimõiguste ja tööõiguse põhireeglite valdkonnas;

| 36. | rõhutab, et ELi toetus kolmandate riikide valitsustele sotsiaalsete ja keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisel on oluline täiendus Euroopa ettevõtjate ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamisele kõikjal maailmas; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et ELi toetus kolmandate riikide valitsustele sotsiaalsete ja keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisel on oluline täiendus Euroopa ettevõtjate ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamisele kõikjal maailmas;

| 37. | võtab teadmiseks, et vaatamata Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamisele seoses nn konfliktiteemantidega põhjustab loodusvaradega kauplemine ikka veel rahutusi ja kaevanduspiirkondades esineb siiani inimõiguste rikkumist; rõhutab seetõttu tungivat vajadust luua vääriskivide ja muude nn konfliktimineraalide tootmise ja kaubanduse jaoks hoolsuskohustuse süsteem; on arvamusel, et selline meede võiks aidata lahendada selle loodusvaradega seotud ulatusliku probleemi ning suurendada kasu, mida arenguriigid saavad oma kaupade müügist; |
| --- | --- |

37.

võtab teadmiseks, et vaatamata Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamisele seoses nn konfliktiteemantidega põhjustab loodusvaradega kauplemine ikka veel rahutusi ja kaevanduspiirkondades esineb siiani inimõiguste rikkumist; rõhutab seetõttu tungivat vajadust luua vääriskivide ja muude nn konfliktimineraalide tootmise ja kaubanduse jaoks hoolsuskohustuse süsteem; on arvamusel, et selline meede võiks aidata lahendada selle loodusvaradega seotud ulatusliku probleemi ning suurendada kasu, mida arenguriigid saavad oma kaupade müügist;

| 38. | tunnustab asjaolu, et komisjon osaleb mäetööstuse läbipaistvuse algatuses (Extractive Industries Transparency Initiative – EITI); palub komisjonil ja mäetööstuses osalejatel tegutseda aktiivselt selle nimel, et rohkem tootjariike otsustaksid algatuses osaleda; |
| --- | --- |

38.

tunnustab asjaolu, et komisjon osaleb mäetööstuse läbipaistvuse algatuses (Extractive Industries Transparency Initiative – EITI); palub komisjonil ja mäetööstuses osalejatel tegutseda aktiivselt selle nimel, et rohkem tootjariike otsustaksid algatuses osaleda;

| 39. | nõuab tungivalt, et komisjon rakendaks kaubandus- ja investeerimislepingute sõlmimisel õigusega toidule tegeleva ÜRO raportööri ettevalmistatud suuniseid, milles nõutakse inimõigustealaste mõjuhinnangute („Guiding Principles on Human Rights Impact Assessments of Trade and Investment Agreements” (Kaubandus- ja investeerimislepingute inimõigustealaste mõjuhinnangute juhtpõhimõtted)) kasutamist, et tagada lepingute kooskõla rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates dokumentides kehtestatud kohustustega; |
| --- | --- |

39.

nõuab tungivalt, et komisjon rakendaks kaubandus- ja investeerimislepingute sõlmimisel õigusega toidule tegeleva ÜRO raportööri ettevalmistatud suuniseid, milles nõutakse inimõigustealaste mõjuhinnangute („Guiding Principles on Human Rights Impact Assessments of Trade and Investment Agreements” (Kaubandus- ja investeerimislepingute inimõigustealaste mõjuhinnangute juhtpõhimõtted)) kasutamist, et tagada lepingute kooskõla rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates dokumentides kehtestatud kohustustega;

o

o o

| 40. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele. |
| --- | --- |

40.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele.

---

(1)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 31.

(2)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 94.

(3)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 101.

(4)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 291.

(5)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 101, lk 106, lk 112, lk 118, lk 124, lk 129, lk 135, lk 141.

(6)  ELT C 56 E, 26.2.2013, lk 87.

(7)  ELT L 303, 31.10.2012, lk 1.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0342.

(9)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 34.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0471.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0060.

(12)  ELT L 307, 23.11.2010, lk 1.

(13)  ELT C 4 E, 7.1.2011, lk 34.

(14)  ELT C 43, 15.2.2012, lk 73.

(15)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(16)  A/CONF.219/3, 11.5.2011.

---

Kolmapäev, 17. aprill 2013

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/24 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/24

---

P7_TA(2013)0174

Rahalise abi andmine liikmesriikidele, kelle rahaühik ei ole euro

Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse süsteem rahalise abi andmiseks liikmesriikidele, kelle rahaühik ei ole euro (COM(2012)0336 – 2012/0164(APP))

(2016/C 045/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus (COM(2012)0336) (nn maksebilansi määruse ettepanek), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus (COM(2012)0336) (nn maksebilansi määruse ettepanek),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 352, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 352,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 143 ja 352, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 143 ja 352,

| — | võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet liikmesriikide üle, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas, parlamendi poolt 13. juunil 2012. aastal vastu võetud muudatusettepanekuid selle ettepaneku kohta ja nõukoguga saavutatava lõpliku kokkuleppe esialgset teksti (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet liikmesriikide üle, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas, parlamendi poolt 13. juunil 2012. aastal vastu võetud muudatusettepanekuid selle ettepaneku kohta ja nõukoguga saavutatava lõpliku kokkuleppe esialgset teksti (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid, parlamendi poolt 13. juunil 2012. aastal vastu võetud muudatusettepanekuid selle ettepaneku kohta ja nõukoguga saavutatava lõpliku kokkuleppe esialgset teksti (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid, parlamendi poolt 13. juunil 2012. aastal vastu võetud muudatusettepanekuid selle ettepaneku kohta ja nõukoguga saavutatava lõpliku kokkuleppe esialgset teksti (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (3),

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile Euroopa Ülemkogu eesistuja, Euroopa Komisjoni presidendi, Euroopa Keskpanga presidendi ja eurorühma esimehe aruande „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas” kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile Euroopa Ülemkogu eesistuja, Euroopa Komisjoni presidendi, Euroopa Keskpanga presidendi ja eurorühma esimehe aruande „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas” kohta (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 81 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 81 lõiget 3,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni vaheraportit (A7-0129/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni vaheraportit (A7-0129/2013),

| A. | arvestades, et kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 352 võtab nõukogu seadusandliku erimenetluse kohaselt pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist ühehäälselt vastu määruse, millega luuakse süsteem rahalise abi andmiseks liikmesriikidele, kelle rahaühik ei ole euro; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 352 võtab nõukogu seadusandliku erimenetluse kohaselt pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist ühehäälselt vastu määruse, millega luuakse süsteem rahalise abi andmiseks liikmesriikidele, kelle rahaühik ei ole euro;

| B. | arvestades, et nõukogu määrusega (EÜ) nr 332/2002 loodi 2002. aastal maksebilansi toetamiseks rahalise abi süsteem liikmesriikidele, kelle rahaühik ei ole euro; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nõukogu määrusega (EÜ) nr 332/2002 loodi 2002. aastal maksebilansi toetamiseks rahalise abi süsteem liikmesriikidele, kelle rahaühik ei ole euro;

| C. | arvestades, et selles süsteemis olevat summat suurendati finantskriisile reageerides 2008. aasta detsembris esialgselt 12 miljardilt eurolt 25 miljardi euroni ja 2009. aasta mais 50 miljardi euroni; arvestades, et sellest 50 miljardist eurost on välja makstud 13,4 miljardit eurot Rumeeniale, Lätile ja Ungarile ning lisaks reserveeritud ennetavalt 1,4 miljardit eurot Rumeeniale; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et selles süsteemis olevat summat suurendati finantskriisile reageerides 2008. aasta detsembris esialgselt 12 miljardilt eurolt 25 miljardi euroni ja 2009. aasta mais 50 miljardi euroni; arvestades, et sellest 50 miljardist eurost on välja makstud 13,4 miljardit eurot Rumeeniale, Lätile ja Ungarile ning lisaks reserveeritud ennetavalt 1,4 miljardit eurot Rumeeniale;

| D. | arvestades, et Ungari, Rumeenia ja Läti olid esimesed liikmesriigid, kes taotlesid ja said finants- ja majanduskriisi alguses maksebilansi süsteemi kaudu liidult rahalist abi; arvestades, et majandus- ja finantskriis tekitas suurt kahju mitmes euroalasse mittekuuluvas liikmesriigis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Ungari, Rumeenia ja Läti olid esimesed liikmesriigid, kes taotlesid ja said finants- ja majanduskriisi alguses maksebilansi süsteemi kaudu liidult rahalist abi; arvestades, et majandus- ja finantskriis tekitas suurt kahju mitmes euroalasse mittekuuluvas liikmesriigis;

| E. | arvestades, et üleilmne majanduskriis on suurt mõju avaldanud kõigile liikmesriikidele, sest see on halvendanud avaliku sektori võla, maksebilansi ja koguvõla olukorda; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et üleilmne majanduskriis on suurt mõju avaldanud kõigile liikmesriikidele, sest see on halvendanud avaliku sektori võla, maksebilansi ja koguvõla olukorda;

| F. | arvestades, et 2012. aasta oktoobris loodud Euroopa stabiilsusmehhanism on euroala liikmesriikide peamine toetusmehhanism, mille laenuandmisvõime on märgitud kapitali alusel 500 miljardit eurot; arvestades, et Euroopa stabiilsusmehhanism on tulevikus teatavatel tingimustel võimeline raskustes olevaid panku otse rahastama; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2012. aasta oktoobris loodud Euroopa stabiilsusmehhanism on euroala liikmesriikide peamine toetusmehhanism, mille laenuandmisvõime on märgitud kapitali alusel 500 miljardit eurot; arvestades, et Euroopa stabiilsusmehhanism on tulevikus teatavatel tingimustel võimeline raskustes olevaid panku otse rahastama;

| G. | arvestades, et parlament nõudis oma 20. novembri 2012. aasta resolutsioonis, et Euroopa stabiilsusmehhanismi juhtimine peaks arenema ühenduse meetodi suunas, et mehhanism peaks muutuma aruandekohustuslikuks Euroopa Parlamendi ees ning et tähtsamatele otsustele, näiteks rahalise toetuse andmine liikmesriigile ja memorandumite sõlmimine, tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi nõuetekohast kontrolli; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et parlament nõudis oma 20. novembri 2012. aasta resolutsioonis, et Euroopa stabiilsusmehhanismi juhtimine peaks arenema ühenduse meetodi suunas, et mehhanism peaks muutuma aruandekohustuslikuks Euroopa Parlamendi ees ning et tähtsamatele otsustele, näiteks rahalise toetuse andmine liikmesriigile ja memorandumite sõlmimine, tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi nõuetekohast kontrolli;

| H. | arvestades, et süsteem peab tingimata sisaldama demokraatliku vastutuste tagamise mehhanismi ning arvesse tuleb võtta liikmesriikide parlamentide tööd; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et süsteem peab tingimata sisaldama demokraatliku vastutuste tagamise mehhanismi ning arvesse tuleb võtta liikmesriikide parlamentide tööd;

| I. | arvestades, et nendele liikmesriikidele, kelle rahaühik ei ole euro, ei nähta maksebilansi määruse ettepanekus ette võimalust saada toetust rahastamisvahenditest, mis oleksid täielikult võrreldavad Euroopa stabiilsusmehhanismi raames nende kasutada olevate rahastamisvahenditega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nendele liikmesriikidele, kelle rahaühik ei ole euro, ei nähta maksebilansi määruse ettepanekus ette võimalust saada toetust rahastamisvahenditest, mis oleksid täielikult võrreldavad Euroopa stabiilsusmehhanismi raames nende kasutada olevate rahastamisvahenditega;

| J. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 332/2002 ajakohastamine aitaks tagada euroalasse kuuluvatele ja mittekuuluvatele liikmesriikidele võrdsed tingimused ning lihtsustaks maksebilansi toetamise süsteemi kasutamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 332/2002 ajakohastamine aitaks tagada euroalasse kuuluvatele ja mittekuuluvatele liikmesriikidele võrdsed tingimused ning lihtsustaks maksebilansi toetamise süsteemi kasutamist;

| K. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 332/2002 ja vastuvõetava maksebilansi määruse rakendamisel ning eelkõige makromajanduslike kohandamisprogrammide koostamisel ja ellu rakendamisel tuleb kaitsta sotsiaalpartnerite rolli ning arvestada eri riikide palgakujundustavade ja nende eest vastutavate institutsioonidega; arvestades, et see kehtib kõikjal kogu ELi puhul ning seetõttu tuleb euroalasse kuuluvaid ja mittekuuluvaid liikmesriike kohelda ühtmoodi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 332/2002 ja vastuvõetava maksebilansi määruse rakendamisel ning eelkõige makromajanduslike kohandamisprogrammide koostamisel ja ellu rakendamisel tuleb kaitsta sotsiaalpartnerite rolli ning arvestada eri riikide palgakujundustavade ja nende eest vastutavate institutsioonidega; arvestades, et see kehtib kõikjal kogu ELi puhul ning seetõttu tuleb euroalasse kuuluvaid ja mittekuuluvaid liikmesriike kohelda ühtmoodi;

| 1. | väljendab heameelt maksebilansi määruse ettepaneku kui esimese sammu üle euroalasse kuuluvatele ja mittekuuluvatele liikmesriikidele võrdsete tingimuste loomisel; tõdeb, et ülesanne ei ole kerge, arvestades hiljuti euroala jaoks loodud mehhanismide laadi; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt maksebilansi määruse ettepaneku kui esimese sammu üle euroalasse kuuluvatele ja mittekuuluvatele liikmesriikidele võrdsete tingimuste loomisel; tõdeb, et ülesanne ei ole kerge, arvestades hiljuti euroala jaoks loodud mehhanismide laadi;

| 2. | on seisukohal, et maksebilansi süsteemist antav rahaline abi võib aidata liikmesriikidel muuta haldussüsteemid suutlikumaks, et need suudaksid liidu raha tulemuslikumalt ära kasutada; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et maksebilansi süsteemist antav rahaline abi võib aidata liikmesriikidel muuta haldussüsteemid suutlikumaks, et need suudaksid liidu raha tulemuslikumalt ära kasutada;

| 3. | on siiski arvamusel, et vastuvõetava tulemuse saavutamiseks on vaja teha mitmeid käesolevas vaheraportis toodud muudatusi; palub seetõttu läbipaistva otsustetegemise huvides, et nõukogu ja komisjon ootaksid enne maksebilansi määruse vastuvõtmist ära käesoleva vaheraporti heakskiitmise; |
| --- | --- |

3.

on siiski arvamusel, et vastuvõetava tulemuse saavutamiseks on vaja teha mitmeid käesolevas vaheraportis toodud muudatusi; palub seetõttu läbipaistva otsustetegemise huvides, et nõukogu ja komisjon ootaksid enne maksebilansi määruse vastuvõtmist ära käesoleva vaheraporti heakskiitmise;

| 4. | rõhutab, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 352 on vastuvõetava maksebilansi määruse jaoks sobiv õiguslik alus ning et see annab võimaluse luua uusi liidu rahalise abi liike ja sellise abi raamistiku väljaspool Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 143 ettenähtud abi kohaldusala; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 352 on vastuvõetava maksebilansi määruse jaoks sobiv õiguslik alus ning et see annab võimaluse luua uusi liidu rahalise abi liike ja sellise abi raamistiku väljaspool Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 143 ettenähtud abi kohaldusala;

| 5. | väljendab kahetsust, et komisjon ei korraldanud enne maksebilansi määruse ettepaneku vastuvõtmist laialdasi konsultatsioone ega esitanud põhjendusi, millest oleks nähtunud, et tegemist oli eriti kiireloomulise juhtumiga, nagu nõutakse Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Liidu lepingule lisatud protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) artiklis 2; |
| --- | --- |

5.

väljendab kahetsust, et komisjon ei korraldanud enne maksebilansi määruse ettepaneku vastuvõtmist laialdasi konsultatsioone ega esitanud põhjendusi, millest oleks nähtunud, et tegemist oli eriti kiireloomulise juhtumiga, nagu nõutakse Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Liidu lepingule lisatud protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) artiklis 2;

| 6. | märgib ja peab kahetsusväärseks, et seejuures ei viidatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimisele, mida nõutakse Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Liidu lepingule lisatud protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) artiklis 5; palub komisjonil ja nõukogul enne, kui nad esitavad määruse eelnõu Euroopa Parlamendile nõusoleku saamiseks, osutada selgesõnaliselt ülalnimetatud põhimõtetele; |
| --- | --- |

6.

märgib ja peab kahetsusväärseks, et seejuures ei viidatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimisele, mida nõutakse Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Liidu lepingule lisatud protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) artiklis 5; palub komisjonil ja nõukogul enne, kui nad esitavad määruse eelnõu Euroopa Parlamendile nõusoleku saamiseks, osutada selgesõnaliselt ülalnimetatud põhimõtetele;

| 7. | palub nõukogul ja komisjonil enne, kui nad esitavad määruse eelnõu Euroopa Parlamendile nõusoleku saamiseks, võtta arvesse järgmisi nõudmisi:






  i) | liidu eelarve on maksebilansi määruse ettepaneku kohaselt abimeetmete lõpptagatis; komisjon peaks sellega seoses esitama praegustest sätetest kaugemale minevad asjakohased lahendused selle kohta, kuidas parlamendi järelevalverolli liidu eelarve üle saaks maksebilansi määruse ettepanekus paremini arvesse võtta ja rakendada, et tagada tegelik vastutus; |
| --- | --- | --- |

7.

palub nõukogul ja komisjonil enne, kui nad esitavad määruse eelnõu Euroopa Parlamendile nõusoleku saamiseks, võtta arvesse järgmisi nõudmisi:

i)

liidu eelarve on maksebilansi määruse ettepaneku kohaselt abimeetmete lõpptagatis; komisjon peaks sellega seoses esitama praegustest sätetest kaugemale minevad asjakohased lahendused selle kohta, kuidas parlamendi järelevalverolli liidu eelarve üle saaks maksebilansi määruse ettepanekus paremini arvesse võtta ja rakendada, et tagada tegelik vastutus;

| ii) | komisjon peaks selgitama, kuidas on omavahel seotud abi, mida võidakse anda euroalasse mittekuuluvale liikmesriigile määruse (EL) nr 407/2010 (millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism) (5) kohaselt ja pärast Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi lõppemist vastuvõetava maksebilansi määrusega kehtestatud sätete ja rahastamisvahendite raames; |
| --- | --- |

ii)

komisjon peaks selgitama, kuidas on omavahel seotud abi, mida võidakse anda euroalasse mittekuuluvale liikmesriigile määruse (EL) nr 407/2010 (millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism) (5) kohaselt ja pärast Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi lõppemist vastuvõetava maksebilansi määrusega kehtestatud sätete ja rahastamisvahendite raames;

| iii) | kuna ELi liidrid andsid 2010. aasta Euroopa Ülemkogul teada, et Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi kasutamine seoses Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingu jõustumisega peatselt lõppeb, võiks Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi kasutamata raha (mida on umbes 10 miljardit eurot) paigutada ümber maksebilansi süsteemi, tänu millele suureneks süsteemi maht 50 miljardilt eurolt 60 miljardi euroni; kui liikmesriigid tagastavad Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi kaudu võetud laenud, ei ole liidu eelarvetagatist tagastatud summa ulatuses enam vaja, mis võimaldab eelarvest tagada uusi laene; Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi lõppemisel ei saa selle kasutamata jäänud summasid enam Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi raamistikus kasutada ja seega võiks neid edaspidi kasutada maksebilansi süsteemi kaudu; |
| --- | --- |

iii)

kuna ELi liidrid andsid 2010. aasta Euroopa Ülemkogul teada, et Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi kasutamine seoses Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingu jõustumisega peatselt lõppeb, võiks Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi kasutamata raha (mida on umbes 10 miljardit eurot) paigutada ümber maksebilansi süsteemi, tänu millele suureneks süsteemi maht 50 miljardilt eurolt 60 miljardi euroni; kui liikmesriigid tagastavad Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi kaudu võetud laenud, ei ole liidu eelarvetagatist tagastatud summa ulatuses enam vaja, mis võimaldab eelarvest tagada uusi laene; Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi lõppemisel ei saa selle kasutamata jäänud summasid enam Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi raamistikus kasutada ja seega võiks neid edaspidi kasutada maksebilansi süsteemi kaudu;

| iv) | maksebilansi süsteemi ja struktuurifondide kasutamise vahele ei tohiks maksebilansi määruse 2012. aasta ettepanekus luua mingit otsest seost ega konkreetset tingimuslikkust; struktuurifondide kasutamisega seotud tingimusi tuleks vajaduse korral käsitleda asjaomases ühtekuuluvuspoliitika õigusaktis; |
| --- | --- |

iv)

maksebilansi süsteemi ja struktuurifondide kasutamise vahele ei tohiks maksebilansi määruse 2012. aasta ettepanekus luua mingit otsest seost ega konkreetset tingimuslikkust; struktuurifondide kasutamisega seotud tingimusi tuleks vajaduse korral käsitleda asjaomases ühtekuuluvuspoliitika õigusaktis;

| v) | maksebilansi määruse ettepaneku artikli 2 lõiget 4 kohustusliku konsulteerimise kohta komisjoniga, juhul kui kavatsetakse kaasata liiduvälist rahalist abi, ei peaks kohaldama liikmesriigi suhtes, kes saab ennetavat finantsabi krediidiliini vormis, mille puhul ei ole seatud tingimust, et asjaomane liikmesriik peab võtma uusi poliitikameetmeid, seni kuni krediidiliini ei ole kasutatud; |
| --- | --- |

v)

maksebilansi määruse ettepaneku artikli 2 lõiget 4 kohustusliku konsulteerimise kohta komisjoniga, juhul kui kavatsetakse kaasata liiduvälist rahalist abi, ei peaks kohaldama liikmesriigi suhtes, kes saab ennetavat finantsabi krediidiliini vormis, mille puhul ei ole seatud tingimust, et asjaomane liikmesriik peab võtma uusi poliitikameetmeid, seni kuni krediidiliini ei ole kasutatud;

| vi) | vaja on suurendada täiendatud järelevalve läbipaistvust ja aruandekohustust, kohandades majandusdialoogi nii, et see võimaldaks asjaomase liikmesriigi parlamendil ja Euroopa Parlamendil kutsuda komisjoni, nõukogu, Euroopa Keskpanka (EKP) ja Rahvusvahelist Valuutafondi (IMF) arvamuste vahetusele; |
| --- | --- |

vi)

vaja on suurendada täiendatud järelevalve läbipaistvust ja aruandekohustust, kohandades majandusdialoogi nii, et see võimaldaks asjaomase liikmesriigi parlamendil ja Euroopa Parlamendil kutsuda komisjoni, nõukogu, Euroopa Keskpanka (EKP) ja Rahvusvahelist Valuutafondi (IMF) arvamuste vahetusele;

| vii) | komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile nii liikmesriigile laenu andmise soovituse eelnõu kui ka makromajandusliku kohandamisprogrammi eelnõu; |
| --- | --- |

vii)

komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile nii liikmesriigile laenu andmise soovituse eelnõu kui ka makromajandusliku kohandamisprogrammi eelnõu;

| viii) | laenu andmise tingimuste ja korra osas peaks Euroopa Keskpanga (EKP) osalemine kohandamisprogrammide ettevalmistamises väiksem olema; oma 7. jaanuari 2013. aasta arvamuses maksebilansi määruse ettepaneku kohta (CON/2013/2) on EKP seisukohal, et sellise rolli eeldamine euroalasse mittekuuluva liikmesriigi puhul on kohatu; seetõttu tuleks artikli 3 lõikes 3 olev tekst „kes tegutseb koostöös EKP [–-]” ja artikli 3 lõikes 8 olev tekst „koostöös EKPga” asendada EKP ettepanekul tekstiga „võttes EKP arvamust arvesse, kui EKP on otsustanud antud küsimuses nõu anda”; |
| --- | --- |

viii)

laenu andmise tingimuste ja korra osas peaks Euroopa Keskpanga (EKP) osalemine kohandamisprogrammide ettevalmistamises väiksem olema; oma 7. jaanuari 2013. aasta arvamuses maksebilansi määruse ettepaneku kohta (CON/2013/2) on EKP seisukohal, et sellise rolli eeldamine euroalasse mittekuuluva liikmesriigi puhul on kohatu; seetõttu tuleks artikli 3 lõikes 3 olev tekst „kes tegutseb koostöös EKP [–-]” ja artikli 3 lõikes 8 olev tekst „koostöös EKPga” asendada EKP ettepanekul tekstiga „võttes EKP arvamust arvesse, kui EKP on otsustanud antud küsimuses nõu anda”;

| ix) | üldiselt on makromajandusliku kohandamisprogrammi koostamiseks ja hindamiseks vaja rohkem selgust ja juhiseid, eelkõige poliitika- ja menetlusnõudeid, mille eesmärk on taastada „maksebilansi jätkusuutlik positsioon ning suutlikkus end täielikult rahastada finantsturgudel”; |
| --- | --- |

ix)

üldiselt on makromajandusliku kohandamisprogrammi koostamiseks ja hindamiseks vaja rohkem selgust ja juhiseid, eelkõige poliitika- ja menetlusnõudeid, mille eesmärk on taastada „maksebilansi jätkusuutlik positsioon ning suutlikkus end täielikult rahastada finantsturgudel”;

| x) | maksebilansi määruse ettepaneku artikli 4 lõikes 1 oleks ennetava tingimusliku krediidiliini võimaldamise tingimustega seoses vaja täpsemalt selgitada kaht mõistet, nimelt „välispositsiooni jätkusuutlikkus” ja „panga selliste maksejõuetusprobleemide olemasolu või puudumine, mis kujutaksid süsteemset riski pangandussüsteemi stabiilsusele”; seetõttu tuleks selliseid mõisteid ka selgitada kohe artiklis 4 ning seejuures tuleks osutada asjaomastes liidu tekstides (kapitalinõuete IV direktiiv, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja Euroopa järelevalveasutuste määrused, majanduse juhtimise pakett, eelarve jätkusuutlikkuse aruanded) ettenähtud näitajatele või vähemalt selgitada neid delegeeritud õigusaktide abil; samal põhjusel tuleks artiklis 4 üheselt selgitada, et ettenähtud üldhinnangu peaks koostama komisjon ja see tuleks vajaduse korral avalikustada; abikõlblikkuse kriteeriumide hulka tuleks lisada ka viide määruse (EL) nr 1176/2011 kohase makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raamistikus ettenähtud hinnangutele; |
| --- | --- |

x)

maksebilansi määruse ettepaneku artikli 4 lõikes 1 oleks ennetava tingimusliku krediidiliini võimaldamise tingimustega seoses vaja täpsemalt selgitada kaht mõistet, nimelt „välispositsiooni jätkusuutlikkus” ja „panga selliste maksejõuetusprobleemide olemasolu või puudumine, mis kujutaksid süsteemset riski pangandussüsteemi stabiilsusele”; seetõttu tuleks selliseid mõisteid ka selgitada kohe artiklis 4 ning seejuures tuleks osutada asjaomastes liidu tekstides (kapitalinõuete IV direktiiv, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja Euroopa järelevalveasutuste määrused, majanduse juhtimise pakett, eelarve jätkusuutlikkuse aruanded) ettenähtud näitajatele või vähemalt selgitada neid delegeeritud õigusaktide abil; samal põhjusel tuleks artiklis 4 üheselt selgitada, et ettenähtud üldhinnangu peaks koostama komisjon ja see tuleks vajaduse korral avalikustada; abikõlblikkuse kriteeriumide hulka tuleks lisada ka viide määruse (EL) nr 1176/2011 kohase makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raamistikus ettenähtud hinnangutele;

| xi) | rohkem selgust ja täpsemaid suuniseid on vaja maksebilansi määruse ettepaneku artikli 4 lõike 2 (milles osutatakse täiendavate tingimustega seotud krediidiliini eraldamise tingimustele) kohta selles osas, milliseid lävendeid ja kriteeriume kohaldatakse otsustamaks, et liikmesriik ei ole enam ennetava tingimusliku krediidiliini suhtes abikõlblik, kuid võib ikka veel kasutada täiendavate tingimustega seotud krediidiliini, samuti on vaja suuremat selgust menetlustes, mis viivad nimetatud lõikes osutatud hindamiseni; |
| --- | --- |

xi)

rohkem selgust ja täpsemaid suuniseid on vaja maksebilansi määruse ettepaneku artikli 4 lõike 2 (milles osutatakse täiendavate tingimustega seotud krediidiliini eraldamise tingimustele) kohta selles osas, milliseid lävendeid ja kriteeriume kohaldatakse otsustamaks, et liikmesriik ei ole enam ennetava tingimusliku krediidiliini suhtes abikõlblik, kuid võib ikka veel kasutada täiendavate tingimustega seotud krediidiliini, samuti on vaja suuremat selgust menetlustes, mis viivad nimetatud lõikes osutatud hindamiseni;

| xii) | rohkem selgust on vaja maksebilansi määruse ettepaneku artikli 6 lõikes 5 nimetatud ülemineku kohta täiendavate tingimustega seotud krediidiliinilt laenule juhul, kui majanduslik olukord on halvenenud, eelkõige sellise ülemineku ajakava ja seda määravate tegurite kohta; |
| --- | --- |

xii)

rohkem selgust on vaja maksebilansi määruse ettepaneku artikli 6 lõikes 5 nimetatud ülemineku kohta täiendavate tingimustega seotud krediidiliinilt laenule juhul, kui majanduslik olukord on halvenenud, eelkõige sellise ülemineku ajakava ja seda määravate tegurite kohta;

| xiii) | euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide jaoks tuleks luua pankade kaudse rekapitaliseerimise vahend ja seda eelkõige seetõttu, et need liikmesriigid võivad osaleda tulevases ühtses järelevalvemehhanismis ja neile on vaja pakkuda fiskaalseid kaitsemeetmeid.
  Pankade otsese rekapitaliseerimise vahendi asemel tehakse ettepanek kasutada kaudset vahendit, kuna otsese vahendi kasutamine maksebilansi süsteemis seaks liidu eelarve otseselt kapitaliseeritava finantsasutuse poolt kujutatavasse ohtu.
  Nimetatud kaudne vahend peaks endast kujutama rekapitaliseerimiseks antavat laenu, mida kasutatakse lisaks kolmele maksebilansi määruse kohasele rahalise abi vahendile (ennetavad tingimuslikud krediidiliinid, täiendavate tingimustega seotud krediidiliinid ja laenud); rekapitaliseerimiseks antavale laenule, mis makstaks rangetel tingimustel välja asjaomase liikmesriigi valitsusele finantseerimisasutuste rekapitaliseerimise eesmärgil, õiguslikke takistusi ei ole; |
| --- | --- |

xiii)

euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide jaoks tuleks luua pankade kaudse rekapitaliseerimise vahend ja seda eelkõige seetõttu, et need liikmesriigid võivad osaleda tulevases ühtses järelevalvemehhanismis ja neile on vaja pakkuda fiskaalseid kaitsemeetmeid.

Pankade otsese rekapitaliseerimise vahendi asemel tehakse ettepanek kasutada kaudset vahendit, kuna otsese vahendi kasutamine maksebilansi süsteemis seaks liidu eelarve otseselt kapitaliseeritava finantsasutuse poolt kujutatavasse ohtu.

Nimetatud kaudne vahend peaks endast kujutama rekapitaliseerimiseks antavat laenu, mida kasutatakse lisaks kolmele maksebilansi määruse kohasele rahalise abi vahendile (ennetavad tingimuslikud krediidiliinid, täiendavate tingimustega seotud krediidiliinid ja laenud); rekapitaliseerimiseks antavale laenule, mis makstaks rangetel tingimustel välja asjaomase liikmesriigi valitsusele finantseerimisasutuste rekapitaliseerimise eesmärgil, õiguslikke takistusi ei ole;

| xiv) | lisaks eelmainitud pankade kaudse rekapitaliseerimise vahendile võiks kaaluda Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingu muutmist ja Euroopa stabiilsusmehhanismi pankade rekapitaliseerimise vahendi võimaldamist ka euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele, kes osalevad ühtses järelevalvemehhanismis, tingimusel, et nende osalemine ühtses järelevalvemehhanismis ja Euroopa stabiilsusmehhanismis on alaline ning neile on ette nähtud samad õigused ja kohustused nagu euroalasse kuuluvatele liikmesriikidele; sel juhul teeksid liikmesriigid sissemakse konkreetselt Euroopa stabiilsusmehhanismi pankade rekapitaliseerimise vahendisse.
  Tuleks uurida ja edasi arendada ideed otseseks rekapitaliseerimiseks kasutatava Euroopa stabiilsusmehhanismi tütarettevõtte asutamisest, mis piiraks negatiivset mõju, mida pankade omakapitali ostmine võib Euroopa stabiilsusmehhanismi krediidireitingule ja laenuandmisvõimele avaldada, eesmärgiga hõlmata sellesse ka euroalasse mittekuuluvad liikmesriigid, kes osalevad ühtses järelevalvemehhanismis; |
| --- | --- |

xiv)

lisaks eelmainitud pankade kaudse rekapitaliseerimise vahendile võiks kaaluda Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingu muutmist ja Euroopa stabiilsusmehhanismi pankade rekapitaliseerimise vahendi võimaldamist ka euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele, kes osalevad ühtses järelevalvemehhanismis, tingimusel, et nende osalemine ühtses järelevalvemehhanismis ja Euroopa stabiilsusmehhanismis on alaline ning neile on ette nähtud samad õigused ja kohustused nagu euroalasse kuuluvatele liikmesriikidele; sel juhul teeksid liikmesriigid sissemakse konkreetselt Euroopa stabiilsusmehhanismi pankade rekapitaliseerimise vahendisse.

Tuleks uurida ja edasi arendada ideed otseseks rekapitaliseerimiseks kasutatava Euroopa stabiilsusmehhanismi tütarettevõtte asutamisest, mis piiraks negatiivset mõju, mida pankade omakapitali ostmine võib Euroopa stabiilsusmehhanismi krediidireitingule ja laenuandmisvõimele avaldada, eesmärgiga hõlmata sellesse ka euroalasse mittekuuluvad liikmesriigid, kes osalevad ühtses järelevalvemehhanismis;

| xv) | tuleks meeles pidada, et pangandusliidu raames tulevikus loodav mis tahes ühtne panganduskriisi lahendamise fond peaks kaasama ka euroalasse mittekuuluvaid liikmesriike; |
| --- | --- |

xv)

tuleks meeles pidada, et pangandusliidu raames tulevikus loodav mis tahes ühtne panganduskriisi lahendamise fond peaks kaasama ka euroalasse mittekuuluvaid liikmesriike;

| xvi) | parlamendi ja nõukogu läbirääkimisrühmade lõplik kokkulepe Gauzès’ eelnõu sisu kohta on tervitatav, kuid oluline on, et vastuvõetav maksebilansi määrus kajastaks praegust olukorda, eelkõige seoses järgmisega:






  — | komisjoni otsuste läbipaistvus (Gauzès’ eelnõu artikli 2 lõiked 3 ja 5); |
| --- | --- | --- |

xvi)

parlamendi ja nõukogu läbirääkimisrühmade lõplik kokkulepe Gauzès’ eelnõu sisu kohta on tervitatav, kuid oluline on, et vastuvõetav maksebilansi määrus kajastaks praegust olukorda, eelkõige seoses järgmisega:

—

komisjoni otsuste läbipaistvus (Gauzès’ eelnõu artikli 2 lõiked 3 ja 5);

| — | maksukogumise tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamine ning maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastane võitlus, mille eesmärk on kaitsta maksutulusid (Gauzès’ eelnõu artikkel 9); |
| --- | --- |

—

maksukogumise tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamine ning maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastane võitlus, mille eesmärk on kaitsta maksutulusid (Gauzès’ eelnõu artikkel 9);

| — | parameetrid, mida tuleb arvesse võtta, kui liikmesriigi suhtes otsustatakse kohaldada tõhustatud järelevalvet (Gauzès’ eelnõu artikli 2 lõige 1), ning liikmesriigi käitumine tõhustatud järelevalve korral ja EKP kohandatud rolli mainimine (artikli 3 lõige 1), nagu on ette nähtud käesoleva lõike punktis viii; |
| --- | --- |

—

parameetrid, mida tuleb arvesse võtta, kui liikmesriigi suhtes otsustatakse kohaldada tõhustatud järelevalvet (Gauzès’ eelnõu artikli 2 lõige 1), ning liikmesriigi käitumine tõhustatud järelevalve korral ja EKP kohandatud rolli mainimine (artikli 3 lõige 1), nagu on ette nähtud käesoleva lõike punktis viii;

| — | läbipaistvus ja aruandekohustus Euroopa Parlamendi ees ja vajaduse korral liikmesriikide parlamentide ees, sh kohustus avalikustada makromajanduslikud kohandamisprogrammid ja kohandamismeetmete eeldatav jaotumine (Gauzès’ eelnõu artiklid 2, 3, 7 ja 18); |
| --- | --- |

—

läbipaistvus ja aruandekohustus Euroopa Parlamendi ees ja vajaduse korral liikmesriikide parlamentide ees, sh kohustus avalikustada makromajanduslikud kohandamisprogrammid ja kohandamismeetmete eeldatav jaotumine (Gauzès’ eelnõu artiklid 2, 3, 7 ja 18);

| — | palgakujunduse tavade ja nende eest vastutavate institutsioonide arvesse võtmine, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 151 ja 152 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 28 järgimine seoses liidu tööhõive ja majanduskasvu strateegiaga ning kohustus kaasata sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonda vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele; |
| --- | --- |

—

palgakujunduse tavade ja nende eest vastutavate institutsioonide arvesse võtmine, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 151 ja 152 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 28 järgimine seoses liidu tööhõive ja majanduskasvu strateegiaga ning kohustus kaasata sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonda vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele;

| — | valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse analüüsi hindamine, sh avalikustamisnõuded (Gauzès’ eelnõu artikkel 6); |
| --- | --- |

—

valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse analüüsi hindamine, sh avalikustamisnõuded (Gauzès’ eelnõu artikkel 6);

| — | lisajuhised, mis puudutavad liikmesriikidele programmi raames antava tehnilise abi kohaldusala (Gauzès’ eelnõu artikli 7 lõige 8); |
| --- | --- |

—

lisajuhised, mis puudutavad liikmesriikidele programmi raames antava tehnilise abi kohaldusala (Gauzès’ eelnõu artikli 7 lõige 8);

| — | vajadus realistlike, ajakohastatud ja avalikustatud prognooside järele (Gauzès’ eelnõu artikkel 6 ja artikli 7 lõige 5); |
| --- | --- |

—

vajadus realistlike, ajakohastatud ja avalikustatud prognooside järele (Gauzès’ eelnõu artikkel 6 ja artikli 7 lõige 5);

| — | ülekanduva mõju tunnistamine ja selle roll (Gauzès’ eelnõu artikli 1 lõige 1, artikli 3 lõige 6 ja artikli 7 lõige 5); |
| --- | --- |

—

ülekanduva mõju tunnistamine ja selle roll (Gauzès’ eelnõu artikli 1 lõige 1, artikli 3 lõige 6 ja artikli 7 lõige 5);

| — | liikmesriigi rahanduse põhjalik audit makromajandusliku kohandamisprogrammi raames (Gauzès’ eelnõu artikli 7 lõige 9); |
| --- | --- |

—

liikmesriigi rahanduse põhjalik audit makromajandusliku kohandamisprogrammi raames (Gauzès’ eelnõu artikli 7 lõige 9);

| — | hinnang, kas kõrvalekalded programmist on liikmesriigi kontrolli all või mitte, makromajandusliku kohandamisprogrammi võimaliku mõju hindamine ning eelkõige tervishoiu- ja haridussektori kaitsmine (Gauzès’ eelnõu artikli 7 lõiked 5 ja 7); |
| --- | --- |

—

hinnang, kas kõrvalekalded programmist on liikmesriigi kontrolli all või mitte, makromajandusliku kohandamisprogrammi võimaliku mõju hindamine ning eelkõige tervishoiu- ja haridussektori kaitsmine (Gauzès’ eelnõu artikli 7 lõiked 5 ja 7);

| — | abi saav liikmesriik kaalub tihedas koostöös komisjoniga, kas võtta kõik vajalikud meetmed, et innustada erainvestoreid vabatahtlikult oma üldist vastutust säilitama (Gauzès’ eelnõu artikli 7 lõige 6); |
| --- | --- |

—

abi saav liikmesriik kaalub tihedas koostöös komisjoniga, kas võtta kõik vajalikud meetmed, et innustada erainvestoreid vabatahtlikult oma üldist vastutust säilitama (Gauzès’ eelnõu artikli 7 lõige 6);

| — | majandusdialoog komisjoni, EKP ja IMFiga (Gauzès’ eelnõu artikli 3 lõige 9); |
| --- | --- |

—

majandusdialoog komisjoni, EKP ja IMFiga (Gauzès’ eelnõu artikli 3 lõige 9);

| — | Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ja asjaomase liikmesriigi parlamendi korrapärane teavitamine programmijärgse järelevalve kontrollkäigu tulemustest, sh võimalus korraldada arvamuste vahetus (Gauzès’ eelnõu artikli 14 lõiked 3 ja 5); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ja asjaomase liikmesriigi parlamendi korrapärane teavitamine programmijärgse järelevalve kontrollkäigu tulemustest, sh võimalus korraldada arvamuste vahetus (Gauzès’ eelnõu artikli 14 lõiked 3 ja 5);

| — | ümberpööratud kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamine nõukogus seoses programmijärgse järelevalve parandusmeetmetega (Gauzès’ eelnõu artikli 14 lõige 4); |
| --- | --- |

—

ümberpööratud kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamine nõukogus seoses programmijärgse järelevalve parandusmeetmetega (Gauzès’ eelnõu artikli 14 lõige 4);

| — | aruanne vastuvõetava maksebilansi määruse läbivaatamise kohta (vastavalt Gauzès’ eelnõu artiklile 19); |
| --- | --- |

—

aruanne vastuvõetava maksebilansi määruse läbivaatamise kohta (vastavalt Gauzès’ eelnõu artiklile 19);

| xvii) | maksebilansi määruse ettepaneku artikli 6 (tõhustatud järelevalve kohta) lõikes 2 on ühendatud mitmed elemendid, milles on arvesse võetud Ferreira eelnõud; seetõttu tuleks maksebilansi määrust võrdsete tingimuste tagamiseks ajakohastada, et võtta arvesse parlamendi ja nõukogu läbirääkimisrühmade kokkulepet Ferreira eelnõu järgmiste oluliste osade kohta:






  — | standardid ja kord, mis puudutavad aruandlusnõuete juhiseid, sh delegeeritud õigusakte nende aruandlusnõuete jaoks (Ferreira eelnõu artikkel 10); |
| --- | --- | --- |

xvii)

maksebilansi määruse ettepaneku artikli 6 (tõhustatud järelevalve kohta) lõikes 2 on ühendatud mitmed elemendid, milles on arvesse võetud Ferreira eelnõud; seetõttu tuleks maksebilansi määrust võrdsete tingimuste tagamiseks ajakohastada, et võtta arvesse parlamendi ja nõukogu läbirääkimisrühmade kokkulepet Ferreira eelnõu järgmiste oluliste osade kohta:

—

standardid ja kord, mis puudutavad aruandlusnõuete juhiseid, sh delegeeritud õigusakte nende aruandlusnõuete jaoks (Ferreira eelnõu artikkel 10);

| — | avaliku sektori rahanduse kvaliteedi seire nõuded, sh sätted selle kohta, kuidas mõjutavad kavandatud eelarvemeetmed liidu tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” eesmärke, ja kohandused, mis abiprogrammi tõttu riiklikes reformikavades tuleb teha, samuti eelarvemeetmete kirjeldus ja maht, sh maksupoliitika reformid ja kavandatud meetmete võimalik ülekanduv mõju teistele liikmesriikidele (Ferreira eelnõu artikkel 6); |
| --- | --- |

—

avaliku sektori rahanduse kvaliteedi seire nõuded, sh sätted selle kohta, kuidas mõjutavad kavandatud eelarvemeetmed liidu tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” eesmärke, ja kohandused, mis abiprogrammi tõttu riiklikes reformikavades tuleb teha, samuti eelarvemeetmete kirjeldus ja maht, sh maksupoliitika reformid ja kavandatud meetmete võimalik ülekanduv mõju teistele liikmesriikidele (Ferreira eelnõu artikkel 6);

| — | teave suure eelarvelise mõjuga riiklike, muude kui kaitsesektori investeerimisprojektide oodatava tulususe kohta (Ferreira eelnõu artikli 4 lõige 1); |
| --- | --- |

—

teave suure eelarvelise mõjuga riiklike, muude kui kaitsesektori investeerimisprojektide oodatava tulususe kohta (Ferreira eelnõu artikli 4 lõige 1);

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale, Euroopa stabiilsusmehhanismile ja Rahvusvahelisele Valuutafondile. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale, Euroopa stabiilsusmehhanismile ja Rahvusvahelisele Valuutafondile.

---

(1)  12. märtsil 2013. aastal vastu võetud tekst (P7_TA-PROV(2013)0069 (nn. Gauzès eelnõu).

(2)  12. märtsil 2013. aastal vastu võetud tekst (P7_TA-PROV(2013)0070 (nn. Ferreira eelnõu).

(3)  EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0430.

(5)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/29

---

P7_TA(2013)0176

Euroopa Keskpanga 2011. aasta aruanne

Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2013. aasta resolutsioon Euroopa Keskpanga 2011. aasta aruande kohta (2012/2304(INI))

(2016/C 045/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 2011. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 2011. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 284, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 284,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artiklit 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artiklit 15,

| — | võttes arvesse oma 2. aprilli 1998. aasta resolutsiooni demokraatliku vastutuse kohta majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. aprilli 1998. aasta resolutsiooni demokraatliku vastutuse kohta majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (1),

| — | võttes arvesse oma 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Keskpanga (EKP) 2010. aasta aruande kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Keskpanga (EKP) 2010. aasta aruande kohta (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 119 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 119 lõiget 1,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0031/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0031/2013),

| A. | arvestades, et SKP reaalkasv euroalal oli 2011. aastal 1,5 %, mis tähendab aeglustumist 2010. aasta 1,9 % tasemelt; arvestades, et mitmed liikmesriigid tegid samal ajal läbi tõsise majanduslanguse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et SKP reaalkasv euroalal oli 2011. aastal 1,5 %, mis tähendab aeglustumist 2010. aasta 1,9 % tasemelt; arvestades, et mitmed liikmesriigid tegid samal ajal läbi tõsise majanduslanguse;

| B. | arvestades, et tööpuudus suurenes euroalal 10 % tasemelt 2010. aasta lõpus 10,7 % tasemeni 2011. aasta lõpus; arvestades, et samal ajal kasvas märkimisväärselt noorte töötus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tööpuudus suurenes euroalal 10 % tasemelt 2010. aasta lõpus 10,7 % tasemeni 2011. aasta lõpus; arvestades, et samal ajal kasvas märkimisväärselt noorte töötus;

| C. | arvestades, et alates 1999. aastast on euroalal loodud ligi 14,4 miljonit uut töökohta, võrrelduna ligikaudu 10,7 miljoni töökohaga Ameerika Ühendriikides; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et alates 1999. aastast on euroalal loodud ligi 14,4 miljonit uut töökohta, võrrelduna ligikaudu 10,7 miljoni töökohaga Ameerika Ühendriikides;

| D. | arvestades, et EKP tõstis 2011. aastal intressimäärasid kahel korral (aprillis ja juulis) (25 baaspunkti võrra kummalgi korral) ja langetas neid aasta lõpus kahel korral (novembris ja detsembris) (jälle 25 baaspunkti võrra kummalgi korral); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EKP tõstis 2011. aastal intressimäärasid kahel korral (aprillis ja juulis) (25 baaspunkti võrra kummalgi korral) ja langetas neid aasta lõpus kahel korral (novembris ja detsembris) (jälle 25 baaspunkti võrra kummalgi korral);

| E. | arvestades, et keskmine inflatsioonimäär euroalal oli 2011. aastal 2,7 %, mis on kõrgem kui 1,6 % 2010. aastal, ja M3 kasv oli 2011. aastal 1,5 %, mis on väiksem võrreldes 1,7 %ga 2010. aastal; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et keskmine inflatsioonimäär euroalal oli 2011. aastal 2,7 %, mis on kõrgem kui 1,6 % 2010. aastal, ja M3 kasv oli 2011. aastal 1,5 %, mis on väiksem võrreldes 1,7 %ga 2010. aastal;

| F. | arvestades, et eurosüsteemi koondbilanss ulatus 2011. aasta lõpuks 2 735 miljardi euroni, mis tähendab 2011. aasta jooksul umbes 36 %-list kasvu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et eurosüsteemi koondbilanss ulatus 2011. aasta lõpuks 2 735 miljardi euroni, mis tähendab 2011. aasta jooksul umbes 36 %-list kasvu;

| G. | arvestades, et EKP tegi 21. detsembril 2011. aastal oma esimese kolmeaastase pikaajalise refinantseerimistehingu, millega eraldati 489,2 miljardit eurot kolmeaastase tähtajaga laenudeks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EKP tegi 21. detsembril 2011. aastal oma esimese kolmeaastase pikaajalise refinantseerimistehingu, millega eraldati 489,2 miljardit eurot kolmeaastase tähtajaga laenudeks;

| H. | arvestades, et erasektorile krediidi andmise kasvutempo aeglustus märkimisväärselt 1,6 % tasemelt 2010. aastal 0,4 % tasemele 2011. aastal ja et erasektorile antud laenude maht vähenes 2,4 % tasemelt 2010. aastal 1,2 % tasemele 2011. aastal; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et erasektorile krediidi andmise kasvutempo aeglustus märkimisväärselt 1,6 % tasemelt 2010. aastal 0,4 % tasemele 2011. aastal ja et erasektorile antud laenude maht vähenes 2,4 % tasemelt 2010. aastal 1,2 % tasemele 2011. aastal;

| I. | arvestades, et nii laia rahaagregaati M3 kui ka erasektorile antava krediidi aastakasv tegi 2011. aasta viimases kvartalis läbi järsu languse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nii laia rahaagregaati M3 kui ka erasektorile antava krediidi aastakasv tegi 2011. aasta viimases kvartalis läbi järsu languse;

| J. | arvestades, et väärtpaberituruprogrammi raames arveldatud võlakirjade eest maksmisele kuuluv summa oli 2011. aasta lõpus 211,4 miljardit eurot; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et väärtpaberituruprogrammi raames arveldatud võlakirjade eest maksmisele kuuluv summa oli 2011. aasta lõpus 211,4 miljardit eurot;

| K. | arvestades, et turukõlbmatutest varadest sai 2011. aasta jooksul eurosüsteemi tagatisena esitatud varade suurim osa, mis moodustasid kõikidest varadest 23 %, kusjuures mittekaubeldavad väärtpaberid koos varaga tagatud väärtpaberitega moodustavad tagatisena esitatud varadest üle 40 %; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et turukõlbmatutest varadest sai 2011. aasta jooksul eurosüsteemi tagatisena esitatud varade suurim osa, mis moodustasid kõikidest varadest 23 %, kusjuures mittekaubeldavad väärtpaberid koos varaga tagatud väärtpaberitega moodustavad tagatisena esitatud varadest üle 40 %;

| L. | arvestades, et valitsemissektori keskmine koguvõlg suurenes 85,6 % tasemelt 88 %-ni SKPst ja valitsemissektori eelarve puudujääk kokku kahanes 6,2 %-lt 4,1 %-le SKPst; arvestades, et mõnes euroala riigis suurenes eelarve puudujääk; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et valitsemissektori keskmine koguvõlg suurenes 85,6 % tasemelt 88 %-ni SKPst ja valitsemissektori eelarve puudujääk kokku kahanes 6,2 %-lt 4,1 %-le SKPst; arvestades, et mõnes euroala riigis suurenes eelarve puudujääk;

| M. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 282 on sätestatud, et EKP põhieesmärk on säilitada hindade stabiilsus ja EKP peaks toetama liidu üldist majanduspoliitikat, ilma et see piiraks hindade stabiilsust, ning samuti arvestades, et EKP-le on antud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga seotud konkreetseid ülesandeid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 282 on sätestatud, et EKP põhieesmärk on säilitada hindade stabiilsus ja EKP peaks toetama liidu üldist majanduspoliitikat, ilma et see piiraks hindade stabiilsust, ning samuti arvestades, et EKP-le on antud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga seotud konkreetseid ülesandeid;

| N. | arvestades, et madala inflatsiooniga keskkond on parim viis, millega rahapoliitika saab aidata kaasa majanduskasvuks soodsate tingimuste ja töökohtade loomisele, sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja finantsstabiilsusele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et madala inflatsiooniga keskkond on parim viis, millega rahapoliitika saab aidata kaasa majanduskasvuks soodsate tingimuste ja töökohtade loomisele, sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja finantsstabiilsusele;

| O. | arvestades, et EKP pikaajaliste refinantseerimistehingutega 2011. aasta detsembris ja 2012. aasta veebruaris anti Euroopa pankadele üle triljoni euro (vastavalt 489 miljardit ja 529,5 miljardit eurot) madala intressimääraga laenusid, mille tagasimaksetähtaeg on 3 aastat ja intressimäär 1 %; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EKP pikaajaliste refinantseerimistehingutega 2011. aasta detsembris ja 2012. aasta veebruaris anti Euroopa pankadele üle triljoni euro (vastavalt 489 miljardit ja 529,5 miljardit eurot) madala intressimääraga laenusid, mille tagasimaksetähtaeg on 3 aastat ja intressimäär 1 %;

| P. | arvestades, et arvesse ei ole võetud Euroopa Parlamendi varasemates EKP aastaaruannet käsitlenud resolutsioonides tehtud soovitusi hääletamise läbipaistvuse ja kokkuvõtlike protokollide avaldamise kohta; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et arvesse ei ole võetud Euroopa Parlamendi varasemates EKP aastaaruannet käsitlenud resolutsioonides tehtud soovitusi hääletamise läbipaistvuse ja kokkuvõtlike protokollide avaldamise kohta;

| Q. | arvestades, et hindade stabiilsus on ülemäärase inflatsiooni ärahoidmiseks väga oluline; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et hindade stabiilsus on ülemäärase inflatsiooni ärahoidmiseks väga oluline;

| R. | arvestades, et laenuvoo säilitamine VKEde jaoks on eriti oluline, sest need ettevõtjad annavad tööd 72 %-le euroala tööjõust ja neil on oluliselt suuremad töökohtade loomise (ja kaotamise) brutomäärad kui suurtel ettevõtjatel; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et laenuvoo säilitamine VKEde jaoks on eriti oluline, sest need ettevõtjad annavad tööd 72 %-le euroala tööjõust ja neil on oluliselt suuremad töökohtade loomise (ja kaotamise) brutomäärad kui suurtel ettevõtjatel;

Rahapoliitika

| 1. | kiidab heaks EKP ennetava hoiaku 2011. ja 2012. aastal olukorras, kus ohud euroala stabiilsusele kasvasid märkimisväärselt; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks EKP ennetava hoiaku 2011. ja 2012. aastal olukorras, kus ohud euroala stabiilsusele kasvasid märkimisväärselt;

| 2. | pooldab EKP seisukohti praegusel kriisiajal nii tema rahapoliitika kui ka finantsturgude stabiliseerimiseks võetavate meetmete osas; |
| --- | --- |

2.

pooldab EKP seisukohti praegusel kriisiajal nii tema rahapoliitika kui ka finantsturgude stabiliseerimiseks võetavate meetmete osas;

| 3. | märgib, et hirm keskpika perioodi inflatsiooni ees ning aprillis ja juulis 2011. aastal tehtud otsused tõsta EKP põhilisi intressimäärasid võisid koos muude teguritega aidata suurendada finantsvahendajate poliitikast tingitud riskipreemiaid ja seeläbi aidata aeglustada laenukasvu, nõrgestades veelgi juba niigi jõuetut majanduse elavnemist, mida täheldati 2011. aasta esimesel kolmel kuul; mõistab, et sel hakkas majandustegevus taastuma ja hinnatase tõusma, mistõttu hakkas EKP kartma, et keskpika perioodi jooksul tekib jälle inflatsioon; |
| --- | --- |

3.

märgib, et hirm keskpika perioodi inflatsiooni ees ning aprillis ja juulis 2011. aastal tehtud otsused tõsta EKP põhilisi intressimäärasid võisid koos muude teguritega aidata suurendada finantsvahendajate poliitikast tingitud riskipreemiaid ja seeläbi aidata aeglustada laenukasvu, nõrgestades veelgi juba niigi jõuetut majanduse elavnemist, mida täheldati 2011. aasta esimesel kolmel kuul; mõistab, et sel hakkas majandustegevus taastuma ja hinnatase tõusma, mistõttu hakkas EKP kartma, et keskpika perioodi jooksul tekib jälle inflatsioon;

| 4. | väljendab heameelt järgnenud otsuse üle neid otsuseid 2011. aasta lõpus muuta ja intressimäärasid 2012. aastal veelgi alandada, samuti mittestandardsete meetmete võtmise üle selleks, et taastada rahapoliitika ülekandumise mehhanism; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt järgnenud otsuse üle neid otsuseid 2011. aasta lõpus muuta ja intressimäärasid 2012. aastal veelgi alandada, samuti mittestandardsete meetmete võtmise üle selleks, et taastada rahapoliitika ülekandumise mehhanism;

| 5. | märgib, et 2011. aastal täheldatud inflatsiooni kiirenemine oli peamiselt tingitud energia- ja vähemal määral ka toidu- ja muude tarbijahindade tõusust; |
| --- | --- |

5.

märgib, et 2011. aastal täheldatud inflatsiooni kiirenemine oli peamiselt tingitud energia- ja vähemal määral ka toidu- ja muude tarbijahindade tõusust;

| 6. | tunnustab EKP pingutusi eesmärgiga aidata stabiliseerida turud, nimelt väärtpaberituruprogrammi, kolmeaastaste pikemaajaliste refinantseerimistehingute ja rahapoliitiliste otsetehingute kaudu, kuid märgib, et struktuurset lahendust kriisile ei ole veel näha; |
| --- | --- |

6.

tunnustab EKP pingutusi eesmärgiga aidata stabiliseerida turud, nimelt väärtpaberituruprogrammi, kolmeaastaste pikemaajaliste refinantseerimistehingute ja rahapoliitiliste otsetehingute kaudu, kuid märgib, et struktuurset lahendust kriisile ei ole veel näha;

| 7. | märgib, et väärtpaberituruprogramm on aidanud ajutiselt leevendada survet laenukuludele nendes euroala liikmesriikides, kus on suuri raskusi finantsstabiilsusega või kus on selliste raskuste oht; märgib, et nende ostude mõju neutraliseerimiseks tehtud likviidsust vähendavad operatsioonid kahandasid ülemääraste reservide taset ja aitasid teatud ulatuses saavutada eesmärki taastada kontroll euroala pankadevahelise üleööturu keskmise aastaintressimäära (EONIA) üle; |
| --- | --- |

7.

märgib, et väärtpaberituruprogramm on aidanud ajutiselt leevendada survet laenukuludele nendes euroala liikmesriikides, kus on suuri raskusi finantsstabiilsusega või kus on selliste raskuste oht; märgib, et nende ostude mõju neutraliseerimiseks tehtud likviidsust vähendavad operatsioonid kahandasid ülemääraste reservide taset ja aitasid teatud ulatuses saavutada eesmärki taastada kontroll euroala pankadevahelise üleööturu keskmise aastaintressimäära (EONIA) üle;

| 8. | tunnistab, et kuigi need kaks kolmeaastast pikemaajalist refinantseerimistehingut on aidanud üsna tõhusalt hoida ära krediidituru kriisi, kerkib ikkagi küsimus, kas finantssektor on suuteline tagastama EKP-lt saadud laene; juhib tähelepanu asjaolule, et laenukasvu seisukohalt on tulemused olnud ebarahuldavad; märgib, et otsus teha 21. detsembril 2011. aastal esimene kolmeaastane pikemaajaline refinantseerimistehing langes kokku väärtpaberituruprogrammi lõpetamisega; märgib, et EKP ei käsita oma tehinguid riigivõla otsese rahastamisena; |
| --- | --- |

8.

tunnistab, et kuigi need kaks kolmeaastast pikemaajalist refinantseerimistehingut on aidanud üsna tõhusalt hoida ära krediidituru kriisi, kerkib ikkagi küsimus, kas finantssektor on suuteline tagastama EKP-lt saadud laene; juhib tähelepanu asjaolule, et laenukasvu seisukohalt on tulemused olnud ebarahuldavad; märgib, et otsus teha 21. detsembril 2011. aastal esimene kolmeaastane pikemaajaline refinantseerimistehing langes kokku väärtpaberituruprogrammi lõpetamisega; märgib, et EKP ei käsita oma tehinguid riigivõla otsese rahastamisena;

| 9. | palub EKP-l avaldada oma igakuises aruandes arvulised näitajad iga liikmesriigi valitsemissektori võla suuruse kohta, mille finantseerimisasutused on tagatisena esitanud; |
| --- | --- |

9.

palub EKP-l avaldada oma igakuises aruandes arvulised näitajad iga liikmesriigi valitsemissektori võla suuruse kohta, mille finantseerimisasutused on tagatisena esitanud;

| 10. | võtab teadmiseks riskide ülekandmise probleemsetelt pankadelt ja valitsustelt EKP bilanssi, mille väärtus moodustab nüüd üle 30 % euroala SKPst; rõhutab, et kolmeaastased pikemaajalised refinantseerimistehingud ei too kriisile tegelikku lahendust; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks riskide ülekandmise probleemsetelt pankadelt ja valitsustelt EKP bilanssi, mille väärtus moodustab nüüd üle 30 % euroala SKPst; rõhutab, et kolmeaastased pikemaajalised refinantseerimistehingud ei too kriisile tegelikku lahendust;

| 11. | väljendab sügavat muret ülemäärase likviidsuse kasvu üle kogu 2011. aasta vältel, eriti teisel poolaastal, mille on põhjustanud pankade omavahelise usalduse puudumine ning laenude andmatajätmine reaalmajandusele, mis omakorda tuleneb majandusseisakust tekkinud ebakindlusest ning mõne liikmesriigi avaliku ja erasektori liigsest võlakoormusest; rõhutab, et see olukord, mis viitab likviidsuslõksuni viia võivate ohtude olemasolule, nõrgestab rahapoliitiliste püüdluste tõhusust; |
| --- | --- |

11.

väljendab sügavat muret ülemäärase likviidsuse kasvu üle kogu 2011. aasta vältel, eriti teisel poolaastal, mille on põhjustanud pankade omavahelise usalduse puudumine ning laenude andmatajätmine reaalmajandusele, mis omakorda tuleneb majandusseisakust tekkinud ebakindlusest ning mõne liikmesriigi avaliku ja erasektori liigsest võlakoormusest; rõhutab, et see olukord, mis viitab likviidsuslõksuni viia võivate ohtude olemasolule, nõrgestab rahapoliitiliste püüdluste tõhusust;

| 12. | märgib, et teiste keskpankadega tehtavad vahetustehingud, samuti põhiliste refinantseerimistehingute kasutamine, keskpika perioodi ja pikaajalised fikseeritud intressimääraga piiranguteta refinantseerimistehingud ning laenamise püsivõimaluse ja hoiustamise püsivõimaluse kasutamine jäid kõik 2011. aasta jooksul märkimisväärselt kõrgele tasemele, mis annab märku rahapoliitika ülekandemehhanismi ja euroala pankadevahelise kapitalituru tõsisest häirest; |
| --- | --- |

12.

märgib, et teiste keskpankadega tehtavad vahetustehingud, samuti põhiliste refinantseerimistehingute kasutamine, keskpika perioodi ja pikaajalised fikseeritud intressimääraga piiranguteta refinantseerimistehingud ning laenamise püsivõimaluse ja hoiustamise püsivõimaluse kasutamine jäid kõik 2011. aasta jooksul märkimisväärselt kõrgele tasemele, mis annab märku rahapoliitika ülekandemehhanismi ja euroala pankadevahelise kapitalituru tõsisest häirest;

| 13. | on mures 2011. aastal keskpankade poolt EKP loal antud erakorralise likviidsusabi märkimisväärselt kõrge taseme pärast ning nõuab põhjalikumat ja täiendavat teavet selle abi täpse mahu ja selle aluseks olevate toimingute või nendega seotud tingimuste kohta; |
| --- | --- |

13.

on mures 2011. aastal keskpankade poolt EKP loal antud erakorralise likviidsusabi märkimisväärselt kõrge taseme pärast ning nõuab põhjalikumat ja täiendavat teavet selle abi täpse mahu ja selle aluseks olevate toimingute või nendega seotud tingimuste kohta;

| 14. | märgib, et äriühingutele ja kodumajapidamistele kättesaadavad laenuvõimalused on endiselt palju väiksemad kui kriisieelsel ajal ning laenukasv aeglustus 2011. aastal; toonitab, et see koos asjaoluga, et hoiustamise püsivõimalust kasutades avatud hoiuste maht oli 28. septembril 2012. aastal 315,754 miljardit eurot, on selgelt õigustanud EKP otsust alandada laenamise püsivõimaluse, põhiliste refinantseerimistehingute ja hoiustamise püsivõimaluse suhtes kohaldatavaid intressimäärasid; |
| --- | --- |

14.

märgib, et äriühingutele ja kodumajapidamistele kättesaadavad laenuvõimalused on endiselt palju väiksemad kui kriisieelsel ajal ning laenukasv aeglustus 2011. aastal; toonitab, et see koos asjaoluga, et hoiustamise püsivõimalust kasutades avatud hoiuste maht oli 28. septembril 2012. aastal 315,754 miljardit eurot, on selgelt õigustanud EKP otsust alandada laenamise püsivõimaluse, põhiliste refinantseerimistehingute ja hoiustamise püsivõimaluse suhtes kohaldatavaid intressimäärasid;

| 15. | võtab teadmiseks EKP meetmed tagatisnõuete vähendamiseks ja seisukoha varaga tagatud väärtpaberitele kohaldatavate tagatiste eeskirjade kohta, sest need on tugevalt seotud kodumajapidamistele ja VKEdele antavate laenudega; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmiseks EKP meetmed tagatisnõuete vähendamiseks ja seisukoha varaga tagatud väärtpaberitele kohaldatavate tagatiste eeskirjade kohta, sest need on tugevalt seotud kodumajapidamistele ja VKEdele antavate laenudega;

| 16. | on siiski mures refinantseerimistehingute raames eurosüsteemile tagatisena esitatud turukõlbmatute varade ja varaga tagatud väärtpaberite märkimisväärse taseme pärast; palub EKP-l esitada teabe selle kohta, millised keskpangad on selliseid väärtpabereid vastu võtnud, ning anda üksikasjalikku teavet selliste varade, kaasa arvatud probleemsete varade hindamiseks kasutatud meetodite kohta; |
| --- | --- |

16.

on siiski mures refinantseerimistehingute raames eurosüsteemile tagatisena esitatud turukõlbmatute varade ja varaga tagatud väärtpaberite märkimisväärse taseme pärast; palub EKP-l esitada teabe selle kohta, millised keskpangad on selliseid väärtpabereid vastu võtnud, ning anda üksikasjalikku teavet selliste varade, kaasa arvatud probleemsete varade hindamiseks kasutatud meetodite kohta;

| 17. | usub, et tagatise-eeskirjade osas tuleks samu standardeid kohaldada nii riigi kui ka piirkondlike omavalitsuste võlakirjade suhtes neil juhtudel, kui piirkonnal on seadusandlikud ja maksustamisvolitused, kuna mõlemat liiki võlakirjadel on oluline mõju EKP rahapoliitika heale ülekandumisele; |
| --- | --- |

17.

usub, et tagatise-eeskirjade osas tuleks samu standardeid kohaldada nii riigi kui ka piirkondlike omavalitsuste võlakirjade suhtes neil juhtudel, kui piirkonnal on seadusandlikud ja maksustamisvolitused, kuna mõlemat liiki võlakirjadel on oluline mõju EKP rahapoliitika heale ülekandumisele;

| 18. | toonitab, et keskpanga erakorralist likviidsustuge saanud asutused tuleks allutada teatavatele tingimustele, muu hulgas peavad sellist toetust saavad asutused kohustuma suurendama laenuandmist, kehtestades eesmärgid reaalmajandusele ja eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antavate laenude osas, ilma milleta ei oleks keskpanga tegevus mõjus; |
| --- | --- |

18.

toonitab, et keskpanga erakorralist likviidsustuge saanud asutused tuleks allutada teatavatele tingimustele, muu hulgas peavad sellist toetust saavad asutused kohustuma suurendama laenuandmist, kehtestades eesmärgid reaalmajandusele ja eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antavate laenude osas, ilma milleta ei oleks keskpanga tegevus mõjus;

| 19. | palub EKP-l uurida tihedas koostöös liikmesriikide valitsuste, pädevate riiklike järelevalveasutuste ja komisjoniga võimalust rakendada sarnast raamistikku nagu Inglise Panga poolt Ühendkuningriigi riigikassaga koostöös välja töötatud MERLINi programm, mis puudutab keskpanga tavapärasest erinevatele vahenditele juurdepääsu tingimusi, näiteks eemärke VKEdele antavate laenude osas; |
| --- | --- |

19.

palub EKP-l uurida tihedas koostöös liikmesriikide valitsuste, pädevate riiklike järelevalveasutuste ja komisjoniga võimalust rakendada sarnast raamistikku nagu Inglise Panga poolt Ühendkuningriigi riigikassaga koostöös välja töötatud MERLINi programm, mis puudutab keskpanga tavapärasest erinevatele vahenditele juurdepääsu tingimusi, näiteks eemärke VKEdele antavate laenude osas;

| 20. | hoiatab, et nõuetekohaste tingimusteta võivad mittestandardsed meetmed, näiteks kolmeaastased pikemaajalised refinantseerimistehingud, jääda soovitud tulemusteta, suurendada volatiilsust ja soodustada varade hinnamullide teket finantsturgudel või siis hõlbustada finantsvõimenduse vähendamist laenuandmist puudutavate mõtestatud vastumeetmeteta; nõuab seetõttu, et EKP analüüsiks põhjalikult nende või muude meetmete nii soovitud kui soovimatut mõju; |
| --- | --- |

20.

hoiatab, et nõuetekohaste tingimusteta võivad mittestandardsed meetmed, näiteks kolmeaastased pikemaajalised refinantseerimistehingud, jääda soovitud tulemusteta, suurendada volatiilsust ja soodustada varade hinnamullide teket finantsturgudel või siis hõlbustada finantsvõimenduse vähendamist laenuandmist puudutavate mõtestatud vastumeetmeteta; nõuab seetõttu, et EKP analüüsiks põhjalikult nende või muude meetmete nii soovitud kui soovimatut mõju;

| 21. | märgib, et kuna rahapoliitika ülekandemehhanism ei toimi korralikult, peaks EKP otsima võimalusi, kuidas VKEdega otsesemalt tegeleda; juhib tähelepanu sellele, et praegu ei ole euroalas tegutsevate sarnaste VKEde laenuvõimalused ühesugused, kuigi nende majanduslikud väljavaated ja riskid on sarnased; kutsub EKPd üles rakendama poliitikat, mille raames ostetakse kvaliteetseid väärtpaberistatud VKEde laene otse, eelkõige sellistelt liikmesriikidelt, kus rahapoliitika ülekandemehhanism ei toimi; rõhutab, et sellisele poliitikale tuleb summaline ja ajaline piirang seada, see peab olema täiesti neutraalne ning vältima riske EKP bilansis; |
| --- | --- |

21.

märgib, et kuna rahapoliitika ülekandemehhanism ei toimi korralikult, peaks EKP otsima võimalusi, kuidas VKEdega otsesemalt tegeleda; juhib tähelepanu sellele, et praegu ei ole euroalas tegutsevate sarnaste VKEde laenuvõimalused ühesugused, kuigi nende majanduslikud väljavaated ja riskid on sarnased; kutsub EKPd üles rakendama poliitikat, mille raames ostetakse kvaliteetseid väärtpaberistatud VKEde laene otse, eelkõige sellistelt liikmesriikidelt, kus rahapoliitika ülekandemehhanism ei toimi; rõhutab, et sellisele poliitikale tuleb summaline ja ajaline piirang seada, see peab olema täiesti neutraalne ning vältima riske EKP bilansis;

| 22. | rõhutab, et sellised tingimused peaksid olema otseselt seotud majandusliku kasuga, mida pangad saavad tavapärasest erinevatest rahanduspoliitilistest meetmetest ja päästeabi programmidest, tagades selle, et sellest poliitikast tulenevad uued tulud tooksid kaasa laenuandmise lisandumise; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et sellised tingimused peaksid olema otseselt seotud majandusliku kasuga, mida pangad saavad tavapärasest erinevatest rahanduspoliitilistest meetmetest ja päästeabi programmidest, tagades selle, et sellest poliitikast tulenevad uued tulud tooksid kaasa laenuandmise lisandumise;

| 23. | tuletab meelde, et rahapoliitikal on osa vastutusest varade hinnamullide tekke eest, arvestades jätkusuutmatut laenukasvu kriisieelsetel aastatel, kuigi hinnastabiilsus oli tagatud; toonitab varahindade suundumuste ja laenudünaamika tähtsust finantsstabiilsuse järelevalve näitajatena; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et rahapoliitikal on osa vastutusest varade hinnamullide tekke eest, arvestades jätkusuutmatut laenukasvu kriisieelsetel aastatel, kuigi hinnastabiilsus oli tagatud; toonitab varahindade suundumuste ja laenudünaamika tähtsust finantsstabiilsuse järelevalve näitajatena;

| 24. | tuletab meelde kapitalinõuete direktiivi IV paketi läbirääkimiste käigus esitatud Euroopa Parlamendi seisukohta, et tuleks kehtestada lisatingimused asutustele, kes on saanud EKP-lt likviidsustoetust; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde kapitalinõuete direktiivi IV paketi läbirääkimiste käigus esitatud Euroopa Parlamendi seisukohta, et tuleks kehtestada lisatingimused asutustele, kes on saanud EKP-lt likviidsustoetust;

| 25. | leiab, et TARGET2 arveldussüsteemil on olnud oluline osa euroala finantssüsteemi terviklikkuse kaitsmisel; märgib siiski, et TARGET2 süsteemi ulatuslik tasakaalustamatus näitab euroala finantsturgude murettekitavat killustatust ning samuti pidevat kapitali väljavoolu nendest euroala liikmesriikidest, kus on suuri raskusi finantsstabiilsusega või kus on selliste raskuste oht; |
| --- | --- |

25.

leiab, et TARGET2 arveldussüsteemil on olnud oluline osa euroala finantssüsteemi terviklikkuse kaitsmisel; märgib siiski, et TARGET2 süsteemi ulatuslik tasakaalustamatus näitab euroala finantsturgude murettekitavat killustatust ning samuti pidevat kapitali väljavoolu nendest euroala liikmesriikidest, kus on suuri raskusi finantsstabiilsusega või kus on selliste raskuste oht;

| 26. | väljendab heameelt selle üle, et EKP ja eurosüsteem on suurendanud 2011. aasta aruandes TARGET2 süsteemi läbipaistvust; palub EKP-l ja eurosüsteemil avaldada süsteemi arengu kohta igakuist statistikat; |
| --- | --- |

26.

väljendab heameelt selle üle, et EKP ja eurosüsteem on suurendanud 2011. aasta aruandes TARGET2 süsteemi läbipaistvust; palub EKP-l ja eurosüsteemil avaldada süsteemi arengu kohta igakuist statistikat;

| 27. | usub, et TARGET2 süsteem on euro heaks toimimiseks olulise tähtsusega; |
| --- | --- |

27.

usub, et TARGET2 süsteem on euro heaks toimimiseks olulise tähtsusega;

| 28. | rõhutab, et euroala jaoks võib teha huvitavaid järeldusi, kui uurida maksebilansi süsteemide toimimist teistes föderaalsetes rahaliitudes, nagu Ameerika Ühendriigid; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et euroala jaoks võib teha huvitavaid järeldusi, kui uurida maksebilansi süsteemide toimimist teistes föderaalsetes rahaliitudes, nagu Ameerika Ühendriigid;

| 29. | palub EKP-l ja komisjonil kaaluda, kas ELi toimimise lepingu artikli 129 lõiked 3 ja 4 võivad olla asjakohaseks aluseks eurosüsteemi konsolideeritud bilansi üldise läbipaistvuse ja detailsuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

29.

palub EKP-l ja komisjonil kaaluda, kas ELi toimimise lepingu artikli 129 lõiked 3 ja 4 võivad olla asjakohaseks aluseks eurosüsteemi konsolideeritud bilansi üldise läbipaistvuse ja detailsuse suurendamiseks;

Majanduskriis ja EKP

| 30. | kutsub EKPd üles avaldama õiguslikku otsust rahapoliitiliste otsetehingute programmi kohta, et oleks võimalik analüüsida põhjalikumalt selle üksikasju ja mõju; |
| --- | --- |

30.

kutsub EKPd üles avaldama õiguslikku otsust rahapoliitiliste otsetehingute programmi kohta, et oleks võimalik analüüsida põhjalikumalt selle üksikasju ja mõju;

| 31. | väljendab heameelt EKP võetud kohustuse üle tagada samasse nõudeõiguse järku kuulumine võimaliku tulevase rahapoliitiliste otsetehingute programmiga seotud varaomandile ning rõhuasetuse üle kõigi rahapoliitiliste otsetehingute programmiga seotud ostude mõju neutraliseerimiseks liigsete reservide kaotamise eesmärgil; tunnistab samas selliste neutraliseerimismeetmetega seotud probleeme ja toonitab vajadust nende mõju tähelepanelikult jälgida ja hinnata; usub, et rahapoliitiliste otsetehingute programm võib sobida nende riikide vajadustega, kes on lõpetamas päästeabi ja hakkavad uuesti võlakirju välja andma; |
| --- | --- |

31.

väljendab heameelt EKP võetud kohustuse üle tagada samasse nõudeõiguse järku kuulumine võimaliku tulevase rahapoliitiliste otsetehingute programmiga seotud varaomandile ning rõhuasetuse üle kõigi rahapoliitiliste otsetehingute programmiga seotud ostude mõju neutraliseerimiseks liigsete reservide kaotamise eesmärgil; tunnistab samas selliste neutraliseerimismeetmetega seotud probleeme ja toonitab vajadust nende mõju tähelepanelikult jälgida ja hinnata; usub, et rahapoliitiliste otsetehingute programm võib sobida nende riikide vajadustega, kes on lõpetamas päästeabi ja hakkavad uuesti võlakirju välja andma;

| 32. | juhib tähelepanu asjaolule, et jätkuv kriis on murettekitav, kuna see seab ohtu liikmesriikide tehtud suured pingutused seoses eelarve konsolideerimise ja kriisidele reageerimise strateegiatega; märgib, et mitmes euroala liikmesriigis praegu toimuval raskel majanduslangusel on negatiivsed tagajärjed majandusele ja fiskaalseisundile, näiteks tagajärjed nende riikide maksulaekumisele ja sotsiaalkulutustele, mis süvendavad nende valitsemissektori võlgadega seotud probleeme veelgi; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu asjaolule, et jätkuv kriis on murettekitav, kuna see seab ohtu liikmesriikide tehtud suured pingutused seoses eelarve konsolideerimise ja kriisidele reageerimise strateegiatega; märgib, et mitmes euroala liikmesriigis praegu toimuval raskel majanduslangusel on negatiivsed tagajärjed majandusele ja fiskaalseisundile, näiteks tagajärjed nende riikide maksulaekumisele ja sotsiaalkulutustele, mis süvendavad nende valitsemissektori võlgadega seotud probleeme veelgi;

| 33. | juhib tähelepanu asjaolule, et riigivõlakirjad ja finantseerimisasutused näitavad pidevaid ohumärke ning negatiivset mõjuahelat riigivõlakirjade ja pankade vahel on võimalik purustada vaid eelarve konsolideerimise ja pangandussektori rekapitaliseerimisega majanduskasvu keskkonnas; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu asjaolule, et riigivõlakirjad ja finantseerimisasutused näitavad pidevaid ohumärke ning negatiivset mõjuahelat riigivõlakirjade ja pankade vahel on võimalik purustada vaid eelarve konsolideerimise ja pangandussektori rekapitaliseerimisega majanduskasvu keskkonnas;

| 34. | on seisukohal, et euroala mõne riigi rahanduse jätkusuutmatuse üks põhjus on jätkuv majanduslangus, mis põhjustab suurenevat tööpuudust ja maksutulude vähenemist; kinnitab seega, et majanduskasvu ja töökohtade loomist edendav poliitika peab olema liidu jaoks esmatähtis; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et euroala mõne riigi rahanduse jätkusuutmatuse üks põhjus on jätkuv majanduslangus, mis põhjustab suurenevat tööpuudust ja maksutulude vähenemist; kinnitab seega, et majanduskasvu ja töökohtade loomist edendav poliitika peab olema liidu jaoks esmatähtis;

| 35. | ergutab EKP presidenti Mario Draghit jätkama traditsiooni, mille algatas tema eelkäija Jean-Claude Trichet, kes tõstatas eurorühma koosolekutel visalt makromajandusliku tasakaalustamatuse teema, eriti tootlikkuse suurenemise ja palgatõusu vahelise erinevuse, mis tõi kaasa liikmesriikide konkurentsivõime taseme märgatava lahknevuse; |
| --- | --- |

35.

ergutab EKP presidenti Mario Draghit jätkama traditsiooni, mille algatas tema eelkäija Jean-Claude Trichet, kes tõstatas eurorühma koosolekutel visalt makromajandusliku tasakaalustamatuse teema, eriti tootlikkuse suurenemise ja palgatõusu vahelise erinevuse, mis tõi kaasa liikmesriikide konkurentsivõime taseme märgatava lahknevuse;

| 36. | on seisukohal, et EKP tegevust tuleks hinnata praegu majandus- ja rahaliidu tuleviku üle käiva arutelu raames; juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Parlament on nõudnud majandus- ja rahaliidule ELi eelarve raames ja konkreetsetele omavahenditele (sealhulgas finantstehingute maksule) tuginevat suuremat eelarvesuutlikkust, et toetada majanduskasvu ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning tegelda rahaliiduga otseselt seotud tasakaalustamatuse, struktuuriliste lahknevuste ja finantskriisidega, vähendamata seejuures tavapäraseid ülesandeid ühiste poliitikavaldkondade rahastamisel; on seisukohal, et selline eelarvesuutlikkus parandaks märkimisväärselt majandus- ja rahaliidu poliitikavalikut; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et EKP tegevust tuleks hinnata praegu majandus- ja rahaliidu tuleviku üle käiva arutelu raames; juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Parlament on nõudnud majandus- ja rahaliidule ELi eelarve raames ja konkreetsetele omavahenditele (sealhulgas finantstehingute maksule) tuginevat suuremat eelarvesuutlikkust, et toetada majanduskasvu ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning tegelda rahaliiduga otseselt seotud tasakaalustamatuse, struktuuriliste lahknevuste ja finantskriisidega, vähendamata seejuures tavapäraseid ülesandeid ühiste poliitikavaldkondade rahastamisel; on seisukohal, et selline eelarvesuutlikkus parandaks märkimisväärselt majandus- ja rahaliidu poliitikavalikut;

| 37. | võtab teadmiseks, et EKP on vastu sellele, et võtta enda peale oma osa laenude restruktureerimises, sealhulgas võlakirjade osas, mille keskpank ostis järelturult alla nimiväärtuse; märgib, et EKP on siiani keeldunud avaldamast asjakohast teavet selle teema kohta, eelkõige hinda, millega ta Kreeka võlakirjad ostis; mõistab, et EKP leidis, et selline osalemine oleks tähendanud valitsemissektori rahastamist keskpanga poolt; |
| --- | --- |

37.

võtab teadmiseks, et EKP on vastu sellele, et võtta enda peale oma osa laenude restruktureerimises, sealhulgas võlakirjade osas, mille keskpank ostis järelturult alla nimiväärtuse; märgib, et EKP on siiani keeldunud avaldamast asjakohast teavet selle teema kohta, eelkõige hinda, millega ta Kreeka võlakirjad ostis; mõistab, et EKP leidis, et selline osalemine oleks tähendanud valitsemissektori rahastamist keskpanga poolt;

| 38. | tuletab meelde, et EKP teatas valmisolekust teha koostööd riikide keskpankade ja liikmesriikide valitsustega ning luua mehhanism, mille eesmärk on suunata rahapoliitilistel põhjustel omatavatelt Kreeka riigi võlakohustustelt väärtpaberituruprogrammi abil saadud kogu kasum püüdlustesse võlga vähendada; palub eespool nimetatud osapooltel toimida hoolsalt, et luua kõnealune mehhanism; |
| --- | --- |

38.

tuletab meelde, et EKP teatas valmisolekust teha koostööd riikide keskpankade ja liikmesriikide valitsustega ning luua mehhanism, mille eesmärk on suunata rahapoliitilistel põhjustel omatavatelt Kreeka riigi võlakohustustelt väärtpaberituruprogrammi abil saadud kogu kasum püüdlustesse võlga vähendada; palub eespool nimetatud osapooltel toimida hoolsalt, et luua kõnealune mehhanism;

| 39. | märgib, et mõne riigi majanduslik olukord põhjustab väga suuri kapitalivooge, mis halvendavad nende majanduste rahastamisraskusi ja on lähi- ja isegi kaugemas tulevikus jätkusuutmatud; toonitab, et see tasakaalustamatus on avaldanud märkimisväärset moonutavat mõju, mis on toonud kaasa kulukaid negatiivseid välismõjusid ning on probleem kogu euroalale, ohustades kõikide euroala riikide majanduse stabiilsust; seda tasakaalustamatust saab lahendada ainult siis, kui euroala kriisi suhtes rakendatakse solidaarsust ja vastutustunnet ühendavale lähenemisele tuginevat terviklikku ja kaugeleulatuvat lahendust; |
| --- | --- |

39.

märgib, et mõne riigi majanduslik olukord põhjustab väga suuri kapitalivooge, mis halvendavad nende majanduste rahastamisraskusi ja on lähi- ja isegi kaugemas tulevikus jätkusuutmatud; toonitab, et see tasakaalustamatus on avaldanud märkimisväärset moonutavat mõju, mis on toonud kaasa kulukaid negatiivseid välismõjusid ning on probleem kogu euroalale, ohustades kõikide euroala riikide majanduse stabiilsust; seda tasakaalustamatust saab lahendada ainult siis, kui euroala kriisi suhtes rakendatakse solidaarsust ja vastutustunnet ühendavale lähenemisele tuginevat terviklikku ja kaugeleulatuvat lahendust;

| 40. | nõuab, et uuritaks võimalusi, kuidas muuta kolmik, milles EKP esindajad osalevad, Euroopa Parlamendi ees demokraatlikult vastutavaks; rõhutab, et avalikud kuulamised, mida parlament praegu korraldab, ei ole demokraatliku vastutuse tagamiseks piisavad; |
| --- | --- |

40.

nõuab, et uuritaks võimalusi, kuidas muuta kolmik, milles EKP esindajad osalevad, Euroopa Parlamendi ees demokraatlikult vastutavaks; rõhutab, et avalikud kuulamised, mida parlament praegu korraldab, ei ole demokraatliku vastutuse tagamiseks piisavad;

| 41. | kutsub EKPd üles esitama rahandusalase dialoogi raames ja oma järgmises aastaaruandes järelhinnangut oma osalemise kohta kohandamisprogrammides ja mõju neile ning sellisest osalemisest tulenevaid võimalikke huvide konflikte ning oma makromajanduslike eelduste ja stsenaariumide asjakohasust; |
| --- | --- |

41.

kutsub EKPd üles esitama rahandusalase dialoogi raames ja oma järgmises aastaaruandes järelhinnangut oma osalemise kohta kohandamisprogrammides ja mõju neile ning sellisest osalemisest tulenevaid võimalikke huvide konflikte ning oma makromajanduslike eelduste ja stsenaariumide asjakohasust;

Pangandusliit

| 42. | peab väga oluliseks luua pangandusliit, mis on võimalik ainult vahendite, vastutusvaldkondade ja üldise demokraatliku aruandekohustuse sidusa jagamisega; |
| --- | --- |

42.

peab väga oluliseks luua pangandusliit, mis on võimalik ainult vahendite, vastutusvaldkondade ja üldise demokraatliku aruandekohustuse sidusa jagamisega;

| 43. | arvab, et majandus- ja rahaliidule omaste struktuursete puudujääkide ületamiseks ja läbiva moraaliriski tulemuslikuks piiramiseks peaks kavandatav pangandusliit lähtuma liidu finantsteenuste sektori varasemast reformist (kaasa arvatud Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA), Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) ning Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu loomine), samuti tugevdatud majanduse juhtimisest (eelkõige euroalal) ning Euroopa poolaasta uuest eelarveraamistikust, et tagada liidu pangandussektori suurem vastupidavus ja konkurentsivõime, suurem usaldus selle vastu ning suuremad kapitalireservid, et liikmesriikide avaliku sektori eelarved ei peaks kandma tulevikus pankadele päästeabi andmise kulusid; |
| --- | --- |

43.

arvab, et majandus- ja rahaliidule omaste struktuursete puudujääkide ületamiseks ja läbiva moraaliriski tulemuslikuks piiramiseks peaks kavandatav pangandusliit lähtuma liidu finantsteenuste sektori varasemast reformist (kaasa arvatud Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA), Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) ning Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu loomine), samuti tugevdatud majanduse juhtimisest (eelkõige euroalal) ning Euroopa poolaasta uuest eelarveraamistikust, et tagada liidu pangandussektori suurem vastupidavus ja konkurentsivõime, suurem usaldus selle vastu ning suuremad kapitalireservid, et liikmesriikide avaliku sektori eelarved ei peaks kandma tulevikus pankadele päästeabi andmise kulusid;

| 44. | nõuab ühtse järelevalvemehhanismi võimalikult kiiret loomist, et muuta euroala pangandussüsteem usaldusväärsemaks; juhib tähelepanu sellele, et järelevalveülesannete andmine EKP-le ei piira rahapoliitikast täiesti eraldatud ulatuslikuma struktuuri edaspidist loomist seadusandliku tavamenetluse korras; |
| --- | --- |

44.

nõuab ühtse järelevalvemehhanismi võimalikult kiiret loomist, et muuta euroala pangandussüsteem usaldusväärsemaks; juhib tähelepanu sellele, et järelevalveülesannete andmine EKP-le ei piira rahapoliitikast täiesti eraldatud ulatuslikuma struktuuri edaspidist loomist seadusandliku tavamenetluse korras;

| 45. | tunneb heameelt praeguse ajendi üle luua ühtne järelevalvemehhanism; juhib tähelepanu sellele, et vaja on parandatud ettepanekuid pankade maksevõime taastamise ja ühtse kriisilahendusasutuse kohta, samuti hoiuste tagamise skeemide kohta, mis täiendaksid pangandusliidu jaoks vajalike õigusaktide ulatuslikku komplekti; |
| --- | --- |

45.

tunneb heameelt praeguse ajendi üle luua ühtne järelevalvemehhanism; juhib tähelepanu sellele, et vaja on parandatud ettepanekuid pankade maksevõime taastamise ja ühtse kriisilahendusasutuse kohta, samuti hoiuste tagamise skeemide kohta, mis täiendaksid pangandusliidu jaoks vajalike õigusaktide ulatuslikku komplekti;

| 46. | palub komisjonil esitada ettepanekud uue Euroopa kriisilahendusfondi ja Euroopa hoiuste tagamise skeemi kohta, mis täiendavad EKP järelevalveülesandeid; |
| --- | --- |

46.

palub komisjonil esitada ettepanekud uue Euroopa kriisilahendusfondi ja Euroopa hoiuste tagamise skeemi kohta, mis täiendavad EKP järelevalveülesandeid;

| 47. | peab äärmiselt tähtsaks, et kehtestataks mõjusad kaitsemeetmed EKP rahapoliitika ja tema järelevalvevolituste vaheliste huvide konfliktide vältimiseks; rõhutab, et tegeleda tuleb EKP rahapoliitiliste volituste võimaliku nõrgenemise ja rahapoliitika probleemidest tuleneva järelevalvevolituste nõrgenemisega, luues sobiva mehhanismi võimalike konfliktide tuvastamiseks ja lahendamiseks; |
| --- | --- |

47.

peab äärmiselt tähtsaks, et kehtestataks mõjusad kaitsemeetmed EKP rahapoliitika ja tema järelevalvevolituste vaheliste huvide konfliktide vältimiseks; rõhutab, et tegeleda tuleb EKP rahapoliitiliste volituste võimaliku nõrgenemise ja rahapoliitika probleemidest tuleneva järelevalvevolituste nõrgenemisega, luues sobiva mehhanismi võimalike konfliktide tuvastamiseks ja lahendamiseks;

| 48. | toonitab jätkuvast majanduskriisist tingitud raskusi pangandusliidu projektiga, mis käivitab protsessi, millega pangad taasriigistavad oma tegevuse; arvab, et see võib kahjustada ühtse turu vaimu ja tõhusust; |
| --- | --- |

48.

toonitab jätkuvast majanduskriisist tingitud raskusi pangandusliidu projektiga, mis käivitab protsessi, millega pangad taasriigistavad oma tegevuse; arvab, et see võib kahjustada ühtse turu vaimu ja tõhusust;

| 49. | märgib, et arutelu pangandusliidu loomise üle eesmärgiga rajada stabiilsem ja vastupidavam finantssüsteem on tihedalt seotud vajadusega kavandada ja sisse viia lahushoidmine ning institutsiooniline eraldamine pangandussektoris, mis on inspireeritud näiteks OECD soovitustest ning Vickersi ja Liikaneni raportites sisalduvatest soovitustest, samuti vajadusest täielikult reguleerida varipangandussektorit; |
| --- | --- |

49.

märgib, et arutelu pangandusliidu loomise üle eesmärgiga rajada stabiilsem ja vastupidavam finantssüsteem on tihedalt seotud vajadusega kavandada ja sisse viia lahushoidmine ning institutsiooniline eraldamine pangandussektoris, mis on inspireeritud näiteks OECD soovitustest ning Vickersi ja Liikaneni raportites sisalduvatest soovitustest, samuti vajadusest täielikult reguleerida varipangandussektorit;

| 50. | on seisukohal, et kõigil ühtses järelevalvemehhanismis osalevatel liikmesriikidel peaksid olema võrdsed õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et kõigil ühtses järelevalvemehhanismis osalevatel liikmesriikidel peaksid olema võrdsed õigused ja kohustused;

| 51. | usub, et EKP järelevalvenõukogu liikmete nimetamisel tuleks konsulteerida Euroopa Parlamendiga; |
| --- | --- |

51.

usub, et EKP järelevalvenõukogu liikmete nimetamisel tuleks konsulteerida Euroopa Parlamendiga;

| 52. | tunnistab, kui tähtsad on EBA välja töötatud ühtsed eeskirjad, et säilitada ühtse turu sidusus; |
| --- | --- |

52.

tunnistab, kui tähtsad on EBA välja töötatud ühtsed eeskirjad, et säilitada ühtse turu sidusus;

Institutsioonilised küsimused

| 53. | peab kahetsusväärseks kolmiku töömeetodi läbipaistmatust ning aruandekohustuse ja demokraatlikku kontrolli puudumist kolmiku üle; usub, et iga selline praegune ja tulevane organ, millesse on kaasatud EKP ja/või komisjon, peaks olema aruandekohustuslik nii Euroopa Parlamendi kui ka liikmesriikide parlamentide ees vastaval tasandil; |
| --- | --- |

53.

peab kahetsusväärseks kolmiku töömeetodi läbipaistmatust ning aruandekohustuse ja demokraatlikku kontrolli puudumist kolmiku üle; usub, et iga selline praegune ja tulevane organ, millesse on kaasatud EKP ja/või komisjon, peaks olema aruandekohustuslik nii Euroopa Parlamendi kui ka liikmesriikide parlamentide ees vastaval tasandil;

| 54. | toonitab, et tähtis on muuta EKP ja Euroopa Parlamendi vaheline korrapärane rahandusalane dialoog palju mõjusamaks, märkides eelkõige, et Euroopa Parlamendi liikmed ei saa piisavalt tagasisidet dialoogi käigus esitatud ettepanekute ja mõtete tulemuste ning nende rakendamise kohta; palub EKP-l avaldada veebilehel oma vastused Euroopa Parlamendi liikmete esitatud kirjalikelt vastatavatele küsimustele; palub EKP-l kommenteerida järgnevates aastaaruannetes üksikasjalikult EKPd käsitlevaid Euroopa Parlamendi aastaaruandeid; |
| --- | --- |

54.

toonitab, et tähtis on muuta EKP ja Euroopa Parlamendi vaheline korrapärane rahandusalane dialoog palju mõjusamaks, märkides eelkõige, et Euroopa Parlamendi liikmed ei saa piisavalt tagasisidet dialoogi käigus esitatud ettepanekute ja mõtete tulemuste ning nende rakendamise kohta; palub EKP-l avaldada veebilehel oma vastused Euroopa Parlamendi liikmete esitatud kirjalikelt vastatavatele küsimustele; palub EKP-l kommenteerida järgnevates aastaaruannetes üksikasjalikult EKPd käsitlevaid Euroopa Parlamendi aastaaruandeid;

| 55. | kutsub EKPd üles avaldama panga nõukogu koosolekute kokkuvõtlikud protokollid koos põhjenduste ja hääletustulemustega ning parandama juurdepääsu EKP dokumentidele ja poliitikat puudutavatele menetlustele; |
| --- | --- |

55.

kutsub EKPd üles avaldama panga nõukogu koosolekute kokkuvõtlikud protokollid koos põhjenduste ja hääletustulemustega ning parandama juurdepääsu EKP dokumentidele ja poliitikat puudutavatele menetlustele;

| 56. | märgib, et enamikul juhtudel on otsused tehtud konsensuse alusel; |
| --- | --- |

56.

märgib, et enamikul juhtudel on otsused tehtud konsensuse alusel;

| 57. | rõhutab, et Euroopa Parlament täidab täies ulatuses oma rolli seadusandjana kõigis pangandusjärelevalvet hõlmavates küsimustes; rõhutab vajadust tugevdada EKP demokraatlikku aruandekohustust, pidades silmas sellele institutsioonile järelevalveülesannetega seoses antud uusi kohustusi ja tema osalemist kolmiku programmides ning üldisemalt pidades silmas tema silmapaistvat rolli kriisis; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et Euroopa Parlament täidab täies ulatuses oma rolli seadusandjana kõigis pangandusjärelevalvet hõlmavates küsimustes; rõhutab vajadust tugevdada EKP demokraatlikku aruandekohustust, pidades silmas sellele institutsioonile järelevalveülesannetega seoses antud uusi kohustusi ja tema osalemist kolmiku programmides ning üldisemalt pidades silmas tema silmapaistvat rolli kriisis;

| 58. | juhib tähelepanu sellele, et ei tohiks välistada aluslepingu läbivaatamist EKP uute, usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet puudutavate ülesannete tõttu, et kajastada ELi institutsioonilise korralduse arenevat olemust, aruandluskohustust ja järelevalvet puudutavaid kiireloomulisi küsimusi ja liidu süvendamisest tulenevaid väljakutseid; |
| --- | --- |

58.

juhib tähelepanu sellele, et ei tohiks välistada aluslepingu läbivaatamist EKP uute, usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet puudutavate ülesannete tõttu, et kajastada ELi institutsioonilise korralduse arenevat olemust, aruandluskohustust ja järelevalvet puudutavaid kiireloomulisi küsimusi ja liidu süvendamisest tulenevaid väljakutseid;

| 59. | nõuab, et EKP nõukogu parandaks oluliselt huvide konflikti ja EKP kõrgemate ametnike suhtes kohaldatavat järelemõtlemisaega reguleerivaid eeskirju ja avalikustaks need ning peaks arvet EKP kõrgemate ametnike ja sidusrühmade vaheliste kohtumiste üle; |
| --- | --- |

59.

nõuab, et EKP nõukogu parandaks oluliselt huvide konflikti ja EKP kõrgemate ametnike suhtes kohaldatavat järelemõtlemisaega reguleerivaid eeskirju ja avalikustaks need ning peaks arvet EKP kõrgemate ametnike ja sidusrühmade vaheliste kohtumiste üle;

| 60. | on sügavalt mures selle pärast, et EKP juhatuses ei ole naisi, mis on vastuolus aluslepingus sätestatud meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõtetega (ELi toimimise lepingu artiklid 2, 3 ja 8 ning põhiõiguste harta artikkel 21), mis aitab kaasa sellele, et ELi kodanikud tunnevad, et EKP jääb nende huvidest kaugeks, mis on vastuolus komisjoni ja Euroopa Parlamendi soovitustega soolise võrdõiguslikkuse parandamiseks majandussektori kõrgetasemelistes otsustusorganites; |
| --- | --- |

60.

on sügavalt mures selle pärast, et EKP juhatuses ei ole naisi, mis on vastuolus aluslepingus sätestatud meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõtetega (ELi toimimise lepingu artiklid 2, 3 ja 8 ning põhiõiguste harta artikkel 21), mis aitab kaasa sellele, et ELi kodanikud tunnevad, et EKP jääb nende huvidest kaugeks, mis on vastuolus komisjoni ja Euroopa Parlamendi soovitustega soolise võrdõiguslikkuse parandamiseks majandussektori kõrgetasemelistes otsustusorganites;

| 61. | nõuab, et juhul kui EKPst saab lõpuks euroala pankade ühtne järelevalveasutus, isegi kui see toimub ajutiselt, peaks Euroopa Parlamendil olema selge roll järelevalvenõukogu liikmete nimetamisel; |
| --- | --- |

61.

nõuab, et juhul kui EKPst saab lõpuks euroala pankade ühtne järelevalveasutus, isegi kui see toimub ajutiselt, peaks Euroopa Parlamendil olema selge roll järelevalvenõukogu liikmete nimetamisel;

| 62. | nõuab Euroopa Parlamendile suuremaid volitusi võtta EKP nõukogu liige raske üleastumise korral vastutusele; |
| --- | --- |

62.

nõuab Euroopa Parlamendile suuremaid volitusi võtta EKP nõukogu liige raske üleastumise korral vastutusele;

o

o o

| 63. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, eurorühmale ja Euroopa Keskpangale. |
| --- | --- |

63.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, eurorühmale ja Euroopa Keskpangale.

---

(1)  EÜT C 138, 4.5.1998, lk 177.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0530.

---

Neljapäev, 18. aprill 2013

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/36

---

P7_TA(2013)0179

Finants- ja majanduskriisi mõju inimõigustele

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon finants- ja majanduskriisi mõju kohta inimõigustelee (2012/2136(INI))

(2016/C 045/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 12. detsembri 2011. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Inimõiguste ja demokraatia tulemuslikum edendamine välistegevuse raames” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 12. detsembri 2011. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Inimõiguste ja demokraatia tulemuslikum edendamine välistegevuse raames” (COM(2011)0886),

| — | võttes arvesse inimõigusi ja demokraatiat käsitlevat ELi strateegilist raamistikku ja tegevuskava (11855/2012), mille välisasjade nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõigusi ja demokraatiat käsitlevat ELi strateegilist raamistikku ja tegevuskava (11855/2012), mille välisasjade nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012. aastal,

| — | võttes arvesse inimõigusi käsitlevaid Euroopa Liidu suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõigusi käsitlevaid Euroopa Liidu suuniseid,

| — | võttes arvesse 18. ja 19. juunil 2012. aastal Los Caboses (Mehhiko) toimunud G20 tippkohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. ja 19. juunil 2012. aastal Los Caboses (Mehhiko) toimunud G20 tippkohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (COM(2011)0637),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. jaanuari 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Kaubandus, majanduskasv ja areng – kaubandus- ja investeerimispoliitika kohandamine kõige enam abi vajavate riikide vajadustele” (COM(2012)0022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. jaanuari 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Kaubandus, majanduskasv ja areng – kaubandus- ja investeerimispoliitika kohandamine kõige enam abi vajavate riikide vajadustele” (COM(2012)0022),

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse üldasjade nõukogu 24. septembri 2012. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade nõukogu 24. septembri 2012. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 23. veebruari 2009. aasta resolutsiooni S-10/1 ülemaailmse majandus- ja finantskriisi mõju kohta inimõiguste üldisele teostamisele ja tulemuslikule kasutamisele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 23. veebruari 2009. aasta resolutsiooni S-10/1 ülemaailmse majandus- ja finantskriisi mõju kohta inimõiguste üldisele teostamisele ja tulemuslikule kasutamisele,

| — | võttes arvesse ÜRO konverentsi ülemaailmse finants- ja majanduskriisi ning selle mõju kohta arengule, mis toimus 24.–26. juunil 2009. aastal New Yorgis, ja konverentsil vastu võetud lõppdokumenti (mida kinnitati ÜRO Peaassamblee 9. juuli 2009. aasta resolutsiooniga 63/303), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO konverentsi ülemaailmse finants- ja majanduskriisi ning selle mõju kohta arengule, mis toimus 24.–26. juunil 2009. aastal New Yorgis, ja konverentsil vastu võetud lõppdokumenti (mida kinnitati ÜRO Peaassamblee 9. juuli 2009. aasta resolutsiooniga 63/303),

| — | võttes arvesse ÜRO 8. septembril 2000. aastal vastu võetud aastatuhande deklaratsiooni aastatuhande arengueesmärkide kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 8. septembril 2000. aastal vastu võetud aastatuhande deklaratsiooni aastatuhande arengueesmärkide kohta (1),

| — | võttes arvesse 16.–18. novembril 2009. aastal Roomas toimunud toiduga kindlustatuse ülemaailmsel tippkohtumisel vastu võetud ülemaailmset jätkusuutlikku toiduga kindlustatust käsitlevaid Rooma põhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16.–18. novembril 2009. aastal Roomas toimunud toiduga kindlustatuse ülemaailmsel tippkohtumisel vastu võetud ülemaailmset jätkusuutlikku toiduga kindlustatust käsitlevaid Rooma põhimõtteid,

| — | võttes arvesse äärmise vaesuse ja inimõigustega tegelenud ÜRO tollase sõltumatu eksperdi ja äärmise vaesuse ja inimõigustega tegeleva praeguse eriraportööri Magdalena Sepúlveda Carmona 2009. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse äärmise vaesuse ja inimõigustega tegelenud ÜRO tollase sõltumatu eksperdi ja äärmise vaesuse ja inimõigustega tegeleva praeguse eriraportööri Magdalena Sepúlveda Carmona 2009. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse korraliku eluaseme kui piisava elatustaseme õiguse osaga ja sellega seotud mittediskrimineerimise õigusega tegelenud ÜRO eriraportööri Raquel Rolniki 4. veebruari 2009. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse korraliku eluaseme kui piisava elatustaseme õiguse osaga ja sellega seotud mittediskrimineerimise õigusega tegelenud ÜRO eriraportööri Raquel Rolniki 4. veebruari 2009. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri Olivier de Schutteri ja äärmise vaesuse ja inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri Magdalena Sepúlveda Carmona 2012. aasta oktoobris esitatud ÜRO märgukirja nr 7 vaestele tagatiste andmise ja ülemaailmse sotsiaalkaitse fondi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri Olivier de Schutteri ja äärmise vaesuse ja inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri Magdalena Sepúlveda Carmona 2012. aasta oktoobris esitatud ÜRO märgukirja nr 7 vaestele tagatiste andmise ja ülemaailmse sotsiaalkaitse fondi kohta,

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni ülemaailmse finants- ja majanduskriisi mõju kohta arengumaadele ja arengukoostööle (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni ülemaailmse finants- ja majanduskriisi mõju kohta arengumaadele ja arengukoostööle (2),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (3),

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (4),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (5),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2011. aasta resolutsiooni finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2011. aasta resolutsiooni finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatist „Tulevane lähenemisviis kolmandatele riikidele antavale ELi eelarvetoetusele” (COM(2011)0638), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatist „Tulevane lähenemisviis kolmandatele riikidele antavale ELi eelarvetoetusele” (COM(2011)0638),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni ELi arengupoliitika tulevikku käsitleva muutuste kava kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni ELi arengupoliitika tulevikku käsitleva muutuste kava kohta (7),

| — | võttes arvesse Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi 20. aprilli 2012. aastal avaldatud ülemaailmset seirearuannet 2012. aasta kohta (Global Monitoring Report 2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi 20. aprilli 2012. aastal avaldatud ülemaailmset seirearuannet 2012. aasta kohta (Global Monitoring Report 2012),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) ja Maailmapanga 19. aprilli 2012. aasta ühisaruannet „Inventory of Policy Responses to the Financial and Economic Crisis” („Finants- ja majanduskriisi poliitiliste reaktsioonide loend”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) ja Maailmapanga 19. aprilli 2012. aasta ühisaruannet „Inventory of Policy Responses to the Financial and Economic Crisis” („Finants- ja majanduskriisi poliitiliste reaktsioonide loend”),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 29. aprilli 2012. aastal avaldatud töömaailma aruannet parema majanduse nimel paremate töökohtade kohta („Better Jobs for a Better Economy”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 29. aprilli 2012. aastal avaldatud töömaailma aruannet parema majanduse nimel paremate töökohtade kohta („Better Jobs for a Better Economy”),

| — | võttes arvesse 2012. aasta mais avaldatud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni aruannet noorte tööhõive üldsuundumuste kohta 2012. aastal („Global employment trends for youth 2012”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2012. aasta mais avaldatud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni aruannet noorte tööhõive üldsuundumuste kohta 2012. aastal („Global employment trends for youth 2012”),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48 ja artikli 119 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48 ja artikli 119 lõiget 2,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0057/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0057/2013),

| A. | arvestades, et kuigi finants- ja majanduskriis puudutab erinevas ulatuses kõiki maailma piirkondi, sealhulgas Euroopa Liitu, käsitletakse käesolevas resolutsioonis finants- ja majanduskriisi mõju kolmandatele riikidele ja keskendutakse peamiselt arenguriikidele ning vähim arenenud riikidele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kuigi finants- ja majanduskriis puudutab erinevas ulatuses kõiki maailma piirkondi, sealhulgas Euroopa Liitu, käsitletakse käesolevas resolutsioonis finants- ja majanduskriisi mõju kolmandatele riikidele ja keskendutakse peamiselt arenguriikidele ning vähim arenenud riikidele;

| B. | arvestades, et finants- ja majanduskriis on tegelikult ülemaailmne süsteemne kriis ja on läbi põimunud arvukate muude kriisidega, nagu näiteks toidu-, keskkonna- ja sotsiaalkriisid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et finants- ja majanduskriis on tegelikult ülemaailmne süsteemne kriis ja on läbi põimunud arvukate muude kriisidega, nagu näiteks toidu-, keskkonna- ja sotsiaalkriisid;

| C. | arvestades, et kriis ei mõjuta mitte ainult majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi, vaid ka poliitilisi õigusi, kui valitsused piiravad suureneva rahulolematuse ja majandusraskuste tingimustes mõnel juhul sõna- või ühinemisvabadust, mida näitavad eelkõige meelavaldused, mis toimusid 2011. aastal Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kriis ei mõjuta mitte ainult majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi, vaid ka poliitilisi õigusi, kui valitsused piiravad suureneva rahulolematuse ja majandusraskuste tingimustes mõnel juhul sõna- või ühinemisvabadust, mida näitavad eelkõige meelavaldused, mis toimusid 2011. aastal Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas;

| D. | arvestades, et paljudes riikides üle maailma on sotsiaalsete protestiliikumiste jõhkra mahasurumise tulemusena kodaniku- ja poliitilised õigused ohus; rõhutab, et tuleb järgida õigust teabele ning õigust osaleda valitsuse poliitiliste otsuste tegemisel kriisiga võitlemiseks võetavate meetmete kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et paljudes riikides üle maailma on sotsiaalsete protestiliikumiste jõhkra mahasurumise tulemusena kodaniku- ja poliitilised õigused ohus; rõhutab, et tuleb järgida õigust teabele ning õigust osaleda valitsuse poliitiliste otsuste tegemisel kriisiga võitlemiseks võetavate meetmete kohta;

| E. | rõhutab, et kriisi mõju kodaniku- ja poliitilistele õigustele tuleb alles täiel määral hinnata; arvestades, et kriis on ilmselgelt suurendanud sotsiaalseid rahutusi, mida on mõnikord vägivaldselt maha surutud, ning on mitmekordistanud põhiõiguste (nt sõnavabadus ja õigus teabele) rikkumisi; |
| --- | --- |

E.

rõhutab, et kriisi mõju kodaniku- ja poliitilistele õigustele tuleb alles täiel määral hinnata; arvestades, et kriis on ilmselgelt suurendanud sotsiaalseid rahutusi, mida on mõnikord vägivaldselt maha surutud, ning on mitmekordistanud põhiõiguste (nt sõnavabadus ja õigus teabele) rikkumisi;

| F. | arvestades, et finants- ja majanduskriis on tabanud rängalt arenguriike ja vähim arenenud riike, mis väljendub peamiselt vähenevas nõudluses nende riikide ekspordi järele, suures võlakoormuses ning ohus, et välismaiste otseinvesteeringute sissevool ja ametliku arenguabi maht vähenevad, mis mõjutab ka inimõiguste järgimist, kuna sotsiaalsete ja majanduslike õiguste tagamiseks on kasutada vähem vahendeid ning järjest rohkem inimesi on sunnitud vaesusse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et finants- ja majanduskriis on tabanud rängalt arenguriike ja vähim arenenud riike, mis väljendub peamiselt vähenevas nõudluses nende riikide ekspordi järele, suures võlakoormuses ning ohus, et välismaiste otseinvesteeringute sissevool ja ametliku arenguabi maht vähenevad, mis mõjutab ka inimõiguste järgimist, kuna sotsiaalsete ja majanduslike õiguste tagamiseks on kasutada vähem vahendeid ning järjest rohkem inimesi on sunnitud vaesusse;

| G. | arvestades, et ülemaailmne majanduskriis on viimase kümne aasta jooksul oluliselt muutnud elatustaset arenguriikides ning et ebavõrdsuse määr on suurenenud neljandikus arenguriikidest, ning see piirab juurdepääsu haridusele, toidule, maale ja krediidile; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ülemaailmne majanduskriis on viimase kümne aasta jooksul oluliselt muutnud elatustaset arenguriikides ning et ebavõrdsuse määr on suurenenud neljandikus arenguriikidest, ning see piirab juurdepääsu haridusele, toidule, maale ja krediidile;

| H. | arvestades, et ELi antav arenguabi kokku vähenes 2011. aastal 53,1 miljardi euroni 2010. aasta 53,5 miljardilt eurolt ehk 0,42 %-ni kogurahvatulust, olles vähenenud võrreldes 2010. aasta näitajaga, mis oli 0,44 %; arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on sellest hoolimata maailma suurimad ametliku arenguabi andjad; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi antav arenguabi kokku vähenes 2011. aastal 53,1 miljardi euroni 2010. aasta 53,5 miljardilt eurolt ehk 0,42 %-ni kogurahvatulust, olles vähenenud võrreldes 2010. aasta näitajaga, mis oli 0,44 %; arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on sellest hoolimata maailma suurimad ametliku arenguabi andjad;

| I. | arvestades, et ELi poolt partnerriikidega sõlmitud kaubanduslepingute eesmärk on muu hulgas edendada ja laiendada kaubavahetust ning investeeringuid, parandada juurdepääsu turule, et suurendada majanduskasvu, koostööd ja sotsiaalset ühtekuuluvust, vähendada vaesust, luua uusi tööhõivevõimalusi, parandada töötingimusi ja tõsta elatustaset, millega lõppkokkuvõttes aidatakse kaasa inimõiguste järgimisele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi poolt partnerriikidega sõlmitud kaubanduslepingute eesmärk on muu hulgas edendada ja laiendada kaubavahetust ning investeeringuid, parandada juurdepääsu turule, et suurendada majanduskasvu, koostööd ja sotsiaalset ühtekuuluvust, vähendada vaesust, luua uusi tööhõivevõimalusi, parandada töötingimusi ja tõsta elatustaset, millega lõppkokkuvõttes aidatakse kaasa inimõiguste järgimisele;

| J. | arvestades, et tuleb tagada kõigi kaubanduslepingute nõuetekohane järelevalve ning nendes sisalduva inimõiguste klausli tegelik jõustamine; arvestades, et ELi kaubanduslepingutes sisalduvate inimõiguste klauslite iga süstemaatiline rikkumine annab kõigile lepingu osalistele õiguse võtta asjakohaseid meetmeid, mis võivad sisaldada lepingu osalist või täielikku peatamist või lõpetamist või piirangute kehtestamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tuleb tagada kõigi kaubanduslepingute nõuetekohane järelevalve ning nendes sisalduva inimõiguste klausli tegelik jõustamine; arvestades, et ELi kaubanduslepingutes sisalduvate inimõiguste klauslite iga süstemaatiline rikkumine annab kõigile lepingu osalistele õiguse võtta asjakohaseid meetmeid, mis võivad sisaldada lepingu osalist või täielikku peatamist või lõpetamist või piirangute kehtestamist;

| K. | arvestades, et kaubandusabi algatus on andnud positiivseid tulemusi, mis on aidanud kaasa partnerriikide kaubandusalase suutlikkuse parandamisele ja majanduse infrastruktuuri arendamisele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kaubandusabi algatus on andnud positiivseid tulemusi, mis on aidanud kaasa partnerriikide kaubandusalase suutlikkuse parandamisele ja majanduse infrastruktuuri arendamisele;

| L. | arvestades, et suutmatus kehtestada piisavaid meetmeid, et ennetada, tuvastada ja kaotada kõik korruptsioonivormid, on üks finantskriisi põhjuseid; arvestades, et laiaulatuslik korruptsioon avalikus ja erasektoris nii arenenud kui ka arenguriikides tõkestab kodanike, poliitiliste ja sotsiaalsete õiguste laialdast ja võrdset kaitsmist ning edendamist; arvestades, et korruptsioon takistab demokraatiat ja õigusriiki ning mõjutab otseselt rahvastikku, sest see suurendab avalike teenuste hinda, vähendab nende kvaliteeti ja piirab sageli vaeste inimeste juurdepääsu veele, haridusele, tervishoiule ja mitmele muule peamisele teenusele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et suutmatus kehtestada piisavaid meetmeid, et ennetada, tuvastada ja kaotada kõik korruptsioonivormid, on üks finantskriisi põhjuseid; arvestades, et laiaulatuslik korruptsioon avalikus ja erasektoris nii arenenud kui ka arenguriikides tõkestab kodanike, poliitiliste ja sotsiaalsete õiguste laialdast ja võrdset kaitsmist ning edendamist; arvestades, et korruptsioon takistab demokraatiat ja õigusriiki ning mõjutab otseselt rahvastikku, sest see suurendab avalike teenuste hinda, vähendab nende kvaliteeti ja piirab sageli vaeste inimeste juurdepääsu veele, haridusele, tervishoiule ja mitmele muule peamisele teenusele;

| M. | arvestades, et praegusel majanduskriisil on olulised tagajärjed demokraatiale ja Euroopa Liidu ning teiste oluliste abiandjate haldusabile; arvestades, et on tõenäoline, et abi andvate riikide majandusraskused toovad kaasa välisabi vähendamise; arvestades aga, et ülemaailmne kriis muudab veelgi olulisemaks poliitiliste reformide ja demokraatliku arengu toetamise kolmandates riikides; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et praegusel majanduskriisil on olulised tagajärjed demokraatiale ja Euroopa Liidu ning teiste oluliste abiandjate haldusabile; arvestades, et on tõenäoline, et abi andvate riikide majandusraskused toovad kaasa välisabi vähendamise; arvestades aga, et ülemaailmne kriis muudab veelgi olulisemaks poliitiliste reformide ja demokraatliku arengu toetamise kolmandates riikides;

| N. | arvestades, et finants- ja majanduskriisil on ebaproportsionaalne mõju ka teatavate, eeskätt kõige vaesemate ja kõrvalejäetud inimrühmade õigustele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et finants- ja majanduskriisil on ebaproportsionaalne mõju ka teatavate, eeskätt kõige vaesemate ja kõrvalejäetud inimrühmade õigustele;

| O. | arvestades, et kriis on kõige enam mõjutatud kõige vaesemate inimeste õigusi; arvestades, et Maailmapanga andmetel elab 1,2 miljardit inimest äärmises vaesuses vähem kui 1,25 USA dollariga päevas; arvestades, et Maailmapanga hinnangul jääb ka majanduse kiire taastumise korral majanduskriisi tulemusel 2020. aastaks vaesusse veel 71 miljonit inimest; arvestades, et kolm neljandikku maailma vaestest elavad keskmise sissetulekutasemega riikides; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kriis on kõige enam mõjutatud kõige vaesemate inimeste õigusi; arvestades, et Maailmapanga andmetel elab 1,2 miljardit inimest äärmises vaesuses vähem kui 1,25 USA dollariga päevas; arvestades, et Maailmapanga hinnangul jääb ka majanduse kiire taastumise korral majanduskriisi tulemusel 2020. aastaks vaesusse veel 71 miljonit inimest; arvestades, et kolm neljandikku maailma vaestest elavad keskmise sissetulekutasemega riikides;

| P. | arvestades, et finantskriis on maailmas levinud erinevaid ülekandeteid pidi, põimunud muude kriisidega (nagu toidu- ja kütusekriis) ning tekkinud erineva kiiruse ja hoogsusega; märgib murega, et Maailmapanga ja ÜRO hinnangul peab kriisi tõttu vaesuses elama veel lisaks 55 kuni 103 miljonit inimest, mis ohustab inimõiguste edasist järgimist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et finantskriis on maailmas levinud erinevaid ülekandeteid pidi, põimunud muude kriisidega (nagu toidu- ja kütusekriis) ning tekkinud erineva kiiruse ja hoogsusega; märgib murega, et Maailmapanga ja ÜRO hinnangul peab kriisi tõttu vaesuses elama veel lisaks 55 kuni 103 miljonit inimest, mis ohustab inimõiguste edasist järgimist;

| Q. | arvestades, et vaesuses ja kaitsetus olukorras elavad inimesed vajavad tulemuslikku ja mõistliku hinnaga juurdepääsu õigusabile, et olla võimelised nõudma oma õigusi või vaidlustama nende suhtes toime pandud inimõiguste rikkumisi; arvestades, et juurdepääsu puudumine õiglasele kohtupidamisele süvendab nende majanduslikku ja sotsiaalset haavatavust; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et vaesuses ja kaitsetus olukorras elavad inimesed vajavad tulemuslikku ja mõistliku hinnaga juurdepääsu õigusabile, et olla võimelised nõudma oma õigusi või vaidlustama nende suhtes toime pandud inimõiguste rikkumisi; arvestades, et juurdepääsu puudumine õiglasele kohtupidamisele süvendab nende majanduslikku ja sotsiaalset haavatavust;

| R. | arvestades, et töötute arv maailmas jõudis 2012. aastal 200 miljonini, mida on 27 miljoni võrra rohkem kui kriisi alguses 2008. aastal ja mis seab ohtu õiguse tööle ning toob kaasa leibkondade tulude vähenemise; arvestades, et halvenevad majandustingimused ja tööpuudus võivad mõjutada inimeste tervist, mis võib põhjustada enesehinnangu alanemist ja isegi depressiooni; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et töötute arv maailmas jõudis 2012. aastal 200 miljonini, mida on 27 miljoni võrra rohkem kui kriisi alguses 2008. aastal ja mis seab ohtu õiguse tööle ning toob kaasa leibkondade tulude vähenemise; arvestades, et halvenevad majandustingimused ja tööpuudus võivad mõjutada inimeste tervist, mis võib põhjustada enesehinnangu alanemist ja isegi depressiooni;

| S. | arvestades, et üle 40 % arenguriikides tööga hõivatutest töötab mitteametlikus majandussektoris, mis toob paljudel juhtudel kaasa ebastabiilsed ja ebavõrdsed töötingimused ja puuduva sotsiaalkaitse, kusjuures ainult 20 %-l selliste töötajate perekondadest on juurdepääs teatud sotsiaalkaitsele; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et üle 40 % arenguriikides tööga hõivatutest töötab mitteametlikus majandussektoris, mis toob paljudel juhtudel kaasa ebastabiilsed ja ebavõrdsed töötingimused ja puuduva sotsiaalkaitse, kusjuures ainult 20 %-l selliste töötajate perekondadest on juurdepääs teatud sotsiaalkaitsele;

| T. | arvestades, et kriisi tõttu on naiste õiguste olukord halvenenud näiteks lisandunud tasustamata töö ja suurenenud vägivalla näol; arvestades, et naiste majanduslike ja sotsiaalsete õiguste järgimiseks on hädavajalik arendada avalikke teenuseid ja luua tõhusad sotsiaalkaitse süsteemid; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kriisi tõttu on naiste õiguste olukord halvenenud näiteks lisandunud tasustamata töö ja suurenenud vägivalla näol; arvestades, et naiste majanduslike ja sotsiaalsete õiguste järgimiseks on hädavajalik arendada avalikke teenuseid ja luua tõhusad sotsiaalkaitse süsteemid;

| U. | arvestades, et naised kogevad töökohal sageli meestega võrreldes ebavõrdset kohtlemist tööle juurdepääsu, töötasu, vallandamise, sotsiaalkindlustushüvitiste ja tööle tagasivõtmise osas; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et naised kogevad töökohal sageli meestega võrreldes ebavõrdset kohtlemist tööle juurdepääsu, töötasu, vallandamise, sotsiaalkindlustushüvitiste ja tööle tagasivõtmise osas;

| V. | arvestades, et kriis mõjutab ebaproportsionaalselt palju noori; arvestades, et 2011. aastal oli maailmas tööta 74,8 miljonit noort vanuses 15–24, mida on neli miljonit enam kui 2007. aastal, kusjuures eriti kõrge on tööpuuduse määr Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kriis mõjutab ebaproportsionaalselt palju noori; arvestades, et 2011. aastal oli maailmas tööta 74,8 miljonit noort vanuses 15–24, mida on neli miljonit enam kui 2007. aastal, kusjuures eriti kõrge on tööpuuduse määr Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas;

| W. | arvestades, et madala ja keskmise sissetulekuga riikides on ligikaudu 200 miljonit noort, kellel puudub algharidus ja kes on seega jäetud ilma õigusest haridusele; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et madala ja keskmise sissetulekuga riikides on ligikaudu 200 miljonit noort, kellel puudub algharidus ja kes on seega jäetud ilma õigusest haridusele;

| X. | arvestades, et lapsed on eriti mõjutatud finants- ja majanduskriisist, kusjuures nende hooldajate kogetavad ohud ja kaitsetus sageli raskendavad laste olukorda; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et lapsed on eriti mõjutatud finants- ja majanduskriisist, kusjuures nende hooldajate kogetavad ohud ja kaitsetus sageli raskendavad laste olukorda;

| Y. | arvestades, et maailmas ei käi koolis 61 miljonit algkooliealist last ning edusammud üldise algharidus saavutamise suunas on seiskunud alates 2008. aastast; arvestades, et pool sellest üldnäitajast langeb Sahara-taguse Aafrika arvele, kus ei käi koolis 31 miljonit last, kusjuures kooli on sunnitud pooleli jätma rohkem tüdrukuid kui poisse, sest tüdrukud peavad aitama vaesuse survest tingituna teha majapidamistöid; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et maailmas ei käi koolis 61 miljonit algkooliealist last ning edusammud üldise algharidus saavutamise suunas on seiskunud alates 2008. aastast; arvestades, et pool sellest üldnäitajast langeb Sahara-taguse Aafrika arvele, kus ei käi koolis 31 miljonit last, kusjuures kooli on sunnitud pooleli jätma rohkem tüdrukuid kui poisse, sest tüdrukud peavad aitama vaesuse survest tingituna teha majapidamistöid;

| Z. | arvestades, et empiirilised tõendid näitavad seda, et majanduskriisi ajal, mil hariduse eelarvet kärbitakse, lahkub rohkem lapsi enneaegselt koolist või ei käi üldse koolis, selleks et minna tööle; arvestades, et üle 190 miljoni lapse vanuses 5–14 on sunnitud töötama ja Sahara-taguses Aafrikas kasutatakse lapstööjõuna iga neljandat 5-17-aastast last, kusjuures Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas käib tööl iga kaheksas ja Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonnas iga kümnes laps; arvestades, et tüdrukute puhul on eriti suur oht, et nad võetakse koolist ära ja sunnitakse tööle lapstööjõuna või tegema kodus majapidamistöid; arvestades, et see kahjustab laste heaolu ja õigust haridusele ning pikemas perspektiivis mõjutab tööjõu kvaliteeti ning üldist arengut; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et empiirilised tõendid näitavad seda, et majanduskriisi ajal, mil hariduse eelarvet kärbitakse, lahkub rohkem lapsi enneaegselt koolist või ei käi üldse koolis, selleks et minna tööle; arvestades, et üle 190 miljoni lapse vanuses 5–14 on sunnitud töötama ja Sahara-taguses Aafrikas kasutatakse lapstööjõuna iga neljandat 5-17-aastast last, kusjuures Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas käib tööl iga kaheksas ja Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonnas iga kümnes laps; arvestades, et tüdrukute puhul on eriti suur oht, et nad võetakse koolist ära ja sunnitakse tööle lapstööjõuna või tegema kodus majapidamistöid; arvestades, et see kahjustab laste heaolu ja õigust haridusele ning pikemas perspektiivis mõjutab tööjõu kvaliteeti ning üldist arengut;

| AA. | arvestades, et tuletisinstrumentide turgudel toimuvate finantsspekulatsioonide tõttu tõusvad ning kiiresti muutuvad toiduainete hinnad mõjutavad miljoneid inimesi, kellel on raskusi põhivajaduste täitmisega; arvestades, et ülemaailmsed edusammud näljahäda vähendamiseks on alates 2007. aastast aeglustunud; arvestades, et 869 miljonit inimest kannatab kroonilise alatoitluse all, neist suur enamik (850 miljonit inimest) elab arenguriikides; arvestades, et kaitsetute leibkondade rakendatavad toimetulekustrateegiad hõlmavad lapse arengu kriitilistes etappides või raseduse ajal tarvitatava toidu kvaliteedi ja/või kvantiteedi vähendamist, mis avaldab pikaajalist mõju füüsilisele kasvule ja vaimsele tervisele; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et tuletisinstrumentide turgudel toimuvate finantsspekulatsioonide tõttu tõusvad ning kiiresti muutuvad toiduainete hinnad mõjutavad miljoneid inimesi, kellel on raskusi põhivajaduste täitmisega; arvestades, et ülemaailmsed edusammud näljahäda vähendamiseks on alates 2007. aastast aeglustunud; arvestades, et 869 miljonit inimest kannatab kroonilise alatoitluse all, neist suur enamik (850 miljonit inimest) elab arenguriikides; arvestades, et kaitsetute leibkondade rakendatavad toimetulekustrateegiad hõlmavad lapse arengu kriitilistes etappides või raseduse ajal tarvitatava toidu kvaliteedi ja/või kvantiteedi vähendamist, mis avaldab pikaajalist mõju füüsilisele kasvule ja vaimsele tervisele;

| AB. | arvestades, et kasvava nõudluse tõttu toiduainete tootmiseks ja aina rohkem energeetiliseks ja tööstuslikuks kasutamiseks mõeldud põllumajandustoodete järele kasvab ka konkurents maa pärast, mis on aina napimaks muutuv ressurss; arvestades, et riigi tasandi ja rahvusvahelised investorid kasutavad pikaajalise ostu või rentimise lepinguid, et kindlustada endale tohutuid maa-alasid, mis võib põhjustada sotsiaal-majanduslikke ja keskkonnaprobleeme sellest mõjutatud riikidele ja eriti kohalikule elanikkonnale; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et kasvava nõudluse tõttu toiduainete tootmiseks ja aina rohkem energeetiliseks ja tööstuslikuks kasutamiseks mõeldud põllumajandustoodete järele kasvab ka konkurents maa pärast, mis on aina napimaks muutuv ressurss; arvestades, et riigi tasandi ja rahvusvahelised investorid kasutavad pikaajalise ostu või rentimise lepinguid, et kindlustada endale tohutuid maa-alasid, mis võib põhjustada sotsiaal-majanduslikke ja keskkonnaprobleeme sellest mõjutatud riikidele ja eriti kohalikule elanikkonnale;

| AC. | arvestades, et majanduskriis võib eriti teravalt mõjutada vanemaid inimesi, kes võivad olla suuremas töö kaotamise ohus ja kellele võimaldatakse väiksema tõenäosusega ümberõpet ja uuesti tööle võtmist; arvestades, et kriis võib piirata nende juurdepääsu mõistliku hinnaga tervishoiuteenustele; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et majanduskriis võib eriti teravalt mõjutada vanemaid inimesi, kes võivad olla suuremas töö kaotamise ohus ja kellele võimaldatakse väiksema tõenäosusega ümberõpet ja uuesti tööle võtmist; arvestades, et kriis võib piirata nende juurdepääsu mõistliku hinnaga tervishoiuteenustele;

| AD. | arvestades, et ravimite kallinemine (kuni 30 %) avaldab negatiivset mõju kõige kaitsetumas olukorras olevate inimeste, eelkõige laste, vanemaealiste ja puuetega inimeste õigusele tervisele; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et ravimite kallinemine (kuni 30 %) avaldab negatiivset mõju kõige kaitsetumas olukorras olevate inimeste, eelkõige laste, vanemaealiste ja puuetega inimeste õigusele tervisele;

| AE. | arvestades, et kogu maailmas on 214 miljonit võõrtöötajat nüüd majanduskriisist tingituna rohkem mõjutatud ebavõrdsest kohtlemisest, alatasustamisest või töötasu maksmata jätmisest ning füüsilisest vägivallast; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et kogu maailmas on 214 miljonit võõrtöötajat nüüd majanduskriisist tingituna rohkem mõjutatud ebavõrdsest kohtlemisest, alatasustamisest või töötasu maksmata jätmisest ning füüsilisest vägivallast;

| AF. | arvestades, et rahaülekanded, mikrorahastamine ja välismaiste otseinvesteeringute vood on arenguriikide majanduses olulised kriisist tuleneva šoki leevendamise vahendid; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et rahaülekanded, mikrorahastamine ja välismaiste otseinvesteeringute vood on arenguriikide majanduses olulised kriisist tuleneva šoki leevendamise vahendid;

| AG. | arvestades, et inimkaubandus on kaasaegse orjanduse vorm ja kujutab endast põhiliste inimõiguste jämedat rikkumist; arvestades, et inimkaubitsejad kasutavad ära potentsiaalsete ohvrite vajadust leida korralik töökoht ja pääseda vaesusest; arvestades, et kaks kolmandikku inimkaubanduse ohvritest on naised ja tüdrukud; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et inimkaubandus on kaasaegse orjanduse vorm ja kujutab endast põhiliste inimõiguste jämedat rikkumist; arvestades, et inimkaubitsejad kasutavad ära potentsiaalsete ohvrite vajadust leida korralik töökoht ja pääseda vaesusest; arvestades, et kaks kolmandikku inimkaubanduse ohvritest on naised ja tüdrukud;

| AH. | arvestades, et maailmas puudub 1,3 miljardil inimesel juurdepääs elektrile; arvestades, et juurdepääs energiale, eriti elektrile, on väga oluline aastatuhande mitme arengueesmärgi saavutamiseks, kuna see vähendab tootlikkuse suurendamise kaudu muu hulgas vaesust, loob suuremaid tulusid ja stimuleerib mikroettevõtjate arengut ning viib majandusliku ja sotsiaalse mõjuvõimu suurenemiseni; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et maailmas puudub 1,3 miljardil inimesel juurdepääs elektrile; arvestades, et juurdepääs energiale, eriti elektrile, on väga oluline aastatuhande mitme arengueesmärgi saavutamiseks, kuna see vähendab tootlikkuse suurendamise kaudu muu hulgas vaesust, loob suuremaid tulusid ja stimuleerib mikroettevõtjate arengut ning viib majandusliku ja sotsiaalse mõjuvõimu suurenemiseni;

| AI. | arvestades, et põllumajandussektor annab tööd ja elatist rohkem kui 70 %-le arenguriikide tööjõust; arvestades, et põllumajandusele antava ametliku arenguabi osakaal on pidevalt vähenenud ja moodustab praegu vaid 5 % ametliku arenguabi kogumahust; arvestades, et arenguväheste ressurssidega ja madala sissetulekuga riikides on põllumajandussektori kasv vaesuse vähendamisel viis korda tulemuslikum kui kasv muudes sektorites (Sahara-taguses Aafrikas 11 korda suurem); arvestades, et maaelu areng ja meetmed, mis peavad toetama põllumajandust, eeskätt kohalikku tootmist, on kõigi arengustrateegiate peamiseks osaks ja on eluliselt tähtsad vaesuse, nälja ja vähese arengu kaotamiseks; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et põllumajandussektor annab tööd ja elatist rohkem kui 70 %-le arenguriikide tööjõust; arvestades, et põllumajandusele antava ametliku arenguabi osakaal on pidevalt vähenenud ja moodustab praegu vaid 5 % ametliku arenguabi kogumahust; arvestades, et arenguväheste ressurssidega ja madala sissetulekuga riikides on põllumajandussektori kasv vaesuse vähendamisel viis korda tulemuslikum kui kasv muudes sektorites (Sahara-taguses Aafrikas 11 korda suurem); arvestades, et maaelu areng ja meetmed, mis peavad toetama põllumajandust, eeskätt kohalikku tootmist, on kõigi arengustrateegiate peamiseks osaks ja on eluliselt tähtsad vaesuse, nälja ja vähese arengu kaotamiseks;

| AJ. | arvestades, et kriisi mõju kirjeldamiseks sageli kasutatavad koondandmed võivad peita suuri erinevusi riikide vahel ja riikide sees; arvestades, et raske on pääseda ligi reaalajas andmetele, mis on vajalikud majanduskriisi poolt piirkondadele ja kaitsetutele rühmadele avalduva mõju täielikuks mõistmiseks; arvestades vajadust koostööd hõlmava ja innovatiivse andmekogumise ja analüüsimise järele ülemaailmsel tasandil; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et kriisi mõju kirjeldamiseks sageli kasutatavad koondandmed võivad peita suuri erinevusi riikide vahel ja riikide sees; arvestades, et raske on pääseda ligi reaalajas andmetele, mis on vajalikud majanduskriisi poolt piirkondadele ja kaitsetutele rühmadele avalduva mõju täielikuks mõistmiseks; arvestades vajadust koostööd hõlmava ja innovatiivse andmekogumise ja analüüsimise järele ülemaailmsel tasandil;

| 1. | kordab kindlat otsust kaitsta ja edendada inimõigusi ja põhivabadusi (kodaniku-, poliitilisi, majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi) kui Euroopa Liidu välispoliitika keskseid põhimõtteid, mis on aluseks kõigile muudele poliitikavaldkondadele, nagu on sätestatud Lissaboni lepingus, eriti seoses majandus- ja finantskriisiga; |
| --- | --- |

1.

kordab kindlat otsust kaitsta ja edendada inimõigusi ja põhivabadusi (kodaniku-, poliitilisi, majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi) kui Euroopa Liidu välispoliitika keskseid põhimõtteid, mis on aluseks kõigile muudele poliitikavaldkondadele, nagu on sätestatud Lissaboni lepingus, eriti seoses majandus- ja finantskriisiga;

| 2. | rõhutab, et inimõigused hõlmavad õigusi toidule, veele, haridusele, sobivale eluasemele, maale, inimväärikale töökohale, tervishoiule ja sotsiaalkindlustusele; mõistab hukka asjaolu, et nende hulk on mitmetes riikides kriisi algusest alates vähenenud; tunnistab, et vaesus ja selle süvenemine on enamasti tingitud nimetatud õiguste mittejärgimisest; palub Euroopa Liidul investeerida rohkem jõupingutusi ja raha aastatuhande arengueesmärkide saavutamisse, mis on kehtestatud 2015. aastaks, kuid mille puhul ollakse nende saavutamisest veel kaugel; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et inimõigused hõlmavad õigusi toidule, veele, haridusele, sobivale eluasemele, maale, inimväärikale töökohale, tervishoiule ja sotsiaalkindlustusele; mõistab hukka asjaolu, et nende hulk on mitmetes riikides kriisi algusest alates vähenenud; tunnistab, et vaesus ja selle süvenemine on enamasti tingitud nimetatud õiguste mittejärgimisest; palub Euroopa Liidul investeerida rohkem jõupingutusi ja raha aastatuhande arengueesmärkide saavutamisse, mis on kehtestatud 2015. aastaks, kuid mille puhul ollakse nende saavutamisest veel kaugel;

| 3. | toonitab asjaolu, et kriisile reageerimine peab hõlmama rahvusvaheliselt kooskõlastatud mitmepoolset koostööd nii piirkondlikul kui piirkondadevahelisel tasandil, mille keskmes on tugev inimõigustele põhinev lähenemine; |
| --- | --- |

3.

toonitab asjaolu, et kriisile reageerimine peab hõlmama rahvusvaheliselt kooskõlastatud mitmepoolset koostööd nii piirkondlikul kui piirkondadevahelisel tasandil, mille keskmes on tugev inimõigustele põhinev lähenemine;

| 4. | tuletab meelde valitsuste kohustust austada, kaitsta ja järgida alati inimõigusi, sealhulgas majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi, samuti digitaalseid vabadusi, nagu on sätestatud inimõigusi käsitlevas rahvusvahelises õiguses; kutsub valitsusi üles seisma vastu igas vormis diskrimineerimisele ja tagama kõigile põhilised inimõigused; taunib praegust lõhet seadusliku tunnustamise ja nende õiguste poliitilise jõustamise vahel; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde valitsuste kohustust austada, kaitsta ja järgida alati inimõigusi, sealhulgas majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi, samuti digitaalseid vabadusi, nagu on sätestatud inimõigusi käsitlevas rahvusvahelises õiguses; kutsub valitsusi üles seisma vastu igas vormis diskrimineerimisele ja tagama kõigile põhilised inimõigused; taunib praegust lõhet seadusliku tunnustamise ja nende õiguste poliitilise jõustamise vahel;

| 5. | kinnitab veel kord, et vaatamata ülemaailmsele majanduskriisile, mis ohustab tõsiselt majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste järgimist, ei ole ühelgi mis tahes majanduslikus seisukorras riigil õigustust eirata oma kohustust kaitsta põhilisi inimõigusi; rõhutab, et oma elanikele väärika elu tagamiseks on valitsustel kohustus kindlustada igal ajal minimaalne sotsiaalsete ja majanduslike õiguste kaitse tase; |
| --- | --- |

5.

kinnitab veel kord, et vaatamata ülemaailmsele majanduskriisile, mis ohustab tõsiselt majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste järgimist, ei ole ühelgi mis tahes majanduslikus seisukorras riigil õigustust eirata oma kohustust kaitsta põhilisi inimõigusi; rõhutab, et oma elanikele väärika elu tagamiseks on valitsustel kohustus kindlustada igal ajal minimaalne sotsiaalsete ja majanduslike õiguste kaitse tase;

| 6. | nõuab, et valitsused asetaksid elanikkonna kõige kaitsetumate rühmade huvid poliitiliste meetmete keskmesse, kasutades otsuste tegemisel inimõiguste raamistikku; kutsub valitsusi üles võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et tagada õiguskaitse kättesaadavus kõigile, keskendudes eelkõige vaesuses elavatele inimestele, kes vajavad täielikku arusaamist oma õigustest ja nende kasutamise vahenditest; kutsub ELi üles tugevdama võitlust karistamatuse vastu ja toetust õigusriigile ja justiitsreformi programmidele partnerriikides, et võimaldada aktiivset kodanikuühiskonda, mis on iga demokratiseerimisprotsessi alus; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et valitsused asetaksid elanikkonna kõige kaitsetumate rühmade huvid poliitiliste meetmete keskmesse, kasutades otsuste tegemisel inimõiguste raamistikku; kutsub valitsusi üles võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et tagada õiguskaitse kättesaadavus kõigile, keskendudes eelkõige vaesuses elavatele inimestele, kes vajavad täielikku arusaamist oma õigustest ja nende kasutamise vahenditest; kutsub ELi üles tugevdama võitlust karistamatuse vastu ja toetust õigusriigile ja justiitsreformi programmidele partnerriikides, et võimaldada aktiivset kodanikuühiskonda, mis on iga demokratiseerimisprotsessi alus;

| 7. | väljendab heameelt ELi võetud kohustuse üle edendada majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi ning teha suuremaid pingutusi, et tagada ühtne ja diskrimineerimist välistav juurdepääs põhiteenustele, pöörates erilist tähelepanu vaestele ja kaitsetutele ühiskonnarühmadele, nagu on sätestatud inimõiguste ja demokraatia strateegilises raamistikus; ootab selle kajastumist konkreetsetes meetmetes, sealhulgas ELi delegatsioonide koostatavates inimõigusi käsitlevates riigipõhistes strateegiates; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt ELi võetud kohustuse üle edendada majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi ning teha suuremaid pingutusi, et tagada ühtne ja diskrimineerimist välistav juurdepääs põhiteenustele, pöörates erilist tähelepanu vaestele ja kaitsetutele ühiskonnarühmadele, nagu on sätestatud inimõiguste ja demokraatia strateegilises raamistikus; ootab selle kajastumist konkreetsetes meetmetes, sealhulgas ELi delegatsioonide koostatavates inimõigusi käsitlevates riigipõhistes strateegiates;

| 8. | nõuab, et ELi inimõiguste eriesindaja peaks tagama selle, et inimõigused oleksid poliitilistes algatustes esiplaanil, pöörates erilist tähelepanu kolmandate riikide kõige kaitsetumatele ühiskonnarühmadele; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et ELi inimõiguste eriesindaja peaks tagama selle, et inimõigused oleksid poliitilistes algatustes esiplaanil, pöörates erilist tähelepanu kolmandate riikide kõige kaitsetumatele ühiskonnarühmadele;

| 9. | rõhutab, kui tähtis on tagada, et inimõiguste toetamist ja demokraatia edendamist ei õõnestaks selliste projektide eelarve vähendamine kriisi tingimustes; toonitab sellega seoses, et on vaja kindlalt toetada inimõiguste kaitsjate projekte, mida rahastatakse demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendist, sh majanduslike ja sotsiaalsete õiguste valdkonnas (nagu töötajate ja sisserändajate õigused), ning toonitab, et tähtis on edendada inimõigustealast haridust; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, kui tähtis on tagada, et inimõiguste toetamist ja demokraatia edendamist ei õõnestaks selliste projektide eelarve vähendamine kriisi tingimustes; toonitab sellega seoses, et on vaja kindlalt toetada inimõiguste kaitsjate projekte, mida rahastatakse demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendist, sh majanduslike ja sotsiaalsete õiguste valdkonnas (nagu töötajate ja sisserändajate õigused), ning toonitab, et tähtis on edendada inimõigustealast haridust;

| 10. | tuletab valitsustele meelde kohustust tagada, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel oleksid vajalikud vahendid oma rolli täitmiseks ühiskonnas, selle asemel, et kasutada praegust kriisi ettekäändena kodanikuühiskonna organisatsioonidele antava toetuse kärpimiseks; nõuab kodanikuühiskonna rahastamisvahendi piisavat rahastamist pärast 2013. aastat, et veelgi tugevdada kodanikuühiskonna suutlikkust partnerriikides; |
| --- | --- |

10.

tuletab valitsustele meelde kohustust tagada, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel oleksid vajalikud vahendid oma rolli täitmiseks ühiskonnas, selle asemel, et kasutada praegust kriisi ettekäändena kodanikuühiskonna organisatsioonidele antava toetuse kärpimiseks; nõuab kodanikuühiskonna rahastamisvahendi piisavat rahastamist pärast 2013. aastat, et veelgi tugevdada kodanikuühiskonna suutlikkust partnerriikides;

| 11. | toonitab, et komisjon peaks kaasama inimõiguste klauslid märkimisväärse majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõjuga seadusandlike ja muude kui seadusandlike ettepanekute, rakendusmeetmete ja kaubandus- ning investeerimislepingute mõjuhinnangutesse; |
| --- | --- |

11.

toonitab, et komisjon peaks kaasama inimõiguste klauslid märkimisväärse majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõjuga seadusandlike ja muude kui seadusandlike ettepanekute, rakendusmeetmete ja kaubandus- ning investeerimislepingute mõjuhinnangutesse;

| 12. | väljendab muret, et ülemaailmne majanduskriis seab ohtu ELi liikmesriikide ametliku arenguabi andmise; tuletab meelde, et kuigi ülemaailmne majanduskriis sai alguse rikkamatest riikidest, kannatavad selle all rohkem vaesed riigid; nõuab seepärast tungivalt, et liikmesriigid säilitaksid ja täidaksid kahe- ja mitmepoolseid kohustusi ametliku arenguabi osas, samuti eesmärke, mis on määratletud ÜRO aastatuhande deklaratsioonis, keskendudes eeskätt neile valdkondadele, kus edusammud praegu puuduvad ning tagades arenguabi tulemusliku kasutamise, et tagada parim kulutustele vastav tulu ning inimõigustealase ja arengupoliitika sidusus; tuletab meelde, et tärkava turumajandusega riikidel on samuti oluline roll, kuna nad võivad anda oma panuse ametlikku arenguabisse; |
| --- | --- |

12.

väljendab muret, et ülemaailmne majanduskriis seab ohtu ELi liikmesriikide ametliku arenguabi andmise; tuletab meelde, et kuigi ülemaailmne majanduskriis sai alguse rikkamatest riikidest, kannatavad selle all rohkem vaesed riigid; nõuab seepärast tungivalt, et liikmesriigid säilitaksid ja täidaksid kahe- ja mitmepoolseid kohustusi ametliku arenguabi osas, samuti eesmärke, mis on määratletud ÜRO aastatuhande deklaratsioonis, keskendudes eeskätt neile valdkondadele, kus edusammud praegu puuduvad ning tagades arenguabi tulemusliku kasutamise, et tagada parim kulutustele vastav tulu ning inimõigustealase ja arengupoliitika sidusus; tuletab meelde, et tärkava turumajandusega riikidel on samuti oluline roll, kuna nad võivad anda oma panuse ametlikku arenguabisse;

| 13. | nõuab, et komisjon, Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid lähtuksid kriisidele reageerimise ja arengupoliitika kavandamisel inimõigustest, nagu osutas komisjon oma teatises „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” ja Euroopa Parlament oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni selle teatise kohta (8); |
| --- | --- |

13.

nõuab, et komisjon, Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid lähtuksid kriisidele reageerimise ja arengupoliitika kavandamisel inimõigustest, nagu osutas komisjon oma teatises „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” ja Euroopa Parlament oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni selle teatise kohta (8);

| 14. | toonitab, et poliitikavaldkondade sidusus ja koordineerimine on olulised vaesuse vähendamise eesmärgi täitmiseks ja ELi välisabi usaldusväärsuse ja mõju suurendamiseks; |
| --- | --- |

14.

toonitab, et poliitikavaldkondade sidusus ja koordineerimine on olulised vaesuse vähendamise eesmärgi täitmiseks ja ELi välisabi usaldusväärsuse ja mõju suurendamiseks;

| 15. | kordab, et partnerriikidele eelarvetoetuse andmise ja kõikide kaubanduskokkulepete eeltingimuseks peaks olema inimõiguste järgimine ja demokraatia partnerriikides; on seisukohal, et abiandvad riigid ja laenuandjad peaksid eelkõige reageerima kooskõlastatud viisil teatatud pettuse ja korruptsiooni juhtumitele ning edendama nendes riikides reforme hea valitsemistava ja läbipaistvuse suunas; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid teeksid süstemaatilisi riskihinnanguid laialt levinud korruptsiooni kohta partnerriikides, mis võib takistada arengu- ja humanitaarprojektide soovitud mõju; |
| --- | --- |

15.

kordab, et partnerriikidele eelarvetoetuse andmise ja kõikide kaubanduskokkulepete eeltingimuseks peaks olema inimõiguste järgimine ja demokraatia partnerriikides; on seisukohal, et abiandvad riigid ja laenuandjad peaksid eelkõige reageerima kooskõlastatud viisil teatatud pettuse ja korruptsiooni juhtumitele ning edendama nendes riikides reforme hea valitsemistava ja läbipaistvuse suunas; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid teeksid süstemaatilisi riskihinnanguid laialt levinud korruptsiooni kohta partnerriikides, mis võib takistada arengu- ja humanitaarprojektide soovitud mõju;

| 16. | kutsub arenguriike üles kujundama majanduspoliitikat selliselt, et sellega edendataks jätkusuutlikku majanduskasvu ja arengut, loodaks töökohti, asetataks kaitsetud elanikerühmad poliitilises strateegias esiplaanile ning tuginetaks arengus usaldusväärsele fiskaalsüsteemile, millega kaotatakse maksupettus ja mis on vajalik siseriiklike vahendite tõhusamaks ja võrdsemaks kasutusele võtmiseks; |
| --- | --- |

16.

kutsub arenguriike üles kujundama majanduspoliitikat selliselt, et sellega edendataks jätkusuutlikku majanduskasvu ja arengut, loodaks töökohti, asetataks kaitsetud elanikerühmad poliitilises strateegias esiplaanile ning tuginetaks arengus usaldusväärsele fiskaalsüsteemile, millega kaotatakse maksupettus ja mis on vajalik siseriiklike vahendite tõhusamaks ja võrdsemaks kasutusele võtmiseks;

| 17. | julgustab välismaiseid ja siseriiklikke investoreid ärgitama kõikides riikides ettevõtete tugevat sotsiaalset vastutust, rõhutades eeskätt säästvat arengut ja head valitsemistava ning keskendudes eriti inimõigustele, inimväärsele tööle, tööstandarditele, ühinemisvabadusele, kollektiivläbirääkimistele ja muudele sotsiaalküsimustele; |
| --- | --- |

17.

julgustab välismaiseid ja siseriiklikke investoreid ärgitama kõikides riikides ettevõtete tugevat sotsiaalset vastutust, rõhutades eeskätt säästvat arengut ja head valitsemistava ning keskendudes eriti inimõigustele, inimväärsele tööle, tööstandarditele, ühinemisvabadusele, kollektiivläbirääkimistele ja muudele sotsiaalküsimustele;

| 18. | julgustab arenguriike kasutama kaubandussoodustusi, mida EL neile üldise soodustuste süsteemi (GSP+) raames võimaldab, et stimuleerida nende riikide majandust, mitmekesistada eksporti ja parandada nende konkurentsivõimet; tuletab meelde nende kohustust GSP+ raamistikus ratifitseerida ja rakendada tõhusalt kesksed rahvusvahelised konventsioonid inimõiguste ja tööõiguse, keskkonnakaitse ja hea valitsemistava kohta, mis on selle skeemi all loetletud; |
| --- | --- |

18.

julgustab arenguriike kasutama kaubandussoodustusi, mida EL neile üldise soodustuste süsteemi (GSP+) raames võimaldab, et stimuleerida nende riikide majandust, mitmekesistada eksporti ja parandada nende konkurentsivõimet; tuletab meelde nende kohustust GSP+ raamistikus ratifitseerida ja rakendada tõhusalt kesksed rahvusvahelised konventsioonid inimõiguste ja tööõiguse, keskkonnakaitse ja hea valitsemistava kohta, mis on selle skeemi all loetletud;

| 19. | kutsub ELi üles toetama ja kiitma heaks rahvusvaheline eesmärk muuta energia 2030. aastaks kõigile kättesaadavaks, kuna see aitab kaasa kõige vaesemate ja kõige kaitsetumate majandusliku mõjuvõimu ja sotsiaalhüvitiste suurendamisele arenguriikides; |
| --- | --- |

19.

kutsub ELi üles toetama ja kiitma heaks rahvusvaheline eesmärk muuta energia 2030. aastaks kõigile kättesaadavaks, kuna see aitab kaasa kõige vaesemate ja kõige kaitsetumate majandusliku mõjuvõimu ja sotsiaalhüvitiste suurendamisele arenguriikides;

| 20. | väljendab heameelt konkreetsete jõustamismehhanismide kehtestamise üle, et teostada järelevalvet inimõigusi käsitlevate klauslite rakendamise üle ELi nn uue põlvkonna kahepoolsetes ja piirkondlikes lepingutes; väljendab heameelt pingutuste üle, millega püütakse kaubandus- ja/või investeerimislepingute kõneluste alustamisel või lepingute sõlmimisel parandada inimõiguste alase olukorra analüüsimist kolmandates riikides; märgib murega, et praegused inimõiguste jälgimise alased sätted asjaomastes kokkulepetes ei ole selgesti määratletud või piisavalt ambitsioonikad; nõuab, et EL võtaks vankumatu põhimõttelise hoiaku, nõudes, et tema partnerriigid täidaksid inimõiguste klausleid rahvusvahelistes kokkulepetes; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt konkreetsete jõustamismehhanismide kehtestamise üle, et teostada järelevalvet inimõigusi käsitlevate klauslite rakendamise üle ELi nn uue põlvkonna kahepoolsetes ja piirkondlikes lepingutes; väljendab heameelt pingutuste üle, millega püütakse kaubandus- ja/või investeerimislepingute kõneluste alustamisel või lepingute sõlmimisel parandada inimõiguste alase olukorra analüüsimist kolmandates riikides; märgib murega, et praegused inimõiguste jälgimise alased sätted asjaomastes kokkulepetes ei ole selgesti määratletud või piisavalt ambitsioonikad; nõuab, et EL võtaks vankumatu põhimõttelise hoiaku, nõudes, et tema partnerriigid täidaksid inimõiguste klausleid rahvusvahelistes kokkulepetes;

| 21. | avaldab heameelt selle üle, et ELi abi on suunatud ümber vähim arenenud riikidele, ja nõuab, et keskmise sissetulekuga riigid eraldaksid järjest suurema osa maksutuludest sotsiaalkaitseskeemideks ning vaeste ja kõige kaitsetumate inimõiguste järgimiseks; |
| --- | --- |

21.

avaldab heameelt selle üle, et ELi abi on suunatud ümber vähim arenenud riikidele, ja nõuab, et keskmise sissetulekuga riigid eraldaksid järjest suurema osa maksutuludest sotsiaalkaitseskeemideks ning vaeste ja kõige kaitsetumate inimõiguste järgimiseks;

| 22. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles andma piisavat abi Sahara-taguse Aafrika riikide valitsustele, et hoida ära finantskriisi üleminek humanitaarkriisiks mõnedes selle piirkonna riikides; |
| --- | --- |

22.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles andma piisavat abi Sahara-taguse Aafrika riikide valitsustele, et hoida ära finantskriisi üleminek humanitaarkriisiks mõnedes selle piirkonna riikides;

| 23. | kutsub valitsusi üles täitma kohustusi kodanike ees loodusvarade vastutustundliku majandamise osas; |
| --- | --- |

23.

kutsub valitsusi üles täitma kohustusi kodanike ees loodusvarade vastutustundliku majandamise osas;

| 24. | nõuab, et valitsused võtaksid kõik meetmed, mis on vajalikud äärmusliku tulude ebavõrdsuse vähendamiseks, ja kehtestaksid tingimused, mis võimaldaksid praegu äärmises vaesuses elavatel inimestel kasutada täielikult ära oma potentsiaali ja elada väärikat elu; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et valitsused võtaksid kõik meetmed, mis on vajalikud äärmusliku tulude ebavõrdsuse vähendamiseks, ja kehtestaksid tingimused, mis võimaldaksid praegu äärmises vaesuses elavatel inimestel kasutada täielikult ära oma potentsiaali ja elada väärikat elu;

| 25. | nõuab, et arenguriikide valitsused töötaksid välja sotsiaalkaitseskeemid, kuna need on hädavajalikud kõige kaitsetumate kaitsmiseks ning vastupidavuse suurendamiseks majandus- ja keskkonnašokkide korral ning on osutunud pigem ühiskonda tehtud investeeringuks kui kuluks, nagu on näidanud sellised sotsiaalhoolekande programmid nagu Brasiilia bolsa familia või nõudlusepõhised riiklikud ehitustööd, nagu India maapiirkonna tööhõive riiklik tagatisskeem (NREGS); toonitab, et selliste rahaülekandekavade edu sõltub suuresti vastavusest teatud tingimustele, nagu kooli registreerimine ja koolis käimine, samuti tervishoiu aspektid, eelkõige laste vaktsineerimine; |
| --- | --- |

25.

nõuab, et arenguriikide valitsused töötaksid välja sotsiaalkaitseskeemid, kuna need on hädavajalikud kõige kaitsetumate kaitsmiseks ning vastupidavuse suurendamiseks majandus- ja keskkonnašokkide korral ning on osutunud pigem ühiskonda tehtud investeeringuks kui kuluks, nagu on näidanud sellised sotsiaalhoolekande programmid nagu Brasiilia bolsa familia või nõudlusepõhised riiklikud ehitustööd, nagu India maapiirkonna tööhõive riiklik tagatisskeem (NREGS); toonitab, et selliste rahaülekandekavade edu sõltub suuresti vastavusest teatud tingimustele, nagu kooli registreerimine ja koolis käimine, samuti tervishoiu aspektid, eelkõige laste vaktsineerimine;

| 26. | väljendab heameelt ühisalgatuse üle, millele panid aluse õigusega toidule tegelev ÜRO eriraportöör Olivier De Schutter ja äärmise vaesuse ja inimõigustega tegelev ÜRO eriraportöör Magdalena Sepúlveda Carmona eesmärgiga tugevdada arenguriikide sotsiaalkaitsesüsteeme sotsiaalkaitse ülemaailmse fondi kaudu, mis võimaldab kanaliseerida rahvusvahelise solidaarsuse vähimarenenud riikide hüvanguks; palub komisjonil neid programme toetada; |
| --- | --- |

26.

väljendab heameelt ühisalgatuse üle, millele panid aluse õigusega toidule tegelev ÜRO eriraportöör Olivier De Schutter ja äärmise vaesuse ja inimõigustega tegelev ÜRO eriraportöör Magdalena Sepúlveda Carmona eesmärgiga tugevdada arenguriikide sotsiaalkaitsesüsteeme sotsiaalkaitse ülemaailmse fondi kaudu, mis võimaldab kanaliseerida rahvusvahelise solidaarsuse vähimarenenud riikide hüvanguks; palub komisjonil neid programme toetada;

| 27. | on seisukohal, et arenguriikides on investeeringud jätkusuutlikku põllumajandusse oluline vahend, millega võidelda toiduga kindlustamatuse vastu ja ergutada üldist majanduskasvu; nõuab, et valitsused toetaksid vastutustundlikke erasektori investeeringuid ja toiduainete väiketootjaid, eriti naisi ja põllumajanduskooperatiive, kelle tegevus äärmise vaesuses vähendamisel on kõige tulemuslikum, kuna nad suurendavad tööjõu tulusust; toonitab, et tähtis on investeerida maapiirkondade infrastruktuuri, millega vähendatakse tehingukulusid ja võimaldatakse põllumajandustootjatel jõuda turule ning teenida suuremat tulu; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et arenguriikides on investeeringud jätkusuutlikku põllumajandusse oluline vahend, millega võidelda toiduga kindlustamatuse vastu ja ergutada üldist majanduskasvu; nõuab, et valitsused toetaksid vastutustundlikke erasektori investeeringuid ja toiduainete väiketootjaid, eriti naisi ja põllumajanduskooperatiive, kelle tegevus äärmise vaesuses vähendamisel on kõige tulemuslikum, kuna nad suurendavad tööjõu tulusust; toonitab, et tähtis on investeerida maapiirkondade infrastruktuuri, millega vähendatakse tehingukulusid ja võimaldatakse põllumajandustootjatel jõuda turule ning teenida suuremat tulu;

| 28. | palub valitsustel tagada, et omamaistel ja rahvusvahelistel finantsspekulantidel, kes investeerivad maasse, ei oleks negatiivset mõju väikepõllumajandustootjatele ja kohalikele tootjatele ning et nad ei põhjustaks ümberasustamist, keskkonnaprobleeme ning toiduga kindlustamatust ja sissetuleku ebakindlust; tuletab seoses sellega meelde, et kindel tööhõive ja toitumine on inimõiguste austamise, demokratiseerimise ja igasuguse poliitilise osaluse tingimused; |
| --- | --- |

28.

palub valitsustel tagada, et omamaistel ja rahvusvahelistel finantsspekulantidel, kes investeerivad maasse, ei oleks negatiivset mõju väikepõllumajandustootjatele ja kohalikele tootjatele ning et nad ei põhjustaks ümberasustamist, keskkonnaprobleeme ning toiduga kindlustamatust ja sissetuleku ebakindlust; tuletab seoses sellega meelde, et kindel tööhõive ja toitumine on inimõiguste austamise, demokratiseerimise ja igasuguse poliitilise osaluse tingimused;

| 29. | tuletab nii valitsustele kui ka erasektorile meelde, et nad austaksid mitteametlikku ja traditsioonilist maaomandit ning maakasutusõigusi; rõhutab, et haavatavad rühmad, nagu põlisrahvad, vajavad kõige enam kaitset, sest maa on sageli ainus ressurss, millest nad oma elatist saavad; |
| --- | --- |

29.

tuletab nii valitsustele kui ka erasektorile meelde, et nad austaksid mitteametlikku ja traditsioonilist maaomandit ning maakasutusõigusi; rõhutab, et haavatavad rühmad, nagu põlisrahvad, vajavad kõige enam kaitset, sest maa on sageli ainus ressurss, millest nad oma elatist saavad;

| 30. | nõuab, et valitsused ei kärbiks ega piiraks toiduainete toetusi, kuna need toetused aitavad piirata näljahäda levikut ja parandada toitumist abi saavates leibkondades; |
| --- | --- |

30.

nõuab, et valitsused ei kärbiks ega piiraks toiduainete toetusi, kuna need toetused aitavad piirata näljahäda levikut ja parandada toitumist abi saavates leibkondades;

| 31. | nõuab suuremat läbipaistvust kaubaturgudel, et vältida põllumajandustoorme hindade volatiilsust, mida põhjustab ülemäärane spekuleerimine, ja toonitab vajadust suurema rahvusvahelise tähelepanu ja tõhustatud kooskõlastamise järele selles küsimuses; |
| --- | --- |

31.

nõuab suuremat läbipaistvust kaubaturgudel, et vältida põllumajandustoorme hindade volatiilsust, mida põhjustab ülemäärane spekuleerimine, ja toonitab vajadust suurema rahvusvahelise tähelepanu ja tõhustatud kooskõlastamise järele selles küsimuses;

| 32. | tuletab valitsustele meelde, et noorte tööhõivepoliitikas tuleks keskenduda mitte ainult töökohtade loomisele, vaid ka sellise sissetulekutaseme ja töötingimuste tagamisele, mis võimaldavad tagada piisava elatustaseme; |
| --- | --- |

32.

tuletab valitsustele meelde, et noorte tööhõivepoliitikas tuleks keskenduda mitte ainult töökohtade loomisele, vaid ka sellise sissetulekutaseme ja töötingimuste tagamisele, mis võimaldavad tagada piisava elatustaseme;

| 33. | väljendab toetust finantstehingute maksu ülemaailmsele kehtestamisele, kusjuures sellest maksust võib kujuneda uuenduslik arengu rahastamise mehhanism, mis lõppkokkuvõttes aitab kaasa majanduslike ja sotsiaalsete õiguste üldisele järgimisele; julgustab kõiki liikmesriike toetama ELi eelarve-ettepanekut kehtestada finantstehingute maks; |
| --- | --- |

33.

väljendab toetust finantstehingute maksu ülemaailmsele kehtestamisele, kusjuures sellest maksust võib kujuneda uuenduslik arengu rahastamise mehhanism, mis lõppkokkuvõttes aitab kaasa majanduslike ja sotsiaalsete õiguste üldisele järgimisele; julgustab kõiki liikmesriike toetama ELi eelarve-ettepanekut kehtestada finantstehingute maks;

| 34. | rõhutab, et inimõiguste tagamiseks, eelkõige madala sissetulekuga riikides, on vaja võidelda ebaseaduslike rahavoogude, maksuparadiiside ja kaupadega spekuleerimise vastu; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et inimõiguste tagamiseks, eelkõige madala sissetulekuga riikides, on vaja võidelda ebaseaduslike rahavoogude, maksuparadiiside ja kaupadega spekuleerimise vastu;

| 35. | on seisukohal, et arenguriigid peaksid majanduspoliitika jaoks looma innovatiivsed rahastamissüsteemid; julgustab neid riike arendama nende omavahenditega seotud rahastamismehhanisme; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et arenguriigid peaksid majanduspoliitika jaoks looma innovatiivsed rahastamissüsteemid; julgustab neid riike arendama nende omavahenditega seotud rahastamismehhanisme;

| 36. | kutsub üles tagama arenguriikide ettevõtetele parema konkurentsivõime, mis võimaldab vähendada tööpuudust ja edendada tööhõivepoliitikat; |
| --- | --- |

36.

kutsub üles tagama arenguriikide ettevõtetele parema konkurentsivõime, mis võimaldab vähendada tööpuudust ja edendada tööhõivepoliitikat;

| 37. | peab väga oluliseks tugevdada oskuste arendamise ja koolituspoliitikat, sealhulgas mitteformaalset haridust ning praktikat ja väljaõpet kohapeal, millega toetatakse edukat üleminekut koolist tööturule; |
| --- | --- |

37.

peab väga oluliseks tugevdada oskuste arendamise ja koolituspoliitikat, sealhulgas mitteformaalset haridust ning praktikat ja väljaõpet kohapeal, millega toetatakse edukat üleminekut koolist tööturule;

| 38. | rõhutab, et araabia kevade sündmused on paljastanud mitmeid puudusi ELi poliitikas selle piirkonna suhtes, sealhulgas noorte olukorra suhtes, kes seisavad silmitsi massilise tööpuudusega ja väljavaadete puudumisega oma kodumaal; nõuab, et EL võtaks tõhusamaid meetmeid, et tulla toime finantskriisi mõjuga kolmandates riikides, võttes sealhulgas arvesse kodanikuühiskonna organisatsioonide aruandeid; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et araabia kevade sündmused on paljastanud mitmeid puudusi ELi poliitikas selle piirkonna suhtes, sealhulgas noorte olukorra suhtes, kes seisavad silmitsi massilise tööpuudusega ja väljavaadete puudumisega oma kodumaal; nõuab, et EL võtaks tõhusamaid meetmeid, et tulla toime finantskriisi mõjuga kolmandates riikides, võttes sealhulgas arvesse kodanikuühiskonna organisatsioonide aruandeid;

| 39. | nõuab, et nii selliste riikide valitsused, kus on suur laste tööjõu kasutamise määr, kui rahvusvahelised abiandjad edendaksid ennetusmeetmeid, näiteks suurendaksid koolis käimise võimalusi, parandaksid koolide kvaliteeti ja vähendaksid koolikulusid, et vähendada vaesuse määra ja soodustada majanduskasvu; |
| --- | --- |

39.

nõuab, et nii selliste riikide valitsused, kus on suur laste tööjõu kasutamise määr, kui rahvusvahelised abiandjad edendaksid ennetusmeetmeid, näiteks suurendaksid koolis käimise võimalusi, parandaksid koolide kvaliteeti ja vähendaksid koolikulusid, et vähendada vaesuse määra ja soodustada majanduskasvu;

| 40. | nõuab tungivalt, et valitsused pakuksid nn teise võimaluse haridusprogramme neile, kes ei ole käinud algkoolis, et anda neile kirja- ja arvutamisoskus ning elatise hankimise oskused, mis võivad neil aidata vaesusest pääseda; |
| --- | --- |

40.

nõuab tungivalt, et valitsused pakuksid nn teise võimaluse haridusprogramme neile, kes ei ole käinud algkoolis, et anda neile kirja- ja arvutamisoskus ning elatise hankimise oskused, mis võivad neil aidata vaesusest pääseda;

| 41. | nõuab, et valitsused tugevdaksid lastekaitsemeetmeid, sealhulgas lastevastase vägivalla vähendamise meetmeid, ja edendaksid valitsusametnike hulgas teadlikkuse tõstmist lastevastase vägivalla küsimuses; |
| --- | --- |

41.

nõuab, et valitsused tugevdaksid lastekaitsemeetmeid, sealhulgas lastevastase vägivalla vähendamise meetmeid, ja edendaksid valitsusametnike hulgas teadlikkuse tõstmist lastevastase vägivalla küsimuses;

| 42. | tuletab meelde, et majanduse elavdamise poliitikas tuleb rõhutada soolise võrdõiguslikkuse komponenti; nõuab kõige kiiremas korras sellise poliitika ja korra rakendamist, millega tagatakse rohkemate naiste sisenemine tööturule inimväärsete töötingimuste ja sotsiaalkaitsega töökohtadel; nõuab avaliku sektori investeeringute suunamist hooldusteenustesse, et vähendada naiste poolt tasuta tehtavate majapidamis- ja hooldustööde mahtu; nõuab, et tööturupoliitikas tuleb käsitleda sellist valdkonda nagu lapsevanemate ajapuudus laste eest hoolitsemisel; |
| --- | --- |

42.

tuletab meelde, et majanduse elavdamise poliitikas tuleb rõhutada soolise võrdõiguslikkuse komponenti; nõuab kõige kiiremas korras sellise poliitika ja korra rakendamist, millega tagatakse rohkemate naiste sisenemine tööturule inimväärsete töötingimuste ja sotsiaalkaitsega töökohtadel; nõuab avaliku sektori investeeringute suunamist hooldusteenustesse, et vähendada naiste poolt tasuta tehtavate majapidamis- ja hooldustööde mahtu; nõuab, et tööturupoliitikas tuleb käsitleda sellist valdkonda nagu lapsevanemate ajapuudus laste eest hoolitsemisel;

| 43. | toonitab, et naised tuleb ulatuslikumalt kaasata sotsiaalsesse dialoogi ja otsuste tegemisse; tuletab meelde asjaolu, et tütarlaste ja naiste haridus ja naiste õiguste edendamine on väga olulised; |
| --- | --- |

43.

toonitab, et naised tuleb ulatuslikumalt kaasata sotsiaalsesse dialoogi ja otsuste tegemisse; tuletab meelde asjaolu, et tütarlaste ja naiste haridus ja naiste õiguste edendamine on väga olulised;

| 44. | nõuab, et valitsused käsitleksid kriitilise tähtsusega inimõiguste küsimusi, millega puutuvad kokku eakad inimesed, eriti majanduslanguse ajal, nagu pikaajaline töötus, vanusega seotud tööalane diskrimineerimine, ebakindel sissetulek ja liiga kallis tervishoid; nõuab, et valitsused kehtestaksid uuenduslikud mehhanismid paindlikuks osalemiseks tööturul, näiteks võimaldades vanematel inimestel saada osalise tööajaga töötamisel sotsiaalpensioni, pakkudes ümberkoolituse programme või fiskaalmeetmeid, mille eesmärk on stimuleerida eakate tööhõivet; |
| --- | --- |

44.

nõuab, et valitsused käsitleksid kriitilise tähtsusega inimõiguste küsimusi, millega puutuvad kokku eakad inimesed, eriti majanduslanguse ajal, nagu pikaajaline töötus, vanusega seotud tööalane diskrimineerimine, ebakindel sissetulek ja liiga kallis tervishoid; nõuab, et valitsused kehtestaksid uuenduslikud mehhanismid paindlikuks osalemiseks tööturul, näiteks võimaldades vanematel inimestel saada osalise tööajaga töötamisel sotsiaalpensioni, pakkudes ümberkoolituse programme või fiskaalmeetmeid, mille eesmärk on stimuleerida eakate tööhõivet;

| 45. | nõuab rahaülekannete tehingukulude vähendamist ja tehingute lihtsustamist, näiteks tuleks lihtsustada sisserännanutel pangakonto avamist vastuvõtvas riigis; |
| --- | --- |

45.

nõuab rahaülekannete tehingukulude vähendamist ja tehingute lihtsustamist, näiteks tuleks lihtsustada sisserännanutel pangakonto avamist vastuvõtvas riigis;

| 46. | palub valitsustel tagada, et võitlus inimkaubanduse vastu oleks majandus- ja finantskriisi ajal jätkuvalt olulisel kohal; nõuab, et valitsused rakendaksid täies mahus seadusi inimkaubitsejate kohtu alla andmiseks, laiendaksid tuge ja õigusabi andmist inimkaubanduse ohvritele ja tihendaksid rahvusvahelist koostööd; |
| --- | --- |

46.

palub valitsustel tagada, et võitlus inimkaubanduse vastu oleks majandus- ja finantskriisi ajal jätkuvalt olulisel kohal; nõuab, et valitsused rakendaksid täies mahus seadusi inimkaubitsejate kohtu alla andmiseks, laiendaksid tuge ja õigusabi andmist inimkaubanduse ohvritele ja tihendaksid rahvusvahelist koostööd;

| 47. | avaldab heameelt 2015. aasta järgset arengukava käsitlevas ÜRO kõrgetasemelises ekspertrühmas käivate arutelude üle, milles osaleb ka ELi arenguvolinik; on seisukohal, et 2015. aasta järgset perioodi hõlmavas raamistikus tuleks lugeda esmatähtsaks inimõiguste üldine rakendamine ning võtta arvesse finants- ja majanduskriisi mõju, eeskätt kõige vaesematele ja kõige kaitsetumatele, ning täita lubadused vaesuse vähendamise valdkonnas; nõuab, et kõik asjaosalised kaaluksid mõõdetavate eesmärkide ja näitajate, samuti kvalitatiivsete ning tulemustel põhinevate näitajate kehtestamist; |
| --- | --- |

47.

avaldab heameelt 2015. aasta järgset arengukava käsitlevas ÜRO kõrgetasemelises ekspertrühmas käivate arutelude üle, milles osaleb ka ELi arenguvolinik; on seisukohal, et 2015. aasta järgset perioodi hõlmavas raamistikus tuleks lugeda esmatähtsaks inimõiguste üldine rakendamine ning võtta arvesse finants- ja majanduskriisi mõju, eeskätt kõige vaesematele ja kõige kaitsetumatele, ning täita lubadused vaesuse vähendamise valdkonnas; nõuab, et kõik asjaosalised kaaluksid mõõdetavate eesmärkide ja näitajate, samuti kvalitatiivsete ning tulemustel põhinevate näitajate kehtestamist;

| 48. | toonitab, et tuleb täiendavalt uurida ja analüüsida finants- ja majanduskriisi mõju eri piirkondadele, sealhulgas ELis ja tema suhetes kolmandate riikidega, ning tuleb parandada ülemaailmsete ja piirkondlike kriiside varajaste signaalide jälgimist; toonitab, et uuringutes ja poliitika kavandamisel tuleks rohkem näidata liigendatud andmeid, et kõige paremini haarata ja käsitleda kõige vaesemate ja kõige kaitsetumate ühiskonnaliikmete probleeme; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles andma rahalist toetust ÜRO peasekretäri poolt 2009. aastal algatatud ÜRO innovatsioonilaboratooriumile Global Pulse, mille eesmärk on koguda ja analüüsida andmeid, mis aitavad paremini mõista finants- ja majanduskriisi mõju elanikkonna kaitsetumatele kihtidele ja töötada välja vastavad poliitilised reageerimisvahendid; |
| --- | --- |

48.

toonitab, et tuleb täiendavalt uurida ja analüüsida finants- ja majanduskriisi mõju eri piirkondadele, sealhulgas ELis ja tema suhetes kolmandate riikidega, ning tuleb parandada ülemaailmsete ja piirkondlike kriiside varajaste signaalide jälgimist; toonitab, et uuringutes ja poliitika kavandamisel tuleks rohkem näidata liigendatud andmeid, et kõige paremini haarata ja käsitleda kõige vaesemate ja kõige kaitsetumate ühiskonnaliikmete probleeme; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles andma rahalist toetust ÜRO peasekretäri poolt 2009. aastal algatatud ÜRO innovatsioonilaboratooriumile Global Pulse, mille eesmärk on koguda ja analüüsida andmeid, mis aitavad paremini mõista finants- ja majanduskriisi mõju elanikkonna kaitsetumatele kihtidele ja töötada välja vastavad poliitilised reageerimisvahendid;

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO inimõiguste ülemvolinikule. |
| --- | --- |

49.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO inimõiguste ülemvolinikule.

---

(1)  http://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.htm

(2)  ELT C 4 E, 7.1.2011, lk 34.

(3)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 31.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0470.

(5)  ELT C 380 E, 11.12.2012, lk 89.

(6)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 140.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0386.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0386.

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/44

---

P7_TA(2013)0183

Üldine 2012. aasta seirearuanne Horvaatia kohta

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon Horvaatiat käsitleva 2012. aasta üldise seirearuande kohta (2012/2871(RSP))

(2016/C 045/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu eelnõu, protokolli ja lõppakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu eelnõu, protokolli ja lõppakti,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta üldist seirearuannet Horvaatia ühinemiseks valmisoleku kohta (SWD(2012)0338), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta üldist seirearuannet Horvaatia ühinemiseks valmisoleku kohta (SWD(2012)0338),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. märtsi 2013. aasta lõplikku seirearuannet Horvaatia ühinemisettevalmistuste kohta (COM(2013)0171), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. märtsi 2013. aasta lõplikku seirearuannet Horvaatia ühinemisettevalmistuste kohta (COM(2013)0171),

| — | võttes arvesse komisjoni korrapäraseid aruandeid Horvaatia edusammude kohta ühinemise ettevalmistamisel aastatel 2005–2011, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni korrapäraseid aruandeid Horvaatia edusammude kohta ühinemise ettevalmistamisel aastatel 2005–2011,

| — | võttes arvesse 19. ja 20. juunil 2003. aastal Thessalonikis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldusi Lääne-Balkani riikide ja ELi laienemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. ja 20. juunil 2003. aastal Thessalonikis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldusi Lääne-Balkani riikide ja ELi laienemise kohta,

| — | võttes arvesse kõiki oma varasemaid resolutsioone ja raporteid Horvaatia edusammude ning laienemisprotsessi kohta, eelkõige 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise kohta (1) ja sama kuupäeva resolutsiooni Horvaatia taotluse kohta Euroopa Liiduga ühinemiseks (2) ning 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni laienemise kohta: poliitikavaldkonnad, kriteeriumid ja ELi strateegilised huvid (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõiki oma varasemaid resolutsioone ja raporteid Horvaatia edusammude ning laienemisprotsessi kohta, eelkõige 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise kohta (1) ja sama kuupäeva resolutsiooni Horvaatia taotluse kohta Euroopa Liiduga ühinemiseks (2) ning 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni laienemise kohta: poliitikavaldkonnad, kriteeriumid ja ELi strateegilised huvid (3),

| — | võttes arvesse ELi–Horvaatia parlamentaarse ühiskomisjoni kõiki varasemaid soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi–Horvaatia parlamentaarse ühiskomisjoni kõiki varasemaid soovitusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Horvaatia ühineb ELiga 1. juulil 2013. aastal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Horvaatia ühineb ELiga 1. juulil 2013. aastal;

| B. | arvestades, et mõnes ELi liikmesriigis ei ole ühinemislepingu ratifitseerimine veel lõpule viidud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mõnes ELi liikmesriigis ei ole ühinemislepingu ratifitseerimine veel lõpule viidud;

| C. | arvestades, et Horvaatia teeb ajakava kohaselt viimaseid ettevalmistusi ELiga ühinemiseks ja tegeleb järelejäänud nõuete täitmisega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Horvaatia teeb ajakava kohaselt viimaseid ettevalmistusi ELiga ühinemiseks ja tegeleb järelejäänud nõuete täitmisega;

| D. | arvestades, et reformipüüded peavad jätkuma ka pärast ühinemist, et Horvaatia kodanikud saaksid ELi kuulumisest täit kasu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et reformipüüded peavad jätkuma ka pärast ühinemist, et Horvaatia kodanikud saaksid ELi kuulumisest täit kasu;

| E. | arvestades, et Horvaatia ühinemisprotsess tõendab ELi laienemispoliitika usaldusväärsust ja ümberkujundavat mõju liidu liikmeks pürgivatele riikidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Horvaatia ühinemisprotsess tõendab ELi laienemispoliitika usaldusväärsust ja ümberkujundavat mõju liidu liikmeks pürgivatele riikidele;

| F. | arvestades, et Horvaatia ühinemine ELiga muudab liidu tugevamaks ja suurendab selle julgeolekut, rikastab kultuuri ja pärandit ning tuletab teistele liikmestaatust taotlevatele riikidele veenvalt meelde, et lubaduste kohusetundlik täitmine toob nende kodanikele tuntavat ja püsivat kasu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Horvaatia ühinemine ELiga muudab liidu tugevamaks ja suurendab selle julgeolekut, rikastab kultuuri ja pärandit ning tuletab teistele liikmestaatust taotlevatele riikidele veenvalt meelde, et lubaduste kohusetundlik täitmine toob nende kodanikele tuntavat ja püsivat kasu;

| G. | arvestades, et Horvaatialt oodatakse konstruktiivset tegutsemist oma naabruskonnas ja tal on ainulaadsed eeldused, et edendada eelkõige ELi laienemist, demokraatia tugevdamist, piirkondlikku koostööd ja Lääne-Balkani rahvaste leppimist ning teha omalt poolt kõik, et kahepoolsed suhted neid protsesse ei takistaks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Horvaatialt oodatakse konstruktiivset tegutsemist oma naabruskonnas ja tal on ainulaadsed eeldused, et edendada eelkõige ELi laienemist, demokraatia tugevdamist, piirkondlikku koostööd ja Lääne-Balkani rahvaste leppimist ning teha omalt poolt kõik, et kahepoolsed suhted neid protsesse ei takistaks;

| 1. | rõõmustab selle üle, et Horvaatiast saab 1. juulil 2013. aastal ELi 28. liige tulenevalt Euroopa Parlamendi 1. detsembril 2011 hääletusel tehtud õiguslikult siduvast otsusest, millega kiideti heaks Horvaatia ühinemine, ning et see toimub Euroopa Ülemkogu poolt ühinemislepingus määratud kuupäeval; väljendab kindlat usku, et Horvaatias on tugev ja küps demokraatia ning sotsiaalne turumajandus, austatakse euroopalikke väärtusi ja suudetakse täita liikmestaatusega kaasnevad kohustused; |
| --- | --- |

1.

rõõmustab selle üle, et Horvaatiast saab 1. juulil 2013. aastal ELi 28. liige tulenevalt Euroopa Parlamendi 1. detsembril 2011 hääletusel tehtud õiguslikult siduvast otsusest, millega kiideti heaks Horvaatia ühinemine, ning et see toimub Euroopa Ülemkogu poolt ühinemislepingus määratud kuupäeval; väljendab kindlat usku, et Horvaatias on tugev ja küps demokraatia ning sotsiaalne turumajandus, austatakse euroopalikke väärtusi ja suudetakse täita liikmestaatusega kaasnevad kohustused;

| 2. | märgib, et Horvaatia teeb kavakohaselt viimaseid ettevalmistusi ELiga ühinemiseks, tegeledes järelejäänud nõuete täitmisega; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Horvaatia teeb kavakohaselt viimaseid ettevalmistusi ELiga ühinemiseks, tegeledes järelejäänud nõuete täitmisega;

| 3. | võtab teadmiseks, et Horvaatia on komisjoni üldises seirearuandes loetletud kümme prioriteetset meedet ellu viinud; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks, et Horvaatia on komisjoni üldises seirearuandes loetletud kümme prioriteetset meedet ellu viinud;

| 4. | väljendab heameelt selle üle, et Horvaatia on teinud märkimisväärseid edusamme komisjoni üldises seirearuandes esile toodud ülesannete täitmisel, ning palub Horvaatia valitsusel lahendada kõik lahendamata küsimused 1. juuliks 2013 ja jätkata kõiki muid vajalikke reforme; kutsub Horvaatiat üles järgima kõiki ühinemisläbirääkimistel võetud kohustusi ja need täitma, et olla uue liikmesriigina täielikult valmis liidus osalema, kuna see on nii Horvaatia kui ka ELi huvides; rõhutab, et see protsess peaks olema läbipaistev ja kaasav ning hõlmama võimalikult suurel määral Horvaatia parlamenti ja kodanikuühiskonda; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt selle üle, et Horvaatia on teinud märkimisväärseid edusamme komisjoni üldises seirearuandes esile toodud ülesannete täitmisel, ning palub Horvaatia valitsusel lahendada kõik lahendamata küsimused 1. juuliks 2013 ja jätkata kõiki muid vajalikke reforme; kutsub Horvaatiat üles järgima kõiki ühinemisläbirääkimistel võetud kohustusi ja need täitma, et olla uue liikmesriigina täielikult valmis liidus osalema, kuna see on nii Horvaatia kui ka ELi huvides; rõhutab, et see protsess peaks olema läbipaistev ja kaasav ning hõlmama võimalikult suurel määral Horvaatia parlamenti ja kodanikuühiskonda;

| 5. | palub neil ELi liikmesriikidel, kes ei ole veel ühinemislepingu ratifitseerimist lõpule viinud, seda õigeaegselt teha; |
| --- | --- |

5.

palub neil ELi liikmesriikidel, kes ei ole veel ühinemislepingu ratifitseerimist lõpule viinud, seda õigeaegselt teha;

| 6. | kordab oma seisukohta, et ELiga ühinemine ei tohiks olla protsessi lõpp, vaid pigem üks samm majanduse, halduse ja kohtusüsteemi moderniseerimise teel ning võimalus, mida saab täielikult ära kasutada vaid pideva poliitilise tegevuse kaudu; kutsub Horvaatiat üles ELiga ühinemiseks valmistudes jätkuvalt tõhusalt kasutama IPA (ühinemiseelse abi rahastamisvahend) vahendeid, samuti struktuurifonde ja ühtekuuluvusfondi; |
| --- | --- |

6.

kordab oma seisukohta, et ELiga ühinemine ei tohiks olla protsessi lõpp, vaid pigem üks samm majanduse, halduse ja kohtusüsteemi moderniseerimise teel ning võimalus, mida saab täielikult ära kasutada vaid pideva poliitilise tegevuse kaudu; kutsub Horvaatiat üles ELiga ühinemiseks valmistudes jätkuvalt tõhusalt kasutama IPA (ühinemiseelse abi rahastamisvahend) vahendeid, samuti struktuurifonde ja ühtekuuluvusfondi;

| 7. | õhutab Horvaatia poliitikuid ja ühiskondlikke toimijaid otsima uusi viise, kuidas ühinemisjärgsel ajal reformitempot ja -meelsust hoida ning tagada, et poliitikud vastutaksid ühinemislepingus võetud kohustuste täitmise eest; rõhutab sellega seoses tulemusliku parlamentaarse järelevalve ja kodanikuühiskonna järelevalve vajalikkust; |
| --- | --- |

7.

õhutab Horvaatia poliitikuid ja ühiskondlikke toimijaid otsima uusi viise, kuidas ühinemisjärgsel ajal reformitempot ja -meelsust hoida ning tagada, et poliitikud vastutaksid ühinemislepingus võetud kohustuste täitmise eest; rõhutab sellega seoses tulemusliku parlamentaarse järelevalve ja kodanikuühiskonna järelevalve vajalikkust;

| 8. | rõhutab veel kord sõltumatu kohtunikkonna, pädeva ja vastutustundliku avaliku halduse ja õigusriigi keskset osa demokraatia tugevdamisel ning investeerimise ja majandustegevuse toetamisel; kutsub Horvaatiat üles jätkuvalt parandama oma kohtusüsteemi ja selle liikmete sõltumatust, vastutust, erapooletust, professionaalsust ja tõhusust, muu hulgas vähendama lahendamata kohtuasjade hulka, kehtestama kohtunikele uue varade deklareerimise süsteemi ning jätkama uue distsiplinaarmenetluste süsteemi toimivuse parandamist; nõuab, et Horvaatia rakendaks uue kohtureformi strateegia aastateks 2013–2018; |
| --- | --- |

8.

rõhutab veel kord sõltumatu kohtunikkonna, pädeva ja vastutustundliku avaliku halduse ja õigusriigi keskset osa demokraatia tugevdamisel ning investeerimise ja majandustegevuse toetamisel; kutsub Horvaatiat üles jätkuvalt parandama oma kohtusüsteemi ja selle liikmete sõltumatust, vastutust, erapooletust, professionaalsust ja tõhusust, muu hulgas vähendama lahendamata kohtuasjade hulka, kehtestama kohtunikele uue varade deklareerimise süsteemi ning jätkama uue distsiplinaarmenetluste süsteemi toimivuse parandamist; nõuab, et Horvaatia rakendaks uue kohtureformi strateegia aastateks 2013–2018;

| 9. | märgib, et Horvaatia on korruptsioonivastaseks võitluseks loonud rahuldava institutsioonilise ja õigusraamistiku; kutsub Horvaatia ametivõime üle veelgi tõhustama võitlust korruptsiooni, pettuse ja vahendite väärkasutamise vastu; rõhutab, et korruptsioonivastaste meetmete rakendamine peab jätkuma täie rangusega; kutsub ametivõime üles pidama arvestust huvide konflikti, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse juhtumite üle ja parandama varade arestimist ja konfiskeerimist reguleeriva õigusraamistiku rakendamist; |
| --- | --- |

9.

märgib, et Horvaatia on korruptsioonivastaseks võitluseks loonud rahuldava institutsioonilise ja õigusraamistiku; kutsub Horvaatia ametivõime üle veelgi tõhustama võitlust korruptsiooni, pettuse ja vahendite väärkasutamise vastu; rõhutab, et korruptsioonivastaste meetmete rakendamine peab jätkuma täie rangusega; kutsub ametivõime üles pidama arvestust huvide konflikti, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse juhtumite üle ja parandama varade arestimist ja konfiskeerimist reguleeriva õigusraamistiku rakendamist;

| 10. | palub Horvaatia võimudel olemasolevad korruptsioonivastased vahendid täielikult ära kasutada erapooletuks ja tulemuslikuks kohtulikule vastutusele võtmiseks ja otsuste langetamiseks, sealhulgas suurt avalikku tähelepanu pälvivatel juhtumitel, et tugevdada kodanike usaldust õigusriigi ja riigiasutuste suhtes; rõhutab, et korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses on vaja rakendada kestva iseloomuga meetmeid ning kohtusüsteemi on vaja reformida eelkõige Horvaatia kodanike huvides; rõhutab, et tuleb edendada sõltumatut uurivat ajakirjandust, kuna see on äärmiselt oluline korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse juhtumite paljastamisel; |
| --- | --- |

10.

palub Horvaatia võimudel olemasolevad korruptsioonivastased vahendid täielikult ära kasutada erapooletuks ja tulemuslikuks kohtulikule vastutusele võtmiseks ja otsuste langetamiseks, sealhulgas suurt avalikku tähelepanu pälvivatel juhtumitel, et tugevdada kodanike usaldust õigusriigi ja riigiasutuste suhtes; rõhutab, et korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses on vaja rakendada kestva iseloomuga meetmeid ning kohtusüsteemi on vaja reformida eelkõige Horvaatia kodanike huvides; rõhutab, et tuleb edendada sõltumatut uurivat ajakirjandust, kuna see on äärmiselt oluline korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse juhtumite paljastamisel;

| 11. | palub Horvaatial jätkuvalt rakendada uusi tugevaid õigusnorme teabele juurdepääsu korraldamisel, kindlustades sellega korruptsiooni ennetamise raamistikku; võtab teadmiseks, et hiljuti loodud huvide konfliktide käsitlemise komisjon on nüüd tööle asunud, ning kutsub Horvaatia ametivõime üles rakendama täies ulatuses õigusaktide paketi, millega reguleeritakse riigihankeid ning erakondade ja valimiskampaaniate rahastamist; |
| --- | --- |

11.

palub Horvaatial jätkuvalt rakendada uusi tugevaid õigusnorme teabele juurdepääsu korraldamisel, kindlustades sellega korruptsiooni ennetamise raamistikku; võtab teadmiseks, et hiljuti loodud huvide konfliktide käsitlemise komisjon on nüüd tööle asunud, ning kutsub Horvaatia ametivõime üles rakendama täies ulatuses õigusaktide paketi, millega reguleeritakse riigihankeid ning erakondade ja valimiskampaaniate rahastamist;

| 12. | palub Horvaatia võimudel jääda valvsaks, et tagada põhiõiguste täielik austamine, võideldes samas kõigi diskrimineerimise vormide ja sallimatuse ilmingutega, mis on suunatud rahvusvähemuste, roma kogukonna, sisserändajate, homo-, bi- ja transseksuaalide ning muude vähemusrühmade ja vähekaitstud rühmade vastu; palub lisaks Horvaatial soodustada sellise keskkonna tekkimist, mis tagab eespool nimetatud vähemustele (nt homo-, bi- ja transseksuaalidele) vabaduse väljendada oma vaateid ja veendumusi kooskõlas ELi põhiõiguste harta põhimõtetega; |
| --- | --- |

12.

palub Horvaatia võimudel jääda valvsaks, et tagada põhiõiguste täielik austamine, võideldes samas kõigi diskrimineerimise vormide ja sallimatuse ilmingutega, mis on suunatud rahvusvähemuste, roma kogukonna, sisserändajate, homo-, bi- ja transseksuaalide ning muude vähemusrühmade ja vähekaitstud rühmade vastu; palub lisaks Horvaatial soodustada sellise keskkonna tekkimist, mis tagab eespool nimetatud vähemustele (nt homo-, bi- ja transseksuaalidele) vabaduse väljendada oma vaateid ja veendumusi kooskõlas ELi põhiõiguste harta põhimõtetega;

| 13. | kutsub ametivõime üles edendama sõnavabadust, sealhulgas meediavabadust ja -pluralismi; võtab teadmiseks, et uus avalik-õiguslikku ringhäälinguorganisatsiooni käsitlev seadus võeti vastu 2012. aasta juulis; kutsub ametivõime üles jätkama jõupingutusi selleks, et tagada avalik-õigusliku ringhäälingu sõltumatus ja vabadus poliitilisest ja majanduslikust survest ning suurendada selle läbipaistvust; |
| --- | --- |

13.

kutsub ametivõime üles edendama sõnavabadust, sealhulgas meediavabadust ja -pluralismi; võtab teadmiseks, et uus avalik-õiguslikku ringhäälinguorganisatsiooni käsitlev seadus võeti vastu 2012. aasta juulis; kutsub ametivõime üles jätkama jõupingutusi selleks, et tagada avalik-õigusliku ringhäälingu sõltumatus ja vabadus poliitilisest ja majanduslikust survest ning suurendada selle läbipaistvust;

| 14. | märgib, et Horvaatia on piisavalt ette valmistatud ELi struktuurifondidest ja ühtekuuluvusfondist rahastatavate tulevaste meetmete juhtimiseks ja rakendamiseks; kutsub Horvaatiat üles looma süsteemi Euroopa Regionaalarengu Fondiga (ERF) seotud projektide kavandamiseks ja teostamiseks; soovitab Horvaatia valitsusel veelgi tugevdada vastutavate asutuste haldussuutlikkust, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil, kooskõlas Euroopa Kontrollikoja 2012. aasta aruandes esitatud soovitustega; nõuab, et valitsus teeks kõik võimaliku korruptsiooni, pettuste ja rikkumiste ohu vähendamiseks ELi vahendite jaotamisel ja kasutamisel; |
| --- | --- |

14.

märgib, et Horvaatia on piisavalt ette valmistatud ELi struktuurifondidest ja ühtekuuluvusfondist rahastatavate tulevaste meetmete juhtimiseks ja rakendamiseks; kutsub Horvaatiat üles looma süsteemi Euroopa Regionaalarengu Fondiga (ERF) seotud projektide kavandamiseks ja teostamiseks; soovitab Horvaatia valitsusel veelgi tugevdada vastutavate asutuste haldussuutlikkust, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil, kooskõlas Euroopa Kontrollikoja 2012. aasta aruandes esitatud soovitustega; nõuab, et valitsus teeks kõik võimaliku korruptsiooni, pettuste ja rikkumiste ohu vähendamiseks ELi vahendite jaotamisel ja kasutamisel;

| 15. | tuletab liikmesriikidele meelde, et mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavail läbirääkimistel tuleb arvestada ka kohustusi Horvaatia ning selle kodanike ees, pidades silmas Horvaatiale tulevikus majandusliku ja piirkondliku arengu vallas antavat abi; |
| --- | --- |

15.

tuletab liikmesriikidele meelde, et mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavail läbirääkimistel tuleb arvestada ka kohustusi Horvaatia ning selle kodanike ees, pidades silmas Horvaatiale tulevikus majandusliku ja piirkondliku arengu vallas antavat abi;

| 16. | soovitab Horvaatial jätkata struktuurireformide teostamist, et stimuleerida majanduskasvu ja elavdada tööturgu; kutsub Horvaatiat üles säilitama pangandussektori stabiilsust ja jätkama eelarve konsolideerimise poliitikat, et tugevdada konkurentsivõimet; peab õigeks, et Horvaatia osaleb alates 2013. aasta jaanuarist Euroopa poolaastal; toetab jõupingutusi ELi vahendite õigeaegse ja tulemusliku kasutamise tagamiseks ning Horvaatia transpordi-infrastruktuuri parandamiseks ja ühenduste parandamiseks ELi teiste liikmesriikide ja oma piirkonna riikidega; kutsub Horvaatia valitsust üles rakendama täies ulatuses väikeettevõtteid käsitlevat õigusraamistikku, rakendama selleks muu hulgas asjakohaseid poliitilisi meetmeid, parandama nendele ettevõtetele rahastamise kättesaadavust ja toetama VKEde rahvusvahelistumist; |
| --- | --- |

16.

soovitab Horvaatial jätkata struktuurireformide teostamist, et stimuleerida majanduskasvu ja elavdada tööturgu; kutsub Horvaatiat üles säilitama pangandussektori stabiilsust ja jätkama eelarve konsolideerimise poliitikat, et tugevdada konkurentsivõimet; peab õigeks, et Horvaatia osaleb alates 2013. aasta jaanuarist Euroopa poolaastal; toetab jõupingutusi ELi vahendite õigeaegse ja tulemusliku kasutamise tagamiseks ning Horvaatia transpordi-infrastruktuuri parandamiseks ja ühenduste parandamiseks ELi teiste liikmesriikide ja oma piirkonna riikidega; kutsub Horvaatia valitsust üles rakendama täies ulatuses väikeettevõtteid käsitlevat õigusraamistikku, rakendama selleks muu hulgas asjakohaseid poliitilisi meetmeid, parandama nendele ettevõtetele rahastamise kättesaadavust ja toetama VKEde rahvusvahelistumist;

| 17. | on seisukohal, et majanduse kaasajastamisel tuleb erilist rõhku panna sotsiaalsele ja keskkonnamõõtmele; soovitab Horvaatial veelgi tugevdada sotsiaalset dialoogi ning kaitsta sotsiaalseid ja ametiühinguõigusi; kutsub Horvaatia ametivõime üles tagama läbipaistvuse suuremahulisi investeeringuid nõudvate projektide keskkonnamõju hindamisel; nõuab, et Horvaatia ametiasutused peaksid keskkonnakaitset eelkõige ruumilisel planeerimisel esmatähtsaks; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et majanduse kaasajastamisel tuleb erilist rõhku panna sotsiaalsele ja keskkonnamõõtmele; soovitab Horvaatial veelgi tugevdada sotsiaalset dialoogi ning kaitsta sotsiaalseid ja ametiühinguõigusi; kutsub Horvaatia ametivõime üles tagama läbipaistvuse suuremahulisi investeeringuid nõudvate projektide keskkonnamõju hindamisel; nõuab, et Horvaatia ametiasutused peaksid keskkonnakaitset eelkõige ruumilisel planeerimisel esmatähtsaks;

| 18. | on mures, et kavandatav strateegilisi investeeringuid käsitlev seadus ei vasta Euroopa standarditele; palub Horvaatia valitsusel ja parlamendil see läbi vaadata, et kaitsta paremini põhiõigusi, eelkõige omandiõigusi, ja keskkonda; |
| --- | --- |

18.

on mures, et kavandatav strateegilisi investeeringuid käsitlev seadus ei vasta Euroopa standarditele; palub Horvaatia valitsusel ja parlamendil see läbi vaadata, et kaitsta paremini põhiõigusi, eelkõige omandiõigusi, ja keskkonda;

| 19. | kutsub ELi liikmesriike üles mitte piirama liidu kodanike põhiõigusi rohkem kui tingimata vaja, järgides ühinemislepingu artiklis 18 sätestatud üleminekumeetmeid; eelkõige palub liikmesriikidel võtta ajutisi meetmeid isikute vaba liikumise piiramiseks ainult faktiteabe põhjal ja üksnes tõsiste tööturuhäirete korral; tuletab meelde, et liidu eelmiste laienemisvoorude ajal kehtestatud üleminekuperioodi piirangud tööturule juurdepääsemisel on osutunud piiranguid rakendanud liikmesriikide heaolule kahjulikuks; |
| --- | --- |

19.

kutsub ELi liikmesriike üles mitte piirama liidu kodanike põhiõigusi rohkem kui tingimata vaja, järgides ühinemislepingu artiklis 18 sätestatud üleminekumeetmeid; eelkõige palub liikmesriikidel võtta ajutisi meetmeid isikute vaba liikumise piiramiseks ainult faktiteabe põhjal ja üksnes tõsiste tööturuhäirete korral; tuletab meelde, et liidu eelmiste laienemisvoorude ajal kehtestatud üleminekuperioodi piirangud tööturule juurdepääsemisel on osutunud piiranguid rakendanud liikmesriikide heaolule kahjulikuks;

| 20. | võtab teadmiseks, et edenenud on piiriületuspunktide ehitamine Neumi koridoris; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks, et edenenud on piiriületuspunktide ehitamine Neumi koridoris;

| 21. | kutsub Horvaatia ametivõime üles jätkama ka õigusaktide ühtlustamist, institutsioonidevahelise koostöö ja piirihalduse edendamist, et riik võiks kavakohaselt Schengeni alaga liituda; |
| --- | --- |

21.

kutsub Horvaatia ametivõime üles jätkama ka õigusaktide ühtlustamist, institutsioonidevahelise koostöö ja piirihalduse edendamist, et riik võiks kavakohaselt Schengeni alaga liituda;

| 22. | soovitab Horvaatial jätkata koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga ning suurendada jõupingutusi sõjakuritegude uurimiseks ja kurjategijate vastutusele võtmiseks kooskõlas karistamatust käsitleva strateegiaga; kutsub Horvaatiat ja Serbiat üles heausksele koostööle sõjakurjategijate vastutusele võtmisel, et saavutada piirkonnas õiglus ja tõeline leppimine; |
| --- | --- |

22.

soovitab Horvaatial jätkata koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga ning suurendada jõupingutusi sõjakuritegude uurimiseks ja kurjategijate vastutusele võtmiseks kooskõlas karistamatust käsitleva strateegiaga; kutsub Horvaatiat ja Serbiat üles heausksele koostööle sõjakurjategijate vastutusele võtmisel, et saavutada piirkonnas õiglus ja tõeline leppimine;

| 23. | palub Horvaatial pöörata ka edaspidi erilist tähelepanu tagasipöörduvate põgenike õigustele ja sotsiaalsetele tingimustele kooskõlas Sarajevo deklaratsiooni protsessi eesmärkidega; toetab jätkuvalt RECOMi (tõe otsimise ja lepituse piirkondlik komisjon) algatust, mille eesmärk on tunnistada kõikide sõjakuritegude ohvrite kannatusi ja austada nende õigust tõele ja õiglusele; |
| --- | --- |

23.

palub Horvaatial pöörata ka edaspidi erilist tähelepanu tagasipöörduvate põgenike õigustele ja sotsiaalsetele tingimustele kooskõlas Sarajevo deklaratsiooni protsessi eesmärkidega; toetab jätkuvalt RECOMi (tõe otsimise ja lepituse piirkondlik komisjon) algatust, mille eesmärk on tunnistada kõikide sõjakuritegude ohvrite kannatusi ja austada nende õigust tõele ja õiglusele;

| 24. | kutsub Horvaatiat üles aktiivselt osalema Lääne-Balkani riikide stabiliseerimise ja Euroopaga integreerimise protsessis; on veendunud, et Horvaatia kogemused ja asjatundmine, mis on omandatud oma riigi ümberkujundamisel ja ELiga ühinemiseks valmistumisel, on teistele ELi liikmekandidaatidele ja kandidaadiks pürgivatele riikidele väga väärtuslikud; soovitab Horvaatial jagada oma kogemusi teiste kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikidega ning tugevdada piirkondlikku koostööd; on arvamusel, et ELi väärtuste ja liidu edasise laienemise propageerimine Horvaatia poolt põhineb heanaaberlikel suhetel ja leppimispüüetel; |
| --- | --- |

24.

kutsub Horvaatiat üles aktiivselt osalema Lääne-Balkani riikide stabiliseerimise ja Euroopaga integreerimise protsessis; on veendunud, et Horvaatia kogemused ja asjatundmine, mis on omandatud oma riigi ümberkujundamisel ja ELiga ühinemiseks valmistumisel, on teistele ELi liikmekandidaatidele ja kandidaadiks pürgivatele riikidele väga väärtuslikud; soovitab Horvaatial jagada oma kogemusi teiste kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikidega ning tugevdada piirkondlikku koostööd; on arvamusel, et ELi väärtuste ja liidu edasise laienemise propageerimine Horvaatia poolt põhineb heanaaberlikel suhetel ja leppimispüüetel;

| 25. | kutsub Horvaatiat ja selle naaberriike üles aktiivselt osalema lahendamata kahepoolsete küsimuste lahendamises vastavalt rahvusvahelisel tasandil võetud kohustustele ning heanaaberlike suhete ja piirkondliku koostöö põhimõtetele; tunnustab sellega seoses Horvaatia valitsuse ja Serbia valitsuse samme omavaheliste suhete parandamiseks ning loodab, et nende riikide koostöö tiheneb; väljendab heameelt selle üle, et Sloveenia ja Horvaatia on alla kirjutanud vastastikuse mõistmise memorandumile, et leida konstruktiivne lahendus Ljubljanska Banka juhtumile; tunneb heameelt, et Sloveenia parlament on ühinemislepingu ratifitseerinud; tuletab meelde, et kahepoolseid vaidlusi ei tohi kasutada praeguste või tulevaste kandidaatriikide integratsiooniprotsessi takistamiseks; sellega seoses kutsub kõiki liikmesriike üles õigeaegselt ratifitseerima Horvaatia ühinemislepingu; |
| --- | --- |

25.

kutsub Horvaatiat ja selle naaberriike üles aktiivselt osalema lahendamata kahepoolsete küsimuste lahendamises vastavalt rahvusvahelisel tasandil võetud kohustustele ning heanaaberlike suhete ja piirkondliku koostöö põhimõtetele; tunnustab sellega seoses Horvaatia valitsuse ja Serbia valitsuse samme omavaheliste suhete parandamiseks ning loodab, et nende riikide koostöö tiheneb; väljendab heameelt selle üle, et Sloveenia ja Horvaatia on alla kirjutanud vastastikuse mõistmise memorandumile, et leida konstruktiivne lahendus Ljubljanska Banka juhtumile; tunneb heameelt, et Sloveenia parlament on ühinemislepingu ratifitseerinud; tuletab meelde, et kahepoolseid vaidlusi ei tohi kasutada praeguste või tulevaste kandidaatriikide integratsiooniprotsessi takistamiseks; sellega seoses kutsub kõiki liikmesriike üles õigeaegselt ratifitseerima Horvaatia ühinemislepingu;

| 26. | kutsub Horvaatiat üles jätkama konstruktiivset tegevust piirkondliku koostöö arendamisel; kutsub Horvaatia võime üles täies ulatuses rakendama deklaratsiooni ELi väärtuste edendamise kohta Kagu-Euroopas, mille Horvaatia parlament kiitis heaks 21. oktoobril 2011; soovitab kõikidel selle piirkonna riikidel vastu võtta samalaadsed avaldused ja neid rakendada; nõuab, et Euroopa Komisjon abistaks selles osas kõiki piirkonna riike; palub komisjonil arvesse võtta liidu laienemisprotsessi seniseid kogemusi, sealhulgas Horvaatia ühinemisprotsessi, ning aidata selle piirkonna riikidel lahendada kahepoolseid vaidlusi selliselt, et see ei takistaks ühinemisprotsessi, vaid ELi olemasolevas institutsioonilises raamistikus loodaks abi- ja lepitusmehhanismid, mida piirkonna riigid saaksid soovi korral kasutada; |
| --- | --- |

26.

kutsub Horvaatiat üles jätkama konstruktiivset tegevust piirkondliku koostöö arendamisel; kutsub Horvaatia võime üles täies ulatuses rakendama deklaratsiooni ELi väärtuste edendamise kohta Kagu-Euroopas, mille Horvaatia parlament kiitis heaks 21. oktoobril 2011; soovitab kõikidel selle piirkonna riikidel vastu võtta samalaadsed avaldused ja neid rakendada; nõuab, et Euroopa Komisjon abistaks selles osas kõiki piirkonna riike; palub komisjonil arvesse võtta liidu laienemisprotsessi seniseid kogemusi, sealhulgas Horvaatia ühinemisprotsessi, ning aidata selle piirkonna riikidel lahendada kahepoolseid vaidlusi selliselt, et see ei takistaks ühinemisprotsessi, vaid ELi olemasolevas institutsioonilises raamistikus loodaks abi- ja lepitusmehhanismid, mida piirkonna riigid saaksid soovi korral kasutada;

| 27. | tunnustab vaatlejaliikmetena Euroopa Parlamendi töös osalevate horvaatide tegevust ja konstruktiivset panust; väljendab heameelt 14. aprillil 2013. aastal toimunud Euroopa Parlamendi Horvaatia liikmete valimiste tulemuste üle, kuid peab kahetsusväärseks vähest valimisaktiivsust; tervitab rõõmuga Horvaatiat esindavaid EP liikmeid, kui Horvaatiast saab 1. juulil 2013 ELi liikmesriik; |
| --- | --- |

27.

tunnustab vaatlejaliikmetena Euroopa Parlamendi töös osalevate horvaatide tegevust ja konstruktiivset panust; väljendab heameelt 14. aprillil 2013. aastal toimunud Euroopa Parlamendi Horvaatia liikmete valimiste tulemuste üle, kuid peab kahetsusväärseks vähest valimisaktiivsust; tervitab rõõmuga Horvaatiat esindavaid EP liikmeid, kui Horvaatiast saab 1. juulil 2013 ELi liikmesriik;

| 28. | hindab Euroopa Komisjoni tööd Horvaatia ühinemisprotsessi juhtimisel; palub komisjonil saadud kogemusi analüüsida ning neid tulevaste liikmekandidaatide puhul rakendada – näiteks kasutada üldist seirekorda läbirääkimiste lõpetamise ja ühinemispäeva vahelisel ajal; palub komisjonil hinnata kodanikuühiskonna ja parlamendi kaasatust kogu ühinemisprotsessi jooksul, et saada kogemusi praegusteks ja tulevasteks läbirääkimisteks; palub komisjonil konkreetselt sellega seoses teha ettepanekud, kuidas kandidaatriikides kodanikuühiskonda ja parlamenti paremini ühinemisprotsessi kaasata; |
| --- | --- |

28.

hindab Euroopa Komisjoni tööd Horvaatia ühinemisprotsessi juhtimisel; palub komisjonil saadud kogemusi analüüsida ning neid tulevaste liikmekandidaatide puhul rakendada – näiteks kasutada üldist seirekorda läbirääkimiste lõpetamise ja ühinemispäeva vahelisel ajal; palub komisjonil hinnata kodanikuühiskonna ja parlamendi kaasatust kogu ühinemisprotsessi jooksul, et saada kogemusi praegusteks ja tulevasteks läbirääkimisteks; palub komisjonil konkreetselt sellega seoses teha ettepanekud, kuidas kandidaatriikides kodanikuühiskonda ja parlamenti paremini ühinemisprotsessi kaasata;

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Horvaatia Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Horvaatia Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0538.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0539.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0453.

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/48

---

P7_TA(2013)0184

Türgi 2012. aasta eduaruanne

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon Türgi 2012. aasta eduaruande kohta (2012/2870(RSP))

(2016/C 045/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 2012. aasta eduaruannet Türgi kohta (SWD(2012)0336), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2012. aasta eduaruannet Türgi kohta (SWD(2012)0336),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded 2012. ja 2013. aastal” (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded 2012. ja 2013. aastal” (COM(2012)0600),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Türgi 2010. aasta eduaruande kohta (1), 29. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Türgi 2011. aasta eduaruande kohta (2), 22. mai 2012. aasta resolutsiooni naiste väljavaadete kohta Türgis 2020. aastal (3) ning 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni laienemise kohta: poliitikavaldkonnad, kriteeriumid ja ELi strateegilised huvid (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Türgi 2010. aasta eduaruande kohta (1), 29. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Türgi 2011. aasta eduaruande kohta (2), 22. mai 2012. aasta resolutsiooni naiste väljavaadete kohta Türgis 2020. aastal (3) ning 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni laienemise kohta: poliitikavaldkonnad, kriteeriumid ja ELi strateegilised huvid (4),

| — | võttes arvesse Türgiga peetavate läbirääkimiste raamistikku, mis võeti vastu 3. oktoobril 2005. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Türgiga peetavate läbirääkimiste raamistikku, mis võeti vastu 3. oktoobril 2005. aastal,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/157/EÜ, millega sätestatakse Türgi Vabariigiga loodud ühinemispartnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused (5) („ühinemispartnerlus”), ning nõukogu varasemaid 2001., 2003. ja 2006. aasta otsuseid ühinemispartnerluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/157/EÜ, millega sätestatakse Türgi Vabariigiga loodud ühinemispartnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused (5) („ühinemispartnerlus”), ning nõukogu varasemaid 2001., 2003. ja 2006. aasta otsuseid ühinemispartnerluse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2010. aasta, 5. detsembri 2011. aasta ja 11. detsembri 2012. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2010. aasta, 5. detsembri 2011. aasta ja 11. detsembri 2012. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ühinemisläbirääkimisi Türgiga alustati 3. oktoobril 2005. aastal pärast seda, kui nõukogu oli läbirääkimiste raamistiku heaks kiitnud, ning arvestades, et läbirääkimised on õiglasel ja rangel tingimuslikkusel ning reformimise lubadustel põhineva pikaajalise ja prognoosimatu tulemusega protsessi lähtepunkt; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühinemisläbirääkimisi Türgiga alustati 3. oktoobril 2005. aastal pärast seda, kui nõukogu oli läbirääkimiste raamistiku heaks kiitnud, ning arvestades, et läbirääkimised on õiglasel ja rangel tingimuslikkusel ning reformimise lubadustel põhineva pikaajalise ja prognoosimatu tulemusega protsessi lähtepunkt;

| B. | arvestades, et Türgi on kohustunud teostama reforme, arendama heanaaberlikke suhteid ning viima end järk-järgult vastavusse ELi nõuetega, ning et neid pingutusi tuleks käsitada Türgi võimalusena jätkata oma demokraatlike institutsioonide, õigusriigi ning inimõiguste ja põhivabaduste järgimise moderniseerimist, tugevdamist ja parandamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Türgi on kohustunud teostama reforme, arendama heanaaberlikke suhteid ning viima end järk-järgult vastavusse ELi nõuetega, ning et neid pingutusi tuleks käsitada Türgi võimalusena jätkata oma demokraatlike institutsioonide, õigusriigi ning inimõiguste ja põhivabaduste järgimise moderniseerimist, tugevdamist ja parandamist;

| C. | arvestades, et EL peaks jääma Türgi reformide võrdlusaluseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL peaks jääma Türgi reformide võrdlusaluseks;

| D. | arvestades, et kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2006. aasta detsembri kohtumise järeldustega on täielik vastavus Kopenhaageni kriteeriumidele ja ELi integreerimisvõime endiselt liitumise alus ELiga kui ühistel väärtustel, siiral koostööl ja kõigi liikmesriikide vastastikusel solidaarsusel põhineva ühendusega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2006. aasta detsembri kohtumise järeldustega on täielik vastavus Kopenhaageni kriteeriumidele ja ELi integreerimisvõime endiselt liitumise alus ELiga kui ühistel väärtustel, siiral koostööl ja kõigi liikmesriikide vastastikusel solidaarsusel põhineva ühendusega;

| E. | arvestades, et positiivne tegevuskava käivitati 2012. aasta mais, et toetada ja täiendada läbirääkimisi (ilma neid asendamata) tõhustatud koostöö kaudu mitmes ühist huvi pakkuvas valdkonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et positiivne tegevuskava käivitati 2012. aasta mais, et toetada ja täiendada läbirääkimisi (ilma neid asendamata) tõhustatud koostöö kaudu mitmes ühist huvi pakkuvas valdkonnas;

| F. | arvestades, et oma 11. detsembri 2012. aasta järeldustes toetas nõukogu komisjoni uut ettepanekut asetada õigusriigi põhimõte laienemispoliitika keskmesse ning kinnitas 23. peatüki (õigussüsteem ja põhiõigused) ja 24. peatüki (õigus, vabadus ja turvalisus) keskset tähtsust läbirääkimiste protsessis – peatükid, mida ongi vaja käsitleda läbirääkimiste varases etapis, et määrata selged sihttasemed ja anda maksimaalselt aega vajalike õigusaktide ja institutsioonide loomiseks ning usaldusväärseks rakendamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et oma 11. detsembri 2012. aasta järeldustes toetas nõukogu komisjoni uut ettepanekut asetada õigusriigi põhimõte laienemispoliitika keskmesse ning kinnitas 23. peatüki (õigussüsteem ja põhiõigused) ja 24. peatüki (õigus, vabadus ja turvalisus) keskset tähtsust läbirääkimiste protsessis – peatükid, mida ongi vaja käsitleda läbirääkimiste varases etapis, et määrata selged sihttasemed ja anda maksimaalselt aega vajalike õigusaktide ja institutsioonide loomiseks ning usaldusväärseks rakendamiseks;

| G. | arvestades, et 2012. aasta laienemisstrateegias kinnitas komisjon, et oma majanduse, strateegilise asukoha ja tähtsa piirkondliku rolli tõttu on Türgi Euroopa Liidu seisukohalt väga oluline riik ning et ühinemisprotsess on endiselt kõige sobivam raamistik ELiga seotud reformide arendamiseks Türgis; arvestades, et komisjon tundis muret Türgi väheste edusammude pärast poliitiliste kriteeriumide täitmisel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2012. aasta laienemisstrateegias kinnitas komisjon, et oma majanduse, strateegilise asukoha ja tähtsa piirkondliku rolli tõttu on Türgi Euroopa Liidu seisukohalt väga oluline riik ning et ühinemisprotsess on endiselt kõige sobivam raamistik ELiga seotud reformide arendamiseks Türgis; arvestades, et komisjon tundis muret Türgi väheste edusammude pärast poliitiliste kriteeriumide täitmisel;

| H. | arvestades, et Türgi ei ole siiani, juba seitsmendat aastat järjest, rakendanud EÜ ja Türgi assotsiatsioonilepingu ning selle lisaprotokolli sätteid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Türgi ei ole siiani, juba seitsmendat aastat järjest, rakendanud EÜ ja Türgi assotsiatsioonilepingu ning selle lisaprotokolli sätteid;

| I. | arvestades, et läbirääkimiste peatükid, mille osas tehnilised ettevalmistused on lõpule viidud, tuleks kohe avada vastavalt kehtestatud korrale ja kooskõlas läbirääkimiste raamistikuga; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et läbirääkimiste peatükid, mille osas tehnilised ettevalmistused on lõpule viidud, tuleks kohe avada vastavalt kehtestatud korrale ja kooskõlas läbirääkimiste raamistikuga;

| J. | arvestades, et Euroopa Liit ja Türgi on majanduslikult omavahel seotud ja et ELi ja Türgi vahelise kaubanduse maht moodustas 2011. aastal 120 miljardit eurot; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Liit ja Türgi on majanduslikult omavahel seotud ja et ELi ja Türgi vahelise kaubanduse maht moodustas 2011. aastal 120 miljardit eurot;

| K. | arvestades, et EL on Türgi suurim kaubanduspartner ning Türgi on ELi suuremate kaubanduspartnerite seas kuues; arvestades, et ELi liikmesriikide tehtud välismaised otseinvesteeringud Türki moodustavad 75 % kõigist välismaistest otseinvesteeringutest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL on Türgi suurim kaubanduspartner ning Türgi on ELi suuremate kaubanduspartnerite seas kuues; arvestades, et ELi liikmesriikide tehtud välismaised otseinvesteeringud Türki moodustavad 75 % kõigist välismaistest otseinvesteeringutest;

| L. | arvestades, et komisjoni hinnangul on Türgi üldine valmisolek majanduspoliitika valdkonnas hea ning riigi suutlikkus teha ja kooskõlastada majanduspoliitilisi otsuseid on nõuetekohane; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et komisjoni hinnangul on Türgi üldine valmisolek majanduspoliitika valdkonnas hea ning riigi suutlikkus teha ja kooskõlastada majanduspoliitilisi otsuseid on nõuetekohane;

| M. | arvestades, et Türgil on võimekust etendada naaberriikidest ELi toimuva nafta-, gaasi- ja elektritransiidi energiaallikate ja kanalite hajutamisel keskset osa; arvestades, et kestliku vähese CO2-heitega majanduse rajamises peitub nii Türgi kui ka ELi jaoks võimalus saada kasu Türgi rikkalikest taastuvenergiaallikatest; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Türgil on võimekust etendada naaberriikidest ELi toimuva nafta-, gaasi- ja elektritransiidi energiaallikate ja kanalite hajutamisel keskset osa; arvestades, et kestliku vähese CO2-heitega majanduse rajamises peitub nii Türgi kui ka ELi jaoks võimalus saada kasu Türgi rikkalikest taastuvenergiaallikatest;

| N. | arvestades, et ELi dialoog ja koostöö Türgiga stabiilsuse, demokraatia ja julgeoleku valdkonnas, pidades eriti silmas laiemat Lähis-Ida piirkonda, on strateegilise tähtsusega; arvestades, et Türgi mõistis kindlalt ja korduvalt hukka Süüria režiimi vägivalla tsiviilelanikkonna vastu ning annab vajalikku humanitaarabi nendele süürlastele, kes põgenevad kodumaal toimuva vägivalla eest üle piiri; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi dialoog ja koostöö Türgiga stabiilsuse, demokraatia ja julgeoleku valdkonnas, pidades eriti silmas laiemat Lähis-Ida piirkonda, on strateegilise tähtsusega; arvestades, et Türgi mõistis kindlalt ja korduvalt hukka Süüria režiimi vägivalla tsiviilelanikkonna vastu ning annab vajalikku humanitaarabi nendele süürlastele, kes põgenevad kodumaal toimuva vägivalla eest üle piiri;

| O. | arvestades, et Türgi ja Armeenia omavaheliste suhete normaliseerimiseks on vaja, et nad ratifitseeriksid eeltingimusi seadmata kokkulepitud protokollid ja avaksid oma ühispiiri; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Türgi ja Armeenia omavaheliste suhete normaliseerimiseks on vaja, et nad ratifitseeriksid eeltingimusi seadmata kokkulepitud protokollid ja avaksid oma ühispiiri;

| P. | arvestades, et Türgi Suure Rahvuskogu 1995. aastal esitatud casus belli ähvardus Kreeka vastu tuleks tühistada; arvestades, et on oluline, et Türgi ja Kreeka viiksid oma suhete parandamiseks läbi uue kõneluste vooru; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Türgi Suure Rahvuskogu 1995. aastal esitatud casus belli ähvardus Kreeka vastu tuleks tühistada; arvestades, et on oluline, et Türgi ja Kreeka viiksid oma suhete parandamiseks läbi uue kõneluste vooru;

Konstruktiivne dialoog ja vastastikune mõistmine

| 1. | usub, et uuenenud vastastikune suhtlemine läbirääkimiste kontekstis on vajalik konstruktiivsete suhete säilitamiseks; rõhutab, kui tähtis on luua tingimused konstruktiivseks dialoogiks ja alus vastastikuseks mõistmiseks; märgib, et selle aluseks peaksid olema sellised ühisväärtused nagu demokraatia, õigusriik ja inimõiguste austamine; tunnustab komisjoni ja Türgit positiivse tegevuskava rakendamise eest, mis näitab, kuidas Türgi ja EL võiksid vastastikuste suhete arendamise ja selgete eesmärkide kontekstis edendada omavahelist dialoogi, saavutada vastastikust mõistmist ja jõuda positiivsete muutuste ja vajalike reformideni; |
| --- | --- |

1.

usub, et uuenenud vastastikune suhtlemine läbirääkimiste kontekstis on vajalik konstruktiivsete suhete säilitamiseks; rõhutab, kui tähtis on luua tingimused konstruktiivseks dialoogiks ja alus vastastikuseks mõistmiseks; märgib, et selle aluseks peaksid olema sellised ühisväärtused nagu demokraatia, õigusriik ja inimõiguste austamine; tunnustab komisjoni ja Türgit positiivse tegevuskava rakendamise eest, mis näitab, kuidas Türgi ja EL võiksid vastastikuste suhete arendamise ja selgete eesmärkide kontekstis edendada omavahelist dialoogi, saavutada vastastikust mõistmist ja jõuda positiivsete muutuste ja vajalike reformideni;

| 2. | toonitab Türgi poliitiliselt ja geograafiliselt strateegilist rolli ELi välis- ja naabruspoliitika jaoks; rõhutab Türgi olulist piirkondlikku ja naabri rolli ning nõuab ELi ja Türgi vahel välispoliitiliste otsuste ja eesmärkide teemal peetava poliitilise dialoogi edasist tõhustamist; peab kahetsusväärseks, et ka 2012. aastal järgis Türgi ÜVJP deklaratsioone liiga vähe; ärgitab Türgit ELiga peetava dialoogi ja koostöö raames oma välispoliitikat edasi arendama; kutsub Türgit ja ELi üles tegema tihedamat koostööd rahujõudude ja demokraatia tugevdamiseks lõunanaabruses kui piirkonnas, mis on nii ELi kui ka Türgi jaoks murrangulise tähtsusega; |
| --- | --- |

2.

toonitab Türgi poliitiliselt ja geograafiliselt strateegilist rolli ELi välis- ja naabruspoliitika jaoks; rõhutab Türgi olulist piirkondlikku ja naabri rolli ning nõuab ELi ja Türgi vahel välispoliitiliste otsuste ja eesmärkide teemal peetava poliitilise dialoogi edasist tõhustamist; peab kahetsusväärseks, et ka 2012. aastal järgis Türgi ÜVJP deklaratsioone liiga vähe; ärgitab Türgit ELiga peetava dialoogi ja koostöö raames oma välispoliitikat edasi arendama; kutsub Türgit ja ELi üles tegema tihedamat koostööd rahujõudude ja demokraatia tugevdamiseks lõunanaabruses kui piirkonnas, mis on nii ELi kui ka Türgi jaoks murrangulise tähtsusega;

| 3. | väljendab toetust Türgi ja Iisraeli vahel peetavale dialoogile ja taastatud suhetele; |
| --- | --- |

3.

väljendab toetust Türgi ja Iisraeli vahel peetavale dialoogile ja taastatud suhetele;

| 4. | peab tervitatavaks nõukogu otsust kutsuda komisjoni üles võtma paralleelselt tagasivõtulepingu allkirjastamisega meetmeid viisanõude kaotamiseks; nõuab tungivalt, et Türgi allkirjastaks ja rakendaks edasiste viivitusteta tagasivõtulepingu ning tagaks kuni selle lepingu jõustumiseni kehtivate kahepoolsete lepingute täieliku täitmise; tuletab meelde, et Türgi on ELi ebaseaduslikul sisserändel üks peamisi transiitriike; tunnustab Türgi võetud meetmeid ebaseadusliku rände ärahoidmiseks ning toonitab, et Türgi peab tõhustama koostööd ELiga rände haldamise, inimkaubandusega võitlemise ja piirikontrolli valdkonnas; rõhutab veel kord, et on tähtis lihtsustada ettevõtjate, teadlaste, üliõpilaste ja kodanikuühiskonna esindajate pääsu Türgist ELi; toetab komisjoni ja liikmesriikide jõupingutusi viisaeeskirja rakendamiseks, viisanõuete ühtlustamiseks ja lihtsustamiseks ning viisalihtsustuskeskuste avamiseks Türgis; tuletab liikmesriikidele meelde nende kohustusi seoses assotsieerimislepinguga vastavalt Euroopa Liidu Kohtu 19. veebruari 2009. aasta otsusele Soysali kohtuasjas (6); |
| --- | --- |

4.

peab tervitatavaks nõukogu otsust kutsuda komisjoni üles võtma paralleelselt tagasivõtulepingu allkirjastamisega meetmeid viisanõude kaotamiseks; nõuab tungivalt, et Türgi allkirjastaks ja rakendaks edasiste viivitusteta tagasivõtulepingu ning tagaks kuni selle lepingu jõustumiseni kehtivate kahepoolsete lepingute täieliku täitmise; tuletab meelde, et Türgi on ELi ebaseaduslikul sisserändel üks peamisi transiitriike; tunnustab Türgi võetud meetmeid ebaseadusliku rände ärahoidmiseks ning toonitab, et Türgi peab tõhustama koostööd ELiga rände haldamise, inimkaubandusega võitlemise ja piirikontrolli valdkonnas; rõhutab veel kord, et on tähtis lihtsustada ettevõtjate, teadlaste, üliõpilaste ja kodanikuühiskonna esindajate pääsu Türgist ELi; toetab komisjoni ja liikmesriikide jõupingutusi viisaeeskirja rakendamiseks, viisanõuete ühtlustamiseks ja lihtsustamiseks ning viisalihtsustuskeskuste avamiseks Türgis; tuletab liikmesriikidele meelde nende kohustusi seoses assotsieerimislepinguga vastavalt Euroopa Liidu Kohtu 19. veebruari 2009. aasta otsusele Soysali kohtuasjas (6);

| 5. | tunneb heameelt välismaalasi ja rahvusvahelist kaitset käsitleva seaduseelnõu hiljutise vastuvõtmise üle ning eeldab, et kõnealuses õigusaktis käsitletakse esinevaid mureküsimusi, mis on seotud asüülimenetlusele juurdepääsu meelevaldse keelamise ning põgenike, asüülitaotlejate ja teiste potentsiaalselt kaitset vajavate inimeste tagasisaatmise tava jätkumisega; rõhutab, kui oluline on viia rahvusvaheliste standarditega kooskõlla kinnipidamiseeskirjad, mille Euroopa Inimõiguste Kohus tunnistas õigusevastaseks kohtuasjas Abdolkhani ja Karimina vs Türgi; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt välismaalasi ja rahvusvahelist kaitset käsitleva seaduseelnõu hiljutise vastuvõtmise üle ning eeldab, et kõnealuses õigusaktis käsitletakse esinevaid mureküsimusi, mis on seotud asüülimenetlusele juurdepääsu meelevaldse keelamise ning põgenike, asüülitaotlejate ja teiste potentsiaalselt kaitset vajavate inimeste tagasisaatmise tava jätkumisega; rõhutab, kui oluline on viia rahvusvaheliste standarditega kooskõlla kinnipidamiseeskirjad, mille Euroopa Inimõiguste Kohus tunnistas õigusevastaseks kohtuasjas Abdolkhani ja Karimina vs Türgi;

Kopenhaageni kriteeriumide täitmine

| 6. | avaldab Türgi põhiseaduslikule lepituskomiteele kiitust pühendumise eest uue põhiseaduse koostamisele ning kodanikuühiskonnaga kaasava konsulteerimise eest viisil, mis kajastab Türgi ühiskonna mitmekesisust; väljendab muret komitee siiani aeglaste edusammude pärast; ergutab komiteed tööd jätkama ning tegelema kaasavalt, esinduslikult ja kollegiaalselt ning kooskõlas ELi kriteeriumide ja väärtustega selliste põhiküsimustega nagu a) võimude lahusus ning nõuetekohased kontrolli- ja tasakaalumehhanismid; b) riigi, ühiskonna ja usu vaheliste suhete täpsustamine; c) kaasava juhtimissüsteemi kasutuselevõtt, mis tagab kõigi kodanike inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning d) kodakondsuse kaasava idee sõnastamine; kutsub kõiki asjaomaseid poliitilisi erakondi ja osalejaid järgima uue põhiseaduse üle läbirääkimiste pidamisel konstruktiivset lähenemisviisi; on arvamusel, et Veneetsia komisjoni kaasamine ja temaga peetav dialoog annaks positiivseid tulemusi ning toetaks põhiseaduse protsessi; |
| --- | --- |

6.

avaldab Türgi põhiseaduslikule lepituskomiteele kiitust pühendumise eest uue põhiseaduse koostamisele ning kodanikuühiskonnaga kaasava konsulteerimise eest viisil, mis kajastab Türgi ühiskonna mitmekesisust; väljendab muret komitee siiani aeglaste edusammude pärast; ergutab komiteed tööd jätkama ning tegelema kaasavalt, esinduslikult ja kollegiaalselt ning kooskõlas ELi kriteeriumide ja väärtustega selliste põhiküsimustega nagu a) võimude lahusus ning nõuetekohased kontrolli- ja tasakaalumehhanismid; b) riigi, ühiskonna ja usu vaheliste suhete täpsustamine; c) kaasava juhtimissüsteemi kasutuselevõtt, mis tagab kõigi kodanike inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning d) kodakondsuse kaasava idee sõnastamine; kutsub kõiki asjaomaseid poliitilisi erakondi ja osalejaid järgima uue põhiseaduse üle läbirääkimiste pidamisel konstruktiivset lähenemisviisi; on arvamusel, et Veneetsia komisjoni kaasamine ja temaga peetav dialoog annaks positiivseid tulemusi ning toetaks põhiseaduse protsessi;

| 7. | rõhutab, et vaja on teha edasisi edusamme 2010. aastal vastu võetud põhiseadusmuudatuste rakendamisel, eelkõige isikuandmete kaitset ja sõjaväe kohtusüsteemi käsitlevate ning soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks vajalikke võrdsete võimaluste loomise toetusmeetmeid kehtestavate õigusaktide vastuvõtmisel; märgib, et Türgi justiitsministri ja tema asekantsleri osalemine ja volitused kohtunike ja prokuröride kõrges nõukogus panevad tõsiselt muretsema kohtusüsteemi sõltumatuse pärast; väljendab heameelt 2010. aastal tehtud põhiseadusmuudatuste kohaselt jõustunud õigusaktide üle, mis annavad üksikisikule õiguse pöörduda konstitutsioonikohtu poole; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et vaja on teha edasisi edusamme 2010. aastal vastu võetud põhiseadusmuudatuste rakendamisel, eelkõige isikuandmete kaitset ja sõjaväe kohtusüsteemi käsitlevate ning soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks vajalikke võrdsete võimaluste loomise toetusmeetmeid kehtestavate õigusaktide vastuvõtmisel; märgib, et Türgi justiitsministri ja tema asekantsleri osalemine ja volitused kohtunike ja prokuröride kõrges nõukogus panevad tõsiselt muretsema kohtusüsteemi sõltumatuse pärast; väljendab heameelt 2010. aastal tehtud põhiseadusmuudatuste kohaselt jõustunud õigusaktide üle, mis annavad üksikisikule õiguse pöörduda konstitutsioonikohtu poole;

| 8. | kinnitab uuesti Türgi Suure Rahvuskogu olulist rolli Türgi demokraatliku süsteemi keskpunktina ja rõhutab, kui oluline on, et kõik erakonnad toetaksid reformiprotsessi ja pühenduksid sellele, eelkõige seoses väärtusliku õigusraamistikuga, et kaitsta ja edendada kõikide kogukondade ja kodanike põhiõigusi ning alandada 10 % künnist Türgi Suures Rahvuskogus esindatuse puhul; tunnustab Türgi inimõiguste uurimiskomisjoni tööd ja nõuab, et ELiga ühtlustamise komisjon edendaks õigusloomeprotsessi käigus uue seadusandluse vastavusseviimist liidu acquis' ja Euroopa standarditega; |
| --- | --- |

8.

kinnitab uuesti Türgi Suure Rahvuskogu olulist rolli Türgi demokraatliku süsteemi keskpunktina ja rõhutab, kui oluline on, et kõik erakonnad toetaksid reformiprotsessi ja pühenduksid sellele, eelkõige seoses väärtusliku õigusraamistikuga, et kaitsta ja edendada kõikide kogukondade ja kodanike põhiõigusi ning alandada 10 % künnist Türgi Suures Rahvuskogus esindatuse puhul; tunnustab Türgi inimõiguste uurimiskomisjoni tööd ja nõuab, et ELiga ühtlustamise komisjon edendaks õigusloomeprotsessi käigus uue seadusandluse vastavusseviimist liidu acquis' ja Euroopa standarditega;

| 9. | toonitab, et Türgi kohtusüsteemi reform on kesksel kohal Türgi demokraatliku konsolideerimise alastes jõupingutustes ning vältimatu eeltingimus Türgi moderniseerimiseks, ja et sellise reformi tulemusel peab tekkima kaasaegne, tõhus, täielikult sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem, mis tagaks nõuetekohase kohtumenetluse kõigile kodanikele; peab tervitatavaks kolmandat kohtusüsteemi reformipaketti, mis on kohtusüsteemi ja põhiõiguste valdkonna ulatuslikus reformiprotsessis suur samm edasi; toonitab siiski, kui ülimalt oluline on jätkata reformi seeläbi, et a) käsitletakse kuriteo ülemääraselt laia määratlemist ning eelkõige seda, mis on terroriakt karistusseadustiku või terrorismivastase seaduse tähenduses, arvestades, et tuleks võimalikult kiiresti hakata selgelt eristama ühelt poolt terrorismi propageerimist ja vägivallale õhutamist ning teiselt poolt vägivallatute mõtete väljendamist, mis on täielikus kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga, et tagada sõnavabadus, kogunemisvabadus – sealhulgas tudengiprotestid – ja ühinemisvabadus; b) käsitletakse kohtueelse vangistuse ülemääraselt pikka kestust; c) käsitletakse vajadust tagada kaitseadvokaatidele täielik juurdepääs süüdistustoimikutele; d) kehtestatakse kriteeriumid tõendusmaterjali kvaliteedi ja järjepidevuse edendamiseks ning e) vaadatakse läbi erikohtute osa ja ulatus; tunneb sellega seoses heameelt neljanda reformipaketi vastuvõtmise üle Türgi Suure Rahvuskogu poolt ning jääb ootama selle kiiret rakendamist; |
| --- | --- |

9.

toonitab, et Türgi kohtusüsteemi reform on kesksel kohal Türgi demokraatliku konsolideerimise alastes jõupingutustes ning vältimatu eeltingimus Türgi moderniseerimiseks, ja et sellise reformi tulemusel peab tekkima kaasaegne, tõhus, täielikult sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem, mis tagaks nõuetekohase kohtumenetluse kõigile kodanikele; peab tervitatavaks kolmandat kohtusüsteemi reformipaketti, mis on kohtusüsteemi ja põhiõiguste valdkonna ulatuslikus reformiprotsessis suur samm edasi; toonitab siiski, kui ülimalt oluline on jätkata reformi seeläbi, et a) käsitletakse kuriteo ülemääraselt laia määratlemist ning eelkõige seda, mis on terroriakt karistusseadustiku või terrorismivastase seaduse tähenduses, arvestades, et tuleks võimalikult kiiresti hakata selgelt eristama ühelt poolt terrorismi propageerimist ja vägivallale õhutamist ning teiselt poolt vägivallatute mõtete väljendamist, mis on täielikus kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga, et tagada sõnavabadus, kogunemisvabadus – sealhulgas tudengiprotestid – ja ühinemisvabadus; b) käsitletakse kohtueelse vangistuse ülemääraselt pikka kestust; c) käsitletakse vajadust tagada kaitseadvokaatidele täielik juurdepääs süüdistustoimikutele; d) kehtestatakse kriteeriumid tõendusmaterjali kvaliteedi ja järjepidevuse edendamiseks ning e) vaadatakse läbi erikohtute osa ja ulatus; tunneb sellega seoses heameelt neljanda reformipaketi vastuvõtmise üle Türgi Suure Rahvuskogu poolt ning jääb ootama selle kiiret rakendamist;

| 10. | rõhutab, kui oluline on pakkuda inimõiguste kaitsjatele tulemuslikku kaitset; juhib sellega seoses eelkõige tähelepanu Pinar Selaki kohtumenetlusele, mis on kestnud juba peaaegu 15 aastat ja mille tulemuseks on hoolimata kolmest õigeksmõistvast otsusest eluaegne vanglakaristus, mille mõistis 24. jaanuaril 2013 Istanbuli kriminaalkohus nr 12; on seisukohal, et see kohtumenetlus on näide Türgi kohtusüsteemi puudujääkidest; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, kui oluline on pakkuda inimõiguste kaitsjatele tulemuslikku kaitset; juhib sellega seoses eelkõige tähelepanu Pinar Selaki kohtumenetlusele, mis on kestnud juba peaaegu 15 aastat ja mille tulemuseks on hoolimata kolmest õigeksmõistvast otsusest eluaegne vanglakaristus, mille mõistis 24. jaanuaril 2013 Istanbuli kriminaalkohus nr 12; on seisukohal, et see kohtumenetlus on näide Türgi kohtusüsteemi puudujääkidest;

| 11. | peab tervitatavaks kriminaalmenetluse seadustiku ning karistus- ja julgeolekumeetmete täideviimise seaduse muutmist, mis võimaldab kasutada kohtutes lisaks türgi keelele ka muid keeli, ning ootab uute eeskirjade kiiret rakendamist; väljendab heameelt 19. jaanuaril 2013 jõustunud seaduse üle, mis käsitleb hüvituse maksmist pika kestusega kohtumenetluse ning kohtuotsuste hilinenud või osalise täideviimise või täideviimata jätmise eest, ning loodab, et see kavandatud riigisisene meede vähendab Türgi vastaste süüdistuste määra Euroopa Inimõiguste Kohtus; |
| --- | --- |

11.

peab tervitatavaks kriminaalmenetluse seadustiku ning karistus- ja julgeolekumeetmete täideviimise seaduse muutmist, mis võimaldab kasutada kohtutes lisaks türgi keelele ka muid keeli, ning ootab uute eeskirjade kiiret rakendamist; väljendab heameelt 19. jaanuaril 2013 jõustunud seaduse üle, mis käsitleb hüvituse maksmist pika kestusega kohtumenetluse ning kohtuotsuste hilinenud või osalise täideviimise või täideviimata jätmise eest, ning loodab, et see kavandatud riigisisene meede vähendab Türgi vastaste süüdistuste määra Euroopa Inimõiguste Kohtus;

| 12. | väljendab muret käimasolevate kohtumenetluste ja kohtueelse vangistuse pika kestuse pärast, mis mõjutab aktiviste, juriste ja ajakirjanikke ning opositsioonierakondade liikmeid, ning märgib, et see kujutab endast sekkumist seaduslikku poliitilisse tegevusse ning poliitilise ühinemise ja poliitikas osalemise õigusesse; väljendab heameelt Türgi Suure Rahvuskogu otsuse üle kaotada Türgi valitsuse poolt 2005. aastal loodud erikohtud, kuid peab kahetsusväärseks, et nende kohtute sulgemine ei mõjuta käimasolevaid menetlusi; |
| --- | --- |

12.

väljendab muret käimasolevate kohtumenetluste ja kohtueelse vangistuse pika kestuse pärast, mis mõjutab aktiviste, juriste ja ajakirjanikke ning opositsioonierakondade liikmeid, ning märgib, et see kujutab endast sekkumist seaduslikku poliitilisse tegevusse ning poliitilise ühinemise ja poliitikas osalemise õigusesse; väljendab heameelt Türgi Suure Rahvuskogu otsuse üle kaotada Türgi valitsuse poolt 2005. aastal loodud erikohtud, kuid peab kahetsusväärseks, et nende kohtute sulgemine ei mõjuta käimasolevaid menetlusi;

| 13. | märgib, et sallivas kultuuris tuleks vähemuste õigusi täielikult tunnustada; ootab nõuetekohase kohtumenetluse rakendamist seoses prokuröri edasikaebusega muuta kehtetuks Hrant Dinki mõrva asjas 2012. aastal vastu võetud otsus, milles osaliselt tuginetakse väitele, et mõrva pani toime organisatsioon; |
| --- | --- |

13.

märgib, et sallivas kultuuris tuleks vähemuste õigusi täielikult tunnustada; ootab nõuetekohase kohtumenetluse rakendamist seoses prokuröri edasikaebusega muuta kehtetuks Hrant Dinki mõrva asjas 2012. aastal vastu võetud otsus, milles osaliselt tuginetakse väitele, et mõrva pani toime organisatsioon;

| 14. | palub Türgi valitsusel kohtumenetluste tõhususe suurendamiseks ja kohtuasjade kuhjumise probleemi lahendamiseks muuta oma piirkondlikud apellatsioonikohtud, mis pidid seaduse järgi hakkama toimima 2007. aasta juunis, toimivaks nii ruttu kui võimalik ning keskenduda sellel eesmärgil kohtunike ja prokuröride koolitusele; |
| --- | --- |

14.

palub Türgi valitsusel kohtumenetluste tõhususe suurendamiseks ja kohtuasjade kuhjumise probleemi lahendamiseks muuta oma piirkondlikud apellatsioonikohtud, mis pidid seaduse järgi hakkama toimima 2007. aasta juunis, toimivaks nii ruttu kui võimalik ning keskenduda sellel eesmärgil kohtunike ja prokuröride koolitusele;

| 15. | märgib, et parlamendi ajutine delegatsioon Türgis ajakirjanike üle peetavate protsesside jälgimiseks jätkab ajakirjanike üle peetavate protsesside ja kohtusüsteemi reformide elluviimise jälgimist Türgis, pöörates tähelepanu sõna- ja ajakirjandusvabadusele; |
| --- | --- |

15.

märgib, et parlamendi ajutine delegatsioon Türgis ajakirjanike üle peetavate protsesside jälgimiseks jätkab ajakirjanike üle peetavate protsesside ja kohtusüsteemi reformide elluviimise jälgimist Türgis, pöörates tähelepanu sõna- ja ajakirjandusvabadusele;

| 16. | ärgitab Türgit kiitma heaks ELi inimõiguste tegevuskava, mille on ette valmistanud Türgi justiitsministeerium koos Euroopa Nõukoguga ning mis põhineb Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikal, et lahendada küsimused, mis on kerkinud üles Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtulahendites, kus leiti, et Türgi on rikkunud Euroopa Inimõiguste Konventsiooni sätteid, ning nõuab selle rakendamist; toetab justiitsministeeriumit ning kohtunike ja prokuröride kõrget nõukogu nende püüdluses koolitada kohtunikke ja prokuröre inimõiguste küsimustes; tervitab asjaolu, et kohtunike ja prokuröride kõrge nõukogu on määranud kindlaks uued kohtunike ja prokuröride hindamiskriteeriumid, milles võetakse arvesse Euroopa Inimõiguste Konventsiooni sätete ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtulahendite täitmist; |
| --- | --- |

16.

ärgitab Türgit kiitma heaks ELi inimõiguste tegevuskava, mille on ette valmistanud Türgi justiitsministeerium koos Euroopa Nõukoguga ning mis põhineb Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikal, et lahendada küsimused, mis on kerkinud üles Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtulahendites, kus leiti, et Türgi on rikkunud Euroopa Inimõiguste Konventsiooni sätteid, ning nõuab selle rakendamist; toetab justiitsministeeriumit ning kohtunike ja prokuröride kõrget nõukogu nende püüdluses koolitada kohtunikke ja prokuröre inimõiguste küsimustes; tervitab asjaolu, et kohtunike ja prokuröride kõrge nõukogu on määranud kindlaks uued kohtunike ja prokuröride hindamiskriteeriumid, milles võetakse arvesse Euroopa Inimõiguste Konventsiooni sätete ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtulahendite täitmist;

| 17. | palub Türgil uuesti kinnitada võetud kohustust võidelda karistamatuse vastu, suurendada jõupingutusi Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudiga ühinemiseks ning viia riigisisesed õigusaktid täielikku kooskõlla kõigi Rooma statuudi raames võetavate kohustustega, sealhulgas lisades sätted Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga tehtava kiire ja täieliku koostöö kohta; |
| --- | --- |

17.

palub Türgil uuesti kinnitada võetud kohustust võidelda karistamatuse vastu, suurendada jõupingutusi Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudiga ühinemiseks ning viia riigisisesed õigusaktid täielikku kooskõlla kõigi Rooma statuudi raames võetavate kohustustega, sealhulgas lisades sätted Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga tehtava kiire ja täieliku koostöö kohta;

| 18. | tuletab meelde, et sõnavabadus ja meedia pluralism, sealhulgas internetis, on peamised Euroopa põhiväärtused, ja et tõeliselt demokraatlik ühiskond vajab ehtsat sõnavabadust, sh teisitimõtlemise õigust; rõhutab avalike meediakanalite erilist rolli demokraatia tugevdamisel ja palub ametivõimudel tagada nende sõltumatus, kestlikkus ja vastavus Euroopa Liidu standarditele; rõhutab veel kord, kui tähtis on tühistada õigusaktid, mis võimaldavad määrata meediale ebaproportsionaalselt suuri haldustrahve, mille tagajärjeks on mõnel juhul meediaväljaande sulgemine või enesetsensuur, ning et kiiresti on vaja läbi viia interneti seaduse reform; rõhutab, kui tähtis on lahendada põhivabaduste piirangute probleem laiemas õigusriigi kontekstis, seda nii seaduse sõnastuse kui ka kohaldamise mõttes; tunneb muret eelkõige selle pärast, et karistusseadustikku ja terrorismivastast seadust kasutatakse süüdistuse esitamiseks rahumeelsete avalduste eest, kui arvatakse, et need on tehtud terroriorganisatsioonide eesmärkide toetamiseks; toonitab, et tuleb muuta Türgi põhiseaduse artikleid 26 ja 28, mis piiravad sõnavabadust riikliku julgeoleku, avaliku korra ja riigisisese ühtsuse alusel; kordab seetõttu oma varasemat üleskutset Türgi valitsusele viia lõpule sõnavabaduse õigusraamistiku läbivaatamine ja viia see viivitamatult vastavusse Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikaga; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et sõnavabadus ja meedia pluralism, sealhulgas internetis, on peamised Euroopa põhiväärtused, ja et tõeliselt demokraatlik ühiskond vajab ehtsat sõnavabadust, sh teisitimõtlemise õigust; rõhutab avalike meediakanalite erilist rolli demokraatia tugevdamisel ja palub ametivõimudel tagada nende sõltumatus, kestlikkus ja vastavus Euroopa Liidu standarditele; rõhutab veel kord, kui tähtis on tühistada õigusaktid, mis võimaldavad määrata meediale ebaproportsionaalselt suuri haldustrahve, mille tagajärjeks on mõnel juhul meediaväljaande sulgemine või enesetsensuur, ning et kiiresti on vaja läbi viia interneti seaduse reform; rõhutab, kui tähtis on lahendada põhivabaduste piirangute probleem laiemas õigusriigi kontekstis, seda nii seaduse sõnastuse kui ka kohaldamise mõttes; tunneb muret eelkõige selle pärast, et karistusseadustikku ja terrorismivastast seadust kasutatakse süüdistuse esitamiseks rahumeelsete avalduste eest, kui arvatakse, et need on tehtud terroriorganisatsioonide eesmärkide toetamiseks; toonitab, et tuleb muuta Türgi põhiseaduse artikleid 26 ja 28, mis piiravad sõnavabadust riikliku julgeoleku, avaliku korra ja riigisisese ühtsuse alusel; kordab seetõttu oma varasemat üleskutset Türgi valitsusele viia lõpule sõnavabaduse õigusraamistiku läbivaatamine ja viia see viivitamatult vastavusse Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikaga;

| 19. | võtab teadmiseks OSCE meediavabaduse esindaja mure, mis puudutab ajakirjanike kohtuprotsesside ja vanglates peetavate ajakirjanike paljusust, ning kutsub Türgi valitsust üles tagama, et kohtumenetlused toimuksid läbipaistvalt ning peetaks kinni kaitsealuste nõuetekohastest kinnipidamistingimustest ja menetlusõigustest; |
| --- | --- |

19.

võtab teadmiseks OSCE meediavabaduse esindaja mure, mis puudutab ajakirjanike kohtuprotsesside ja vanglates peetavate ajakirjanike paljusust, ning kutsub Türgi valitsust üles tagama, et kohtumenetlused toimuksid läbipaistvalt ning peetaks kinni kaitsealuste nõuetekohastest kinnipidamistingimustest ja menetlusõigustest;

| 20. | tunneb muret asjaolu pärast, et Türgi õigusaktis, mis käsitleb raadio- ja teleettevõtete asutamist ja nende edastusteenuseid, sisalduvad piirangud, mis ei ole kooskõlas ELi audiovisuaalmeedia teenuste direktiiviga; |
| --- | --- |

20.

tunneb muret asjaolu pärast, et Türgi õigusaktis, mis käsitleb raadio- ja teleettevõtete asutamist ja nende edastusteenuseid, sisalduvad piirangud, mis ei ole kooskõlas ELi audiovisuaalmeedia teenuste direktiiviga;

| 21. | märgib murelikult, et enamik meediast kuulub suurtele konglomeraatidele ja on neis keskendunud, ja et neil konglomeraatidel on ulatuslikud ärihuvid; kordab oma üleskutset võtta vastu uus meediaseadus, mis muu hulgas käsitleks ka sõltumatuse, omandi ja haldusjärelevalve küsimusi; |
| --- | --- |

21.

märgib murelikult, et enamik meediast kuulub suurtele konglomeraatidele ja on neis keskendunud, ja et neil konglomeraatidel on ulatuslikud ärihuvid; kordab oma üleskutset võtta vastu uus meediaseadus, mis muu hulgas käsitleks ka sõltumatuse, omandi ja haldusjärelevalve küsimusi;

| 22. | ergutab Türgit looma riiklikku ennetusmehhanismi, mida nõuti 2011. aastal ratifitseeritud piinamisvastase konventsiooni fakultatiivprotokollis, et kaotada täielikult piinamine ja väärkohtlemine julgeolekujõudude poolt; |
| --- | --- |

22.

ergutab Türgit looma riiklikku ennetusmehhanismi, mida nõuti 2011. aastal ratifitseeritud piinamisvastase konventsiooni fakultatiivprotokollis, et kaotada täielikult piinamine ja väärkohtlemine julgeolekujõudude poolt;

| 23. | palub Türgil kooskõlas Veneetsia komisjoni soovitustega näha põhiseaduslikud piirangud ette ainult nendele erakondadele, kes propageerivad vägivalla kasutamist kui põhiseadusliku korra kukutamise vahendit; |
| --- | --- |

23.

palub Türgil kooskõlas Veneetsia komisjoni soovitustega näha põhiseaduslikud piirangud ette ainult nendele erakondadele, kes propageerivad vägivalla kasutamist kui põhiseadusliku korra kukutamise vahendit;

| 24. | toetab täielikult komisjoni uut lähenemisviisi, mille kohaselt õigussüsteemi ja põhiõiguste ning justiits- ja siseasjade peatükid avatakse läbirääkimiste protsessi algul ja suletakse need kõige viimasena; rõhutab, et ametlikud näitajad annaksid selge tegevuskava ja kiirendaksid reformiprotsessi; kutsub seetõttu nõukogu üles tegema uusi jõupingutusi 23. ja 24. peatüki avamiseks; |
| --- | --- |

24.

toetab täielikult komisjoni uut lähenemisviisi, mille kohaselt õigussüsteemi ja põhiõiguste ning justiits- ja siseasjade peatükid avatakse läbirääkimiste protsessi algul ja suletakse need kõige viimasena; rõhutab, et ametlikud näitajad annaksid selge tegevuskava ja kiirendaksid reformiprotsessi; kutsub seetõttu nõukogu üles tegema uusi jõupingutusi 23. ja 24. peatüki avamiseks;

| 25. | peab tervitatavaks Türgi ombudsmani seadust ja esimese peaombudsmani määramist, kes tagab oma otsustega selle institutsiooni usaldusväärsuse; rõhutab, et peaombudsman peaks edendama avalikkuse usaldust avalike teenuste läbipaistvuse ja nende eest võetava vastutuse vastu; tuletab meelde, et peaombudsman ning ombudsmani juhatuse liikmed tuleks valida kandidaatide seast, kes on erapooletud; palub ombudsmani ameti haldusnõukogul tagada sisemise otsustusprotsessi reguleerimise kaudu institutsiooni sõltumatus ja erapooletus; |
| --- | --- |

25.

peab tervitatavaks Türgi ombudsmani seadust ja esimese peaombudsmani määramist, kes tagab oma otsustega selle institutsiooni usaldusväärsuse; rõhutab, et peaombudsman peaks edendama avalikkuse usaldust avalike teenuste läbipaistvuse ja nende eest võetava vastutuse vastu; tuletab meelde, et peaombudsman ning ombudsmani juhatuse liikmed tuleks valida kandidaatide seast, kes on erapooletud; palub ombudsmani ameti haldusnõukogul tagada sisemise otsustusprotsessi reguleerimise kaudu institutsiooni sõltumatus ja erapooletus;

| 26. | ärgitab Türgit jätkama tsiviiljärelevalve protsessi julgeolekujõudude üle; nõuab provintside valitsuste seaduse muutmist, et anda tsiviilametivõimudele laiem ülevaade sõjalistest operatsioonidest ja sandarmeeria õiguskaitsealasest tegevusest; rõhutab, kui tähtis on õiguskaitse valdkonda kuuluvate kaebustega tegeleva sõltumatu agentuuri loomine, et uurida inimõiguste rikkumisi, väärkohtlemist ja Türgi õiguskaitseasutuste võimalikke õigusrikkumisi käsitlevaid kaebusi; on seisukohal, et tuleb reformida kõrgema sõjaväenõukogu koosseisu ja volitusi sätestavaid õigusnorme; |
| --- | --- |

26.

ärgitab Türgit jätkama tsiviiljärelevalve protsessi julgeolekujõudude üle; nõuab provintside valitsuste seaduse muutmist, et anda tsiviilametivõimudele laiem ülevaade sõjalistest operatsioonidest ja sandarmeeria õiguskaitsealasest tegevusest; rõhutab, kui tähtis on õiguskaitse valdkonda kuuluvate kaebustega tegeleva sõltumatu agentuuri loomine, et uurida inimõiguste rikkumisi, väärkohtlemist ja Türgi õiguskaitseasutuste võimalikke õigusrikkumisi käsitlevaid kaebusi; on seisukohal, et tuleb reformida kõrgema sõjaväenõukogu koosseisu ja volitusi sätestavaid õigusnorme;

| 27. | märgib, et „Sledgehammeri” kohtuasjas määras esimese astme kohus 324 kahtlustatavale pärast pikka eeluurimisvangistust 13–20 aastased vanglakaristused; rõhutab, et uurimistes, mida viiakse läbi väidetavate riigipöörde plaanide asjus, nagu „Ergenekoni” ja „Sledgehammeri” kohtuasjus, ja kurdi organisatsiooni KCK (Koma Civakên Kurdistan – Kurdistani kogukondade liit) uurimises tuleb demonstreerida Türgi demokraatlike institutsioonide ja kohtusüsteemi tugevust ning nõuetekohast, sõltumatut, erapooletut ja läbipaistvat toimimist, samuti nende kindlat ja tingimusteta pühendumist põhiõiguste austamisele; on mures väidete pärast, nagu oleks neis kohtuasjus süüdistatavate vastu kasutatud vastuolulisi tõendeid; peab kahetsusväärseks asjaolu, et neid kohtuasju on varjutanud mure nende ülemääraselt suure ulatuse ja kohtumenetluse puudujääkide pärast, ja tunneb muret kahjuliku mõju pärast ühiskonnale; |
| --- | --- |

27.

märgib, et „Sledgehammeri” kohtuasjas määras esimese astme kohus 324 kahtlustatavale pärast pikka eeluurimisvangistust 13–20 aastased vanglakaristused; rõhutab, et uurimistes, mida viiakse läbi väidetavate riigipöörde plaanide asjus, nagu „Ergenekoni” ja „Sledgehammeri” kohtuasjus, ja kurdi organisatsiooni KCK (Koma Civakên Kurdistan – Kurdistani kogukondade liit) uurimises tuleb demonstreerida Türgi demokraatlike institutsioonide ja kohtusüsteemi tugevust ning nõuetekohast, sõltumatut, erapooletut ja läbipaistvat toimimist, samuti nende kindlat ja tingimusteta pühendumist põhiõiguste austamisele; on mures väidete pärast, nagu oleks neis kohtuasjus süüdistatavate vastu kasutatud vastuolulisi tõendeid; peab kahetsusväärseks asjaolu, et neid kohtuasju on varjutanud mure nende ülemääraselt suure ulatuse ja kohtumenetluse puudujääkide pärast, ja tunneb muret kahjuliku mõju pärast ühiskonnale;

| 28. | peab tervitatavaks seadust, mis asutab Türgi riikliku inimõiguste institutsiooni; nõuab selle viivitamatut rakendamist, et edendada ja jälgida rahvusvaheliste inimõiguste standardite tõhusat rakendamist; rõhutab, kui vajalik on kasutada kõiki ELi inimõiguste valdkonnas instrumente selleks, et aktiivselt toetada Türgi riikliku inimõiguste institutsiooni rajamist, selle nõuetekohast toimimist ning kodanikuühiskonna organisatsioonide mõjuvõimu suurendamist; |
| --- | --- |

28.

peab tervitatavaks seadust, mis asutab Türgi riikliku inimõiguste institutsiooni; nõuab selle viivitamatut rakendamist, et edendada ja jälgida rahvusvaheliste inimõiguste standardite tõhusat rakendamist; rõhutab, kui vajalik on kasutada kõiki ELi inimõiguste valdkonnas instrumente selleks, et aktiivselt toetada Türgi riikliku inimõiguste institutsiooni rajamist, selle nõuetekohast toimimist ning kodanikuühiskonna organisatsioonide mõjuvõimu suurendamist;

| 29. | rõhutab aktiivsete ja sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide olulisust demokraatia jaoks; toonitab, kui tähtis on dialoog kodanikuühiskonna organisatsioonidega, ning rõhutab nende üliolulist rolli paremale piirkondlikule sotsiaal- ja poliitilisi küsimusi käsitlevale koostööle kaasa aitamises; tunneb seepärast muret, et kodanikuühiskonna organisatsioonidele määratakse jätkuvalt trahve, tehakse haldustakistusi ja nende suhtes algatatakse lõpetamismenetlusi ning et konsulteerimine kodanikuühiskonna organisatsioonidega on ikka veel pigem erand, mitte reegel; peab kiiduväärseks Türgi valitsuse paranenud koostööd VVOdega, kuid nõuab nendega ulatuslikumat konsulteerimist poliitika kujundamisel, sealhulgas eri valdkondade poliitika ja õigusaktide väljatöötamisel ning asutuste tegevuse järelevalvel; |
| --- | --- |

29.

rõhutab aktiivsete ja sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide olulisust demokraatia jaoks; toonitab, kui tähtis on dialoog kodanikuühiskonna organisatsioonidega, ning rõhutab nende üliolulist rolli paremale piirkondlikule sotsiaal- ja poliitilisi küsimusi käsitlevale koostööle kaasa aitamises; tunneb seepärast muret, et kodanikuühiskonna organisatsioonidele määratakse jätkuvalt trahve, tehakse haldustakistusi ja nende suhtes algatatakse lõpetamismenetlusi ning et konsulteerimine kodanikuühiskonna organisatsioonidega on ikka veel pigem erand, mitte reegel; peab kiiduväärseks Türgi valitsuse paranenud koostööd VVOdega, kuid nõuab nendega ulatuslikumat konsulteerimist poliitika kujundamisel, sealhulgas eri valdkondade poliitika ja õigusaktide väljatöötamisel ning asutuste tegevuse järelevalvel;

| 30. | toonitab, et rohkem edusamme tuleb teha töö- ja ametiühingute õiguste valdkonnas; palub Türgil teha jätkuvalt tööd selle ala õigusaktidega, et tagada nende kooskõla ELi acquis' ja ILO konventsioonidega, eelkõige streigiõiguse ja kollektiivläbirääkimiste osas; toonitab, kui oluline on avada 19. peatükk, mis käsitleb sotsiaalpoliitikat ja tööhõivet; |
| --- | --- |

30.

toonitab, et rohkem edusamme tuleb teha töö- ja ametiühingute õiguste valdkonnas; palub Türgil teha jätkuvalt tööd selle ala õigusaktidega, et tagada nende kooskõla ELi acquis' ja ILO konventsioonidega, eelkõige streigiõiguse ja kollektiivläbirääkimiste osas; toonitab, kui oluline on avada 19. peatükk, mis käsitleb sotsiaalpoliitikat ja tööhõivet;

| 31. | peab tervitatavaks perekonna kaitse ja naistevastase vägivalla tõkestamise seadust; tunnustab riiklikku tegevuskava naistevastase vägivalla vastu võitlemiseks (2012–2015) ja rõhutab selle tõhusa rakendamise vajadust kogu riigis; kutsub perekonna ja sotsiaalpoliitika ministeeriumi üles jätkama jõupingutusi ohustatud naiste ja alaealiste turvakodude arvu suurendamiseks ja nende kvaliteedi parandamiseks; rõhutab, kui tähtis on pakkuda vägivalla ohvriks langenud naistele konkreetseid alternatiive ja võimalusi iseseisvaks eluks; tunnustab Türgis kõikidel tasanditel tehtavaid jõupingutusi võitluses nn aumõrvade, koduvägivalla ning sundabielude ja lapspruutide vastu, ning toonitab, kui oluline on täisleppimatus naistevastase vägivalla suhtes ning ennetusmeetmete järjepidev suurendamine; tunneb sellegipoolest muret asjaolu pärast, et jõupingutustele vaatamata esineb naistevastast vägivalda endiselt sageli, ja palub, et tuvastataks ning antaks kohtu alla need, kes ei kaitse ega abista ohvreid; toonitab, kui oluline on tegeleda naiste vaesusega ja naiste suurema sotsiaalse kaasatusega; kutsub ministeeriumit üles jätkama aktiivselt naiste õiguste, hariduse – sealhulgas soolise lõhe vähendamine keskhariduses – ja tööturul osalemise (mis on endiselt vähene) edendamist poliitikas ning riigisektori kõrgemal tasandil ja ka erasektoris, võttes vajaduse korral kasutusele reserveeritud kvoodid ja vaadates läbi teatavad konkreetsed õigusaktid, millega reguleeritakse tööhõivet Türgis; ergutab Türgi valitsust vaatama läbi erakonnaseaduse ja valimisseaduse, et muuta naiste kaasamine erakondade prioriteediks; märgib, et naiste tööhõive eesmärk aastaks 2023 on Türgis 35 %, samas kui strateegias „Euroopa 2020” on sama eesmärk 75 %; julgustab Türgit püüdlema naiste tööhõive osas julgemate eesmärkide poole; |
| --- | --- |

31.

peab tervitatavaks perekonna kaitse ja naistevastase vägivalla tõkestamise seadust; tunnustab riiklikku tegevuskava naistevastase vägivalla vastu võitlemiseks (2012–2015) ja rõhutab selle tõhusa rakendamise vajadust kogu riigis; kutsub perekonna ja sotsiaalpoliitika ministeeriumi üles jätkama jõupingutusi ohustatud naiste ja alaealiste turvakodude arvu suurendamiseks ja nende kvaliteedi parandamiseks; rõhutab, kui tähtis on pakkuda vägivalla ohvriks langenud naistele konkreetseid alternatiive ja võimalusi iseseisvaks eluks; tunnustab Türgis kõikidel tasanditel tehtavaid jõupingutusi võitluses nn aumõrvade, koduvägivalla ning sundabielude ja lapspruutide vastu, ning toonitab, kui oluline on täisleppimatus naistevastase vägivalla suhtes ning ennetusmeetmete järjepidev suurendamine; tunneb sellegipoolest muret asjaolu pärast, et jõupingutustele vaatamata esineb naistevastast vägivalda endiselt sageli, ja palub, et tuvastataks ning antaks kohtu alla need, kes ei kaitse ega abista ohvreid; toonitab, kui oluline on tegeleda naiste vaesusega ja naiste suurema sotsiaalse kaasatusega; kutsub ministeeriumit üles jätkama aktiivselt naiste õiguste, hariduse – sealhulgas soolise lõhe vähendamine keskhariduses – ja tööturul osalemise (mis on endiselt vähene) edendamist poliitikas ning riigisektori kõrgemal tasandil ja ka erasektoris, võttes vajaduse korral kasutusele reserveeritud kvoodid ja vaadates läbi teatavad konkreetsed õigusaktid, millega reguleeritakse tööhõivet Türgis; ergutab Türgi valitsust vaatama läbi erakonnaseaduse ja valimisseaduse, et muuta naiste kaasamine erakondade prioriteediks; märgib, et naiste tööhõive eesmärk aastaks 2023 on Türgis 35 %, samas kui strateegias „Euroopa 2020” on sama eesmärk 75 %; julgustab Türgit püüdlema naiste tööhõive osas julgemate eesmärkide poole;

| 32. | tunneb muret asjaolu pärast, et antidiskrimineerimist käsitlevas seaduseelnõus ei puudutata diskrimineerimist seksuaalse sättumuse ja identiteedi tõttu; rõhutab, et kiiresti on vaja täiendavaid diskrimineerimise vastaseid õigusnorme, samuti on vaja rajada diskrimineerimise tõkestamise ning soolise võrdõiguslikkuse tagamise institutsioon, et kaitsta üksikisikut etnilisel kuuluvusel, usulistel veendumustel, sool, seksuaalsel sättumusel või seksuaalsel identiteedil, vanusel või puudel põhineva diskrimineerimise eest; väljendab muret sageli esinevate rünnakute pärast transseksuaalide vastu ning homo-, bi- ja transseksuaalide puuduliku kaitse pärast vägivallaaktide eest; kutsub Türgit üles võitlema homofoobiaga ning võtma vastu tegevuskava täielikult võrdsete õiguste edendamiseks, sealhulgas õigus tööle, ning homo-, bi- ja transseksuaalide täielikuks aktsepteerimiseks; toonitab vajadust vihakuritegusid käsitlevate õigusaktide järele, mis hõlmaksid raskemaid karistusi mis tahes diskrimineerimisel põhinevate kuritegude eest; |
| --- | --- |

32.

tunneb muret asjaolu pärast, et antidiskrimineerimist käsitlevas seaduseelnõus ei puudutata diskrimineerimist seksuaalse sättumuse ja identiteedi tõttu; rõhutab, et kiiresti on vaja täiendavaid diskrimineerimise vastaseid õigusnorme, samuti on vaja rajada diskrimineerimise tõkestamise ning soolise võrdõiguslikkuse tagamise institutsioon, et kaitsta üksikisikut etnilisel kuuluvusel, usulistel veendumustel, sool, seksuaalsel sättumusel või seksuaalsel identiteedil, vanusel või puudel põhineva diskrimineerimise eest; väljendab muret sageli esinevate rünnakute pärast transseksuaalide vastu ning homo-, bi- ja transseksuaalide puuduliku kaitse pärast vägivallaaktide eest; kutsub Türgit üles võitlema homofoobiaga ning võtma vastu tegevuskava täielikult võrdsete õiguste edendamiseks, sealhulgas õigus tööle, ning homo-, bi- ja transseksuaalide täielikuks aktsepteerimiseks; toonitab vajadust vihakuritegusid käsitlevate õigusaktide järele, mis hõlmaksid raskemaid karistusi mis tahes diskrimineerimisel põhinevate kuritegude eest;

| 33. | nõuab tungivalt, et Türgi ametiasutused võtaksid tugevaid ja tõhusaid meetmeid, et võidelda antisemiitlike ilmingutega ja olla niiviisi kogu piirkonnale eeskujuks; |
| --- | --- |

33.

nõuab tungivalt, et Türgi ametiasutused võtaksid tugevaid ja tõhusaid meetmeid, et võidelda antisemiitlike ilmingutega ja olla niiviisi kogu piirkonnale eeskujuks;

| 34. | tervitab tõsiasja, et jätkuvalt rakendatakse uut õigusakti, millega muudetakse 2008. aasta sihtasutuste seadust ja laiendatakse mittemoslemi kogukondade omandiõiguste taastamist; kutsub asjassepuutuvaid asutusi abistama Süüria kogukonda selliste raskuste lahendamisel, mis on tekkinud seoses omandi- ja maa kinnistamise küsimustega; nõuab lahendust rooma katoliku kiriku arvukate kinnisvaraobjektide osas, mis on jätkuvalt riigi poolt konfiskeeritud; märgib, et edusammud on olnud eriti aeglased Alevi vähemuse õiguste laiendamise alal; tuletab meelde tungivat vajadust jätkata vajalikku ja üliolulist reformi mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabaduse vallas, eelkõige võimaldades usukogukondadel registreeruda juriidiliseks isikuks, kõrvaldades kõik vaimulike koolitamise, ametisse nimetamise ja ametijärglaste piirangud, tunnustades aleviitide pühakodasid ning täites Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohased otsused ja täites Veneetsia komisjoni soovitused; kutsub Türgit üles tagama, et Püha Gabrieli kloostrilt ei võeta tema maid ja et ta oleks täielikult kaitstud; on arvamusel, et usuasjade peadirektoraadi laiem koosseis, mis hõlmaks ka usuvähemuste esindajaid, võiks osutuda kasulikuks, sest nii edendataks kaasava ühiskonna ideed; kutsub Türgit üles kaotama riigisisestelt isikutunnistustelt viite usundile ning tagama, et usulises hariduses austatakse Türgi ühiskonna usulist mitmekesisust ja pluralismi; |
| --- | --- |

34.

tervitab tõsiasja, et jätkuvalt rakendatakse uut õigusakti, millega muudetakse 2008. aasta sihtasutuste seadust ja laiendatakse mittemoslemi kogukondade omandiõiguste taastamist; kutsub asjassepuutuvaid asutusi abistama Süüria kogukonda selliste raskuste lahendamisel, mis on tekkinud seoses omandi- ja maa kinnistamise küsimustega; nõuab lahendust rooma katoliku kiriku arvukate kinnisvaraobjektide osas, mis on jätkuvalt riigi poolt konfiskeeritud; märgib, et edusammud on olnud eriti aeglased Alevi vähemuse õiguste laiendamise alal; tuletab meelde tungivat vajadust jätkata vajalikku ja üliolulist reformi mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabaduse vallas, eelkõige võimaldades usukogukondadel registreeruda juriidiliseks isikuks, kõrvaldades kõik vaimulike koolitamise, ametisse nimetamise ja ametijärglaste piirangud, tunnustades aleviitide pühakodasid ning täites Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohased otsused ja täites Veneetsia komisjoni soovitused; kutsub Türgit üles tagama, et Püha Gabrieli kloostrilt ei võeta tema maid ja et ta oleks täielikult kaitstud; on arvamusel, et usuasjade peadirektoraadi laiem koosseis, mis hõlmaks ka usuvähemuste esindajaid, võiks osutuda kasulikuks, sest nii edendataks kaasava ühiskonna ideed; kutsub Türgit üles kaotama riigisisestelt isikutunnistustelt viite usundile ning tagama, et usulises hariduses austatakse Türgi ühiskonna usulist mitmekesisust ja pluralismi;

| 35. | tuletab meelde, et haridusel on keskne roll mitmekesise osalusühiskonna ülesehitamisel, mille aluseks on usukogukondade ja -vähemuste austamine; nõuab tungivalt, et Türgi valitsus pööraks erilist tähelepanu koolide õppematerjalidele, mis peaksid kajastama Türgi ühiskonna etnilist, usulist ja veendumuste mitmekesisust, kaotama diskrimineerimise ja eelarvamused ja soodustama kõigi usukogukondade ja vähemuste täielikku aktsepteerimist, ning rõhutab vajadust erapooletute õppematerjalide järele; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde, et haridusel on keskne roll mitmekesise osalusühiskonna ülesehitamisel, mille aluseks on usukogukondade ja -vähemuste austamine; nõuab tungivalt, et Türgi valitsus pööraks erilist tähelepanu koolide õppematerjalidele, mis peaksid kajastama Türgi ühiskonna etnilist, usulist ja veendumuste mitmekesisust, kaotama diskrimineerimise ja eelarvamused ja soodustama kõigi usukogukondade ja vähemuste täielikku aktsepteerimist, ning rõhutab vajadust erapooletute õppematerjalide järele;

| 36. | tervitab otsest poliitilist dialoogi, mida Türgi valitsus on hiljuti alustanud Abdullah Öcalaniga; leiab, et on tekkinud lootus läbirääkimiste võimalikkuse kohta, mis võib kaasa tuua ajaloolise kokkuleppe kurdi konflikti rahumeelseks ja demokraatlikuks lahendamiseks; ergutab seetõttu konflikti osapooli muutma kõnelused võimalikult kiiresti struktureeritud läbirääkimisteks; toonitab konstruktiivset rolli, mida peavad etendama kõik Türgi erakonnad, meedia ja kodanikuühiskond rahuprotsessi õnnestumiseks, ja kiidab erakondadeülest ja kodanikuühiskonna toetust nimetatud algatusele; märgib, et Türgi on jätkuvalt näidanud üles vastupanuvõimet Kurdistani Töölispartei (PKK) terrorirünnakute puhul; peab vajalikuks tõelist ja siirast poliitilist dialoogi ning kutsub Türgit üles tegema uusi jõupingutusi kurdi probleemile poliitilise lahenduse leidmiseks; palub kõigil poliitilistel jõududel tagada nõuetekohane poliitiline platvorm ja pidada konstruktiivseid läbirääkimisi kurdi küsimuse teemal, samuti palub lihtsustada põhiseaduse protsessi tegelikku avamist põhiõigustega seotud kaebustele, mis kajastab pluralismi Türgis ja milles kõik kodanikud võivad leida iseenda ja oma õiguste täielikku tunnustamist; palub kõigil poliitilistel jõududel töötada käsikäes süvendatud poliitilise dialoogi saavutamise ning kurdi päritolu kodanike jätkuva poliitilise, kultuurilise ja sotsiaalmajandusliku kaasamise ja osalemise nimel, et tagada õigus sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabadusele ning edendada kurdi päritolu kodanike rahumeelset kaasamist Türgi ühiskonda; tunneb heameelt uute õigusaktide üle, mis avavad võimaluse kasutada kohtumenetluses inimeste emakeelt ning positiivse arutelu üle kurdi keele kasutamise kohta hariduses; tuletab meelde, et poliitilise lahenduse aluseks saab olla üksnes tõeliselt demokraatlik kurdi probleemi arutelu, ning väljendab muret arvukate kohtuasjade pärast, mis on algatatud kurdi küsimust käsitlevate kirjanike ja ajakirjanike vastu, ja selle pärast, et seoses nn KCK (Koma Civakên Kurdistan – Kurdistani kogukondade liit) kohtuprotsessiga on kinni peetud mitmed kurdi poliitikud, linnapead ja linnavolikogude liikmed, ametiühingute liikmed, juristid, meeleavaldajad ning inimõiguste kaitsjad; toonitab, et tähtis on edendada kurdi probleemi käsitlemist demokraatlikes institutsioonides, eriti Türgi Suures Rahvuskogus; |
| --- | --- |

36.

tervitab otsest poliitilist dialoogi, mida Türgi valitsus on hiljuti alustanud Abdullah Öcalaniga; leiab, et on tekkinud lootus läbirääkimiste võimalikkuse kohta, mis võib kaasa tuua ajaloolise kokkuleppe kurdi konflikti rahumeelseks ja demokraatlikuks lahendamiseks; ergutab seetõttu konflikti osapooli muutma kõnelused võimalikult kiiresti struktureeritud läbirääkimisteks; toonitab konstruktiivset rolli, mida peavad etendama kõik Türgi erakonnad, meedia ja kodanikuühiskond rahuprotsessi õnnestumiseks, ja kiidab erakondadeülest ja kodanikuühiskonna toetust nimetatud algatusele; märgib, et Türgi on jätkuvalt näidanud üles vastupanuvõimet Kurdistani Töölispartei (PKK) terrorirünnakute puhul; peab vajalikuks tõelist ja siirast poliitilist dialoogi ning kutsub Türgit üles tegema uusi jõupingutusi kurdi probleemile poliitilise lahenduse leidmiseks; palub kõigil poliitilistel jõududel tagada nõuetekohane poliitiline platvorm ja pidada konstruktiivseid läbirääkimisi kurdi küsimuse teemal, samuti palub lihtsustada põhiseaduse protsessi tegelikku avamist põhiõigustega seotud kaebustele, mis kajastab pluralismi Türgis ja milles kõik kodanikud võivad leida iseenda ja oma õiguste täielikku tunnustamist; palub kõigil poliitilistel jõududel töötada käsikäes süvendatud poliitilise dialoogi saavutamise ning kurdi päritolu kodanike jätkuva poliitilise, kultuurilise ja sotsiaalmajandusliku kaasamise ja osalemise nimel, et tagada õigus sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabadusele ning edendada kurdi päritolu kodanike rahumeelset kaasamist Türgi ühiskonda; tunneb heameelt uute õigusaktide üle, mis avavad võimaluse kasutada kohtumenetluses inimeste emakeelt ning positiivse arutelu üle kurdi keele kasutamise kohta hariduses; tuletab meelde, et poliitilise lahenduse aluseks saab olla üksnes tõeliselt demokraatlik kurdi probleemi arutelu, ning väljendab muret arvukate kohtuasjade pärast, mis on algatatud kurdi küsimust käsitlevate kirjanike ja ajakirjanike vastu, ja selle pärast, et seoses nn KCK (Koma Civakên Kurdistan – Kurdistani kogukondade liit) kohtuprotsessiga on kinni peetud mitmed kurdi poliitikud, linnapead ja linnavolikogude liikmed, ametiühingute liikmed, juristid, meeleavaldajad ning inimõiguste kaitsjad; toonitab, et tähtis on edendada kurdi probleemi käsitlemist demokraatlikes institutsioonides, eriti Türgi Suures Rahvuskogus;

| 37. | tunneb heameelt algatuste üle, mille eesmärk on taasavada Büyükada saarel asuv Kreeka lastekodu ning teha sellest rahvusvaheline kultuurikeskus, ning toonitab, kui oluline on kaotada kõik takistused Halki seminari kiire taasavamise teelt; väljendab heameelt Türgi valitsuse deklaratsiooni üle avada Gökçeada (Imbrose) saarel Kreeka vähemuse kool, mis on positiivne samm Türgi Gökçeada (Imbrose) ja Bozcaada (Tenedose) saarte kahekultuurilisuse säilitamisel kooskõlas Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsiooniga 1625 (2008), ning ootab selle deklaratsiooni kiiret elluviimist; märgib siiski, et Kreeka vähemuse probleemide lahendamiseks, eriti seoses omandiõigusega, on vaja täiendavaid samme; |
| --- | --- |

37.

tunneb heameelt algatuste üle, mille eesmärk on taasavada Büyükada saarel asuv Kreeka lastekodu ning teha sellest rahvusvaheline kultuurikeskus, ning toonitab, kui oluline on kaotada kõik takistused Halki seminari kiire taasavamise teelt; väljendab heameelt Türgi valitsuse deklaratsiooni üle avada Gökçeada (Imbrose) saarel Kreeka vähemuse kool, mis on positiivne samm Türgi Gökçeada (Imbrose) ja Bozcaada (Tenedose) saarte kahekultuurilisuse säilitamisel kooskõlas Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsiooniga 1625 (2008), ning ootab selle deklaratsiooni kiiret elluviimist; märgib siiski, et Kreeka vähemuse probleemide lahendamiseks, eriti seoses omandiõigusega, on vaja täiendavaid samme;

| 38. | mõistab teravalt hukka Ankaras 1. veebruaril 2013. toimunud terrorirünnaku USA saatkonnale ja avaldab kaastunnet hukkunud Türgi kodaniku perekonnale; tuletab meelde, et kuigi tuleks riigi ja rahva turvalisuse kaitsmise nimel võtta täiendavaid meetmeid terrorismiga võitlemiseks, ei tohiks see toimuda inim- ja kodanikuõiguste arvelt; |
| --- | --- |

38.

mõistab teravalt hukka Ankaras 1. veebruaril 2013. toimunud terrorirünnaku USA saatkonnale ja avaldab kaastunnet hukkunud Türgi kodaniku perekonnale; tuletab meelde, et kuigi tuleks riigi ja rahva turvalisuse kaitsmise nimel võtta täiendavaid meetmeid terrorismiga võitlemiseks, ei tohiks see toimuda inim- ja kodanikuõiguste arvelt;

| 39. | kutsub Türgi ametivõime üles tagama 28. detsembril 2011. aastal Uluderes Șırnaki provintsis toimunud veresauna asjaolude täieliku väljaselgitamise ja toimepanijate kohtu alla andmise; |
| --- | --- |

39.

kutsub Türgi ametivõime üles tagama 28. detsembril 2011. aastal Uluderes Șırnaki provintsis toimunud veresauna asjaolude täieliku väljaselgitamise ja toimepanijate kohtu alla andmise;

| 40. | peab tervitatavaks stiimulisüsteeme investeeringute suurendamiseks ja majanduse edendamiseks Türgi kõige vähem arenenud piirkondades, sealhulgas riigi kaguosas, samuti Kagu-Anatoolia projekti jätkamist; võtab teadmiseks kõrgema halduskohtu (Danistay) kohtuotsuse Ilisu tammi ehitusloa tühistamise kohta, mis põhineb keskkonnamõju uuringutel ja kohaldataval õigusel; kutsub Türgi valitsust üles säilitama kõnealust arheoloogilist ja keskkonnapärandit, eelistades väiksemaid, ökoloogiliselt ja sotsiaalselt jätkusuutlikke projekte; |
| --- | --- |

40.

peab tervitatavaks stiimulisüsteeme investeeringute suurendamiseks ja majanduse edendamiseks Türgi kõige vähem arenenud piirkondades, sealhulgas riigi kaguosas, samuti Kagu-Anatoolia projekti jätkamist; võtab teadmiseks kõrgema halduskohtu (Danistay) kohtuotsuse Ilisu tammi ehitusloa tühistamise kohta, mis põhineb keskkonnamõju uuringutel ja kohaldataval õigusel; kutsub Türgi valitsust üles säilitama kõnealust arheoloogilist ja keskkonnapärandit, eelistades väiksemaid, ökoloogiliselt ja sotsiaalselt jätkusuutlikke projekte;

| 41. | kordab, et vaja on tugevdada ühtekuuluvust Türgi piirkondade, aga ka maa- ja linnapiirkondade vahel, et avada kogu elanikkonnale võimalused ning edendada majanduslikku ja sotsiaalset kaasamist; rõhutab hariduse erilist rolli ja vajadust tegeleda püsivate suurte piirkondlike erinevustega hariduse kvaliteedis ja õppurite arvus; nõuab samme, mis soodustaksid 22. peatüki (regionaalpoliitika) avamist; |
| --- | --- |

41.

kordab, et vaja on tugevdada ühtekuuluvust Türgi piirkondade, aga ka maa- ja linnapiirkondade vahel, et avada kogu elanikkonnale võimalused ning edendada majanduslikku ja sotsiaalset kaasamist; rõhutab hariduse erilist rolli ja vajadust tegeleda püsivate suurte piirkondlike erinevustega hariduse kvaliteedis ja õppurite arvus; nõuab samme, mis soodustaksid 22. peatüki (regionaalpoliitika) avamist;

| 42. | peab tervitatavaks lapse õigustega tegeleva ombudsmani nimetamist ning Türgi esimese laste õigusi käsitleva strateegia heakskiitmist; väljendab muret vaeste laste ebaproportsionaalselt suure osakaalu ja töötavate laste määra pärast, eelkõige maapiirkondades; toonitab, et laste vaesuse ja laste töö vastu võitlemiseks eelkõige põllumajandusliku hooajatöö puhul on vaja terviklikku strateegiat, ning et juurdepääsu haridusele on vaja edendada nii poiste kui ka tüdrukute jaoks; peab murettekitavaks asjaolu, et alaealiste kohtusüsteemi kohtute arv on vähenenud ja nõuab tungivalt, et Türgi näeks ette alternatiivsed lahendused alaealiste kinnipidamisele; kutsub Türgi valitsust üles jätkama tingimuste parandamist alaealiste kinnipidamiskohtades; tuletab meelde, kui tähtsad on õiguste kaitsmiseks ja kuritarvitamiste vältimiseks sõltumatu jälgimine ja kaitsemehhanismid; |
| --- | --- |

42.

peab tervitatavaks lapse õigustega tegeleva ombudsmani nimetamist ning Türgi esimese laste õigusi käsitleva strateegia heakskiitmist; väljendab muret vaeste laste ebaproportsionaalselt suure osakaalu ja töötavate laste määra pärast, eelkõige maapiirkondades; toonitab, et laste vaesuse ja laste töö vastu võitlemiseks eelkõige põllumajandusliku hooajatöö puhul on vaja terviklikku strateegiat, ning et juurdepääsu haridusele on vaja edendada nii poiste kui ka tüdrukute jaoks; peab murettekitavaks asjaolu, et alaealiste kohtusüsteemi kohtute arv on vähenenud ja nõuab tungivalt, et Türgi näeks ette alternatiivsed lahendused alaealiste kinnipidamisele; kutsub Türgi valitsust üles jätkama tingimuste parandamist alaealiste kinnipidamiskohtades; tuletab meelde, kui tähtsad on õiguste kaitsmiseks ja kuritarvitamiste vältimiseks sõltumatu jälgimine ja kaitsemehhanismid;

| 43. | tervitab üldise majanduskeskkonna paranemist Türgis, eriti Türgi uue äriseadustiku jõustumise tulemusel ning järjekindla toetuse tõttu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, mida pakub VKEde arendamise organisatsioon (KOSGEB); nõuab suuremat partnerlust Türgi ja ELi ettevõtete vahel; |
| --- | --- |

43.

tervitab üldise majanduskeskkonna paranemist Türgis, eriti Türgi uue äriseadustiku jõustumise tulemusel ning järjekindla toetuse tõttu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, mida pakub VKEde arendamise organisatsioon (KOSGEB); nõuab suuremat partnerlust Türgi ja ELi ettevõtete vahel;

| 44. | tuletab Türgile meelde, et kümned tuhanded ELi kodanikud ja elanikud, kes on langenud nn roheliste fondide pettuse ohvriks, ootavad ikka veel kompensatsiooni ja kutsub ametivõime üles võtma kõik vajalikud meetmed, et seda protsessi kiirendada; |
| --- | --- |

44.

tuletab Türgile meelde, et kümned tuhanded ELi kodanikud ja elanikud, kes on langenud nn roheliste fondide pettuse ohvriks, ootavad ikka veel kompensatsiooni ja kutsub ametivõime üles võtma kõik vajalikud meetmed, et seda protsessi kiirendada;

Heanaaberlike suhete arendamine

| 45. | märgib Türgi ja Kreeka jätkuvaid süvendatud jõupingutusi oma kahepoolsete suhete parandamiseks, sealhulgas kahepoolsete kohtumiste abil; peab kahetsusväärseks, et Türgi Suure Rahvuskogu kuulutatud casus belli ähvardust Kreeka vastu ei ole siiani tühistatud; kordab, et Türgi peab pühenduma ühemõtteliselt heanaaberlikele suhetele ning vaidluste rahumeelsele lahendamisele vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjale, pöördudes vajaduse korral Rahvusvahelise Kohtu poole; nõuab tungivalt, et Türgi valitsus lõpetaks korduvad Kreeka õhuruumi rikkumised ja Türgi sõjalennukite lennud Kreeka saarte kohal; |
| --- | --- |

45.

märgib Türgi ja Kreeka jätkuvaid süvendatud jõupingutusi oma kahepoolsete suhete parandamiseks, sealhulgas kahepoolsete kohtumiste abil; peab kahetsusväärseks, et Türgi Suure Rahvuskogu kuulutatud casus belli ähvardust Kreeka vastu ei ole siiani tühistatud; kordab, et Türgi peab pühenduma ühemõtteliselt heanaaberlikele suhetele ning vaidluste rahumeelsele lahendamisele vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjale, pöördudes vajaduse korral Rahvusvahelise Kohtu poole; nõuab tungivalt, et Türgi valitsus lõpetaks korduvad Kreeka õhuruumi rikkumised ja Türgi sõjalennukite lennud Kreeka saarte kohal;

| 46. | on seisukohal, et ajal, mil Küpros oli nõukogu eesistuja ja ELi eesistujariik, jäi Türgi ilma olulisest võimalusest alustada sidemete loomise ja suhete normaliseerimise protsessi Küprosega; tuletab meelde, et EL rajaneb lojaalse koostöö põhimõtetel ja kõikide liikmesriikide vastastikusel solidaarsusel ning austusel institutsionaalse raamistiku vastu; rõhutab, et hädasti on vaja Türgi ja Küprose Vabariigi vaheliste suhete arenemist normaliseerimise suunas, et anda uut hoogu ELi-Türgi ühinemisläbirääkimistele; |
| --- | --- |

46.

on seisukohal, et ajal, mil Küpros oli nõukogu eesistuja ja ELi eesistujariik, jäi Türgi ilma olulisest võimalusest alustada sidemete loomise ja suhete normaliseerimise protsessi Küprosega; tuletab meelde, et EL rajaneb lojaalse koostöö põhimõtetel ja kõikide liikmesriikide vastastikusel solidaarsusel ning austusel institutsionaalse raamistiku vastu; rõhutab, et hädasti on vaja Türgi ja Küprose Vabariigi vaheliste suhete arenemist normaliseerimise suunas, et anda uut hoogu ELi-Türgi ühinemisläbirääkimistele;

| 47. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et Türgi keeldus kutsumast kokku 70. parlamentaarse ühiskomisjoni kohtumist, mis oleks pidanud toimuma 2012. aasta teisel poolel, ning jättis seega kasutamata järjekordse võimaluse tõhustada parlamentidevahelist dialoogi ELi ja Türgi vahel; |
| --- | --- |

47.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et Türgi keeldus kutsumast kokku 70. parlamentaarse ühiskomisjoni kohtumist, mis oleks pidanud toimuma 2012. aasta teisel poolel, ning jättis seega kasutamata järjekordse võimaluse tõhustada parlamentidevahelist dialoogi ELi ja Türgi vahel;

| 48. | rõhutab, et ÜRO mereõiguse konventsioon, millele on alla kirjutanud EL, 27 liikmesriiki ja kõik teised kandidaatriigid, on ühenduse õigustiku osa; kutsub seetõttu Türgi valitsust üles konventsiooni edasiste viivitusteta allkirjastama ja ratifitseerima; tuletab meelde, et vastavalt ÜRO mereõiguse konventsioonile on Küprose Vabariigi majandusvöönd täielikult õiguspärane; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et ÜRO mereõiguse konventsioon, millele on alla kirjutanud EL, 27 liikmesriiki ja kõik teised kandidaatriigid, on ühenduse õigustiku osa; kutsub seetõttu Türgi valitsust üles konventsiooni edasiste viivitusteta allkirjastama ja ratifitseerima; tuletab meelde, et vastavalt ÜRO mereõiguse konventsioonile on Küprose Vabariigi majandusvöönd täielikult õiguspärane;

| 49. | avaldab taas kord tugevat toetust Küprose ühinemisele, mis põhineb õiglase ja püsiva lahenduse leidmisel mõlema kogukonna jaoks; rõhutab, et kahe kogukonna vahel on kiiresti vaja saavutada kokkulepe selle kohta, kuidas jätkata sisuliste küsimuste lahendamist käsitlevaid läbirääkimisi nii, et ÜRO peasekretäri egiidi all toimuvate läbirääkimiste protsess saaks peatselt jälle hoo sisse; kutsub Türgit üles alustama oma vägede väljatoomist Küproselt ja tagastama Famagusta isoleeritud piirkonna ÜRO-le kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 550 (1984); kutsub Küprose Vabariiki üles avama ELi tollijärelevalve all Famagusta sadama, et toetada taasühendamisläbirääkimiste edukaks lõpuleviimiseks vajalikku positiivset õhkkonda ja võimaldada Küprose türklastel kaubelda vahetult ning kõigile vastuvõetaval ja seaduslikul viisil; |
| --- | --- |

49.

avaldab taas kord tugevat toetust Küprose ühinemisele, mis põhineb õiglase ja püsiva lahenduse leidmisel mõlema kogukonna jaoks; rõhutab, et kahe kogukonna vahel on kiiresti vaja saavutada kokkulepe selle kohta, kuidas jätkata sisuliste küsimuste lahendamist käsitlevaid läbirääkimisi nii, et ÜRO peasekretäri egiidi all toimuvate läbirääkimiste protsess saaks peatselt jälle hoo sisse; kutsub Türgit üles alustama oma vägede väljatoomist Küproselt ja tagastama Famagusta isoleeritud piirkonna ÜRO-le kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 550 (1984); kutsub Küprose Vabariiki üles avama ELi tollijärelevalve all Famagusta sadama, et toetada taasühendamisläbirääkimiste edukaks lõpuleviimiseks vajalikku positiivset õhkkonda ja võimaldada Küprose türklastel kaubelda vahetult ning kõigile vastuvõetaval ja seaduslikul viisil;

| 50. | on seisukohal, et kadunud isikutega tegelev komisjon on Küprosel üks delikaatsemaid ja olulisemaid projekte, ning tunnistab, et komisjoni töö mõjutab võrdselt mõlemal pool saart elavate tuhandete inimeste elusid; ergutab Türgit ja kõiki asjaosalisi veelgi intensiivsemalt toetama Küprosel kadunud isikutega tegelevat komisjoni; on seisukohal, et vaja on dialoogi ja vastastikust mõistmist sellistes küsimustes nagu juurdepääs kõigile olulistele arhiividele ja sõjaväetsoonidele; nõuab, et kadunud isikutega tegeleva komisjoni tööle pöörataks erilist tähelepanu; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et kadunud isikutega tegelev komisjon on Küprosel üks delikaatsemaid ja olulisemaid projekte, ning tunnistab, et komisjoni töö mõjutab võrdselt mõlemal pool saart elavate tuhandete inimeste elusid; ergutab Türgit ja kõiki asjaosalisi veelgi intensiivsemalt toetama Küprosel kadunud isikutega tegelevat komisjoni; on seisukohal, et vaja on dialoogi ja vastastikust mõistmist sellistes küsimustes nagu juurdepääs kõigile olulistele arhiividele ja sõjaväetsoonidele; nõuab, et kadunud isikutega tegeleva komisjoni tööle pöörataks erilist tähelepanu;

| 51. | kutsub Türgit üles loobuma kooskõlas rahvusvahelise õiguse põhimõtetega Türgi kodanike uutest asundustest Küprose saarel, sest see muudaks veelgi demograafilist tasakaalu ja vähendaks saarel elavate kodanike lojaalsust tulevase ühise riigi suhtes, mis rajaneks ühisel minevikul; |
| --- | --- |

51.

kutsub Türgit üles loobuma kooskõlas rahvusvahelise õiguse põhimõtetega Türgi kodanike uutest asundustest Küprose saarel, sest see muudaks veelgi demograafilist tasakaalu ja vähendaks saarel elavate kodanike lojaalsust tulevase ühise riigi suhtes, mis rajaneks ühisel minevikul;

| 52. | rõhutab, kui oluline on järjekindel ja terviklik julgeolekualane lähenemine Vahemere idaosas ning kutsub Türgit üles ELi ja NATO vahelise poliitilise dialoogi võimaldamiseks tühistama vetot ELi ja NATO koostöölt, millesse kaasatakse Küpros, ning järgnevalt kutsub Küprose Vabariiki tühistama vetot Türgi osalemisele Euroopa Kaitseagentuuri tegevuses; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, kui oluline on järjekindel ja terviklik julgeolekualane lähenemine Vahemere idaosas ning kutsub Türgit üles ELi ja NATO vahelise poliitilise dialoogi võimaldamiseks tühistama vetot ELi ja NATO koostöölt, millesse kaasatakse Küpros, ning järgnevalt kutsub Küprose Vabariiki tühistama vetot Türgi osalemisele Euroopa Kaitseagentuuri tegevuses;

| 53. | nõuab tungivalt, et Türgi ja Armeenia ratifitseeriksid omavaheliste suhete normaliseerimiseks eeltingimusi seadmata protokollid diplomaatiliste suhete loomise kohta, avaksid oma piiri ning parandaksid aktiivselt oma suhteid, eelkõige piiriülese koostöö ja majandusliku integratsiooni vallas; |
| --- | --- |

53.

nõuab tungivalt, et Türgi ja Armeenia ratifitseeriksid omavaheliste suhete normaliseerimiseks eeltingimusi seadmata protokollid diplomaatiliste suhete loomise kohta, avaksid oma piiri ning parandaksid aktiivselt oma suhteid, eelkõige piiriülese koostöö ja majandusliku integratsiooni vallas;

ELi-Türgi koostöö süvendamine

| 54. | mõistab hukka Türgi keeldumise täita oma kohustust rakendada täielikult ja mittediskrimineerivalt Euroopa Ühenduse ja Türgi vahelise assotsieerimislepingu lisaprotokolli kõikide liikmesriikide suhtes; tuletab meelde, et sel keeldumisel on endiselt tugev mõju läbirääkimistele; |
| --- | --- |

54.

mõistab hukka Türgi keeldumise täita oma kohustust rakendada täielikult ja mittediskrimineerivalt Euroopa Ühenduse ja Türgi vahelise assotsieerimislepingu lisaprotokolli kõikide liikmesriikide suhtes; tuletab meelde, et sel keeldumisel on endiselt tugev mõju läbirääkimistele;

| 55. | mõistab veel kord kindlalt ja karmilt hukka ELi koostatud terroriorganisatsioonide nimekirja kantud Kurdistani Töölispartei (PKK) ja kõigi muude terroriorganisatsioonide terroristlikud vägivallateod; väljendab sellega seoses täielikku solidaarsust Türgiga ja paljude terrorismiohvrite perekondadega; kutsub liikmesriike üles tõhustama ELi terrorismivastase võitluse koordinaatori ja Europoli juhtimisel koostööd Türgiga võitluses terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu, mis on terrorismi rahastamise allikas; kutsub Türgit üles võtma vastu andmekaitsealased õigusaktid nii, et Europoliga oleks võimalik sõlmida koostööleping ning et jätkuvalt areneks õigusalane koostöö Eurojusti ja ELi liikmesriikidega; on seisukohal, et Türgi politsei kontaktametniku määramine Europoli juurde aitaks parandada kahepoolset koostööd; tunneb heameelt asjaolu üle, et Türgi võttis vastu terrorismi rahastamist käsitlevad õigusaktid kooskõlas rahapesuvastase töökonna soovitustega; |
| --- | --- |

55.

mõistab veel kord kindlalt ja karmilt hukka ELi koostatud terroriorganisatsioonide nimekirja kantud Kurdistani Töölispartei (PKK) ja kõigi muude terroriorganisatsioonide terroristlikud vägivallateod; väljendab sellega seoses täielikku solidaarsust Türgiga ja paljude terrorismiohvrite perekondadega; kutsub liikmesriike üles tõhustama ELi terrorismivastase võitluse koordinaatori ja Europoli juhtimisel koostööd Türgiga võitluses terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu, mis on terrorismi rahastamise allikas; kutsub Türgit üles võtma vastu andmekaitsealased õigusaktid nii, et Europoliga oleks võimalik sõlmida koostööleping ning et jätkuvalt areneks õigusalane koostöö Eurojusti ja ELi liikmesriikidega; on seisukohal, et Türgi politsei kontaktametniku määramine Europoli juurde aitaks parandada kahepoolset koostööd; tunneb heameelt asjaolu üle, et Türgi võttis vastu terrorismi rahastamist käsitlevad õigusaktid kooskõlas rahapesuvastase töökonna soovitustega;

| 56. | toetab Türgi pühendumust Süüria demokraatlike jõudude osas ning humanitaarabi osutamist üha arvukamatele kodumaalt pagenud Süüria põgenikele; tunnistab asjaolu, et Süürias kiiresti halveneva olukorra tagajärjed piirkonna julgeoleku ja stabiilsuse jaoks suurenevad kordades; palub komisjonil, liikmesriikidel ja rahvusvahelisel üldsusel jätkata Türgi püüete toetamist tulla toime Süüria kriisi paisuva humanitaarmõõtmega; rõhutab ühise arusaama tähtsust ELi ja Türgi vahel humanitaarabi edastamise osas Süüria põgenikele, kes on ajutiselt Türgi territooriumil või ootavad selle piiridel; toonitab, et lisaks humanitaarabile peaksid EL ja Türgi püüdma aktiivselt kujundada välja ühise strateegilise nägemuse Süürias valitsevale traagilisele kriisile lõpu tegemiseks suurema võimenduse saavutamiseks; |
| --- | --- |

56.

toetab Türgi pühendumust Süüria demokraatlike jõudude osas ning humanitaarabi osutamist üha arvukamatele kodumaalt pagenud Süüria põgenikele; tunnistab asjaolu, et Süürias kiiresti halveneva olukorra tagajärjed piirkonna julgeoleku ja stabiilsuse jaoks suurenevad kordades; palub komisjonil, liikmesriikidel ja rahvusvahelisel üldsusel jätkata Türgi püüete toetamist tulla toime Süüria kriisi paisuva humanitaarmõõtmega; rõhutab ühise arusaama tähtsust ELi ja Türgi vahel humanitaarabi edastamise osas Süüria põgenikele, kes on ajutiselt Türgi territooriumil või ootavad selle piiridel; toonitab, et lisaks humanitaarabile peaksid EL ja Türgi püüdma aktiivselt kujundada välja ühise strateegilise nägemuse Süürias valitsevale traagilisele kriisile lõpu tegemiseks suurema võimenduse saavutamiseks;

| 57. | peab tervitatavaks otsust tõhustada ELi ja Türgi vahelist koostööd mitmes olulises energiat puudutavas küsimuses ning palub Türgilt pühendumist sellele koostööle; usub, et Türgi strateegilist tähtsust ja märkimisväärseid taastuvenergiaallikaid arvestades tuleks hakata kaaluma vajadust alustada läbirääkimisi energeetikapeatüki (15. peatükk) üle, pidades silmas ELi ja Türgi vahelise strateegilise energiadialoogi edasiarendamist; toonitab vajadust tõhusama koostöö järele seoses ELi suunas rajatavate ELi energiakoridoride strateegiaga; on seisukohal, et nii tõhustatud ELi ja Türgi vaheline koostöö kui ka võimalikud 15. peatüki üle peetavad läbirääkimised peaksid ühtlasi ergutama taastuvenergia potentsiaali ja piiriülese elektrienergia ülekande infrastruktuuri arendamist; |
| --- | --- |

57.

peab tervitatavaks otsust tõhustada ELi ja Türgi vahelist koostööd mitmes olulises energiat puudutavas küsimuses ning palub Türgilt pühendumist sellele koostööle; usub, et Türgi strateegilist tähtsust ja märkimisväärseid taastuvenergiaallikaid arvestades tuleks hakata kaaluma vajadust alustada läbirääkimisi energeetikapeatüki (15. peatükk) üle, pidades silmas ELi ja Türgi vahelise strateegilise energiadialoogi edasiarendamist; toonitab vajadust tõhusama koostöö järele seoses ELi suunas rajatavate ELi energiakoridoride strateegiaga; on seisukohal, et nii tõhustatud ELi ja Türgi vaheline koostöö kui ka võimalikud 15. peatüki üle peetavad läbirääkimised peaksid ühtlasi ergutama taastuvenergia potentsiaali ja piiriülese elektrienergia ülekande infrastruktuuri arendamist;

| 58. | on seisukohal, et Türgi on ELi jaoks strateegiliselt tähtsas Musta mere piirkonnas oluline partner; ergutab Türgit veelgi toetama ELi poliitikat ja programme selles piirkonnas ning aitama aktiivselt kaasa nende elluviimisele; |
| --- | --- |

58.

on seisukohal, et Türgi on ELi jaoks strateegiliselt tähtsas Musta mere piirkonnas oluline partner; ergutab Türgit veelgi toetama ELi poliitikat ja programme selles piirkonnas ning aitama aktiivselt kaasa nende elluviimisele;

| 59. | kutsub komisjoni üles jätkama kodanikuühiskonna organisatsioonide ja inimeselt inimesele suunatud tegevuse toetamist kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi, demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi ning elukestva õppe programmide, sealhulgas kultuuri- ja meediaga seotud tegevuse asjaomase rahastamise kaudu; |
| --- | --- |

59.

kutsub komisjoni üles jätkama kodanikuühiskonna organisatsioonide ja inimeselt inimesele suunatud tegevuse toetamist kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi, demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi ning elukestva õppe programmide, sealhulgas kultuuri- ja meediaga seotud tegevuse asjaomase rahastamise kaudu;

o

o o

| 60. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa Nõukogu peasekretärile, Euroopa Inimõiguste Kohtu presidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Türgi Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

60.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa Nõukogu peasekretärile, Euroopa Inimõiguste Kohtu presidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Türgi Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 98.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0116.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0212.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0453.

(5)  ELT L 51, 26.2.2008, lk 4.

(6)  Kohtuasi C-228/06 Mehmet Soysal ja Ibrahim Savatli v Saksamaa Liitvabariik [2009] ECR I-01031.

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/57

---

P7_TA(2013)0185

Montenegro 2012. aasta eduaruanne

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon Montenegro 2012. aasta eduaruande kohta (2012/2860(RSP))

(2016/C 045/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 29. märtsi 2010. aasta stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahel (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. märtsi 2010. aasta stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahel (1),

| — | võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi ja nende lisa pealkirjaga „Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi ja nende lisa pealkirjaga „Lääne-Balkanit käsitlevad Thessaloniki tegevussuunised: Euroopa integratsiooni poole”,

| — | võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Komisjoni arvamus Montenegro Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta” (COM(2010)0670), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Komisjoni arvamus Montenegro Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta” (COM(2010)0670),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. mai 2012. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule Montenegro edusammude kohta reformide elluviimisel (COM(2012)0222) ja võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2012. aasta järeldusi, millega otsustati avada Montenegroga ühinemisläbirääkimised 29. juunil 2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. mai 2012. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule Montenegro edusammude kohta reformide elluviimisel (COM(2012)0222) ja võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2012. aasta järeldusi, millega otsustati avada Montenegroga ühinemisläbirääkimised 29. juunil 2012,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 10. oktoobri 2012. aasta töödokumenti Montenegrot käsitleva 2012. aasta eduaruande kohta (SWD(2012)0331), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 10. oktoobri 2012. aasta töödokumenti Montenegrot käsitleva 2012. aasta eduaruande kohta (SWD(2012)0331),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2012–2013” (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2012–2013” (COM(2012)0600),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Montenegro parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee 3.–4. aprillil 2012. aastal toimunud neljandal ja 28.–29. novembril 2012. aastal toimunud viiendal kohtumisel vastu võetud deklaratsiooni ja soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Montenegro parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee 3.–4. aprillil 2012. aastal toimunud neljandal ja 28.–29. novembril 2012. aastal toimunud viiendal kohtumisel vastu võetud deklaratsiooni ja soovitusi,

| — | võttes arvesse ELi ja Montenegro kodanikuühiskonna ühise nõuandekomitee esimest koosolekut, mis toimus 2. oktoobril 2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Montenegro kodanikuühiskonna ühise nõuandekomitee esimest koosolekut, mis toimus 2. oktoobril 2012,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitust Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte harta kohaldamise kohta Montenegro poolt (mille ministrite komitee võttis vastu 12. septembril 2012. aastal) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitust Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte harta kohaldamise kohta Montenegro poolt (mille ministrite komitee võttis vastu 12. septembril 2012. aastal) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu juhatuse ajutise komisjoni 29. novembri 2012. aasta valimiste vaatlemise aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu juhatuse ajutise komisjoni 29. novembri 2012. aasta valimiste vaatlemise aruannet,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et riigi poliitiline juhtkond sai valimistel värske mandaadi püüelda ühinemisläbirääkimiste eesmärkide poole; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et riigi poliitiline juhtkond sai valimistel värske mandaadi püüelda ühinemisläbirääkimiste eesmärkide poole;

| B. | arvestades, et Montenegro on teinud märkimisväärseid edusamme teel ELi liikmesuse poole; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Montenegro on teinud märkimisväärseid edusamme teel ELi liikmesuse poole;

| C. | arvestades, et mõned ühinemisprotsessi puudujäägid on jätkuvalt kõrvaldamata ja et nendega tuleb tegeleda, eelkõige võidelda organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu kõrgel tasandil; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mõned ühinemisprotsessi puudujäägid on jätkuvalt kõrvaldamata ja et nendega tuleb tegeleda, eelkõige võidelda organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu kõrgel tasandil;

| D. | arvestades, et ühinemisprotsess peaks jääma jätkuvate reformide edasiviivaks jõuks; arvestades, et kodanikuühiskonnal on reformides ja ELiga integreerumise protsessis asendamatu roll; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühinemisprotsess peaks jääma jätkuvate reformide edasiviivaks jõuks; arvestades, et kodanikuühiskonnal on reformides ja ELiga integreerumise protsessis asendamatu roll;

| E. | arvestades, et Montenegro on esimene riik, kus kohaldatakse uut ELi läbirääkimistega seotud lähenemisviisi, mille puhul keskendutakse rohkem demokraatlikule valitsemisele, põhivabadustele, õigusriigi põhimõttele, kohtusüsteemile ning võitlusele korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Montenegro on esimene riik, kus kohaldatakse uut ELi läbirääkimistega seotud lähenemisviisi, mille puhul keskendutakse rohkem demokraatlikule valitsemisele, põhivabadustele, õigusriigi põhimõttele, kohtusüsteemile ning võitlusele korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu;

| F. | arvestades, et EL on seadnud laienemisprotsessi keskmesse õigusriigi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL on seadnud laienemisprotsessi keskmesse õigusriigi;

| G. | arvestades, et Montenegrol on ka tulevikus oluline roll piirkonna stabiilsuse tagamises; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Montenegrol on ka tulevikus oluline roll piirkonna stabiilsuse tagamises;

Üldised kaalutlused

| 1. | tunneb heameelt nõukogu otsuse üle avada ühinemisläbirääkimised Montenegroga 29. juunil 2012; märgib, et see otsus on suur edusamm kõnealuse riigi ühinemisprotsessis ja selge taaskinnitus ELi pühendumisest Lääne-Balkani Euroopaga seotud tulevikule; rõhutab Montenegro tehtud edusamme, mis märgiti ära komisjoni 2012. aasta eduaruandes; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt nõukogu otsuse üle avada ühinemisläbirääkimised Montenegroga 29. juunil 2012; märgib, et see otsus on suur edusamm kõnealuse riigi ühinemisprotsessis ja selge taaskinnitus ELi pühendumisest Lääne-Balkani Euroopaga seotud tulevikule; rõhutab Montenegro tehtud edusamme, mis märgiti ära komisjoni 2012. aasta eduaruandes;

| 2. | tunneb heameelt rahumeelsete, vabade ja õiglaste ennetähtaegsete parlamendivalimiste läbiviimise üle kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; märgib, et valimisseadus on üldiselt kooskõlas Veneetsia komisjoni ja OSCE/ODIHRi soovitustega; toonitab, et õigusraamistik peab olemas täielikus kooskõlas OSCE/ODIHRi soovitustega, mille kohaselt ei tohi ühegi kodaniku suhtes kohaldada põhjendamatuid piiranguid; kutsub ametiasutusi üles parandama veelgi valijanimekirjade koostamist ja läbipaistvust kampaaniate rahastamise järelevalve osas ning tagama erakondade rahastamist käsitlevate õigusaktide nõuetekohase rakendamise, sealhulgas kaotades kõik kuritarvitamise vormid, eriti riigi rahaliste vahendite kasutamise poliitilistel eesmärkidel; nõuab lisaks kaebuste nõuetekohast läbivaatamist, et suurendada veelgi vastavalt OSCE/ODIHRi soovitustele rahva usaldust valimisprotsessi vastu; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt rahumeelsete, vabade ja õiglaste ennetähtaegsete parlamendivalimiste läbiviimise üle kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; märgib, et valimisseadus on üldiselt kooskõlas Veneetsia komisjoni ja OSCE/ODIHRi soovitustega; toonitab, et õigusraamistik peab olemas täielikus kooskõlas OSCE/ODIHRi soovitustega, mille kohaselt ei tohi ühegi kodaniku suhtes kohaldada põhjendamatuid piiranguid; kutsub ametiasutusi üles parandama veelgi valijanimekirjade koostamist ja läbipaistvust kampaaniate rahastamise järelevalve osas ning tagama erakondade rahastamist käsitlevate õigusaktide nõuetekohase rakendamise, sealhulgas kaotades kõik kuritarvitamise vormid, eriti riigi rahaliste vahendite kasutamise poliitilistel eesmärkidel; nõuab lisaks kaebuste nõuetekohast läbivaatamist, et suurendada veelgi vastavalt OSCE/ODIHRi soovitustele rahva usaldust valimisprotsessi vastu;

| 3. | tunneb heameelt uue valitsuse moodustamise üle ja ergutab kõiki poliitilisi jõudusid jätkama kodanikuühiskonnaga peetava konstruktiivse dialoogi ja tiheda koostöö abil keskendumist riigi ELiga integreerumise tegevuskavale; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt uue valitsuse moodustamise üle ja ergutab kõiki poliitilisi jõudusid jätkama kodanikuühiskonnaga peetava konstruktiivse dialoogi ja tiheda koostöö abil keskendumist riigi ELiga integreerumise tegevuskavale;

| 4. | tunneb heameelt läbirääkimiste avamise üle Montenegroga ja on seisukohal, et see on samuti positiivne märguanne teistele piirkonnas asuvatele riikidele; julgustab Podgorica ametivõime jätkama reformiprotsesse; tunneb samamoodi heameelt ELi uue läbirääkimistega seotud lähenemisviisi üle, mille raames käsitletakse peatükkide 23 ja 24 olulisi küsimusi läbirääkimiste varases etapis, keskendudes rohkem õigusriigi põhimõttele ja andes võimalikult palju aega vajalike õigusaktide ja institutsioonide loomiseks ning usaldusväärse rakendamise läbiviimiseks; on seisukohal, et läbirääkimiste uued peatükid tuleks avada niipea kui võimalik, eeldusel, et jätkatakse reformiprotsessi ja saavutatakse konkreetsed tulemused; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt läbirääkimiste avamise üle Montenegroga ja on seisukohal, et see on samuti positiivne märguanne teistele piirkonnas asuvatele riikidele; julgustab Podgorica ametivõime jätkama reformiprotsesse; tunneb samamoodi heameelt ELi uue läbirääkimistega seotud lähenemisviisi üle, mille raames käsitletakse peatükkide 23 ja 24 olulisi küsimusi läbirääkimiste varases etapis, keskendudes rohkem õigusriigi põhimõttele ja andes võimalikult palju aega vajalike õigusaktide ja institutsioonide loomiseks ning usaldusväärse rakendamise läbiviimiseks; on seisukohal, et läbirääkimiste uued peatükid tuleks avada niipea kui võimalik, eeldusel, et jätkatakse reformiprotsessi ja saavutatakse konkreetsed tulemused;

| 5. | märgib rahuloluga, et ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) toetus toimib Montenegros hästi; õhutab Montenegro valitsust ja komisjoni IPA rahastamise haldusmenetlust lihtsustama, et muuta see kättesaadavamaks väiksematele ja tsentraliseerimata kodanikuühendustele, ametiühingutele ja muudele toetusesaajatele; |
| --- | --- |

5.

märgib rahuloluga, et ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) toetus toimib Montenegros hästi; õhutab Montenegro valitsust ja komisjoni IPA rahastamise haldusmenetlust lihtsustama, et muuta see kättesaadavamaks väiksematele ja tsentraliseerimata kodanikuühendustele, ametiühingutele ja muudele toetusesaajatele;

Poliitilised kriteeriumid

| 6. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Montenegro parlamendi järelevalverolli on veelgi tugevdatud seeläbi, et vastu on võetud parlamendiuurimisi käsitlev õigusakt ning muudatused parlamendi kodukorras ja andmete salastamist käsitlevates õigusaktides, samuti on alustatud õigusakti rakendamist, mis käsitleb parlamendi järelevalvet julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas; rõhutab asjaolu, et tsiviilkontrolli tagamine relvajõudude üle on demokraatliku reformi tähtis osa; rõhutab vajadust tugevdada veelgi õigusloomealast suutlikkust ja konsulteerimist kodanikuühiskonnaga; kutsub Montenegro parlamenti üles jätkama oma järelevalveülesande tugevdamist, eriti seoses organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastase võitlusega; nõuab parlamendi suuremat kaasamist ühinemisläbirääkimistesse strateegiliste ja poliitiliste arutelude, poliitika analüüsi ja õigusaktide läbivaatamise kaudu erinevates parlamendikomisjonides, et saavutada tähendusrikas järelevalve läbirääkimiste üle; nõuab tugevamat parlamendi kontrolli vastuvõetud õigusaktide ja resolutsioonide rakendamise üle; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Montenegro parlamendi järelevalverolli on veelgi tugevdatud seeläbi, et vastu on võetud parlamendiuurimisi käsitlev õigusakt ning muudatused parlamendi kodukorras ja andmete salastamist käsitlevates õigusaktides, samuti on alustatud õigusakti rakendamist, mis käsitleb parlamendi järelevalvet julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas; rõhutab asjaolu, et tsiviilkontrolli tagamine relvajõudude üle on demokraatliku reformi tähtis osa; rõhutab vajadust tugevdada veelgi õigusloomealast suutlikkust ja konsulteerimist kodanikuühiskonnaga; kutsub Montenegro parlamenti üles jätkama oma järelevalveülesande tugevdamist, eriti seoses organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastase võitlusega; nõuab parlamendi suuremat kaasamist ühinemisläbirääkimistesse strateegiliste ja poliitiliste arutelude, poliitika analüüsi ja õigusaktide läbivaatamise kaudu erinevates parlamendikomisjonides, et saavutada tähendusrikas järelevalve läbirääkimiste üle; nõuab tugevamat parlamendi kontrolli vastuvõetud õigusaktide ja resolutsioonide rakendamise üle;

| 7. | nõuab tungivalt, et Montenegro parlament võtaks vastu põhiseaduslikud sätted, mille eesmärk on tugevdada kohtusüsteemi õiguslikku sõltumatust, terviklikkust ja vastutust ning suurendada justiitsnõukogu kohtulikku sõltumatust ja ametialast autonoomiat; on seisukohal, et on vaja täiendavaid jõupingutusi, et tagada tulemuspõhine ametisse nimetamine ja karjäärivõimalus; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et Montenegro parlament võtaks vastu põhiseaduslikud sätted, mille eesmärk on tugevdada kohtusüsteemi õiguslikku sõltumatust, terviklikkust ja vastutust ning suurendada justiitsnõukogu kohtulikku sõltumatust ja ametialast autonoomiat; on seisukohal, et on vaja täiendavaid jõupingutusi, et tagada tulemuspõhine ametisse nimetamine ja karjäärivõimalus;

| 8. | tunneb heameelt meetmete üle, mille eesmärk on suurendada kohtusüsteemi tõhusust, sealhulgas vähendada kohtuasjade mahajäämust, kuid on jätkuvalt mures kohtumenetluste pikkuse ja puuduliku taristu pärast paljude kohtute juures; kutsub ametivõime üles kehtestama selged kohtunike ja prokuröride edutamise ja ametialase hindamise kriteeriumid; nõuab suuremat läbipaistvust nõuetekohaste kohtumenetluste ja kohtuotsuste osas; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt meetmete üle, mille eesmärk on suurendada kohtusüsteemi tõhusust, sealhulgas vähendada kohtuasjade mahajäämust, kuid on jätkuvalt mures kohtumenetluste pikkuse ja puuduliku taristu pärast paljude kohtute juures; kutsub ametivõime üles kehtestama selged kohtunike ja prokuröride edutamise ja ametialase hindamise kriteeriumid; nõuab suuremat läbipaistvust nõuetekohaste kohtumenetluste ja kohtuotsuste osas;

| 9. | tunneb muret, et seadusega pahuksisse läinud laste kinnipidamisel puuduvad alternatiivid; kutsub ametiasutusi üles edendama meetmeid, et tugevdada kohtusüsteemiga kokkupuutuvate lastega tegelevate professionaalide suutlikkust; |
| --- | --- |

9.

tunneb muret, et seadusega pahuksisse läinud laste kinnipidamisel puuduvad alternatiivid; kutsub ametiasutusi üles edendama meetmeid, et tugevdada kohtusüsteemiga kokkupuutuvate lastega tegelevate professionaalide suutlikkust;

| 10. | nõuab täiendavaid meetmeid professionaalse, tulemusliku, tulemuspõhise ja erapooletu avaliku halduse loomiseks, mis tegelikkuses peaks olema kodanike jaoks loodud teenus; rõhutab, et seda tuleks teha rahaliselt jätkusuutlikul viisil ja piisavate kontrollimehhanismide abil; tunneb heameelt avaliku sektori ulatusliku reformi üle, mille eesmärgiks on ratsionaliseerimine ja ajakohastamine, ja nõuab selle elluviimist; |
| --- | --- |

10.

nõuab täiendavaid meetmeid professionaalse, tulemusliku, tulemuspõhise ja erapooletu avaliku halduse loomiseks, mis tegelikkuses peaks olema kodanike jaoks loodud teenus; rõhutab, et seda tuleks teha rahaliselt jätkusuutlikul viisil ja piisavate kontrollimehhanismide abil; tunneb heameelt avaliku sektori ulatusliku reformi üle, mille eesmärgiks on ratsionaliseerimine ja ajakohastamine, ja nõuab selle elluviimist;

| 11. | nõuab sidemete tugevdamist poliitikakujundajate ja kodanikuühiskonna vahel; tunneb heameelt valitsusväliste organisatsioonide kaasamise üle ühinemisläbirääkimistega tegelevatesse töörühmadesse, et tagada ühinemisprotsessi aruandekohustus ja läbipaistvus; peab oluliseks, et nad oleksid töörühmade võrdväärsed liikmed; tunneb heameelt valitsuse uue e-petitsioonide platvormi üle, mille eesmärk on tõhustada osalusdemokraatiat poliitika kujundamises ja e-valitsuses; julgustab Montenegrot kaaluma riikliku komitee loomist, mis koosneks parlamendi ja kodanikuühiskonna esindajatest ning tegutseks nõuandva foorumina läbirääkimiste perioodil; rõhutab nii valitsuse kui ka parlamendi vastutust kodanike ja kodanikuühiskonna õigeaegse teavitamise eest läbirääkimiste protsessis toimunud arengutest; |
| --- | --- |

11.

nõuab sidemete tugevdamist poliitikakujundajate ja kodanikuühiskonna vahel; tunneb heameelt valitsusväliste organisatsioonide kaasamise üle ühinemisläbirääkimistega tegelevatesse töörühmadesse, et tagada ühinemisprotsessi aruandekohustus ja läbipaistvus; peab oluliseks, et nad oleksid töörühmade võrdväärsed liikmed; tunneb heameelt valitsuse uue e-petitsioonide platvormi üle, mille eesmärk on tõhustada osalusdemokraatiat poliitika kujundamises ja e-valitsuses; julgustab Montenegrot kaaluma riikliku komitee loomist, mis koosneks parlamendi ja kodanikuühiskonna esindajatest ning tegutseks nõuandva foorumina läbirääkimiste perioodil; rõhutab nii valitsuse kui ka parlamendi vastutust kodanike ja kodanikuühiskonna õigeaegse teavitamise eest läbirääkimiste protsessis toimunud arengutest;

| 12. | rõhutab asjaolu, et Montenegro on ratifitseerinud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kaheksa peamist tööõiguse konventsiooni ja muudetud Euroopa sotsiaalharta; juhib tähelepanu sotsiaaldialoogi tähtsale rollile ja julgustab Montenegro valitsust tegutsema sotsiaalnõukogus ambitsioonikamalt ning seda veelgi tugevdama; rõhutab sotsiaalnõukogu läbipaistvuse ja tõhususe suurendamise tähtsust; julgustab Montenegro ametivõime muutma tööseadust, et viia see kooskõlla ELi õigustikuga; |
| --- | --- |

12.

rõhutab asjaolu, et Montenegro on ratifitseerinud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kaheksa peamist tööõiguse konventsiooni ja muudetud Euroopa sotsiaalharta; juhib tähelepanu sotsiaaldialoogi tähtsale rollile ja julgustab Montenegro valitsust tegutsema sotsiaalnõukogus ambitsioonikamalt ning seda veelgi tugevdama; rõhutab sotsiaalnõukogu läbipaistvuse ja tõhususe suurendamise tähtsust; julgustab Montenegro ametivõime muutma tööseadust, et viia see kooskõlla ELi õigustikuga;

| 13. | tunneb muret selle pärast, et tööturg toimib nõrgalt ning töötus suureneb jätkuvalt ja selle määr on praegu 20 %; tunneb heameelt aastateks 2012–2015 loodud tööhõive ja inimressursi arendamise riikliku strateegia üle; julgustab Montenegro ametiasutusi kiiresti rakendama strateegiat, parandama riikliku tööhõiveameti suutlikkust ja suurendama jõupingutusi, et tegeleda vähese aktiivsusega, tööhõive määrade ning olemasolevate oskuste ja vajaduste mittekattuvusega; |
| --- | --- |

13.

tunneb muret selle pärast, et tööturg toimib nõrgalt ning töötus suureneb jätkuvalt ja selle määr on praegu 20 %; tunneb heameelt aastateks 2012–2015 loodud tööhõive ja inimressursi arendamise riikliku strateegia üle; julgustab Montenegro ametiasutusi kiiresti rakendama strateegiat, parandama riikliku tööhõiveameti suutlikkust ja suurendama jõupingutusi, et tegeleda vähese aktiivsusega, tööhõive määrade ning olemasolevate oskuste ja vajaduste mittekattuvusega;

| 14. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et korruptsioon on endiselt üldlevinud nähtus; ergutab valitsust rakendama järjepidevalt korruptsioonivastaseid meetmeid ja meetmeid, mis on seotud huvide konfliktiga, sealhulgas uut erakondade rahastamise seadust; peab oluliseks jätkata uurimiste usaldusväärse läbiviimise ja süüdimõistvate kohtuotsustega, eelkõige kõrgel tasandil toimunud korruptsioonijuhtumite puhul, et tugevdada veelgi ennetusvahendeid ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid ning kaitsta kodanikke, kes teatavad korruptsioonijuhtumitest; toonitab vajadust tugevdada ametitevahelist koostööd, tõhustada sellega seotud järelevalveasutuste haldussuutlikkust ning rakendada korruptsioonivastaste riikide rühma (GRECO) vastavaid soovitusi, et suurendada erakondade ja valimiskampaaniate rahastamise läbipaistvust; nõuab konkreetsete tulemuste saavutamist kõrgel tasandil toimuvate korruptsioonijuhtumite uurimisel, sealhulgas vastuoluliste erastamisjuhtumite uuesti hindamist; |
| --- | --- |

14.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et korruptsioon on endiselt üldlevinud nähtus; ergutab valitsust rakendama järjepidevalt korruptsioonivastaseid meetmeid ja meetmeid, mis on seotud huvide konfliktiga, sealhulgas uut erakondade rahastamise seadust; peab oluliseks jätkata uurimiste usaldusväärse läbiviimise ja süüdimõistvate kohtuotsustega, eelkõige kõrgel tasandil toimunud korruptsioonijuhtumite puhul, et tugevdada veelgi ennetusvahendeid ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid ning kaitsta kodanikke, kes teatavad korruptsioonijuhtumitest; toonitab vajadust tugevdada ametitevahelist koostööd, tõhustada sellega seotud järelevalveasutuste haldussuutlikkust ning rakendada korruptsioonivastaste riikide rühma (GRECO) vastavaid soovitusi, et suurendada erakondade ja valimiskampaaniate rahastamise läbipaistvust; nõuab konkreetsete tulemuste saavutamist kõrgel tasandil toimuvate korruptsioonijuhtumite uurimisel, sealhulgas vastuoluliste erastamisjuhtumite uuesti hindamist;

| 15. | kutsub valitsust üles tugevdama õigusraamistikku ja suurendama õiguskaitseasutuste suutlikkust organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel; nõuab siseriikliku, piirkondliku ja rahvusvahelise koostöö laiendamist, eriti finantsuurimise valdkonnas; avaldab kiitust meetmete eest, mida võetakse inimkaubanduse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks, kuid nõuab tulemuslikke uurimisi ja vastutuselevõtmist, samuti meetmeid inimkaubandusega tegelevate õiguskaitseasutuste ja kohtute suutlikkuse suurendamiseks ning ohvrite, eriti laste ja naiste kindlakstegemiseks ja nende kaitse tugevdamiseks; |
| --- | --- |

15.

kutsub valitsust üles tugevdama õigusraamistikku ja suurendama õiguskaitseasutuste suutlikkust organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel; nõuab siseriikliku, piirkondliku ja rahvusvahelise koostöö laiendamist, eriti finantsuurimise valdkonnas; avaldab kiitust meetmete eest, mida võetakse inimkaubanduse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks, kuid nõuab tulemuslikke uurimisi ja vastutuselevõtmist, samuti meetmeid inimkaubandusega tegelevate õiguskaitseasutuste ja kohtute suutlikkuse suurendamiseks ning ohvrite, eriti laste ja naiste kindlakstegemiseks ja nende kaitse tugevdamiseks;

| 16. | kutsub Montenegro valitsust ja parlamenti üles töötama enne 2013. aasta toimuvaid presidendivalimisi välja ja võtma vastu uue seaduse Montenegro presidendi valimiskampaania rahastamise kohta, mis on kooskõlas uue erakondade rahastamise seadusega ja teiste riikide rahvusvaheliste parimate tavadega, et takistada avaliku sektori vahendite kuritarvitamist; |
| --- | --- |

16.

kutsub Montenegro valitsust ja parlamenti üles töötama enne 2013. aasta toimuvaid presidendivalimisi välja ja võtma vastu uue seaduse Montenegro presidendi valimiskampaania rahastamise kohta, mis on kooskõlas uue erakondade rahastamise seadusega ja teiste riikide rahvusvaheliste parimate tavadega, et takistada avaliku sektori vahendite kuritarvitamist;

| 17. | kutsub Montenegro parlamenti üles võtma vastu käitumiseeskiri huvide konflikti vältimiseks ning avaldama teave parlamendiliikmete majanduslike huvide kohta; |
| --- | --- |

17.

kutsub Montenegro parlamenti üles võtma vastu käitumiseeskiri huvide konflikti vältimiseks ning avaldama teave parlamendiliikmete majanduslike huvide kohta;

| 18. | märgib, et meediakeskkond on poliitikasuundade lõikes erinev ja lahknev; nõuab tungivalt, et pädevad ametiasutused tagaksid meedia pluralismi ja sõnavabaduse ning edendaksid seda, hoides meedia vabana poliitilistest ja muudest sekkumistest, arvestades, et meediavabaduse tagamine on ELi keskseid põhimõtteid; tuletab meelde, kui oluline on edendada vastutustundlikku meediat ja toimetuslikku sõltumatust; |
| --- | --- |

18.

märgib, et meediakeskkond on poliitikasuundade lõikes erinev ja lahknev; nõuab tungivalt, et pädevad ametiasutused tagaksid meedia pluralismi ja sõnavabaduse ning edendaksid seda, hoides meedia vabana poliitilistest ja muudest sekkumistest, arvestades, et meediavabaduse tagamine on ELi keskseid põhimõtteid; tuletab meelde, kui oluline on edendada vastutustundlikku meediat ja toimetuslikku sõltumatust;

| 19. | tunneb heameelt edusammude üle au teotamise ja laimu kriminaalmenetlusest välja jätmisel; peab oluliseks nõuetekohaselt uurida kõiki ajakirjanike vastu suunatud ähvardusi ja rünnakuid ning ajakirjandusvabaduse ohustamise juhtumeid ning esitada vastavad süüdistused; tunneb muret asjaolu pärast, et politseiuurimised Montenegro meediaesindajate ja -rajatiste vastu suunatud vägivallarünnakute asjus ei ole siiani lõppenud ühegi lõpliku kohtuotsusega; toonitab, et tuleb taastada õiglus ohvrite suhtes; kutsub ametivõime üles tagama reguleerivate asutuste sõltumatuse, jätkusuutlikkuse, järelevalvesuutlikkuse ja toimimise ELi standardite alusel; |
| --- | --- |

19.

tunneb heameelt edusammude üle au teotamise ja laimu kriminaalmenetlusest välja jätmisel; peab oluliseks nõuetekohaselt uurida kõiki ajakirjanike vastu suunatud ähvardusi ja rünnakuid ning ajakirjandusvabaduse ohustamise juhtumeid ning esitada vastavad süüdistused; tunneb muret asjaolu pärast, et politseiuurimised Montenegro meediaesindajate ja -rajatiste vastu suunatud vägivallarünnakute asjus ei ole siiani lõppenud ühegi lõpliku kohtuotsusega; toonitab, et tuleb taastada õiglus ohvrite suhtes; kutsub ametivõime üles tagama reguleerivate asutuste sõltumatuse, jätkusuutlikkuse, järelevalvesuutlikkuse ja toimimise ELi standardite alusel;

| 20. | kutsub Montenegro parlamenti üles tagama Montenegro asutuste läbipaistvust ning eelkõige avaldama teavet, mis võiks paljastada korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse, rakendades selleks asjakohaselt uut seadust teabele vaba juurdepääsu kohta vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu standarditele ja parimatele rahvusvahelistele tavadele; |
| --- | --- |

20.

kutsub Montenegro parlamenti üles tagama Montenegro asutuste läbipaistvust ning eelkõige avaldama teavet, mis võiks paljastada korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse, rakendades selleks asjakohaselt uut seadust teabele vaba juurdepääsu kohta vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu standarditele ja parimatele rahvusvahelistele tavadele;

| 21. | tunneb heameelt vähemuste ja puudega inimeste kaitse ja kaasatuse osas tehtud edusammude üle; tunnistab siiski, et eelkõige romade, aškalite ja egiptlaste kaasamist tuleb parandada, eelkõige asjakohaste poliitikadokumentide rakendamise abil; kutsub ametiasutusi üles võtma lisameetmeid, et võidelda diskrimineerimisega ja suurendada probleemist teadlikkust, parandada kõnealuste rühmade elutingimusi, juurdepääsu sotsiaalkindlustus-, tervishoiu-, haridus-, eluaseme ja tööhõiveteenustele, tagada nende nõuetekohane osalemine avalikes teenustes, pöörates erilist tähelepanu romadest, aškalitest ja egiptlastest elanikkonnale, sealhulgas kõigi laste juurdepääs kaasavale haridusele, ja kaitsta nende kultuuripärandit ja kultuurilist identiteeti; mõistab hukka homo-, bi- ja transseksuaalide kogukonna liikmete vastu suunatud füüsilised ja verbaalsed rünnakud ning kutsub ametivõime üles tegema kõik endast oleneva selliste rünnakute ärahoidmiseks; rõhutab valitsuse ja kõigi erakondade vastutust salliva ja kaasava õhkkonna loomise toetamisel võetavate ennetavate meetmete eest; |
| --- | --- |

21.

tunneb heameelt vähemuste ja puudega inimeste kaitse ja kaasatuse osas tehtud edusammude üle; tunnistab siiski, et eelkõige romade, aškalite ja egiptlaste kaasamist tuleb parandada, eelkõige asjakohaste poliitikadokumentide rakendamise abil; kutsub ametiasutusi üles võtma lisameetmeid, et võidelda diskrimineerimisega ja suurendada probleemist teadlikkust, parandada kõnealuste rühmade elutingimusi, juurdepääsu sotsiaalkindlustus-, tervishoiu-, haridus-, eluaseme ja tööhõiveteenustele, tagada nende nõuetekohane osalemine avalikes teenustes, pöörates erilist tähelepanu romadest, aškalitest ja egiptlastest elanikkonnale, sealhulgas kõigi laste juurdepääs kaasavale haridusele, ja kaitsta nende kultuuripärandit ja kultuurilist identiteeti; mõistab hukka homo-, bi- ja transseksuaalide kogukonna liikmete vastu suunatud füüsilised ja verbaalsed rünnakud ning kutsub ametivõime üles tegema kõik endast oleneva selliste rünnakute ärahoidmiseks; rõhutab valitsuse ja kõigi erakondade vastutust salliva ja kaasava õhkkonna loomise toetamisel võetavate ennetavate meetmete eest;

| 22. | tunneb heameelt valitsuse pühendumise üle diskrimineerimisvastasele võitlusele seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel, mis hõlmab rahvusvahelise konverentsi „Üheskoos diskrimineerimise vastu” korraldamist 2012. aasta märtsis, millest võtsid osa piirkonna kõrgema tasandi valitsusasutused, et arutada homo-, bi- ja transseksuaalide sotsiaalset ja õiguslikku olukorda; peab tervitatavaks homo-, bi- ja transseksuaalide varjupaiga loomist ning loodab, et sellele tagatakse rahastamine; kutsub valitsust üles tegema koostööd vabaühendustega, et vältida edasisi rünnakuid ja diskrimineerimist; jääb ootama tihedamat koostööd selles valdkonnas; kutsub Montenegro valitsust üles avalikult toetama Podgoricas 2013. aastaks kavandatud geiparaadi plaane ja tagama sellest osavõtjate turvalisuse; |
| --- | --- |

22.

tunneb heameelt valitsuse pühendumise üle diskrimineerimisvastasele võitlusele seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel, mis hõlmab rahvusvahelise konverentsi „Üheskoos diskrimineerimise vastu” korraldamist 2012. aasta märtsis, millest võtsid osa piirkonna kõrgema tasandi valitsusasutused, et arutada homo-, bi- ja transseksuaalide sotsiaalset ja õiguslikku olukorda; peab tervitatavaks homo-, bi- ja transseksuaalide varjupaiga loomist ning loodab, et sellele tagatakse rahastamine; kutsub valitsust üles tegema koostööd vabaühendustega, et vältida edasisi rünnakuid ja diskrimineerimist; jääb ootama tihedamat koostööd selles valdkonnas; kutsub Montenegro valitsust üles avalikult toetama Podgoricas 2013. aastaks kavandatud geiparaadi plaane ja tagama sellest osavõtjate turvalisuse;

| 23. | märgib, et edusammud naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse vallas on olnud piiratud; toonitab probleemi, et naised on jätkuvalt alaesindatud Montenegro parlamendis ja muudel otsuste tegemise tippkohtadel, tööturul, ja nende tööhõivealaseid õigusi, sealhulgas õigust võrdsele töötasule, eiratakse sageli; ergutab ametiasutusi tugevdama soolise võrdõiguslikkuse eest vastutavaid valitsus- ja muid organeid piisavate inimressursside ja rahaliste vahenditega; |
| --- | --- |

23.

märgib, et edusammud naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse vallas on olnud piiratud; toonitab probleemi, et naised on jätkuvalt alaesindatud Montenegro parlamendis ja muudel otsuste tegemise tippkohtadel, tööturul, ja nende tööhõivealaseid õigusi, sealhulgas õigust võrdsele töötasule, eiratakse sageli; ergutab ametiasutusi tugevdama soolise võrdõiguslikkuse eest vastutavaid valitsus- ja muid organeid piisavate inimressursside ja rahaliste vahenditega;

| 24. | märgib, et naistevastane koduvägivald on ühiskonnas jätkuvalt ülekaalus, ja ergutab ametiasutusi suurendama jõupingutusi õigusraamistiku rakendamisel, et selle küsimusega tegeleda ja suurendada vastavat teadlikkust; julgustab ametivõime väljendama muret laste vaesuse pärast ja asjaolu pärast, et neljast vaesest lapsest elab umbes kolm kõrvalistes maapiirkondades, kus puudub juurdepääs põhiteenustele; nõuab ohustatud lastele ja perekondadele paremaid teenuseid ning reforme asjaomaste sotsiaalhoolekande sektorite tugevdamiseks; |
| --- | --- |

24.

märgib, et naistevastane koduvägivald on ühiskonnas jätkuvalt ülekaalus, ja ergutab ametiasutusi suurendama jõupingutusi õigusraamistiku rakendamisel, et selle küsimusega tegeleda ja suurendada vastavat teadlikkust; julgustab ametivõime väljendama muret laste vaesuse pärast ja asjaolu pärast, et neljast vaesest lapsest elab umbes kolm kõrvalistes maapiirkondades, kus puudub juurdepääs põhiteenustele; nõuab ohustatud lastele ja perekondadele paremaid teenuseid ning reforme asjaomaste sotsiaalhoolekande sektorite tugevdamiseks;

Majanduslikud kriteeriumid

| 25. | avaldab Montenegrole kiitust selle eest, et ta on Lääne-Balkani riikides struktuurireformide elluviimisel eeskujuks, ning makromajandusliku ja fiskaalstabiilsuse säilitamise eest majanduskriisist hoolimata; märgib siiski, et valitsemissektori võlg on suurenenud; ergutab valitsust jätkama struktuurireformidega, ratsionaliseerima kulutusi, suurendama tööturu paindlikkust, tegelema kasvava tööpuudusega, edendama inimväärsete töökohtade loomist, suurendama konkurentsivõimet, et saavutada täielikult toimiv turumajandus, ning toetama väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid); kutsub komisjoni üles aitama Montenegrol töötada välja aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tegevuskava kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga; |
| --- | --- |

25.

avaldab Montenegrole kiitust selle eest, et ta on Lääne-Balkani riikides struktuurireformide elluviimisel eeskujuks, ning makromajandusliku ja fiskaalstabiilsuse säilitamise eest majanduskriisist hoolimata; märgib siiski, et valitsemissektori võlg on suurenenud; ergutab valitsust jätkama struktuurireformidega, ratsionaliseerima kulutusi, suurendama tööturu paindlikkust, tegelema kasvava tööpuudusega, edendama inimväärsete töökohtade loomist, suurendama konkurentsivõimet, et saavutada täielikult toimiv turumajandus, ning toetama väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid); kutsub komisjoni üles aitama Montenegrol töötada välja aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tegevuskava kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga;

| 26. | kutsub Montenegro ametivõime üles säilitama tasakaalu majandusarengu ja keskkonnakaitse vahel; palub valitsusel tagada, et riikliku elektrikompanii erastamine toimub läbipaistvalt ja tehakse kokkulepitud investeeringud; tuletab samuti meelde vajadust viia ennekõike kooskõlla turismi areng ja keskkonnakaitse; nõuab rannikuäärse turismi pikaajalist planeerimist ja tugevate mehhanismide loomist, et vältida keskkonna hävitamist ja korruptsiooni ruumilise planeerimise ja ehitamise valdkonnas; |
| --- | --- |

26.

kutsub Montenegro ametivõime üles säilitama tasakaalu majandusarengu ja keskkonnakaitse vahel; palub valitsusel tagada, et riikliku elektrikompanii erastamine toimub läbipaistvalt ja tehakse kokkulepitud investeeringud; tuletab samuti meelde vajadust viia ennekõike kooskõlla turismi areng ja keskkonnakaitse; nõuab rannikuäärse turismi pikaajalist planeerimist ja tugevate mehhanismide loomist, et vältida keskkonna hävitamist ja korruptsiooni ruumilise planeerimise ja ehitamise valdkonnas;

| 27. | julgustab Podgorica ametiasutusi rakendama ettevõtete klastrite kasutuselevõtu strateegiat, mis võeti vastu 2012. aasta juulis ning mis võiks parandada Montenegro majanduse konkurentsivõimet VKEde tugevdamise ning ekspordipotentsiaali ja tööhõivevõimaluste suurendamise abil; |
| --- | --- |

27.

julgustab Podgorica ametiasutusi rakendama ettevõtete klastrite kasutuselevõtu strateegiat, mis võeti vastu 2012. aasta juulis ning mis võiks parandada Montenegro majanduse konkurentsivõimet VKEde tugevdamise ning ekspordipotentsiaali ja tööhõivevõimaluste suurendamise abil;

| 28. | tunneb muret mitteametliku majanduse ulatuse pärast, mis on lahendamist vajav probleem, et kaasata investeeringuid, toetada ettevõtjaid ja kaitsta tõhusalt töötajaid; |
| --- | --- |

28.

tunneb muret mitteametliku majanduse ulatuse pärast, mis on lahendamist vajav probleem, et kaasata investeeringuid, toetada ettevõtjaid ja kaitsta tõhusalt töötajaid;

Võime täita liikmesusega seotud kohustusi

| 29. | kutsub valitsust üles tõhustama acquis’ põhivaldkondadega tegelevate riigi institutsioonide institutsioonilist ja haldussuutlikkust ning tugevdama institutsioonidevahelist koostööd ja kooskõlastamist, eelkõige selleks, et kiirendada ettevalmistusi IPA osade detsentraliseeritud haldamiseks struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi ettevalmistamisel; nõuab professionaalse, tõhusa, tulemuspõhise ja erapooletu avaliku halduse loomisel tehtavate jõupingutuste täiendavat parandamist; |
| --- | --- |

29.

kutsub valitsust üles tõhustama acquis’ põhivaldkondadega tegelevate riigi institutsioonide institutsioonilist ja haldussuutlikkust ning tugevdama institutsioonidevahelist koostööd ja kooskõlastamist, eelkõige selleks, et kiirendada ettevalmistusi IPA osade detsentraliseeritud haldamiseks struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi ettevalmistamisel; nõuab professionaalse, tõhusa, tulemuspõhise ja erapooletu avaliku halduse loomisel tehtavate jõupingutuste täiendavat parandamist;

| 30. | ergutab ametiasutusi võtma täiendavaid meetmeid siseriiklike õigusaktide vastavuse saavutamiseks keskkonna- ja kliimaalase acquis’ga ning selle rakendamiseks, samuti tugevdama asjaomast haldussuutlikkust ja institutsioonidevahelist koostööd; |
| --- | --- |

30.

ergutab ametiasutusi võtma täiendavaid meetmeid siseriiklike õigusaktide vastavuse saavutamiseks keskkonna- ja kliimaalase acquis’ga ning selle rakendamiseks, samuti tugevdama asjaomast haldussuutlikkust ja institutsioonidevahelist koostööd;

| 31. | rõhutab vajadust keskenduda elektrienergia säästvale tootmisele, ühitades majandusliku arengu vajadusi keskkonnakaitsega; tunneb heameelt mõningate edusammude üle taastuvenergia valdkonnas; nõuab täiendavate meetmete võtmist energiatõhususe suurendamiseks ja energiavarustuse kindluse tagamiseks; |
| --- | --- |

31.

rõhutab vajadust keskenduda elektrienergia säästvale tootmisele, ühitades majandusliku arengu vajadusi keskkonnakaitsega; tunneb heameelt mõningate edusammude üle taastuvenergia valdkonnas; nõuab täiendavate meetmete võtmist energiatõhususe suurendamiseks ja energiavarustuse kindluse tagamiseks;

| 32. | ergutab edasisi jõupingutusi sellistes valdkondades nagu töötajate vaba liikumine, kapitali vaba liikumine, äriühinguõigus, toiduohutus, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika, maksustamine, ettevõtlus- ja tööstuspoliitika ning finants- ja eelarvealased õigusnormid; |
| --- | --- |

32.

ergutab edasisi jõupingutusi sellistes valdkondades nagu töötajate vaba liikumine, kapitali vaba liikumine, äriühinguõigus, toiduohutus, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika, maksustamine, ettevõtlus- ja tööstuspoliitika ning finants- ja eelarvealased õigusnormid;

Piirkondlik koostöö ja kahepoolsed küsimused

| 33. | toonitab, kui olulised on heanaaberlikud suhted ja peab tervitatavaks Montenegro konstruktiivset rolli piirkondlikus koostöös, eelkõige selle aktiivset osalemist paljudes Kagu-Euroopa piirkondlikes algatustes; avaldab Montenegrole kiitust heade kahepoolsete suhete säilitamise eest kõigi naaberriikidega; peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et peaaegu kõikide naaberriikidega riigipiirides kokkuleppimine ei ole endiselt veel lõpule jõudnud; nõuab jõupingutusi kõigi vastuseta küsimuste heanaaberlikku lahendamiseks ja rõhutab vajadust lahendada kahepoolsed küsimused enne ühinemist; kordab oma üleskutset komisjonile ja nõukogule alustada vastavalt ELi aluslepingutele niisuguse üldiselt kohaldatava vahekohtumehhanismi väljatöötamist, mille eesmärk on lahendada kahepoolsed küsimused laienemisprotsessi osalisriikide ja liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

33.

toonitab, kui olulised on heanaaberlikud suhted ja peab tervitatavaks Montenegro konstruktiivset rolli piirkondlikus koostöös, eelkõige selle aktiivset osalemist paljudes Kagu-Euroopa piirkondlikes algatustes; avaldab Montenegrole kiitust heade kahepoolsete suhete säilitamise eest kõigi naaberriikidega; peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et peaaegu kõikide naaberriikidega riigipiirides kokkuleppimine ei ole endiselt veel lõpule jõudnud; nõuab jõupingutusi kõigi vastuseta küsimuste heanaaberlikku lahendamiseks ja rõhutab vajadust lahendada kahepoolsed küsimused enne ühinemist; kordab oma üleskutset komisjonile ja nõukogule alustada vastavalt ELi aluslepingutele niisuguse üldiselt kohaldatava vahekohtumehhanismi väljatöötamist, mille eesmärk on lahendada kahepoolsed küsimused laienemisprotsessi osalisriikide ja liikmesriikide vahel;

| 34. | tunneb heameelt Montenegro jätkuva koostöö üle Sarajevo deklaratsiooni protsessi raames seoses pagulaste ja ümberasustatud isikute küsimusega, eelkõige 2012. aasta aprillis toimunud rahvusvahelisel rahastajate konverentsil kokku lepitud piirkondliku eluasemekava üle; rõhutab, et on vaja jätkuvaid jõupingutusi selles protsessis lahendamata küsimuste lahendamiseks; |
| --- | --- |

34.

tunneb heameelt Montenegro jätkuva koostöö üle Sarajevo deklaratsiooni protsessi raames seoses pagulaste ja ümberasustatud isikute küsimusega, eelkõige 2012. aasta aprillis toimunud rahvusvahelisel rahastajate konverentsil kokku lepitud piirkondliku eluasemekava üle; rõhutab, et on vaja jätkuvaid jõupingutusi selles protsessis lahendamata küsimuste lahendamiseks;

| 35. | tunneb heameelt Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Montenegro ja Serbia allkirjastatud ministrite deklaratsiooni üle ja piirkondlikus eluasemekavas kokkuleppele jõudmise ning programmi toetuseks eraldatud rahaliste vahendite üle; |
| --- | --- |

35.

tunneb heameelt Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Montenegro ja Serbia allkirjastatud ministrite deklaratsiooni üle ja piirkondlikus eluasemekavas kokkuleppele jõudmise ning programmi toetuseks eraldatud rahaliste vahendite üle;

| 36. | palub Montenegrol viia oma seisukoht Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta vastavusse ELi ühise seisukohaga Rooma statuudi terviklikkuse kohta; |
| --- | --- |

36.

palub Montenegrol viia oma seisukoht Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta vastavusse ELi ühise seisukohaga Rooma statuudi terviklikkuse kohta;

| 37. | tunneb heameelt ELi ja Montenegro vahelise kokkuleppe ratifitseerimise ja jõustumise üle, millega luuakse raamistik Montenegro osalemise jaoks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides; |
| --- | --- |

37.

tunneb heameelt ELi ja Montenegro vahelise kokkuleppe ratifitseerimise ja jõustumise üle, millega luuakse raamistik Montenegro osalemise jaoks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides;

o

o o

| 38. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Montenegro valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

38.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Montenegro valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT L 108, 29.4.2010, lk 3.

(2)  CM/RecChL (2012)4.

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/62 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/62

---

P7_TA(2013)0186

Serbia 2012. aasta eduaruanne

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon Serbia 2012. aasta eduaruande kohta (2012/2868(RSP))

(2016/C 045/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 2. märts 2012. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 2. märts 2012. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahel, millele Euroopa Parlament andis nõusoleku 19. jaanuaril 2011 ning mis on liikmesriikides ratifitseerimise lõppjärgus, ning võttes arvesse ka 1. veebruaril 2010. aastal jõustunud kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevat vahelepingut Euroopa Ühenduse ja Serbia Vabariigi vahel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust, mis käsitleb EÜ ja Serbia vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kohaldamise teatavaid menetlusi: lepingu ja vahelepingu kohaldamise menetlused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahel, millele Euroopa Parlament andis nõusoleku 19. jaanuaril 2011 ning mis on liikmesriikides ratifitseerimise lõppjärgus, ning võttes arvesse ka 1. veebruaril 2010. aastal jõustunud kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevat vahelepingut Euroopa Ühenduse ja Serbia Vabariigi vahel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust, mis käsitleb EÜ ja Serbia vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kohaldamise teatavaid menetlusi: lepingu ja vahelepingu kohaldamise menetlused,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/213/EÜ, millega sätestatakse Serbiaga loodud Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/56/EÜ, (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/213/EÜ, millega sätestatakse Serbiaga loodud Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/56/EÜ, (1)

| — | võttes arvesse üldasjade nõukogu 28. veebruari 2012. aasta järeldusi ja Euroopa Ülemkogu 1. märtsi 2012. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade nõukogu 28. veebruari 2012. aasta järeldusi ja Euroopa Ülemkogu 1. märtsi 2012. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta järeldusi, milles palutakse komisjonil koostada arvamus Serbia ELi liikmeks saamise avalduse kohta, nõukogu 5. detsembri 2011. aasta järeldusi, Euroopa Ülemkogu 9. detsembri 2011. aasta järeldusi, milles on sätestatud Serbiaga ühinemisläbirääkimiste alustamise tingimused, ning nõukogu 11. detsembri 2012. aasta järeldusi, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 13.–14. detsembril 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta järeldusi, milles palutakse komisjonil koostada arvamus Serbia ELi liikmeks saamise avalduse kohta, nõukogu 5. detsembri 2011. aasta järeldusi, Euroopa Ülemkogu 9. detsembri 2011. aasta järeldusi, milles on sätestatud Serbiaga ühinemisläbirääkimiste alustamise tingimused, ning nõukogu 11. detsembri 2012. aasta järeldusi, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 13.–14. detsembril 2012. aastal,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2011. aasta arvamust Serbia ELi liikmeks saamise avalduse kohta (SEC(2011)1208) ning komisjoni 12. oktoobri 2011. aasta teatist „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded 2011. ja 2012. aastal” (COM(2011)0666), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2011. aasta arvamust Serbia ELi liikmeks saamise avalduse kohta (SEC(2011)1208) ning komisjoni 12. oktoobri 2011. aasta teatist „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded 2011. ja 2012. aastal” (COM(2011)0666),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobril 2012. aasta dokumenti „Serbia 2012. aasta eduaruanne” (SWD(2012)0333), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobril 2012. aasta dokumenti „Serbia 2012. aasta eduaruanne” (SWD(2012)0333),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2012–2013” (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2012–2013” (COM(2012)0600),

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999), Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise vastavust rahvusvahelisele õigusele, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni (2), milles seda arvamust tunnustati ning tervitati ELi valmisolekut hõlbustada dialoogi Belgradi ja Priština vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999), Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise vastavust rahvusvahelisele õigusele, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni (2), milles seda arvamust tunnustati ning tervitati ELi valmisolekut hõlbustada dialoogi Belgradi ja Priština vahel,

| — | võttes arvesse 27.–28. septembril 2012 toimunud ELi ja Serbia kuuenda parlamentidevahelise kohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27.–28. septembril 2012 toimunud ELi ja Serbia kuuenda parlamentidevahelise kohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse ELi ja Serbia vahelist 8. novembri 2007. aasta tagasivõtulepingut (3) ning nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1244/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Serbia vahelist 8. novembri 2007. aasta tagasivõtulepingut (3) ning nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1244/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. augusti 2012. aasta kolmandat aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule Lääne-Balkani riikide suhtes kehtiva viisanõude kaotamise järgse järelevalvemehhanismi kohta vastavalt komisjoni 8. novembri 2010. aasta avaldusele (COM(2012)0472), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. augusti 2012. aasta kolmandat aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule Lääne-Balkani riikide suhtes kehtiva viisanõude kaotamise järgse järelevalvemehhanismi kohta vastavalt komisjoni 8. novembri 2010. aasta avaldusele (COM(2012)0472),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2010. aasta otsust 2011/361/ÜVJP Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahelise lepingu (millega kehtestatakse raamistik Serbia Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides) allkirjastamise ja sõlmimise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2010. aasta otsust 2011/361/ÜVJP Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahelise lepingu (millega kehtestatakse raamistik Serbia Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides) allkirjastamise ja sõlmimise kohta (5),

| — | võttes arvesse OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) piiratud valimisvaatlusmissiooni (mille käigus vaadeldi 6. ja 20. mail 2012. aastal toimunud Serbia parlamendi- ja presidendivalimisi) 19. septembri 2012. aasta lõpparuannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) piiratud valimisvaatlusmissiooni (mille käigus vaadeldi 6. ja 20. mail 2012. aastal toimunud Serbia parlamendi- ja presidendivalimisi) 19. septembri 2012. aasta lõpparuannet,

| — | võttes arvesse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) esimehe 1. augustil 2012. aastal esitatud aastaaruannet, mida tutvustati ÜRO Peaassambleele 15. oktoobril 2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) esimehe 1. augustil 2012. aastal esitatud aastaaruannet, mida tutvustati ÜRO Peaassambleele 15. oktoobril 2012,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu andis Serbiale 1. märtsil 2012. aastal kandidaatriigi staatuse ning kinnitas sellega selgelt Serbia ELi-suunalisi väljavaateid, mis on kooskõlas ELi kohustustega kogu Lääne-Balkani piirkonna vastu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu andis Serbiale 1. märtsil 2012. aastal kandidaatriigi staatuse ning kinnitas sellega selgelt Serbia ELi-suunalisi väljavaateid, mis on kooskõlas ELi kohustustega kogu Lääne-Balkani piirkonna vastu;

| B. | arvestades, et 19.–20. juunil 2003. aastal Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldustes lubati kõikidele Lääne-Balkani riikidele selgesõnaliselt, et nad saavad Euroopa Liiduga ühineda, kui täidavad kehtestatud kriteeriumid; arvestades, et seda lubadust korrati 14.–15. detsembril 2006. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel heaks kiidetud uuendatud konsensuses laienemise suhtes, nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta järeldustes ning ELi ja Lääne-Balkani riikide ministrite 2. juunil 2010. aastal toimunud kohtumisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 19.–20. juunil 2003. aastal Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldustes lubati kõikidele Lääne-Balkani riikidele selgesõnaliselt, et nad saavad Euroopa Liiduga ühineda, kui täidavad kehtestatud kriteeriumid; arvestades, et seda lubadust korrati 14.–15. detsembril 2006. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel heaks kiidetud uuendatud konsensuses laienemise suhtes, nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta järeldustes ning ELi ja Lääne-Balkani riikide ministrite 2. juunil 2010. aastal toimunud kohtumisel;

| C. | arvestades, et Serbia on võtnud palju meetmeid selle nimel, et normaliseerida suhted Kosovoga, samuti on Serbia teinud jõupingutusi sellel eesmärgil, et täita piisaval määral stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi poliitilisi kriteeriume ja tingimusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Serbia on võtnud palju meetmeid selle nimel, et normaliseerida suhted Kosovoga, samuti on Serbia teinud jõupingutusi sellel eesmärgil, et täita piisaval määral stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi poliitilisi kriteeriume ja tingimusi;

| D. | arvestades, et ELi–Serbia stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess on ratifitseerimata veel ainult ühes ELi liikmesriigis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi–Serbia stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess on ratifitseerimata veel ainult ühes ELi liikmesriigis;

| E. | arvestades, et Serbiat ja iga muud riiki, kes soovib saada ELi liikmeks, tuleb hinnata tema saavutuste järgi ühiste kriteeriumide täitmisel, rakendamisel ja järgimisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Serbiat ja iga muud riiki, kes soovib saada ELi liikmeks, tuleb hinnata tema saavutuste järgi ühiste kriteeriumide täitmisel, rakendamisel ja järgimisel;

| F. | arvestades, et Serbial on võimalus muutuda piirkonna julgeoleku ja stabiilsuse tagamisel oluliseks osaliseks ning seetõttu peaks ta olema piirkondliku koostöö ja heanaaberlike suhete küsimuses jätkuvalt ja rõhutatumalt konstruktiivne, kuna see on Euroopa integratsiooniprotsessi jaoks äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Serbial on võimalus muutuda piirkonna julgeoleku ja stabiilsuse tagamisel oluliseks osaliseks ning seetõttu peaks ta olema piirkondliku koostöö ja heanaaberlike suhete küsimuses jätkuvalt ja rõhutatumalt konstruktiivne, kuna see on Euroopa integratsiooniprotsessi jaoks äärmiselt oluline;

| G. | arvestades, et kahepoolseid küsimusi tuleks käsitleda konstruktiivselt ja heanaaberlikult ühinemisprotsessi võimalikult varajases etapis ning eelistatavalt enne ühinemisläbirääkimiste alustamist, pidades seejuures silmas ELi üldisi huve ja väärtusi; arvestades, et sellised küsimused ei tohiks kujuneda ühinemisprotsessile takistuseks ning neid ei tohiks sellel eesmärgil ka kasutada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kahepoolseid küsimusi tuleks käsitleda konstruktiivselt ja heanaaberlikult ühinemisprotsessi võimalikult varajases etapis ning eelistatavalt enne ühinemisläbirääkimiste alustamist, pidades seejuures silmas ELi üldisi huve ja väärtusi; arvestades, et sellised küsimused ei tohiks kujuneda ühinemisprotsessile takistuseks ning neid ei tohiks sellel eesmärgil ka kasutada;

| H. | arvestades, et Serbia uus valitsus on kinnitanud kavatsust jätkata jõupingutusi ELi integreerumise nimel; arvestades, et sellega seoses on vaja saavutada kindlaid tulemusi reformide vastuvõtmisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Serbia uus valitsus on kinnitanud kavatsust jätkata jõupingutusi ELi integreerumise nimel; arvestades, et sellega seoses on vaja saavutada kindlaid tulemusi reformide vastuvõtmisel ja rakendamisel;

| I. | arvestades, et ELi laienemispoliitika keskmes on õigusriigi põhimõtete järgimine; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi laienemispoliitika keskmes on õigusriigi põhimõtete järgimine;

| 1. | väljendab heameelt asjaolu üle, et nõukogu palus komisjonil esitada aruanne kohe, kui Serbia on liikmesuskriteeriumid ja peamised prioriteedid vajalikul määral täitnud, et alustada ühinemisläbirääkimisi enam rohkem viivitamata; on kindlalt veendunud, et eesmärki alustada ELiga ühinemise läbirääkimisi 2013. aasta juunis on võimalik saavutada; nõuab tungivalt, et Serbia jätkaks demokraatlikke, süsteemseid ja sotsiaalmajanduslikke reforme, mis võimaldavad tal võtta üle ja tõhusalt rakendada liikmesusega kaasnevaid kohustusi; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt asjaolu üle, et nõukogu palus komisjonil esitada aruanne kohe, kui Serbia on liikmesuskriteeriumid ja peamised prioriteedid vajalikul määral täitnud, et alustada ühinemisläbirääkimisi enam rohkem viivitamata; on kindlalt veendunud, et eesmärki alustada ELiga ühinemise läbirääkimisi 2013. aasta juunis on võimalik saavutada; nõuab tungivalt, et Serbia jätkaks demokraatlikke, süsteemseid ja sotsiaalmajanduslikke reforme, mis võimaldavad tal võtta üle ja tõhusalt rakendada liikmesusega kaasnevaid kohustusi;

| 2. | väljendab heameelt 2012. aasta mais toimunud parlamendi-, kohalike ja ennetähtaegsete presidendivalimiste läbiviimise üle, mille käigus järgiti OSCE/ODIHRi kinnitusel põhiõigusi ja -vabadusi; kutsub valitsust üles järgima OSCE/ODIHRi lõpparuandes esitatud soovitusi, et suurendada valimisprotsessi läbipaistvust; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt 2012. aasta mais toimunud parlamendi-, kohalike ja ennetähtaegsete presidendivalimiste läbiviimise üle, mille käigus järgiti OSCE/ODIHRi kinnitusel põhiõigusi ja -vabadusi; kutsub valitsust üles järgima OSCE/ODIHRi lõpparuandes esitatud soovitusi, et suurendada valimisprotsessi läbipaistvust;

| 3. | väljendab heameelt asjaolu üle, et uus valitsus on lubanud jätkata ELi integreerumise püüdeid, ning rõhutab reformide teostamise vajalikkust; ergutab uut valitsust pühenduma täielikult reformide vastuvõtmisele ning keskenduma eelkõige nendele erakordselt olulistele reformidele, mis on seotud kohtusüsteemi, korruptsioonivastase võitluse, meediavabaduse, kõikide vähemuste kaitsmise, loodusvarade säästva majandamise, majanduse struktuurireformide ning ettevõtluskeskkonna parandamisega; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt asjaolu üle, et uus valitsus on lubanud jätkata ELi integreerumise püüdeid, ning rõhutab reformide teostamise vajalikkust; ergutab uut valitsust pühenduma täielikult reformide vastuvõtmisele ning keskenduma eelkõige nendele erakordselt olulistele reformidele, mis on seotud kohtusüsteemi, korruptsioonivastase võitluse, meediavabaduse, kõikide vähemuste kaitsmise, loodusvarade säästva majandamise, majanduse struktuurireformide ning ettevõtluskeskkonna parandamisega;

| 4. | rõhutab, et ühinemisläbirääkimisi Serbiaga on võimalik alustada niipea, kui peamised prioriteedid on rahuldavalt täidetud ja tagatud on reformiprotsessi jätkumine, eelkõige seoses õigusriigi põhimõttega; rõhutab, et see näitab nii ELi pühendumist laienemisprotsessile kui ka Lääne-Balkani riikide ELiga ühinemise väljavaateid; tunneb heameelt Serbias Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumide täitmisel tehtud edusammude üle, mida Euroopa Komisjon tunnustas oma 2012. aasta eduaruandes, ning tuletab meelde, et edasine edu Euroopa integratsiooniprotsessis sõltub reformide jätkamisest ning eelkõige demokraatia ja demokraatlike institutsioonide toimimise tagamisest, õigusriigi põhimõtete järgimisest, inimõiguste austamise tagamisest, kõikide vähemuste võrdsest ja pühendunud kaitsest kogu Serbias vastavalt Euroopa normidele, heanaaberlike suhete säilitamisest ja piirkondlikust koostööst, sealhulgas kahepoolsete küsimuste rahumeelsest lahendamisest, ning turumajanduse toimimise parandamisest; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et ühinemisläbirääkimisi Serbiaga on võimalik alustada niipea, kui peamised prioriteedid on rahuldavalt täidetud ja tagatud on reformiprotsessi jätkumine, eelkõige seoses õigusriigi põhimõttega; rõhutab, et see näitab nii ELi pühendumist laienemisprotsessile kui ka Lääne-Balkani riikide ELiga ühinemise väljavaateid; tunneb heameelt Serbias Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumide täitmisel tehtud edusammude üle, mida Euroopa Komisjon tunnustas oma 2012. aasta eduaruandes, ning tuletab meelde, et edasine edu Euroopa integratsiooniprotsessis sõltub reformide jätkamisest ning eelkõige demokraatia ja demokraatlike institutsioonide toimimise tagamisest, õigusriigi põhimõtete järgimisest, inimõiguste austamise tagamisest, kõikide vähemuste võrdsest ja pühendunud kaitsest kogu Serbias vastavalt Euroopa normidele, heanaaberlike suhete säilitamisest ja piirkondlikust koostööst, sealhulgas kahepoolsete küsimuste rahumeelsest lahendamisest, ning turumajanduse toimimise parandamisest;

| 5. | toonitab, et Serbia ühinemine ELiga on riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu kvaliteedi jaoks väga oluline; |
| --- | --- |

5.

toonitab, et Serbia ühinemine ELiga on riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu kvaliteedi jaoks väga oluline;

| 6. | rõhutab, kui oluline on ELi ja Serbia stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping, milles määratakse kindlaks mõlema osapoole vastastikused õigused ja kohustused kuni selle hetkeni, mil Serbiast saab ELi liige; märgib, et Serbia on näidanud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning vahelepingu raames võetud kohustuste rakendamisel positiivseid tulemusi; kutsub ainsat liikmesriiki, kes ei ole veel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ratifitseerimisprotsessi lõpetanud, üles seda kiiresti tegema, et lepingut võimalikult kiiresti jõustada ning tihendada ja hoogustada seeläbi ELi ja Serbia vahelisi suhteid; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, kui oluline on ELi ja Serbia stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping, milles määratakse kindlaks mõlema osapoole vastastikused õigused ja kohustused kuni selle hetkeni, mil Serbiast saab ELi liige; märgib, et Serbia on näidanud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ning vahelepingu raames võetud kohustuste rakendamisel positiivseid tulemusi; kutsub ainsat liikmesriiki, kes ei ole veel stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ratifitseerimisprotsessi lõpetanud, üles seda kiiresti tegema, et lepingut võimalikult kiiresti jõustada ning tihendada ja hoogustada seeläbi ELi ja Serbia vahelisi suhteid;

| 7. | väljendab heameelt Serbia edusammude üle Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumide täitmisel, mida tunnistatakse ka Euroopa Komisjoni 2012. aasta eduaruandes; tuletab meelde, et ELi integreerumise protsessi edasised edusammud sõltuvad otseselt pöördumatute reformide läbiviimisest ning nõukogu kehtestatud tingimuste täitmisest; rõhutab, et kõige olulisem on rakendamine; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt Serbia edusammude üle Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumide täitmisel, mida tunnistatakse ka Euroopa Komisjoni 2012. aasta eduaruandes; tuletab meelde, et ELi integreerumise protsessi edasised edusammud sõltuvad otseselt pöördumatute reformide läbiviimisest ning nõukogu kehtestatud tingimuste täitmisest; rõhutab, et kõige olulisem on rakendamine;

| 8. | võtab kahetsusega teadmiseks, et Belgradi ja Priština vahelise kõrgetasemelise dialoogi 9. voor lõppes ilma ulatusliku kokkuleppeta Serbia omavalitsusüksuste ühenduse volituste ulatuse kohta; kutsub mõlemaid pooli üles läbirääkimisi jätkama ja intensiivistama, et saavutada kõikidele lahendamata probleemidele võimalikult kiiresti vastastikku vastuvõetav ja jätkusuutlik lahendus; rõhutab asjaolu, et suhete normaliseerimine on Serbia ja Kosovo parimates huvides ning otsustava tähtsusega etapp, mis võimaldaks käivitada ELi integreerumise protsessi; nõuab seni saavutatud kokkulepete täielikku rakendamist mõlema osapoole poolt; väljendab heameelt Serbia peaministri Ivica Dačići ja Kosovo peaministri Hashim Thaçi kohtumiste üle, mis on serblaste ja kosovlaste tõelise lepitamise ning Serbia ja Kosovo suhete normaliseerimise seisukohast olulised; kiidab kõrge esindaja ja asepresidendi Catherine Ashtoni aktiivset ja juhtivat rolli Serbia ja Kosovo vahelise dialoogi hõlbustamisel; ootab edusammude tegemist ka muudes valdkondades, nagu telekommunikatsioon ja energeetika, ning nõuab tungivalt, et mõlemad osapooled teeksid aktiivselt jõupingutusi kadunud isikute probleemi lahendamiseks; peab kiiduväärseks Serbia valitsuse korraldusi seoses kaasava piirkondliku koostöö küsimuses saavutatud kokkuleppe rakendamisega, samuti otsust määrata nii Priština kui ka Belgradi ELi büroosse kontaktametnikud ning piirihalduskokkuleppe allkirjastamist ja selle rakendamise alustamist; kutsub Belgradi üles tegema õigusriigi põhimõtete küsimuses jätkuvalt tihedat koostööd EULEXiga ning tõhustama organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel tehtavaid ühiseid jõupingutusi; ergutab Serbiat tegema täielikku koostööd EULEXi erirakkerühmaga ning ja abistama neid nende töös; |
| --- | --- |

8.

võtab kahetsusega teadmiseks, et Belgradi ja Priština vahelise kõrgetasemelise dialoogi 9. voor lõppes ilma ulatusliku kokkuleppeta Serbia omavalitsusüksuste ühenduse volituste ulatuse kohta; kutsub mõlemaid pooli üles läbirääkimisi jätkama ja intensiivistama, et saavutada kõikidele lahendamata probleemidele võimalikult kiiresti vastastikku vastuvõetav ja jätkusuutlik lahendus; rõhutab asjaolu, et suhete normaliseerimine on Serbia ja Kosovo parimates huvides ning otsustava tähtsusega etapp, mis võimaldaks käivitada ELi integreerumise protsessi; nõuab seni saavutatud kokkulepete täielikku rakendamist mõlema osapoole poolt; väljendab heameelt Serbia peaministri Ivica Dačići ja Kosovo peaministri Hashim Thaçi kohtumiste üle, mis on serblaste ja kosovlaste tõelise lepitamise ning Serbia ja Kosovo suhete normaliseerimise seisukohast olulised; kiidab kõrge esindaja ja asepresidendi Catherine Ashtoni aktiivset ja juhtivat rolli Serbia ja Kosovo vahelise dialoogi hõlbustamisel; ootab edusammude tegemist ka muudes valdkondades, nagu telekommunikatsioon ja energeetika, ning nõuab tungivalt, et mõlemad osapooled teeksid aktiivselt jõupingutusi kadunud isikute probleemi lahendamiseks; peab kiiduväärseks Serbia valitsuse korraldusi seoses kaasava piirkondliku koostöö küsimuses saavutatud kokkuleppe rakendamisega, samuti otsust määrata nii Priština kui ka Belgradi ELi büroosse kontaktametnikud ning piirihalduskokkuleppe allkirjastamist ja selle rakendamise alustamist; kutsub Belgradi üles tegema õigusriigi põhimõtete küsimuses jätkuvalt tihedat koostööd EULEXiga ning tõhustama organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel tehtavaid ühiseid jõupingutusi; ergutab Serbiat tegema täielikku koostööd EULEXi erirakkerühmaga ning ja abistama neid nende töös;

| 9. | rõhutab vajadust tagada Serbia ja Kosovo parlamentide ning kodanikuühiskonna kaasamine dialoogi; rõhutab, et nii Serbia kui ka Kosovo üldsust tuleb dialoogi tulemustest läbipaistval ja ühtsel viisil teavitada, et suurendada protsessi usaldusväärsust ning suurendada avalikkuse poolehoidu; nõuab, et vajaduse korral avaldataks dialoogi raames arutatavates küsimustes ühisteatisi ja konsulteeritaks üldsusega ning et kõik saavutatud kokkulepped avaldataks mitte ainult inglise, vaid ka serbia ja albaania keeles; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust tagada Serbia ja Kosovo parlamentide ning kodanikuühiskonna kaasamine dialoogi; rõhutab, et nii Serbia kui ka Kosovo üldsust tuleb dialoogi tulemustest läbipaistval ja ühtsel viisil teavitada, et suurendada protsessi usaldusväärsust ning suurendada avalikkuse poolehoidu; nõuab, et vajaduse korral avaldataks dialoogi raames arutatavates küsimustes ühisteatisi ja konsulteeritaks üldsusega ning et kõik saavutatud kokkulepped avaldataks mitte ainult inglise, vaid ka serbia ja albaania keeles;

| 10. | kordab, et mõte Kosovo või mis tahes muu Lääne-Balkani riigi jagamisest on vastuolus Euroopa integratsioonipõhimõtetega; nõuab Serbia riigi paralleelsete institutsioonide, eelkõige julgeoleku- ja õigusasutuste sulgemist Põhja-Kosovos; rõhutab, kui oluline on tagada piirkonna sotsiaalmajanduslik areng; kordab, et majanduslik abi ning eriti Põhja-Kosovo koolide ja haiglate rahastamine peab olema täiesti läbipaistev; rõhutab, et nii Serbia kui ka Kosovo ametiasutused peavad tegema jätkuvaid jõupingutusi, et tagada kõikide vähemuste kaitse ja nende integreerimine ühiskonda laiemalt; |
| --- | --- |

10.

kordab, et mõte Kosovo või mis tahes muu Lääne-Balkani riigi jagamisest on vastuolus Euroopa integratsioonipõhimõtetega; nõuab Serbia riigi paralleelsete institutsioonide, eelkõige julgeoleku- ja õigusasutuste sulgemist Põhja-Kosovos; rõhutab, kui oluline on tagada piirkonna sotsiaalmajanduslik areng; kordab, et majanduslik abi ning eriti Põhja-Kosovo koolide ja haiglate rahastamine peab olema täiesti läbipaistev; rõhutab, et nii Serbia kui ka Kosovo ametiasutused peavad tegema jätkuvaid jõupingutusi, et tagada kõikide vähemuste kaitse ja nende integreerimine ühiskonda laiemalt;

| 11. | väljendab heameelt Serbia koostöö üle EJRKga, mille tulemusel anti kõik sõjakuritegudes kahtlustatavad isikud kohtumõistmiseks üle Haagi kohtule; ergutab kohtuga tehtava koostöö jätkamist; toetab EJRK peaprokuröri korduvaid nõudmisi viia läbi põhjalik uurimine ja anda kohtu alla eelkõige sõjaväes ja tsiviiljulgeolekuteenistustes töötanud isikud, kes kuulusid tugivõrgustikesse, mis võimaldasid tagaotsitavatel nii kaua vabaduses olla; märgib, et Serbias on järjekindlalt jätkunud isikute vastutuselevõtmine sõjakuritegude eest, kuid juhib tähelepanu vajadusele tegeleda aktiivsemalt kadunud isikute küsimustega; kutsub lisaks ametiasutusi üles tagama tunnistajakaitseprogrammi usaldusväärsuse ja professionaalsuse ning andma sellele piisavalt vahendeid, et kohtusüsteem saaks sõjakuritegude menetlemist tõhusalt jätkata; juhib tähelepanu asjaolule, et mitu endist politseinikku otsustasid tunnistajakaitseprogrammist vabatahtlikult loobuda, kuna selles esineb märkimisväärseid puudusi; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt Serbia koostöö üle EJRKga, mille tulemusel anti kõik sõjakuritegudes kahtlustatavad isikud kohtumõistmiseks üle Haagi kohtule; ergutab kohtuga tehtava koostöö jätkamist; toetab EJRK peaprokuröri korduvaid nõudmisi viia läbi põhjalik uurimine ja anda kohtu alla eelkõige sõjaväes ja tsiviiljulgeolekuteenistustes töötanud isikud, kes kuulusid tugivõrgustikesse, mis võimaldasid tagaotsitavatel nii kaua vabaduses olla; märgib, et Serbias on järjekindlalt jätkunud isikute vastutuselevõtmine sõjakuritegude eest, kuid juhib tähelepanu vajadusele tegeleda aktiivsemalt kadunud isikute küsimustega; kutsub lisaks ametiasutusi üles tagama tunnistajakaitseprogrammi usaldusväärsuse ja professionaalsuse ning andma sellele piisavalt vahendeid, et kohtusüsteem saaks sõjakuritegude menetlemist tõhusalt jätkata; juhib tähelepanu asjaolule, et mitu endist politseinikku otsustasid tunnistajakaitseprogrammist vabatahtlikult loobuda, kuna selles esineb märkimisväärseid puudusi;

| 12. | kutsub Serbia ametiasutusi ja poliitilisi juhte üles vältima selliseid avaldusi ja meetmeid, millega õõnestatakse kohtu pädevust ja puutumatust, ning kutsub Serbiat üles täitma oma lubadust pühenduda jätkuvalt Lääne-Balkani riikide piirkondlikule koostööle ja lepitamisele, kuigi Serbia üldsus on väljendanud selgelt oma pettumust seoses hiljutiste otsustega vabastada Gotovina, Markac ja Haradinaj; tunneb heameelt asjaolu üle, et Serbia ning Bosnia ja Hertsegoviina allkirjastasid protokolli koostöö kohta sõjakuritegude, inimsusvastaste kuritegude ja genotsiidi toimepanijate vastutuselevõtmisel; |
| --- | --- |

12.

kutsub Serbia ametiasutusi ja poliitilisi juhte üles vältima selliseid avaldusi ja meetmeid, millega õõnestatakse kohtu pädevust ja puutumatust, ning kutsub Serbiat üles täitma oma lubadust pühenduda jätkuvalt Lääne-Balkani riikide piirkondlikule koostööle ja lepitamisele, kuigi Serbia üldsus on väljendanud selgelt oma pettumust seoses hiljutiste otsustega vabastada Gotovina, Markac ja Haradinaj; tunneb heameelt asjaolu üle, et Serbia ning Bosnia ja Hertsegoviina allkirjastasid protokolli koostöö kohta sõjakuritegude, inimsusvastaste kuritegude ja genotsiidi toimepanijate vastutuselevõtmisel;

| 13. | toonitab, et ametiasutused peavad rohkem pingutama, et saavutada Serbias ja mujal Lääne-Balkani piirkonnas konfliktiga seotud seksuaalse vägivalla ohvrite jaoks õiglane lahendus; |
| --- | --- |

13.

toonitab, et ametiasutused peavad rohkem pingutama, et saavutada Serbias ja mujal Lääne-Balkani piirkonnas konfliktiga seotud seksuaalse vägivalla ohvrite jaoks õiglane lahendus;

| 14. | väljendab heameelt valitsuse jõupingutuste üle korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel, kuna see on Serbia ELi integreerimise protsessi jaoks äärmiselt oluline; rõhutab, kui tähtis on tugevdada korruptsioonivastases võitluses sõltumatuid institutsioone – eelkõige korruptsioonivastase võitluse ametit ja korruptsioonivastast prokuratuuri – ning parandada asutuste tegevuse kooskõlastamist; palub ametiasutustel töötada lõplikult välja riiklik korruptsioonivastane strateegia 2012–2016 ja vastav tegevuskava ning tagada, et korruptsioonivastase võitluse ametil kui sõltumatul asutusel on nende rakendamisel oluline osa; rõhutab, et poliitiline tahe on kõrgetasemeliste korruptsioonijuhtumite (sh 24 vastuolulist erastamist) uurimisel ja nende eest süüdimõistmisel tehtavate püsivate edusammude seisukohast otsustava tähtsusega; avaldab lootust, et esimese asepeaministri eriline ja ennetav töö selles valdkonnas kannab vilja; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt valitsuse jõupingutuste üle korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel, kuna see on Serbia ELi integreerimise protsessi jaoks äärmiselt oluline; rõhutab, kui tähtis on tugevdada korruptsioonivastases võitluses sõltumatuid institutsioone – eelkõige korruptsioonivastase võitluse ametit ja korruptsioonivastast prokuratuuri – ning parandada asutuste tegevuse kooskõlastamist; palub ametiasutustel töötada lõplikult välja riiklik korruptsioonivastane strateegia 2012–2016 ja vastav tegevuskava ning tagada, et korruptsioonivastase võitluse ametil kui sõltumatul asutusel on nende rakendamisel oluline osa; rõhutab, et poliitiline tahe on kõrgetasemeliste korruptsioonijuhtumite (sh 24 vastuolulist erastamist) uurimisel ja nende eest süüdimõistmisel tehtavate püsivate edusammude seisukohast otsustava tähtsusega; avaldab lootust, et esimese asepeaministri eriline ja ennetav töö selles valdkonnas kannab vilja;

| 15. | märgib, et Serbia töötab kohtusüsteemi reformimiseks välja uut strateegiat, ning toetab uue kohtusüsteemi ülesehitamisel tehtavaid jõupingutusi, mille eesmärk on parandada kogu õigussüsteemi tõhusust ja sõltumatust; väljendab heameelt valitsuse lubaduse üle tegeleda kohtusüsteemi reformi vajakajäämistega, tagades eelkõige, et õigusraamistik ei võimaldaks lubamatut poliitilist mõjutamist, ning tegeledes probleemidega, mis seonduvad parlamendi volitustega määrata ametisse kohtunikke ja prokuröre ning ametnike otsese poliitiliste osalemisega kõrgema kohtunõukogu ja riikliku prokuratuurinõukogu töös; rõhutab vajadust võtta ametisse määratavate kohtunike ja prokuröride jaoks vastu selged ja läbipaistvad hindamiskriteeriumid, mille abil tagada nende sõltumatus ja professionaalsus; rõhutab lisaks vajadust rakendada kooskõlas Veneetsia komisjoni soovitustega meetmeid, et tegeleda lõpetamata kohtuasjade kasvava hulgaga; märgib, et justiitsministeerium vastutab endiselt kapitalikulude eest ning see võib kohtusüsteemi sõltumatust veelgi piirata; palub valitsusel keskenduda pigem reformi kvaliteedile kui kiirusele ja kasutada välismaalt saadud tehnilisi eksperditeadmisi; rõhutab lisaks, et kohtunikud ja prokurörid vajavad esmast ja täiendavat kutsealast väljaõpet, kuna õiguses on tehtud suuri muudatusi; |
| --- | --- |

15.

märgib, et Serbia töötab kohtusüsteemi reformimiseks välja uut strateegiat, ning toetab uue kohtusüsteemi ülesehitamisel tehtavaid jõupingutusi, mille eesmärk on parandada kogu õigussüsteemi tõhusust ja sõltumatust; väljendab heameelt valitsuse lubaduse üle tegeleda kohtusüsteemi reformi vajakajäämistega, tagades eelkõige, et õigusraamistik ei võimaldaks lubamatut poliitilist mõjutamist, ning tegeledes probleemidega, mis seonduvad parlamendi volitustega määrata ametisse kohtunikke ja prokuröre ning ametnike otsese poliitiliste osalemisega kõrgema kohtunõukogu ja riikliku prokuratuurinõukogu töös; rõhutab vajadust võtta ametisse määratavate kohtunike ja prokuröride jaoks vastu selged ja läbipaistvad hindamiskriteeriumid, mille abil tagada nende sõltumatus ja professionaalsus; rõhutab lisaks vajadust rakendada kooskõlas Veneetsia komisjoni soovitustega meetmeid, et tegeleda lõpetamata kohtuasjade kasvava hulgaga; märgib, et justiitsministeerium vastutab endiselt kapitalikulude eest ning see võib kohtusüsteemi sõltumatust veelgi piirata; palub valitsusel keskenduda pigem reformi kvaliteedile kui kiirusele ja kasutada välismaalt saadud tehnilisi eksperditeadmisi; rõhutab lisaks, et kohtunikud ja prokurörid vajavad esmast ja täiendavat kutsealast väljaõpet, kuna õiguses on tehtud suuri muudatusi;

| 16. | kordab vajadust prokuröride ja politseinike jätkuva ja põhjaliku väljaõppe järele, pidades silmas asjaolu, et nad teostavad keerukaid uurimisi, eelkõige seoses finantsvaldkonnaga; rõhutab, et süsteemse korruptsiooni vastases võitluses on esmatähtis kaotada seosed poliitiliste parteide, erahuvide ja riigiettevõtete vahel; juhib erilist tähelepanu vajadusele muuta erakondade rahastamine läbipaistvaks ja viia see kooskõlla ELi standarditega; palub ametiasutustel erakondade rahastamise seadust täielikult rakendada; on endiselt seisukohal, et korruptsioonivastases võitluses ei tohi mingil juhul seada ohtu süütuse presumptsiooni; rõhutab, et rikkumisest teatamine on korruptsiooni tuvastamisel esmatähtis; palub seetõttu, et valitsus jõustaks ja rakendaks rikkumisest teatajate kaitse eeskirju ning julgustaks aktiivselt inimesi paljastama korruptsiooni kõigil tasanditel; tuletab meelde, et nii ametiasutused kui ka meedia kannavad vastutust selle eest, et üldsust teavitatakse korruptsioonijuhtumite pooleliolevatest uurimistest usaldusväärsel viisil, kuna see on õigusasutuste ja politsei tulemusliku ja asjatundliku töö vajalik eeltingimus; |
| --- | --- |

16.

kordab vajadust prokuröride ja politseinike jätkuva ja põhjaliku väljaõppe järele, pidades silmas asjaolu, et nad teostavad keerukaid uurimisi, eelkõige seoses finantsvaldkonnaga; rõhutab, et süsteemse korruptsiooni vastases võitluses on esmatähtis kaotada seosed poliitiliste parteide, erahuvide ja riigiettevõtete vahel; juhib erilist tähelepanu vajadusele muuta erakondade rahastamine läbipaistvaks ja viia see kooskõlla ELi standarditega; palub ametiasutustel erakondade rahastamise seadust täielikult rakendada; on endiselt seisukohal, et korruptsioonivastases võitluses ei tohi mingil juhul seada ohtu süütuse presumptsiooni; rõhutab, et rikkumisest teatamine on korruptsiooni tuvastamisel esmatähtis; palub seetõttu, et valitsus jõustaks ja rakendaks rikkumisest teatajate kaitse eeskirju ning julgustaks aktiivselt inimesi paljastama korruptsiooni kõigil tasanditel; tuletab meelde, et nii ametiasutused kui ka meedia kannavad vastutust selle eest, et üldsust teavitatakse korruptsioonijuhtumite pooleliolevatest uurimistest usaldusväärsel viisil, kuna see on õigusasutuste ja politsei tulemusliku ja asjatundliku töö vajalik eeltingimus;

| 17. | nõuab suuremat poliitilist pühendumist avaliku halduse reformimisele ning eelkõige sellele, et tagada õigusraamistiku väljatöötamine ja selle täielik kooskõla rahvusvaheliste standarditega; |
| --- | --- |

17.

nõuab suuremat poliitilist pühendumist avaliku halduse reformimisele ning eelkõige sellele, et tagada õigusraamistiku väljatöötamine ja selle täielik kooskõla rahvusvaheliste standarditega;

| 18. | võtab teadmiseks, et uus valitsus teeb jõupingutusi, et lahendada Euroopa Parlamendi osutatud probleem seoses nõudega vaadata viivitamatult läbi karistusseadustiku artikkel 359, kuid väljendab muret asjaolu pärast, et samad sätted on lisatud kõnealuse seadustiku artiklisse 234; rõhutab, et uue artikli 234 sätteid ei tohi kohaldada Serbiast väljaspool asuvate välisettevõtete töötajate suhtes; palub ametiasutustel lõpetada kõik nende isikute vastu algatatud kriminaalmenetlused; seda tuleks juhtumipõhiselt teha ka ümberliigitamise korral, vara alusetu arestimise juhtumid tuleks lahendada võimalikult kiiresti, sest need halvendavad Serbia majanduse olukorda; |
| --- | --- |

18.

võtab teadmiseks, et uus valitsus teeb jõupingutusi, et lahendada Euroopa Parlamendi osutatud probleem seoses nõudega vaadata viivitamatult läbi karistusseadustiku artikkel 359, kuid väljendab muret asjaolu pärast, et samad sätted on lisatud kõnealuse seadustiku artiklisse 234; rõhutab, et uue artikli 234 sätteid ei tohi kohaldada Serbiast väljaspool asuvate välisettevõtete töötajate suhtes; palub ametiasutustel lõpetada kõik nende isikute vastu algatatud kriminaalmenetlused; seda tuleks juhtumipõhiselt teha ka ümberliigitamise korral, vara alusetu arestimise juhtumid tuleks lahendada võimalikult kiiresti, sest need halvendavad Serbia majanduse olukorda;

| 19. | väljendab muret Vojvodina autonoomia küsimuses valitseva õigusliku ja poliitilise ebakindluse pärast ning riigi ja provintsi tasandi ametiasutuste vahel kasvavate poliitiliste pingete pärast, mis järgnesid Vojvodina assamblee kavatsusele võtta vastu deklaratsioon provintsi autonoomia kohta; palub Serbia valitsusel taastada endine olukord, loobuda tsentraliseerimismeetmetest ning alustada autonoomse piirkonna valitsusega viivitamatult läbirääkimisi, et leida lahendus, mis oleks kooskõlas õigusriigi ja subsidiaarsuse põhimõtetega; tuletab osalistele meelde, et põhiseaduse kohaselt oleks autonoomse piirkonna rahastamist käsitlev seadus tulnud vastu võtta 2008. aasta lõpuks; ergutab seega valitsust, et see koostaks ja esitaks sellise õigusakti parlamendile ilma edasiste viivitusteta, kuna see on Serbias demokraatia ja õigusriigi toimimise seisukohalt hädavajalik; |
| --- | --- |

19.

väljendab muret Vojvodina autonoomia küsimuses valitseva õigusliku ja poliitilise ebakindluse pärast ning riigi ja provintsi tasandi ametiasutuste vahel kasvavate poliitiliste pingete pärast, mis järgnesid Vojvodina assamblee kavatsusele võtta vastu deklaratsioon provintsi autonoomia kohta; palub Serbia valitsusel taastada endine olukord, loobuda tsentraliseerimismeetmetest ning alustada autonoomse piirkonna valitsusega viivitamatult läbirääkimisi, et leida lahendus, mis oleks kooskõlas õigusriigi ja subsidiaarsuse põhimõtetega; tuletab osalistele meelde, et põhiseaduse kohaselt oleks autonoomse piirkonna rahastamist käsitlev seadus tulnud vastu võtta 2008. aasta lõpuks; ergutab seega valitsust, et see koostaks ja esitaks sellise õigusakti parlamendile ilma edasiste viivitusteta, kuna see on Serbias demokraatia ja õigusriigi toimimise seisukohalt hädavajalik;

| 20. | palub veel kord, et läbi vaadataks juhtumid, kus üksikisikute ja eraettevõtjate vara on põhjendamatult külmutatud ning kus nende makse on alusetult tõstetud ja tagasiulatuvalt kehtestatud; palub justiitsministril ja konstitutsioonikohtul lõpetada viivitamatult selliste seaduste ja sätete valikuline kohaldamine, nagu tänu erisoodustustele saadud lisasissetuleku ja täiendava vara pealt saadud kasu ühekordset maksustamist käsitlev seadus ning muude maksuseaduste need sätted, millega võimaldatakse kehtestada asjakohatult suured trahvid, mis toovad kaasa pankrotte, juba enne maksumenetluses lõpliku otsuse tegemist; palub Serbia ametiasutustel tagada asjaomastele eraisikutele ja ettevõtjatele õiglased hüvitised; |
| --- | --- |

20.

palub veel kord, et läbi vaadataks juhtumid, kus üksikisikute ja eraettevõtjate vara on põhjendamatult külmutatud ning kus nende makse on alusetult tõstetud ja tagasiulatuvalt kehtestatud; palub justiitsministril ja konstitutsioonikohtul lõpetada viivitamatult selliste seaduste ja sätete valikuline kohaldamine, nagu tänu erisoodustustele saadud lisasissetuleku ja täiendava vara pealt saadud kasu ühekordset maksustamist käsitlev seadus ning muude maksuseaduste need sätted, millega võimaldatakse kehtestada asjakohatult suured trahvid, mis toovad kaasa pankrotte, juba enne maksumenetluses lõpliku otsuse tegemist; palub Serbia ametiasutustel tagada asjaomastele eraisikutele ja ettevõtjatele õiglased hüvitised;

| 21. | väljendab muret selliste vastuoluliste seadusandlike algatuste pärast nagu riigi keskpanka käsitleva seaduse muudatus, mis kiideti heaks 2012. aasta augustis ning millega õõnestati asjaomase institutsiooni sõltumatust ja autonoomiat, allutades selle valitsuse asjakohatule mõjule; rõhutab, et Kopenhaageni poliitilised kriteeriumid hõlmavad riiklike institutsioonide sõltumatust; peab kiiduväärseks seejärel 2012. aasta novembris vastu võetud muudatusi, millega parandati kõnealusesse seadusesse tehtud muudatusi vastavalt komisjoni soovitustele, et tagada riigipanga töö suurem järjepidevus ning vähendada iga valitsuse vahetumise mõju panga juhtimisele; |
| --- | --- |

21.

väljendab muret selliste vastuoluliste seadusandlike algatuste pärast nagu riigi keskpanka käsitleva seaduse muudatus, mis kiideti heaks 2012. aasta augustis ning millega õõnestati asjaomase institutsiooni sõltumatust ja autonoomiat, allutades selle valitsuse asjakohatule mõjule; rõhutab, et Kopenhaageni poliitilised kriteeriumid hõlmavad riiklike institutsioonide sõltumatust; peab kiiduväärseks seejärel 2012. aasta novembris vastu võetud muudatusi, millega parandati kõnealusesse seadusesse tehtud muudatusi vastavalt komisjoni soovitustele, et tagada riigipanga töö suurem järjepidevus ning vähendada iga valitsuse vahetumise mõju panga juhtimisele;

| 22. | kordab oma üleskutset ametiasutustele teha jätkuvaid jõupingutusi selle nimel, et likvideerida ühe sammuna Serbia demokratiseerimise teel endise kommunistliku salateenistuse pärand; tuletab meelde, kui tähtis on julgeolekuvaldkonna jätkuv reformimine, parlamentaarse järelevalve ja kontrolli suurendamine julgeolekuteenistuste üle ning riigiarhiivide avamine, eelkõige endise luureteenistuse UDBA dokumentide kättesaadavaks muutmine; soovitab ametiasutustel muuta kättesaadavamaks muude Jugoslaavia endiste vabariikidega seotud arhiivimaterjalid ja tagastada need taotluse esitamise korral asjaomastele valitsustele; |
| --- | --- |

22.

kordab oma üleskutset ametiasutustele teha jätkuvaid jõupingutusi selle nimel, et likvideerida ühe sammuna Serbia demokratiseerimise teel endise kommunistliku salateenistuse pärand; tuletab meelde, kui tähtis on julgeolekuvaldkonna jätkuv reformimine, parlamentaarse järelevalve ja kontrolli suurendamine julgeolekuteenistuste üle ning riigiarhiivide avamine, eelkõige endise luureteenistuse UDBA dokumentide kättesaadavaks muutmine; soovitab ametiasutustel muuta kättesaadavamaks muude Jugoslaavia endiste vabariikidega seotud arhiivimaterjalid ja tagastada need taotluse esitamise korral asjaomastele valitsustele;

| 23. | väljendab heameelt tsiviilkontrolli järkjärgulise suurendamise pärast julgeolekuteenistuste üle; märgib siiski, et kogu õigusraamistik ei ole sidus ning seda tuleks Euroopa normidega rohkem ühtlustada; väljendab muret loata järelevalve teostamise juhtumite sagenemise pärast; palub, et ametiasutused võtaksid vastu ulatuslikud ja ajakohastatud õigusaktid, mille eesmärk on määrata selgelt kindlaks tsiviilkontrolli mehhanism julgeolekuteenistuste (nii tsiviil- kui ka militaarteenistuste) üle; märgib, et praegune ebaselge õigusraamistik, milles määratakse kindlaks julgeolekuteenistuste pädevus, võimaldab kasutada lubamatut poliitilist mõju ja takistab üldisi jõupingutusi tõelise õigusriigi loomiseks Serbias; |
| --- | --- |

23.

väljendab heameelt tsiviilkontrolli järkjärgulise suurendamise pärast julgeolekuteenistuste üle; märgib siiski, et kogu õigusraamistik ei ole sidus ning seda tuleks Euroopa normidega rohkem ühtlustada; väljendab muret loata järelevalve teostamise juhtumite sagenemise pärast; palub, et ametiasutused võtaksid vastu ulatuslikud ja ajakohastatud õigusaktid, mille eesmärk on määrata selgelt kindlaks tsiviilkontrolli mehhanism julgeolekuteenistuste (nii tsiviil- kui ka militaarteenistuste) üle; märgib, et praegune ebaselge õigusraamistik, milles määratakse kindlaks julgeolekuteenistuste pädevus, võimaldab kasutada lubamatut poliitilist mõju ja takistab üldisi jõupingutusi tõelise õigusriigi loomiseks Serbias;

| 24. | väljendab muret sagedaste kaebuste pärast seoses politsei jõhkruse ja ametivõimu kuritarvitamisega, eelkõige Kragujevaci, Vranje ja Leskovaci linnades; tuletab meelde, et riiklike institutsioonide sõltumatus ja professionaalsus kuuluvad Kopenhaageni kriteeriumide hulka; palub ametiasutustel võtta sellega seoses kõik vajalikud meetmed, et taastada üldsuse usaldus politsei vastu ning võtta väidetavate vahejuhtumite kõik toimepanijad vastutusele; |
| --- | --- |

24.

väljendab muret sagedaste kaebuste pärast seoses politsei jõhkruse ja ametivõimu kuritarvitamisega, eelkõige Kragujevaci, Vranje ja Leskovaci linnades; tuletab meelde, et riiklike institutsioonide sõltumatus ja professionaalsus kuuluvad Kopenhaageni kriteeriumide hulka; palub ametiasutustel võtta sellega seoses kõik vajalikud meetmed, et taastada üldsuse usaldus politsei vastu ning võtta väidetavate vahejuhtumite kõik toimepanijad vastutusele;

| 25. | rõhutab vajadust arendada sõltumatut järelevalvet ja suutlikkust avastada varakult väärteod ja huvide konfliktid nii riigihangete, riigiettevõtete juhtimise kui ka erastamise menetlustes ning riiklike kulutuste küsimuses, mille puhul on korruptsioonioht praegu kõige suurem; väljendab muret menetluslike vajakajäämiste pärast pakkujate õiguste kaitse komisjoni moodustamisel; rõhutab, et riigihankeid käsitlevatelt sõltumatutelt reguleerivatelt asutustelt tuleks nõuda kõige kõrgemate usaldusväärsuse standardite järgimist, kuna on tuvastatud, et selles valdkonnas on riigis kõige rohkem korruptsiooni; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust arendada sõltumatut järelevalvet ja suutlikkust avastada varakult väärteod ja huvide konfliktid nii riigihangete, riigiettevõtete juhtimise kui ka erastamise menetlustes ning riiklike kulutuste küsimuses, mille puhul on korruptsioonioht praegu kõige suurem; väljendab muret menetluslike vajakajäämiste pärast pakkujate õiguste kaitse komisjoni moodustamisel; rõhutab, et riigihankeid käsitlevatelt sõltumatutelt reguleerivatelt asutustelt tuleks nõuda kõige kõrgemate usaldusväärsuse standardite järgimist, kuna on tuvastatud, et selles valdkonnas on riigis kõige rohkem korruptsiooni;

| 26. | peab kiiduväärseks Serbia jõupingutusi võitluses tulemuste kokkuleppimise vastu spordis ning asjaolu, et seda tava käsitatakse nüüd tänu karistusseadustiku muutmisele kuriteona; |
| --- | --- |

26.

peab kiiduväärseks Serbia jõupingutusi võitluses tulemuste kokkuleppimise vastu spordis ning asjaolu, et seda tava käsitatakse nüüd tänu karistusseadustiku muutmisele kuriteona;

| 27. | võtab rahuloluga teadmiseks, et ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) toimib Serbias hästi; rõhutab, kui tähtsad on komisjoni poolt 2012. aasta detsembris Serbiale eraldatud IPA vahendid, et toetada riigi jõupingutusi ELi reformikava rakendamisel; rõhutab, et neid vahendeid kasutatakse kohtusüsteemi tõhustamiseks, varjupaigavõimaluste edasiarendamiseks ning organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas inimkaubanduse ja korruptsiooni vastu võitlemiseks; ergutab nii valitsust kui ka ELi lihtsustama ühinemiseelse abi rahastamisvahendi haldusmenetlusi, et muuta see väiksematele ja mittetsentraliseeritud abisaajatele kättesaadavamaks; rõhutab, et ELi finantsraamistiku eelseisva läbivaatamise käigus on vaja säilitada ühinemiseelse abi piisav tase; |
| --- | --- |

27.

võtab rahuloluga teadmiseks, et ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) toimib Serbias hästi; rõhutab, kui tähtsad on komisjoni poolt 2012. aasta detsembris Serbiale eraldatud IPA vahendid, et toetada riigi jõupingutusi ELi reformikava rakendamisel; rõhutab, et neid vahendeid kasutatakse kohtusüsteemi tõhustamiseks, varjupaigavõimaluste edasiarendamiseks ning organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas inimkaubanduse ja korruptsiooni vastu võitlemiseks; ergutab nii valitsust kui ka ELi lihtsustama ühinemiseelse abi rahastamisvahendi haldusmenetlusi, et muuta see väiksematele ja mittetsentraliseeritud abisaajatele kättesaadavamaks; rõhutab, et ELi finantsraamistiku eelseisva läbivaatamise käigus on vaja säilitada ühinemiseelse abi piisav tase;

| 28. | soovitab muuta vara tagastamist käsitlevat seadust ning kõrvaldada seeläbi mitterahalise hüvitamise valdkonnas kõik menetluslikud ja õiguslikud takistused; |
| --- | --- |

28.

soovitab muuta vara tagastamist käsitlevat seadust ning kõrvaldada seeläbi mitterahalise hüvitamise valdkonnas kõik menetluslikud ja õiguslikud takistused;

| 29. | märgib, et korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus on piirkonnas laialt levinud, ning nõuab piirkondliku strateegia koostamist ja tihedamat koostööd kõigi sealsete riikide vahel, et tegeleda nende tõsiste probleemidega tulemuslikumalt; |
| --- | --- |

29.

märgib, et korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus on piirkonnas laialt levinud, ning nõuab piirkondliku strateegia koostamist ja tihedamat koostööd kõigi sealsete riikide vahel, et tegeleda nende tõsiste probleemidega tulemuslikumalt;

| 30. | on arvamusel, et ühinemisläbirääkimiste varajane alustamine seoses peatükkidega 23 ja 24 aitaks kaasa korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastasele võitlusele ning õigusriigi põhimõtete järgimise tugevdamisele; julgustab sellega seoses ametiasutusi saavutama õiguse valdkonnas konkreetseid tulemusi, tegema edusamme võitluses korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu ning saavutama veenvaid tulemusi seoses kõrgetasemeliste korruptsioonijuhtumitega; |
| --- | --- |

30.

on arvamusel, et ühinemisläbirääkimiste varajane alustamine seoses peatükkidega 23 ja 24 aitaks kaasa korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastasele võitlusele ning õigusriigi põhimõtete järgimise tugevdamisele; julgustab sellega seoses ametiasutusi saavutama õiguse valdkonnas konkreetseid tulemusi, tegema edusamme võitluses korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu ning saavutama veenvaid tulemusi seoses kõrgetasemeliste korruptsioonijuhtumitega;

| 31. | tuletab meelde, et elujõuline, professionaalne ja sõltumatu ajakirjandus kujutab endast demokraatliku süsteemi väga olulist osa; palub ametiasutustel kiirendada 2011. aasta oktoobris vastu võetud meediastrateegia ja sellega kaasnevate tegevuskavade rakendamist; on äärmiselt mures ajakirjanike, eelkõige korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse juhtumeid uurivate ajakirjanike vastu suunatud jätkuva vägivalla ja ähvarduste pärast; rõhutab, et äärmiselt oluline on lahendada 1990. ja 2000. aastatel mõrvatud ajakirjanike juhtumid, et näidata uue valitsuse pühendumist õigusriigi põhimõtete järgmise ja meediavabaduse tagamisele; on mures meediasektori kontrollimise ja sellesse sekkumise püüdluste pärast ning palub ametiasutustel tagada sektori sõltumatus poliitilisest survest, et tagada ajakirjanikele ohutu töökeskkond, mis võimaldaks neil töötada tulemuslikult ja ilma enesetsensuurita; rõhutab vajadust võtta meetmeid meediakanalite ühtede omanike kätte koondumise vastu ja läbipaistvuse puudumise vastu meedias; toonitab, et vaja on tagada võrdne juurdepääs reklaamiturule, kus on siiani domineerinud üksikud ettevõtjad ja poliitikud, ning et samuti on vaja tagada riiklike vahendite kasutamine reklaami ja edendamise otstarbel; palub ajakirjanikel järgida eetikakoodeksit; märgib, et interneti kättesaadavus on endiselt madal; tunnistab interneti tähtsust meediavabaduse jaoks ning nõuab tungivalt, et ametiasutused teeksid selles valdkonnas võimalikult suuri jõupingutusi; märgib, et valimiskampaania ajal puudus meediakajastuses vajalik analüütiline element, mis näitab vajadust lahendada meediakanalite omandilise kuuluvuse küsimus; väljendab heameelt asjaolu üle, et strateegias peetakse kinni vähemuskeelse meediaga seonduvatest põhiseaduslikest õigustest; rõhutab, et õigus edastada piirkondlikke avalikke raadio- ja telesaateid peaks kehtima ka Vojvodinas; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde, et elujõuline, professionaalne ja sõltumatu ajakirjandus kujutab endast demokraatliku süsteemi väga olulist osa; palub ametiasutustel kiirendada 2011. aasta oktoobris vastu võetud meediastrateegia ja sellega kaasnevate tegevuskavade rakendamist; on äärmiselt mures ajakirjanike, eelkõige korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse juhtumeid uurivate ajakirjanike vastu suunatud jätkuva vägivalla ja ähvarduste pärast; rõhutab, et äärmiselt oluline on lahendada 1990. ja 2000. aastatel mõrvatud ajakirjanike juhtumid, et näidata uue valitsuse pühendumist õigusriigi põhimõtete järgmise ja meediavabaduse tagamisele; on mures meediasektori kontrollimise ja sellesse sekkumise püüdluste pärast ning palub ametiasutustel tagada sektori sõltumatus poliitilisest survest, et tagada ajakirjanikele ohutu töökeskkond, mis võimaldaks neil töötada tulemuslikult ja ilma enesetsensuurita; rõhutab vajadust võtta meetmeid meediakanalite ühtede omanike kätte koondumise vastu ja läbipaistvuse puudumise vastu meedias; toonitab, et vaja on tagada võrdne juurdepääs reklaamiturule, kus on siiani domineerinud üksikud ettevõtjad ja poliitikud, ning et samuti on vaja tagada riiklike vahendite kasutamine reklaami ja edendamise otstarbel; palub ajakirjanikel järgida eetikakoodeksit; märgib, et interneti kättesaadavus on endiselt madal; tunnistab interneti tähtsust meediavabaduse jaoks ning nõuab tungivalt, et ametiasutused teeksid selles valdkonnas võimalikult suuri jõupingutusi; märgib, et valimiskampaania ajal puudus meediakajastuses vajalik analüütiline element, mis näitab vajadust lahendada meediakanalite omandilise kuuluvuse küsimus; väljendab heameelt asjaolu üle, et strateegias peetakse kinni vähemuskeelse meediaga seonduvatest põhiseaduslikest õigustest; rõhutab, et õigus edastada piirkondlikke avalikke raadio- ja telesaateid peaks kehtima ka Vojvodinas;

| 32. | peab kiiduväärseks sõltumatute reguleerivate asutuste rolli riiklike institutsioonide tõhusamaks ja läbipaistvamaks muutmisel; nõuab tungivalt, et ametivõimud püüaks toimida võimalikult kõrgete standardite kohaselt, et tagada õigussüsteemi ühtsus ja kõikide õigusesätete ühesugune kohaldamine; tunnustab eriti ombudsmani ning riikliku tähtsusega teabe ja isikuandmete kaitse voliniku tööd; nõuab ametiasutustelt tungivalt riigikontrolli, konkurentsikaitse komisjoni, riigihankeameti ning pakkujate õiguste kaitse komisjoni varustamist nende ülesannete täitmiseks vajalike piisavate rahaliste ja haldusvahendite ning tööruumidega; palub ametiasutustel võtta järelmeetmeid korruptsioonivastase nõukogu uurimistulemuste suhtes, mis on olnud äärmiselt olulised kõrgetasemeliste korruptsioonijuhtumite üldsusele teadvustamisel; nõuab tungivalt, et ametiasutused kiirendaksid järelmeetmete võtmist seoses sõltumatute reguleerivate asutuste soovitustega ning tagaksid vabariikliku ringhäälinguorganisatsiooni sõltumatuse ja ilmalikkuse; kordab, et sõltumatud reguleerivad asutused on süstemaatilise korruptsioonivastase võitluse edukuse jaoks äärmiselt olulised ning nende kanda on keskne osa kontrolli- ja tasakaalustusmehhanismis tõhusa järelevalve teostamiseks valitsuse üle; |
| --- | --- |

32.

peab kiiduväärseks sõltumatute reguleerivate asutuste rolli riiklike institutsioonide tõhusamaks ja läbipaistvamaks muutmisel; nõuab tungivalt, et ametivõimud püüaks toimida võimalikult kõrgete standardite kohaselt, et tagada õigussüsteemi ühtsus ja kõikide õigusesätete ühesugune kohaldamine; tunnustab eriti ombudsmani ning riikliku tähtsusega teabe ja isikuandmete kaitse voliniku tööd; nõuab ametiasutustelt tungivalt riigikontrolli, konkurentsikaitse komisjoni, riigihankeameti ning pakkujate õiguste kaitse komisjoni varustamist nende ülesannete täitmiseks vajalike piisavate rahaliste ja haldusvahendite ning tööruumidega; palub ametiasutustel võtta järelmeetmeid korruptsioonivastase nõukogu uurimistulemuste suhtes, mis on olnud äärmiselt olulised kõrgetasemeliste korruptsioonijuhtumite üldsusele teadvustamisel; nõuab tungivalt, et ametiasutused kiirendaksid järelmeetmete võtmist seoses sõltumatute reguleerivate asutuste soovitustega ning tagaksid vabariikliku ringhäälinguorganisatsiooni sõltumatuse ja ilmalikkuse; kordab, et sõltumatud reguleerivad asutused on süstemaatilise korruptsioonivastase võitluse edukuse jaoks äärmiselt olulised ning nende kanda on keskne osa kontrolli- ja tasakaalustusmehhanismis tõhusa järelevalve teostamiseks valitsuse üle;

| 33. | rõhutab, kui tähtis on võitlus diskrimineerimise kõikide vormide vastu ja eriti kõikide selliste haavatavate rühmade diskrimineerimise vastu nagu vähemused, romad, naised, homo-, bi- ja transseksuaalid ning puudega isikud; palub ametiasutustel võtta kiirelt meetmeid, et viia diskrimineerimist käsitlevad õigusaktid vastavusse ELi õigustikuga, pidades eelkõige silmas usuorganisatsioonidele tehtud erandeid, kohustust teha puudega töötajate jaoks mõistlikke ümberkorraldusi, kaudse diskrimineerimise määratlust ning vabaühenduste rolli kohtumenetlustes; märgib kahetsusega, et diskrimineerimisega seotud rikkumiste puhul ei ole jõutud süüdistuste esitamise ja süüdimõistvate kohtuotsusteni; kutsub poliitilisi liidreid üles osalema aktiivselt sallivust edendavates kampaaniates, mis seonduvad eelkõige romade, naiste, puudega isikute ning homo-, bi- ja transseksuaalidega; peab kiiduväärseks ombudsmani ja võrdõiguslikkuse voliniku positiivseid meetmeid kõnealuste väärtuste edendamiseks Serbia ühiskonnas; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, kui tähtis on võitlus diskrimineerimise kõikide vormide vastu ja eriti kõikide selliste haavatavate rühmade diskrimineerimise vastu nagu vähemused, romad, naised, homo-, bi- ja transseksuaalid ning puudega isikud; palub ametiasutustel võtta kiirelt meetmeid, et viia diskrimineerimist käsitlevad õigusaktid vastavusse ELi õigustikuga, pidades eelkõige silmas usuorganisatsioonidele tehtud erandeid, kohustust teha puudega töötajate jaoks mõistlikke ümberkorraldusi, kaudse diskrimineerimise määratlust ning vabaühenduste rolli kohtumenetlustes; märgib kahetsusega, et diskrimineerimisega seotud rikkumiste puhul ei ole jõutud süüdistuste esitamise ja süüdimõistvate kohtuotsusteni; kutsub poliitilisi liidreid üles osalema aktiivselt sallivust edendavates kampaaniates, mis seonduvad eelkõige romade, naiste, puudega isikute ning homo-, bi- ja transseksuaalidega; peab kiiduväärseks ombudsmani ja võrdõiguslikkuse voliniku positiivseid meetmeid kõnealuste väärtuste edendamiseks Serbia ühiskonnas;

| 34. | tunnustab naiste osatähtsust Serbia ühiskonna muutmisel; märgib, et naiste esindatus Serbia parlamendis suurenes pärast 2012. aasta valimisi; väljendab heameelt asjaolu üle, et parlamendi 250 liikmest 84 on naised; innustab Serbia ametiasutusi tegema võrdse esindatuse tagamiseks siiski täiendavaid jõupingutusi; toonitab, et tööturul ja muudes ühiskonnavaldkondades esineb endiselt naiste diskrimineerimist ja nad ei ole riigi poliitilises elus (sh valitsuses) veel täielikult esindatud; on mures asjaolu pärast, et kuigi diskrimineerimise vastase võitluse ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas on olemas nii õigusaktid kui ka täidesaatvad organid, ei ole meeste ja naiste võrdsete võimaluste suhtes edusamme saavutatud; märgib, et kehtivate õigusaktide tulemuslik rakendamine ja haldussuutlikkuse edasine suurendamine on endiselt tõsised probleemid, ning nõuab tungivalt, et Serbia ametiasutused tõhustaksid oma sellealaseid jõupingutusi; |
| --- | --- |

34.

tunnustab naiste osatähtsust Serbia ühiskonna muutmisel; märgib, et naiste esindatus Serbia parlamendis suurenes pärast 2012. aasta valimisi; väljendab heameelt asjaolu üle, et parlamendi 250 liikmest 84 on naised; innustab Serbia ametiasutusi tegema võrdse esindatuse tagamiseks siiski täiendavaid jõupingutusi; toonitab, et tööturul ja muudes ühiskonnavaldkondades esineb endiselt naiste diskrimineerimist ja nad ei ole riigi poliitilises elus (sh valitsuses) veel täielikult esindatud; on mures asjaolu pärast, et kuigi diskrimineerimise vastase võitluse ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas on olemas nii õigusaktid kui ka täidesaatvad organid, ei ole meeste ja naiste võrdsete võimaluste suhtes edusamme saavutatud; märgib, et kehtivate õigusaktide tulemuslik rakendamine ja haldussuutlikkuse edasine suurendamine on endiselt tõsised probleemid, ning nõuab tungivalt, et Serbia ametiasutused tõhustaksid oma sellealaseid jõupingutusi;

| 35. | väljendab heameelt selle üle, et Serbia allkirjastas Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni; rõhutab, kui oluline on konventsiooni kiire rakendamine ja asjakohane jõustamine, arvestades, et naistevastane vägivald on endiselt üks murettekitavaid valdkondi; |
| --- | --- |

35.

väljendab heameelt selle üle, et Serbia allkirjastas Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni; rõhutab, kui oluline on konventsiooni kiire rakendamine ja asjakohane jõustamine, arvestades, et naistevastane vägivald on endiselt üks murettekitavaid valdkondi;

| 36. | palub ametiasutustel keskenduda meetmetele, millega vähendada puudega isikute töötust ja vaesust ning nende diskrimineerimist; |
| --- | --- |

36.

palub ametiasutustel keskenduda meetmetele, millega vähendada puudega isikute töötust ja vaesust ning nende diskrimineerimist;

| 37. | väljendab muret ohu pärast, mida avaldavad vägivaldsed märatsejate jõugud Serbia õigusriigile ja avalikule julgeolekule, eelkõige pärast seda, kui valitsus jättis ära 2012. aasta oktoobris toimuma pidanud Belgradi geiparaadi, teatades, et ei suuda neid jõuke ohjata; palub Serbia valitsusel võtta kõigi asjaomaste valitsus- ja julgeolekuasutuste kaudu viivitamatult konkreetseid meetmeid selle tagamiseks, et need jõugud ei kujutaks endast enam ohtu ning et nende liikmete igasugune vägivald või kriminaalne tegevus saaks karistatud; |
| --- | --- |

37.

väljendab muret ohu pärast, mida avaldavad vägivaldsed märatsejate jõugud Serbia õigusriigile ja avalikule julgeolekule, eelkõige pärast seda, kui valitsus jättis ära 2012. aasta oktoobris toimuma pidanud Belgradi geiparaadi, teatades, et ei suuda neid jõuke ohjata; palub Serbia valitsusel võtta kõigi asjaomaste valitsus- ja julgeolekuasutuste kaudu viivitamatult konkreetseid meetmeid selle tagamiseks, et need jõugud ei kujutaks endast enam ohtu ning et nende liikmete igasugune vägivald või kriminaalne tegevus saaks karistatud;

| 38. | ergutab Serbia ametiasutusi tagama naissoost inimõiguste kaitsjate turvalisuse; väljendab muret asjaolu pärast, et 2012. aastal esineb endiselt vihkamist õhutavaid avaldusi, ähvardusi ja kehalisi rünnakuid, mis on suunatud muu hulgas nii homo-, bi- ja transseksuaalide õiguste eest seisjate kui ka nende aktivistide vastu, kes rõhutavad ausa ajalookäsitluse olulisust; |
| --- | --- |

38.

ergutab Serbia ametiasutusi tagama naissoost inimõiguste kaitsjate turvalisuse; väljendab muret asjaolu pärast, et 2012. aastal esineb endiselt vihkamist õhutavaid avaldusi, ähvardusi ja kehalisi rünnakuid, mis on suunatud muu hulgas nii homo-, bi- ja transseksuaalide õiguste eest seisjate kui ka nende aktivistide vastu, kes rõhutavad ausa ajalookäsitluse olulisust;

| 39. | rõhutab, kui oluline on määrata vihkamist õhutavate avalduste eest süstemaatilisi karistusi, ning toonitab, et valitsus peab mõistma eelkõige hukka riigiametnike vihkamist õhutavad avaldused; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, kui oluline on määrata vihkamist õhutavate avalduste eest süstemaatilisi karistusi, ning toonitab, et valitsus peab mõistma eelkõige hukka riigiametnike vihkamist õhutavad avaldused;

| 40. | mõistab hukka valitsuse otsuse keelata ära Belgradi geiparaad, mis pidi toimuma 6. oktoobril 2012. aastal; kutsub Serbia ametiasutusi üles koostama ja rakendama tegevuskava, et tõsta teadlikkust LGBT-inimeste õigustest ja parandada nende mõistmist, võidelda homofoobia vastu ning suurendada turvalisust, et tagada, et geiparaad või muu selline algatus saaks 2013. aastal ja edaspidi toimuda vabalt, edukalt ja turvaliselt; palub ametiasutustel pühenduda rohkem kogunemisvabaduse tagamisele, keelustades selleks tulemuslikult eelkõige paremäärmuslikud organisatsioonid ja spordisõprade mitteametlikud organisatsioonid, mis on tihedalt seotud organiseeritud kuritegevusega; väljendab sellega seoses heameelt konstitutsioonikohtu otsuste üle, millega keelustati kaks sellist organisatsiooni; |
| --- | --- |

40.

mõistab hukka valitsuse otsuse keelata ära Belgradi geiparaad, mis pidi toimuma 6. oktoobril 2012. aastal; kutsub Serbia ametiasutusi üles koostama ja rakendama tegevuskava, et tõsta teadlikkust LGBT-inimeste õigustest ja parandada nende mõistmist, võidelda homofoobia vastu ning suurendada turvalisust, et tagada, et geiparaad või muu selline algatus saaks 2013. aastal ja edaspidi toimuda vabalt, edukalt ja turvaliselt; palub ametiasutustel pühenduda rohkem kogunemisvabaduse tagamisele, keelustades selleks tulemuslikult eelkõige paremäärmuslikud organisatsioonid ja spordisõprade mitteametlikud organisatsioonid, mis on tihedalt seotud organiseeritud kuritegevusega; väljendab sellega seoses heameelt konstitutsioonikohtu otsuste üle, millega keelustati kaks sellist organisatsiooni;

| 41. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Serbias on kehtestatud rahvus-, etnilisi ja kultuurilisi vähemusi käsitlev õigusraamistik; rõhutab siiski, et selle tulemusliku rakendamise tagamiseks kogu Serbias on vaja teha suuremaid jõupingutusi; kutsub ametiasutusi üles tegelema teadaolevate vajakajäämistega, eeskätt seoses vähemuste õiglase esindatusega avalikus halduses, kohtusüsteemis ja politseis; rõhutab vajadust võtta järjepidevamaid ja kiireid meetmeid, et tagada nii riigi kui ka provintside tasandil piiranguteta juurdepääs kvaliteetsele haridusele vähemuskeeltes, kuna see on nii etnilise kui ka kultuurilise identiteedi säilitamiseks hädavajalik; toonitab, et eelkõige on vaja tagada kõikide vajalike õpikute ja muude õpimaterjalide olemasolu; kutsub ametiasutusi üles tagama, et rahvusvähemuste nõukogudele antakse kõik vajalikud eelarvetoetused; palub komisjonil Serbia sellealast tegevust ka edaspidi hoolikalt jälgida; |
| --- | --- |

41.

väljendab heameelt asjaolu üle, et Serbias on kehtestatud rahvus-, etnilisi ja kultuurilisi vähemusi käsitlev õigusraamistik; rõhutab siiski, et selle tulemusliku rakendamise tagamiseks kogu Serbias on vaja teha suuremaid jõupingutusi; kutsub ametiasutusi üles tegelema teadaolevate vajakajäämistega, eeskätt seoses vähemuste õiglase esindatusega avalikus halduses, kohtusüsteemis ja politseis; rõhutab vajadust võtta järjepidevamaid ja kiireid meetmeid, et tagada nii riigi kui ka provintside tasandil piiranguteta juurdepääs kvaliteetsele haridusele vähemuskeeltes, kuna see on nii etnilise kui ka kultuurilise identiteedi säilitamiseks hädavajalik; toonitab, et eelkõige on vaja tagada kõikide vajalike õpikute ja muude õpimaterjalide olemasolu; kutsub ametiasutusi üles tagama, et rahvusvähemuste nõukogudele antakse kõik vajalikud eelarvetoetused; palub komisjonil Serbia sellealast tegevust ka edaspidi hoolikalt jälgida;

| 42. | märgib kahetsusega, et vabariiklik rahvusvähemuste nõukogu ei ole olnud tegev alates 2009. aastast; palub ametiasutustel lihtsustada heas usus bosnia rahvusnõukogu loomist ning kahe islamikogukonna integreerimist riigis; juhib tähelepanu asjaolule, et Sandžak ning Lõuna- ja Kagu-Serbia, kus elab märkimisväärselt palju rahvusvähemusi, on majanduslikult mahajäänud piirkonnad, mistõttu peaksid ametiasutused tegema täiendavaid jõupingutusi, et võidelda sealse suure tööpuuduse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu; kordab, et oluline on rakendada rahvusvähemuste protokolli, mille Rumeenia ja Serbia valitsused allkirjastasid 1. märtsil 2012. aastal Brüsselis; palub Serbia ametiasutustel parandada kõigi vähemuste, sealhulgas romade, bosnialaste, albaanlaste ja bulgaarlaste olukorda, kuna majanduslangus mõjutab neid ebaproportsionaalselt rängalt, ning tagada kogu Serbias vähemuste kaitset käsitleva õigusraamistiku järjekindel kohaldamine, eelkõige hariduse, keele ja kultuuriga seotud õiguste valdkonnas; peab kahetsusväärseks Vojvodinas toimunud hiljutisi vahejuhtumeid, mis hõlmasid etniliste vähemuste vastu suunatud rünnakuid; palub seetõttu ametivõimudel, eriti õigus- ja korrakaitseasutustel uurida üksikasjalikult kõiki asjaomaseid juhtumeid; |
| --- | --- |

42.

märgib kahetsusega, et vabariiklik rahvusvähemuste nõukogu ei ole olnud tegev alates 2009. aastast; palub ametiasutustel lihtsustada heas usus bosnia rahvusnõukogu loomist ning kahe islamikogukonna integreerimist riigis; juhib tähelepanu asjaolule, et Sandžak ning Lõuna- ja Kagu-Serbia, kus elab märkimisväärselt palju rahvusvähemusi, on majanduslikult mahajäänud piirkonnad, mistõttu peaksid ametiasutused tegema täiendavaid jõupingutusi, et võidelda sealse suure tööpuuduse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu; kordab, et oluline on rakendada rahvusvähemuste protokolli, mille Rumeenia ja Serbia valitsused allkirjastasid 1. märtsil 2012. aastal Brüsselis; palub Serbia ametiasutustel parandada kõigi vähemuste, sealhulgas romade, bosnialaste, albaanlaste ja bulgaarlaste olukorda, kuna majanduslangus mõjutab neid ebaproportsionaalselt rängalt, ning tagada kogu Serbias vähemuste kaitset käsitleva õigusraamistiku järjekindel kohaldamine, eelkõige hariduse, keele ja kultuuriga seotud õiguste valdkonnas; peab kahetsusväärseks Vojvodinas toimunud hiljutisi vahejuhtumeid, mis hõlmasid etniliste vähemuste vastu suunatud rünnakuid; palub seetõttu ametivõimudel, eriti õigus- ja korrakaitseasutustel uurida üksikasjalikult kõiki asjaomaseid juhtumeid;

| 43. | märgib, et 2011. aasta rahvaloenduse tulemused avaldati alles märkimisväärse hilinemisega ning et suurem osa Lõuna-Serbia albaania keelt kõnelevast elanikkonnast boikoteeris loendust; palub Serbia ametiasutustel (eelkõige kohalikul tasandil) mitte kasutada nimetatud boikotti ettekäändena albaania keele kõnelejate diskrimineerimiseks; |
| --- | --- |

43.

märgib, et 2011. aasta rahvaloenduse tulemused avaldati alles märkimisväärse hilinemisega ning et suurem osa Lõuna-Serbia albaania keelt kõnelevast elanikkonnast boikoteeris loendust; palub Serbia ametiasutustel (eelkõige kohalikul tasandil) mitte kasutada nimetatud boikotti ettekäändena albaania keele kõnelejate diskrimineerimiseks;

| 44. | rõhutab vajadust parandada romade olukorda; tunnistab, et selles vallas on teatavaid edusamme juba tehtud, näiteks on suudetud suurendada roma laste osalusmäära haridussüsteemis, samuti on võetud meetmeid nende sotsiaalse kaasatuse suurendamiseks, toetades näiteks juriidiliselt mitteeksisteerivate isikute registreerimist; rõhutab siiski, et romade sotsiaalmajandusliku olukorra parandamiseks on vaja teha kontsentreeritumaid ja sihipärasemaid jõupingutusi, kasutades selleks muu hulgas romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistikku; väljendab muret jätkuva tõsise diskrimineerimise, sotsiaalse tõrjutuse, sunniviisilise väljasaatmise ja suure töötuse pärast, mis mõjutab eelkõige roma naisi; märgib lisaks vajadust kooskõlastada diskrimineerimisvastased õigusaktid täielikult ELi poliitikaga; |
| --- | --- |

44.

rõhutab vajadust parandada romade olukorda; tunnistab, et selles vallas on teatavaid edusamme juba tehtud, näiteks on suudetud suurendada roma laste osalusmäära haridussüsteemis, samuti on võetud meetmeid nende sotsiaalse kaasatuse suurendamiseks, toetades näiteks juriidiliselt mitteeksisteerivate isikute registreerimist; rõhutab siiski, et romade sotsiaalmajandusliku olukorra parandamiseks on vaja teha kontsentreeritumaid ja sihipärasemaid jõupingutusi, kasutades selleks muu hulgas romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistikku; väljendab muret jätkuva tõsise diskrimineerimise, sotsiaalse tõrjutuse, sunniviisilise väljasaatmise ja suure töötuse pärast, mis mõjutab eelkõige roma naisi; märgib lisaks vajadust kooskõlastada diskrimineerimisvastased õigusaktid täielikult ELi poliitikaga;

| 45. | peab tervitatavaks olulisi meetmeid, mis on võetud kaasava hariduse rakendamiseks ning mille tulemusena on oluliselt suurenenud algkoolis õppivate roma laste määr – nüüd lõpetab algkooli kaks kolmest roma lapsest, kuid mõni aasta tagasi oli see arv ligikaudu üks neljast; tunneb endiselt muret keskkoolis õppivate roma laste jätkuvalt väikese määra pärast ning asjaolu pärast, et 70 % roma lastest ei käi üldse koolis; palub Serbia valitsusel tagada, et kõigile roma lastele ja noortele antakse võrdne või uus võimalus uuesti koolis käima hakata; rõhutab, et võrdne juurdepääs väikelaste kvaliteetsele haridusele on eriti oluline puudustkannatavatest peredest pärit laste puhul, kusjuures see on otsustava tähtsusega põlvkondi väldanud vaesusest ja sotsiaalsest tõrjutusest pääsemise seisukohalt; märgib murega, et majanduskriis mõjutab väikesi lapsi ebaproportsionaalselt suurel määral – seda näitab absoluutses vaesuses elavate laste osakaalu järsk tõus aastatel 2008–2010; tuletab meelde, et vaesus lapsepõlves on tihedalt ja järjekindlalt seotud halvema kehalise tervisega, mahajäämusega kognitiivses arengus, ebaeduga õpingutes ja sotsiaalsete riskidega, ning tuletab meelde, et kõik see toob kaasa õigus- ja sotsiaalkaitsesüsteemide suuremad kulud; kutsub Serbia valitsust üles tegelema laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse probleemiga; |
| --- | --- |

45.

peab tervitatavaks olulisi meetmeid, mis on võetud kaasava hariduse rakendamiseks ning mille tulemusena on oluliselt suurenenud algkoolis õppivate roma laste määr – nüüd lõpetab algkooli kaks kolmest roma lapsest, kuid mõni aasta tagasi oli see arv ligikaudu üks neljast; tunneb endiselt muret keskkoolis õppivate roma laste jätkuvalt väikese määra pärast ning asjaolu pärast, et 70 % roma lastest ei käi üldse koolis; palub Serbia valitsusel tagada, et kõigile roma lastele ja noortele antakse võrdne või uus võimalus uuesti koolis käima hakata; rõhutab, et võrdne juurdepääs väikelaste kvaliteetsele haridusele on eriti oluline puudustkannatavatest peredest pärit laste puhul, kusjuures see on otsustava tähtsusega põlvkondi väldanud vaesusest ja sotsiaalsest tõrjutusest pääsemise seisukohalt; märgib murega, et majanduskriis mõjutab väikesi lapsi ebaproportsionaalselt suurel määral – seda näitab absoluutses vaesuses elavate laste osakaalu järsk tõus aastatel 2008–2010; tuletab meelde, et vaesus lapsepõlves on tihedalt ja järjekindlalt seotud halvema kehalise tervisega, mahajäämusega kognitiivses arengus, ebaeduga õpingutes ja sotsiaalsete riskidega, ning tuletab meelde, et kõik see toob kaasa õigus- ja sotsiaalkaitsesüsteemide suuremad kulud; kutsub Serbia valitsust üles tegelema laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse probleemiga;

| 46. | kordab oma üleskutset, et Serbia ametiasutused võtaksid täiendavaid meetmeid selleks, et edendada piiriülest koostööd naabruses asuvate ELi liikmesriikide Bulgaaria, Ungari ja Rumeeniaga, sealhulgas ELi Doonau piirkonna strateegia raames, et hõlbustada muu hulgas majanduse arengut piirialadel ja vähemusrahvuste poolt asustatud piirkondades; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on avada Ribarići ja Oltomantsi piiripunktis kaubaveokite ja kaupade terminal; |
| --- | --- |

46.

kordab oma üleskutset, et Serbia ametiasutused võtaksid täiendavaid meetmeid selleks, et edendada piiriülest koostööd naabruses asuvate ELi liikmesriikide Bulgaaria, Ungari ja Rumeeniaga, sealhulgas ELi Doonau piirkonna strateegia raames, et hõlbustada muu hulgas majanduse arengut piirialadel ja vähemusrahvuste poolt asustatud piirkondades; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on avada Ribarići ja Oltomantsi piiripunktis kaubaveokite ja kaupade terminal;

| 47. | väljendab heameelt lastehooldussüsteemi reformide edusammude ning 2011. aasta sotsiaalhoolekandeseaduse jätkuva rakendamise üle; väljendab muret hooldusasutustes olevate laste arvu kasvu pärast ning eriti vastavates asutustes olevate puuetega laste arvu ja erikoolides viibivate roma laste arvu aeglase vähenemise pärast; väljendab ühtlasi muret nii noorte vägivalla kui ka lastevastase vägivalla kasvu pärast ning kutsub ametiasutusi üles tagama ka kõige kaitsetumatesse rühmadesse kuuluvate laste, sh roma laste, tänavalaste ja vaesuses elavate laste õiguste kaitse; |
| --- | --- |

47.

väljendab heameelt lastehooldussüsteemi reformide edusammude ning 2011. aasta sotsiaalhoolekandeseaduse jätkuva rakendamise üle; väljendab muret hooldusasutustes olevate laste arvu kasvu pärast ning eriti vastavates asutustes olevate puuetega laste arvu ja erikoolides viibivate roma laste arvu aeglase vähenemise pärast; väljendab ühtlasi muret nii noorte vägivalla kui ka lastevastase vägivalla kasvu pärast ning kutsub ametiasutusi üles tagama ka kõige kaitsetumatesse rühmadesse kuuluvate laste, sh roma laste, tänavalaste ja vaesuses elavate laste õiguste kaitse;

| 48. | kordab piirkondliku koostöö suurt tähtsust Lääne-Balkani riikide eduka ELi integreerumise protsessi jaoks, kuna see näitab taotlejariikide tahet ja suutlikkust täita ELi liikmesriigi kohustusi ning osaleda ELi institutsioonide kontekstis konstruktiivselt Euroopa integratsiooni arendamises; väljendab heameelt lepitamiseks tehtud töö üle ning usub, et Serbia peaks etendama piirkonnas jätkuvalt aktiivset ja konstruktiivset rolli ning jätkama võimaluste otsimist selleks, et teadvustada kõigi sõjakuritegude ohvrite kannatusi ja austada nende õigust tõele ja õigusemõistmisele – sellel eesmärgil tuleks toetada muu hulgas tõe otsimise ning endises Jugoslaavias toime pandud sõjakuritegudest ja muudest tõsistest inimõiguste rikkumistest tõe rääkimise piirkondliku komisjoni (RECOM) loomist; tuletab meelde, et rahvaste ja rahvuste tõeline leppimine, konfliktide rahumeelne lahendamine ja heanaaberlike suhete loomine Euroopa riikide vahel on püsiva rahu ja stabiilsuse jaoks väga oluline ning soodustab suurel määral ka Euroopa tõelist integratsiooniprotsessi; ergutab Serbia ametiasutusi tegema tihedat koostööd endise Jugoslaavia riikidega, et lahendada kõik seni lahenduseta õigusjärgluse küsimused; |
| --- | --- |

48.

kordab piirkondliku koostöö suurt tähtsust Lääne-Balkani riikide eduka ELi integreerumise protsessi jaoks, kuna see näitab taotlejariikide tahet ja suutlikkust täita ELi liikmesriigi kohustusi ning osaleda ELi institutsioonide kontekstis konstruktiivselt Euroopa integratsiooni arendamises; väljendab heameelt lepitamiseks tehtud töö üle ning usub, et Serbia peaks etendama piirkonnas jätkuvalt aktiivset ja konstruktiivset rolli ning jätkama võimaluste otsimist selleks, et teadvustada kõigi sõjakuritegude ohvrite kannatusi ja austada nende õigust tõele ja õigusemõistmisele – sellel eesmärgil tuleks toetada muu hulgas tõe otsimise ning endises Jugoslaavias toime pandud sõjakuritegudest ja muudest tõsistest inimõiguste rikkumistest tõe rääkimise piirkondliku komisjoni (RECOM) loomist; tuletab meelde, et rahvaste ja rahvuste tõeline leppimine, konfliktide rahumeelne lahendamine ja heanaaberlike suhete loomine Euroopa riikide vahel on püsiva rahu ja stabiilsuse jaoks väga oluline ning soodustab suurel määral ka Euroopa tõelist integratsiooniprotsessi; ergutab Serbia ametiasutusi tegema tihedat koostööd endise Jugoslaavia riikidega, et lahendada kõik seni lahenduseta õigusjärgluse küsimused;

| 49. | peab ülimalt kahetsusväärseks president Nikolići 2012. aasta juulis tehtud avaldusi, milles ta eitas Srebrenica genotsiidi, ning nõuab tungivalt, et president vaataks läbi nii oma seisukoha kui ka sõnavõtud, et muuta võimalikuks tõeline ja püsiv lepitus; kordab, et ühtegi 1990. aastate konfliktide käigus endises Jugoslaavias toime pandud sõjakuritegu ega inimõiguste rikkumist ei tohi eitada ning see hõlmab ka Srebrenica genotsiidi, mille EJRK ja Rahvusvaheline Kohus oma otsuste ja järeldustega genotsiidiks tunnistasid; |
| --- | --- |

49.

peab ülimalt kahetsusväärseks president Nikolići 2012. aasta juulis tehtud avaldusi, milles ta eitas Srebrenica genotsiidi, ning nõuab tungivalt, et president vaataks läbi nii oma seisukoha kui ka sõnavõtud, et muuta võimalikuks tõeline ja püsiv lepitus; kordab, et ühtegi 1990. aastate konfliktide käigus endises Jugoslaavias toime pandud sõjakuritegu ega inimõiguste rikkumist ei tohi eitada ning see hõlmab ka Srebrenica genotsiidi, mille EJRK ja Rahvusvaheline Kohus oma otsuste ja järeldustega genotsiidiks tunnistasid;

| 50. | kinnitab oma kindlat toetust viisanõude kaotamisele Lääne-Balkani riikide jaoks; palub Serbial ja probleemist kõige enam mõjutatud ELi liikmesriikidel tegeleda varjupaiga põhjuseta taotlejate probleemiga üheskoos; tuletab meelde, et viisanõude kaotamine kujutab endast ELi integratsiooniprotsessi kõige nähtavamat ja konkreetsemat saavutust asjaomases piirkonnas; kutsub asjaomaseid riike üles tegema kõik endast oleneva, et täita rangelt kõiki vajalikke kriteeriume ja rakendada meetmeid, mis seonduvad viisavaba reisimisega Schengeni ala riikidesse; rõhutab, et viisavabaduse peatamine oleks märkimisväärne tagasilöök nende Lääne-Balkani riikide ühinemisprotsessi seisukohast, kelle suhtes viisavabadus kehtib; märgib, et varjupaiga põhjuseta taotlejate probleemi küsimuses peab Serbia tegema veelgi rohkem koostööd ELi liikmesriikide asutustega, võttes muu hulgas vastu ja rakendades reforme, mille eesmärk on parandada vähemuste olukorda, sest sageli on just vähemusrühmade liikmed viisavabadust ja mõnede liikmesriikide varjupaigapoliitikat kuritarvitanud; palub, et need liikmesriigid, keda põhjuseta varjupaigataotlejate sissevool kõige enam mõjutab, võtaksid selliste juhtumitega tegelemiseks kasutusele asjakohased mehhanismid, eelkõige liigitades Lääne-Balkani riigid turvalisteks päritoluriikideks; kutsub liikmesriike ühtlasi üles toetama Serbia jõupingutusi võitluses organiseeritud kuritegevusega, mis on seotud varjupaiga põhjuseta taotlejate edasitoimetamisega; märgib lisaks, et Serbia muutub üha enam varjupaigataotlejaid vastu võtvaks riigiks ja peab seetõttu varjupaigataotlusi tõhusamalt haldama; rõhutab, et kodanikke on vaja viisavabaduse piirangutest nõuetekohaselt teavitada, et vältida reisimisvabaduse ja viisanõude kaotamise poliitika mis tahes väärkasutamist; märgib, et viisanõude kaotamine on Serbia üks suurimaid saavutusi praeguses ELiga ühinemise protsessis ning selle mis tahes peatamine avaldaks kindlasti ebasoodsat ühiskondlikku, majanduslikku ja poliitilist mõju; |
| --- | --- |

50.

kinnitab oma kindlat toetust viisanõude kaotamisele Lääne-Balkani riikide jaoks; palub Serbial ja probleemist kõige enam mõjutatud ELi liikmesriikidel tegeleda varjupaiga põhjuseta taotlejate probleemiga üheskoos; tuletab meelde, et viisanõude kaotamine kujutab endast ELi integratsiooniprotsessi kõige nähtavamat ja konkreetsemat saavutust asjaomases piirkonnas; kutsub asjaomaseid riike üles tegema kõik endast oleneva, et täita rangelt kõiki vajalikke kriteeriume ja rakendada meetmeid, mis seonduvad viisavaba reisimisega Schengeni ala riikidesse; rõhutab, et viisavabaduse peatamine oleks märkimisväärne tagasilöök nende Lääne-Balkani riikide ühinemisprotsessi seisukohast, kelle suhtes viisavabadus kehtib; märgib, et varjupaiga põhjuseta taotlejate probleemi küsimuses peab Serbia tegema veelgi rohkem koostööd ELi liikmesriikide asutustega, võttes muu hulgas vastu ja rakendades reforme, mille eesmärk on parandada vähemuste olukorda, sest sageli on just vähemusrühmade liikmed viisavabadust ja mõnede liikmesriikide varjupaigapoliitikat kuritarvitanud; palub, et need liikmesriigid, keda põhjuseta varjupaigataotlejate sissevool kõige enam mõjutab, võtaksid selliste juhtumitega tegelemiseks kasutusele asjakohased mehhanismid, eelkõige liigitades Lääne-Balkani riigid turvalisteks päritoluriikideks; kutsub liikmesriike ühtlasi üles toetama Serbia jõupingutusi võitluses organiseeritud kuritegevusega, mis on seotud varjupaiga põhjuseta taotlejate edasitoimetamisega; märgib lisaks, et Serbia muutub üha enam varjupaigataotlejaid vastu võtvaks riigiks ja peab seetõttu varjupaigataotlusi tõhusamalt haldama; rõhutab, et kodanikke on vaja viisavabaduse piirangutest nõuetekohaselt teavitada, et vältida reisimisvabaduse ja viisanõude kaotamise poliitika mis tahes väärkasutamist; märgib, et viisanõude kaotamine on Serbia üks suurimaid saavutusi praeguses ELiga ühinemise protsessis ning selle mis tahes peatamine avaldaks kindlasti ebasoodsat ühiskondlikku, majanduslikku ja poliitilist mõju;

| 51. | rõhutab aktiivsete ja sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide ja Serbia parlamendi keskset tähtsust riigi demokraatlike poliitiliste protsesside tugevdamisel ja konsolideerimisel; rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonidega peetava dialoogi tähtsust ning toonitab, kui oluline on kodanikuühiskonna osaliste roll dialoogi edendamisel ning tõhustatud piirkondlikule koostööle kaasaaitamisel; |
| --- | --- |

51.

rõhutab aktiivsete ja sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide ja Serbia parlamendi keskset tähtsust riigi demokraatlike poliitiliste protsesside tugevdamisel ja konsolideerimisel; rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonidega peetava dialoogi tähtsust ning toonitab, kui oluline on kodanikuühiskonna osaliste roll dialoogi edendamisel ning tõhustatud piirkondlikule koostööle kaasaaitamisel;

| 52. | peab kiiduväärseks valitsuse tihedamat koostööd vabaühendustega, kuid nõuab, et nendega poliitika kujundamisel ning muu hulgas seoses eri valdkondade poliitika ja õigusaktide väljatöötamise ja ametiasutuste tegevuse järelevalvega ulatuslikumalt konsulteeritakse; kutsub Serbia valitsust üles tegema ühinemisprotsessi kõigis etappides koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonide, valitsusväliste osalejate ja sotsiaalpartneritega ning andma riigis vajalikku teavet, et tõestada oma pühendumust kodanikuühiskonna poliitikakujundamisse kaasamise põhimõttele, mis on kogu protsessi usaldusväärsuse ja avatuse tagamise seisukohast äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

52.

peab kiiduväärseks valitsuse tihedamat koostööd vabaühendustega, kuid nõuab, et nendega poliitika kujundamisel ning muu hulgas seoses eri valdkondade poliitika ja õigusaktide väljatöötamise ja ametiasutuste tegevuse järelevalvega ulatuslikumalt konsulteeritakse; kutsub Serbia valitsust üles tegema ühinemisprotsessi kõigis etappides koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonide, valitsusväliste osalejate ja sotsiaalpartneritega ning andma riigis vajalikku teavet, et tõestada oma pühendumust kodanikuühiskonna poliitikakujundamisse kaasamise põhimõttele, mis on kogu protsessi usaldusväärsuse ja avatuse tagamise seisukohast äärmiselt oluline;

| 53. | avaldab tunnustust Serbia valitsusele tegevuse eest relvade hävitamise programmi täitmisel; märgib, et nimetatud programmi edu on olulise tähtsusega Serbia ühiskonnas 1990. aastate sõjategevusest jäänud vägivallataagast vabanemisel; |
| --- | --- |

53.

avaldab tunnustust Serbia valitsusele tegevuse eest relvade hävitamise programmi täitmisel; märgib, et nimetatud programmi edu on olulise tähtsusega Serbia ühiskonnas 1990. aastate sõjategevusest jäänud vägivallataagast vabanemisel;

| 54. | väljendab heameelt peaminister Ivica Dačići ametliku külaskäigu üle Bosniasse ja Hertsegoviinasse ning toetuse üle selle riigi territoriaalsele terviklikkusele ja suveräänsusele; on seisukohal, et Serbia otsesuhted Serblaste Vabariigi instantsidega peavad olema väljendatud toetusega kooskõlas ega tohi seada ohtu Bosnia ja Hertsegoviina riigi terviklikkust, suveräänsust ja pädevust ning tema institutsioonide tulemuslikku toimimist; nõuab ühtlasi tungivalt, et Serbia ametiasutused toetaksid aktiivselt kõiki vajalikke põhiseaduslikke muudatusi, mis võimaldaksid Bosnia ja Hertsegoviina riiklikel institutsioonidel viia Euroopa integreerumisprotsessi raames ellu keerulisi reforme; |
| --- | --- |

54.

väljendab heameelt peaminister Ivica Dačići ametliku külaskäigu üle Bosniasse ja Hertsegoviinasse ning toetuse üle selle riigi territoriaalsele terviklikkusele ja suveräänsusele; on seisukohal, et Serbia otsesuhted Serblaste Vabariigi instantsidega peavad olema väljendatud toetusega kooskõlas ega tohi seada ohtu Bosnia ja Hertsegoviina riigi terviklikkust, suveräänsust ja pädevust ning tema institutsioonide tulemuslikku toimimist; nõuab ühtlasi tungivalt, et Serbia ametiasutused toetaksid aktiivselt kõiki vajalikke põhiseaduslikke muudatusi, mis võimaldaksid Bosnia ja Hertsegoviina riiklikel institutsioonidel viia Euroopa integreerumisprotsessi raames ellu keerulisi reforme;

| 55. | väljendab heameelt kavatsuse üle alustada läbirääkimisi heanaaberlike suhete lepingu sõlmimiseks Bulgaariaga ning loodab, et see avaldab piirkondliku arengu kontekstis soodsat mõju; |
| --- | --- |

55.

väljendab heameelt kavatsuse üle alustada läbirääkimisi heanaaberlike suhete lepingu sõlmimiseks Bulgaariaga ning loodab, et see avaldab piirkondliku arengu kontekstis soodsat mõju;

| 56. | ergutab Horvaatia ja Serbia poliitilisi liidreid tegema jõupingutusi omavaheliste suhete parandamiseks; toetab sellega seoses kõiki algatusi, mis aitavad kaasa nende kahe riigi vahelise koostöö tihendamisele ja lepitusprotsessile; rõhutab heanaaberlike suhete tähtsust Euroopa integratsiooniprotsessis ja nõuab tungivalt, et mõlema riigi ametiasutused teeksid jätkuvaid jõupingutusi, et lahendada kadunud isikute probleem; kutsub mõlemat valitsust üles leidma lahenduse lõpetamata piiriküsimustele ja toetama aktiivselt põgenike tagasipöördumist; |
| --- | --- |

56.

ergutab Horvaatia ja Serbia poliitilisi liidreid tegema jõupingutusi omavaheliste suhete parandamiseks; toetab sellega seoses kõiki algatusi, mis aitavad kaasa nende kahe riigi vahelise koostöö tihendamisele ja lepitusprotsessile; rõhutab heanaaberlike suhete tähtsust Euroopa integratsiooniprotsessis ja nõuab tungivalt, et mõlema riigi ametiasutused teeksid jätkuvaid jõupingutusi, et lahendada kadunud isikute probleem; kutsub mõlemat valitsust üles leidma lahenduse lõpetamata piiriküsimustele ja toetama aktiivselt põgenike tagasipöördumist;

| 57. | väljendab heameelt Montenegro ja Serbia suhete paranemise üle; nõuab, et kõnealuste riikide valitsused kooskõlastaksid paremini oma ELiga seotud reforme, eelkõige õigusriigi põhimõtetega seotud ühiste probleemide lahendamisel; ergutab mõlemat valitsust suurendama jõupingutusi veel lahendamata piiriküsimuste lahendamiseks; |
| --- | --- |

57.

väljendab heameelt Montenegro ja Serbia suhete paranemise üle; nõuab, et kõnealuste riikide valitsused kooskõlastaksid paremini oma ELiga seotud reforme, eelkõige õigusriigi põhimõtetega seotud ühiste probleemide lahendamisel; ergutab mõlemat valitsust suurendama jõupingutusi veel lahendamata piiriküsimuste lahendamiseks;

| 58. | väljendab heameelt Serbia ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel saavutatud isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe üle lisaks Serbia poolt juba allkirjastatud kokkulepetele; võtab teadmiseks ja pooldab president Nikolići pakkumist olla vahendajaks kahe riigi õigeusu kirikute vahelistes pikaajalistes vaidlustes, pidades täielikult kinni kiriku ja riigi lahususe põhimõttest; palub mõlema riigi valitsust avada rohkem kontrollpunkte, et kiirendada piirialade elanike piiriületust; |
| --- | --- |

58.

väljendab heameelt Serbia ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel saavutatud isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe üle lisaks Serbia poolt juba allkirjastatud kokkulepetele; võtab teadmiseks ja pooldab president Nikolići pakkumist olla vahendajaks kahe riigi õigeusu kirikute vahelistes pikaajalistes vaidlustes, pidades täielikult kinni kiriku ja riigi lahususe põhimõttest; palub mõlema riigi valitsust avada rohkem kontrollpunkte, et kiirendada piirialade elanike piiriületust;

| 59. | peab kiiduväärseks Sarajevo protsessis saavutatud edu ning Serbia aktiivset osalust nimetatud protsessi edendamisel; peab tervitatavaks 2012. aasta aprillis Sarajevos toimunud rahvusvahelise rahastajate konverentsi tulemusi, sest Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Montenegro ja Serbia leppisid seal kokku ühise piirkondliku eluasemekava suhtes; toetab nimetatud kava kindlalt ning ergutab riikidevahelist koostööd piirkonna pagulaste ja riigisiseste põgenike probleemile lahenduse leidmisel; kutsub kõiki osapooli rakendama eluasemekava põhjendamatute viivitusteta; |
| --- | --- |

59.

peab kiiduväärseks Sarajevo protsessis saavutatud edu ning Serbia aktiivset osalust nimetatud protsessi edendamisel; peab tervitatavaks 2012. aasta aprillis Sarajevos toimunud rahvusvahelise rahastajate konverentsi tulemusi, sest Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Montenegro ja Serbia leppisid seal kokku ühise piirkondliku eluasemekava suhtes; toetab nimetatud kava kindlalt ning ergutab riikidevahelist koostööd piirkonna pagulaste ja riigisiseste põgenike probleemile lahenduse leidmisel; kutsub kõiki osapooli rakendama eluasemekava põhjendamatute viivitusteta;

| 60. | nõuab tungivalt, et Serbia austaks Kosovo territoriaalset terviklikkust ja lahendaks kõik kahepoolsed küsimused dialoogis Prištinaga Euroopa heanaaberlike suhete ja vastastikuse mõistmise vaimus; |
| --- | --- |

60.

nõuab tungivalt, et Serbia austaks Kosovo territoriaalset terviklikkust ja lahendaks kõik kahepoolsed küsimused dialoogis Prištinaga Euroopa heanaaberlike suhete ja vastastikuse mõistmise vaimus;

| 61. | märgib, et tegelda tuleb majanduspoliitikaga seonduvate tõsiste ülesannetega; rõhutab, et suure tööpuuduse ja inflatsiooni pidurdamiseks on vaja parandada ettevõtluskeskkonda; märgib, et uute kokkuhoiumeetmetega üksi ei ole võimalik tulemusi saavutada, neid tuleb kombineerida majanduskasvu poliitikaga; |
| --- | --- |

61.

märgib, et tegelda tuleb majanduspoliitikaga seonduvate tõsiste ülesannetega; rõhutab, et suure tööpuuduse ja inflatsiooni pidurdamiseks on vaja parandada ettevõtluskeskkonda; märgib, et uute kokkuhoiumeetmetega üksi ei ole võimalik tulemusi saavutada, neid tuleb kombineerida majanduskasvu poliitikaga;

| 62. | ergutab Serbiat pöörama täiendavat tähelepanu ettevõtluskeskkonna edasisele parandamisele, eriti seoses erastamiskorra ja riigihangetega; |
| --- | --- |

62.

ergutab Serbiat pöörama täiendavat tähelepanu ettevõtluskeskkonna edasisele parandamisele, eriti seoses erastamiskorra ja riigihangetega;

| 63. | peab kiiduväärseks asjaolu, et esitatud on taastuvenergia tegevuskava, mille eesmärk on võtta konkreetseid meetmeid, mille abil Serbia loodab täita energiaühenduse lepingu raames võetud kohustuse katta 2020. aastaks 27 % kogu oma tarbitavast energiast taastuvenergiaga; |
| --- | --- |

63.

peab kiiduväärseks asjaolu, et esitatud on taastuvenergia tegevuskava, mille eesmärk on võtta konkreetseid meetmeid, mille abil Serbia loodab täita energiaühenduse lepingu raames võetud kohustuse katta 2020. aastaks 27 % kogu oma tarbitavast energiast taastuvenergiaga;

| 64. | tuletab uuesti meelde, kui oluline on jõuda leppimisele ajaloo, eriti 1941.–1948. aasta koletute kuritegude küsimustes, ning rõhutab nii Ungari kui ka Serbia presidendi olulisi lubadusi sellele kaasa aidata; |
| --- | --- |

64.

tuletab uuesti meelde, kui oluline on jõuda leppimisele ajaloo, eriti 1941.–1948. aasta koletute kuritegude küsimustes, ning rõhutab nii Ungari kui ka Serbia presidendi olulisi lubadusi sellele kaasa aidata;

| 65. | peab Serbia ja Ungari ajaloolaste ühiskomisjoni kaheaastast tegevust positiivseks sammuks vastastikuse mõistmise ja ajaloohaavadest sõltumatu leppimise teel ning nõuab tungivalt, et ametiasutused kaaluksid võimalust kasutada seda mudelit kõigis Serbia naaberriikides; |
| --- | --- |

65.

peab Serbia ja Ungari ajaloolaste ühiskomisjoni kaheaastast tegevust positiivseks sammuks vastastikuse mõistmise ja ajaloohaavadest sõltumatu leppimise teel ning nõuab tungivalt, et ametiasutused kaaluksid võimalust kasutada seda mudelit kõigis Serbia naaberriikides;

| 66. | väljendab heameelt Serbia ja Horvaatia välisministrite saavutatud kokkuleppe üle moodustada ühine segakomisjon, mis hakkaks käsitlema kahe riigi vahelisi lahendamata küsimusi, sealhulgas genotsiidisüüdistusi, mida kumbki riik on esitanud; peab seda kogu piirkonna jaoks oluliseks sammuks edasi teel ELiga integreerumise suunas; palub sellega seoses nõukogul intensiivistada ja tõhustada ELi rahastatud ühiseid piiriüleseid projekte, et edendada heanaaberlikke suhteid ja tugevdada piirkondlikku koostööd; |
| --- | --- |

66.

väljendab heameelt Serbia ja Horvaatia välisministrite saavutatud kokkuleppe üle moodustada ühine segakomisjon, mis hakkaks käsitlema kahe riigi vahelisi lahendamata küsimusi, sealhulgas genotsiidisüüdistusi, mida kumbki riik on esitanud; peab seda kogu piirkonna jaoks oluliseks sammuks edasi teel ELiga integreerumise suunas; palub sellega seoses nõukogul intensiivistada ja tõhustada ELi rahastatud ühiseid piiriüleseid projekte, et edendada heanaaberlikke suhteid ja tugevdada piirkondlikku koostööd;

| 67. | kutsub 2013. aasta jaanuaris energiaühenduse eesistujaks saavat Serbia valitsust üles võtma kõik vajalikud meetmed, et viia 18. oktoobril 2012. aastal Budvas toimunud energiaühenduse ministrite nõukogus vastu võetud energiastrateegia vastavusse ELi keskkonnanormide ja kliimaalaste eesmärkidega, tagades samas kõikide asjaomaste sidusrühmade, sh kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamise konsulteerimisprotsessi; |
| --- | --- |

67.

kutsub 2013. aasta jaanuaris energiaühenduse eesistujaks saavat Serbia valitsust üles võtma kõik vajalikud meetmed, et viia 18. oktoobril 2012. aastal Budvas toimunud energiaühenduse ministrite nõukogus vastu võetud energiastrateegia vastavusse ELi keskkonnanormide ja kliimaalaste eesmärkidega, tagades samas kõikide asjaomaste sidusrühmade, sh kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamise konsulteerimisprotsessi;

| 68. | palub komisjonil laiendada energia tegevuskava aastani 2050 viisil, et see hõlmaks ka energiaühenduse riike, kuna need riigid püüdlevad sarnaselt ELile elektri ja gaasi täielikult integreeritud siseturu poole ja kohaldavad ELi energiaõigustikku; |
| --- | --- |

68.

palub komisjonil laiendada energia tegevuskava aastani 2050 viisil, et see hõlmaks ka energiaühenduse riike, kuna need riigid püüdlevad sarnaselt ELile elektri ja gaasi täielikult integreeritud siseturu poole ja kohaldavad ELi energiaõigustikku;

| 69. | nõuab sellise majanduspoliitika edendamist, millega tagatakse jätkusuutlik majanduskasv, keskkonnakaitse ja töökohtade loomine; nõuab täiendavate jõupingutuste tegemist VKEde tegevuse hõlbustamiseks, eesmärgiga suurendada sissetulekut, vähendada praegust suurt töötust (eelkõige noorte seas) ning parandada juurdepääsu rahastamisele; tuletab meelde, et avaliku ja erasektori monopolid takistavad tõsiselt üleminekut avatud turumajandusele, ning palub valitsusel võtta meetmeid monopolide kaotamiseks; |
| --- | --- |

69.

nõuab sellise majanduspoliitika edendamist, millega tagatakse jätkusuutlik majanduskasv, keskkonnakaitse ja töökohtade loomine; nõuab täiendavate jõupingutuste tegemist VKEde tegevuse hõlbustamiseks, eesmärgiga suurendada sissetulekut, vähendada praegust suurt töötust (eelkõige noorte seas) ning parandada juurdepääsu rahastamisele; tuletab meelde, et avaliku ja erasektori monopolid takistavad tõsiselt üleminekut avatud turumajandusele, ning palub valitsusel võtta meetmeid monopolide kaotamiseks;

| 70. | juhib tähelepanu asjaolule, et riigivõlg märgatavalt suurenenud ja töötuse määr on kõrge; ergutab valitsust võtma meetmeid eelarvepuudujäägi vähendamiseks ning koostama tööhõivestrateegia, milles keskendutakse kõige enam mõjutatud ühiskonnarühmadele ja noortele; |
| --- | --- |

70.

juhib tähelepanu asjaolule, et riigivõlg märgatavalt suurenenud ja töötuse määr on kõrge; ergutab valitsust võtma meetmeid eelarvepuudujäägi vähendamiseks ning koostama tööhõivestrateegia, milles keskendutakse kõige enam mõjutatud ühiskonnarühmadele ja noortele;

| 71. | rõhutab, et ülemaailmne finantskriis kahjustab ühiskonda ja eriti selle kõige kaitsetumaid rühmi; kutsub seetõttu ametiasutusi üles tegema kõik endast oleneva, et minimeerida kriisi kahjulikku mõju (vaesus, tööpuudus ja sotsiaalne tõrjutus) ning tegelda ja võidelda nende algpõhjustega; |
| --- | --- |

71.

rõhutab, et ülemaailmne finantskriis kahjustab ühiskonda ja eriti selle kõige kaitsetumaid rühmi; kutsub seetõttu ametiasutusi üles tegema kõik endast oleneva, et minimeerida kriisi kahjulikku mõju (vaesus, tööpuudus ja sotsiaalne tõrjutus) ning tegelda ja võidelda nende algpõhjustega;

| 72. | rõhutab, et Serbia on ratifitseerinud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamised tööõiguse konventsioonid ja muudetud Euroopa sotsiaalharta; juhib tähelepanu asjaolule, et töö- ja ametiühinguõigused on põhiseaduslikele tagatistele vaatamata endiselt piiratud, ning kutsub Serbiat üles nimetatud õigusi veelgi suurendama; peab murettekitavaks, et sotsiaaldialoog on endiselt nõrk ja sotsiaalpartneritega konsulteeritakse ebakorrapäraselt; nõuab täiendavaid meetmeid majandus- ja sotsiaalnõukogu tugevdamiseks, et see suudaks aidata sotsiaaldialoogi aktiivselt tugevdada ja omaks õigusloomes tugevamat konsultatiivset rolli; |
| --- | --- |

72.

rõhutab, et Serbia on ratifitseerinud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamised tööõiguse konventsioonid ja muudetud Euroopa sotsiaalharta; juhib tähelepanu asjaolule, et töö- ja ametiühinguõigused on põhiseaduslikele tagatistele vaatamata endiselt piiratud, ning kutsub Serbiat üles nimetatud õigusi veelgi suurendama; peab murettekitavaks, et sotsiaaldialoog on endiselt nõrk ja sotsiaalpartneritega konsulteeritakse ebakorrapäraselt; nõuab täiendavaid meetmeid majandus- ja sotsiaalnõukogu tugevdamiseks, et see suudaks aidata sotsiaaldialoogi aktiivselt tugevdada ja omaks õigusloomes tugevamat konsultatiivset rolli;

| 73. | märgib kahetsusega, et töö- ja ametiühinguõiguste vallas ei ole suuri edusamme tehtud; palub ametiasutustel luua kiiresti tingimused tõeliseks sotsiaaldialoogiks, mida ei ole siiani toimunud, lihtsustada ametiühingute registreerimismenetlust ja soodustada juba registreeritud liitude tunnustamist; juhib tähelepanu puudustele tööseaduses, mida ei ole kooskõlastatud ELi õigustikuga, samuti streigiseadusele, mis ei ole kooskõlas ELi ja ILO normidega; juhib ühtlasi tähelepanu asjaolule, et Serbias on favoritism ja onupojapoliitika endiselt tõsised probleemid; rõhutab, et eriti avalikus sektoris on oluline, et töölevõtmine ja edutamine põhineks võimekusel, ning toonitab, et töötajate vallandamine nende poliitiliste seisukohtade või erakondliku kuuluvuse tõttu on lubamatu; |
| --- | --- |

73.

märgib kahetsusega, et töö- ja ametiühinguõiguste vallas ei ole suuri edusamme tehtud; palub ametiasutustel luua kiiresti tingimused tõeliseks sotsiaaldialoogiks, mida ei ole siiani toimunud, lihtsustada ametiühingute registreerimismenetlust ja soodustada juba registreeritud liitude tunnustamist; juhib tähelepanu puudustele tööseaduses, mida ei ole kooskõlastatud ELi õigustikuga, samuti streigiseadusele, mis ei ole kooskõlas ELi ja ILO normidega; juhib ühtlasi tähelepanu asjaolule, et Serbias on favoritism ja onupojapoliitika endiselt tõsised probleemid; rõhutab, et eriti avalikus sektoris on oluline, et töölevõtmine ja edutamine põhineks võimekusel, ning toonitab, et töötajate vallandamine nende poliitiliste seisukohtade või erakondliku kuuluvuse tõttu on lubamatu;

| 74. | peab kiiduväärseks varade tagastamise ameti seni tehtud tööd; kutsub ametiasutusi üles tagama, et nimetatud ametile antakse kõik rahalised ja haldusvahendid, mis on vajalikud selleks, et amet saaks teha oma tööd sõltumatult; ergutab mitterahalist hüvitamist igal juhul, kui see osutub vähegi võimalikuks; rõhutab, et vaja on tegelda avaliku omandi süstemaatilise siirdumisega erakätesse – sel eesmärgil on vaja koostada avaliku omandi ja riigivara täielikud loendid ning viia maa- ja ehitusseadus kooskõlla Euroopa normidega; juhib tähelepanu asjaolule, et eriti palju on ebapiisavate õiguslike menetluste alusel müüdud linnamaad ning see pakub rahapesu eesmärgil huvi nii organiseeritud kuritegevusele kui ka erasektorile; |
| --- | --- |

74.

peab kiiduväärseks varade tagastamise ameti seni tehtud tööd; kutsub ametiasutusi üles tagama, et nimetatud ametile antakse kõik rahalised ja haldusvahendid, mis on vajalikud selleks, et amet saaks teha oma tööd sõltumatult; ergutab mitterahalist hüvitamist igal juhul, kui see osutub vähegi võimalikuks; rõhutab, et vaja on tegelda avaliku omandi süstemaatilise siirdumisega erakätesse – sel eesmärgil on vaja koostada avaliku omandi ja riigivara täielikud loendid ning viia maa- ja ehitusseadus kooskõlla Euroopa normidega; juhib tähelepanu asjaolule, et eriti palju on ebapiisavate õiguslike menetluste alusel müüdud linnamaad ning see pakub rahapesu eesmärgil huvi nii organiseeritud kuritegevusele kui ka erasektorile;

| 75. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa kultuuripealinnade projekti käsitlev uus määrus on vastu võetud ning selle alusel võivad projektis aastatel 2020–2030 osaleda ka ELi kandidaatriigid; toetab Belgradi linnavõimude algatatud kampaaniat Belgradi nimetamiseks 2020. aasta Euroopa kultuuripealinnaks ning ergutab selle kampaaniaga seotud projekte, mille eesmärk on lähendada Belgradi ja Serbiat kultuuriliselt Euroopa Liidule, eelkõige seoses eri etniliste rühmade kooseksisteerimise, kultuuridevahelise mõistmise ja religioonidevahelise dialoogiga; |
| --- | --- |

75.

väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa kultuuripealinnade projekti käsitlev uus määrus on vastu võetud ning selle alusel võivad projektis aastatel 2020–2030 osaleda ka ELi kandidaatriigid; toetab Belgradi linnavõimude algatatud kampaaniat Belgradi nimetamiseks 2020. aasta Euroopa kultuuripealinnaks ning ergutab selle kampaaniaga seotud projekte, mille eesmärk on lähendada Belgradi ja Serbiat kultuuriliselt Euroopa Liidule, eelkõige seoses eri etniliste rühmade kooseksisteerimise, kultuuridevahelise mõistmise ja religioonidevahelise dialoogiga;

| 76. | rõhutab ühistranspordi arendamise olulisust, pidades eelkõige silmas raudteeühenduste uuendamist või uute ühenduste loomist jätkusuutliku transpordisüsteemi raames; peab kahetsusväärseks, et selles vallas ning kombineeritud transpordi küsimuses on tehtud vähe edusamme; |
| --- | --- |

76.

rõhutab ühistranspordi arendamise olulisust, pidades eelkõige silmas raudteeühenduste uuendamist või uute ühenduste loomist jätkusuutliku transpordisüsteemi raames; peab kahetsusväärseks, et selles vallas ning kombineeritud transpordi küsimuses on tehtud vähe edusamme;

| 77. | nõuab eeskätt tungivalt, et Serbia ametiasutused lihtsustaksid ja kiirendaksid ehituslubade väljastamist, litsentsimist ja taastuvenergia projektide võrguühenduste loomist käsitlevat halduskorda; |
| --- | --- |

77.

nõuab eeskätt tungivalt, et Serbia ametiasutused lihtsustaksid ja kiirendaksid ehituslubade väljastamist, litsentsimist ja taastuvenergia projektide võrguühenduste loomist käsitlevat halduskorda;

| 78. | juhib tähelepanu asjaolule, et keskkonnaküsimustes (eeskätt veemajanduse, looduskaitse ja õhu kvaliteedi valdkonnas) on vaja teha olulisi jõupingutusi; rõhutab, et ilma haldussuutlikkuse piisava suurendamiseta ei ole võimalik saavutada arvestatavat edu; kutsub sellega seoses Serbia valitsust üles võtma vajalikke meetmeid; |
| --- | --- |

78.

juhib tähelepanu asjaolule, et keskkonnaküsimustes (eeskätt veemajanduse, looduskaitse ja õhu kvaliteedi valdkonnas) on vaja teha olulisi jõupingutusi; rõhutab, et ilma haldussuutlikkuse piisava suurendamiseta ei ole võimalik saavutada arvestatavat edu; kutsub sellega seoses Serbia valitsust üles võtma vajalikke meetmeid;

| 79. | peab kahetsusväärseks Serbia valitsuse otsust tõsta aflatoksiini lubatud piirmäär piimas 0,05-lt kuni 0,5 mikrogrammini kilogrammi kohta, et tulla toime hiljutise piimakriisiga; nõuab tungivalt, et Serbia valitsus tegeleks algpõhjustega, millest tingitult aflatoksiini sisalduse määra piimas tõsta tuli, ning langetaks seejärel lubatud piirmäära ELi normidele vastavaks; |
| --- | --- |

79.

peab kahetsusväärseks Serbia valitsuse otsust tõsta aflatoksiini lubatud piirmäär piimas 0,05-lt kuni 0,5 mikrogrammini kilogrammi kohta, et tulla toime hiljutise piimakriisiga; nõuab tungivalt, et Serbia valitsus tegeleks algpõhjustega, millest tingitult aflatoksiini sisalduse määra piimas tõsta tuli, ning langetaks seejärel lubatud piirmäära ELi normidele vastavaks;

| 80. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Serbia valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

80.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Serbia valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT L 80, 19.3.2008, lk 46.

(2)  A/RES/64/298.

(3)  ELT L 334, 19.12.2007, lk 46.

(4)  ELT L 336, 18.12.2009, lk 1.

(5)  ELT L 163, 23.6.2011, lk 1.

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/73 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/73

---

P7_TA(2013)0187

Kosovo integreerumine Euroopaga

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon Kosovo integreerumise kohta Euroopaga (2012/2867(RSP))

(2016/C 045/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 30. oktoobril 2012 avaldatud eriaruannet nr 18/2012 Euroopa Liidu abi kohta Kosovole seoses õigusriigi põhimõttega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 30. oktoobril 2012 avaldatud eriaruannet nr 18/2012 Euroopa Liidu abi kohta Kosovole seoses õigusriigi põhimõttega,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2012. aasta otsust, millega volitatakse komisjoni alustama Kosovoga läbirääkimisi raamlepingu üle, mis käsitleb Kosovo osalust liidu programmides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2012. aasta otsust, millega volitatakse komisjoni alustama Kosovoga läbirääkimisi raamlepingu üle, mis käsitleb Kosovo osalust liidu programmides,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist Euroopa Liidu ja Kosovo* vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu teostatavusuuringu kohta (COM(2012)0602), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist Euroopa Liidu ja Kosovo* vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu teostatavusuuringu kohta (COM(2012)0602),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2012–2013” (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2012–2013” (COM(2012)0600),

| — | võttes arvesse asjaolu, et rahvusvahelise tsiviilesindaja volitused lõppesid 2012. aasta septembris ning et rahvusvahelise tsiviilbüroo tegevus peatati järk-järgult 2012. aasta lõpuks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et rahvusvahelise tsiviilesindaja volitused lõppesid 2012. aasta septembris ning et rahvusvahelise tsiviilbüroo tegevus peatati järk-järgult 2012. aasta lõpuks,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri aruandeid, mis käsitlevad ÜRO ajutise missiooni Kosovos jätkuvat tegevust ja sellega seoses toimunud muutusi ning millest viimane avaldati 8. novembril 2012. aastal ja hõlmab ajavahemikku 16. juulist15. oktoobrini 2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri aruandeid, mis käsitlevad ÜRO ajutise missiooni Kosovos jätkuvat tegevust ja sellega seoses toimunud muutusi ning millest viimane avaldati 8. novembril 2012. aastal ja hõlmab ajavahemikku 16. juulist15. oktoobrini 2012,

| — | võttes arvesse asjaolu, et 7. septembril 2012 ratifitseeris Kosovo Assamblee ELiga sõlmitud lepingu EULEXi volituste pikendamise kohta 2014. aasta juunikuuni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et 7. septembril 2012 ratifitseeris Kosovo Assamblee ELiga sõlmitud lepingu EULEXi volituste pikendamise kohta 2014. aasta juunikuuni,

| — | võttes arvesse nõukogu 4. veebruari 2008. aasta ühismeedet 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX Kosovo), mida on muudetud nõukogu 9. juuni 2009. aasta ühismeetmega 2009/445/ÜVJP, nõukogu 8. juuni 2010. aasta otsusega 2010/322/ÜVJP ja nõukogu 5. juuni 2012. aasta otsusega 2012/291/ÜVJP, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 4. veebruari 2008. aasta ühismeedet 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX Kosovo), mida on muudetud nõukogu 9. juuni 2009. aasta ühismeetmega 2009/445/ÜVJP, nõukogu 8. juuni 2010. aasta otsusega 2010/322/ÜVJP ja nõukogu 5. juuni 2012. aasta otsusega 2012/291/ÜVJP,

| — | võttes arvesse üldasjade nõukogu 7. detsembri 2009. aasta, 14. detsembri 2010. aasta ja 5. detsembri 2011. aasta kohtumiste järeldusi, milles rõhutatakse ja kinnitatakse veel kord, et ka Kosovo peaks, ilma et see mõjutaks liikmesriikide seisukohta tema staatuse kohta, kasu saama tulevasest viisanõude kaotamise võimalusest kohe, kui kõik tingimused on täidetud, ning tundes heameelt viisanõuet käsitleva dialoogi alustamise üle 2012. aasta jaanuaris ja viisanõude kaotamise kava esitlemise üle 2012. aasta juunis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade nõukogu 7. detsembri 2009. aasta, 14. detsembri 2010. aasta ja 5. detsembri 2011. aasta kohtumiste järeldusi, milles rõhutatakse ja kinnitatakse veel kord, et ka Kosovo peaks, ilma et see mõjutaks liikmesriikide seisukohta tema staatuse kohta, kasu saama tulevasest viisanõude kaotamise võimalusest kohe, kui kõik tingimused on täidetud, ning tundes heameelt viisanõuet käsitleva dialoogi alustamise üle 2012. aasta jaanuaris ja viisanõude kaotamise kava esitlemise üle 2012. aasta juunis,

| — | võttes arvesse 30. mail 2012 alustatud struktureeritud dialoogi õigusriigi teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. mail 2012 alustatud struktureeritud dialoogi õigusriigi teemal,

| — | võttes arvesse asjaolu, et 2012. aasta märtsis loodi Kosovos riiklik Euroopa integratsiooni nõukogu, mis tegutseb presidendi kantselei alluvuses kõrgetasemelise koordineeriva organina, et saavutada kaasava ja poolte eriarvamusi ületava lähenemisviisi abil Euroopa tegevuskava suhtes konsensus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et 2012. aasta märtsis loodi Kosovos riiklik Euroopa integratsiooni nõukogu, mis tegutseb presidendi kantselei alluvuses kõrgetasemelise koordineeriva organina, et saavutada kaasava ja poolte eriarvamusi ületava lähenemisviisi abil Euroopa tegevuskava suhtes konsensus,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2012. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2012. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999), Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise vastavust rahvusvahelisele õigusele, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni (1), milles seda arvamust tunnustati ning tervitati ELi valmisolekut hõlbustada dialoogi Belgradi ja Priština vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999), Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise vastavust rahvusvahelisele õigusele, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni (1), milles seda arvamust tunnustati ning tervitati ELi valmisolekut hõlbustada dialoogi Belgradi ja Priština vahel,

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) Kosovo missiooni 2012. aasta oktoobris avaldatud aruannet „Õigus õiglasele kohtulikule arutamisele valimistega seotud juhtumitel”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) Kosovo missiooni 2012. aasta oktoobris avaldatud aruannet „Õigus õiglasele kohtulikule arutamisele valimistega seotud juhtumitel”,

| — | võttes arvesse 28.–29. mail 2008, 6.–7. aprillil 2009, 22.–23. juunil 2010 ja 20. mail 2011 toimunud Euroopa Parlamendi ja Kosovo parlamendi kohtumiste ühisavaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28.–29. mail 2008, 6.–7. aprillil 2009, 22.–23. juunil 2010 ja 20. mail 2011 toimunud Euroopa Parlamendi ja Kosovo parlamendi kohtumiste ühisavaldusi,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et iseseisvuse järelevalve lõpetamine on Kosovo jaoks oluline tähis ning sellega suureneb Kosovo ametivõimude vastutus Euroopaga integreerumist edendavate reformide ettevalmistamise ja rakendamise eest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et iseseisvuse järelevalve lõpetamine on Kosovo jaoks oluline tähis ning sellega suureneb Kosovo ametivõimude vastutus Euroopaga integreerumist edendavate reformide ettevalmistamise ja rakendamise eest;

| B. | arvestades, et Kosovo iseseisvust tunnustab 98 ÜRO liikmesriiki 193-st, sealhulgas 22 ELi liikmesriiki 27-st; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Kosovo iseseisvust tunnustab 98 ÜRO liikmesriiki 193-st, sealhulgas 22 ELi liikmesriiki 27-st;

| C. | arvestades, et kõik ELi liikmesriigid toetavad Kosovo Euroopa Liiduga ühinemise väljavaateid kooskõlas ELi võetud kohustustega kogu Lääne-Balkani piirkonnas, ilma et see mõjutaks liikmesriikide seisukohta Kosovo staatuse kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõik ELi liikmesriigid toetavad Kosovo Euroopa Liiduga ühinemise väljavaateid kooskõlas ELi võetud kohustustega kogu Lääne-Balkani piirkonnas, ilma et see mõjutaks liikmesriikide seisukohta Kosovo staatuse kohta;

| D. | arvestades, et kõrgetasemelise dialoogi taastumine Belgradi ja Priština vahel on oluline samm suhete normaliseerimise suunas, juhul kui pooled asuvad aktiivselt ja konstruktiivselt tulemustele orienteeritud läbirääkimisi pidama; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõrgetasemelise dialoogi taastumine Belgradi ja Priština vahel on oluline samm suhete normaliseerimise suunas, juhul kui pooled asuvad aktiivselt ja konstruktiivselt tulemustele orienteeritud läbirääkimisi pidama;

| E. | arvestades, et heanaaberlikud suhted on hädavajalikud piirkonnas julgeoleku ja stabiilsuse tagamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et heanaaberlikud suhted on hädavajalikud piirkonnas julgeoleku ja stabiilsuse tagamiseks;

| F. | arvestades, et ELi ja Kosovo suhted on märgatavalt edasi arenenud, muu hulgas tänu Euroopa Komisjoni teostatavusuuringu avaldamisele ning viisanõudeid käsitleva dialoogi ja õigusriigi valdkonda käsitleva struktureeritud dialoogi alustamisele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi ja Kosovo suhted on märgatavalt edasi arenenud, muu hulgas tänu Euroopa Komisjoni teostatavusuuringu avaldamisele ning viisanõudeid käsitleva dialoogi ja õigusriigi valdkonda käsitleva struktureeritud dialoogi alustamisele;

| G. | arvestades, et Euroopa Liiduga ühinemise väljavaated on Kosovo jaoks tugev stiimul vajalike reformide läbiviimiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liiduga ühinemise väljavaated on Kosovo jaoks tugev stiimul vajalike reformide läbiviimiseks;

| H. | arvestades, et õigusriigi püsiv nõrkus aeglustab demokraatia ülesehitamist ja kahjustab majandust, ohustades pikaajalist arengut; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et õigusriigi püsiv nõrkus aeglustab demokraatia ülesehitamist ja kahjustab majandust, ohustades pikaajalist arengut;

| I. | arvestades, et EULEXi missiooni peamiste prioriteetide hulka kuulub võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu ning sõjakuritegude uurimine ja nende eest vastutusele võtmine; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EULEXi missiooni peamiste prioriteetide hulka kuulub võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu ning sõjakuritegude uurimine ja nende eest vastutusele võtmine;

| 1. | tunnustab Euroopa Komisjoni teostatavusuuringu järeldusi, mille kohaselt on võimalik sõlmida stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping ka olukorras, kus ELi liikmesriikidel on Kosovo staatuse kohta erinevad seisukohad – tingimusel, et Kosovo täidab mitmed põhinõuded; soovitab Kosovol tugevamini panustada selles uuringus välja toodud lühiajaliste prioriteetide saavutamisse; |
| --- | --- |

1.

tunnustab Euroopa Komisjoni teostatavusuuringu järeldusi, mille kohaselt on võimalik sõlmida stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping ka olukorras, kus ELi liikmesriikidel on Kosovo staatuse kohta erinevad seisukohad – tingimusel, et Kosovo täidab mitmed põhinõuded; soovitab Kosovol tugevamini panustada selles uuringus välja toodud lühiajaliste prioriteetide saavutamisse;

| 2. | rõhutab, et stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu allkirjastamine on Kosovole oluline samm Euroopa struktuuridega integreerumise ja lõpuks ka Euroopa Liidu liikmeks saamise suunas; on veendunud, et see leping loob uusi võimalusi Kosovo koostöö tugevdamiseks naaberriikidega ning Kosovo piirkondliku integreerumise edendamiseks; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu allkirjastamine on Kosovole oluline samm Euroopa struktuuridega integreerumise ja lõpuks ka Euroopa Liidu liikmeks saamise suunas; on veendunud, et see leping loob uusi võimalusi Kosovo koostöö tugevdamiseks naaberriikidega ning Kosovo piirkondliku integreerumise edendamiseks;

| 3. | soovitab aga neil viiel ELi liikmesriigil, kes ei ole veel Kosovot tunnustanud, seda teha, ning kutsub neid üles tegema kõik võimaliku, et soodustada oma kodanike ja Kosovo kodanike majanduslikke, sotsiaalseid ja poliitilisi sidemeid; |
| --- | --- |

3.

soovitab aga neil viiel ELi liikmesriigil, kes ei ole veel Kosovot tunnustanud, seda teha, ning kutsub neid üles tegema kõik võimaliku, et soodustada oma kodanike ja Kosovo kodanike majanduslikke, sotsiaalseid ja poliitilisi sidemeid;

| 4. | võtab teadmiseks, et Kosovo iseseisvuse järelevalve lõpetati 10. septembril 2012 pärast rahvusvahelise juhtrühma 2. juuli 2012. aasta otsust, mille kohaselt üldettepanek Kosovo staatuse küsimuse lahendamise kohta on sisuliselt ellu viidud; kiidab heaks rahvusvahelise tsiviilesindaja volituste lõppemise ning ELi eriesindaja/ELi esinduse juhi senise tegevuse; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et Kosovo iseseisvuse järelevalve lõpetati 10. septembril 2012 pärast rahvusvahelise juhtrühma 2. juuli 2012. aasta otsust, mille kohaselt üldettepanek Kosovo staatuse küsimuse lahendamise kohta on sisuliselt ellu viidud; kiidab heaks rahvusvahelise tsiviilesindaja volituste lõppemise ning ELi eriesindaja/ELi esinduse juhi senise tegevuse;

| 5. | väljendab rahulolu komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja Catherine Ashtoni algatatud ja edendatud uue kõrgetasemelise dialoogi üle Belgradi ja Priština vahel, kuna sellega on nende kahe osapoole dialoog uut hoogu saanud; nõuab kõigi siiani sõlmitud lepingute, eelkõige integreeritud piirihalduse lepingu täielikku täitmist ja lepingus kindlaksmääratud kontrollpunktide töölerakendamist lepinguosaliste ühispiiril; tunnustab Kosovo kontaktametniku nimetamist Belgradi kui olulist sammu selles suunas; |
| --- | --- |

5.

väljendab rahulolu komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja Catherine Ashtoni algatatud ja edendatud uue kõrgetasemelise dialoogi üle Belgradi ja Priština vahel, kuna sellega on nende kahe osapoole dialoog uut hoogu saanud; nõuab kõigi siiani sõlmitud lepingute, eelkõige integreeritud piirihalduse lepingu täielikku täitmist ja lepingus kindlaksmääratud kontrollpunktide töölerakendamist lepinguosaliste ühispiiril; tunnustab Kosovo kontaktametniku nimetamist Belgradi kui olulist sammu selles suunas;

| 6. | märgib kahetsusega, et kõrgetasemelise Belgradi-Priština dialoogi 9. voor lõppes, ilma et oleks saavutatud ulatuslikku kokkulepet Serbia omavalitsuste ühenduse volituste ulatuse üle; kutsub mõlemaid osapooli üles jätkama ja intensiivistama läbirääkimisi, et leida võimalikult kiiresti vastastikku sobiv ja jätkusuutlik lahendus kõikidele lahendamata probleemidele; rõhutab, et suhete normaliseerimine on Serbia ja Kosovo huvides ning see on kõige olulisem tegur, et Euroopaga integreerumine saaks jätkuda; |
| --- | --- |

6.

märgib kahetsusega, et kõrgetasemelise Belgradi-Priština dialoogi 9. voor lõppes, ilma et oleks saavutatud ulatuslikku kokkulepet Serbia omavalitsuste ühenduse volituste ulatuse üle; kutsub mõlemaid osapooli üles jätkama ja intensiivistama läbirääkimisi, et leida võimalikult kiiresti vastastikku sobiv ja jätkusuutlik lahendus kõikidele lahendamata probleemidele; rõhutab, et suhete normaliseerimine on Serbia ja Kosovo huvides ning see on kõige olulisem tegur, et Euroopaga integreerumine saaks jätkuda;

| 7. | toonitab, et Belgradi ja Priština dialoogi tulemuste teatavakstegemisel on vajalik suur läbipaistvus ning parlamendi ja kodanikuühiskonna kaasamine asjaomastes riikides; rõhutab sellega seoses, et Kosovo ja Serbia läbirääkijad peavad võitma üldsuse usalduse ja konsulteerima kodanikega; |
| --- | --- |

7.

toonitab, et Belgradi ja Priština dialoogi tulemuste teatavakstegemisel on vajalik suur läbipaistvus ning parlamendi ja kodanikuühiskonna kaasamine asjaomastes riikides; rõhutab sellega seoses, et Kosovo ja Serbia läbirääkijad peavad võitma üldsuse usalduse ja konsulteerima kodanikega;

| 8. | kordab, et Kosovo või mis tahes muu Lääne-Balkani riigi lahutamise kavad on vastuolus Euroopa integratsiooni põhimõtetega; kinnitab oma toetust Kosovo territoriaalsele terviklikkusele ja vaidlusaluste küsimuste ühiselt kokkulepitud lahendustele; kutsub kõiki asjaosalisi üles andma konstruktiivse panuse ELi vahendatud dialoogi ja hoiduma mis tahes tegevusest, mis võiks piirkonnas pingeid tekitada; |
| --- | --- |

8.

kordab, et Kosovo või mis tahes muu Lääne-Balkani riigi lahutamise kavad on vastuolus Euroopa integratsiooni põhimõtetega; kinnitab oma toetust Kosovo territoriaalsele terviklikkusele ja vaidlusaluste küsimuste ühiselt kokkulepitud lahendustele; kutsub kõiki asjaosalisi üles andma konstruktiivse panuse ELi vahendatud dialoogi ja hoiduma mis tahes tegevusest, mis võiks piirkonnas pingeid tekitada;

| 9. | toonitab, et lepitusprotsessi eest tuleb võtta kohustused ja omavastutus kohalikul tasandil; on arvamusel, et Kosovo ametivõimud peaksid serbia vähemusele, eriti maa põhjaosas, rohkem tähelepanu osutama, et tagada ühiskonnas ulatuslik integreerumine, ning ühtlasi garanteerima, et täiel määral rakendataks põhiseaduse põhimõtet, mille kohaselt Kosovo serblastele võimaldatakse ametlike teenuste kättesaadavus oma emakeeles; on seisukohal, et samal ajal tuleks tihendada kõigi Kosovo serblaste koostööd ning Euroopa Komisjon peaks toetama sellega seotud projekte ja edendama inimestevahelisi kontakte; kutsub kõiki Kosovo serblasi ja nende poliitilisi esindajaid üles kasutama kõiki Kosovo põhiseadusega neile antud võimalusi, et etendada konstruktiivset osa poliitikas ja ühiskonnas; hindab positiivselt haldusbüroo avamist Põhja-Mitrovicas; märgib aga, et paljudel Põhja-Mitrovica kodanikuühiskonna aktivistidel on varasemast väiksem tegevusvabadus, sest möödunud aastal tugevnes üldine natsionalistlik meelestatus; |
| --- | --- |

9.

toonitab, et lepitusprotsessi eest tuleb võtta kohustused ja omavastutus kohalikul tasandil; on arvamusel, et Kosovo ametivõimud peaksid serbia vähemusele, eriti maa põhjaosas, rohkem tähelepanu osutama, et tagada ühiskonnas ulatuslik integreerumine, ning ühtlasi garanteerima, et täiel määral rakendataks põhiseaduse põhimõtet, mille kohaselt Kosovo serblastele võimaldatakse ametlike teenuste kättesaadavus oma emakeeles; on seisukohal, et samal ajal tuleks tihendada kõigi Kosovo serblaste koostööd ning Euroopa Komisjon peaks toetama sellega seotud projekte ja edendama inimestevahelisi kontakte; kutsub kõiki Kosovo serblasi ja nende poliitilisi esindajaid üles kasutama kõiki Kosovo põhiseadusega neile antud võimalusi, et etendada konstruktiivset osa poliitikas ja ühiskonnas; hindab positiivselt haldusbüroo avamist Põhja-Mitrovicas; märgib aga, et paljudel Põhja-Mitrovica kodanikuühiskonna aktivistidel on varasemast väiksem tegevusvabadus, sest möödunud aastal tugevnes üldine natsionalistlik meelestatus;

| 10. | nõuab Põhja-Kosovo koolide ja haiglate rahastamise täielikku läbipaistvust kooskõlas Ahtisaari kava nõuetega; |
| --- | --- |

10.

nõuab Põhja-Kosovo koolide ja haiglate rahastamise täielikku läbipaistvust kooskõlas Ahtisaari kava nõuetega;

| 11. | mõistab hukka kahel serbia surnuaial toimunud vandalismiaktid ning nõuab, et Kosovo ametivõimud tooksid nende tõsiste kuritegude toimepanijad kohtu ette; |
| --- | --- |

11.

mõistab hukka kahel serbia surnuaial toimunud vandalismiaktid ning nõuab, et Kosovo ametivõimud tooksid nende tõsiste kuritegude toimepanijad kohtu ette;

| 12. | kutsub Kosovo ametivõime ja EULEXit üles koostama tegevuskava ja viima lõpule detsentraliseerimisprotsessi eesmärgiga parandada kohalike ametivõimude toimimist vastavalt Kosovo põhiseadusele, ja seda ka riigi põhjaosas; |
| --- | --- |

12.

kutsub Kosovo ametivõime ja EULEXit üles koostama tegevuskava ja viima lõpule detsentraliseerimisprotsessi eesmärgiga parandada kohalike ametivõimude toimimist vastavalt Kosovo põhiseadusele, ja seda ka riigi põhjaosas;

| 13. | hindab positiivselt piirkondliku koostöönõukogu juhatuse otsust võtta Kosovo selle organisatsiooni liikmeks; leiab, et see on riigi jaoks oluline samm integreerumisel piirkondlikult ja Euroopaga; |
| --- | --- |

13.

hindab positiivselt piirkondliku koostöönõukogu juhatuse otsust võtta Kosovo selle organisatsiooni liikmeks; leiab, et see on riigi jaoks oluline samm integreerumisel piirkondlikult ja Euroopaga;

| 14. | kiidab heaks EULEXi mandaadi läbivaatamise ja pikendamise ning Bernd Borchardti nimetamise missiooni juhiks; on seisukohal, et Euroopa Kontrollikoja aruandes (õigusriigi põhimõttega seotud ELi abi kohta Kosovole) tuuakse esile olulisi probleeme, mis eri puudutavad selle abi tõhusust, kõrgel tasandil levinud korruptsiooni, organiseeritud kuritegevust ja selgelt määratletud eesmärkide puudumist; kiidab heaks selles aruandes esitatud analüüsi ja soovitused ning palub kõigil asjaosalistel neid järgida, et muuta ELi abi tulemuslikumaks; |
| --- | --- |

14.

kiidab heaks EULEXi mandaadi läbivaatamise ja pikendamise ning Bernd Borchardti nimetamise missiooni juhiks; on seisukohal, et Euroopa Kontrollikoja aruandes (õigusriigi põhimõttega seotud ELi abi kohta Kosovole) tuuakse esile olulisi probleeme, mis eri puudutavad selle abi tõhusust, kõrgel tasandil levinud korruptsiooni, organiseeritud kuritegevust ja selgelt määratletud eesmärkide puudumist; kiidab heaks selles aruandes esitatud analüüsi ja soovitused ning palub kõigil asjaosalistel neid järgida, et muuta ELi abi tulemuslikumaks;

| 15. | rõhutab, et EULEXi edu on võrdselt tähtis Kosovo säästva arengu ning sealsete institutsioonide tugevdamise ja stabiilsuse kindlustamise seisukohalt; rõhutab veel, et Kosovo jaoks on oluline veelgi tugevdada tihedat koostööd EULEXiga ning toetada EULEXi tegevust kõikides EULEXi mandaadis sisalduvates valdkondades; rõhutab, et EULEX peaks kiiresti tegutsema, arvestades vajadust suurendada oma tegevuses läbipaistvust ja vastutust, ning nõuab EULEXi struktuurides tõhusa ja läbipaistva süsteemi rakendamist, millega tagataks kodanike ja kodanikuühiskonna esindajate kaebuste arvessevõtmine; soovitab EULEXil Kosovo kodanikke oma missiooni saavutustest paremini teavitada, püüda suurendada kodanike usaldust missiooni vastu ja tähelepanelikult arvesse võtta kodanike ootusi; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et EULEXi edu on võrdselt tähtis Kosovo säästva arengu ning sealsete institutsioonide tugevdamise ja stabiilsuse kindlustamise seisukohalt; rõhutab veel, et Kosovo jaoks on oluline veelgi tugevdada tihedat koostööd EULEXiga ning toetada EULEXi tegevust kõikides EULEXi mandaadis sisalduvates valdkondades; rõhutab, et EULEX peaks kiiresti tegutsema, arvestades vajadust suurendada oma tegevuses läbipaistvust ja vastutust, ning nõuab EULEXi struktuurides tõhusa ja läbipaistva süsteemi rakendamist, millega tagataks kodanike ja kodanikuühiskonna esindajate kaebuste arvessevõtmine; soovitab EULEXil Kosovo kodanikke oma missiooni saavutustest paremini teavitada, püüda suurendada kodanike usaldust missiooni vastu ja tähelepanelikult arvesse võtta kodanike ootusi;

| 16. | toonitab vajadust tõhusa sisejuhtimise, kooskõlastatuse ja koostöö järele EULEXi sees; kutsub EULEXi üles uuendama ja tugevdama pingutusi, et parandada Kosovos õigusriigi põhimõtete rakendamist, ning keskenduma oma rakendamisvolituste teostamisel kõrgetasandilise korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse mahasurumisele; rõhutab EULEXi vastutust seoses tema rakendamisvolitustega ning mandaadiga jälgida, juhendada ja nõu anda; kutsub ELi liikmesriike üles esmajoones tagama, et EULEXil oleks piisavalt pädevaid ja pikaajalisi töötajaid ning et personali koosseis oleks sooliselt tasakaalustatud ja kajastaks kohapealseid vajadusi; |
| --- | --- |

16.

toonitab vajadust tõhusa sisejuhtimise, kooskõlastatuse ja koostöö järele EULEXi sees; kutsub EULEXi üles uuendama ja tugevdama pingutusi, et parandada Kosovos õigusriigi põhimõtete rakendamist, ning keskenduma oma rakendamisvolituste teostamisel kõrgetasandilise korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse mahasurumisele; rõhutab EULEXi vastutust seoses tema rakendamisvolitustega ning mandaadiga jälgida, juhendada ja nõu anda; kutsub ELi liikmesriike üles esmajoones tagama, et EULEXil oleks piisavalt pädevaid ja pikaajalisi töötajaid ning et personali koosseis oleks sooliselt tasakaalustatud ja kajastaks kohapealseid vajadusi;

| 17. | avaldab toetust erirakkerühmale, mis on loodud Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 2010. aasta detsembris avaldatud aruandest lähtudes; on seisukohal, et kõikide selles aruandes esitatud väidete põhjalik uurimine vastab Kosovo huvidele; kutsub Kosovo ning tema naaberriikide ametivõime üles tegema erirakkerühmaga täiel määral koostööd ning toetama selle tegevust; |
| --- | --- |

17.

avaldab toetust erirakkerühmale, mis on loodud Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 2010. aasta detsembris avaldatud aruandest lähtudes; on seisukohal, et kõikide selles aruandes esitatud väidete põhjalik uurimine vastab Kosovo huvidele; kutsub Kosovo ning tema naaberriikide ametivõime üles tegema erirakkerühmaga täiel määral koostööd ning toetama selle tegevust;

| 18. | rõhutab tihedama koostöö ja abi parema kooskõlastamise vajadust liikmesriikide, ELi institutsioonide ja muude rahvusvaheliste rahastajate vahel, et vältida meetmete kattumist ja tagada vahendite tõhus haldamine; väljendab rahulolu selle üle, et Kosovo on alates 2012. aasta detsembrist Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga liige; |
| --- | --- |

18.

rõhutab tihedama koostöö ja abi parema kooskõlastamise vajadust liikmesriikide, ELi institutsioonide ja muude rahvusvaheliste rahastajate vahel, et vältida meetmete kattumist ja tagada vahendite tõhus haldamine; väljendab rahulolu selle üle, et Kosovo on alates 2012. aasta detsembrist Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga liige;

| 19. | soovitab Kosovo ametivõimudel suurendada jõupingutusi võitluses suure tööpuuduse ja vaesuse vastu oma riigis ning jätkata sel eesmärgil reformide teostamist ja investeerimiskliima parandamist; |
| --- | --- |

19.

soovitab Kosovo ametivõimudel suurendada jõupingutusi võitluses suure tööpuuduse ja vaesuse vastu oma riigis ning jätkata sel eesmärgil reformide teostamist ja investeerimiskliima parandamist;

| 20. | hindab positiivselt dialoogi alustamist viisaküsimustes ja asjaomase tegevuskava üleandmist 2012. aasta juunis; nõuab tegevuskava kiiret ja täpset rakendamist; palub nõukogul ja komisjonil Euroopa Parlamenti regulaarselt teavitada saavutustest selles valdkonnas; |
| --- | --- |

20.

hindab positiivselt dialoogi alustamist viisaküsimustes ja asjaomase tegevuskava üleandmist 2012. aasta juunis; nõuab tegevuskava kiiret ja täpset rakendamist; palub nõukogul ja komisjonil Euroopa Parlamenti regulaarselt teavitada saavutustest selles valdkonnas;

| 21. | kutsub Kosovo ametivõime üles täitma neli lühiajalist esmatähtsat ülesannet, mille puhul on tegemist kriteeriumitega stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu läbirääkimiste alustamiseks õigusriigi, vähemuste, haldussuutlikkuse ja kaubavahetuse vallas, ning suurendama läbirääkimisteks vajalikku haldussuutlikkust, eelkõige kaubandusministeeriumi ümberkorraldamist jätkates; |
| --- | --- |

21.

kutsub Kosovo ametivõime üles täitma neli lühiajalist esmatähtsat ülesannet, mille puhul on tegemist kriteeriumitega stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu läbirääkimiste alustamiseks õigusriigi, vähemuste, haldussuutlikkuse ja kaubavahetuse vallas, ning suurendama läbirääkimisteks vajalikku haldussuutlikkust, eelkõige kaubandusministeeriumi ümberkorraldamist jätkates;

| 22. | nõuab Kosovo ametivõimudelt suuremat aktiivsust ja poliitilist tahet õigusriigi tugevdamisel, esmajoones nähtavaid tegusid võitluses organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu; võtab huviga teadmiseks õigusriigi teemalise struktureeritud dialoogi alustamise kõrgetasemelise foorumina, mille eesmärk on jälgida edusamme õigusriigi valdkonnas; kutsub Kosovo ametivõime üles lõpetama tava, et Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni aastapäeva puhul antakse armu suurele hulgale süüdimõistetud kurjategijatele, ning järgima armuandmisel rangeid kriteeriume, pidades alati kinni võimude lahususe põhimõttest; |
| --- | --- |

22.

nõuab Kosovo ametivõimudelt suuremat aktiivsust ja poliitilist tahet õigusriigi tugevdamisel, esmajoones nähtavaid tegusid võitluses organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu; võtab huviga teadmiseks õigusriigi teemalise struktureeritud dialoogi alustamise kõrgetasemelise foorumina, mille eesmärk on jälgida edusamme õigusriigi valdkonnas; kutsub Kosovo ametivõime üles lõpetama tava, et Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni aastapäeva puhul antakse armu suurele hulgale süüdimõistetud kurjategijatele, ning järgima armuandmisel rangeid kriteeriume, pidades alati kinni võimude lahususe põhimõttest;

| 23. | kutsub Kosovo ametivõime üles suurendama kohtusüsteemi sõltumatust, tulemuslikkust, vastutust ja erapooletust ning austama kohtusüsteemi sõltumatust nii tegudes kui ka avalikes seisukohavõttudes, seda ka avaliku elu tegelaste uurimise või vahistamisega seoses, ning tunnustama EULEXi mandaati ja rakendamisvolituste täitmist EULEXi poolt; |
| --- | --- |

23.

kutsub Kosovo ametivõime üles suurendama kohtusüsteemi sõltumatust, tulemuslikkust, vastutust ja erapooletust ning austama kohtusüsteemi sõltumatust nii tegudes kui ka avalikes seisukohavõttudes, seda ka avaliku elu tegelaste uurimise või vahistamisega seoses, ning tunnustama EULEXi mandaati ja rakendamisvolituste täitmist EULEXi poolt;

| 24. | peab murettekitavaks arvestatava edu puudumist võitluses korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu; kutsub Kosovo ametivõime üles ilmutama tõelist poliitilist tahet ja julgust võidelda kõrgel tasandil esineva korruptsiooniga ning tegutsema läbipaistvamalt ja valitsema paremini, sealhulgas paremini koordineerima Kosovo politseijõudude ja kohtuasutuste tegevust; väljendab veel kord muret seoses laiaulatusliku organiseeritud kuritegevusega Kosovo põhjaosas, võtab teadmiseks, et valitsus on heaks kiitnud korruptsioonivastase võitluse strateegia, ning on seisukohal, et Kosovol tuleb see strateegia tõsiselt vastu võtta ja ellu viia; väljendab muret seoses sellega, et Europoli ja Interpoli tegevuses ei osaleta täielikult, kuna Kosovo omariiklust ei ole täielikult tunnustatud; kutsub liikmesriike üles edendama koostööd EULEXi ning Europoli ja Interpoli vahel ning otsima võimalusi Kosovo kaasamiseks Europoli ja Interpoli – vähemalt vaatlejana; |
| --- | --- |

24.

peab murettekitavaks arvestatava edu puudumist võitluses korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu; kutsub Kosovo ametivõime üles ilmutama tõelist poliitilist tahet ja julgust võidelda kõrgel tasandil esineva korruptsiooniga ning tegutsema läbipaistvamalt ja valitsema paremini, sealhulgas paremini koordineerima Kosovo politseijõudude ja kohtuasutuste tegevust; väljendab veel kord muret seoses laiaulatusliku organiseeritud kuritegevusega Kosovo põhjaosas, võtab teadmiseks, et valitsus on heaks kiitnud korruptsioonivastase võitluse strateegia, ning on seisukohal, et Kosovol tuleb see strateegia tõsiselt vastu võtta ja ellu viia; väljendab muret seoses sellega, et Europoli ja Interpoli tegevuses ei osaleta täielikult, kuna Kosovo omariiklust ei ole täielikult tunnustatud; kutsub liikmesriike üles edendama koostööd EULEXi ning Europoli ja Interpoli vahel ning otsima võimalusi Kosovo kaasamiseks Europoli ja Interpoli – vähemalt vaatlejana;

| 25. | märgib sellega seoses, et Euroopa Kontrollikoja aruandes nimetatakse mitmeid juhtumeid, kus Kosovo ametiasutused on keeldunud järgimast ELi institutsioonide või ELi poolt rahastatavate asjatundjate nõuandeid ja soovitusi just korruptsioonivastase võitluse valdkonnas; märgib, et Kosovos levinud organiseeritud kuritegevus kujutab endast tõsist ohtu ning seda soodustavad karistamatus, sagedane poliitiline sekkumine kohtu- ja õiguskaitseasutuste tegevusse ning kõrgel tasandil esinev korruptsioon; |
| --- | --- |

25.

märgib sellega seoses, et Euroopa Kontrollikoja aruandes nimetatakse mitmeid juhtumeid, kus Kosovo ametiasutused on keeldunud järgimast ELi institutsioonide või ELi poolt rahastatavate asjatundjate nõuandeid ja soovitusi just korruptsioonivastase võitluse valdkonnas; märgib, et Kosovos levinud organiseeritud kuritegevus kujutab endast tõsist ohtu ning seda soodustavad karistamatus, sagedane poliitiline sekkumine kohtu- ja õiguskaitseasutuste tegevusse ning kõrgel tasandil esinev korruptsioon;

| 26. | märgib, et korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus on selles piirkonnas laialt levinud ning takistavad ka Kosovo demokraatlikku, sotsiaalset ja majanduslikku arengut; nõuab sellega seoses piirkondliku strateegia väljatöötamist ja tõhustatud koostööd kõikide selle piirkonna riikide vahel, et nende tõsiste väärnähtuste vastu tulemuslikumalt võidelda, eriti seoses inimkaubanduse ning naiste ja alaealiste seksuaalse ärakasutamise ja kerjama sundimisega; tunnustab tulemuslikku tööd, mida Kosovo, Makedoonia, Montenegro ja Albaania valitsus on selles valdkonnas teinud Ohridi koostöökokkuleppe raames; |
| --- | --- |

26.

märgib, et korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus on selles piirkonnas laialt levinud ning takistavad ka Kosovo demokraatlikku, sotsiaalset ja majanduslikku arengut; nõuab sellega seoses piirkondliku strateegia väljatöötamist ja tõhustatud koostööd kõikide selle piirkonna riikide vahel, et nende tõsiste väärnähtuste vastu tulemuslikumalt võidelda, eriti seoses inimkaubanduse ning naiste ja alaealiste seksuaalse ärakasutamise ja kerjama sundimisega; tunnustab tulemuslikku tööd, mida Kosovo, Makedoonia, Montenegro ja Albaania valitsus on selles valdkonnas teinud Ohridi koostöökokkuleppe raames;

| 27. | väljendab muret tunnistajakaitse raamistiku piiratuse üle Kosovos, mis on eriti oluline laia kõlapinnaga juhtumite puhul; toonitab täies ulatuses toimiva tunnistajakaitse programmi tähtsust; kutsub Kosovo ametivõime üles suurendama tunnistajakaitse süsteemi tõhusust ja usaldusväärsust ning palub EULEXil sellesuunalisi pingutusi rohkem toetada; nõuab, et liikmesriigid nõustuksid sagedamini tunnistajate ümberpaigutamisega, ning rõhutab, et vaja on jätkata selliste mooduste väljaselgitamist, mis võimaldaksid kõikide sõjaohvrite kannatusi tunnustada ning tagada neile õiguse tõele ja õigusemõistmisele; muu hulgas on vaja toetada nn piirkondliku tõe komisjoni loomist; |
| --- | --- |

27.

väljendab muret tunnistajakaitse raamistiku piiratuse üle Kosovos, mis on eriti oluline laia kõlapinnaga juhtumite puhul; toonitab täies ulatuses toimiva tunnistajakaitse programmi tähtsust; kutsub Kosovo ametivõime üles suurendama tunnistajakaitse süsteemi tõhusust ja usaldusväärsust ning palub EULEXil sellesuunalisi pingutusi rohkem toetada; nõuab, et liikmesriigid nõustuksid sagedamini tunnistajate ümberpaigutamisega, ning rõhutab, et vaja on jätkata selliste mooduste väljaselgitamist, mis võimaldaksid kõikide sõjaohvrite kannatusi tunnustada ning tagada neile õiguse tõele ja õigusemõistmisele; muu hulgas on vaja toetada nn piirkondliku tõe komisjoni loomist;

| 28. | peab kahetsusväärseks, et 1999. aasta Kosovo sõja tagajärjel on ikka veel teadmata kadunud 1869 inimest; märgib, et selle probleemiga tuleb kiiresti tegeleda, kuna tõe väljaselgitamine ning ohvrite perekondadele võimaluse andmine oma kadunud lähedasi leinata on kogukondade leppimise ja piirkonna rahuliku tuleviku tähtsad eeltingimused; rõhutab, et teadmata kadunud inimeste otsimisega tegelevatel komisjonidel on vaja üksteisega rohkem koostööd teha, ning nõuab, et kõikide asjaomaste riikide ametivõimud avaksid juurdepääsu salapolitsei ja sõjaväe arhiividele; |
| --- | --- |

28.

peab kahetsusväärseks, et 1999. aasta Kosovo sõja tagajärjel on ikka veel teadmata kadunud 1869 inimest; märgib, et selle probleemiga tuleb kiiresti tegeleda, kuna tõe väljaselgitamine ning ohvrite perekondadele võimaluse andmine oma kadunud lähedasi leinata on kogukondade leppimise ja piirkonna rahuliku tuleviku tähtsad eeltingimused; rõhutab, et teadmata kadunud inimeste otsimisega tegelevatel komisjonidel on vaja üksteisega rohkem koostööd teha, ning nõuab, et kõikide asjaomaste riikide ametivõimud avaksid juurdepääsu salapolitsei ja sõjaväe arhiividele;

| 29. | peab murettekitavaks, et Kosovo kaudu toimuv ja Kosovost lähtuv inimkaubandus, eriti kaubitsemine lastega nende seksuaalse ärakasutamise eesmärgil, on püsiv suundumus; palub Kosovol tõhustada jõupingutusi võitluses inimkaubanduse vastu, muu hulgas suurendada oma õiguskaitse- ja kohtuasutuste suutlikkust; |
| --- | --- |

29.

peab murettekitavaks, et Kosovo kaudu toimuv ja Kosovost lähtuv inimkaubandus, eriti kaubitsemine lastega nende seksuaalse ärakasutamise eesmärgil, on püsiv suundumus; palub Kosovol tõhustada jõupingutusi võitluses inimkaubanduse vastu, muu hulgas suurendada oma õiguskaitse- ja kohtuasutuste suutlikkust;

| 30. | kutsub kõiki asjaosalisi üles valimisreformi lõpule viima, et tekiks hästitoimiv raamistik valimisteks, mis oleks kooskõlas rahvusvaheliste normidega, eriti Euroopa Nõukogu normidega ning aitaks eelkõige vähendada valimispettuse võimalust ja tugevdada seadusandja poliitilist vastutust; peab murettekitavaks puudujääke 2010. aasta detsembris toimunud parlamendivalimistega seotud pettuste uurimisel ja asjaomaste isikute vastutusele võtmisel, mida on rõhutatud Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni sellekohases aruandes; palub vastutavatel ametiasutustel Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni aruandes esitatud soovitusi arvesse võtta; palub EULEXil kaaluda oma rakendamisvolituste kasutamist selles valdkonnas, kui Kosovo kohtusüsteem ei ole EULEXi hinnangul suuteline selliseid puudusi kõrvaldama; |
| --- | --- |

30.

kutsub kõiki asjaosalisi üles valimisreformi lõpule viima, et tekiks hästitoimiv raamistik valimisteks, mis oleks kooskõlas rahvusvaheliste normidega, eriti Euroopa Nõukogu normidega ning aitaks eelkõige vähendada valimispettuse võimalust ja tugevdada seadusandja poliitilist vastutust; peab murettekitavaks puudujääke 2010. aasta detsembris toimunud parlamendivalimistega seotud pettuste uurimisel ja asjaomaste isikute vastutusele võtmisel, mida on rõhutatud Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni sellekohases aruandes; palub vastutavatel ametiasutustel Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni aruandes esitatud soovitusi arvesse võtta; palub EULEXil kaaluda oma rakendamisvolituste kasutamist selles valdkonnas, kui Kosovo kohtusüsteem ei ole EULEXi hinnangul suuteline selliseid puudusi kõrvaldama;

| 31. | tunnustab märkimisväärseid saavutusi Kosovo õigusraamistiku tugevdamisel, sealhulgas edumeelset õigusloomet ning meetmeid sellistes valdkondades nagu tagasipöördumise ja repatrieerimise korraldamine, kogukondade õigused, keelte kasutamine, diskrimineerimisvastane võitlus, sooline võrdõiguslikkus ja noored; |
| --- | --- |

31.

tunnustab märkimisväärseid saavutusi Kosovo õigusraamistiku tugevdamisel, sealhulgas edumeelset õigusloomet ning meetmeid sellistes valdkondades nagu tagasipöördumise ja repatrieerimise korraldamine, kogukondade õigused, keelte kasutamine, diskrimineerimisvastane võitlus, sooline võrdõiguslikkus ja noored;

| 32. | rõhutab, et vaatamata nendele edusammudele on veel probleeme seoses inimõiguste ja kogukonnaõiguste kaitsega, diskrimineerimise välistamisega seksuaalse sättumuse alusel ning naiste ja noorte osalemisega otsuste tegemisel; rõhutab, et naised, noored ja mitmesugused kogukonnad on ikka veel alaesindatud nii kesk- kui ka kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et vaatamata nendele edusammudele on veel probleeme seoses inimõiguste ja kogukonnaõiguste kaitsega, diskrimineerimise välistamisega seksuaalse sättumuse alusel ning naiste ja noorte osalemisega otsuste tegemisel; rõhutab, et naised, noored ja mitmesugused kogukonnad on ikka veel alaesindatud nii kesk- kui ka kohalikul tasandil;

| 33. | mõistab karmilt hukka Kosovo naiste võrgustikku kuuluva inimõiguste aktivisti Nazlie Balaj aadressil hiljuti tehtud ähvardused vastuseks sellele, et Balaj kaitses avalikult muudatusettepaneku tegemist märtreid, invaliide ja veterane, Kosovo Vabastusarmee liikmeid, tsiviilohvreid ja nende pereliikmeid käsitlevasse seadusse, nii et sõja ajal seksuaalvägivalla all kannatanud isikud võrdsustataks veteranidega; kutsub Kosovo ametivõime üles seda intsidenti uurima ja tagama kõikide inimõiguste kaitsjate kaitse; |
| --- | --- |

33.

mõistab karmilt hukka Kosovo naiste võrgustikku kuuluva inimõiguste aktivisti Nazlie Balaj aadressil hiljuti tehtud ähvardused vastuseks sellele, et Balaj kaitses avalikult muudatusettepaneku tegemist märtreid, invaliide ja veterane, Kosovo Vabastusarmee liikmeid, tsiviilohvreid ja nende pereliikmeid käsitlevasse seadusse, nii et sõja ajal seksuaalvägivalla all kannatanud isikud võrdsustataks veteranidega; kutsub Kosovo ametivõime üles seda intsidenti uurima ja tagama kõikide inimõiguste kaitsjate kaitse;

| 34. | palub nii kesk- kui ka kohaliku tasandi institutsioonidel tulemuslikult rakendada inimõigustealaseid õigusakte ja aidata kaasa paljurahvuselise ühiskonna edasisele arengule; |
| --- | --- |

34.

palub nii kesk- kui ka kohaliku tasandi institutsioonidel tulemuslikult rakendada inimõigustealaseid õigusakte ja aidata kaasa paljurahvuselise ühiskonna edasisele arengule;

| 35. | tunnustab ombudsmani tööd ja peab tema ameti eelarvelise sõltumatuse tagamist pakiliseks ülesandeks; |
| --- | --- |

35.

tunnustab ombudsmani tööd ja peab tema ameti eelarvelise sõltumatuse tagamist pakiliseks ülesandeks;

| 36. | rõhutab, et Kosovo Assamblee peab suurendama oma sõltumatust, asjatundlikkust ja suutlikkust teostada järelevalvet eelarve, täitevvõimu ja julgeolekusektori üle ning peab sel eesmärgil tõhustama kontrolli õigusaktide kvaliteedi üle ning paremini jälgima poliitiliste meetmete ja seaduste rakendamist ja mõju; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et Kosovo Assamblee peab suurendama oma sõltumatust, asjatundlikkust ja suutlikkust teostada järelevalvet eelarve, täitevvõimu ja julgeolekusektori üle ning peab sel eesmärgil tõhustama kontrolli õigusaktide kvaliteedi üle ning paremini jälgima poliitiliste meetmete ja seaduste rakendamist ja mõju;

| 37. | toonitab, kui oluline on vajalike reformide läbiviimine avalikus halduses ning naiste ja vähemuste esindajate arvu suurendamine kõigil haldustasanditel; |
| --- | --- |

37.

toonitab, kui oluline on vajalike reformide läbiviimine avalikus halduses ning naiste ja vähemuste esindajate arvu suurendamine kõigil haldustasanditel;

| 38. | märgib tunnustavalt, et Kosovo õigusraamistikus on sätestatud naiste õigused ning et sooline võrdõiguslikkus on õigussüsteemis hästi tagatud, ja tunnustab selles valdkonnas saavutatud edu; peab aga murettekitavaks tütarlaste suurt väljalangevust koolist ja naiste alaesindatust tööturul, sealhulgas ühiskonna tähtsaimates sektorites; nõuab, et valitsus ja parlament tegutseksid asjaomaste seaduste, sealhulgas koduvägivalla ja inimkaubanduse vastaste seaduste rakendamisel ennetavamalt ja tulemuslikumalt, et Kosovos tunduvalt tugevdada naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust; kutsub Kosovo ametivõime üles aktiivsemalt julgustama naisi osalema poliitikas ja ühiskonnaelus, soodustama nende osalust ja parandama nende olukorda tööturul ning süvalaiendama soolist võrdõiguslikkust; |
| --- | --- |

38.

märgib tunnustavalt, et Kosovo õigusraamistikus on sätestatud naiste õigused ning et sooline võrdõiguslikkus on õigussüsteemis hästi tagatud, ja tunnustab selles valdkonnas saavutatud edu; peab aga murettekitavaks tütarlaste suurt väljalangevust koolist ja naiste alaesindatust tööturul, sealhulgas ühiskonna tähtsaimates sektorites; nõuab, et valitsus ja parlament tegutseksid asjaomaste seaduste, sealhulgas koduvägivalla ja inimkaubanduse vastaste seaduste rakendamisel ennetavamalt ja tulemuslikumalt, et Kosovos tunduvalt tugevdada naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust; kutsub Kosovo ametivõime üles aktiivsemalt julgustama naisi osalema poliitikas ja ühiskonnaelus, soodustama nende osalust ja parandama nende olukorda tööturul ning süvalaiendama soolist võrdõiguslikkust;

| 39. | rõhutab, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel on riigis keskne osa demokraatlike poliitiliste protsesside tugevdamisel ja kindlustamisel ning tervikliku ühiskonna ülesehitamisel; avaldab tunnustust kodanikuühiskonna organisatsioonide ja naiste organisatsioonide olulisele tööle; rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonidega peetava dialoogi tähtsust; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel on riigis keskne osa demokraatlike poliitiliste protsesside tugevdamisel ja kindlustamisel ning tervikliku ühiskonna ülesehitamisel; avaldab tunnustust kodanikuühiskonna organisatsioonide ja naiste organisatsioonide olulisele tööle; rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonidega peetava dialoogi tähtsust;

| 40. | rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonide keskset osa Kosovos tervikliku ühiskonna ehitamisel, demokraatlike poliitiliste protsesside tugevdamisel ja kindlustamisel ning dialoogi ja heanaaberlike suhete edendamisel kogu piirkonnas, mis aitab tõhustada piirkondlikku koostööd sotsiaalsetes ja poliitilistes küsimustes; hindab positiivselt valitsuse tihenenud koostööd valitsusväliste organisatsioonidega, kuid nõuab nende organisatsioonide suuremat kaasamist poliitika kujundamisse ning ametivõimude tegevuse järelevalvesse; nõuab ka nende osa suurendamist stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis; |
| --- | --- |

40.

rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonide keskset osa Kosovos tervikliku ühiskonna ehitamisel, demokraatlike poliitiliste protsesside tugevdamisel ja kindlustamisel ning dialoogi ja heanaaberlike suhete edendamisel kogu piirkonnas, mis aitab tõhustada piirkondlikku koostööd sotsiaalsetes ja poliitilistes küsimustes; hindab positiivselt valitsuse tihenenud koostööd valitsusväliste organisatsioonidega, kuid nõuab nende organisatsioonide suuremat kaasamist poliitika kujundamisse ning ametivõimude tegevuse järelevalvesse; nõuab ka nende osa suurendamist stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis;

| 41. | rõhutab vajadust soodustada kodanikuaktiivsust muu hulgas kodanikuühiskonna tugevdamise ja tõelise sõnavabaduse tagamise kaudu; |
| --- | --- |

41.

rõhutab vajadust soodustada kodanikuaktiivsust muu hulgas kodanikuühiskonna tugevdamise ja tõelise sõnavabaduse tagamise kaudu;

| 42. | tunnistab, et kuigi vabadus ametiühingutesse astuda on seadusega tagatud, on veel vaja teha parandusi põhiliste töö- ja ametiühinguõiguste osas; kutsub Kosovot üles tugevdama sotsiaalset dialoogi otsustusprotsessis ja poliitika kujundamisel ning suurendama sotsiaalpartnerite suutlikkust; |
| --- | --- |

42.

tunnistab, et kuigi vabadus ametiühingutesse astuda on seadusega tagatud, on veel vaja teha parandusi põhiliste töö- ja ametiühinguõiguste osas; kutsub Kosovot üles tugevdama sotsiaalset dialoogi otsustusprotsessis ja poliitika kujundamisel ning suurendama sotsiaalpartnerite suutlikkust;

| 43. | rõhutab, et EULEX peaks tõhusamalt aitama Kosovo politseil korraldada õppusi enne meeleavaldusi ja nende ajal tekkivate kriitiliste ja ohtlike olukordade kontrolli all hoidmiseks; rõhutab, et Kosovo ametiasutused peavad koostöös EULEXiga tegema rohkem jõupingutusi selleks, et tagada Kosovos ja teistes Lääne-Balkani riikides konfliktidega seotud seksuaalse vägivalla ohvritele õiguskaitse; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et EULEX peaks tõhusamalt aitama Kosovo politseil korraldada õppusi enne meeleavaldusi ja nende ajal tekkivate kriitiliste ja ohtlike olukordade kontrolli all hoidmiseks; rõhutab, et Kosovo ametiasutused peavad koostöös EULEXiga tegema rohkem jõupingutusi selleks, et tagada Kosovos ja teistes Lääne-Balkani riikides konfliktidega seotud seksuaalse vägivalla ohvritele õiguskaitse;

| 44. | on mures selle pärast, et diskrimineerimine on endiselt tõsine probleem; rõhutab, et on oluline tagada kõigi inimeste võrdõiguslikkus, olenemata nende rahvuslikust päritolust, soost, vanusest, usutunnistusest, seksuaalsest sättumusest või puudest; rõhutab vajadust laiahaardelise diskrimineerimisvastase strateegia järele kõigi diskrimineerimisvormide puhul ning vajadust rakendada täies ulatuses diskrimineerimisvastast seadust; rõhutab, et on oluline suurendada teadlikkust sellest, mis on diskrimineerimine ja millised on õiguskaitsevahendid; |
| --- | --- |

44.

on mures selle pärast, et diskrimineerimine on endiselt tõsine probleem; rõhutab, et on oluline tagada kõigi inimeste võrdõiguslikkus, olenemata nende rahvuslikust päritolust, soost, vanusest, usutunnistusest, seksuaalsest sättumusest või puudest; rõhutab vajadust laiahaardelise diskrimineerimisvastase strateegia järele kõigi diskrimineerimisvormide puhul ning vajadust rakendada täies ulatuses diskrimineerimisvastast seadust; rõhutab, et on oluline suurendada teadlikkust sellest, mis on diskrimineerimine ja millised on õiguskaitsevahendid;

| 45. | palub ametiasutustel jõustada põhiseadusest tulenev seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise keeld, suurendada õiguskaitsetöötajate teadlikkust homo-, bi- ja transseksuaalide õigustest ning võidelda homofoobia ja transfoobia vastu; mõistab sellega seoses hukka vägivaldse rünnaku, mille pani Prištinas 14. detsembril 2012 toime rühm inimesi, nende hulgas islamiäärmuslasi, kes tungisid ruumidesse, kus meediaväljaanne Kosovo 2.0 valmistas ette oma ajakirja uut numbrit, mille teemaks oli seks, kaasa arvatud homo-, bi- ja transseksuaalidega seonduvad küsimused; palub Kosovo politseil ja siseministeeriumil uurida neid vägivallaakte ning neis kannatanud inimestele tehtud ähvardusi ning võtta nende tegude toimepanijad vastutusele; nõuab, et ametivõimud teeksid kõik endast oleneva, et tagada inimõiguste, sealhulgas mõtte, sõna- ja kogunemisvabaduse täielik austamine; |
| --- | --- |

45.

palub ametiasutustel jõustada põhiseadusest tulenev seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise keeld, suurendada õiguskaitsetöötajate teadlikkust homo-, bi- ja transseksuaalide õigustest ning võidelda homofoobia ja transfoobia vastu; mõistab sellega seoses hukka vägivaldse rünnaku, mille pani Prištinas 14. detsembril 2012 toime rühm inimesi, nende hulgas islamiäärmuslasi, kes tungisid ruumidesse, kus meediaväljaanne Kosovo 2.0 valmistas ette oma ajakirja uut numbrit, mille teemaks oli seks, kaasa arvatud homo-, bi- ja transseksuaalidega seonduvad küsimused; palub Kosovo politseil ja siseministeeriumil uurida neid vägivallaakte ning neis kannatanud inimestele tehtud ähvardusi ning võtta nende tegude toimepanijad vastutusele; nõuab, et ametivõimud teeksid kõik endast oleneva, et tagada inimõiguste, sealhulgas mõtte, sõna- ja kogunemisvabaduse täielik austamine;

| 46. | rõhutab sõltumatu ja vaba meedia olulisust; tunnustab sellega seoses kriminaalkoodeksi 1. jaanuaril 2013 jõustunud muudatusi, mis puudutavad peatoimetajate, kirjastajate, trükikodade ja tootjate vastutust ning ajakirjanike teabeallikate kaitset; |
| --- | --- |

46.

rõhutab sõltumatu ja vaba meedia olulisust; tunnustab sellega seoses kriminaalkoodeksi 1. jaanuaril 2013 jõustunud muudatusi, mis puudutavad peatoimetajate, kirjastajate, trükikodade ja tootjate vastutust ning ajakirjanike teabeallikate kaitset;

| 47. | võtab teadmiseks Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni 2012. aasta juulis avaldatud kolmanda kogukonnaõiguste hindamisaruande, milles märgitakse, et vaatamata põhjaliku ja laiahaardelise õigusraamistiku olemasolule on veel vaja palju ära teha selleks, et kogukondade õigusi Kosovos tegelikult ja sisuliselt kaitsta; |
| --- | --- |

47.

võtab teadmiseks Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni 2012. aasta juulis avaldatud kolmanda kogukonnaõiguste hindamisaruande, milles märgitakse, et vaatamata põhjaliku ja laiahaardelise õigusraamistiku olemasolule on veel vaja palju ära teha selleks, et kogukondade õigusi Kosovos tegelikult ja sisuliselt kaitsta;

| 48. | hindab positiivselt asjakohaste õigusaktide vastuvõtmist kogukondade ning usulise ja kultuuripärandi kaitse ja edendamise kohta, samuti valdava osa Serbia õigeusu kiriku kultuuri- ja usupaikade kaitse edukat ülevõtmist Kosovo poolt; tunnustab sellega seoses eriti selle ülesande täitmiseks mõeldud eriüksuse loomist Kosovo politseis; nõuab asjaomaste õigusaktide, eriti kogukondade seaduse rakendamise jätkamist; taunib seda, et Kosovo ametivõimud ei lubanud Serbia presidendil Tomislav Nikolićil Gračanicas õigeusu jõulupüha tähistamisel osalemiseks Kosovot külastada; hindab sellega seoses positiivselt Serbia presidendi Nikolići ja Kosovo presidendi Jahjaga kohtumist, mis toimus Brüsselis 6. veebruaril 2013 avatud ja konstruktiivses õhkkonnas komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja Catherine Ashtoni eestkoste all seoses püüdlustega normaliseerida nende kahe osapoole suhteid; |
| --- | --- |

48.

hindab positiivselt asjakohaste õigusaktide vastuvõtmist kogukondade ning usulise ja kultuuripärandi kaitse ja edendamise kohta, samuti valdava osa Serbia õigeusu kiriku kultuuri- ja usupaikade kaitse edukat ülevõtmist Kosovo poolt; tunnustab sellega seoses eriti selle ülesande täitmiseks mõeldud eriüksuse loomist Kosovo politseis; nõuab asjaomaste õigusaktide, eriti kogukondade seaduse rakendamise jätkamist; taunib seda, et Kosovo ametivõimud ei lubanud Serbia presidendil Tomislav Nikolićil Gračanicas õigeusu jõulupüha tähistamisel osalemiseks Kosovot külastada; hindab sellega seoses positiivselt Serbia presidendi Nikolići ja Kosovo presidendi Jahjaga kohtumist, mis toimus Brüsselis 6. veebruaril 2013 avatud ja konstruktiivses õhkkonnas komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja Catherine Ashtoni eestkoste all seoses püüdlustega normaliseerida nende kahe osapoole suhteid;

| 49. | mõistab hukka asjaolu, et Serbia ametivõimud ei lubanud Kosovo asepeaministril Mimoza Kusari-Lilal piiri ületada ega külastada Presevo orgu; peab kahetsusväärseks, et Kosovo kodanikel tuleb piiri ületamiseks mitu tundi järjekorras oodata; |
| --- | --- |

49.

mõistab hukka asjaolu, et Serbia ametivõimud ei lubanud Kosovo asepeaministril Mimoza Kusari-Lilal piiri ületada ega külastada Presevo orgu; peab kahetsusväärseks, et Kosovo kodanikel tuleb piiri ületamiseks mitu tundi järjekorras oodata;

| 50. | rõhutab, et on tähtis suurendada Kosovo esindatust rahvusvahelistes kultuuri ja kultuuripärandiga tegelevates institutsioonides ja tihendada nendega suhteid, et parandada usu- ja kultuuripaikade ja mälestiste kaitset, ning peab vajalikuks suurendada Kosovo esindatust Euroopa ja rahvusvahelistes spordiorganisatsioonides, et Kosovo sportlased saaksid osaleda kõigil rahvusvahelistel spordiüritustel, sealhulgas Euroopa meistrivõistlustel ja maailmameistrivõistlustel ning olümpiamängudel; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et on tähtis suurendada Kosovo esindatust rahvusvahelistes kultuuri ja kultuuripärandiga tegelevates institutsioonides ja tihendada nendega suhteid, et parandada usu- ja kultuuripaikade ja mälestiste kaitset, ning peab vajalikuks suurendada Kosovo esindatust Euroopa ja rahvusvahelistes spordiorganisatsioonides, et Kosovo sportlased saaksid osaleda kõigil rahvusvahelistel spordiüritustel, sealhulgas Euroopa meistrivõistlustel ja maailmameistrivõistlustel ning olümpiamängudel;

| 51. | tunnustab kogukondade ja tagasipöördujatega tegelevate munitsipaalasutuste loomist enamikus omavalitsustes, kuid peab kahetsusväärseks, et vaatamata saavutatule on pagulaste ja riigisiseste põgenike tagasipöördumine endiselt probleemne, eriti turvaintsidentide tõttu, kutsub Kosovo ametivõime üles tegema selles valdkonnas nii riigi kui ka kohalikul tasandil veelgi enam jõupingutusi, pöörates eriti tähelepanu serblastest, romadest, aškalitest ja egiptlastest tagasipöördujatele; |
| --- | --- |

51.

tunnustab kogukondade ja tagasipöördujatega tegelevate munitsipaalasutuste loomist enamikus omavalitsustes, kuid peab kahetsusväärseks, et vaatamata saavutatule on pagulaste ja riigisiseste põgenike tagasipöördumine endiselt probleemne, eriti turvaintsidentide tõttu, kutsub Kosovo ametivõime üles tegema selles valdkonnas nii riigi kui ka kohalikul tasandil veelgi enam jõupingutusi, pöörates eriti tähelepanu serblastest, romadest, aškalitest ja egiptlastest tagasipöördujatele;

| 52. | väljendab rahulolu pliiga saastunud Osterode laagri lõpliku sulgemise üle Mitrovica põhjaosas ja selle üle, et viimased pered, kelle seas on palju roma, aškali ja egiptuse perekondi, asustatakse ümber vastvalminud majadesse ja sotsiaalkorteritega elamusse, mis on osa ELi rahastatud projektist; peab seda oluliseks sammuks pagulaste ja vähemuste täielikul taasintegreerimisel ja kaasamisel Kosovo ühiskonda; nõuab, et Kosovo ametivõimud alustaksid viivitamata saastunud ala puhastamist ning et komisjon annaks selleks vajalikku tehnilist ja finantsabi; kutsub Kosovot üles panustama rohkem vahendeid ELi keskkonnanormide ülevõtmisse ja rakendamisse; |
| --- | --- |

52.

väljendab rahulolu pliiga saastunud Osterode laagri lõpliku sulgemise üle Mitrovica põhjaosas ja selle üle, et viimased pered, kelle seas on palju roma, aškali ja egiptuse perekondi, asustatakse ümber vastvalminud majadesse ja sotsiaalkorteritega elamusse, mis on osa ELi rahastatud projektist; peab seda oluliseks sammuks pagulaste ja vähemuste täielikul taasintegreerimisel ja kaasamisel Kosovo ühiskonda; nõuab, et Kosovo ametivõimud alustaksid viivitamata saastunud ala puhastamist ning et komisjon annaks selleks vajalikku tehnilist ja finantsabi; kutsub Kosovot üles panustama rohkem vahendeid ELi keskkonnanormide ülevõtmisse ja rakendamisse;

| 53. | peab sellega seoses õigeks romade, aškalite ja egiptlaste integratsioonistrateegia ja tegevuskava vahehindamise alustamist; nõuab romade, aškalite ja egiptlaste integratsioonistrateegia tulemuslikumat rakendamist ja järelevalvet, milleks on vaja suurendada suutlikkust ja parandada institutsioonide tegevuse kooskõlastatust; rõhutab vajadust rakendada täielikult 40 meedet, et aidata kaasa romade, aškalite ja egiptlaste kogukondade sotsiaalsele kaasamisele nii riigi kui ka kohalikul tasandil kooskõlas eesmärkidega, mis tulenevad romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistikust; kutsub Kosovo ametivõime üles võtma romade, aškalite ja egiptlaste kogukondade integratsioonistrateegiasse ja tegevuskavasse soolise mõõtme; |
| --- | --- |

53.

peab sellega seoses õigeks romade, aškalite ja egiptlaste integratsioonistrateegia ja tegevuskava vahehindamise alustamist; nõuab romade, aškalite ja egiptlaste integratsioonistrateegia tulemuslikumat rakendamist ja järelevalvet, milleks on vaja suurendada suutlikkust ja parandada institutsioonide tegevuse kooskõlastatust; rõhutab vajadust rakendada täielikult 40 meedet, et aidata kaasa romade, aškalite ja egiptlaste kogukondade sotsiaalsele kaasamisele nii riigi kui ka kohalikul tasandil kooskõlas eesmärkidega, mis tulenevad romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistikust; kutsub Kosovo ametivõime üles võtma romade, aškalite ja egiptlaste kogukondade integratsioonistrateegiasse ja tegevuskavasse soolise mõõtme;

| 54. | on mures selle pärast, et roma, aškali ja egiptuse lapsed on endiselt kaitsetud ja tõrjutud; palub ametivõimudel pöörata vajalikku tähelepanu nende kogukondade elutingimuste parandamisele ja suurendada nende jaoks hariduse kättesaadavust; |
| --- | --- |

54.

on mures selle pärast, et roma, aškali ja egiptuse lapsed on endiselt kaitsetud ja tõrjutud; palub ametivõimudel pöörata vajalikku tähelepanu nende kogukondade elutingimuste parandamisele ja suurendada nende jaoks hariduse kättesaadavust;

| 55. | peab murettekitavaks laste vaesuse ja suremuse kõrget määra, Kosovo sotsiaalkaitsesüsteemi puudulikkust ja inimeste suurt omaosalust tervishoiukulude kandmisel, mille tõttu majanduslikult nõrgemad pered võivad sattuda püsivasse vaesusse; |
| --- | --- |

55.

peab murettekitavaks laste vaesuse ja suremuse kõrget määra, Kosovo sotsiaalkaitsesüsteemi puudulikkust ja inimeste suurt omaosalust tervishoiukulude kandmisel, mille tõttu majanduslikult nõrgemad pered võivad sattuda püsivasse vaesusse;

| 56. | rõhutab, et puuetega lapsed jäävad põhihariduse omandamisest endiselt kõrvale, sest ainult 10 % neist lastest käib algkoolis; palub valitsusel tagada, et puuetega isikute ja teiste haavatavate elanikkonnarühmade jaoks oleksid tervishoiuteenused, haridus ja sotsiaalteenused kättesaadavad ilma diskrimineerimiseta; väljendab rahulolu selle üle, et Kosovo Assamblee on vastu võtnud väikelaste arengut käsitlevad soovitused; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et puuetega lapsed jäävad põhihariduse omandamisest endiselt kõrvale, sest ainult 10 % neist lastest käib algkoolis; palub valitsusel tagada, et puuetega isikute ja teiste haavatavate elanikkonnarühmade jaoks oleksid tervishoiuteenused, haridus ja sotsiaalteenused kättesaadavad ilma diskrimineerimiseta; väljendab rahulolu selle üle, et Kosovo Assamblee on vastu võtnud väikelaste arengut käsitlevad soovitused;

| 57. | tunnustab lastekaitse probleemide põhjaliku registreerimise alustamist Kosovos ja edusamme noori käsitleva põhjaliku seadustiku vastuvõtmisel, millega Kosovo õigusnormid viiakse vastavusse rahvusvaheliste ja Euroopa normidega; on aga mures selle pärast, et puudub spetsiaalne institutsiooniline infrastruktuur seadusega vastuollu läinud noorte tarbeks (ohvrid ja tunnistajad); |
| --- | --- |

57.

tunnustab lastekaitse probleemide põhjaliku registreerimise alustamist Kosovos ja edusamme noori käsitleva põhjaliku seadustiku vastuvõtmisel, millega Kosovo õigusnormid viiakse vastavusse rahvusvaheliste ja Euroopa normidega; on aga mures selle pärast, et puudub spetsiaalne institutsiooniline infrastruktuur seadusega vastuollu läinud noorte tarbeks (ohvrid ja tunnistajad);

| 58. | tunnustab Kosovo 2011. aasta rahvaloenduse lõpptulemuste valmimist, sest see on esimene samm, mis võimaldab anda otsustajatele õigeaegset ja täpset teavet poliitika kujundamiseks; tõdeb siiski, et palju on vaja veel ära teha selleks, et oleksid kättesaadavad statistiliselt usaldusväärsed ja rahvusvaheliselt võrreldavad andmed, mis on vajalikud kindlatel andmetel põhineva poliitika kujundamiseks ja Kosovo edusammude jälgimiseks; |
| --- | --- |

58.

tunnustab Kosovo 2011. aasta rahvaloenduse lõpptulemuste valmimist, sest see on esimene samm, mis võimaldab anda otsustajatele õigeaegset ja täpset teavet poliitika kujundamiseks; tõdeb siiski, et palju on vaja veel ära teha selleks, et oleksid kättesaadavad statistiliselt usaldusväärsed ja rahvusvaheliselt võrreldavad andmed, mis on vajalikud kindlatel andmetel põhineva poliitika kujundamiseks ja Kosovo edusammude jälgimiseks;

| 59. | palub Kosovol parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ettevõtluskeskkonda, vähendades halduskoormust ja sellega seotud kulusid, muutes rahastamise kättesaadavamaks ja pakkudes eritoetust idufirmadele; |
| --- | --- |

59.

palub Kosovol parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ettevõtluskeskkonda, vähendades halduskoormust ja sellega seotud kulusid, muutes rahastamise kättesaadavamaks ja pakkudes eritoetust idufirmadele;

| 60. | rõhutab, et nii majanduslikel kui ka poliitilistel põhjustel on oluline eraldada Kosovole omaette rahvusvaheline telefoni suunakood; on seisukohal, et praegune olukord ei saa kestma jääda ja on segadusttekitav, palub pädevatel rahvusvahelistel organisatsioonidel lahendada see küsimus võimalikult kiiresti ja soovitab Serbial loobuda selles küsimuses vetoõiguse kasutamisest; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et nii majanduslikel kui ka poliitilistel põhjustel on oluline eraldada Kosovole omaette rahvusvaheline telefoni suunakood; on seisukohal, et praegune olukord ei saa kestma jääda ja on segadusttekitav, palub pädevatel rahvusvahelistel organisatsioonidel lahendada see küsimus võimalikult kiiresti ja soovitab Serbial loobuda selles küsimuses vetoõiguse kasutamisest;

| 61. | palub Kosovol tegeleda taastuvenergia arendamise ja energiaallikate mitmekesistamisega, et energiaühenduse asutamislepinguga seatud kohustusi järgides sulgeda Kosova A ja taastada Kosova B; rõhutab vajadust eraldada rohkem ELi ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) finantsabi energiasäästu, energiatõhususe ja taastuvenergia projektidele; väljendab kahetsust, et EBRD kavatseb oma riigistrateegia projektis toetada pruunsöel põhinevat energiatootmist (Kosova e Re), ja palub komisjonil võtta meetmeid, et vaidlustada niisuguseid plaane, mis on vastuolus ELi kliimaalaste kohustustega; |
| --- | --- |

61.

palub Kosovol tegeleda taastuvenergia arendamise ja energiaallikate mitmekesistamisega, et energiaühenduse asutamislepinguga seatud kohustusi järgides sulgeda Kosova A ja taastada Kosova B; rõhutab vajadust eraldada rohkem ELi ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) finantsabi energiasäästu, energiatõhususe ja taastuvenergia projektidele; väljendab kahetsust, et EBRD kavatseb oma riigistrateegia projektis toetada pruunsöel põhinevat energiatootmist (Kosova e Re), ja palub komisjonil võtta meetmeid, et vaidlustada niisuguseid plaane, mis on vastuolus ELi kliimaalaste kohustustega;

| 62. | võtab teadmiseks uue maanteeinfrastruktuuri kavad, mille eesmärk on parandada Priština ühendusi naaberriikidega; märgib, et hanketavad jätavad Kosovos veel soovida, ning rõhutab vajadust tagada, et selliste suurprojektide hankemenetlused oleksid tõeliselt avatud, läbipaistvad ja tagaksid ausa konkurentsi; märgib veel, et selliseid infrastruktuuriprojekte tuleks korraldada kooskõlas praeguses IMFi programmis kehtestatud kriteeriumidega; rõhutab ühistranspordi arendamise olulisust, pidades eelkõige silmas olemasolevate raudteeühenduste uuendamist või uute ühenduste loomist jätkusuutliku transpordisüsteemi raames; teeb ettepaneku rajada kõikide Lääne-Balkani riikide vahel piiriülene kiirraudteevõrk, mis oleks ühendatud ELi üleeuroopalise võrguga; |
| --- | --- |

62.

võtab teadmiseks uue maanteeinfrastruktuuri kavad, mille eesmärk on parandada Priština ühendusi naaberriikidega; märgib, et hanketavad jätavad Kosovos veel soovida, ning rõhutab vajadust tagada, et selliste suurprojektide hankemenetlused oleksid tõeliselt avatud, läbipaistvad ja tagaksid ausa konkurentsi; märgib veel, et selliseid infrastruktuuriprojekte tuleks korraldada kooskõlas praeguses IMFi programmis kehtestatud kriteeriumidega; rõhutab ühistranspordi arendamise olulisust, pidades eelkõige silmas olemasolevate raudteeühenduste uuendamist või uute ühenduste loomist jätkusuutliku transpordisüsteemi raames; teeb ettepaneku rajada kõikide Lääne-Balkani riikide vahel piiriülene kiirraudteevõrk, mis oleks ühendatud ELi üleeuroopalise võrguga;

o

o o

| 63. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele ning Kosovo valitsusele ja Kosovo Assambleele. |
| --- | --- |

63.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele ning Kosovo valitsusele ja Kosovo Assambleele.

---

(1)  A/RES/64/298.

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/80 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/80

---

P7_TA(2013)0188

Makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse tulemustabeli täitmine

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse tulemustabeli täiendamise kohta (2013/2582(RSP))

(2016/C 045/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (1) (mis on üks majanduse juhtimist käsitlevast kuuest seadusandlikust aktist ja edaspidi „makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse määrus”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (1) (mis on üks majanduse juhtimist käsitlevast kuuest seadusandlikust aktist ja edaspidi „makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse määrus”),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni makromajandusliku tasakaalustamatuse järelevalve tulemustabeli esialgse kavandi kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni makromajandusliku tasakaalustamatuse järelevalve tulemustabeli esialgse kavandi kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 14. novembri 2012. aasta töödokumenti „Makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse tulemustabeli täiendamine: finantssektori näitaja” (SWD(2012)0389), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 14. novembri 2012. aasta töödokumenti „Makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse tulemustabeli täiendamine: finantssektori näitaja” (SWD(2012)0389),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ja Euroopa Investeerimispangale 2013. aasta häiremehhanismi aruande kohta (COM(2012)0751), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ja Euroopa Investeerimispangale 2013. aasta häiremehhanismi aruande kohta (COM(2012)0751),

| — | võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 9. detsembri 2011. aasta seisukohta kavandatud tulemustabeli näitajate kohta, mis on olulised finantsturu stabiilsuse seisukohast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 9. detsembri 2011. aasta seisukohta kavandatud tulemustabeli näitajate kohta, mis on olulised finantsturu stabiilsuse seisukohast,

| — | võttes arvesse komisjoni 19. detsembri 2011. aasta kirja Euroopa Parlamendi presidendile, millega edastatakse parlamendile asjakohane teave ja dokumendid kohandatud makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse tulemustabeli kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. detsembri 2011. aasta kirja Euroopa Parlamendi presidendile, millega edastatakse parlamendile asjakohane teave ja dokumendid kohandatud makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse tulemustabeli kohta,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse tulemustabeli täiendamise kohta (O-000039/2013 – B7-0117/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse tulemustabeli täiendamise kohta (O-000039/2013 – B7-0117/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse tulemustabel on koos kuuest õigusaktist koosneva paketiga kehtestatud poliitikavahend, mis on euroala majandusliku juhtimise üks tähtis sammas, mille eesmärk on ennetada makromajanduslikku tasakaalustamatust liikmesriikides ja see kaotada, pöörates erilist tähelepanu sellisele makromajanduslikule tasakaalustamatusele, mis võib üle kanduda teistele liikmesriikidele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse tulemustabel on koos kuuest õigusaktist koosneva paketiga kehtestatud poliitikavahend, mis on euroala majandusliku juhtimise üks tähtis sammas, mille eesmärk on ennetada makromajanduslikku tasakaalustamatust liikmesriikides ja see kaotada, pöörates erilist tähelepanu sellisele makromajanduslikule tasakaalustamatusele, mis võib üle kanduda teistele liikmesriikidele;

| B. | arvestades, et vastavalt makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse määruse artiklile 4 loodud tulemustabel koosnes algselt kümnest näitajast, mis hõlmasid suurt hulka makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlusega seotud järelevalveküsimusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse määruse artiklile 4 loodud tulemustabel koosnes algselt kümnest näitajast, mis hõlmasid suurt hulka makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlusega seotud järelevalveküsimusi;

| C. | arvestades, et 2012. aasta novembris lisas komisjon veel finantssektori kohustuste kasvumäära näitaja, teavitades sellest 19. novembri 2012. aasta kirjaga parlamenti ja avaldades 28. novembril 2012 häiremehhanismi aruandes vastava analüüsi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2012. aasta novembris lisas komisjon veel finantssektori kohustuste kasvumäära näitaja, teavitades sellest 19. novembri 2012. aasta kirjaga parlamenti ja avaldades 28. novembril 2012 häiremehhanismi aruandes vastava analüüsi;

| D. | arvestades, et makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse määruse põhjenduses 12 sedastati, et komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendi ja nõukogu pädevatele komisjonidele arvamuse avaldamiseks ettepanekud kavade kohta, mis on seotud näitajate ja künnisväärtuste määramise ning nende kohandamisega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse määruse põhjenduses 12 sedastati, et komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendi ja nõukogu pädevatele komisjonidele arvamuse avaldamiseks ettepanekud kavade kohta, mis on seotud näitajate ja künnisväärtuste määramise ning nende kohandamisega;

| 1. | mõistab jõuliselt hukka selle, et komisjon ei järginud makromajandusliku tasakaalustamatuse tulemustabeli ajakohastamisel makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse määruses sätestatud koostöö põhimõtet; |
| --- | --- |

1.

mõistab jõuliselt hukka selle, et komisjon ei järginud makromajandusliku tasakaalustamatuse tulemustabeli ajakohastamisel makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse määruses sätestatud koostöö põhimõtet;

| 2. | taunib peale selle tugevalt ka asjaolu, et parlament sai vastava teatise ainult paar päeva enne seda, kui komisjon tulemustabeli 2012. aasta novembris avaldas; |
| --- | --- |

2.

taunib peale selle tugevalt ka asjaolu, et parlament sai vastava teatise ainult paar päeva enne seda, kui komisjon tulemustabeli 2012. aasta novembris avaldas;

| 3. | palub komisjonil parlamenti ja nõukogu aegsasti teavitada sellest, kas ta kavatseb tulemustabelit enne 2015. aastat veel kord ajakohastada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil parlamenti ja nõukogu aegsasti teavitada sellest, kas ta kavatseb tulemustabelit enne 2015. aastat veel kord ajakohastada;

| 4. | võtab sügava kahetsusega teadmiseks kaasseadusandjate ebavõrdse kohtlemise selles protsessis, sest väidetavalt konsulteeris komisjon nõukogu asjaomase töörühmaga; |
| --- | --- |

4.

võtab sügava kahetsusega teadmiseks kaasseadusandjate ebavõrdse kohtlemise selles protsessis, sest väidetavalt konsulteeris komisjon nõukogu asjaomase töörühmaga;

| 5. | rõhutab, et parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni tulemustabeli kohta, milles parlament nõudis finantssektori jaoks näitaja lisamist, ei saa pidada märgiks küllaldasest konsulteerimisest parlamendiga, nagu nähti ette makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse määruse põhjenduses 12, sest see resolutsioon võeti vastu aasta varem ja see ei olnud vastus komisjoni ettepanekule; juhib tähelepanu ka sellele, et näitaja üksikasjalikul valikul ja väljatöötamisel oli võimalik rakendada suurt valikuvabadust, nagu selgub komisjoni talituste 14. novembri 2012. aasta töödokumendist; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni tulemustabeli kohta, milles parlament nõudis finantssektori jaoks näitaja lisamist, ei saa pidada märgiks küllaldasest konsulteerimisest parlamendiga, nagu nähti ette makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse määruse põhjenduses 12, sest see resolutsioon võeti vastu aasta varem ja see ei olnud vastus komisjoni ettepanekule; juhib tähelepanu ka sellele, et näitaja üksikasjalikul valikul ja väljatöötamisel oli võimalik rakendada suurt valikuvabadust, nagu selgub komisjoni talituste 14. novembri 2012. aasta töödokumendist;

| 6. | võtab teadmiseks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 9. detsembri 2011. aasta seisukoha, milles nõukogu väljendab oma kahtlusi finantsnäitaja suhtes, märkides, et tulemustabel peaks kogukohustuste ühe osana hõlmama konsolideerimata finantssektori lühiajalisi kohustusi (ühe aasta jooksul täitmisele kuuluvate kohustuste summat), millest on maha arvatud pangahoiused, ning et nimetatud näitajat tuleks eelistada rahaliste vahendite vooga seotud omakapitalimeetmetele, nagu finantsvõimenduse määr, sest kuna omakapitali väärtust hinnatakse turuväärtuse järgi, reageerib ta tundlikult aktsiaturgude kõikumistele; tuletab komisjonile meelde, et makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse määruse artikli 4 lõikes 5 on sätestatud, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tööd võetakse finantsturu stabiilsuse seisukohast oluliste näitajate kavandamisel nõuetekohaselt arvesse; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 9. detsembri 2011. aasta seisukoha, milles nõukogu väljendab oma kahtlusi finantsnäitaja suhtes, märkides, et tulemustabel peaks kogukohustuste ühe osana hõlmama konsolideerimata finantssektori lühiajalisi kohustusi (ühe aasta jooksul täitmisele kuuluvate kohustuste summat), millest on maha arvatud pangahoiused, ning et nimetatud näitajat tuleks eelistada rahaliste vahendite vooga seotud omakapitalimeetmetele, nagu finantsvõimenduse määr, sest kuna omakapitali väärtust hinnatakse turuväärtuse järgi, reageerib ta tundlikult aktsiaturgude kõikumistele; tuletab komisjonile meelde, et makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse määruse artikli 4 lõikes 5 on sätestatud, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tööd võetakse finantsturu stabiilsuse seisukohast oluliste näitajate kavandamisel nõuetekohaselt arvesse;

| 7. | ei pea enam kauem lubatuks asjaolu, et komisjoni talitustes ei ole ikka veel toimunud vajalikku muutust suhtumises parlamendi rolli täielikku tunnustamisse majanduse juhtimises; rõhutab vajadust selle järgi, et komisjon austaks ühehäälselt parlamendi rolli kaasseadusandjana mitmepoolses järelevalves, nagu on muu hulgas sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 121 lõikes 6 ja artiklis 136, ning kohtleks parlamenti kõigi selle valdkonna ELi õigusaktide puhul nõukoguga võrdsel alusel; tuletab komisjonile meelde, et parlamendiga konsulteerimine tulemustabeli muutmise küsimuses on samuti osa viisaka institutsioonidevahelise suhtluse alasest heast tavast; |
| --- | --- |

7.

ei pea enam kauem lubatuks asjaolu, et komisjoni talitustes ei ole ikka veel toimunud vajalikku muutust suhtumises parlamendi rolli täielikku tunnustamisse majanduse juhtimises; rõhutab vajadust selle järgi, et komisjon austaks ühehäälselt parlamendi rolli kaasseadusandjana mitmepoolses järelevalves, nagu on muu hulgas sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 121 lõikes 6 ja artiklis 136, ning kohtleks parlamenti kõigi selle valdkonna ELi õigusaktide puhul nõukoguga võrdsel alusel; tuletab komisjonile meelde, et parlamendiga konsulteerimine tulemustabeli muutmise küsimuses on samuti osa viisaka institutsioonidevahelise suhtluse alasest heast tavast;

| 8. | tuletab komisjonile meelde tema Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõikes 8 sätestatud vastutuskohustust Euroopa Parlamendi ees; |
| --- | --- |

8.

tuletab komisjonile meelde tema Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõikes 8 sätestatud vastutuskohustust Euroopa Parlamendi ees;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Keskpangale. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Keskpangale.

---

(1)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0583.

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/82

---

P7_TA(2013)0189

Vietnam, eelkõige sõnavabadus

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon Vietnami ja eelkõige sealse sõnavabaduse olukorra kohta (2013/2599(RSP))

(2016/C 045/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi ja Vietnami vahel 27. juunil 2012. aastal allkirjastatud partnerlus- ja koostöölepingut ning kaks korda aastas ELi ja Vietnami valitsuse vahel peetavat ELi–Vietnami inimõigustealast dialoogi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Vietnami vahel 27. juunil 2012. aastal allkirjastatud partnerlus- ja koostöölepingut ning kaks korda aastas ELi ja Vietnami valitsuse vahel peetavat ELi–Vietnami inimõigustealast dialoogi,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Vietnam ühines 1982. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Vietnam ühines 1982. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu poolt 24. septembril 2009. aastal avaldatud Vietnami käsitleva üldise korrapärase läbivaatamise tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu poolt 24. septembril 2009. aastal avaldatud Vietnami käsitleva üldise korrapärase läbivaatamise tulemusi,

| — | võttes arvesse 2010. aasta aprillis ÜRO inimõiguste nõukogu 14. istungjärgul esitatud ÜRO eriraportööri aruannet arvamus- ja sõnavabaduse õiguse edendamise ja kaitsmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta aprillis ÜRO inimõiguste nõukogu 14. istungjärgul esitatud ÜRO eriraportööri aruannet arvamus- ja sõnavabaduse õiguse edendamise ja kaitsmise kohta,

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 24. septembri 2012. aasta avaldust Vietnami blogipidajatele vanglakaristuse mõistmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 24. septembri 2012. aasta avaldust Vietnami blogipidajatele vanglakaristuse mõistmise kohta,

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (1),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Vietnami kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Vietnami kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 24. septembril 2012. aastal mõisteti karistuseks vangi kolm väljapaistvat ajakirjanikku – Nguyen Van Hai/Dieu Cay, Ta Phong Tan ja Pan Thanh Hai; arvestades, et otsuse edasikaebamise järel kinnitati neile vanglakaristuseks vastavalt 12, 10 ja 3 aastat, millele järgneb mitu aastat koduaresti, ning selline karistus määrati artiklite avaldamise eest Vietnami vabade ajakirjanike klubi veebisaidil; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 24. septembril 2012. aastal mõisteti karistuseks vangi kolm väljapaistvat ajakirjanikku – Nguyen Van Hai/Dieu Cay, Ta Phong Tan ja Pan Thanh Hai; arvestades, et otsuse edasikaebamise järel kinnitati neile vanglakaristuseks vastavalt 12, 10 ja 3 aastat, millele järgneb mitu aastat koduaresti, ning selline karistus määrati artiklite avaldamise eest Vietnami vabade ajakirjanike klubi veebisaidil;

| B. | arvestades, et rahvusvaheliste inimõigusorganisatsioonide hiljutiste teadete kohaselt ootab Vietnamis kohtulikku arutamist või on juba pika vanglakaristuse saanud 32 küberdissidenti, 14 demokraatiameelset aktivisti on saanud oma sõnavabaduse õiguse kasutamise eest kokku üle 100-aastase vanglakaristuse, 22 rahumeelsest keskkonnakaitsjast koosnevale rühmale on mõistetud vanglakaristused, mis varieeruvad 10 aastast kuni eluaegse vangistuseni, ning riikliku ajalehe ajakirjanik vallandati pärast seda, kui ta kritiseeris oma isiklikus blogis kommunistliku partei peasekretäri; arvestades, et küberdissidente, sealhulgas Le Cong Caud ja Huynh Ngoc Tuani ahistab ja ründab pidevalt politsei; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rahvusvaheliste inimõigusorganisatsioonide hiljutiste teadete kohaselt ootab Vietnamis kohtulikku arutamist või on juba pika vanglakaristuse saanud 32 küberdissidenti, 14 demokraatiameelset aktivisti on saanud oma sõnavabaduse õiguse kasutamise eest kokku üle 100-aastase vanglakaristuse, 22 rahumeelsest keskkonnakaitsjast koosnevale rühmale on mõistetud vanglakaristused, mis varieeruvad 10 aastast kuni eluaegse vangistuseni, ning riikliku ajalehe ajakirjanik vallandati pärast seda, kui ta kritiseeris oma isiklikus blogis kommunistliku partei peasekretäri; arvestades, et küberdissidente, sealhulgas Le Cong Caud ja Huynh Ngoc Tuani ahistab ja ründab pidevalt politsei;

| C. | arvestades, et mitmetele meelsusvangidele on vanglakaristus mõistetud ebamääraselt sõnastatud nn riiklikku julgeolekut käsitlevate sätete alusel, milles ei tehta vahet vägivallaaktide ning lahknevate arvamuste ja uskumuste rahumeelse väljendamise vahel, selliste sätete hulka kuuluvad näiteks „Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vastane propaganda” (karistusseadustiku artikkel 88), „tegevus rahva võimu kukutamise eesmärgil” (artikkel 79), „usklike ja mitteusklike vahel erimeelsuste külvamine” (artikkel 87) ja „demokraatlike vabaduste kasutamine riigi huvide kahjustamiseks” (artikkel 258); arvestades, et dissidentide kinnipidamiseks kasutatakse üha ulatuslikumalt 2002. aasta määrust 44, mis lubab kinnipidamist ilma kohtumenetluseta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mitmetele meelsusvangidele on vanglakaristus mõistetud ebamääraselt sõnastatud nn riiklikku julgeolekut käsitlevate sätete alusel, milles ei tehta vahet vägivallaaktide ning lahknevate arvamuste ja uskumuste rahumeelse väljendamise vahel, selliste sätete hulka kuuluvad näiteks „Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vastane propaganda” (karistusseadustiku artikkel 88), „tegevus rahva võimu kukutamise eesmärgil” (artikkel 79), „usklike ja mitteusklike vahel erimeelsuste külvamine” (artikkel 87) ja „demokraatlike vabaduste kasutamine riigi huvide kahjustamiseks” (artikkel 258); arvestades, et dissidentide kinnipidamiseks kasutatakse üha ulatuslikumalt 2002. aasta määrust 44, mis lubab kinnipidamist ilma kohtumenetluseta;

| D. | arvestades, et blogipidajad ja inimõiguste kaitsjad kasutavad üha rohkem internetti, et avaldada oma poliitilisi arvamusi, avalikustada korruptsioonijuhtumeid ning juhtida tähelepanu maa hõivamisele ja muudele võimukandjate kuritarvitustele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et blogipidajad ja inimõiguste kaitsjad kasutavad üha rohkem internetti, et avaldada oma poliitilisi arvamusi, avalikustada korruptsioonijuhtumeid ning juhtida tähelepanu maa hõivamisele ja muudele võimukandjate kuritarvitustele;

| E. | arvestades, et Vietnami ametivõimud suruvad pidevalt maha sõnavabaduse ja rahumeelse kogunemise kasutamise õigust ning kiusavad taga neid, kes seavad valitsuse poliitika kahtluse alla, avalikustavad võimukandjate korruptsioonijuhtumeid või kutsuvad üles kaaluma alternatiivseid võimalusi üheparteivalitsusele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Vietnami ametivõimud suruvad pidevalt maha sõnavabaduse ja rahumeelse kogunemise kasutamise õigust ning kiusavad taga neid, kes seavad valitsuse poliitika kahtluse alla, avalikustavad võimukandjate korruptsioonijuhtumeid või kutsuvad üles kaaluma alternatiivseid võimalusi üheparteivalitsusele;

| F. | arvestades, et Vietnam koostab dekreeti internetiteenuste ja veebisisu haldamise, pakkumise ja kasutamise kohta, st uut dekreeti interneti haldamise kohta, millega seadustataks veebisisu filtreerimine, tsensuur ja valitsuse sanktsioonid ebamääraselt sõnastatud „keelatud tegevuse” suhtes ning mis kohustaks internetiettevõtjaid ja interneti-teenuste pakkujaid, sealhulgas välisriigi äriühinguid, valitsusega koostööd tegema, et jälgida ja jälitada küberdissidente; arvestades, et digitaalsed vabadused on üha suuremas ohus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Vietnam koostab dekreeti internetiteenuste ja veebisisu haldamise, pakkumise ja kasutamise kohta, st uut dekreeti interneti haldamise kohta, millega seadustataks veebisisu filtreerimine, tsensuur ja valitsuse sanktsioonid ebamääraselt sõnastatud „keelatud tegevuse” suhtes ning mis kohustaks internetiettevõtjaid ja interneti-teenuste pakkujaid, sealhulgas välisriigi äriühinguid, valitsusega koostööd tegema, et jälgida ja jälitada küberdissidente; arvestades, et digitaalsed vabadused on üha suuremas ohus;

| G. | arvestades, et 2009. aastal ÜRO inimõiguste nõukogu poolt teostatud Vietnami inimõigustealase olukorra korrapärase läbivaatamise käigus nõustus Vietnam mitmete soovitustega sõnavabaduse valdkonnas, sealhulgas soovitusega tagada täielikult õigus otsida, saada ja edastada teavet ja ideid kooskõlas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikliga 19; arvestades, et Vietnam ei ole senini neid soovitusi rakendanud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2009. aastal ÜRO inimõiguste nõukogu poolt teostatud Vietnami inimõigustealase olukorra korrapärase läbivaatamise käigus nõustus Vietnam mitmete soovitustega sõnavabaduse valdkonnas, sealhulgas soovitusega tagada täielikult õigus otsida, saada ja edastada teavet ja ideid kooskõlas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikliga 19; arvestades, et Vietnam ei ole senini neid soovitusi rakendanud;

| H. | arvestades, et maa konfiskeerimine valitsusametnike poolt, ülemäärase jõu kasutamine väljatõstmise vastu protesteeriva üldsuse suhtes, aktivistide meelevaldne vahistamine ja meeleavaldajatele raskete karistuste määramine jätkub endiselt, kuigi maa omandiõiguste ja kasutamise küsimustes on palju ebaselgust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et maa konfiskeerimine valitsusametnike poolt, ülemäärase jõu kasutamine väljatõstmise vastu protesteeriva üldsuse suhtes, aktivistide meelevaldne vahistamine ja meeleavaldajatele raskete karistuste määramine jätkub endiselt, kuigi maa omandiõiguste ja kasutamise küsimustes on palju ebaselgust;

| I. | arvestades, et usu- ja veendumusvabadus on maha surutud ning katoliku kirik ja tunnustamata religioonid, nagu Vietnami ühendatud budistlik kirik, protestantlikud kirikud ja muud kannatavad ränga usulise tagakiusamise all; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et usu- ja veendumusvabadus on maha surutud ning katoliku kirik ja tunnustamata religioonid, nagu Vietnami ühendatud budistlik kirik, protestantlikud kirikud ja muud kannatavad ränga usulise tagakiusamise all;

| J. | arvestades, et Vietnam on alustanud ulatuslikku üldsusega konsulteerimist uue põhiseaduse koostamiseks, kuid oma arvamuse avaldajatele on saanud osaks karistused ja surveavaldused; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Vietnam on alustanud ulatuslikku üldsusega konsulteerimist uue põhiseaduse koostamiseks, kuid oma arvamuse avaldajatele on saanud osaks karistused ja surveavaldused;

| K. | arvestades, et Vietnam taotleb ajavahemikuks 2014–2016 kohta ÜRO inimõiguste nõukogus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Vietnam taotleb ajavahemikuks 2014–2016 kohta ÜRO inimõiguste nõukogus;

| 1. | väljendab sügavat muret Vietnamis toimuva ajakirjanike ja blogipidajate süüdimõistmise ja neile karmide vanglakaristuste määramise pärast; mõistab hukka jätkuva inimõiguste rikkumise, sealhulgas poliitilise hirmutamise, tagakiusamise, rünnakud, meelevaldsed vahistamised, karmid vanglakaristused ja ebaõiglase kohtupidamise, mis saab osaks nii veebikeskkonnas kui sellest väljaspool tegutsevatele poliitilistele aktivistidele, ajakirjanikele, dissidentidele ja inimõiguste kaitsjatele Vietnamis ning millega Vietnam rikub selgelt oma inimõiguste valdkonnas võetud rahvusvahelisi kohustusi; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret Vietnamis toimuva ajakirjanike ja blogipidajate süüdimõistmise ja neile karmide vanglakaristuste määramise pärast; mõistab hukka jätkuva inimõiguste rikkumise, sealhulgas poliitilise hirmutamise, tagakiusamise, rünnakud, meelevaldsed vahistamised, karmid vanglakaristused ja ebaõiglase kohtupidamise, mis saab osaks nii veebikeskkonnas kui sellest väljaspool tegutsevatele poliitilistele aktivistidele, ajakirjanikele, dissidentidele ja inimõiguste kaitsjatele Vietnamis ning millega Vietnam rikub selgelt oma inimõiguste valdkonnas võetud rahvusvahelisi kohustusi;

| 2. | nõuab tungivalt, et ametivõimud vabastaksid viivitamata ja tingimusteta kõik blogipidajad, veebikeskkonnas tegutsevad ajakirjanikud ja inimõiguste kaitsjad; palub Vietnami valitsusel lõpetada igasugused repressioonid isikute vastu, kes kasutavad kooskõlas rahvusvaheliste inimõigustealaste normidega oma sõna-, usu- ja kogunemisvabaduse õigust; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et ametivõimud vabastaksid viivitamata ja tingimusteta kõik blogipidajad, veebikeskkonnas tegutsevad ajakirjanikud ja inimõiguste kaitsjad; palub Vietnami valitsusel lõpetada igasugused repressioonid isikute vastu, kes kasutavad kooskõlas rahvusvaheliste inimõigustealaste normidega oma sõna-, usu- ja kogunemisvabaduse õigust;

| 3. | palub Vietnami valitsusel muuta või tunnistada kehtetuks õigusaktid, mis piiravad sõnavabaduse kasutamise õigust ja ajakirjandusvabadust, et luua foorum dialoogiks ja demokraatlikuks aruteluks; palub lisaks valitsusel muuta internetiteenuste ja veebisisu haldamist, pakkumist ja kasutamist käsitleva dekreedi eelnõud, tagamaks, et see kaitseb õigust sõnavabadusele veebikeskkonnas; |
| --- | --- |

3.

palub Vietnami valitsusel muuta või tunnistada kehtetuks õigusaktid, mis piiravad sõnavabaduse kasutamise õigust ja ajakirjandusvabadust, et luua foorum dialoogiks ja demokraatlikuks aruteluks; palub lisaks valitsusel muuta internetiteenuste ja veebisisu haldamist, pakkumist ja kasutamist käsitleva dekreedi eelnõud, tagamaks, et see kaitseb õigust sõnavabadusele veebikeskkonnas;

| 4. | nõuab tungivalt, et Vietnami valitsus lõpetaks sunniviisilised väljatõstmised, tagaks sõnavabaduse isikutele, kes avalikustavad maaküsimustega seotud kuritarvitusi, ning tagaks sunniviisiliselt väljatõstetutele juurdepääsu õiguskaitsevahenditele ja asjakohase hüvitise vastavalt rahvusvahelistele standarditele ja rahvusvahelise õiguse inimõigustealastest normidest tulenevatele kohustustele; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et Vietnami valitsus lõpetaks sunniviisilised väljatõstmised, tagaks sõnavabaduse isikutele, kes avalikustavad maaküsimustega seotud kuritarvitusi, ning tagaks sunniviisiliselt väljatõstetutele juurdepääsu õiguskaitsevahenditele ja asjakohase hüvitise vastavalt rahvusvahelistele standarditele ja rahvusvahelise õiguse inimõigustealastest normidest tulenevatele kohustustele;

| 5. | palub Vietnami ametivõimudel täita Vietnami rahvusvahelisi kohustusi ja lõpetada usuline tagakiusamine ning kõrvaldada õiguslikud takistused, mis segavad sõltumatutel usuorganisatsioonidel vabalt rahumeelseid usutoiminguid teha – selleks tuleb tunnustada kõiki usukogukondi, tagada usukommete täitmise vabadus ja tagastada vara, mille riik on meelevaldselt konfiskeerinud Vietnami ühendatud budistlikult kirikult, katoliku kirikult ja muudelt usukogukondadelt; |
| --- | --- |

5.

palub Vietnami ametivõimudel täita Vietnami rahvusvahelisi kohustusi ja lõpetada usuline tagakiusamine ning kõrvaldada õiguslikud takistused, mis segavad sõltumatutel usuorganisatsioonidel vabalt rahumeelseid usutoiminguid teha – selleks tuleb tunnustada kõiki usukogukondi, tagada usukommete täitmise vabadus ja tagastada vara, mille riik on meelevaldselt konfiskeerinud Vietnami ühendatud budistlikult kirikult, katoliku kirikult ja muudelt usukogukondadelt;

| 6. | väljendab sügavat muret meelsusvangide kinnipidamistingimuste pärast, sest vangid kannatavad halva kohtlemise ja arstiabi puudumise all; palub ametivõimudel tagada vangide füüsiline ja psühholoogiline puutumatus, piiranguteta juurdepääs õigusabile ja asjakohane arstiabi neile, kes seda vajavad; |
| --- | --- |

6.

väljendab sügavat muret meelsusvangide kinnipidamistingimuste pärast, sest vangid kannatavad halva kohtlemise ja arstiabi puudumise all; palub ametivõimudel tagada vangide füüsiline ja psühholoogiline puutumatus, piiranguteta juurdepääs õigusabile ja asjakohane arstiabi neile, kes seda vajavad;

| 7. | kordab, et ELi ja Vietnami vaheline inimõigustealane dialoog peab jõudma konkreetsete edusammudeni inimõiguste ja demokratiseerimise valdkonnas; kutsub sellega seoses Euroopa Liitu üles tõstatama Vietnamis toimuva inimõiguste rikkumisega seotud probleeme järjekindlalt kõige kõrgemal tasandil ning intensiivistama survet Vietnami ametivõimudele, et nad lõpetaksid interneti ja blogide kontrollimise, kaotaksid eraõigusliku meedia suhtes kohaldatavad keelud, lubaksid rühmitustel ja üksikisikutel edendada inimõigusi ja avaldada avalikult oma arvamust ja erimeelsusi, võtaksid meetmeid surmanuhtluse kaotamiseks, tunnistaksid kehtetuks või muudaksid riiklikku julgeolekut käsitlevaid seadusi, mille alusel rahumeelseid teisitimõtlejaid kriminaalkorras karistatakse, ning vabastaksid rahumeelsed meelsusvangid; |
| --- | --- |

7.

kordab, et ELi ja Vietnami vaheline inimõigustealane dialoog peab jõudma konkreetsete edusammudeni inimõiguste ja demokratiseerimise valdkonnas; kutsub sellega seoses Euroopa Liitu üles tõstatama Vietnamis toimuva inimõiguste rikkumisega seotud probleeme järjekindlalt kõige kõrgemal tasandil ning intensiivistama survet Vietnami ametivõimudele, et nad lõpetaksid interneti ja blogide kontrollimise, kaotaksid eraõigusliku meedia suhtes kohaldatavad keelud, lubaksid rühmitustel ja üksikisikutel edendada inimõigusi ja avaldada avalikult oma arvamust ja erimeelsusi, võtaksid meetmeid surmanuhtluse kaotamiseks, tunnistaksid kehtetuks või muudaksid riiklikku julgeolekut käsitlevaid seadusi, mille alusel rahumeelseid teisitimõtlejaid kriminaalkorras karistatakse, ning vabastaksid rahumeelsed meelsusvangid;

| 8. | tuletab kõikidele pooltele meelde, et partnerlus- ja koostöölepingu artiklis 1 on sätestatud, et „demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamine on lepinguosaliste koostöö ja käesoleva lepingu sätete aluseks ning moodustab käesoleva lepingu olulise osa”; palub ELi kõrgel esindajal hinnata Vietnami valitsuse poliitika vastavust partnerlus- ja koostöölepingus sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

8.

tuletab kõikidele pooltele meelde, et partnerlus- ja koostöölepingu artiklis 1 on sätestatud, et „demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamine on lepinguosaliste koostöö ja käesoleva lepingu sätete aluseks ning moodustab käesoleva lepingu olulise osa”; palub ELi kõrgel esindajal hinnata Vietnami valitsuse poliitika vastavust partnerlus- ja koostöölepingus sätestatud tingimustele;

| 9. | ergutab Vietnami võtma meetmeid Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi (ICC) ja piinamise vastase konventsiooni (UNCAT) ratifitseerimiseks; palub valitsusel moodustada sõltumatu riiklik inimõiguste komisjon; |
| --- | --- |

9.

ergutab Vietnami võtma meetmeid Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi (ICC) ja piinamise vastase konventsiooni (UNCAT) ratifitseerimiseks; palub valitsusel moodustada sõltumatu riiklik inimõiguste komisjon;

| 10. | palub, et Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) valitsustevaheline inimõiguste komisjon uuriks inimõiguste olukorda Vietnamis, pöörates erilist tähelepanu sõnavabadusele, ning esitaks riigile oma soovitused; |
| --- | --- |

10.

palub, et Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) valitsustevaheline inimõiguste komisjon uuriks inimõiguste olukorda Vietnamis, pöörates erilist tähelepanu sõnavabadusele, ning esitaks riigile oma soovitused;

| 11. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Vietnami valitsus on esitanud üldsusele üleskutse esitada oma arvamusi esimese põhiseadusreformi kohta, mida pärast 1992. aastat kavandatakse, ja et arvamuste esitamise tähtaega on nüüd pikendatud kuni 2013. aasta septembrini; peab sellegipoolest kahetsusväärseks, et üldsusega konsulteerimine on kaasa toonud karistused ja surveavaldused nende suhtes, kes seaduspäraselt oma arvamust avaldavad; loodab, et uues põhiseaduses käsitletakse esmatähtsate valdkondadena kodaniku- ja poliitilisi õigusi ning usuvabadust; tunneb sellega seoses heameelt inimõigusorganisatsioonidega dialoogi algatamise üle; loodab, et see võib pikemas perspektiivis viia oluliste reformideni töö, hariduse ja inimõiguste valdkonnas; soovitab ametivõimudel esitada ÜRO arvamus- ja sõnavabaduse eriraportöörile kutse riigi külastamiseks ja täita täielikult kõiki võimalikke soovitusi; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt asjaolu üle, et Vietnami valitsus on esitanud üldsusele üleskutse esitada oma arvamusi esimese põhiseadusreformi kohta, mida pärast 1992. aastat kavandatakse, ja et arvamuste esitamise tähtaega on nüüd pikendatud kuni 2013. aasta septembrini; peab sellegipoolest kahetsusväärseks, et üldsusega konsulteerimine on kaasa toonud karistused ja surveavaldused nende suhtes, kes seaduspäraselt oma arvamust avaldavad; loodab, et uues põhiseaduses käsitletakse esmatähtsate valdkondadena kodaniku- ja poliitilisi õigusi ning usuvabadust; tunneb sellega seoses heameelt inimõigusorganisatsioonidega dialoogi algatamise üle; loodab, et see võib pikemas perspektiivis viia oluliste reformideni töö, hariduse ja inimõiguste valdkonnas; soovitab ametivõimudel esitada ÜRO arvamus- ja sõnavabaduse eriraportöörile kutse riigi külastamiseks ja täita täielikult kõiki võimalikke soovitusi;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Vietnami valitsusele ja parlamendile, ASEANi liikmesriikide valitsustele, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ja ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Vietnami valitsusele ja parlamendile, ASEANi liikmesriikide valitsustele, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ja ÜRO peasekretärile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0470.

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/85 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/85

---

P7_TA(2013)0190

Inimõiguste olukord Kasahstanis

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Kasahstanis (2013/2600(RSP))

(2016/C 045/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kasahstani kohta, kaasa arvatud 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Kasahstani kohta (1), 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasiat käsitleva strateegia rakendamise kohta (2) ja 17. septembri 2009. resolutsiooni Jevgeni Žovtise juhtumi kohta Kasahstanis (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kasahstani kohta, kaasa arvatud 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Kasahstani kohta (1), 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasiat käsitleva strateegia rakendamise kohta (2) ja 17. septembri 2009. resolutsiooni Jevgeni Žovtise juhtumi kohta Kasahstanis (3),

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele Euroopa Liidu ja Kasahstani vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu üle peetavate läbirääkimiste kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele Euroopa Liidu ja Kasahstani vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu üle peetavate läbirääkimiste kohta (4),

| — | võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 9. oktoobri 2012. aasta avaldust Vladimir Kozlovi kohtuprotsessi kohta Kasahstanis ja kõrge esindaja 17. jaanuari 2012. aasta avaldust parlamendivalimiste kohta Kasahstanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 9. oktoobri 2012. aasta avaldust Vladimir Kozlovi kohtuprotsessi kohta Kasahstanis ja kõrge esindaja 17. jaanuari 2012. aasta avaldust parlamendivalimiste kohta Kasahstanis,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Juristide Komisjoni 13. veebruari 2013. aasta õiguslikku arvamust distsiplinaarmenetluste kohta juristide vastu Kasahstanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Juristide Komisjoni 13. veebruari 2013. aasta õiguslikku arvamust distsiplinaarmenetluste kohta juristide vastu Kasahstanis,

| — | võttes arvesse OSCE meediavabaduse valdkonna esindaja 25. jaanuari 2012. aasta avaldust meedia olukorra kohta Kasahstanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE meediavabaduse valdkonna esindaja 25. jaanuari 2012. aasta avaldust meedia olukorra kohta Kasahstanis,

| — | võttes arvesse OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo direktori 1. veebruari 2012. aasta avaldust Kasahstani opositsiooni mahasurumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo direktori 1. veebruari 2012. aasta avaldust Kasahstani opositsiooni mahasurumise kohta,

| — | võttes arvesse organisatsiooni International Partnership for Human Rights (IPHR) 20. märtsi 2013. aasta avaldust pealkirjaga „Ülevaade inimõigustega seotud probleemidest Kasahstanis”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni International Partnership for Human Rights (IPHR) 20. märtsi 2013. aasta avaldust pealkirjaga „Ülevaade inimõigustega seotud probleemidest Kasahstanis”,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et pärast Kasahstani peaprokuröri poolt 20. novembril 2012 algatatud kohtuasja keelustas Almatõ ringkonnakohus 21. detsembril 2012 registreerimata opositsioonipartei „Alga!”, süüdistades viimast ekstremismis; arvestades, et nimetatud keeluga tehakse Vladimir Kozlovi abikaasa Alija Turusbekova isiklikult vastutavaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pärast Kasahstani peaprokuröri poolt 20. novembril 2012 algatatud kohtuasja keelustas Almatõ ringkonnakohus 21. detsembril 2012 registreerimata opositsioonipartei „Alga!”, süüdistades viimast ekstremismis; arvestades, et nimetatud keeluga tehakse Vladimir Kozlovi abikaasa Alija Turusbekova isiklikult vastutavaks;

| B. | arvestades, et 25. detsembril 2012 keelustati ekstremismisüüdistuste alusel mitmed opositsioonilised meediaväljaanded, sealhulgas kaheksa Kasahstani ajalehte ja 23 uudisteportaali, mis on prokuröri sõnul „üks ühendatud meediaväljaanne Respublika”; arvestades, et apellatsioonikohus kinnitas selle otsuse 22. veebruaril 2013 ning selle tulemusena keelati asjaomastel ajakirjanikel oma erialal töötamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 25. detsembril 2012 keelustati ekstremismisüüdistuste alusel mitmed opositsioonilised meediaväljaanded, sealhulgas kaheksa Kasahstani ajalehte ja 23 uudisteportaali, mis on prokuröri sõnul „üks ühendatud meediaväljaanne Respublika”; arvestades, et apellatsioonikohus kinnitas selle otsuse 22. veebruaril 2013 ning selle tulemusena keelati asjaomastel ajakirjanikel oma erialal töötamine;

| C. | arvestades, et Kasahstan on rahvusvaheliselt oluline riik ning on kogu piirkonna poliitilise ja sotsiaalmajandusliku arengu, samuti julgeolekuolukorra jaoks äärmiselt suure tähtsusega; arvestades, et Kasahstanil on olnud Kesk-Aasias positiivne roll ning ta on püüdnud arendada heanaaberlikke suhteid naaberriikidega, jätkata piirkondlikku koostööd ja lahendada kõik kahepoolsed küsimused rahumeelsel viisil; arvestades, et EL on eluliselt huvitatud poliitilise, majandusliku ja julgeolekukoostöö tugevdamisest piirkonnaga, vajades selleks tihedaid ja avatud suhteid Kasahstaniga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kasahstan on rahvusvaheliselt oluline riik ning on kogu piirkonna poliitilise ja sotsiaalmajandusliku arengu, samuti julgeolekuolukorra jaoks äärmiselt suure tähtsusega; arvestades, et Kasahstanil on olnud Kesk-Aasias positiivne roll ning ta on püüdnud arendada heanaaberlikke suhteid naaberriikidega, jätkata piirkondlikku koostööd ja lahendada kõik kahepoolsed küsimused rahumeelsel viisil; arvestades, et EL on eluliselt huvitatud poliitilise, majandusliku ja julgeolekukoostöö tugevdamisest piirkonnaga, vajades selleks tihedaid ja avatud suhteid Kasahstaniga;

| D. | arvestades, et Kasahstan on pikka aega piiranud tähtsaimaid kodaniku- ja poliitilisi õigusi, nagu kogunemisvabadus, sõnavabadus ja usuvabadus; arvestades, et viimase kahe aasta jooksul on põhiõiguste järgimine vähenenud ja pärast Žangaözeni piirkonnas 2011. aasta detsembris aset leidnud vägivaldseid sündmusi suruti 2012. aastal valitsuse kritiseerijaid varjamatult maha; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Kasahstan on pikka aega piiranud tähtsaimaid kodaniku- ja poliitilisi õigusi, nagu kogunemisvabadus, sõnavabadus ja usuvabadus; arvestades, et viimase kahe aasta jooksul on põhiõiguste järgimine vähenenud ja pärast Žangaözeni piirkonnas 2011. aasta detsembris aset leidnud vägivaldseid sündmusi suruti 2012. aastal valitsuse kritiseerijaid varjamatult maha;

| E. | arvestades, et viimaste kuude jooksul on mitmed opositsioonijuhid, inimõiguste kaitsjad, ajakirjanikud ja kodanikuühiskonna osalejad kogenud tagakiusamist ja neid on kohtu alla antud, mis mõnedel juhtudel on viinud vanglakaristuseni; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et viimaste kuude jooksul on mitmed opositsioonijuhid, inimõiguste kaitsjad, ajakirjanikud ja kodanikuühiskonna osalejad kogenud tagakiusamist ja neid on kohtu alla antud, mis mõnedel juhtudel on viinud vanglakaristuseni;

| F. | arvestades, et 13. märtsil 2013 keeldus kassatsioonikohus käsitlemast apellatsiooni Vladimir Kozlovi kohtuasjas; Kozlov mõisteti seitsmeks ja pooleks aastaks vangi kogu vara konfiskeerimisega, süüdistatuna „ühiskondlike lahkhelide õhutamises”, „konstitutsioonilise korra vägivaldsele kukutamisele õhutamises” ja „organiseeritud rühmituse loomises ja juhtimises kuritegude toimepanemiseks”; arvestades, et Kozlov koostab praegu apellatsiooni ülemkohtule, mis on tema kohtuasjas viimane instants; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 13. märtsil 2013 keeldus kassatsioonikohus käsitlemast apellatsiooni Vladimir Kozlovi kohtuasjas; Kozlov mõisteti seitsmeks ja pooleks aastaks vangi kogu vara konfiskeerimisega, süüdistatuna „ühiskondlike lahkhelide õhutamises”, „konstitutsioonilise korra vägivaldsele kukutamisele õhutamises” ja „organiseeritud rühmituse loomises ja juhtimises kuritegude toimepanemiseks”; arvestades, et Kozlov koostab praegu apellatsiooni ülemkohtule, mis on tema kohtuasjas viimane instants;

| G. | arvestades, et 7. detsembril 2012 mõisteti inimõiguste kaitsja Vadim Kuramšin 12 aastaks vangi, süüdistatuna väljapressimises ringkonnakohtuniku assistendilt; arvestades, et apellatsioonikohus kinnitas selle otsuse 14. veebruaril 2013; arvestades, et hr Kuramšin vahistati uuesti, kui ta pöördus septembris tagasi OSCE konverentsilt Varssavis, olles vabaks lastud pärast eelmist kohtuprotsessi 2012. aasta augustis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 7. detsembril 2012 mõisteti inimõiguste kaitsja Vadim Kuramšin 12 aastaks vangi, süüdistatuna väljapressimises ringkonnakohtuniku assistendilt; arvestades, et apellatsioonikohus kinnitas selle otsuse 14. veebruaril 2013; arvestades, et hr Kuramšin vahistati uuesti, kui ta pöördus septembris tagasi OSCE konverentsilt Varssavis, olles vabaks lastud pärast eelmist kohtuprotsessi 2012. aasta augustis;

| H. | arvestades, et Kasahstani valitsus kavatseb alustada uue riikliku inimõiguste tegevuskava väljatöötamist aastateks 2013–2020; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Kasahstani valitsus kavatseb alustada uue riikliku inimõiguste tegevuskava väljatöötamist aastateks 2013–2020;

| I. | arvestades, et Kasahstani ametivõimud on moodustanud peaprokurörile alluva töörühma karistusseadustiku muutmiseks; arvestades, et 15. ja 16. märtsil 2013 toimus ümarlaud teemal „Kasahstani karistusseadustiku muutmine õigusriigi põhimõtete alusel”, milles osales Veneetsia komisjoni delegatsioon, et anda reformi osas nõu; arvestades, et Euroopa Parlament on tungivalt nõudnud, et Kasahstani ametivõimud viiksid kriminaalõiguse vastavusse rahvusvaheliste normidega, sealhulgas muudaks artiklit 164 „ühiskondlike lahkhelide õhutamise” kohta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Kasahstani ametivõimud on moodustanud peaprokurörile alluva töörühma karistusseadustiku muutmiseks; arvestades, et 15. ja 16. märtsil 2013 toimus ümarlaud teemal „Kasahstani karistusseadustiku muutmine õigusriigi põhimõtete alusel”, milles osales Veneetsia komisjoni delegatsioon, et anda reformi osas nõu; arvestades, et Euroopa Parlament on tungivalt nõudnud, et Kasahstani ametivõimud viiksid kriminaalõiguse vastavusse rahvusvaheliste normidega, sealhulgas muudaks artiklit 164 „ühiskondlike lahkhelide õhutamise” kohta;

| J. | arvestades, et Kasahstani ametivõimud on korduvalt kasutanud süüdistust „ühiskondlike lahkhelide õhutamine” – see on ebamäärane ja laialivalguv süüdistus, mille alusel saab muuta kuriteoks sõnavabaduse ja kogunemisvabaduse õiguspärase kasutamise, mis on kaitstud inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õigusega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Kasahstani ametivõimud on korduvalt kasutanud süüdistust „ühiskondlike lahkhelide õhutamine” – see on ebamäärane ja laialivalguv süüdistus, mille alusel saab muuta kuriteoks sõnavabaduse ja kogunemisvabaduse õiguspärase kasutamise, mis on kaitstud inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õigusega;

| K. | arvestades, et 1. jaanuaril 2013 algas kolmeaastane periood, mil Kasahstan on ÜRO Inimõiguste Nõukogu (UNHRC) liige; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 1. jaanuaril 2013 algas kolmeaastane periood, mil Kasahstan on ÜRO Inimõiguste Nõukogu (UNHRC) liige;

| L. | arvestades, et Kasahstan on Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) liikmena – mille eesistuja ta 2010. aastal oli – võtnud endale kohustuse austada ja rakendada nimetatud organisatsiooni aluspõhimõtteid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Kasahstan on Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) liikmena – mille eesistuja ta 2010. aastal oli – võtnud endale kohustuse austada ja rakendada nimetatud organisatsiooni aluspõhimõtteid;

| M. | arvestades, et laim on endiselt kriminaalkorras karistatav ja arvestades, et 10. juuli 2009. aasta seaduses info- ja teabeedastusvõrgustikke käsitlevatesse õigusaktidesse muudatuste ja täienduste tegemise kohta võrdsustatakse internetiressursid (veebilehed, jututoad, blogid, foorumid) massimeedia väljaannetega ning nendele ja nende omanikele pannakse vastutus samade rikkumiste eest; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et laim on endiselt kriminaalkorras karistatav ja arvestades, et 10. juuli 2009. aasta seaduses info- ja teabeedastusvõrgustikke käsitlevatesse õigusaktidesse muudatuste ja täienduste tegemise kohta võrdsustatakse internetiressursid (veebilehed, jututoad, blogid, foorumid) massimeedia väljaannetega ning nendele ja nende omanikele pannakse vastutus samade rikkumiste eest;

| N. | arvestades, et 2012. aasta novembri lõpus külastas kõrge esindaja/asepresident Ashton Kesk-Aasiat ja Kasahstani, samal ajal kui seadusega keelustati opositsiooni ja meediaväljaannete tegevust; arvestades, et ta ei teinud sellel teemal avaldusi oma visiidi ajal, vaid selle järel 2012. aasta detsembris; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 2012. aasta novembri lõpus külastas kõrge esindaja/asepresident Ashton Kesk-Aasiat ja Kasahstani, samal ajal kui seadusega keelustati opositsiooni ja meediaväljaannete tegevust; arvestades, et ta ei teinud sellel teemal avaldusi oma visiidi ajal, vaid selle järel 2012. aasta detsembris;

| O. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik Navi Pillay kutsus pärast oma kahepäevast visiiti Kasahstani 2012. aasta juulis ametivõime üles võimaldama Žangaözeni sündmuste, nende põhjuste ja tagajärgede küsimuses sõltumatut rahvusvahelist uurimist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik Navi Pillay kutsus pärast oma kahepäevast visiiti Kasahstani 2012. aasta juulis ametivõime üles võimaldama Žangaözeni sündmuste, nende põhjuste ja tagajärgede küsimuses sõltumatut rahvusvahelist uurimist;

| 1. | rõhutab, et ELi ja Kasahstani suhted on olulised ning et majandusalast ja poliitilist koostööd tuleb tugevdada kõikides valdkondades; rõhutab ELi suurt huvi püsivate suhete vastu Kasahstaniga majandusalase ja poliitilise koostöö vallas; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et ELi ja Kasahstani suhted on olulised ning et majandusalast ja poliitilist koostööd tuleb tugevdada kõikides valdkondades; rõhutab ELi suurt huvi püsivate suhete vastu Kasahstaniga majandusalase ja poliitilise koostöö vallas;

| 2. | kritiseerib teravalt kohtu otsust keelustada ekstremismis süüdistatuna opositsiooniparteide, sh registreerimata partei „Alga!”, samuti ka peamiste sõltumatute meediaväljaannete tegevus, arvestades et sellega rikutakse sõna- ja kogunemisvabaduse põhimõtteid ning tekitatakse suurt muret seoses sõltumatu meedia ja opositsiooni edasise represseerimisega; |
| --- | --- |

2.

kritiseerib teravalt kohtu otsust keelustada ekstremismis süüdistatuna opositsiooniparteide, sh registreerimata partei „Alga!”, samuti ka peamiste sõltumatute meediaväljaannete tegevus, arvestades et sellega rikutakse sõna- ja kogunemisvabaduse põhimõtteid ning tekitatakse suurt muret seoses sõltumatu meedia ja opositsiooni edasise represseerimisega;

| 3. | kutsub ametivõime üles austama OSCE normidega kehtestatud põhimõtteid ja kohustusi sõnavabaduse, ühinemis- ja kogunemisvabaduse kohta; julgustab Kasahstani käsitlema esitatud kriitikat mitte kui ähvardust, vaid kui konstruktiivset vahendit poliitika ja kaasatuse parandamiseks; |
| --- | --- |

3.

kutsub ametivõime üles austama OSCE normidega kehtestatud põhimõtteid ja kohustusi sõnavabaduse, ühinemis- ja kogunemisvabaduse kohta; julgustab Kasahstani käsitlema esitatud kriitikat mitte kui ähvardust, vaid kui konstruktiivset vahendit poliitika ja kaasatuse parandamiseks;

| 4. | rõhutab, et Alija Turusbekovat ei saa pidada vastutavaks kolmandate isikute tegude eest; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et Alija Turusbekovat ei saa pidada vastutavaks kolmandate isikute tegude eest;

| 5. | kutsub ELi ja liikmesriike üles otsima tagatisi, mille abil kaitsta ajakirjanikke, opositsiooniaktiviste ja inimõiguste kaitsjaid ning nende perekondi – eelkõige neid, kes külastavad ELi institutsioone, et arutada inimõiguste küsimusi – mis tahes edaspidiste isiklike ähvarduste, surve ja tagakiusamise eest; |
| --- | --- |

5.

kutsub ELi ja liikmesriike üles otsima tagatisi, mille abil kaitsta ajakirjanikke, opositsiooniaktiviste ja inimõiguste kaitsjaid ning nende perekondi – eelkõige neid, kes külastavad ELi institutsioone, et arutada inimõiguste küsimusi – mis tahes edaspidiste isiklike ähvarduste, surve ja tagakiusamise eest;

| 6. | väljendab taas muret opositsiooniliidrite, ajakirjanike ja juristide vahistamise pärast kohtumenetluste põhjal, mis ei vasta rahvusvahelistele standarditele, ning kinnitab oma nõudmist vabastada kõik isikud, kes on süüdi mõistetud hägusate kriminaalsüüdistuste põhjal, mida on alust pidada poliitiliselt motiveerituks, sh Vladimir Kozlov, Vadim Kuramšin ja Roza Tuletajeva; väljendab muret seoses kohtuprotsesside erapooletusega ning kordab oma nõudmist tagada kohtuprotsesside läbipaistvus ja vastavus rahvusvahelistele standarditele, loobuda süüdimõistvatest kohtuotsustest eelmainitud hägusate kriminaalsüüdistuste põhjal ning järgida rangelt kohtunike sõltumatuse põhimõtet; |
| --- | --- |

6.

väljendab taas muret opositsiooniliidrite, ajakirjanike ja juristide vahistamise pärast kohtumenetluste põhjal, mis ei vasta rahvusvahelistele standarditele, ning kinnitab oma nõudmist vabastada kõik isikud, kes on süüdi mõistetud hägusate kriminaalsüüdistuste põhjal, mida on alust pidada poliitiliselt motiveerituks, sh Vladimir Kozlov, Vadim Kuramšin ja Roza Tuletajeva; väljendab muret seoses kohtuprotsesside erapooletusega ning kordab oma nõudmist tagada kohtuprotsesside läbipaistvus ja vastavus rahvusvahelistele standarditele, loobuda süüdimõistvatest kohtuotsustest eelmainitud hägusate kriminaalsüüdistuste põhjal ning järgida rangelt kohtunike sõltumatuse põhimõtet;

| 7. | kutsub Kasahstani ametivõime üles tagama rahvusvahelistele standarditele vastavaid kinnipidamistingimusi ning võimaldama asjakohast ravi kõigile kinnipeetavatele, sh opositsiooniliidrile Vladimir Kozlovile; nõuab hiljutises vanglasüsteemi reformis sisaldunud paranduste täielikku rakendamist ning edasisi parandusi, et saavutada vastavus rahvusvahelistele standarditele; |
| --- | --- |

7.

kutsub Kasahstani ametivõime üles tagama rahvusvahelistele standarditele vastavaid kinnipidamistingimusi ning võimaldama asjakohast ravi kõigile kinnipeetavatele, sh opositsiooniliidrile Vladimir Kozlovile; nõuab hiljutises vanglasüsteemi reformis sisaldunud paranduste täielikku rakendamist ning edasisi parandusi, et saavutada vastavus rahvusvahelistele standarditele;

| 8. | rõhutab tungivalt, et terrorismi- ja ekstremismivastast õiguspärast võitlust ei tohiks kasutada opositsiooni tegevuse keelustamiseks, väljendusvabaduse takistamiseks või kohtunike sõltumatuse kahjustamiseks; |
| --- | --- |

8.

rõhutab tungivalt, et terrorismi- ja ekstremismivastast õiguspärast võitlust ei tohiks kasutada opositsiooni tegevuse keelustamiseks, väljendusvabaduse takistamiseks või kohtunike sõltumatuse kahjustamiseks;

| 9. | rõhutab, et järjest suureneb Kasahstani tähtsus olulise rahvusvahelise partnerina regioonis, puudutagu see siis koostööd NATOga, toetust E3+3 läbirääkimistele Iraaniga või rahvusvahelise tuumkütusepanga asutamist Kasahstanis; tervitab Kasahstani soovi tegutseda aktiivselt vahendajana/edendajana kogu laiemat regiooni puudutavates rahvusvahelistes julgeolekuküsimustes; nõuab tungivalt, et Kasahstani ametivõimud peaksid kinni rahvusvahelistest kohustustest, millele nad on alla kirjutanud, sh neist, mis puudutavad õigusriigi põhimõtteid ja kohtunike sõltumatust; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et järjest suureneb Kasahstani tähtsus olulise rahvusvahelise partnerina regioonis, puudutagu see siis koostööd NATOga, toetust E3+3 läbirääkimistele Iraaniga või rahvusvahelise tuumkütusepanga asutamist Kasahstanis; tervitab Kasahstani soovi tegutseda aktiivselt vahendajana/edendajana kogu laiemat regiooni puudutavates rahvusvahelistes julgeolekuküsimustes; nõuab tungivalt, et Kasahstani ametivõimud peaksid kinni rahvusvahelistest kohustustest, millele nad on alla kirjutanud, sh neist, mis puudutavad õigusriigi põhimõtteid ja kohtunike sõltumatust;

| 10. | kutsub Kasahstani üles looma õhkkonda, kus opositsiooniaktivistid, ajakirjanikud ja juristid saaksid vabalt tegutseda, muu hulgas ka vajalike õigusreformide abil; rõhutab ELi pühendumust Kasahstani nendes jõupingutustes toetada; |
| --- | --- |

10.

kutsub Kasahstani üles looma õhkkonda, kus opositsiooniaktivistid, ajakirjanikud ja juristid saaksid vabalt tegutseda, muu hulgas ka vajalike õigusreformide abil; rõhutab ELi pühendumust Kasahstani nendes jõupingutustes toetada;

| 11. | kutsub Kasahstani üles läbi vaatama oma religiooni puudutavaid õigusakte ning lõdvendama usulisele tegevusele ja selle registreerimisele kehtestatud piiranguid; |
| --- | --- |

11.

kutsub Kasahstani üles läbi vaatama oma religiooni puudutavaid õigusakte ning lõdvendama usulisele tegevusele ja selle registreerimisele kehtestatud piiranguid;

| 12. | rõhutab seda, kui oluline on austada ja edendada töötajate õigust moodustada sõltumatuid ametiühinguid, streikida ja pidada tööandjatega kollektiivläbirääkimisi, kooskõlas Kasahstani kohustustega, mis tulenevad rahvusvahelisest õigusest inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

12.

rõhutab seda, kui oluline on austada ja edendada töötajate õigust moodustada sõltumatuid ametiühinguid, streikida ja pidada tööandjatega kollektiivläbirääkimisi, kooskõlas Kasahstani kohustustega, mis tulenevad rahvusvahelisest õigusest inimõiguste valdkonnas;

| 13. | väljendab heameelt Veneetsia komisjoni delegatsiooniga peetud dialoogi üle Kasahstani uue kriminaalmenetluse seadustiku teemal ning julgustab koostööd Veneetsia komisjoniga jätkama, et maksimaalselt ära kasutada selle kogemusi; rõhutab, et reformi eesmärk peaks olema kohtunike sõltumatuse ja õigusriigi põhimõtete tugevdamine ja rahvusvaheliste standardite täitmine; kinnitab oma nõudmist „ühiskondlike lahkhelide õhutamist” käsitleva artikli 164 muutmiseks ning kutsub Euroopa välisteenistust üles tähelepanelikult jälgima uue seaduse sisu ja reformi; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt Veneetsia komisjoni delegatsiooniga peetud dialoogi üle Kasahstani uue kriminaalmenetluse seadustiku teemal ning julgustab koostööd Veneetsia komisjoniga jätkama, et maksimaalselt ära kasutada selle kogemusi; rõhutab, et reformi eesmärk peaks olema kohtunike sõltumatuse ja õigusriigi põhimõtete tugevdamine ja rahvusvaheliste standardite täitmine; kinnitab oma nõudmist „ühiskondlike lahkhelide õhutamist” käsitleva artikli 164 muutmiseks ning kutsub Euroopa välisteenistust üles tähelepanelikult jälgima uue seaduse sisu ja reformi;

| 14. | kinnitab oma nõudmist Kasahstani ametivõimudele rakendada ellu olemasolev inimõigusi käsitlev tegevuskava, lähtudes Veneetsia komisjoni soovitustest ning kasutades õigusriigialgatuse raames pakutavat ELi tehnilist abi; julgustab ja toetab Kasahstani tema jõupingutustes töötada välja uus inimõiguste tegevuskava aastateks 2013–2020; kutsub Kasahstani ametivõime üles tegema koostööd VVOdega; |
| --- | --- |

14.

kinnitab oma nõudmist Kasahstani ametivõimudele rakendada ellu olemasolev inimõigusi käsitlev tegevuskava, lähtudes Veneetsia komisjoni soovitustest ning kasutades õigusriigialgatuse raames pakutavat ELi tehnilist abi; julgustab ja toetab Kasahstani tema jõupingutustes töötada välja uus inimõiguste tegevuskava aastateks 2013–2020; kutsub Kasahstani ametivõime üles tegema koostööd VVOdega;

| 15. | väljendab heameelt ELi ja Kasahstani vahel regulaarselt toimuva inimõigustealase dialoogi üle; rõhutab ELi ja Kasahstani ametivõimude vahel toimuva inimõigustealase dialoogi tähtsust ning väljendab heameelt Kasahstani poolt ülesnäidatava konstruktiivse lähenemisviisi üle; nõuab dialoogi süvendamist, mis soodustaks sellise foorumi loomist, kus oleks võimalik küsimusi avatult arutada; rõhutab asjaolu, et dialoog peaks olema tulemuslik ja tulemuskeskne ning et sellesse tuleks võimalusel kaasata ka kodanikuühiskonna osalejad; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt ELi ja Kasahstani vahel regulaarselt toimuva inimõigustealase dialoogi üle; rõhutab ELi ja Kasahstani ametivõimude vahel toimuva inimõigustealase dialoogi tähtsust ning väljendab heameelt Kasahstani poolt ülesnäidatava konstruktiivse lähenemisviisi üle; nõuab dialoogi süvendamist, mis soodustaks sellise foorumi loomist, kus oleks võimalik küsimusi avatult arutada; rõhutab asjaolu, et dialoog peaks olema tulemuslik ja tulemuskeskne ning et sellesse tuleks võimalusel kaasata ka kodanikuühiskonna osalejad;

| 16. | väljendab heameelt Kasahstani valitsuse poolt rakendatud rahvusvaheliste üliõpilaste vahetusprogrammide üle; rõhutab olulist mõju, mida selline välismaal viibimine avaldab Kasahstani üliõpilaste demokraatiaalasele haridusele; väljendab heameelt toetuse üle, mida Kasahstani ametivõimud osutavad tudengitele nende tagasipöördumisel; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt Kasahstani valitsuse poolt rakendatud rahvusvaheliste üliõpilaste vahetusprogrammide üle; rõhutab olulist mõju, mida selline välismaal viibimine avaldab Kasahstani üliõpilaste demokraatiaalasele haridusele; väljendab heameelt toetuse üle, mida Kasahstani ametivõimud osutavad tudengitele nende tagasipöördumisel;

| 17. | kutsub ELi ja eriti Euroopa välisteenistust üles tähelepanelikult jälgima arenguid Kasahstanis, väljendama vajadusel oma muret Kasahstani ametivõimudele, pakkuma abi ning andma oma tegevusest regulaarselt aru Euroopa Parlamendile; kutsub Astanas asuvat ELi delegatsiooni üles etendama olukorra jälgimisel ennetavamat rolli, sh jälgima kohtuprotsesse ja külastama vanglaid; |
| --- | --- |

17.

kutsub ELi ja eriti Euroopa välisteenistust üles tähelepanelikult jälgima arenguid Kasahstanis, väljendama vajadusel oma muret Kasahstani ametivõimudele, pakkuma abi ning andma oma tegevusest regulaarselt aru Euroopa Parlamendile; kutsub Astanas asuvat ELi delegatsiooni üles etendama olukorra jälgimisel ennetavamat rolli, sh jälgima kohtuprotsesse ja külastama vanglaid;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa välisteenistusele, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning Kasahstani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa välisteenistusele, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning Kasahstani valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0089.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0588.

(3)  ELT C 224 E, 19.8.2010, lk 30.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0459.

---

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 18. aprill 2013

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/89 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/89

---

P7_TA(2013)0180

Soovitus nõukogule ÜRO kaitsekohustuse põhimõtte kohta

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta soovitus nõukogule ÜRO kaitsekohustuse põhimõtte kohta (2012/2143(INI))

(2016/C 045/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu väärtusi, eesmärke, põhimõtteid ja poliitikasuundi, mis on muu hulgas sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklites 2, 3 ja 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu väärtusi, eesmärke, põhimõtteid ja poliitikasuundi, mis on muu hulgas sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklites 2, 3 ja 21,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 9. detsembri 1948. aasta genotsiidi vältimise ja karistamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. detsembri 1948. aasta genotsiidi vältimise ja karistamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 7. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni kaitsekohustuse kohta (A/RES/63/308), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 7. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni kaitsekohustuse kohta (A/RES/63/308),

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogus 2006. aasta aprillis vastu võetud resolutsiooni 1674 ja ÜRO Julgeolekunõukogus 2009. aasta novembris vastu võetud resolutsiooni 1894 tsiviilisikute kaitsmise kohta relvastatud konfliktides (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogus 2006. aasta aprillis vastu võetud resolutsiooni 1674 ja ÜRO Julgeolekunõukogus 2009. aasta novembris vastu võetud resolutsiooni 1894 tsiviilisikute kaitsmise kohta relvastatud konfliktides (1),

| — | võttes arvesse naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevaid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 (2000) ja 1820 (2008), ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1888 (2009) naiste- ja lastevastase seksuaalvägivalla kohta relvakonfliktides, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1889 (2009), mille eesmärk on parandada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) rakendamist ja järelevalvet, ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1960 (2010), millega loodi mehhanism, et koguda andmeid ja koostada nimekirju relvakonfliktides seksuaalvägivalla toimepanijate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevaid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 (2000) ja 1820 (2008), ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1888 (2009) naiste- ja lastevastase seksuaalvägivalla kohta relvakonfliktides, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1889 (2009), mille eesmärk on parandada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) rakendamist ja järelevalvet, ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1960 (2010), millega loodi mehhanism, et koguda andmeid ja koostada nimekirju relvakonfliktides seksuaalvägivalla toimepanijate kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 26. veebruari 2011. aasta resolutsiooni 1970 Liibüa kohta, milles viidatakse kaitsekohustusele ja lubatakse võtta mitmeid mittesunduslikke meetmeid vägivalla eskaleerumise ärahoidmiseks, ning ÜRO Julgeolekunõukogu 17. märtsi 2011. aasta resolutsiooni 1973 olukorra kohta Liibüas, millega lubati liikmesriikidel võtta kõik vajalikud meetmed tsiviilisikute ja tsiviilisikutega asustatud alade kaitseks ning mis esmakordselt ajaloos sisaldas otsest viidet kaitsekohustuse esimesele sambale; võttes arvesse, et sellele järgnesid sarnased viited ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1975 Cōte d'Ivoire'i kohta, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1996 Sudaani kohta ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2014 Jeemeni kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 26. veebruari 2011. aasta resolutsiooni 1970 Liibüa kohta, milles viidatakse kaitsekohustusele ja lubatakse võtta mitmeid mittesunduslikke meetmeid vägivalla eskaleerumise ärahoidmiseks, ning ÜRO Julgeolekunõukogu 17. märtsi 2011. aasta resolutsiooni 1973 olukorra kohta Liibüas, millega lubati liikmesriikidel võtta kõik vajalikud meetmed tsiviilisikute ja tsiviilisikutega asustatud alade kaitseks ning mis esmakordselt ajaloos sisaldas otsest viidet kaitsekohustuse esimesele sambale; võttes arvesse, et sellele järgnesid sarnased viited ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1975 Cōte d'Ivoire'i kohta, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1996 Sudaani kohta ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2014 Jeemeni kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO 2005. aasta ülemaailmse tippkohtumise lõppdokumendi punkte 138 ja 139 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2005. aasta ülemaailmse tippkohtumise lõppdokumendi punkte 138 ja 139 (2),

| — | võttes arvesse sekkumise ja riikliku suveräänsuse küsimustega tegeleva rahvusvahelise komisjoni 2001. aasta aruannet „Kohustus kaitsta”, ohtusid, väljakutseid ja muutusi käsitleva kõrgetasemelise eksperdirühma 2004. aasta aruannet „Turvalisem maailm – meie ühine vastutus” (3) ja ÜRO peasekretäri 2005. aasta aruannet „Vabaduse nimel: areng, turvalisus ja inimõigused kõigi jaoks” (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sekkumise ja riikliku suveräänsuse küsimustega tegeleva rahvusvahelise komisjoni 2001. aasta aruannet „Kohustus kaitsta”, ohtusid, väljakutseid ja muutusi käsitleva kõrgetasemelise eksperdirühma 2004. aasta aruannet „Turvalisem maailm – meie ühine vastutus” (3) ja ÜRO peasekretäri 2005. aasta aruannet „Vabaduse nimel: areng, turvalisus ja inimõigused kõigi jaoks” (4),

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri järgmisi aruandeid: 2009. aasta aruannet kaitsekohustuse rakendamise kohta (5), 2010. aasta aruannet varajase hoiatamise, hindamise ja kaitsekohustuse kohta (6), 2011. aasta aruannet piirkondlike ja allpiirkondlike kokkulepete rolli kohta kaitsekohustuse rakendamisel (7) ning 2012. aasta aruannet „Kaitsekohustus: õigeaegne ja otsustav reageerimine” (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri järgmisi aruandeid: 2009. aasta aruannet kaitsekohustuse rakendamise kohta (5), 2010. aasta aruannet varajase hoiatamise, hindamise ja kaitsekohustuse kohta (6), 2011. aasta aruannet piirkondlike ja allpiirkondlike kokkulepete rolli kohta kaitsekohustuse rakendamisel (7) ning 2012. aasta aruannet „Kaitsekohustus: õigeaegne ja otsustav reageerimine” (8),

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 2012. aasta novembris esitatud sisekontrolli aruannet ÜRO meetmete kohta Sri Lankas, milles püütakse välja selgitada põhjused, miks rahvusvaheline üldsus ei suutnud kaitsta tsiviilisikuid humanitaarõiguse ja inimõiguste alaste õigusaktide ulatusliku rikkumise eest, ning milles antakse soovitusi ÜRO edaspidiseks tegevuseks, et tõhusalt reageerida sarnastes olukordades, kus on tegu massiliste ja julmade kuritegudega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 2012. aasta novembris esitatud sisekontrolli aruannet ÜRO meetmete kohta Sri Lankas, milles püütakse välja selgitada põhjused, miks rahvusvaheline üldsus ei suutnud kaitsta tsiviilisikuid humanitaarõiguse ja inimõiguste alaste õigusaktide ulatusliku rikkumise eest, ning milles antakse soovitusi ÜRO edaspidiseks tegevuseks, et tõhusalt reageerida sarnastes olukordades, kus on tegu massiliste ja julmade kuritegudega,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 25. juuli 2012. aasta aruannet „Vahendaja rolli tugevdamine vaidluste rahumeelsel lahendamisel, konfliktide ennetamisel ja lahendamisel”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 25. juuli 2012. aasta aruannet „Vahendaja rolli tugevdamine vaidluste rahumeelsel lahendamisel, konfliktide ennetamisel ja lahendamisel”,

| — | võttes arvesse ÜRO-le 9. septembril 2011. aastal esitatud Brasiilia algatust „Vastutus kaitstes: kontseptsiooni arendamise ja edendamise elemendid”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO-le 9. septembril 2011. aastal esitatud Brasiilia algatust „Vastutus kaitstes: kontseptsiooni arendamise ja edendamise elemendid”,

| — | võttes arvesse 2001. aastal vastu võetud vägivaldsete konfliktide ennetamise ELi programmi (Göteborgi programm) ja aastaaruandeid selle rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2001. aastal vastu võetud vägivaldsete konfliktide ennetamise ELi programmi (Göteborgi programm) ja aastaaruandeid selle rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse 25. mail 2010. aastal vastu võetud ELi prioriteete ÜRO Peaassamblee 65. istungjärguks (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. mail 2010. aastal vastu võetud ELi prioriteete ÜRO Peaassamblee 65. istungjärguks (9),

| — | võttes arvesse 2012. aasta Nobeli rahupreemiat, millega üksnes ei tunnustata ELi ajaloolist panust rahumeelse Euroopa ja maailma rajamisse, vaid suurendatakse ka ootusi ELi edasise tegevuse suhtes rahvusvahelise õiguse normidel põhineva ja rahumeelsema maailmakorralduse eest seismisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2012. aasta Nobeli rahupreemiat, millega üksnes ei tunnustata ELi ajaloolist panust rahumeelse Euroopa ja maailma rajamisse, vaid suurendatakse ka ootusi ELi edasise tegevuse suhtes rahvusvahelise õiguse normidel põhineva ja rahumeelsema maailmakorralduse eest seismisel,

| — | võttes arvesse Euroopa konsensust arengu küsimuses (10) ja Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa konsensust arengu küsimuses (10) ja Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas (11),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta soovitust nõukogule ÜRO Peaassamblee 66. istungjärgu kohta (12) ja 13. juuni 2012. aasta soovitust nõukogule ÜRO Peaassamblee 67. istungjärgu kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta soovitust nõukogule ÜRO Peaassamblee 66. istungjärgu kohta (12) ja 13. juuni 2012. aasta soovitust nõukogule ÜRO Peaassamblee 67. istungjärgu kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu 19. istungjärgu kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu 19. istungjärgu kohta (14),

| — | võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi kui ülemaailmse osaleja ja tema rolli kohta mitmepoolsetes organisatsioonides (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi kui ülemaailmse osaleja ja tema rolli kohta mitmepoolsetes organisatsioonides (15),

| — | võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Euroopa julgeolekustrateegia ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Euroopa julgeolekustrateegia ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta (16),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 121 lõiget 3 ja artiklit 97, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 121 lõiget 3 ja artiklit 97,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0130/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0130/2013),

| A. | arvestades, et ÜRO 2005. aasta ülemaailmse tippkohtumise lõppdokumendis nähakse esmakordselt ette kaitsekohustuse põhimõtte ühine määratlus; arvestades, et ÜRO ülemaailmse tippkohtumise lõppdokumendi punktides 138 ja 139 sisalduv kaitsekohustuse põhimõte tähistab olulist sammu rahumeelsema maailma suunas, kehtestades riikidele kohustuse kaitsta oma riigi kodanikke genotsiidi, sõjakuritegude, etnilise puhastuse ja inimsusvastaste kuritegude eest ning rahvusvahelise üldsuse kohustuse aidata riike selle kohustuse täitmisel ja reageerida, kui riigid ei suuda kaitsta oma kodanikke eelnimetatud nelja kuriteoliigi ja rikkumiste eest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO 2005. aasta ülemaailmse tippkohtumise lõppdokumendis nähakse esmakordselt ette kaitsekohustuse põhimõtte ühine määratlus; arvestades, et ÜRO ülemaailmse tippkohtumise lõppdokumendi punktides 138 ja 139 sisalduv kaitsekohustuse põhimõte tähistab olulist sammu rahumeelsema maailma suunas, kehtestades riikidele kohustuse kaitsta oma riigi kodanikke genotsiidi, sõjakuritegude, etnilise puhastuse ja inimsusvastaste kuritegude eest ning rahvusvahelise üldsuse kohustuse aidata riike selle kohustuse täitmisel ja reageerida, kui riigid ei suuda kaitsta oma kodanikke eelnimetatud nelja kuriteoliigi ja rikkumiste eest;

| B. | arvestades, et kaitsekohustuse põhimõte rajaneb kolmel sambal: i) riigil on põhivastutus kaitsta oma elanikkonda genotsiidi, sõjakuritegude, inimsusvastaste kuritegude ja etnilise puhastuse eest; ii) rahvusvaheline üldsus peab aitama riikidel nende kaitsekohustusi täita; iii) kui riik ei suuda ilmselgelt oma elanikkonda kaitsta või on tegelikult nende kuritegude toimepanija, on rahvusvahelisel üldsusel kohustus kollektiivselt tegutseda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kaitsekohustuse põhimõte rajaneb kolmel sambal: i) riigil on põhivastutus kaitsta oma elanikkonda genotsiidi, sõjakuritegude, inimsusvastaste kuritegude ja etnilise puhastuse eest; ii) rahvusvaheline üldsus peab aitama riikidel nende kaitsekohustusi täita; iii) kui riik ei suuda ilmselgelt oma elanikkonda kaitsta või on tegelikult nende kuritegude toimepanija, on rahvusvahelisel üldsusel kohustus kollektiivselt tegutseda;

| C. | arvestades, et tuginedes sellele tööle, mida kaitsekohustuse vallas tehti enne ÜRO 2005. aasta ülemaailmse tippkohtumise lõppdokumendi vastuvõtmist, ning eelkõige 2001. aasta aruandele, mille koostas sekkumise ja riikliku suveräänsuse küsimustega tegelev rahvusvaheline komisjon (ICISS), on kaitsekohustuse põhimõtet (R2P) laiemalt määratletud, nii et see hõlmab ka selliseid komponente nagu ennetamise kohustus (R2prevent), reageerimise kohustus (R2react) ja taastamise kohustus (R2rebuild), mis ICISSi aruandega on ette nähtud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tuginedes sellele tööle, mida kaitsekohustuse vallas tehti enne ÜRO 2005. aasta ülemaailmse tippkohtumise lõppdokumendi vastuvõtmist, ning eelkõige 2001. aasta aruandele, mille koostas sekkumise ja riikliku suveräänsuse küsimustega tegelev rahvusvaheline komisjon (ICISS), on kaitsekohustuse põhimõtet (R2P) laiemalt määratletud, nii et see hõlmab ka selliseid komponente nagu ennetamise kohustus (R2prevent), reageerimise kohustus (R2react) ja taastamise kohustus (R2rebuild), mis ICISSi aruandega on ette nähtud;

| D. | arvestades, et kaitsekohustuse kontseptsiooni väljatöötamine on tervitatav, sest sellega muudetakse selgemaks ja tugevamaks riikide kohustused tsiviilisikute kaitse tagamiseks; arvestades, et see kontseptsioon, mis sai alguse rahvusvahelise üldsuse suutmatusest sekkuda sündmustesse Rwandas 1994. aastal, on rahvaste ühenduse elujõulisuse seisukohast otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kaitsekohustuse kontseptsiooni väljatöötamine on tervitatav, sest sellega muudetakse selgemaks ja tugevamaks riikide kohustused tsiviilisikute kaitse tagamiseks; arvestades, et see kontseptsioon, mis sai alguse rahvusvahelise üldsuse suutmatusest sekkuda sündmustesse Rwandas 1994. aastal, on rahvaste ühenduse elujõulisuse seisukohast otsustava tähtsusega;

| E. | arvestades, et kõnealustel juhtudel tuleks legitiimset jõudu kasutada üksnes kaalutletult, proportsionaalselt ja piiratult; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kõnealustel juhtudel tuleks legitiimset jõudu kasutada üksnes kaalutletult, proportsionaalselt ja piiratult;

| F. | arvestades, et kaitsekohustuse põhimõtte väljatöötamine on oluline samm selles suunas, et ennetada ja ära hoida genotsiidi, sõjakuritegusid, etnilist puhastust või inimsusevastaseid kuritegusid ja nendele reageerida ning toetada rahvusvahelise õiguse, eelkõige rahvusvahelise humanitaarõiguse, pagulasõiguse ja inimõigusi käsitleva õiguse aluspõhimõtteid; arvestades, et neid põhimõtteid tuleks kohaldada võimalikult järjekindlalt ja ühetaoliselt, mistõttu on äärmiselt oluline, et varajane hoiatamine ja olukorra hindamine toimuks õiglaselt, kaalutletult ja professionaalselt ning jõu kasutamine jääks viimaseks abinõuks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kaitsekohustuse põhimõtte väljatöötamine on oluline samm selles suunas, et ennetada ja ära hoida genotsiidi, sõjakuritegusid, etnilist puhastust või inimsusevastaseid kuritegusid ja nendele reageerida ning toetada rahvusvahelise õiguse, eelkõige rahvusvahelise humanitaarõiguse, pagulasõiguse ja inimõigusi käsitleva õiguse aluspõhimõtteid; arvestades, et neid põhimõtteid tuleks kohaldada võimalikult järjekindlalt ja ühetaoliselt, mistõttu on äärmiselt oluline, et varajane hoiatamine ja olukorra hindamine toimuks õiglaselt, kaalutletult ja professionaalselt ning jõu kasutamine jääks viimaseks abinõuks;

| G. | arvestades, et enam kui kümme aastat pärast kaitsekohustuse põhimõtte esitamist ning kaheksa aastat pärast selle heakskiitmist rahvusvahelise üldsuse poolt ÜRO 2005. aasta ülemaailmsel tippkohtumisel, on hiljutised sündmused taas näidanud, et selle kontseptsiooniga hõlmatud nelja kuriteoliigi suhtes on tähtis, kuid keeruline tagada õigeaegne ja otsustav reageerimine, samuti oleks vaja mõelda kaitsekohustuse põhimõtte elluviimise peale, et tagada selle tõhus rakendamine ja hoida ära massilisi hirmutegusid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et enam kui kümme aastat pärast kaitsekohustuse põhimõtte esitamist ning kaheksa aastat pärast selle heakskiitmist rahvusvahelise üldsuse poolt ÜRO 2005. aasta ülemaailmsel tippkohtumisel, on hiljutised sündmused taas näidanud, et selle kontseptsiooniga hõlmatud nelja kuriteoliigi suhtes on tähtis, kuid keeruline tagada õigeaegne ja otsustav reageerimine, samuti oleks vaja mõelda kaitsekohustuse põhimõtte elluviimise peale, et tagada selle tõhus rakendamine ja hoida ära massilisi hirmutegusid;

| H. | arvestades, et kaitsekohustuse põhimõtte – eelkõige selle ennetava komponendi – väljatöötamine aitab edendada ülemaailmseid pingutusi rahumeelsema maailma saavutamiseks, sest paljud massilised vägivallateod pannakse toime vägivaldsete konfliktide ajal ning seepärast on vaja luua tõhusat suutlikkust struktuurseks ja operatiivseks konfliktiennetuseks, et jõudu kasutataks viimase abinõuna võimalikult vähe; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kaitsekohustuse põhimõtte – eelkõige selle ennetava komponendi – väljatöötamine aitab edendada ülemaailmseid pingutusi rahumeelsema maailma saavutamiseks, sest paljud massilised vägivallateod pannakse toime vägivaldsete konfliktide ajal ning seepärast on vaja luua tõhusat suutlikkust struktuurseks ja operatiivseks konfliktiennetuseks, et jõudu kasutataks viimase abinõuna võimalikult vähe;

| I. | arvestades, et kõigi nende vahendite kasutamine, mis on ette nähtud ÜRO põhikirja VI, VII ja VIII peatüki alusel ning mis ulatuvad mittesunduslikest meetmetest kollektiivse tegutsemiseni, on ülitähtis selleks, et arendada edasi kaitsekohustuse põhimõtet ja suurendada selle legitiimsust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõigi nende vahendite kasutamine, mis on ette nähtud ÜRO põhikirja VI, VII ja VIII peatüki alusel ning mis ulatuvad mittesunduslikest meetmetest kollektiivse tegutsemiseni, on ülitähtis selleks, et arendada edasi kaitsekohustuse põhimõtet ja suurendada selle legitiimsust;

| J. | arvestades, et konfliktide, vägivalla ja inimkannatuste ärahoidmise kõige tõhusamaks viisiks on edendada inimõiguste ja põhivabaduste järgimist, õigusriigi põhimõtete kehtestamist, head valitsemistava, inimeste turvalisust, majanduslikku arengut, vaesuse kaotamist, kaasatust, sotsiaalmajanduslikke õigusi, soolist võrdõiguslikkust ning demokraatlikke väärtusi ja tavasid, aga ka majandusliku ebavõrdsuse vähendamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et konfliktide, vägivalla ja inimkannatuste ärahoidmise kõige tõhusamaks viisiks on edendada inimõiguste ja põhivabaduste järgimist, õigusriigi põhimõtete kehtestamist, head valitsemistava, inimeste turvalisust, majanduslikku arengut, vaesuse kaotamist, kaasatust, sotsiaalmajanduslikke õigusi, soolist võrdõiguslikkust ning demokraatlikke väärtusi ja tavasid, aga ka majandusliku ebavõrdsuse vähendamist;

| K. | arvestades, et 2011. aastal aset leidnud sõjaline sekkumine Liibüas osutas vajadusele selgitada piirkondlike ja kohalike organisatsioonide rolli kaitsekohustuse põhimõtte kohaldamisel; arvestades, et sellised organisatsioonid võivad kaitsekohustuse põhimõtte rakendamisel tegutseda nii legitiimsuse tagajatena kui ka aktiivsete elluviijatena, kuid tihti puuduvad neil suutlikkus ja ressursid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2011. aastal aset leidnud sõjaline sekkumine Liibüas osutas vajadusele selgitada piirkondlike ja kohalike organisatsioonide rolli kaitsekohustuse põhimõtte kohaldamisel; arvestades, et sellised organisatsioonid võivad kaitsekohustuse põhimõtte rakendamisel tegutseda nii legitiimsuse tagajatena kui ka aktiivsete elluviijatena, kuid tihti puuduvad neil suutlikkus ja ressursid;

| L. | arvestades, et inimõigused on rahvusvahelistes suhetes äärmiselt olulised; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et inimõigused on rahvusvahelistes suhetes äärmiselt olulised;

| M. | arvestades, et on vaja muuta kaitsekohustusele lähenemist, nii et see oleks integreeritud kõikidesse arengukoostöö, abi ja kriisiohjamise mudelitesse ning tugineks kaitsekohustust juba sisaldavatele programmidele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et on vaja muuta kaitsekohustusele lähenemist, nii et see oleks integreeritud kõikidesse arengukoostöö, abi ja kriisiohjamise mudelitesse ning tugineks kaitsekohustust juba sisaldavatele programmidele;

| N. | arvestades, et kaitsekohustuse ennetava komponendi (R2prevent), kaasa arvatud vahendusmeetmete ja ennetava diplomaatia järjepidevam rakendamine varases etapis hoiaks ära või vähendaks konfliktide ja vägivalla ohtu ning aitaks vältida nende eskaleerumist, mis omakorda aitaks ära hoida rahvusvahelist sekkumist kaitsekohustuse reageerimise komponendi (R2react) alusel; arvestades, et kahetasandiline diplomaatia on tähtsal kohal ennetavas diplomaatias, mis rajaneb lepituspüüete inimmõõtmel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kaitsekohustuse ennetava komponendi (R2prevent), kaasa arvatud vahendusmeetmete ja ennetava diplomaatia järjepidevam rakendamine varases etapis hoiaks ära või vähendaks konfliktide ja vägivalla ohtu ning aitaks vältida nende eskaleerumist, mis omakorda aitaks ära hoida rahvusvahelist sekkumist kaitsekohustuse reageerimise komponendi (R2react) alusel; arvestades, et kahetasandiline diplomaatia on tähtsal kohal ennetavas diplomaatias, mis rajaneb lepituspüüete inimmõõtmel;

| O. | arvestades, et kaitsekohustus on eelkõige ennetav doktriin ja sõjaline sekkumine peaks olema kaitsekohustuse kohaldamise olukordades viimane abinõu; arvestades, et võimaluse korral tuleks kaitsekohustust rakendada eelkõige diplomaatiliste ja pikaajaliste arengumeetmetega, mis keskenduvad suutlikkuse suurendamisele sellistes valdkondades nagu inimõigused, hea valitsemistava, õigusriiklus, vaesuse vähendamine ning tähtsustavad haridust ja tervishoidu, konfliktiennetust hariduse ja laiema kaubavahetuse kaudu, tõhusat relvastuskontrolli ja ebaseadusliku relvakaubanduse tõkestamist ning varajase hoiatamise süsteemide tugevdamist; arvestades, et lisaks sellele on veel mitmeid mittesõjalisi alternatiivseid sunnimeetmeid, näiteks ennetav diplomaatia, sanktsioonid, vastutusmehhanismid ja vahendustegevus; arvestades, et EL peab konfliktide ennetamisel täitma ka edaspidi juhtrolli; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kaitsekohustus on eelkõige ennetav doktriin ja sõjaline sekkumine peaks olema kaitsekohustuse kohaldamise olukordades viimane abinõu; arvestades, et võimaluse korral tuleks kaitsekohustust rakendada eelkõige diplomaatiliste ja pikaajaliste arengumeetmetega, mis keskenduvad suutlikkuse suurendamisele sellistes valdkondades nagu inimõigused, hea valitsemistava, õigusriiklus, vaesuse vähendamine ning tähtsustavad haridust ja tervishoidu, konfliktiennetust hariduse ja laiema kaubavahetuse kaudu, tõhusat relvastuskontrolli ja ebaseadusliku relvakaubanduse tõkestamist ning varajase hoiatamise süsteemide tugevdamist; arvestades, et lisaks sellele on veel mitmeid mittesõjalisi alternatiivseid sunnimeetmeid, näiteks ennetav diplomaatia, sanktsioonid, vastutusmehhanismid ja vahendustegevus; arvestades, et EL peab konfliktide ennetamisel täitma ka edaspidi juhtrolli;

| P. | arvestades, et koostöö piirkondlike organisatsioonidega on kaitsekohustuse põhimõttega seotud töö oluline mõõde; arvestades, et seepärast on vaja nõuda, et suurendataks piirkondliku suutlikkust ennetustööks ja määrataks kindlaks tulemuslikud poliitikameetmed eelnimetatud nelja kuriteoliigi tõkestamiseks; arvestades, et eelseisev ELi ja Aafrika tippkohtumine 2014. aastal on hea võimalus selleks, et väljendada meie toetust Aafrika Liidu juhtpositsioonile ja suurendada Aafrika vastutust seoses kaitsekohustusega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et koostöö piirkondlike organisatsioonidega on kaitsekohustuse põhimõttega seotud töö oluline mõõde; arvestades, et seepärast on vaja nõuda, et suurendataks piirkondliku suutlikkust ennetustööks ja määrataks kindlaks tulemuslikud poliitikameetmed eelnimetatud nelja kuriteoliigi tõkestamiseks; arvestades, et eelseisev ELi ja Aafrika tippkohtumine 2014. aastal on hea võimalus selleks, et väljendada meie toetust Aafrika Liidu juhtpositsioonile ja suurendada Aafrika vastutust seoses kaitsekohustusega;

| Q. | arvestades, et ÜRO suunistes tõhusaks vahendustegevuseks tõdetakse probleemi, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu väljastatavad vahistamismäärused, erinevad sanktsioonid ning riiklikud ja rahvusvahelised terrorismivastased meetmed mõjutavad samuti seda, kuidas mõned konflikti osalised vahendamises osalevad; arvestades, et rahvusvahelises õiguses on rahvusvahelise üldsuse poolt viivitamatut tegutsemist nõudvate kuritegude määratlemine Rahvusvahelise Kriminaalkohtu loomisest saadik märkimisväärselt edasi arenenud, kuid ikka veel puudub sõltumatu hindamismehhanism, millal need määratlused kehtivad; arvestades, et Rooma statuudi rakendamine suurendaks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu töö tulemuslikkust; arvestades, et Rooma statuuti ei ole veel kõik rahvusvahelisse kogukonda kuuluvad riigid ratifitseerinud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ÜRO suunistes tõhusaks vahendustegevuseks tõdetakse probleemi, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu väljastatavad vahistamismäärused, erinevad sanktsioonid ning riiklikud ja rahvusvahelised terrorismivastased meetmed mõjutavad samuti seda, kuidas mõned konflikti osalised vahendamises osalevad; arvestades, et rahvusvahelises õiguses on rahvusvahelise üldsuse poolt viivitamatut tegutsemist nõudvate kuritegude määratlemine Rahvusvahelise Kriminaalkohtu loomisest saadik märkimisväärselt edasi arenenud, kuid ikka veel puudub sõltumatu hindamismehhanism, millal need määratlused kehtivad; arvestades, et Rooma statuudi rakendamine suurendaks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu töö tulemuslikkust; arvestades, et Rooma statuuti ei ole veel kõik rahvusvahelisse kogukonda kuuluvad riigid ratifitseerinud;

| R. | arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus ja kaitsekohustuse põhimõte on omavahel seotud, sest mõlema eesmärk on ära hoida genotsiidi, inimsusevastaseid kuritegusid ja sõjakuritegusid; arvestades, et ühelt poolt toetab kaitsekohustuse põhimõte Rahvusvahelise Kriminaalkohtu eesmärki võidelda karistamatusega, propageerides seda, et riigid järgiksid oma õiguslikku vastutust, ning teiselt poolt tugevdab see Rahvusvahelise Kriminaalkohtu vastastikuse täiendavuse põhimõtet, mille kohaselt vastutusele võtmise põhikohustus lasub riikidel; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus ja kaitsekohustuse põhimõte on omavahel seotud, sest mõlema eesmärk on ära hoida genotsiidi, inimsusevastaseid kuritegusid ja sõjakuritegusid; arvestades, et ühelt poolt toetab kaitsekohustuse põhimõte Rahvusvahelise Kriminaalkohtu eesmärki võidelda karistamatusega, propageerides seda, et riigid järgiksid oma õiguslikku vastutust, ning teiselt poolt tugevdab see Rahvusvahelise Kriminaalkohtu vastastikuse täiendavuse põhimõtet, mille kohaselt vastutusele võtmise põhikohustus lasub riikidel;

| S. | arvestades, et Rahvusvahelisel Kriminaalkohtul on kuritegude ennetamise kõrval keskne roll ka riikide ülesehitamises ja vahendamismenetlustes; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Rahvusvahelisel Kriminaalkohtul on kuritegude ennetamise kõrval keskne roll ka riikide ülesehitamises ja vahendamismenetlustes;

| T. | arvestades, et EL on alati aktiivselt propageerinud kaitsekohustust rahvusvahelisel tasandil; arvestades, et EL peab tugevdama oma rolli ülemaailmse tähtsusega poliitilise jõuna, toetades inimõigusi ja humanitaarõigust ning kajastades seda poliitilist toetust ka oma poliitikameetmetes; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et EL on alati aktiivselt propageerinud kaitsekohustust rahvusvahelisel tasandil; arvestades, et EL peab tugevdama oma rolli ülemaailmse tähtsusega poliitilise jõuna, toetades inimõigusi ja humanitaarõigust ning kajastades seda poliitilist toetust ka oma poliitikameetmetes;

| U. | arvestades, et ka ELi liikmesriigid on toetanud kaitsekohustuse põhimõtet; arvestades, et vaid vähesed liikmesriigid on lisanud selle kontseptsiooni oma riiklikesse aktidesse; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ka ELi liikmesriigid on toetanud kaitsekohustuse põhimõtet; arvestades, et vaid vähesed liikmesriigid on lisanud selle kontseptsiooni oma riiklikesse aktidesse;

| V. | arvestades, et viimase aja kogemused konkreetsete kriisidega (näiteks Sri Lankas, Côte d'Ivoire'is, Liibüas ja Süürias) on näidanud, et endiselt on keeruline jõuda ühisele arusaamisele, kuidas tagada kaitsekohustuse põhimõtte õigeaegne ja tõhus rakendamine ning samal ajal saavutada ühine poliitiline tahe ja tõhus suutlikkus, et ära hoida või peatada riiklike ja kohalike võimukandjate või valitsusväliste osaliste toimepandav genotsiid, sõjakuriteod, etniline puhastus või inimsusevastased kuriteod ning selle tagajärjel paljud tsiviilisikutest ohvrid; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et viimase aja kogemused konkreetsete kriisidega (näiteks Sri Lankas, Côte d'Ivoire'is, Liibüas ja Süürias) on näidanud, et endiselt on keeruline jõuda ühisele arusaamisele, kuidas tagada kaitsekohustuse põhimõtte õigeaegne ja tõhus rakendamine ning samal ajal saavutada ühine poliitiline tahe ja tõhus suutlikkus, et ära hoida või peatada riiklike ja kohalike võimukandjate või valitsusväliste osaliste toimepandav genotsiid, sõjakuriteod, etniline puhastus või inimsusevastased kuriteod ning selle tagajärjel paljud tsiviilisikutest ohvrid;

| W. | arvestades, et olukordades, milles kaitsekohustust kohaldatakse, on äärmiselt tähtis hoida lahus sõjaliste ja humanitaarüksuste mandaat, et säilitada kõigi humanitaarüksuste neutraalsuse ja erapooletuse maine ning vältida seda, et ohustatud oleks humanitaarabi, arstiabi või muud liiki toetuse tõhus kohaletoimetamine, abivajajateni jõudmine või kohapealsete humanitaartöötajate isiklik turvalisus; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et olukordades, milles kaitsekohustust kohaldatakse, on äärmiselt tähtis hoida lahus sõjaliste ja humanitaarüksuste mandaat, et säilitada kõigi humanitaarüksuste neutraalsuse ja erapooletuse maine ning vältida seda, et ohustatud oleks humanitaarabi, arstiabi või muud liiki toetuse tõhus kohaletoimetamine, abivajajateni jõudmine või kohapealsete humanitaartöötajate isiklik turvalisus;

| X. | arvestades, et Brasiilia algatatud ettepanek kaitsmisega kaasneva vastutuse kohta on teretulnud panuseks töötamaks välja vajalikke kriteeriume, mida tuleb kaitsekohustuse volituste rakendamisel järgida, nende kriteeriumide hulka kuuluvad sekkumise ulatuse ja kestuse proportsionaalsus, tagajärgede põhjalik tasakaalustatus, poliitiliste eesmärkide eelnev selgus ja sekkumise põhjenduste läbipaistvus; arvestades, et antud volituste järelevalve ja läbivaatamise korda tuleks tugevdada, selle ülesandega võiksid teiste seas tegeleda ÜRO peasekretäri erinõunikud genotsiidi vältimise ja kaitsekohustuse küsimustes ning ÜRO inimõiguste ülemvolinik, ning et seda tuleks teha „õiglaselt, kaalutletult ja professionaalselt, ilma poliitilise sekkumise ja topeltstandarditeta” (17); |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Brasiilia algatatud ettepanek kaitsmisega kaasneva vastutuse kohta on teretulnud panuseks töötamaks välja vajalikke kriteeriume, mida tuleb kaitsekohustuse volituste rakendamisel järgida, nende kriteeriumide hulka kuuluvad sekkumise ulatuse ja kestuse proportsionaalsus, tagajärgede põhjalik tasakaalustatus, poliitiliste eesmärkide eelnev selgus ja sekkumise põhjenduste läbipaistvus; arvestades, et antud volituste järelevalve ja läbivaatamise korda tuleks tugevdada, selle ülesandega võiksid teiste seas tegeleda ÜRO peasekretäri erinõunikud genotsiidi vältimise ja kaitsekohustuse küsimustes ning ÜRO inimõiguste ülemvolinik, ning et seda tuleks teha „õiglaselt, kaalutletult ja professionaalselt, ilma poliitilise sekkumise ja topeltstandarditeta” (17);

| Y. | arvestades, et rahvusvahelises õiguses on rahvusvahelise üldsuse poolt viivitamatut tegutsemist nõudvate kuritegude määratlemine Rahvusvahelise Kriminaalkohtu loomisest saadik märkimisväärselt edasi arenenud, kuid ikka veel puudub oluline sõltumatu hindamismehhanism, millal neid määratlusi tuleks kohaldada; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et rahvusvahelises õiguses on rahvusvahelise üldsuse poolt viivitamatut tegutsemist nõudvate kuritegude määratlemine Rahvusvahelise Kriminaalkohtu loomisest saadik märkimisväärselt edasi arenenud, kuid ikka veel puudub oluline sõltumatu hindamismehhanism, millal neid määratlusi tuleks kohaldada;

| Z. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku oluline ülesanne on tõsta teadlikkust käimasolevatest massilistest ja eriti julmadest kuritegudest; arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu osatähtsus kaitsekohustuse rakendamisel üha kasvab, sest ta annab teabekogumismissioonidele ning uurimiskomisjonidele loa koguda ja hinnata teavet, mis on seotud nelja kuriteoliigi ja rikkumisega, ning on üha enam valmis viitama kaitsekohustusele Liibüa ja Süüria taolistes kriisiolukordades; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku oluline ülesanne on tõsta teadlikkust käimasolevatest massilistest ja eriti julmadest kuritegudest; arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu osatähtsus kaitsekohustuse rakendamisel üha kasvab, sest ta annab teabekogumismissioonidele ning uurimiskomisjonidele loa koguda ja hinnata teavet, mis on seotud nelja kuriteoliigi ja rikkumisega, ning on üha enam valmis viitama kaitsekohustusele Liibüa ja Süüria taolistes kriisiolukordades;

| AA. | arvestades, et kitsam, kuid põhjalik lähenemine kaitsekohustuse rakendamisele peaks piirduma selle kohaldamisega eelnimetatud nelja kuriteoliigi ja rikkumise suhtes, mis on massilised ja eriti julmad; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et kitsam, kuid põhjalik lähenemine kaitsekohustuse rakendamisele peaks piirduma selle kohaldamisega eelnimetatud nelja kuriteoliigi ja rikkumise suhtes, mis on massilised ja eriti julmad;

| AB. | arvestades, et kaitsekohustuse põhimõtet ei tohiks kohaldada humanitaarhädaolukordade ja loodusõnnetuste korral; arvestades, et humanitaarmeetmeid ei tohiks tuua poliitilise tegevuse ettekäändeks ning humanitaarruumi peavad austama kõik asjaosalised; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et kaitsekohustuse põhimõtet ei tohiks kohaldada humanitaarhädaolukordade ja loodusõnnetuste korral; arvestades, et humanitaarmeetmeid ei tohiks tuua poliitilise tegevuse ettekäändeks ning humanitaarruumi peavad austama kõik asjaosalised;

| AC. | arvestades, et konfliktijärgses olukorras tuleb pakkuda laiaulatuslikku abi; arvestades, et tuleb rohkem pingutada, et tagada vastutusele võtmine inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse raskete rikkumiste eest ning võitlus karistamatuse vastu; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et konfliktijärgses olukorras tuleb pakkuda laiaulatuslikku abi; arvestades, et tuleb rohkem pingutada, et tagada vastutusele võtmine inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse raskete rikkumiste eest ning võitlus karistamatuse vastu;

| 1. | edastab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele, komisjonile, liikmesriikidele ja nõukogule järgmised soovitused:






  a) | kinnitada uuesti, et EL järgib kaitsekohustuse põhimõtet, võttes vastu kaitsekohustust käsitleva institutsioonidevahelise konsensuse, mis hõlmab ühist arusaama sellest, millist mõju avaldab kaitsekohustuse järgimine ELi välistegevusele ning milline osatähtsus võib sellega seotud meetmetel ja vahenditel olla murettekitavates olukordades, ning mille valmistavad ühiselt ette nõukogu, Euroopa välisteenistus, komisjon ja Euroopa Parlament, võttes ühtlasi arvesse sidusrühmade, sh kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonide esindajate seisukohti; |
| --- | --- | --- |

1.

edastab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele, komisjonile, liikmesriikidele ja nõukogule järgmised soovitused:

a)

kinnitada uuesti, et EL järgib kaitsekohustuse põhimõtet, võttes vastu kaitsekohustust käsitleva institutsioonidevahelise konsensuse, mis hõlmab ühist arusaama sellest, millist mõju avaldab kaitsekohustuse järgimine ELi välistegevusele ning milline osatähtsus võib sellega seotud meetmetel ja vahenditel olla murettekitavates olukordades, ning mille valmistavad ühiselt ette nõukogu, Euroopa välisteenistus, komisjon ja Euroopa Parlament, võttes ühtlasi arvesse sidusrühmade, sh kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonide esindajate seisukohti;

| b) | lisada ühise välis- ja julgeolekupoliitika aastaaruandesse, mille kõrge esindaja ja asepresident esitab Euroopa Parlamendile, peatükk ELi meetmete kohta kaitsekohustuse põhimõtte rakendamisel konfliktide ennetamises ja leevendamises; analüüsida selles peatükis asjakohaste vahendite ja haldusstruktuuride kasulikkust kaitsekohustuse rakendamisel, sealhulgas paranduste tegemise vajadust; koostada see peatükk koostöös Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajaga, võttes arvesse Euroopa Parlamendi seisukohti küsimustes, mis on seotud konfliktide ennetamise ja inimõiguste kaitsega; ning arutada tulemusi Euroopa Parlamendiga; |
| --- | --- |

b)

lisada ühise välis- ja julgeolekupoliitika aastaaruandesse, mille kõrge esindaja ja asepresident esitab Euroopa Parlamendile, peatükk ELi meetmete kohta kaitsekohustuse põhimõtte rakendamisel konfliktide ennetamises ja leevendamises; analüüsida selles peatükis asjakohaste vahendite ja haldusstruktuuride kasulikkust kaitsekohustuse rakendamisel, sealhulgas paranduste tegemise vajadust; koostada see peatükk koostöös Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajaga, võttes arvesse Euroopa Parlamendi seisukohti küsimustes, mis on seotud konfliktide ennetamise ja inimõiguste kaitsega; ning arutada tulemusi Euroopa Parlamendiga;

| c) | ühendada kaitsekohustuse põhimõte ELi arenguabiga; muuta liidu ennetav diplomaatia, vahendamine, kriisi ennetamise ja kriisile reageerimise suutlikkus, eriti teabe kogumine ja vahetamine ning varajase hoiatamise süsteemid veelgi professionaalsemaks ja tugevamaks; parandada koostööd komisjoni, nõukogu ja Euroopa välisteenistuse erinevate struktuuride vahel, pidades silmas kaitsekohustuse kõiki aspekte, ning teavitada Euroopa Parlamenti korrapäraselt kaitsekohustuse toetamiseks tehtud algatustest; |
| --- | --- |

c)

ühendada kaitsekohustuse põhimõte ELi arenguabiga; muuta liidu ennetav diplomaatia, vahendamine, kriisi ennetamise ja kriisile reageerimise suutlikkus, eriti teabe kogumine ja vahetamine ning varajase hoiatamise süsteemid veelgi professionaalsemaks ja tugevamaks; parandada koostööd komisjoni, nõukogu ja Euroopa välisteenistuse erinevate struktuuride vahel, pidades silmas kaitsekohustuse kõiki aspekte, ning teavitada Euroopa Parlamenti korrapäraselt kaitsekohustuse toetamiseks tehtud algatustest;

| d) | tagada piisaval tasemel poliitika kavandamine, tegevuskontseptsioonid ja suutlikkuse arendamise eesmärgid ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames, et liit saaks täielikult rakendada kaitsekohustust tihedas rahvusvahelises koostöös ÜRO ja piirkondlike organisatsioonidega; |
| --- | --- |

d)

tagada piisaval tasemel poliitika kavandamine, tegevuskontseptsioonid ja suutlikkuse arendamise eesmärgid ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames, et liit saaks täielikult rakendada kaitsekohustust tihedas rahvusvahelises koostöös ÜRO ja piirkondlike organisatsioonidega;

| e) | arendada veelgi edasi ELi suutlikkust konfliktide ennetamisel ja leevendamisel, sealhulgas õigusekspertide, politseinike ja piirkondlike analüütikute tegevusvalmiduse suutlikkust, ning luua sõltumatu Euroopa Rahuinstituut, mille ülesanne on anda ELile nõu ja võimekusi sellistes valdkondades nagu vahendamine, kahetasandiline diplomaatia ja parimate tavade vahetamine rahu ja pingelõdvenduse küsimustes; tugevdada ELi välispoliitiliste vahendite, eriti stabiliseerimisvahendi ennetavaid elemente; |
| --- | --- |

e)

arendada veelgi edasi ELi suutlikkust konfliktide ennetamisel ja leevendamisel, sealhulgas õigusekspertide, politseinike ja piirkondlike analüütikute tegevusvalmiduse suutlikkust, ning luua sõltumatu Euroopa Rahuinstituut, mille ülesanne on anda ELile nõu ja võimekusi sellistes valdkondades nagu vahendamine, kahetasandiline diplomaatia ja parimate tavade vahetamine rahu ja pingelõdvenduse küsimustes; tugevdada ELi välispoliitiliste vahendite, eriti stabiliseerimisvahendi ennetavaid elemente;

| f) | tugevdada varajase hoiatamise, poliitika kavandamise ning kõrgetasemelise otsustamise vahelisi seoseid Euroopa välisteenistuses ja nõukogus; |
| --- | --- |

f)

tugevdada varajase hoiatamise, poliitika kavandamise ning kõrgetasemelise otsustamise vahelisi seoseid Euroopa välisteenistuses ja nõukogus;

| g) | lisada piirkondlikesse ja riiklikesse strateegiadokumentidesse genotsiidi, sõjakuritegude, etnilise puhastuse ning inimsusevastaste kuritegude riskitegurite süstemaatiline hindamine ning käsitleda nende ennetamist dialoogis kolmandate riikidega, keda nimetatud kuriteod ja rikkumised ohustavad; |
| --- | --- |

g)

lisada piirkondlikesse ja riiklikesse strateegiadokumentidesse genotsiidi, sõjakuritegude, etnilise puhastuse ning inimsusevastaste kuritegude riskitegurite süstemaatiline hindamine ning käsitleda nende ennetamist dialoogis kolmandate riikidega, keda nimetatud kuriteod ja rikkumised ohustavad;

| h) | parandada ELi delegatsioonides ja liikmesriikide saatkondades ning tsiviil- ja sõjalistes missioonides hõivatud töötajate koostööd ja koolitust sellistes valdkondades nagu rahvusvahelised inimõigused, humanitaarõigus ja kriminaalõigus, kaasa arvatud nende võime tuvastada võimalikke olukordi, mis on seotud eelnimetatud nelja kuriteoliigi ja rikkumisega, korraldades selleks muu hulgas korrapäraseid arutelusid kohaliku kodanikuühiskonnaga; tagada, et ELi eriesindajad toetavad vajaduse korral alati kaitsekohustust ning laiendada ELi inimõiguste eriesindaja volitusi, et need hõlmaksid ka kaitsekohustuse küsimusi; määrata Euroopa välisteenistuse olemasolevate struktuuride ning vahendite raames kindlaks kaitsekohustusega tegelev ELi kontaktpunkt, mille ülesanne on eelkõige teadvustada kaitsekohustuse tähendust ning tagada kõikide asjaosaliste vahel õigeaegne teavitamine murettekitavate olukordade kohta, ühtlasi ergutada liikmesriikides riiklike kaitsekohustusega tegelevate kontaktpunktide loomist; muuta ennetav diplomaatia ja vahendamine veelgi professionaalsemaks ja tugevamaks; |
| --- | --- |

h)

parandada ELi delegatsioonides ja liikmesriikide saatkondades ning tsiviil- ja sõjalistes missioonides hõivatud töötajate koostööd ja koolitust sellistes valdkondades nagu rahvusvahelised inimõigused, humanitaarõigus ja kriminaalõigus, kaasa arvatud nende võime tuvastada võimalikke olukordi, mis on seotud eelnimetatud nelja kuriteoliigi ja rikkumisega, korraldades selleks muu hulgas korrapäraseid arutelusid kohaliku kodanikuühiskonnaga; tagada, et ELi eriesindajad toetavad vajaduse korral alati kaitsekohustust ning laiendada ELi inimõiguste eriesindaja volitusi, et need hõlmaksid ka kaitsekohustuse küsimusi; määrata Euroopa välisteenistuse olemasolevate struktuuride ning vahendite raames kindlaks kaitsekohustusega tegelev ELi kontaktpunkt, mille ülesanne on eelkõige teadvustada kaitsekohustuse tähendust ning tagada kõikide asjaosaliste vahel õigeaegne teavitamine murettekitavate olukordade kohta, ühtlasi ergutada liikmesriikides riiklike kaitsekohustusega tegelevate kontaktpunktide loomist; muuta ennetav diplomaatia ja vahendamine veelgi professionaalsemaks ja tugevamaks;

| i) | käivitada ja propageerida ELis arutelu ÜRO Julgeolekunõukogu reformimise üle, sest julgeolekunõukogu on ainus rahvusvaheliselt õiguspärane organ, kes saab teha otsuse kaitsekohustusega seotud sekkumise kohta ilma sihtriigi nõusolekuta; |
| --- | --- |

i)

käivitada ja propageerida ELis arutelu ÜRO Julgeolekunõukogu reformimise üle, sest julgeolekunõukogu on ainus rahvusvaheliselt õiguspärane organ, kes saab teha otsuse kaitsekohustusega seotud sekkumise kohta ilma sihtriigi nõusolekuta;

| j) | kaasata ja koolitada kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonide esindajaid, kellel võiks olla oluline roll mitteametlikus või kahetasandilises diplomaatias, eesmärgiga edendada heade tavade vahetamist selles valdkonnas; |
| --- | --- |

j)

kaasata ja koolitada kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonide esindajaid, kellel võiks olla oluline roll mitteametlikus või kahetasandilises diplomaatias, eesmärgiga edendada heade tavade vahetamist selles valdkonnas;

| k) | tugevdada koostööd piirkondlike ja kohalike organisatsioonidega, parandades sealhulgas nende ennetus-, suutlikkuse suurendamise ja reageerimise meetmeid seoses kaitsekohustusega; |
| --- | --- |

k)

tugevdada koostööd piirkondlike ja kohalike organisatsioonidega, parandades sealhulgas nende ennetus-, suutlikkuse suurendamise ja reageerimise meetmeid seoses kaitsekohustusega;

| l) | tagada, et kõik ELi liikmesriigid ratifitseerivad kiiresti Rahvusvahelise Kriminaalkohtu põhikirja muudatused, milles on määratletud agressioonikuriteo mõiste, sest kohus saab täita keskset rolli massiliste ja julmade kuritegude vältimises ning vastutuse tagamiseks tehtavates jõupingutustes; |
| --- | --- |

l)

tagada, et kõik ELi liikmesriigid ratifitseerivad kiiresti Rahvusvahelise Kriminaalkohtu põhikirja muudatused, milles on määratletud agressioonikuriteo mõiste, sest kohus saab täita keskset rolli massiliste ja julmade kuritegude vältimises ning vastutuse tagamiseks tehtavates jõupingutustes;

| m) | nõuda, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu klauslit järgitakse lepingutes kolmandate riikidega, ning kaaluda nende riikidega sõlmitud lepingute läbivaatamist, kes ei täida Rahvusvahelise Kriminaalkohtu vahistamismäärusi; |
| --- | --- |

m)

nõuda, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu klauslit järgitakse lepingutes kolmandate riikidega, ning kaaluda nende riikidega sõlmitud lepingute läbivaatamist, kes ei täida Rahvusvahelise Kriminaalkohtu vahistamismäärusi;

| n) | toetada kahetasandilist lähenemisviisi, mis tähendab kaitsekohustuse üldise heakskiidu propageerimist ning samal ajal riikide ergutamist, et nad Rahvusvahelist Kriminaalkohut toetaksid ja abistaksid; |
| --- | --- |

n)

toetada kahetasandilist lähenemisviisi, mis tähendab kaitsekohustuse üldise heakskiidu propageerimist ning samal ajal riikide ergutamist, et nad Rahvusvahelist Kriminaalkohut toetaksid ja abistaksid;

| 2. | soovitab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning nõukogul






  a) | osaleda aktiivselt kaitsekohustuse põhimõtet käsitlevas arutelus lähtuvalt inimõigusi käsitlevast rahvusvahelisest õigusest ja Genfi konventsioonist, et juhtida rahvusvahelise kogukonna tähelepanu kaitsekohustuse ennetavale komponendile ja mittesunduslike vahendite üldisele kasutusele ning töötada sel eesmärgil välja konkreetne tegevuskava, mis hõlmaks taastamise kohustuse/vajaduse asjaolusid; |
| --- | --- | --- |

2.

soovitab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning nõukogul

a)

osaleda aktiivselt kaitsekohustuse põhimõtet käsitlevas arutelus lähtuvalt inimõigusi käsitlevast rahvusvahelisest õigusest ja Genfi konventsioonist, et juhtida rahvusvahelise kogukonna tähelepanu kaitsekohustuse ennetavale komponendile ja mittesunduslike vahendite üldisele kasutusele ning töötada sel eesmärgil välja konkreetne tegevuskava, mis hõlmaks taastamise kohustuse/vajaduse asjaolusid;

| b) | propageerida kaitsekohustuse põhimõtet ÜROs ning teha tööd selle nimel, et tagada põhimõtte universaalsus olulise osana kollektiivse julgeoleku mudelist, mis põhineb mitmepoolsusel ja ÜRO ülimuslikkusel ning on seotud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tugevdamisega; tuletada meelde, et kaitsekohustus sisaldab ka kohustust võidelda karistamatusega; |
| --- | --- |

b)

propageerida kaitsekohustuse põhimõtet ÜROs ning teha tööd selle nimel, et tagada põhimõtte universaalsus olulise osana kollektiivse julgeoleku mudelist, mis põhineb mitmepoolsusel ja ÜRO ülimuslikkusel ning on seotud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tugevdamisega; tuletada meelde, et kaitsekohustus sisaldab ka kohustust võidelda karistamatusega;

| c) | toetada ÜRO peasekretäri jõupingutusi kaitsekohustuse põhimõtte tähtsustamiseks ja selle mõju paremaks mõistmiseks ning teha koostööd teiste ÜRO liikmetega, kes soovivad suurendada rahvusvahelise kogukonna ennetus- ja reageerimissuutlikkust seoses massiliste ja julmade kuritegudega, mis käivad kaitsekohustuse põhimõtte alla; |
| --- | --- |

c)

toetada ÜRO peasekretäri jõupingutusi kaitsekohustuse põhimõtte tähtsustamiseks ja selle mõju paremaks mõistmiseks ning teha koostööd teiste ÜRO liikmetega, kes soovivad suurendada rahvusvahelise kogukonna ennetus- ja reageerimissuutlikkust seoses massiliste ja julmade kuritegudega, mis käivad kaitsekohustuse põhimõtte alla;

| d) | kutsuda ÜRO Julgeolekunõukogu üles arvestama Brasiilia ettepanekuga kaitsmisega kaasneva vastutuse kohta, et tagada kaitsekohustuse põhimõtte kõige tulemuslikum rakendamine, mis tekitaks võimalikult vähe kahju, ning aidata välja töötada vajalikke kriteeriume, mida tuleb eelkõige kaitsekohustuse kolmanda samba rakendamisel järgida, kaasa arvatud igasuguse sekkumise ulatuse ja kestuse proportsionaalsus, tagajärgede põhjalik tasakaalustatus, poliitiliste eesmärkide eelnev selgus ja sekkumise põhjenduste läbipaistvus; arvestades, et selliste kriteeriumide väljatöötamine võib anda tagatisi, mis võivad kaitsekohustuse doktriini kohaldatavuses veenda riike, kes praegu on selle suhtes tõrjuval seisukohal, tuleks antud volituste järelevalve ja läbivaatamise korda tugevdada, selle ülesandega võiksid teiste seas tegeleda ÜRO peasekretäri erinõunikud genotsiidi vältimise ja kaitsekohustuse küsimustes ning ÜRO inimõiguste ülemvolinik, ning seda tuleks teha „õiglaselt, kaalutletult ja professionaalselt, ilma poliitilise sekkumise ja topeltstandarditeta” (18); |
| --- | --- |

d)

kutsuda ÜRO Julgeolekunõukogu üles arvestama Brasiilia ettepanekuga kaitsmisega kaasneva vastutuse kohta, et tagada kaitsekohustuse põhimõtte kõige tulemuslikum rakendamine, mis tekitaks võimalikult vähe kahju, ning aidata välja töötada vajalikke kriteeriume, mida tuleb eelkõige kaitsekohustuse kolmanda samba rakendamisel järgida, kaasa arvatud igasuguse sekkumise ulatuse ja kestuse proportsionaalsus, tagajärgede põhjalik tasakaalustatus, poliitiliste eesmärkide eelnev selgus ja sekkumise põhjenduste läbipaistvus; arvestades, et selliste kriteeriumide väljatöötamine võib anda tagatisi, mis võivad kaitsekohustuse doktriini kohaldatavuses veenda riike, kes praegu on selle suhtes tõrjuval seisukohal, tuleks antud volituste järelevalve ja läbivaatamise korda tugevdada, selle ülesandega võiksid teiste seas tegeleda ÜRO peasekretäri erinõunikud genotsiidi vältimise ja kaitsekohustuse küsimustes ning ÜRO inimõiguste ülemvolinik, ning seda tuleks teha „õiglaselt, kaalutletult ja professionaalselt, ilma poliitilise sekkumise ja topeltstandarditeta” (18);

| e) | teha koostöös liikmesriikide ja meie rahvusvaheliste partneritega järeldused kogemustest, mis on saadud kaitsekohustuse rakendamisest Liibüas, ja praegusest suutmatusest võtta meetmeid Süürias; |
| --- | --- |

e)

teha koostöös liikmesriikide ja meie rahvusvaheliste partneritega järeldused kogemustest, mis on saadud kaitsekohustuse rakendamisest Liibüas, ja praegusest suutmatusest võtta meetmeid Süürias;

| f) | teha ettepanek ÜRO Julgeolekunõukogu viiele alalisele liikmele võtta vastu vabatahtlik käitumisjuhend, millega piirataks vetoõiguse kasutamist genotsiidi, sõjakuritegude, etnilise puhastuse või inimsusevastaste kuritegude puhul; |
| --- | --- |

f)

teha ettepanek ÜRO Julgeolekunõukogu viiele alalisele liikmele võtta vastu vabatahtlik käitumisjuhend, millega piirataks vetoõiguse kasutamist genotsiidi, sõjakuritegude, etnilise puhastuse või inimsusevastaste kuritegude puhul;

| g) | arendada suhteid ELi piirkondlike partneritega, et määrata selgemalt kindlaks piirkondlike ja kohalike organisatsioonide roll kaitsekohustuse kohaldamisel; |
| --- | --- |

g)

arendada suhteid ELi piirkondlike partneritega, et määrata selgemalt kindlaks piirkondlike ja kohalike organisatsioonide roll kaitsekohustuse kohaldamisel;

| h) | töötada selle nimel, et kaitsekohustusest saaks rahvusvahelise õiguse uus norm, mille kohaldamisala vastaks ÜRO liikmesriikide kokkuleppele 2005. aasta tippkohtumisel; |
| --- | --- |

h)

töötada selle nimel, et kaitsekohustusest saaks rahvusvahelise õiguse uus norm, mille kohaldamisala vastaks ÜRO liikmesriikide kokkuleppele 2005. aasta tippkohtumisel;

| i) | anda julgeolekunõukogule teada, et praegu normiks kujuneva kaitsekohustuse sätestamine rahvusvahelise õigus normina ei piira julgeolekunõukogu otsustusõigust; |
| --- | --- |

i)

anda julgeolekunõukogule teada, et praegu normiks kujuneva kaitsekohustuse sätestamine rahvusvahelise õigus normina ei piira julgeolekunõukogu otsustusõigust;

| j) | aidata ÜRO tasandil tugevdada raamistikku ja suutlikkust seoses vahendamise, kahetasandilise diplomaatia ning parimate tavade vahetamisega, mis puudutab tekkivate konfliktide rahumeelset lahendamist, pingelõdvendust ja varajase hoiatuse süsteeme, milleks on näiteks poliitikaosakonna vahendamise tugiüksus; tugevdada nende kahe ÜRO peasekretäri erinõuniku ametkonda, kes tegelevad genotsiidi vältimise ja kaitsekohustuse küsimustega; kaasata kaitsekohustuse üle toimuvasse arutellu inimõiguste nõukogu; |
| --- | --- |

j)

aidata ÜRO tasandil tugevdada raamistikku ja suutlikkust seoses vahendamise, kahetasandilise diplomaatia ning parimate tavade vahetamisega, mis puudutab tekkivate konfliktide rahumeelset lahendamist, pingelõdvendust ja varajase hoiatuse süsteeme, milleks on näiteks poliitikaosakonna vahendamise tugiüksus; tugevdada nende kahe ÜRO peasekretäri erinõuniku ametkonda, kes tegelevad genotsiidi vältimise ja kaitsekohustuse küsimustega; kaasata kaitsekohustuse üle toimuvasse arutellu inimõiguste nõukogu;

| k) | tagada, et koostöös ELi liikmesriikidega, kes on ÜRO Julgeolekunõukogus esindatud, ja kõigi rahvusvaheliste partneritega kantaks hoolt selle eest, et kaitsekohustuse põhimõtte võimalik edasiarendamine toimuks täielikus kooskõlas rahvusvahelise humanitaarõigusega, ning toetada ja jälgida humanitaarõiguse täielikku järgimist kaitsekohustuse rakendamisel tulevikus; |
| --- | --- |

k)

tagada, et koostöös ELi liikmesriikidega, kes on ÜRO Julgeolekunõukogus esindatud, ja kõigi rahvusvaheliste partneritega kantaks hoolt selle eest, et kaitsekohustuse põhimõtte võimalik edasiarendamine toimuks täielikus kooskõlas rahvusvahelise humanitaarõigusega, ning toetada ja jälgida humanitaarõiguse täielikku järgimist kaitsekohustuse rakendamisel tulevikus;

| l) | käsitleda ELi liikmesuse küsimust ÜRO Julgeolekunõukogus ning ÜRO mandaadi alusel toimuvate ÜVJP missioonide rahastamist ühenduse eelarvest; |
| --- | --- |

l)

käsitleda ELi liikmesuse küsimust ÜRO Julgeolekunõukogus ning ÜRO mandaadi alusel toimuvate ÜVJP missioonide rahastamist ühenduse eelarvest;

| m) | kaasata kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1325 ja 1820 kõikidesse konflikti ennetamise, leevendamise ja lahendamise meetmetesse varasemast rohkem naisjuhte ja -organisatsioone; |
| --- | --- |

m)

kaasata kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1325 ja 1820 kõikidesse konflikti ennetamise, leevendamise ja lahendamise meetmetesse varasemast rohkem naisjuhte ja -organisatsioone;

| n) | töötada koos ÜROga selle nimel, et kaitsekohustuse rakendamist nõudvate kõige raskemate kuritegude korral luua selge seos kaitsekohustuse rakendamise ja karistamatusevastase võitluse vahel; |
| --- | --- |

n)

töötada koos ÜROga selle nimel, et kaitsekohustuse rakendamist nõudvate kõige raskemate kuritegude korral luua selge seos kaitsekohustuse rakendamise ja karistamatusevastase võitluse vahel;

| 3. | kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles:






  a) | esitama Euroopa Parlamendi väliskomisjonile käesoleva soovituse vastuvõtmisele järgneva kuue kuu jooksul konkreetse tegevuskava parlamendi ettepanekute järelmeetmete kohta, tuues eelkõige esile kaitsekohustust käsitleva konsensuse saavutamiseks võetavad meetmed; |
| --- | --- | --- |

3.

kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles:

a)

esitama Euroopa Parlamendi väliskomisjonile käesoleva soovituse vastuvõtmisele järgneva kuue kuu jooksul konkreetse tegevuskava parlamendi ettepanekute järelmeetmete kohta, tuues eelkõige esile kaitsekohustust käsitleva konsensuse saavutamiseks võetavad meetmed;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ja teavitamise eesmärgil komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ja teavitamise eesmärgil komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikidele.

---

(1)  S/RES/1674.

(2)  A/RES/60/1.

(3)  http://www.un.org/secureworld/report3.pdf

(4)  A/59/2005.

(5)  A/63/677.

(6)  A/64/864.

(7)  A/65/877-S/2011/393.

(8)  A/66/874/-S/2012/578.

(9)  10170/2010.

(10)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(11)  ELT C 25, 30.1.2008, lk 1.

(12)  ELT C 380 E, 11.12.2012, lk 140.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0240.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0058.

(15)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 66.

(16)  ELT C 76 E, 25.3.2010, lk 61.

(17)  ÜRO peasekretäri 25. juuli 2012. aasta aruanne „Kaitsekohustus: õigeaegne ja otsustav reageerimine”, artikkel 51 (A/66/874-S/2012/578).

(18)  ÜRO peasekretäri 25. juuli 2012. aasta aruanne „Kaitsekohustus: õigeaegne ja otsustav reageerimine”, artikkel 51 (A/66/874-S/2012/578).

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 16. aprill 2013

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/97 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/97

---

P7_TA(2013)0106

Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta otsus Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2012/2326(IMM))

(2016/C 045/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Austria Vabariigi alaline esindaja Euroopa Liidu juures edastas 27. juunil 2012. aastal seoses Viini prokuratuuris menetluses oleva kohtuasjaga ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 12. detsembril 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Austria Vabariigi alaline esindaja Euroopa Liidu juures edastas 27. juunil 2012. aastal seoses Viini prokuratuuris menetluses oleva kohtuasjaga ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 12. detsembril 2012. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Hans-Peter Martini 20. veebruaril 2013 ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Hans-Peter Martini 20. veebruaril 2013 ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. oktoobri 2008. aasta, 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ja 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. oktoobri 2008. aasta, 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ja 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta otsust Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta otsust Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2),

| — | võttes arvesse Austria põhiseaduse artiklit 57, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Austria põhiseaduse artiklit 57,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0106/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0106/2013),

| A. | arvestades, et Viini prokuratuuri taotluse alusel, mis edastati 29. aprillil 2011. aastal ja millest anti teada täiskogu istungil 12. mail 2011. aastal, otsustas Euroopa Parlament 13. septembril 2011. aastal Euroopa Parlamendi liikmelt Hans-Peter Martinilt puutumatuse ära võtta seoses erakonna vahendite väärkasutamisest tulenevate väidetavate süütegudega, mille suhtes kohaldatakse erakonnaseaduse § 2b; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Viini prokuratuuri taotluse alusel, mis edastati 29. aprillil 2011. aastal ja millest anti teada täiskogu istungil 12. mail 2011. aastal, otsustas Euroopa Parlament 13. septembril 2011. aastal Euroopa Parlamendi liikmelt Hans-Peter Martinilt puutumatuse ära võtta seoses erakonna vahendite väärkasutamisest tulenevate väidetavate süütegudega, mille suhtes kohaldatakse erakonnaseaduse § 2b;

| B. | arvestades, et Viini prokuratuur on nüüd esitanud taotluse Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise pikendamiseks, et läbi viia tema suhtes eeluurimine, sest esitatud on uusi süüdistusi, mis puudutavad eelkõige väidetavat pettust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Viini prokuratuur on nüüd esitanud taotluse Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise pikendamiseks, et läbi viia tema suhtes eeluurimine, sest esitatud on uusi süüdistusi, mis puudutavad eelkõige väidetavat pettust;

| C. | arvestades, et Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise pikendamine on eelkõige seotud väidetava suure pettuse juhtumiga, mille suhtes kohaldatakse Austria kriminaalkoodeksi § 146 ja § 147 lõiget 3; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise pikendamine on eelkõige seotud väidetava suure pettuse juhtumiga, mille suhtes kohaldatakse Austria kriminaalkoodeksi § 146 ja § 147 lõiget 3;

| D. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| E. | arvestades, et Austria põhiseaduse artikli 57 lõike 2 kohaselt võib Rahvusnõukogu liikmeid vahistada kuriteo korral ainult Rahvusnõukogu nõusolekul, v.a juhul, kui nad tabatakse õigusrikkumiselt, ja arvestades, et ka Rahvusnõukogu liikmete kodu läbiotsimiseks on vaja Rahvusnõukogu nõusolekut; arvestades, et Austria põhiseaduse artikli 57 lõike 3 kohaselt ei tohi Rahvusnõukogu liikmete suhtes võtta süüteoga seotud ametlikke meetmeid ilma Rahvusnõukogu nõusolekuta, v.a juhul, kui on ilmne, et süütegu ei ole seotud parlamendiliikme poliitilise tegevusega, ja arvestades, et kui parlamendiliige või kolmandik asjaomase alalise komisjoni liikmetest seda taotleb, siis peab asjaomane asutus taotlema selle sätte kohaselt Rahvusnõukogult otsust selle kohta, kas selline seos on olemas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Austria põhiseaduse artikli 57 lõike 2 kohaselt võib Rahvusnõukogu liikmeid vahistada kuriteo korral ainult Rahvusnõukogu nõusolekul, v.a juhul, kui nad tabatakse õigusrikkumiselt, ja arvestades, et ka Rahvusnõukogu liikmete kodu läbiotsimiseks on vaja Rahvusnõukogu nõusolekut; arvestades, et Austria põhiseaduse artikli 57 lõike 3 kohaselt ei tohi Rahvusnõukogu liikmete suhtes võtta süüteoga seotud ametlikke meetmeid ilma Rahvusnõukogu nõusolekuta, v.a juhul, kui on ilmne, et süütegu ei ole seotud parlamendiliikme poliitilise tegevusega, ja arvestades, et kui parlamendiliige või kolmandik asjaomase alalise komisjoni liikmetest seda taotleb, siis peab asjaomane asutus taotlema selle sätte kohaselt Rahvusnõukogult otsust selle kohta, kas selline seos on olemas;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikkel 9 ega Austria põhiseaduse artikkel 57 ei takista Hans-Peter Martinilt puutumatuse äravõtmist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikkel 9 ega Austria põhiseaduse artikkel 57 ei takista Hans-Peter Martinilt puutumatuse äravõtmist;

| G. | arvestades, et seetõttu on kõnealuse juhul soovitatav parlamendiliikme puutumatus ära võtta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et seetõttu on kõnealuse juhul soovitatav parlamendiliikme puutumatus ära võtta;

| 1. | otsustab Hans-Peter Martini puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Hans-Peter Martini puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Austria pädevatele ametiasutustele ja Hans-Peter Martinile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Austria pädevatele ametiasutustele ja Hans-Peter Martinile.

---

(1)  Otsus kohtuasjas 12. mai 1964. aasta 101/63: Wagner vs. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 195; otsus kohtuasjas 10. juuli 1986. aasta 149/85: Wybot vs. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391; otsus kohtuasjas 15. oktoobri 2008. aasta T-345/05: Mote vs. Euroopa Parlament, EKL 2008, lk II-2849; otsus liidetud kohtuasjades 21. oktoobri 2008. aasta C-200/07 ja C-201/07: Marra vs. De Gregorio ja Clemente, EKL 2008, lk I-7929; otsus kohtuasjas 19. märtsi 2010. aasta T-42/06: Gollnisch vs. Euroopa Parlament ning otsus kohtuasjas 6. septembri 2011 aasta C-163/10: Patriciello, EKL 2010, lk II-1135.

(2)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 150.

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/98 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/98

---

P7_TA(2013)0107

Jürgen Creutzmanni puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta otsus Jürgen Creutzmanni puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2013/2016(IMM))

(2016/C 045/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Jürgen Creutzmanni puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 15. jaanuaril 2013. aastal Saksamaa Liitvabariigi justiitsministeerium seoses Frankenthali (Saksamaa) peaprokuratuuris menetluses oleva kohtuasjaga ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 17. jaanuaril 2013. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Jürgen Creutzmanni puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 15. jaanuaril 2013. aastal Saksamaa Liitvabariigi justiitsministeerium seoses Frankenthali (Saksamaa) peaprokuratuuris menetluses oleva kohtuasjaga ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 17. jaanuaril 2013. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Jürgen Creutzmanni ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Jürgen Creutzmanni ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ja 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ja 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Saksamaa põhiseaduse (Grundgesetz) artiklit 46, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa põhiseaduse (Grundgesetz) artiklit 46,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0107/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0107/2013),

| A. | arvestades, et Frankenthali (Saksamaa) peaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Jürgen Creutzmanni parlamendiliikme puutumatuse äravõtmist seoses uurimismenetluse alustamisega väidetava õiguserikkumise suhtes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Frankenthali (Saksamaa) peaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Jürgen Creutzmanni parlamendiliikme puutumatuse äravõtmist seoses uurimismenetluse alustamisega väidetava õiguserikkumise suhtes;

| B. | arvestades, et peaprokuröri taotlus on seotud kohtumenetlusega, mis käsitleb väidetavat õiguserikkumist Saksa karistusseadustiku § 229 kohaselt (kehavigastuste tekitamine ettevaatamatuse tõttu); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et peaprokuröri taotlus on seotud kohtumenetlusega, mis käsitleb väidetavat õiguserikkumist Saksa karistusseadustiku § 229 kohaselt (kehavigastuste tekitamine ettevaatamatuse tõttu);

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| D. | arvestades, et Saksa põhiseaduse (Grundgesetz) artikli 46 lõike 2 kohaselt võib parlamendiliiget süüteo eest vastutusele võtta ainult parlamendi nõusolekul, välja arvatud juhul, kui ta tabatakse õiguserikkumiselt või päev pärast seda, kui ta kõnealuse teo toime pani; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Saksa põhiseaduse (Grundgesetz) artikli 46 lõike 2 kohaselt võib parlamendiliiget süüteo eest vastutusele võtta ainult parlamendi nõusolekul, välja arvatud juhul, kui ta tabatakse õiguserikkumiselt või päev pärast seda, kui ta kõnealuse teo toime pani;

| E. | arvestades, et sellest järelduvalt peab Euroopa Parlament võtma Jürgen Creutzmannilt ära parlamendiliikme puutumatuse, kui kohtumenetlust tema suhtes jätkatakse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sellest järelduvalt peab Euroopa Parlament võtma Jürgen Creutzmannilt ära parlamendiliikme puutumatuse, kui kohtumenetlust tema suhtes jätkatakse;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikkel 9 ja Saksa põhiseaduse artikli 46 lõige 2 ei takista Jürgen Creutzmanni puutumatuse äravõtmist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikkel 9 ja Saksa põhiseaduse artikli 46 lõige 2 ei takista Jürgen Creutzmanni puutumatuse äravõtmist;

| G. | arvestades, et seetõttu on soovitatav kõnealuse juhtumi puhul parlamendiliikme puutumatus ära võtta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et seetõttu on soovitatav kõnealuse juhtumi puhul parlamendiliikme puutumatus ära võtta;

| 1. | otsustab Jürgen Creutzmanni puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Jürgen Creutzmanni puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Saksamaa Liitvabariigi pädevatele ametiasutustele ja Jürgen Creutzmannile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Saksamaa Liitvabariigi pädevatele ametiasutustele ja Jürgen Creutzmannile.

---

(1)  Kohtuasi 101/63 12. mai 1964. aasta: Wagner vs. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 195; kohtuasi 149/85 10. juuli 1986. aasta: Wybot vs. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391; kohtuasi T-345/05 15. oktoobri 2008. aasta: Mote vs. Euroopa Parlament, EKL 2008, lk II-2849; liidetud kohtuasjad C-200/07 ja C-201/07 21. oktoobri 2008. aasta: Marra vs. De Gregorio ja Clemente, EKL 2008, lk I-7929; kohtuasi T-42/06 19. märtsi 2010. aasta: Gollnisch vs. Euroopa Parlament, EKL 2010, lk II-1135 ning kohtuasi C-163/10 C: Patriciello (EKLis veel avaldamata).

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/99 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/99

---

P7_TA(2013)0108

Ewald Stadleri puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta otsus Ewald Stadleri puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2012/2239(IMM))

(2016/C 045/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Viini prokuratuuri 9. juulil 2012 esitatud taotlust Ewald Stadleri puutumatuse äravõtmise kohta seoses käimasoleva uurimismenetlusega, millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 10. septembril 2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Viini prokuratuuri 9. juulil 2012 esitatud taotlust Ewald Stadleri puutumatuse äravõtmise kohta seoses käimasoleva uurimismenetlusega, millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 10. septembril 2012,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Ewald Stadleri 20. veebruaril 2013 ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Ewald Stadleri 20. veebruaril 2013 ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Austria põhiseaduse (Bundesverfassungsgesetz) artiklit 57, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Austria põhiseaduse (Bundesverfassungsgesetz) artiklit 57,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ning 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ning 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0120/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0120/2013),

| A. | arvestades, et Viini prokuratuur on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Ewald Stadleri puutumatuse äravõtmist, et Austria ametiasutused saaksid Ewald Stadleri suhtes teostada vajalikke uurimisi ning võtta tema vastu õiguslikke meetmeid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Viini prokuratuur on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Ewald Stadleri puutumatuse äravõtmist, et Austria ametiasutused saaksid Ewald Stadleri suhtes teostada vajalikke uurimisi ning võtta tema vastu õiguslikke meetmeid;

| B. | arvestades, et Ewald Stadleri puutumatuse äravõtmine on seotud järgmiste väidetavate õigusrikkumistega: sundimise katse raskendavatel asjaoludel vastavalt Austria kriminaalkoodeksi paragrahvile 15, paragrahvi 105 lõikele 1 ja paragrahvi 106 lõike 1 punktile 1 ning valetunnistuse andmine vastavalt Austria kriminaalkoodeksi paragrahvi 288 lõikele 1; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Ewald Stadleri puutumatuse äravõtmine on seotud järgmiste väidetavate õigusrikkumistega: sundimise katse raskendavatel asjaoludel vastavalt Austria kriminaalkoodeksi paragrahvile 15, paragrahvi 105 lõikele 1 ja paragrahvi 106 lõike 1 punktile 1 ning valetunnistuse andmine vastavalt Austria kriminaalkoodeksi paragrahvi 288 lõikele 1;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileege ja immuniteete käsitleva protokolli artiklile 9 on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileege ja immuniteete käsitleva protokolli artiklile 9 on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| D. | arvestades, et vastavalt Austria põhiseaduse artikli 57 lõikele 2 tohib Austria Rahvusnõukogu (Nationalrat) liikmeid karistatava teo pärast vahistada vaid rahvusnõukogu nõusolekul, välja arvatud juhul, kui rahvusnõukogu liige tabatakse kuriteo sooritamiselt, ning arvestades, et rahvuskogu liikmete ruumide läbiotsimiseks on samuti vaja rahvusnõukogu nõusolekut; arvestades, et vastavalt Austria põhiseaduse artikli 57 lõikele 3 tohib rahvusnõukogu liiget karistatava teo pärast ilma rahvusnõukogu nõusolekuta ametlikult vastutusele võtta vaid siis, kui sellel teol ilmselt puudub seos tema poliitilise tegevusega, ning arvestades, et põhiseaduse sama sätte kohaselt peab vastav ametiasutus nõutama rahvusnõukogult otsuse selle kohta, kas niisugune seos on olemas või mitte, kui kõnealune rahvusnõukogu liige või üks kolmandik asjaomaste küsimustega tegeleva alalise komisjoni liikmetest seda nõuab; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastavalt Austria põhiseaduse artikli 57 lõikele 2 tohib Austria Rahvusnõukogu (Nationalrat) liikmeid karistatava teo pärast vahistada vaid rahvusnõukogu nõusolekul, välja arvatud juhul, kui rahvusnõukogu liige tabatakse kuriteo sooritamiselt, ning arvestades, et rahvuskogu liikmete ruumide läbiotsimiseks on samuti vaja rahvusnõukogu nõusolekut; arvestades, et vastavalt Austria põhiseaduse artikli 57 lõikele 3 tohib rahvusnõukogu liiget karistatava teo pärast ilma rahvusnõukogu nõusolekuta ametlikult vastutusele võtta vaid siis, kui sellel teol ilmselt puudub seos tema poliitilise tegevusega, ning arvestades, et põhiseaduse sama sätte kohaselt peab vastav ametiasutus nõutama rahvusnõukogult otsuse selle kohta, kas niisugune seos on olemas või mitte, kui kõnealune rahvusnõukogu liige või üks kolmandik asjaomaste küsimustega tegeleva alalise komisjoni liikmetest seda nõuab;

| E. | arvestades, et Ewald Stadleri puutumatus tuleb ära võtta, kui uurimismenetlust tema suhtes jätkatakse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Ewald Stadleri puutumatus tuleb ära võtta, kui uurimismenetlust tema suhtes jätkatakse;

| F. | arvestades, et Ewald Stadler on Euroopa Parlamendi liige alates 7. detsembrist 2011; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Ewald Stadler on Euroopa Parlamendi liige alates 7. detsembrist 2011;

| G. | arvestades, et Viini prokuratuur on Ewald Stadleri suhtes uurimist teostanud alates 2010. aasta märtsist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Viini prokuratuur on Ewald Stadleri suhtes uurimist teostanud alates 2010. aasta märtsist;

| H. | arvestades, et Euroopa Liidu privileege ja immuniteete käsitleva protokolli artikliga 9 ja Austria põhiseaduse artikliga 57 ei ole Ewald Stadleri puutumatuse äravõtmine välistatud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liidu privileege ja immuniteete käsitleva protokolli artikliga 9 ja Austria põhiseaduse artikliga 57 ei ole Ewald Stadleri puutumatuse äravõtmine välistatud;

| I. | arvestades, et seetõttu on soovitatav kõnealuse juhtumi puhul parlamendiliikme puutumatus ära võtta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et seetõttu on soovitatav kõnealuse juhtumi puhul parlamendiliikme puutumatus ära võtta;

| 1. | otsustab Ewald Stadleri puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Ewald Stadleri puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Austria Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Ewald Stadlerile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Austria Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Ewald Stadlerile.

---

(1)  Otsus kohtuasjas 101/63 12. mai 1964. aasta: Wagner vs. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 195, otsus kohtuasjas 149/85 10. juuli 1986. aasta: Wybot vs. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391, otsus kohtuasjas T-345/05 15.oktoobri 2008. aasta: Mote vs. Euroopa Parlament, EKL 2008, lk II-2849, otsus liidetud kohtuasjades C-200/07 ja C-201/07 21. oktoobri 2008. aasta: Marra vs. De Gregorio ja Clemente, EKL 2008, lk I-7929, otsus kohtuasjas T-42/06 19. märtsi 2010 aasta: Gollnisch vs. Euroopa Parlament, EKL 2010, lk II-1135 ning otsus kohtuasjas C-163/10 6. septembri 2011 aasta: Patriciello (EKLis seni avaldamata).

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/100 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/100

---

P7_TA(2013)0121

Häälte võrdne jagunemine hääletusel kohtuasja menetlusse sekkumise üle (kodukorra artikli 159 lõike 3 tõlgendamine)

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta otsus häälte võrdse jagunemise kohta hääletusel kohtuasja menetlusse sekkumise üle (kodukorra artikli 159 lõike 3 tõlgendamine)

(2016/C 045/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni esimehe 20. märtsi 2013. aasta kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni esimehe 20. märtsi 2013. aasta kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 211, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 211,

| 1. | võtab vastu kodukorra artikli 159 lõike 3 järgmise tõlgenduse:
  „Artikli 159 lõiget 3 tõlgendatakse selliselt, et kui hääled jagunevad võrdselt hääletusel artikli 128 lõike 4 kohase soovituse eelnõu üle mitte sekkuda Euroopa Liidu Kohtu menetluses olevasse kohtuasja, siis häälte võrdne jagunemine ei tähenda soovituse, et parlament peaks sellesse menetlusse sekkuma, vastuvõtmist. Sellisel juhul loetakse, et vastutav komisjon ei ole soovitust esitanud.” |
| --- | --- |

1.

võtab vastu kodukorra artikli 159 lõike 3 järgmise tõlgenduse:

„Artikli 159 lõiget 3 tõlgendatakse selliselt, et kui hääled jagunevad võrdselt hääletusel artikli 128 lõike 4 kohase soovituse eelnõu üle mitte sekkuda Euroopa Liidu Kohtu menetluses olevasse kohtuasja, siis häälte võrdne jagunemine ei tähenda soovituse, et parlament peaks sellesse menetlusse sekkuma, vastuvõtmist. Sellisel juhul loetakse, et vastutav komisjon ei ole soovitust esitanud.”

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 16. aprill 2013

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/102 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/102

---

P7_TA(2013)0103

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA) ***I

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) kohta (COM(2010)0521 – C7-0302/2010 – 2010/0275(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 045/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0521), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0521),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0302/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0302/2010),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. veebruari 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. veebruari 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 8. veebruari 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 8. veebruari 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A7-0056/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A7-0056/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 58.

---

P7_TC1-COD(2010)0275

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, mis käsitleb Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeametit (ENISA) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 460/2004

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 526/2013) lõplikule kujule).

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/103 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/103

---

P7_TA(2013)0104

Vaalaliste juhuslik püük ***I

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 812/2004, millega sätestatakse meetmed vaalaliste juhusliku püügi kohta püügipiirkondades, ja muudetakse määrust (EÜ) nr 88/98 (COM(2012)0447– C7-0213/2012 – 2012/0216(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 045/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0447), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0447),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0213/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0213/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. novembri 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. novembri 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0042/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0042/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P7_TC1-COD(2012)0216

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 812/2004, millega sätestatakse meetmed vaalaliste juhusliku püügi kohta püügipiirkondades, ja muudetakse määrust (EÜ) nr 88/98

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 812/2004 (2) antakse komisjonile volitused kõnealuse määruse mõne sätte rakendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 812/2004 (2) antakse komisjonile volitused kõnealuse määruse mõne sätte rakendamiseks.

| (2) | Lissaboni lepingu jõustumisest tulenevalt on vaja komisjonile määruse (EÜ) nr 812/2004 rakendamiseks antud volitused viia vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291. |
| --- | --- |

(2)

Lissaboni lepingu jõustumisest tulenevalt on vaja komisjonile määruse (EÜ) nr 812/2004 rakendamiseks antud volitused viia vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 812/2004

  Selleks, et tagada
  teatavate sätete kohaldamiseks

  tõhus muutmine vastavalt teaduse ja tehnika arengule,
  tuleks komisjonile anda volitused võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte seoses akustiliste hoiatusseadmete tehniliste nõuete ja kasutamistingimustega. [ME 1] |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 812/2004

  Selleks, et tagada
  teatavate sätete kohaldamiseks

  tõhus muutmine vastavalt teaduse ja tehnika arengule,
  tuleks komisjonile anda volitused võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte seoses akustiliste hoiatusseadmete tehniliste nõuete ja kasutamistingimustega. [ME 1]

| (4) | On eriti oluline, et komisjon viiks delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist ette valmistades läbi vajalikud konsultatsioonid, sealhulgas ka ekspertide tasemel. |
| --- | --- |

(4)

On eriti oluline, et komisjon viiks delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist ette valmistades läbi vajalikud konsultatsioonid, sealhulgas ka ekspertide tasemel.

| (5) | Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (6) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused määruse (EÜ) nr 812/2004 nende sätete rakendamiseks, milles käsitletakse liikmesriikide aruandekohustuste täitmise korda ja vormi, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (3). |
| --- | --- |

(6)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused määruse (EÜ) nr 812/2004 nende sätete rakendamiseks, milles käsitletakse liikmesriikide aruandekohustuste täitmise korda ja vormi, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (3).

| (6a) | Arvestades liikmesriikide kohustust võtta vajalikke meetmeid vaalaliste kindla kaitse süsteemi kehtestamiseks, määruse (EÜ) nr 812/2004 ning selle rakendamise puudujääke, millele on osutatud komisjoni teatises „Vaalaliste juhuslik püük kalapüügil”

   (4)

  ja ICESi vastavas teaduslikus nõuandes 2010. aastal, samuti nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ

   (5)

  („elupaikade direktiiv”) arvestamata jätmist, peaks komisjon esitama enne 2015. aasta lõppu seadusandliku ettepaneku üldise sidusa õigusraamistiku kohta, et tagada vaalaliste tõhus kaitse kõikide ohtude eest. [ME 2] |
| --- | --- |

(6a)

Arvestades liikmesriikide kohustust võtta vajalikke meetmeid vaalaliste kindla kaitse süsteemi kehtestamiseks, määruse (EÜ) nr 812/2004 ning selle rakendamise puudujääke, millele on osutatud komisjoni teatises „Vaalaliste juhuslik püük kalapüügil”

   (4)

  ja ICESi vastavas teaduslikus nõuandes 2010. aastal, samuti nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ

   (5)

  („elupaikade direktiiv”) arvestamata jätmist, peaks komisjon esitama enne 2015. aasta lõppu seadusandliku ettepaneku üldise sidusa õigusraamistiku kohta, et tagada vaalaliste tõhus kaitse kõikide ohtude eest. [ME 2]

| (7) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 812/2004 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 812/2004 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 812/2004 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Artikli 2 lõike 1 kohaldamisel kasutatavad akustilised hoiatusseadmed peavad vastama tehnilistele nõuetele ja kasutustingimustele. Kõnealused nõuded ja tingimused on määratletud II lisas. Komisjonile antakse õigus muuta II lisa delegeeritud õigusaktidega, mis on vastu võetud kooskõlas artikliga 8a, et kohandada kõnealust lisa tehnika ja teaduse arenguga.”; |
| --- | --- |

1)

Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Artikli 2 lõike 1 kohaldamisel kasutatavad akustilised hoiatusseadmed peavad vastama tehnilistele nõuetele ja kasutustingimustele. Kõnealused nõuded ja tingimused on määratletud II lisas. Komisjonile antakse õigus muuta II lisa delegeeritud õigusaktidega, mis on vastu võetud kooskõlas artikliga 8a, et kohandada kõnealust lisa tehnika ja teaduse arenguga.”;

| 1a) | Artiklile 7 lisatakse järgmine lõige:




  „3.
     
  Komisjon annab enne 2015. aasta lõppu hinnangu käesoleva määrusega kehtestatud meetmete tõhususele ning esitab seadusandliku ettepaneku üldise sidusa õigusraamistiku kohta vaalaliste tõhusa kaitse tagamiseks.”; [ME 3] |
| --- | --- |

1a)

Artiklile 7 lisatakse järgmine lõige:

„3.
     
  Komisjon annab enne 2015. aasta lõppu hinnangu käesoleva määrusega kehtestatud meetmete tõhususele ning esitab seadusandliku ettepaneku üldise sidusa õigusraamistiku kohta vaalaliste tõhusa kaitse tagamiseks.”; [ME 3]

| 2) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8


  Rakendamine

  Üksikasjalikud eeskirjad artikli 6 kohase aruandmise korra ja vormi kohta võib kehtestada rakendusaktidega, mis on vastu võetud artikli 8b lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.”; |
| --- | --- |

2)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Rakendamine

Üksikasjalikud eeskirjad artikli 6 kohase aruandmise korra ja vormi kohta võib kehtestada rakendusaktidega, mis on vastu võetud artikli 8b lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.”;

| 3) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 8a


  Delegeeritud volituste rakendamine

  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Artikli 3 lõikes 1 osutatud õigus delegeeritakse

  võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse
  komisjonile määramata ajaks

  kolmeks aastaks alates ...

   (*).
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kolmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist
  . [ME 4]

  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 1 osutatud delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Artikli 3 lõike 1 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti neile teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne kõnealuse tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse kõnealust tähtaega kahe kuu võrra.

  Artikkel 8b


  Komiteemenetlus

  1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 kohaselt loodud kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee. Kõnealune komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (**) tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

  (*)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.
  "


  (**)  ELT L 55, 28.2.2011, lk.13.”." |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 8a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 3 lõikes 1 osutatud õigus delegeeritakse

  võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse
  komisjonile määramata ajaks

  kolmeks aastaks alates ...

   (*).
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kolmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist
  . [ME 4]

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 1 osutatud delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 3 lõike 1 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti neile teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne kõnealuse tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse kõnealust tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 8b

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 kohaselt loodud kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee. Kõnealune komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (**) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

(*)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.
  "

(**)  ELT L 55, 28.2.2011, lk.13.”."

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seisukoht.

1

(2)  ELT L 150, 30.4.2004, lk 12.

2

(3)  ELT L 55, 28.2.2011, lk.13.

3

(4)  
  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule – Vaalaliste juhuslik püük kalapüügil: aruanne nõukogu määruse (EÜ) nr 812/2004 teatavate sätete rakendamise kohta ning seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abarate kasutamisel Läänemere vaalalistele avaldatava mõju teadusliku hindamise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2187/2005 (COM(2009)0368).

4

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule – Vaalaliste juhuslik püük kalapüügil: aruanne nõukogu määruse (EÜ) nr 812/2004 teatavate sätete rakendamise kohta ning seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abarate kasutamisel Läänemere vaalalistele avaldatava mõju teadusliku hindamise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2187/2005 (COM(2009)0368).

(5)  
  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

5

Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/106 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/106

---

P7_TA(2013)0105

ELi-Mauritiuse kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ***

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahel kalandusalase partnerluslepingu ja protokolli (millega määratakse kindlaks partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta (13501/2012 – C7–0007/2013 – 2012/0215(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 045/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13501/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13501/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu ja protokolli (millega määratakse kindlaks partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) projekti (13503/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu ja protokolli (millega määratakse kindlaks partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) projekti (13503/2012),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0007/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0007/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ja eelarvekomisjoni arvamust (A7-0127/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ja eelarvekomisjoni arvamust (A7-0127/2013),

| 1. | annab nõusoleku lepingu ja protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu ja protokolli sõlmimiseks;

| 2. | palub komisjonil edastada Euroopa Parlamendile lepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomitee koosolekute protokollid ja järeldused, samuti protokolli artiklis 3 osutatud mitmeaastane valdkondlik programm ja vastavad iga-aastased hindamised; palub komisjonil hõlbustada Euroopa Parlamendi esindajate osalemist ühiskomitee koosolekutel vaatlejatena; palub, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule protokolli viimasel kehtivusaastal ja enne, kui alustatakse läbirääkimisi selle pikendamiseks, protokolli täitmise täieliku hindamisaruande, piiramata asjatult nimetatud dokumendi kättesaadavust; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil edastada Euroopa Parlamendile lepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomitee koosolekute protokollid ja järeldused, samuti protokolli artiklis 3 osutatud mitmeaastane valdkondlik programm ja vastavad iga-aastased hindamised; palub komisjonil hõlbustada Euroopa Parlamendi esindajate osalemist ühiskomitee koosolekutel vaatlejatena; palub, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule protokolli viimasel kehtivusaastal ja enne, kui alustatakse läbirääkimisi selle pikendamiseks, protokolli täitmise täieliku hindamisaruande, piiramata asjatult nimetatud dokumendi kättesaadavust;

| 3. | palub nõukogul ja komisjonil oma vastavate volituste piires teavitada Euroopa Parlamenti viivitamata ja täielikult uue protokolli ja selle pikendamisega seotud menetluste kõigil etappidel vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikele 2 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul ja komisjonil oma vastavate volituste piires teavitada Euroopa Parlamenti viivitamata ja täielikult uue protokolli ja selle pikendamisega seotud menetluste kõigil etappidel vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikele 2 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Mauritiuse Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Mauritiuse Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/106 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/106

---

P7_TA(2013)0109

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond: taotlus EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA, Itaalia) (COM(2013)0090 – C7-0046/2013 – 2013/2032(BUD))

(2016/C 045/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0090 – C7-0046/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0090 – C7-0046/2013),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1) (17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1) (17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0111/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0111/2013),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009. aastal kuni 30. detsembrini 2011. aastal esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009. aastal kuni 30. detsembrini 2011. aastal esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Itaalia esitas taotluse EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni, et saada fondist rahalist toetust seoses töötajate koondamisega Itaalia ettevõttest Antonio Merloni SpA, taotledes abi 1 517 koondatud töötajale, kelle kõigi puhul taotletakse fondi kaasrahastamist neljakuulise vaatlusperioodi jooksul 23. augustist 2011 aastal ja 23. detsembrini 2011. aastal; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Itaalia esitas taotluse EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni, et saada fondist rahalist toetust seoses töötajate koondamisega Itaalia ettevõttest Antonio Merloni SpA, taotledes abi 1 517 koondatud töötajale, kelle kõigi puhul taotletakse fondi kaasrahastamist neljakuulise vaatlusperioodi jooksul 23. augustist 2011 aastal ja 23. detsembrini 2011. aastal;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud toetuskõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud toetuskõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Itaalial õigus saada kõnealuse määruse alusel rahalist toetust; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Itaalial õigus saada kõnealuse määruse alusel rahalist toetust;

| 2. | märgib kahetsusega, et Itaalia ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 29. detsembril 2011. aastal ning komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 20. veebruaril 2013. aastal; peab pikka 14-kuulist hindamisaega kahetsusväärseks; kutsub komisjoni üles viima lõpule hindamisetapi ja esitama lõpuks otsuse ettepanekud nelja ülejäänud 2011. aastal esitatud juhtumi kohta; |
| --- | --- |

2.

märgib kahetsusega, et Itaalia ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 29. detsembril 2011. aastal ning komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 20. veebruaril 2013. aastal; peab pikka 14-kuulist hindamisaega kahetsusväärseks; kutsub komisjoni üles viima lõpule hindamisetapi ja esitama lõpuks otsuse ettepanekud nelja ülejäänud 2011. aastal esitatud juhtumi kohta;

| 3. | märgib, et kodumasinate tootja Antonio Merloni SpA tehased asusid Marche ja Umbria maakondades Itaalias ja eelkõige Ancona ja Perugia provintsides; märgib, et 2002. aastal ELi suuruselt viies kodumasinate tootja Antonio Merloni SpA muutis müügistrateegiat ja hakkas 2006. aastal müüma tooteid otse oma kaubamärkide all; märgib, et ülemaailmse majanduskriisi puhkemise tagajärjel sattus ettevõte rahalistesse raskustesse, mida halvendas veelgi finantskrediidi juurdepääsutingimuste ootamatu karmistumine; märgib, et tootmismahu vähenemine, mis järgis Euroopas valitsevat langustrendi, koos rahaliste piirangutega viis Antonio Merloni SpA äritegevuse lõpetamiseni; märgib, et kokku koondati 2 217 töötajat, kellest 700 läks tööle ettevõttesse QA Group SpA; märgib, et seega hõlmab kõnealune taotlus 1 517 töötajat, kes kaotasid töö Antonio Merloni SpA tegevuse lõpetamise tõttu; |
| --- | --- |

3.

märgib, et kodumasinate tootja Antonio Merloni SpA tehased asusid Marche ja Umbria maakondades Itaalias ja eelkõige Ancona ja Perugia provintsides; märgib, et 2002. aastal ELi suuruselt viies kodumasinate tootja Antonio Merloni SpA muutis müügistrateegiat ja hakkas 2006. aastal müüma tooteid otse oma kaubamärkide all; märgib, et ülemaailmse majanduskriisi puhkemise tagajärjel sattus ettevõte rahalistesse raskustesse, mida halvendas veelgi finantskrediidi juurdepääsutingimuste ootamatu karmistumine; märgib, et tootmismahu vähenemine, mis järgis Euroopas valitsevat langustrendi, koos rahaliste piirangutega viis Antonio Merloni SpA äritegevuse lõpetamiseni; märgib, et kokku koondati 2 217 töötajat, kellest 700 läks tööle ettevõttesse QA Group SpA; märgib, et seega hõlmab kõnealune taotlus 1 517 töötajat, kes kaotasid töö Antonio Merloni SpA tegevuse lõpetamise tõttu;

| 4. | märgib, et Antonio Merloni SpA tunnistati maksejõuetuks juba 2008. aasta oktoobris ja selle varade müük ning 700 töötaja ülevõtmine lõppes alles 2011. aasta detsembris; märgib, Itaalia ametiasutused algatasid esimese taotluse fondist abi saamiseks 2009. aastal; taotlus tuli siiski uuesti esitada 2011. aasta lõpus, kuna töölised vabastati ametlikult töölt ales pärast varade müümist ja ametliku menetluse lõpetamist; |
| --- | --- |

4.

märgib, et Antonio Merloni SpA tunnistati maksejõuetuks juba 2008. aasta oktoobris ja selle varade müük ning 700 töötaja ülevõtmine lõppes alles 2011. aasta detsembris; märgib, Itaalia ametiasutused algatasid esimese taotluse fondist abi saamiseks 2009. aastal; taotlus tuli siiski uuesti esitada 2011. aasta lõpus, kuna töölised vabastati ametlikult töölt ales pärast varade müümist ja ametliku menetluse lõpetamist;

| 5. | tuletab meelde, et fond on juba toetanud kodumasinate tootmise sektoris koondatud töötajaid (juhtum EGF/2009/010 LT/Snaigė) (3); |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et fond on juba toetanud kodumasinate tootmise sektoris koondatud töötajaid (juhtum EGF/2009/010 LT/Snaigė) (3);

| 6. | toonitab asjaolu, et Ancona ja Perugia provintsides oli kriisieelsetel aastatel töötuse määr riigi keskmisest näitajast madalam; märgib, et 2009. aastal suurenes töötuse määr eelnenud aastaga võrreldes 40 %, kusjuures 2010. aastal jäi töötuse määr Perugias samaks ja vähenes Anconas, mille tingis pigem aktiivsuse määra vähenemine, mitte tööhõive suurenemine; märgib, et 2009. aastal vähenes piirkondlik SKP eelnenud aastaga võrreldes ligikaudu 3 % võrra ja tööstuse käive kahanes Marches 14,6 % võrra ning Umbrias 16,4 % võrra; märgib, et see tegevuse vähenemine viis selleni, et süsteemi Cassa Integrazione Guadagni (4) raames kompenseeritavate töötundide arv tootmissektoris suurenes Marches 368 % võrra ja Umbrias 444 % võrra; märgib, et kõnealuse taotlusega hõlmatud ettevõttes Antonio Merloni SpA toimunud 1 517 koondamist halvendasid olukorda veelgi; |
| --- | --- |

6.

toonitab asjaolu, et Ancona ja Perugia provintsides oli kriisieelsetel aastatel töötuse määr riigi keskmisest näitajast madalam; märgib, et 2009. aastal suurenes töötuse määr eelnenud aastaga võrreldes 40 %, kusjuures 2010. aastal jäi töötuse määr Perugias samaks ja vähenes Anconas, mille tingis pigem aktiivsuse määra vähenemine, mitte tööhõive suurenemine; märgib, et 2009. aastal vähenes piirkondlik SKP eelnenud aastaga võrreldes ligikaudu 3 % võrra ja tööstuse käive kahanes Marches 14,6 % võrra ning Umbrias 16,4 % võrra; märgib, et see tegevuse vähenemine viis selleni, et süsteemi Cassa Integrazione Guadagni (4) raames kompenseeritavate töötundide arv tootmissektoris suurenes Marches 368 % võrra ja Umbrias 444 % võrra; märgib, et kõnealuse taotlusega hõlmatud ettevõttes Antonio Merloni SpA toimunud 1 517 koondamist halvendasid olukorda veelgi;

| 7. | väljendab heameelt asjaolu üle, et selleks, et töölised saaksid kiiret abi, otsustasid Itaalia ametiasutused algatada meetmete rakendamise 29. märtsil 2012. aastal, varakult enne lõpliku otsuse saamist esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta; taunib aga asjaolu, et fondi sekkumine oli võimalik üksnes peaaegu kolm ja pool aastat pärast seda, kui äriühing maksejõuetuks tunnistati; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt asjaolu üle, et selleks, et töölised saaksid kiiret abi, otsustasid Itaalia ametiasutused algatada meetmete rakendamise 29. märtsil 2012. aastal, varakult enne lõpliku otsuse saamist esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta; taunib aga asjaolu, et fondi sekkumine oli võimalik üksnes peaaegu kolm ja pool aastat pärast seda, kui äriühing maksejõuetuks tunnistati;

| 8. | märgib, et kaasrahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett hõlmab selliseid meetmeid 1 517 koondatud töötaja abistamiseks tööturule tagasipöördumisel nagu kutsenõustamine, abi töö otsimisel, ettevõtluse edendamine, kutseõpe ja kutseoskuste täiustamine, üle 50-aastaste juhendamine, tööotsingutoetus, töölevõtmise toetus, toetus transpordikulude katteks ja elukoha muutmisega kaasnevate kulude hüvitamine; |
| --- | --- |

8.

märgib, et kaasrahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett hõlmab selliseid meetmeid 1 517 koondatud töötaja abistamiseks tööturule tagasipöördumisel nagu kutsenõustamine, abi töö otsimisel, ettevõtluse edendamine, kutseõpe ja kutseoskuste täiustamine, üle 50-aastaste juhendamine, tööotsingutoetus, töölevõtmise toetus, toetus transpordikulude katteks ja elukoha muutmisega kaasnevate kulude hüvitamine;

| 9. | väljendab heameelt asjaolu üle, et fondi rahastatavate teenuste kooskõlastatud paketi kavandamisel konsulteeriti tööturu osapooltega ja et need meetmed kuuluvad majandusministeeriumi ja asjaomaste piirkondade poolt alla kirjutatud sotsiaalkavasse Accordo di Programma ning et fondilt saadava toetuse kasutamise järelevalvet teeb koordineeriv rühm; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt asjaolu üle, et fondi rahastatavate teenuste kooskõlastatud paketi kavandamisel konsulteeriti tööturu osapooltega ja et need meetmed kuuluvad majandusministeeriumi ja asjaomaste piirkondade poolt alla kirjutatud sotsiaalkavasse Accordo di Programma ning et fondilt saadava toetuse kasutamise järelevalvet teeb koordineeriv rühm;

| 10. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi, ning kui oluline on võrdne juurdepääs fondile töölepingu liigist ja töösuhtest olenemata; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate tasemele ja vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi, ning kui oluline on võrdne juurdepääs fondile töölepingu liigist ja töösuhtest olenemata; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate tasemele ja vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale;

| 11. | palub komisjonil näidata tulevastes ettepanekutes üksikasjalikumalt ära vautšeri alusel antava koolituse liigid ja selle, millises sektoris võiksid töötajad tõenäoliselt tööd leida ning kas pakutav koolitus on kooskõlas majanduse tulevikuväljavaadete ning koondamistest mõjutatud piirkondade tööturu vajadustega; väljendab heameelt selle üle, et vautšer on mõeldud kasutamiseks ainult seoses töötaja tööturule naasmise kooskõlastatud strateegiaga; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil näidata tulevastes ettepanekutes üksikasjalikumalt ära vautšeri alusel antava koolituse liigid ja selle, millises sektoris võiksid töötajad tõenäoliselt tööd leida ning kas pakutav koolitus on kooskõlas majanduse tulevikuväljavaadete ning koondamistest mõjutatud piirkondade tööturu vajadustega; väljendab heameelt selle üle, et vautšer on mõeldud kasutamiseks ainult seoses töötaja tööturule naasmise kooskõlastatud strateegiaga;

| 12. | kutsub Itaalia ametiasutusi üles kasutama fondi toetust kogu selle võimaluste piires ja julgustama võimalikult paljusid töötajaid meetmetes osalema; tuletab meelde, et fondi varasemate sekkumiste puhul Itaalias jäi eelarve täitmine peamiselt väikese osalemismäära tõttu suhteliselt madalaks; |
| --- | --- |

12.

kutsub Itaalia ametiasutusi üles kasutama fondi toetust kogu selle võimaluste piires ja julgustama võimalikult paljusid töötajaid meetmetes osalema; tuletab meelde, et fondi varasemate sekkumiste puhul Itaalias jäi eelarve täitmine peamiselt väikese osalemismäära tõttu suhteliselt madalaks;

| 13. | väljendab heameelt asjaolu üle, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketis on moodul üle 50-aastaste juhendamiseks, mis on mõeldud vanematele töötajatele, kes moodustavad 12 % sihtrühma kuuluvatest töötajatest; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt asjaolu üle, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketis on moodul üle 50-aastaste juhendamiseks, mis on mõeldud vanematele töötajatele, kes moodustavad 12 % sihtrühma kuuluvatest töötajatest;

| 14. | väljendab heameelt asjaolu üle, et elukohaga seotud kulude hüvitist makstakse välja vaid ühekordselt vastavaid kulusid tõendavate dokumentide alusel; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt asjaolu üle, et elukohaga seotud kulude hüvitist makstakse välja vaid ühekordselt vastavaid kulusid tõendavate dokumentide alusel;

| 15. | võtab teadmises asjaolu, et kokku 7 451 972 euro suuruse maksumusega teenustepaketist on 5 684 000 eurot mõeldud eri finantsstiimuliteks ja hüvitiste maksmiseks, sealhulgas koondatud töötajate liikuvuse kergendamiseks; soovitab, et fondi vahendite edaspidise kasutuselevõtmise korral tuleks eraldada proportsionaalne summa koolitusega seotud meetmeteks; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmises asjaolu, et kokku 7 451 972 euro suuruse maksumusega teenustepaketist on 5 684 000 eurot mõeldud eri finantsstiimuliteks ja hüvitiste maksmiseks, sealhulgas koondatud töötajate liikuvuse kergendamiseks; soovitab, et fondi vahendite edaspidise kasutuselevõtmise korral tuleks eraldada proportsionaalne summa koolitusega seotud meetmeteks;

| 16. | juhib tähelepanu asjaolule, et suurima osa individuaalsete teenuste kuludest moodustab tööotsingutoetus (2 000 eurot töötaja kohta fondi meetmetes osalemise päevade eest), mis on lihtsustamise eesmärgil samaväärne Itaalias makstava päevarahaga (CIGS); kordab seetõttu, et fondi toetust tuleks peamiselt kasutada koolitusprogrammideks, mitte siseriikliku õiguse kohaselt liikmesriikide vastutusalasse kuuluvate rahaliste hüvitiste otseseks asendamiseks; soovitab fondi edaspidisel kasutusele võtmisel selliseid meetmeid tõkestada; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu asjaolule, et suurima osa individuaalsete teenuste kuludest moodustab tööotsingutoetus (2 000 eurot töötaja kohta fondi meetmetes osalemise päevade eest), mis on lihtsustamise eesmärgil samaväärne Itaalias makstava päevarahaga (CIGS); kordab seetõttu, et fondi toetust tuleks peamiselt kasutada koolitusprogrammideks, mitte siseriikliku õiguse kohaselt liikmesriikide vastutusalasse kuuluvate rahaliste hüvitiste otseseks asendamiseks; soovitab fondi edaspidisel kasutusele võtmisel selliseid meetmeid tõkestada;

| 17. | võtab teadmiseks suhteliselt suure töölevõtmise toetuse (5 000 eurot töötaja kohta); väljendab heameelt asjaolu üle, et selliseid meetmeid kohaldatakse vaid tööandjate suhtes, kes tagavad sihtrühma kuuluvatele töötajatele alalised töölepingud, ning ootab, et komisjon esitaks asjakohase teabe nende töötajate lepingutingimuste kohta; |
| --- | --- |

17.

võtab teadmiseks suhteliselt suure töölevõtmise toetuse (5 000 eurot töötaja kohta); väljendab heameelt asjaolu üle, et selliseid meetmeid kohaldatakse vaid tööandjate suhtes, kes tagavad sihtrühma kuuluvatele töötajatele alalised töölepingud, ning ootab, et komisjon esitaks asjakohase teabe nende töötajate lepingutingimuste kohta;

| 18. | märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine; |
| --- | --- |

18.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine;

| 19. | palub osalevatel institutsioonidel teha vajalikke parandusi menetlus- ja eelarvekorras, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi nõudmisele kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse eesmärgiga esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse täiendavaid parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

19.

palub osalevatel institutsioonidel teha vajalikke parandusi menetlus- ja eelarvekorras, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi nõudmisele kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse eesmärgiga esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse täiendavaid parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| 20. | toonitab, et on väga tähtis, et komisjon ja liikmesriigid teeksid head ja kiiret koostööd taotluste koostamisel peatselt vastu võetava fondi uue määruse kohaselt; |
| --- | --- |

20.

toonitab, et on väga tähtis, et komisjon ja liikmesriigid teeksid head ja kiiret koostööd taotluste koostamisel peatselt vastu võetava fondi uue määruse kohaselt;

| 21. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab rolli, mida fond võib täita koondatud töötajate tööturule tagasi pöördumisel; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab rolli, mida fond võib täita koondatud töötajate tööturule tagasi pöördumisel;

| 22. | toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada see, et fond toetaks konkreetsete koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

22.

toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada see, et fond toetaks konkreetsete koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 23. | tunneb heameelt selle üle, et vastavalt Euroopa Parlamendi nõudmistele on 2013. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro ulatuses maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad, ning et fondile tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et nii palju kui võimalik hoiduda assigneeringute ümberpaigutamisest muudelt eelarveridadelt – nagu varem on juhtunud –, sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

23.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt Euroopa Parlamendi nõudmistele on 2013. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro ulatuses maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad, ning et fondile tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et nii palju kui võimalik hoiduda assigneeringute ümberpaigutamisest muudelt eelarveridadelt – nagu varem on juhtunud –, sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 24. | peab kahetsusväärseks nõukogu otsust tühistada pärast 30. detsembrit 2011. aastat esitatud taotluste puhul kriisi tõttu tehtud erand, millega lubati lisaks töötajatele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse majanduskriisi tagajärjel, ning millega lubati suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; palub nõukogul see meede viivitamata uuesti kasutusele võtta; |
| --- | --- |

24.

peab kahetsusväärseks nõukogu otsust tühistada pärast 30. detsembrit 2011. aastat esitatud taotluste puhul kriisi tõttu tehtud erand, millega lubati lisaks töötajatele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse majanduskriisi tagajärjel, ning millega lubati suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; palub nõukogul see meede viivitamata uuesti kasutusele võtta;

| 25. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

25.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 26. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

26.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 27. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

27.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2010/202/EL (ELT L 88, 8.4.2010, lk 15).

(4)  CIG on Itaalia õigusaktidele tuginev süsteem, mille raames maksab riiklik sotsiaalkindlustuse instituut (Istituto Nazionale della Previdenza Sociale (INPS)) rahalist hüvitist töötajatele, kellega tööandja on ajutiselt töösuhte peatanud või kelle töötunde on vähendatud.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA, Itaalia)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus 2013/278/EL) lõplikule kujule).

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/110 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/110

---

P7_TA(2013)0110

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond – taotlus EGF/2011/016 IT/Agile, Itaalia

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/016 IT/Agile, Itaalia) (COM(2013)0120 – C7-0060/2013 – 2013/2049(BUD))

(2016/C 045/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0120 – C7-0060/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0120 – C7-0060/2013),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1) (17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1) (17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0133/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0133/2013),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks õigusnormid ja eelarvevahendid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks õigusnormid ja eelarvevahendid;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 kuni 30. detsembrini 2011 (k.a) esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 kuni 30. detsembrini 2011 (k.a) esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi olema dünaamiline, see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi olema dünaamiline, see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Itaalia esitas taotluse EGF/2011/016 IT/Agile, et saada fondist rahalist toetust seoses 1 257 töötaja koondamisega ettevõttest Agile S.r.l 22. septembrist 201122. detsembrini 2011 kestnud vaatlusperioodi jooksul, taotledes abi 856 koondatud töötajale, kelle puhul taotletakse fondi kaasrahastamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Itaalia esitas taotluse EGF/2011/016 IT/Agile, et saada fondist rahalist toetust seoses 1 257 töötaja koondamisega ettevõttest Agile S.r.l 22. septembrist 201122. detsembrini 2011 kestnud vaatlusperioodi jooksul, taotledes abi 856 koondatud töötajale, kelle puhul taotletakse fondi kaasrahastamist;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Itaalial õigus saada nimetatud määruse alusel rahalist toetust; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Itaalial õigus saada nimetatud määruse alusel rahalist toetust;

| 2. | märgib kahetsusega, et Itaalia ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 30. detsembril 2011. aastal ning Euroopa Komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 7. märtsil 2013. aastal; peab pikka 15-kuulist hindamisaega kahetsusväärseks; kutsub komisjoni üles viima hindamisetapi lõpule ja esitama lõpuks otsuse ettepanekud ülejäänud 2011. aastal esitatud juhtumite kohta; |
| --- | --- |

2.

märgib kahetsusega, et Itaalia ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 30. detsembril 2011. aastal ning Euroopa Komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 7. märtsil 2013. aastal; peab pikka 15-kuulist hindamisaega kahetsusväärseks; kutsub komisjoni üles viima hindamisetapi lõpule ja esitama lõpuks otsuse ettepanekud ülejäänud 2011. aastal esitatud juhtumite kohta;

| 3. | märgib, et Itaalia info- ja sidetehnoloogia valdkonna ettevõttes Agile S.r.l. toimunud 1 257 inimese koondamise põhjuseks olid infotehnoloogia sektori oodatust suurem langus ning majandus- ja finantskriisile järgnenud krediiditingimuste karmistamine, mis tekitasid ettevõttele lisakoormuse, millele ei suudetud leida kasumlikku lahendust, ja ettevõtte suhtes algatati 2010. aastal maksejõuetusmenetlus; |
| --- | --- |

3.

märgib, et Itaalia info- ja sidetehnoloogia valdkonna ettevõttes Agile S.r.l. toimunud 1 257 inimese koondamise põhjuseks olid infotehnoloogia sektori oodatust suurem langus ning majandus- ja finantskriisile järgnenud krediiditingimuste karmistamine, mis tekitasid ettevõttele lisakoormuse, millele ei suudetud leida kasumlikku lahendust, ja ettevõtte suhtes algatati 2010. aastal maksejõuetusmenetlus;

| 4. | tuletab meelde, et komisjon on juba varem tunnistanud, et info- ja sidetehnoloogia sektor on kriisi tõttu kannatada saanud, sest fond on toetanud Madalamaades info- ja sidetehnoloogia sektoris koondatud töötajaid (juhtum EGF/2010/012 Noord Holland) (3); |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et komisjon on juba varem tunnistanud, et info- ja sidetehnoloogia sektor on kriisi tõttu kannatada saanud, sest fond on toetanud Madalamaades info- ja sidetehnoloogia sektoris koondatud töötajaid (juhtum EGF/2010/012 Noord Holland) (3);

| 5. | rõhutab, et ettevõttes Agile toimunud koondamised mõjutavad peaaegu tervet Itaaliat ning asjaga on seotud 20st Itaalia maakonnast 12: Piemonte, Lombardia, Veneto, Emilia-Romagna, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Puglia, Basilica, Calabria ning Sitsiilia; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et ettevõttes Agile toimunud koondamised mõjutavad peaaegu tervet Itaaliat ning asjaga on seotud 20st Itaalia maakonnast 12: Piemonte, Lombardia, Veneto, Emilia-Romagna, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Puglia, Basilica, Calabria ning Sitsiilia;

| 6. | märgib, et ajavahemikul 2008–2010 tõusis Itaalia töötuse määr 6,8 %-lt 8,5 %-ni ning kaheksas maakonnas kaheteistkümnest nimetatust tõusis töötuse määr riigi keskmisest rohkem (1,9 %–2,6 % võrra); rõhutab asjaolu, et ettevõttes Agile toimunud koondamised raskendavad veelgi praegust pinevat olukorda tööhõives, eelkõige lõunapoolsetes piirkondades, kus on vähem väljavaateid majanduse paranemiseks; |
| --- | --- |

6.

märgib, et ajavahemikul 2008–2010 tõusis Itaalia töötuse määr 6,8 %-lt 8,5 %-ni ning kaheksas maakonnas kaheteistkümnest nimetatust tõusis töötuse määr riigi keskmisest rohkem (1,9 %–2,6 % võrra); rõhutab asjaolu, et ettevõttes Agile toimunud koondamised raskendavad veelgi praegust pinevat olukorda tööhõives, eelkõige lõunapoolsetes piirkondades, kus on vähem väljavaateid majanduse paranemiseks;

| 7. | väljendab heameelt asjaolu üle, et selleks, et töötajad saaksid kiiret abi, otsustasid Itaalia ametiasutused alustada individuaalsete meetmete rakendamist 15. märtsil 2012. aastal, varakult enne lõpliku otsuse saamist esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt asjaolu üle, et selleks, et töötajad saaksid kiiret abi, otsustasid Itaalia ametiasutused alustada individuaalsete meetmete rakendamist 15. märtsil 2012. aastal, varakult enne lõpliku otsuse saamist esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta;

| 8. | kutsub Itaalia ametiasutusi üles kasutama fondi toetust kogu selle võimaluste piires ja julgustama võimalikult paljusid töötajaid meetmetes osalema; tuletab meelde, et fondi varasemate sekkumiste puhul Itaalias jäi eelarve täitmine peamiselt väikese osalemismäära tõttu suhteliselt madalaks; |
| --- | --- |

8.

kutsub Itaalia ametiasutusi üles kasutama fondi toetust kogu selle võimaluste piires ja julgustama võimalikult paljusid töötajaid meetmetes osalema; tuletab meelde, et fondi varasemate sekkumiste puhul Itaalias jäi eelarve täitmine peamiselt väikese osalemismäära tõttu suhteliselt madalaks;

| 9. | märgib, et kaasrahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett hõlmab 856 koondatud töötaja abistamiseks tööturule tagasipöördumisel selliseid meetmeid nagu kutsenõustamine ja kutseoskuste hindamine, töökohavahetuse ja tööotsimise toetamine, kutseõpe ja kutseoskuste täiustamine, magistriõpe, ettevõtluse edendamine ja ettevõtluse alustamise toetus, töölevõtmise toetus, töölenaasmisejärgne juhendamine, tööotsingutoetus ja erikulude hüvitamine (nt ülalpeetavate isikute hooldajate toetus, toetus transpordikulude katteks ja uuest töökohast tingitud elukoha muutusega kaasnevate kulude hüvitamine); |
| --- | --- |

9.

märgib, et kaasrahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett hõlmab 856 koondatud töötaja abistamiseks tööturule tagasipöördumisel selliseid meetmeid nagu kutsenõustamine ja kutseoskuste hindamine, töökohavahetuse ja tööotsimise toetamine, kutseõpe ja kutseoskuste täiustamine, magistriõpe, ettevõtluse edendamine ja ettevõtluse alustamise toetus, töölevõtmise toetus, töölenaasmisejärgne juhendamine, tööotsingutoetus ja erikulude hüvitamine (nt ülalpeetavate isikute hooldajate toetus, toetus transpordikulude katteks ja uuest töökohast tingitud elukoha muutusega kaasnevate kulude hüvitamine);

| 10. | tunneb heameelt individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketis sisalduva mooduli „Töölenaasmisejärgne juhendamine” üle, mille eesmärk on kindlustada, et töötajad jäävad tööturule püsivalt; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketis sisalduva mooduli „Töölenaasmisejärgne juhendamine” üle, mille eesmärk on kindlustada, et töötajad jäävad tööturule püsivalt;

| 11. | väljendab heameelt selle üle, et elukohaga seotud kulude hüvitist makstakse välja vaid üks kord vastavaid kulusid tõendavate dokumentide alusel; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt selle üle, et elukohaga seotud kulude hüvitist makstakse välja vaid üks kord vastavaid kulusid tõendavate dokumentide alusel;

| 12. | tunneb heameelt selle üle, et ette on nähtud hüvitada hooldajate erikulud, et töötajatel oleks võimalik hoolitseda ülalpeetavate (lapsed, vanurid, puudega inimesed) eest, osaleda programmis ning ühitada koolitused ja tööotsimise perekondlike kohustustega; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt selle üle, et ette on nähtud hüvitada hooldajate erikulud, et töötajatel oleks võimalik hoolitseda ülalpeetavate (lapsed, vanurid, puudega inimesed) eest, osaleda programmis ning ühitada koolitused ja tööotsimise perekondlike kohustustega;

| 13. | on rahul sellega, et fondi kooskõlastatud meetmete paketi kavandamisel konsulteeriti sotsiaalpartneritega, eriti kohaliku tasandi ametiühingutega, ning et fondi rakendamise ja selle vahendite kättesaadavaks muutmise eri etappidel kohaldatakse soolise võrdõiguslikkuse poliitikat ja mittediskrimineerimise põhimõtet; |
| --- | --- |

13.

on rahul sellega, et fondi kooskõlastatud meetmete paketi kavandamisel konsulteeriti sotsiaalpartneritega, eriti kohaliku tasandi ametiühingutega, ning et fondi rakendamise ja selle vahendite kättesaadavaks muutmise eri etappidel kohaldatakse soolise võrdõiguslikkuse poliitikat ja mittediskrimineerimise põhimõtet;

| 14. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; loodab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; loodab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale;

| 15. | palub komisjonil näidata tulevastes ettepanekutes üksikasjalikumalt ära antava koolituse liigid ja selle, millises sektoris võiksid töötajad tõenäoliselt tööd leida ning kas pakutav koolitus on kooskõlas majanduse tulevikuväljavaadete ning koondamistest mõjutatud piirkondade tööturu vajadustega, kuid väljendab heameelt selle üle, et vautšer on mõeldud kasutamiseks ainult seoses töötaja tööturule naasmise kooskõlastatud strateegiaga; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil näidata tulevastes ettepanekutes üksikasjalikumalt ära antava koolituse liigid ja selle, millises sektoris võiksid töötajad tõenäoliselt tööd leida ning kas pakutav koolitus on kooskõlas majanduse tulevikuväljavaadete ning koondamistest mõjutatud piirkondade tööturu vajadustega, kuid väljendab heameelt selle üle, et vautšer on mõeldud kasutamiseks ainult seoses töötaja tööturule naasmise kooskõlastatud strateegiaga;

| 16. | märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; rõhutab, et Itaalia ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine; |
| --- | --- |

16.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; rõhutab, et Itaalia ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine;

| 17. | toonitab, et on väga tähtis, et komisjon ja liikmesriigid teeksid head ja kiiret koostööd taotluste koostamisel peatselt vastu võetava fondi uue määruse kohaselt, et fondist saaks toetust anda kiiresti; |
| --- | --- |

17.

toonitab, et on väga tähtis, et komisjon ja liikmesriigid teeksid head ja kiiret koostööd taotluste koostamisel peatselt vastu võetava fondi uue määruse kohaselt, et fondist saaks toetust anda kiiresti;

| 18. | palub osalevatel institutsioonidel teha vajalikke parandusi menetluskorras, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi nõudmisele kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse eesmärgiga esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

18.

palub osalevatel institutsioonidel teha vajalikke parandusi menetluskorras, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi nõudmisele kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse eesmärgiga esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| 19. | rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleb tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist stabiilsele tööle; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleb tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist stabiilsele tööle; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 20. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

20.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2011/99/EL (ELT L 41, 15.2.2011, lk 8).

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/016 IT/Agile, Itaalia)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus 2013/277/EL) lõplikule kujule).

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/113 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/113

---

P7_TA(2013)0111

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2011/010 AT/Austria Tabak

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/010 AT/Austria Tabak, Austria) (COM(2013)0119 – C7-0059/2013 – 2013/2048(BUD))

(2016/C 045/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0119 – C7-0059/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0119 – C7-0059/2013),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1) (17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1) (17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0134/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0134/2013),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondiga (edaspidi „fond”) loonud õigusnormi ja eelarvevahendi, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on jäänud töötuks maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tulemusena, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondiga (edaspidi „fond”) loonud õigusnormi ja eelarvevahendi, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on jäänud töötuks maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tulemusena, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009. aastal kuni 30. detsembrini 2011. aastal esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009. aastal kuni 30. detsembrini 2011. aastal esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema dünaamiline, see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema dünaamiline, see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Austria esitas taotluse EGF/2011/010 AT/Austria Tabak, et saada fondist rahalist toetust seoses 320 töötaja koondamisega Austria ettevõttes Austria Tabak GmbH ning tema 14 tarneettevõttes ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures, taotledes abi 270-le 20. augustist 2011 ja 19. detsembrini 2011. aastal kestnud neljakuulise vaatlusperioodi jooksul koondatud töötajale, kelle kõigi puhul taotletakse fondi kaasrahastamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Austria esitas taotluse EGF/2011/010 AT/Austria Tabak, et saada fondist rahalist toetust seoses 320 töötaja koondamisega Austria ettevõttes Austria Tabak GmbH ning tema 14 tarneettevõttes ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures, taotledes abi 270-le 20. augustist 2011 ja 19. detsembrini 2011. aastal kestnud neljakuulise vaatlusperioodi jooksul koondatud töötajale, kelle kõigi puhul taotletakse fondi kaasrahastamist;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis c sätestatud tingimused on täidetud ja Austrial on seetõttu õigus saada kõnealuse määruse alusel rahalist toetust; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis c sätestatud tingimused on täidetud ja Austrial on seetõttu õigus saada kõnealuse määruse alusel rahalist toetust;

| 2. | märgib kahetsusega, et Austria ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 20. detsembril 2011. aastal ning komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 7. märtsil 2013. aastal; peab pikka 15-kuulist hindamisaega kahetsusväärseks; kutsub komisjoni üles viima hindamisetapp lõpule ja esitama lõpuks otsuse ettepanekud 2011. aastal esitatud ülejäänud juhtumite kohta; |
| --- | --- |

2.

märgib kahetsusega, et Austria ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 20. detsembril 2011. aastal ning komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 7. märtsil 2013. aastal; peab pikka 15-kuulist hindamisaega kahetsusväärseks; kutsub komisjoni üles viima hindamisetapp lõpule ja esitama lõpuks otsuse ettepanekud 2011. aastal esitatud ülejäänud juhtumite kohta;

| 3. | märgib, et koondamised põhjustas firma Austria Tabak viimase säilinud tootmisüksuse sulgemine Bruck an der Leitha piirkonnas Hainburgis (Alam-Austria) pärast omanikfirma Japan Tobacco International (JTI) (3) vastavat otsust 2011. aasta mais; märgib, et nimetatud sigaretivabriku järkjärguline sulgemine toimus 2011. aasta teisest poolest kuni 2012. aasta keskpaigani ja sellega kaotas töö ühtekokku 320 töötajat; |
| --- | --- |

3.

märgib, et koondamised põhjustas firma Austria Tabak viimase säilinud tootmisüksuse sulgemine Bruck an der Leitha piirkonnas Hainburgis (Alam-Austria) pärast omanikfirma Japan Tobacco International (JTI) (3) vastavat otsust 2011. aasta mais; märgib, et nimetatud sigaretivabriku järkjärguline sulgemine toimus 2011. aasta teisest poolest kuni 2012. aasta keskpaigani ja sellega kaotas töö ühtekokku 320 töötajat;

| 4. | rõhutab asjaolu, et firma Austria Tabak, Bruck an der Leitha piirkonnas tollal suuruselt teise tööandja, kellega olid seotud paljud väikeettevõtted, sulgemine on seadnud selle piirkonna väga raskesse olukorda; märgib, et 2011. aasta septembriks oli eelnenud aasta septembriga võrreldes vabade töökohtade arv vähenenud peaaegu kaks korda (-47 %), samas kui Alam-Austrias (NUTS II tasandil) ja riigis tervikuna oli kahanemine palju väiksem (vastavalt - 4 % ja - 7 %); lisaks osutab statistikale, mille kohaselt juba aastatest 2006–2010 alates on selle piirkonna tööpuuduse näitajad olnud Alam-Austria seitsme NUTS III tasandi piirkonna seas kõige kõrgemad (4), mistõttu teistesse piirkondadesse kolimine ei ole koondatud töötajatele kerge, ning asjaolu, et paljud neist olid suhteliselt madalapalgalised töötajad, muudab uuesti otsast peale hakkamise veelgi raskemaks; |
| --- | --- |

4.

rõhutab asjaolu, et firma Austria Tabak, Bruck an der Leitha piirkonnas tollal suuruselt teise tööandja, kellega olid seotud paljud väikeettevõtted, sulgemine on seadnud selle piirkonna väga raskesse olukorda; märgib, et 2011. aasta septembriks oli eelnenud aasta septembriga võrreldes vabade töökohtade arv vähenenud peaaegu kaks korda (-47 %), samas kui Alam-Austrias (NUTS II tasandil) ja riigis tervikuna oli kahanemine palju väiksem (vastavalt - 4 % ja - 7 %); lisaks osutab statistikale, mille kohaselt juba aastatest 2006–2010 alates on selle piirkonna tööpuuduse näitajad olnud Alam-Austria seitsme NUTS III tasandi piirkonna seas kõige kõrgemad (4), mistõttu teistesse piirkondadesse kolimine ei ole koondatud töötajatele kerge, ning asjaolu, et paljud neist olid suhteliselt madalapalgalised töötajad, muudab uuesti otsast peale hakkamise veelgi raskemaks;

| 5. | tuletab meelde, et Alam-Austria liidumaa NUTS II tasandi piirkondi on tabanud ka muud massilised koondamised, mille puhul komisjonile esitati avaldused fondi toetuse saamiseks: 704 metallitööstuse töötaja koondamine 2009. aastal (5) ja maanteetranspordi sektoriga seotud 1 274 töötaja koondamine 2010. aastal (6); |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et Alam-Austria liidumaa NUTS II tasandi piirkondi on tabanud ka muud massilised koondamised, mille puhul komisjonile esitati avaldused fondi toetuse saamiseks: 704 metallitööstuse töötaja koondamine 2009. aastal (5) ja maanteetranspordi sektoriga seotud 1 274 töötaja koondamine 2010. aastal (6);

| 6. | väljendab heameelt selle üle, et töötajate kiireks abistamiseks otsustasid Austria ametiasutused algatada individuaalsete meetmete rakendamise 15. novembril 2011. aastal, aegsasti enne lõpliku otsuse saamist esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt selle üle, et töötajate kiireks abistamiseks otsustasid Austria ametiasutused algatada individuaalsete meetmete rakendamise 15. novembril 2011. aastal, aegsasti enne lõpliku otsuse saamist esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta;

| 7. | märgib, et kaasrahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett sisaldab 270 töötaja tööturule tagasitoomiseks selliseid meetmeid nagu kutsenõustamine, abi tööotsimisel, juhendamine, mitmesugused koolitus- ja kutsekvalifikatsiooni tõstmise meetmed, sealhulgas kutseõpe kutsekoolides ja tehnikakõrgkoolides, õppe- ja tööpraktika ettevõtetes, praktiline väljaõpe töökohal, enam kui 50-aastaste töötajate aktiivne toetamine ning koolitus- ja toimetulekutoetused väljaõppe ja aktiivsete tööotsingute ajal; |
| --- | --- |

7.

märgib, et kaasrahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett sisaldab 270 töötaja tööturule tagasitoomiseks selliseid meetmeid nagu kutsenõustamine, abi tööotsimisel, juhendamine, mitmesugused koolitus- ja kutsekvalifikatsiooni tõstmise meetmed, sealhulgas kutseõpe kutsekoolides ja tehnikakõrgkoolides, õppe- ja tööpraktika ettevõtetes, praktiline väljaõpe töökohal, enam kui 50-aastaste töötajate aktiivne toetamine ning koolitus- ja toimetulekutoetused väljaõppe ja aktiivsete tööotsingute ajal;

| 8. | on rahul asjaoluga, et fondi kooskõlastatud meetmete paketi kavandamisel konsulteeriti sotsiaalpartneritega ning et fondi rakendamise ja selle vahendite kättesaadavaks muutmise eri etappidel kohaldati ja kohaldatakse ka edaspidi sugupoolte võrdsuse poliitikat ja mittediskrimineerimise põhimõtet; |
| --- | --- |

8.

on rahul asjaoluga, et fondi kooskõlastatud meetmete paketi kavandamisel konsulteeriti sotsiaalpartneritega ning et fondi rakendamise ja selle vahendite kättesaadavaks muutmise eri etappidel kohaldati ja kohaldatakse ka edaspidi sugupoolte võrdsuse poliitikat ja mittediskrimineerimise põhimõtet;

| 9. | tunneb heameelt selle üle, et fondist toetatavates meetmetes on töötajatel võimalik osaleda tööhõivefondi kaudu, mis loodi tööturu osapooltega kokku lepitud sotsiaalkava osana; tuletab meelde, et tööhõivefondid on asutused, mille on rajanud valdkondlikud tööturu osapooled eesmärgiga toetada tööstuse muutustest mõjutatud töötajaid koolitusmeetmetega nende tööalase konkurentsivõime suurendamiseks; tuletab ka meelde, et see aktiivsete tööturu meetmete mudel oli minevikus väga edukas, mis puudutab töötajate tagasipöördumist tööturule ja fondi vahendite kasutamist sellel eesmärgil; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt selle üle, et fondist toetatavates meetmetes on töötajatel võimalik osaleda tööhõivefondi kaudu, mis loodi tööturu osapooltega kokku lepitud sotsiaalkava osana; tuletab meelde, et tööhõivefondid on asutused, mille on rajanud valdkondlikud tööturu osapooled eesmärgiga toetada tööstuse muutustest mõjutatud töötajaid koolitusmeetmetega nende tööalase konkurentsivõime suurendamiseks; tuletab ka meelde, et see aktiivsete tööturu meetmete mudel oli minevikus väga edukas, mis puudutab töötajate tagasipöördumist tööturule ja fondi vahendite kasutamist sellel eesmärgil;

| 10. | kutsub Austria ametiasutusi üles kasutama fondi toetust kogu selle võimaluste piires ja julgustama võimalikult paljusid töötajaid meetmetes osalema; |
| --- | --- |

10.

kutsub Austria ametiasutusi üles kasutama fondi toetust kogu selle võimaluste piires ja julgustama võimalikult paljusid töötajaid meetmetes osalema;

| 11. | peab tervitatavaks komisjoni ettepanekus esitatud individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti ja meetmete üksikasjalikke kirjeldusi; tunneb heameelt asjaolu üle, et pakutav koolitus on seotud piirkonna majanduse tulevikuväljavaadetega ning tulevikus vajatavate oskuste ja kvalifikatsioonidega; |
| --- | --- |

11.

peab tervitatavaks komisjoni ettepanekus esitatud individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti ja meetmete üksikasjalikke kirjeldusi; tunneb heameelt asjaolu üle, et pakutav koolitus on seotud piirkonna majanduse tulevikuväljavaadetega ning tulevikus vajatavate oskuste ja kvalifikatsioonidega;

| 12. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri kestel omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale vastavaks; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri kestel omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale vastavaks;

| 13. | juhib tähelepanu koolitusel osalevatele ja tööd otsivatele töötajatele ette nähtud päevarahadele, mille suuruseks on kavandatud 1 000 eurot töötaja kohta kuus (arvutatud 13 kuuks, töötushüvitis peatatakse selleks ajaks), millele lisandub koolitustoetus 200 eurot töötaja kohta kuus; tuletab meelde, et fondi vahendeid tuleks tulevikus eraldada peamiselt koolituseks ja tööotsinguteks, samuti kutseorientatsiooni programmideks ning et sellepoolne hüvitiste rahastamine peaks olema alati täiendava iseloomuga ja toimuma paralleelselt sellega, mis on kättesaadav koondatud töötajatele riigisisese õiguse või kollektiivlepingute kohaselt; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu koolitusel osalevatele ja tööd otsivatele töötajatele ette nähtud päevarahadele, mille suuruseks on kavandatud 1 000 eurot töötaja kohta kuus (arvutatud 13 kuuks, töötushüvitis peatatakse selleks ajaks), millele lisandub koolitustoetus 200 eurot töötaja kohta kuus; tuletab meelde, et fondi vahendeid tuleks tulevikus eraldada peamiselt koolituseks ja tööotsinguteks, samuti kutseorientatsiooni programmideks ning et sellepoolne hüvitiste rahastamine peaks olema alati täiendava iseloomuga ja toimuma paralleelselt sellega, mis on kättesaadav koondatud töötajatele riigisisese õiguse või kollektiivlepingute kohaselt;

| 14. | peab kahetsusväärseks, et paketist, mille kogumaksumus on 5 864 615 eurot, on 4 266 000 eurot mõeldud mitmesuguseks finantsabiks, mis tähendab, et osakaal on sama mis varasematel juhtudel; soovitab, et fondi vahendite edaspidise kasutuselevõtmise korral tuleks eraldada proportsionaalne summa koolitusmeetmeteks; |
| --- | --- |

14.

peab kahetsusväärseks, et paketist, mille kogumaksumus on 5 864 615 eurot, on 4 266 000 eurot mõeldud mitmesuguseks finantsabiks, mis tähendab, et osakaal on sama mis varasematel juhtudel; soovitab, et fondi vahendite edaspidise kasutuselevõtmise korral tuleks eraldada proportsionaalne summa koolitusmeetmeteks;

| 15. | märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine; |
| --- | --- |

15.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine;

| 16. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke parandusi menetlus- ja eelarvekorras, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi nõudmisele kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse eesmärgiga esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos ettepanekuga fondi kasutuselevõtmiseks ka komisjoni hinnang fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta; loodab, et fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse täiendavaid parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

16.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke parandusi menetlus- ja eelarvekorras, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi nõudmisele kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse eesmärgiga esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos ettepanekuga fondi kasutuselevõtmiseks ka komisjoni hinnang fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta; loodab, et fondi uues määruses (2014–2020) tehakse menetlusse täiendavaid parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| 17. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab rolli, mida fond võib täita koondatud töötajate tööturule tagasipöördumisel; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetluskord fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks, et anda individuaalset ühekordset ja ajaliselt piiratud toetust eesmärgiga aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab rolli, mida fond võib täita koondatud töötajate tööturule tagasipöördumisel;

| 18. | toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

18.

toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 19. | tunneb heameelt selle üle, et vastavalt Euroopa Parlamendi nõudmistele on 2013. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro ulatuses maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et võimalikult vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt – nagu varem on juhtunud –, sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

19.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt Euroopa Parlamendi nõudmistele on 2013. aasta eelarves fondi eelarvereale 04 05 01 kantud 50 000 000 euro ulatuses maksete assigneeringud; tuletab meelde, et fond loodi eraldi erivahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks seetõttu eraldada omaette vahendid, et võimalikult vältida assigneeringute ümberpaigutamist muudelt eelarveridadelt – nagu varem on juhtunud –, sest see võib raskendada fondi poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 20. | peab kahetsusväärseks nõukogu otsust mitte laiendada pärast 30. detsembrit 2011. aastat esitatud taotlustele kriisi tõttu tehtud erandit, millega lubati lisaks töötajatele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse majanduskriisi tagajärjel, ning millega lubati suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; palub nõukogul see meede viivitamata uuesti kasutusele võtta; |
| --- | --- |

20.

peab kahetsusväärseks nõukogu otsust mitte laiendada pärast 30. detsembrit 2011. aastat esitatud taotlustele kriisi tõttu tehtud erandit, millega lubati lisaks töötajatele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse majanduskriisi tagajärjel, ning millega lubati suurendada liidupoolset osa programmide kaasrahastamises 65 protsendini; palub nõukogul see meede viivitamata uuesti kasutusele võtta;

| 21. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

21.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  Genfis paikneva peakorteriga JTI kuulub Jaapani firmale Japan Tobacco Inc. ja on üks maailma suurimaid tubakafirmasid (2007. aastal 10,8 % maailmaturust) – temast eespool on riiklik China National Tobacco Corporation (2007. aastal 32 %), Philip Morris International (2007. aastal 18,7 %) ja British American Tobacco (2007. aastal 17,1 %). JTI tegutseb praegu 120 riigis ja ettevõttes töötab 25 000 inimest.

(4)  Statistik Austria: Statistisches Jahrbuch 2012.

(5)  EGF/2010/007 AT/Steiermark-Niederösterreich, ELT L 263, 7.10.2011, lk 9.

(6)  EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich, ELT L 317, 30.11.2011, lk 28.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/010 AT/Austria Tabak, Austria)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus 2013/276/EL) lõplikule kujule).

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/116

---

P7_TA(2013)0112

AKV-ELi riikide majanduspartnerluslepingud: teatavate riikide väljajätmine kaubandussoodustustest ***II

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1528/2007 I lisa seoses mitme riigi väljajätmisega läbirääkimised lõpule viinud piirkondade või riikide loetelust (15519/1/2012 – C7-0006/2013 – 2011/0260(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2016/C 045/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (15519/1/2012 – C7-0006/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (15519/1/2012 – C7-0006/2013),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2011)0598) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2011)0598) kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 66, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 66,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0123/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0123/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 13.9.2012, P7_TA(2012)0342.

---

P7_TC2-COD(2011)0260

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1528/2007 seoses mitme riigi väljajätmisega läbirääkimised lõpule viinud piirkondade või riikide loetelust

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 527/2013) lõplikule kujule).

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/116

---

P7_TA(2013)0113

Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ***I

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ajutise erandi tegemise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem (COM(2012)0697 – C7-0385/2012 – 2012/0328(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 045/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0697), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0697),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0385/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0385/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse nimel nõukogu otsusega 2002/358/EÜ (1) heaks kiidetud Kyoto protokolli artikli 2 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse nimel nõukogu otsusega 2002/358/EÜ (1) heaks kiidetud Kyoto protokolli artikli 2 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. veebruari 2013. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 13. veebruari 2013. aasta arvamust (2),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 20. märtsi 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 20. märtsi 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust (A7-0060/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust (A7-0060/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Nõukogu 25. aprilli 2002. aasta otsus 2002/358/EÜ, mis käsitleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli heakskiitmist Euroopa Ühenduse nimel ja sellega võetavate ühiste kohustuste täitmist (EÜT L 130, 15.5.2002, lk 1).

(2)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P7_TC1-COD(2012)0328

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2013/EL ajutise erandi tegemise kohta direktiivist 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus nr 377/2013/EL) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus

Komisjon tuletab meelde, et vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 3d tuleks saastekvootide enampakkumisest saadud tulu kasutada võitlemiseks kliimamuutusega ELis ja kolmandates riikides, muu hulgas kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, kliimamuutuste mõjudega kohanemiseks ELis ja kolmandates riikides, eriti arengumaades, leevendamis- ja kohanemisprotsessiga seotud teadus- ja arendustegevuse rahastamiseks, eriti aeronautika ja õhutranspordi valdkonnas, heitkoguste vähendamiseks vähe heitgaase eraldava transpordi kasutamise abil ning ühenduse süsteemi haldamise kulude katmiseks. Enampakkumise tuludega tuleks rahastada ka annetusi ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondile ning meetmeid metsade hävitamise ärahoidmiseks.

Komisjon märgib, et liikmesriigid teavitavad komisjoni direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d kohaselt võetud meetmetest, mis käsitlevad saastekvootide enampakkumisest saadud tulu kasutamist. Erisätted teavitamise sisu kohta sätestatakse määruses (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ja kliimamuutusi käsitleva muu olulise ELi ja riikliku teabe esitamise kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 280/2004/EÜ (1). Täpsemad üksikasjad tuuakse välja komisjoni rakendusaktis vastavalt nimetatud määruse artiklile 18. Liikmesriigid avalikustavad aruanded ja komisjon avaldab liidu kogu teabe nende kohta kergesti kättesaadaval kujul.

Komisjon rõhutab, et üleilmne turupõhine mehhanism, millega määratakse rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheitele rahvusvaheline hind, võib lisaks heitkoguste vähendamise esmase eesmärgi saavutamisele aidata leida vajalikke vahendeid rahvusvaheliste kliimamuutuste leevendamis- ja kohanemismeetmete toetuseks.

---

(1)  ELT L 165, 18.6.2013, lk 13.

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/118 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/118

---

P7_TA(2013)0114

Krediidiasutused ning usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ***I

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet (COM(2011)0453 – C7-0210/2011 – 2011/0203(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 045/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0453), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0453),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 53 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0210/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 53 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0210/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Rootsi parlamendi ja Rumeenia saadikutekoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 raames esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rootsi parlamendi ja Rumeenia saadikutekoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 raames esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 25. jaanuari 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 25. jaanuari 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. märtsi 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. märtsi 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0170/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0170/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi avalduse; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi avalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 105, 11.4.2012, lk 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0203

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ, ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2013/36/EL) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi avaldus

Käesolevaga avaldatakse, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepe uue kapitalinõuete direktiivi suhtes, mis annaks komisjonile õiguse nõuda EBA taotlusel määruse (EL) nr 1095/2010 kohaldamise eesmärgil või omal algatusel liikmesriikidelt üksikasjalikuma teabe esitamist ülevõtmise ning liikmesriikide siseriiklike sätete ja käesoleva direktiivi rakendamise kohta, ei kujuta endast pretsedenti läbirääkimisteks seadusandlike aktide üle teistes poliitikavaldkondades.

See konkreetne lahendus on vajalik tulenevalt Euroopa järelevalveraamistikuga seotud konkreetsetest asjaoludest. Selgitavate dokumentide küsimust käsitletakse üldreeglina jätkuvalt kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta poliitilise ühisdeklaratsiooniga.

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/119 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/119

---

P7_TA(2013)0115

Krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded ***I

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (COM(2011)0452 – C7-0417/2011 – 2011/0202(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 045/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0452), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0452),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0417/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0417/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Prantsusmaa senati, Rootsi parlamendi ja Ühendkuningriigi parlamendi alamkoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 raames esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti ettepanek ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsusmaa senati, Rootsi parlamendi ja Ühendkuningriigi parlamendi alamkoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 raames esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti ettepanek ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 25. jaanuari 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 25. jaanuari 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. jaanuari 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. jaanuari 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. märtsi 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. märtsi 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0171/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0171/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 105, 11.4.2012, lk 1.

(2)  ELT C 68, 6.3.2012, p. 39.

---

P7_TC1-COD(2011)0202

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 575/2013) lõplikule kujule).

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/120 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/120

---

P7_TA(2013)0116

Õhusõidukite maapealne teenindus liidu lennujaamades ***I

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse õhusõidukite maapealset teenindust liidu lennujaamades ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/67/EÜ (COM(2011)0824 – C7-0457/2011 – 2011/0397(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 045/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0824), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0824),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0457/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0457/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Luksemburgi Saadikutekoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Luksemburgi Saadikutekoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 19. juuli 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 19. juuli 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0364/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0364/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 173.

(2)  ELT C 277, 13.9.2012, lk 111.

---

P7_TC1-COD(2011)0397

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, milles käsitletakse õhusõidukite maapealset teenindust liidu lennujaamades ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/67/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 15. oktoobri 1996. aasta direktiivis 96/67/EÜ juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades (4) sätestatakse maapealse teeninduse turu järkjärguline avamine. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 15. oktoobri 1996. aasta direktiivis 96/67/EÜ juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades (4) sätestatakse maapealse teeninduse turu järkjärguline avamine.

| (2) | Lennujaamad ja maapealse teeninduse teenused on olulise tähtsusega lennutranspordi nõuetekohasel toimimisel
  ja julgeolekus
  ning täidavad võtmerolli lennuahelas. Maapealse teeninduse teenused hõlmavad kõiki lennuettevõtjatele maa peal lennujaamades osutatavaid lennundusega seotud tegevusi. [ME 244] |
| --- | --- |

(2)

Lennujaamad ja maapealse teeninduse teenused on olulise tähtsusega lennutranspordi nõuetekohasel toimimisel
  ja julgeolekus
  ning täidavad võtmerolli lennuahelas. Maapealse teeninduse teenused hõlmavad kõiki lennuettevõtjatele maa peal lennujaamades osutatavaid lennundusega seotud tegevusi. [ME 244]

| (3) | Brugge lennundusalasel tippkohtumisel 2010. aasta oktoobris vastu võetud deklaratsioonis tunnistati liidu eeskirjade reformimise vajadust, et soodustada kõikide lennutranspordiahela lülide (sh lennujaamad, lennuettevõtjad ja muude teenuste pakkujad) konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(3)

Brugge lennundusalasel tippkohtumisel 2010. aasta oktoobris vastu võetud deklaratsioonis tunnistati liidu eeskirjade reformimise vajadust, et soodustada kõikide lennutranspordiahela lülide (sh lennujaamad, lennuettevõtjad ja muude teenuste pakkujad) konkurentsivõimet.

| (4) | Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava käsitlevas valges raamatus (5) nimetatakse turule juurdepääsu parandamist ja lennujaamades kvaliteetsete teenuste pakkumist ülioluliseks kodanike elukvaliteedi jaoks ning tähtsaks meetmeks Euroopa ühtse transpordipiirkonna saavutamisel. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava käsitlevas valges raamatus (5) nimetatakse turule juurdepääsu parandamist ja lennujaamades kvaliteetsete teenuste pakkumist ülioluliseks kodanike elukvaliteedi jaoks ning tähtsaks meetmeks Euroopa ühtse transpordipiirkonna saavutamisel.

| (5) | Maapealse teeninduse turu edasine järkjärguline avamine ning ühtlustatud nõuete kehtestamine maapealse teeninduse teenuste pakkumise suhtes tõstaks tõenäoliselt maapealsete teenuste tõhusust ja üldist kvaliteeti nii lennuettevõtjate kui ka reisijate ja ekspediitorite jaoks. See peaks parandama lennujaama tegevuse üldist kvaliteeti. |
| --- | --- |

(5)

Maapealse teeninduse turu edasine järkjärguline avamine ning ühtlustatud nõuete kehtestamine maapealse teeninduse teenuste pakkumise suhtes tõstaks tõenäoliselt maapealsete teenuste tõhusust ja üldist kvaliteeti nii lennuettevõtjate kui ka reisijate ja ekspediitorite jaoks. See peaks parandama lennujaama tegevuse üldist kvaliteeti.

| (6) | Võttes arvesse uut vajadust kvaliteedialaste ühtlustatud miinimumnõuete järele lennujaamades, et rakendada väravast-väravani lähenemisviisi ühtse Euroopa taeva algatuse elluviimiseks, ning vajadust veelgi suurema ühtlustamise järele, et kasutada täiel määral ära maapealse teeninduse turu järkjärgulisest avamisest saadavat kasu maapealsete teenuste parema kvaliteedi ja suurema tõhususe näol, peaks direktiivi 96/67/EÜ asendama määrusega. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse uut vajadust kvaliteedialaste ühtlustatud miinimumnõuete järele lennujaamades, et rakendada väravast-väravani lähenemisviisi ühtse Euroopa taeva algatuse elluviimiseks, ning vajadust veelgi suurema ühtlustamise järele, et kasutada täiel määral ära maapealse teeninduse turu järkjärgulisest avamisest saadavat kasu maapealsete teenuste parema kvaliteedi ja suurema tõhususe näol, peaks direktiivi 96/67/EÜ asendama määrusega.

| (7) | Vaba juurdepääs maapealse teeninduse turule on vastavuses liidu lennujaamade tõhusa toimimise põhimõttega, kui kehtestatakse asjakohased turvameetmed. Vaba juurdepääsu maapealse teeninduse turule tuleks kehtestada järk-järgult ja seda tuleks kohandada selle sektori nõudmistele. |
| --- | --- |

(7)

Vaba juurdepääs maapealse teeninduse turule on vastavuses liidu lennujaamade tõhusa toimimise põhimõttega, kui kehtestatakse asjakohased turvameetmed. Vaba juurdepääsu maapealse teeninduse turule tuleks kehtestada järk-järgult ja seda tuleks kohandada selle sektori nõudmistele.

| (7a) | Kuna vaba turulepääs on ELi transpordipoliitikas normiks, siis peaks lõppeesmärk olema maapealse teeninduse turu täielik liberaliseerimine. [ME 245] |
| --- | --- |

(7a)

Kuna vaba turulepääs on ELi transpordipoliitikas normiks, siis peaks lõppeesmärk olema maapealse teeninduse turu täielik liberaliseerimine. [ME 245]

| (8) | Direktiivi 96/67/EÜ kohane turu järkjärguline avamine on juba saavutanud häid tulemusi parema tõhususe ja kõrgema kvaliteedi näol. Seetõttu on asjakohane järkjärgulist avamist jätkata. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivi 96/67/EÜ kohane turu järkjärguline avamine on juba saavutanud häid tulemusi parema tõhususe ja kõrgema kvaliteedi näol. Seetõttu on asjakohane järkjärgulist avamist jätkata.

| (9) | Igal lennujaama kasutajal peaks olema lubatud omateenindust teostada. Samas on vaja kehtestada selge ja piirav omateeninduse määratlus, et vältida väärkasutust ja kahjulikku mõju kolmandate isikutega seotud maapealseteeninduse turul. |
| --- | --- |

(9)

Igal lennujaama kasutajal peaks olema lubatud omateenindust teostada. Samas on vaja kehtestada selge ja piirav omateeninduse määratlus, et vältida väärkasutust ja kahjulikku mõju kolmandate isikutega seotud maapealseteeninduse turul.

| (10) | Maapealse teeninduse teenuste teatavate liikide korral võib turulepääs mõjutada ohutust, turvalisust, läbilaskevõimet ja ruumikasutusega seotud piiranguid. Seetõttu on vaja, et oleks võimalik piirata seda liiki maapealse teeninduse teenuste volitatud osutajate arvu.
  Niisuguste piirangute ulatus peaks tohtima ühe lennujaama eri terminalides erineda tingimusel, et neid kohaldatakse mittediskrimineerivalt, nad ei moonuta konkurentsi, nad on kooskõlas käesoleva määrusega ja teenuste osutajate miinimumarv igas terminalis jääb samaks. [ME 246] |
| --- | --- |

(10)

Maapealse teeninduse teenuste teatavate liikide korral võib turulepääs mõjutada ohutust, turvalisust, läbilaskevõimet ja ruumikasutusega seotud piiranguid. Seetõttu on vaja, et oleks võimalik piirata seda liiki maapealse teeninduse teenuste volitatud osutajate arvu.
  Niisuguste piirangute ulatus peaks tohtima ühe lennujaama eri terminalides erineda tingimusel, et neid kohaldatakse mittediskrimineerivalt, nad ei moonuta konkurentsi, nad on kooskõlas käesoleva määrusega ja teenuste osutajate miinimumarv igas terminalis jääb samaks. [ME 246]

| (11) | Mõnel juhul võivad ohutuse, turvalisuse, läbilaskevõime ja vaba ruumi piirangud õigustada lisapiirangute

  ajutiste piirangute
  kehtestamist turulepääsule või omateenindusele eeldusel, et need piirangud on asjakohased, objektiivsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. Sellistel juhtudel on liikmesriikidel õigus taotleda erandi tegemist käesoleva määruse sätetest. [ME 247] |
| --- | --- |

(11)

Mõnel juhul võivad ohutuse, turvalisuse, läbilaskevõime ja vaba ruumi piirangud õigustada lisapiirangute

  ajutiste piirangute
  kehtestamist turulepääsule või omateenindusele eeldusel, et need piirangud on asjakohased, objektiivsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. Sellistel juhtudel on liikmesriikidel õigus taotleda erandi tegemist käesoleva määruse sätetest. [ME 247]

| (12) | Erandite eesmärk on võimaldada lennujaama valdajatel nimetatud probleemid lahendada või neid vähemalt leevendada. Erandid peab heaks kiitma komisjon. |
| --- | --- |

(12)

Erandite eesmärk on võimaldada lennujaama valdajatel nimetatud probleemid lahendada või neid vähemalt leevendada. Erandid peab heaks kiitma komisjon.

| (13) | Kui maapealse teeninduse teenuste osutajate arvu piiramisega samal ajal tahetakse säilitada tõhusat ja ausat konkurentsi, siis peab teenuse osutajaid valima avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva hankemenetluse kohaselt. Taolise menetluse üksikasjad tuleks täpsustada tulevikus. |
| --- | --- |

(13)

Kui maapealse teeninduse teenuste osutajate arvu piiramisega samal ajal tahetakse säilitada tõhusat ja ausat konkurentsi, siis peab teenuse osutajaid valima avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva hankemenetluse kohaselt. Taolise menetluse üksikasjad tuleks täpsustada tulevikus.

| (13a) | Kõik lennujaamas tegutsevad maapealse teeninduse teenuste osutajad, omateenindust teostavad lennujaama kasutajad ja lennujaamas tegutsevad alltöövõtjad peaksid kohaldama asjakohaseid representatiivseid kollektiivlepinguid ja asjaomaste liikmesriikide seadusi, et võimaldada maapealse teeninduse teenuste osutajate vahel ausat konkurentsi kvaliteedi ja tõhususe alusel. [ME 248] |
| --- | --- |

(13a)

Kõik lennujaamas tegutsevad maapealse teeninduse teenuste osutajad, omateenindust teostavad lennujaama kasutajad ja lennujaamas tegutsevad alltöövõtjad peaksid kohaldama asjakohaseid representatiivseid kollektiivlepinguid ja asjaomaste liikmesriikide seadusi, et võimaldada maapealse teeninduse teenuste osutajate vahel ausat konkurentsi kvaliteedi ja tõhususe alusel. [ME 248]

| (14) | Kuna on vaja võtta arvesse lennujaama kasutajate vajadusi, peaks
  maapealse teeninduse teenuste osutajate valimisel peaks konsulteerima lennujaama kasutajatega, sest nemad on kõige rohkem huvitatud neile vajalike maapealse teeninduse teenuste kvaliteedist ja hinnast. [ME 249] |
| --- | --- |

(14)

Kuna on vaja võtta arvesse lennujaama kasutajate vajadusi, peaks
  maapealse teeninduse teenuste osutajate valimisel peaks konsulteerima lennujaama kasutajatega, sest nemad on kõige rohkem huvitatud neile vajalike maapealse teeninduse teenuste kvaliteedist ja hinnast. [ME 249]

| (15) | Seetõttu on maapealse teeninduse teenuste volitatud osutajate valimisel vaja tagada eelkõige lennujaama kasutajate esindatus ja nendega konsulteerimine. |
| --- | --- |

(15)

Seetõttu on maapealse teeninduse teenuste volitatud osutajate valimisel vaja tagada eelkõige lennujaama kasutajate esindatus ja nendega konsulteerimine.

| (16) | Teatavatel asjaoludel ja eritingimustel on võimalik lennujaama maapealse teeninduse teenuste osutajate valimisega seoses laiendada avaliku teenindamise kohustust teistele lennujaamadele asjaomase liikmesriigi samas geograafilises piirkonnas. |
| --- | --- |

(16)

Teatavatel asjaoludel ja eritingimustel on võimalik lennujaama maapealse teeninduse teenuste osutajate valimisega seoses laiendada avaliku teenindamise kohustust teistele lennujaamadele asjaomase liikmesriigi samas geograafilises piirkonnas.

| (17) | On ebaselge

  Tuleks selgitada
  , kas liikmesriikidel on õigus nõuda töötajate ülevõtmist maapealse teeninduse
  artikli 6 lõike 2 kohase
  piiratud juurdepääsuga teenuste osutaja vahetumise korral. Töötajate vahetumine võib mõjuda halvasti maapealse teeninduse teenuste kvaliteedile. Seetõttu on asjakohane muuta selgemaks töötajate ülevõtmise kohta kehtivaid eeskirju, mis jäävad ettevõtjate üleminekut käsitleva nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/23/EÜ ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (6) reguleerimisalast väljapoole, et võimaldada liikmesriikidel tagada piisav tööhõive ja sobivad töötingimused. [ME 250] |
| --- | --- |

(17)

On ebaselge

  Tuleks selgitada
  , kas liikmesriikidel on õigus nõuda töötajate ülevõtmist maapealse teeninduse
  artikli 6 lõike 2 kohase
  piiratud juurdepääsuga teenuste osutaja vahetumise korral. Töötajate vahetumine võib mõjuda halvasti maapealse teeninduse teenuste kvaliteedile. Seetõttu on asjakohane muuta selgemaks töötajate ülevõtmise kohta kehtivaid eeskirju, mis jäävad ettevõtjate üleminekut käsitleva nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/23/EÜ ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (6) reguleerimisalast väljapoole, et võimaldada liikmesriikidel tagada piisav tööhõive ja sobivad töötingimused. [ME 250]

| (17a) | Lõppeesmärk peaks olema maapealse teeninduse kvaliteedi parandamine. See tuleks saavutada ilma maapealse teeninduse ettevõtjate halduskoormust suurendamata. Seetõttu on tähtis võimaldada ettevõtjatel ise määrata oma üldised äritavad ja personalipoliitika. [ME 251] |
| --- | --- |

(17a)

Lõppeesmärk peaks olema maapealse teeninduse kvaliteedi parandamine. See tuleks saavutada ilma maapealse teeninduse ettevõtjate halduskoormust suurendamata. Seetõttu on tähtis võimaldada ettevõtjatel ise määrata oma üldised äritavad ja personalipoliitika. [ME 251]

| (18) | Selleks et tagada lennutranspordialase tegevuse nõuetekohane ja sujuv toimimine lennujaamades, et garanteerida ohutus ja turvalisus lennujaama maa-alal ning kaitsta keskkonda ja tagada kohaldatavate sotsiaalsätete ja -eeskirjade järgimine, peaks maapealse teeninduse teenuste osutamine alluma asjakohasele loa väljaandmise menetlusele. Võttes arvesse tõsiasja, et maapealse teeninduse teenuste osutamiseks loa väljaandmise süsteemid on praegu olemas enamikus liikmesriikides, kuid erinevad üksteisest märkimisväärselt, tuleb kehtestada lubade andmise ühtlustatud süsteem. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et tagada lennutranspordialase tegevuse nõuetekohane ja sujuv toimimine lennujaamades, et garanteerida ohutus ja turvalisus lennujaama maa-alal ning kaitsta keskkonda ja tagada kohaldatavate sotsiaalsätete ja -eeskirjade järgimine, peaks maapealse teeninduse teenuste osutamine alluma asjakohasele loa väljaandmise menetlusele. Võttes arvesse tõsiasja, et maapealse teeninduse teenuste osutamiseks loa väljaandmise süsteemid on praegu olemas enamikus liikmesriikides, kuid erinevad üksteisest märkimisväärselt, tuleb kehtestada lubade andmise ühtlustatud süsteem.

| (19) | Tagamaks, et kõikidel

  kõik
  teenuste osutajatel

  osutajad
  ja omateenindust teostavatel

  teostavad
  lennujaama kasutajatel on piisav majanduslik stabiilsus, hea maine,

  kasutajad vastavad vähemalt ohutus- ja julgestusnõuetele, et neil on
  piisav kindlustuskate ning asjakohased teadmised maapealsest teenindusest ja lennujaama keskkonnast, ning

  , samuti peab
  võrdsete konkurentsitingimuste loomiseks peab loa väljaandmisele kehtestama miinimumnõuded.
  Need miinimumnõuded ei tohiks mingil moel piirata turu edasist avamist. [ME-d 252 ja 253] |
| --- | --- |

(19)

Tagamaks, et kõikidel

  kõik
  teenuste osutajatel

  osutajad
  ja omateenindust teostavatel

  teostavad
  lennujaama kasutajatel on piisav majanduslik stabiilsus, hea maine,

  kasutajad vastavad vähemalt ohutus- ja julgestusnõuetele, et neil on
  piisav kindlustuskate ning asjakohased teadmised maapealsest teenindusest ja lennujaama keskkonnast, ning

  , samuti peab
  võrdsete konkurentsitingimuste loomiseks peab loa väljaandmisele kehtestama miinimumnõuded.
  Need miinimumnõuded ei tohiks mingil moel piirata turu edasist avamist. [ME-d 252 ja 253]

| (20) | Maapealsete teenuste tõhusaks osutamiseks on oluline avatud juurdepääs lennujaama tsentraliseeritud taristule ning selge õigusraamistik tsentraliseeritud taristu määratlemiseks. Siiski peab olema võimalik tsentraliseeritud taristu eest tasu võtta. |
| --- | --- |

(20)

Maapealsete teenuste tõhusaks osutamiseks on oluline avatud juurdepääs lennujaama tsentraliseeritud taristule ning selge õigusraamistik tsentraliseeritud taristu määratlemiseks. Siiski peab olema võimalik tsentraliseeritud taristu eest tasu võtta.

| (21) | Tasud ei tohi olla diskrimineerivad ning arvutused peavad olema läbipaistvad. Tasud ei tohi ületada summat, mis on vajalik tsentraliseeritud taristu pakkumise kulude, kaasa arvatud mõistliku tulu katmiseks. |
| --- | --- |

(21)

Tasud ei tohi olla diskrimineerivad ning arvutused peavad olema läbipaistvad. Tasud ei tohi ületada summat, mis on vajalik tsentraliseeritud taristu pakkumise kulude, kaasa arvatud mõistliku tulu katmiseks.

| (22) | Lennujaama käitaja ja/või mõni teine selle lennujaama tsentraliseeritud taristu haldaja peab regulaarselt

  peaks olema kohustatud
  konsulteerima lennujaama kasutajatega
  regulaarselt
  taristu kindlaksmääramise ja tasude suuruse üle. [ME 254] |
| --- | --- |

(22)

Lennujaama käitaja ja/või mõni teine selle lennujaama tsentraliseeritud taristu haldaja peab regulaarselt

  peaks olema kohustatud
  konsulteerima lennujaama kasutajatega
  regulaarselt
  taristu kindlaksmääramise ja tasude suuruse üle. [ME 254]

| (23) | Lennujaama käitaja võib maapealse teeninduse teenuseid ka ise osutada. Kuna lennujaama käitaja võib ühtlasi oma otsuse kaudu avaldada märgatavat mõju maapealsete teenuste osutajate vahelisele konkurentsile, peavad lennujaamad hoidma maapealse teeninduse teenused sellise juriidilise isiku halduses, kes ei ole

  teenuste ja
  taristu haldamisega seotud

  haldamise raamatupidamisarvestust üksteisest rangelt lahus
  . [ME 255] |
| --- | --- |

(23)

Lennujaama käitaja võib maapealse teeninduse teenuseid ka ise osutada. Kuna lennujaama käitaja võib ühtlasi oma otsuse kaudu avaldada märgatavat mõju maapealsete teenuste osutajate vahelisele konkurentsile, peavad lennujaamad hoidma maapealse teeninduse teenused sellise juriidilise isiku halduses, kes ei ole

  teenuste ja
  taristu haldamisega seotud

  haldamise raamatupidamisarvestust üksteisest rangelt lahus
  . [ME 255]

| (24) | Selleks et lennujaamadel oleks võimalik täita taristu haldamise funktsioone, tagada ohutus ja turvalisus lennujaama maa-alal ning garanteerida maapealse teeninduse teenuste toimimine ka kriisiolukordades, peab lennujaama käitaja vastutama maapealse teeninduse teenustenõuetekohase koordineerimise eest lennujaamas. Lennujaama käitaja annab konsolideeritud optimeerimist silmas pidades lennujaama maapealse teeninduse teenuste koordineerimise kohta aru Eurocontroli tulemuslikkuse hindamise organile. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et lennujaamadel oleks võimalik täita taristu haldamise funktsioone, tagada ohutus ja turvalisus lennujaama maa-alal ning garanteerida maapealse teeninduse teenuste toimimine ka kriisiolukordades, peab lennujaama käitaja vastutama maapealse teeninduse teenustenõuetekohase koordineerimise eest lennujaamas. Lennujaama käitaja annab konsolideeritud optimeerimist silmas pidades lennujaama maapealse teeninduse teenuste koordineerimise kohta aru Eurocontroli tulemuslikkuse hindamise organile.

| (24 a) | Kui lennujaama käitaja osutab maapealse teeninduse teenuseid ise või kontrollib otseselt või kaudselt maapealse teeninduse ettevõtja tegevust, peaks maapealse teeninduse nõuetekohast korraldamist jälgima sõltumatu järelevalveasutus, et tagada võrdne kohtlemine. [ME 256] |
| --- | --- |

(24 a)

Kui lennujaama käitaja osutab maapealse teeninduse teenuseid ise või kontrollib otseselt või kaudselt maapealse teeninduse ettevõtja tegevust, peaks maapealse teeninduse nõuetekohast korraldamist jälgima sõltumatu järelevalveasutus, et tagada võrdne kohtlemine. [ME 256]

| (25) | Lennujaama käitajal, avaliku sektori asutusel või mõnel teisel lennujaama kontrollival organil peab olema ka õigus kehtestada vajalikud eeskirjad lennujaama taristu nõuetekohaseks toimimiseks. |
| --- | --- |

(25)

Lennujaama käitajal, avaliku sektori asutusel või mõnel teisel lennujaama kontrollival organil peab olema ka õigus kehtestada vajalikud eeskirjad lennujaama taristu nõuetekohaseks toimimiseks.

| (26) | Tuleb kindlaks määrata kohustuslikud kvaliteedi miinimumstandardid, mida maapealsete teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaama kasutajad peavad täitma, et tagada üldine teenuste kvaliteet ja luua teenuste osutajatele võrdsed konkurentsitingimused. |
| --- | --- |

(26)

Tuleb kindlaks määrata kohustuslikud kvaliteedi miinimumstandardid, mida maapealsete teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaama kasutajad peavad täitma, et tagada üldine teenuste kvaliteet ja luua teenuste osutajatele võrdsed konkurentsitingimused.

| (26a) | Piisava ohutuse tagamiseks kõigis lennujaamades peaksid maapealse teeninduse teenuste minimaalsed ohutusnõuded olema kooskõlas asjaomases liidu õiguses sätestatud ohutust ja juhtimissüsteeme käsitlevate põhimõtetega. [ME 257] |
| --- | --- |

(26a)

Piisava ohutuse tagamiseks kõigis lennujaamades peaksid maapealse teeninduse teenuste minimaalsed ohutusnõuded olema kooskõlas asjaomases liidu õiguses sätestatud ohutust ja juhtimissüsteeme käsitlevate põhimõtetega. [ME 257]

| (27) | Pidades silmas tulemuslikkuse tõstmist kogu lennuahelas ning väravast-väravani lähenemisviisi rakendamist, peavad maapealsete teenuste osutajad ning omateenindust teostavad lennujaama kasutajad tulemuslikkusest komisjonile aru andma. |
| --- | --- |

(27)

Pidades silmas tulemuslikkuse tõstmist kogu lennuahelas ning väravast-väravani lähenemisviisi rakendamist, peavad maapealsete teenuste osutajad ning omateenindust teostavad lennujaama kasutajad tulemuslikkusest komisjonile aru andma.

| (28) | Sellises töömahukas sektoris nagu maapealne teenindus mõjutab töötajate pidev areng ja koolitamine oluliselt teenuste kvaliteeti
  ja tegevuse ohutust
  .
  Pädev liidu institutsioon peaks koos liikmesriikide pädevate asutuste
  ,
  lennujaamade käitajate ja sotsiaalpartneritega kehtestama kõrged miinimumstandardid

  . Seega tuleb kehtestada miinimumnõuded väljaõppele, et tagada
  maapealse teenindamise sektori töötajate hariduse ja koolituse kõrgeim kvaliteet. Kõnealuseid standardeid tuleks regulaarselt ajakohastada
  tegevuse kvaliteet usaldusväärsuse, toimetuleku, ohutuse ja turvalisuse vallas ning luua käitajate seas võrdsed konkurentsitingimused.
  Kui asjaomases lennujaamas nõutud norme ei täideta, tuleks asjaomase teenuseosutaja tegevusluba peatada või tühistada või selle andmisest keelduda, kuni asjakohaseid nõudeid jälle täidetakse. Korraldada tuleks konkreetse lennujaamaga seotud lisakoolitus, mille kestus on vähemalt viis päeva. [ME 258] |
| --- | --- |

(28)

Sellises töömahukas sektoris nagu maapealne teenindus mõjutab töötajate pidev areng ja koolitamine oluliselt teenuste kvaliteeti
  ja tegevuse ohutust
  .
  Pädev liidu institutsioon peaks koos liikmesriikide pädevate asutuste
  ,
  lennujaamade käitajate ja sotsiaalpartneritega kehtestama kõrged miinimumstandardid

  . Seega tuleb kehtestada miinimumnõuded väljaõppele, et tagada
  maapealse teenindamise sektori töötajate hariduse ja koolituse kõrgeim kvaliteet. Kõnealuseid standardeid tuleks regulaarselt ajakohastada
  tegevuse kvaliteet usaldusväärsuse, toimetuleku, ohutuse ja turvalisuse vallas ning luua käitajate seas võrdsed konkurentsitingimused.
  Kui asjaomases lennujaamas nõutud norme ei täideta, tuleks asjaomase teenuseosutaja tegevusluba peatada või tühistada või selle andmisest keelduda, kuni asjakohaseid nõudeid jälle täidetakse. Korraldada tuleks konkreetse lennujaamaga seotud lisakoolitus, mille kestus on vähemalt viis päeva. [ME 258]

| (29) | Allhanked suurendavad maapealse teeninduse teenuste osutajate paindlikkust. Sellegipoolest võib allhanke või sariallhanke tagajärg olla piiratud läbilaskevõime või negatiivne mõju ohutusele ja turvalisusele. Seetõttu tuleb allhankeid piirata ning selgemaks muuta allhankeid reguleerivad eeskirjad. |
| --- | --- |

(29)

Allhanked suurendavad maapealse teeninduse teenuste osutajate paindlikkust. Sellegipoolest võib allhanke või sariallhanke tagajärg olla piiratud läbilaskevõime või negatiivne mõju ohutusele ja turvalisusele. Seetõttu tuleb allhankeid piirata ning selgemaks muuta allhankeid reguleerivad eeskirjad.

| (30) | Käesolevas määruses tunnustatud õigused kehtivad kolmandate riikide maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate suhtes üksnes range vastastikkuse alusel. Sellise vastastikkuse puudumisel peab komisjonil olema luba otsustada, et liikmesriik või liikmesriigid peavad katkestama maapealse teenindusega seotud õiguste kasutamise nende teenuste osutajate ja lennujaama kasutajate kõnealuste poolt. |
| --- | --- |

(30)

Käesolevas määruses tunnustatud õigused kehtivad kolmandate riikide maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate suhtes üksnes range vastastikkuse alusel. Sellise vastastikkuse puudumisel peab komisjonil olema luba otsustada, et liikmesriik või liikmesriigid peavad katkestama maapealse teenindusega seotud õiguste kasutamise nende teenuste osutajate ja lennujaama kasutajate kõnealuste poolt.

| (31) | Liikmesriigid peavad säilitama õiguse tagada

  peaksid tagama, et maapealse teeninduse teenuseid osutavate ettevõtjate töötajatel on
  piisaval tasemel sotsiaalkaitse maapealse teeninduse teenuseid osutava ettevõtja töötajatele

  ning inimväärsed töötingimused, sealhulgas ka allhanke ja teenuslepingute korral
  .
  Kui liikmesriigi pädevad asutused tuvastavad sotsiaalkaitse vallas puudused või eeskirjade rikkumised, peaks asjaomastele teenuseosutajatele antud tegevusluba olema võimalik seniks peatada või tühistada või selle andmisest seni keelduda, kuni asjakohaseid nõuded jälle täidetakse
  . [ME 259] |
| --- | --- |

(31)

Liikmesriigid peavad säilitama õiguse tagada

  peaksid tagama, et maapealse teeninduse teenuseid osutavate ettevõtjate töötajatel on
  piisaval tasemel sotsiaalkaitse maapealse teeninduse teenuseid osutava ettevõtja töötajatele

  ning inimväärsed töötingimused, sealhulgas ka allhanke ja teenuslepingute korral
  .
  Kui liikmesriigi pädevad asutused tuvastavad sotsiaalkaitse vallas puudused või eeskirjade rikkumised, peaks asjaomastele teenuseosutajatele antud tegevusluba olema võimalik seniks peatada või tühistada või selle andmisest seni keelduda, kuni asjakohaseid nõuded jälle täidetakse
  . [ME 259]

| (31a) | Kuna puudega ja liikumispuudega isikuid diskrimineeritakse sageli alusetult nende probleemide ja kaebuste käsitlemisel ja lahendamisel, tuleks käesolevat määrust kohaldada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1107/2006 (puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul)

   (7)
  . [ME 260] |
| --- | --- |

(31a)

Kuna puudega ja liikumispuudega isikuid diskrimineeritakse sageli alusetult nende probleemide ja kaebuste käsitlemisel ja lahendamisel, tuleks käesolevat määrust kohaldada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1107/2006 (puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul)

   (7)
  . [ME 260]

| (31b) | Kuigi puudega ja liikumispuudega isikute õigused lennureisi puhul on tagatud määrusega (EÜ) nr 1107/2006, ergutatakse käesoleva määrusega suuremat kooskõlastamist ühelt poolt puudega või liikumispuudega isikutele abi andjate ja teiselt poolt reisijate abivahendite, sealhulgas meditsiinitehnika käitlejate vahel. [ME 261] |
| --- | --- |

(31b)

Kuigi puudega ja liikumispuudega isikute õigused lennureisi puhul on tagatud määrusega (EÜ) nr 1107/2006, ergutatakse käesoleva määrusega suuremat kooskõlastamist ühelt poolt puudega või liikumispuudega isikutele abi andjate ja teiselt poolt reisijate abivahendite, sealhulgas meditsiinitehnika käitlejate vahel. [ME 261]

| (31c) | Võttes arvesse reisijaõiguste valdkonnas tehtud edusamme, tuleb puudega isikute diskrimineerimise vältimiseks arvestada eesmärke ja lahendusi, mis on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2001. aasta direktiivis 2001/85/EÜ

   (8)

  , mis käsitleb reisijateveoks mõeldud sõidukite, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta, erieeskirju. [ME 262] |
| --- | --- |

(31c)

Võttes arvesse reisijaõiguste valdkonnas tehtud edusamme, tuleb puudega isikute diskrimineerimise vältimiseks arvestada eesmärke ja lahendusi, mis on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2001. aasta direktiivis 2001/85/EÜ

   (8)

  , mis käsitleb reisijateveoks mõeldud sõidukite, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta, erieeskirju. [ME 262]

| (32) | Tagamaks, et maapealse teeninduse teenuste osutajatele ja omateenindust teostavatele lennujaama kasutajatele kehtivad ühtlustatud kindlustusnõuded, tuleks kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida komisjonile õigus võtta vastu õigusakte maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate kindlustusnõuete kohta. Tagamaks, et maapealse teeninduse teenuste osutajatele ja omateenindust teostavatele lennujaama kasutajatele kehtivad ühtlustatud ja nõuetekohaselt ajakohastatud kohustused seoses maapealse teeninduse teenuste kvaliteedi miinimumstandarditega ja maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate aruandluskohustustega, tuleks komisjonile kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida õigus võtta vastu õigusakte maapealse teeninduse teenuste kvaliteedi miinimumstandardite kirjelduste kohta ning nende aruandluskohustuste sisu ja levitamise kirjelduste kohta. Eriti oluline on see, et komisjon konsulteerib ettevalmistuste käigus muuhulgas ka asjaomaste ekspertidega ning
  komisjoni 20. mai 1998. aasta
  otsuse 98/500/EÜ
  (valdkonna dialoogikomiteede loomise kohta tööturu osapoolte dialoogi edendamiseks Euroopa tasandil)

   (9) kohaselt loodud asjaomase sektori sotsiaaldialoogi komiteega.
  Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 263] |
| --- | --- |

(32)

Tagamaks, et maapealse teeninduse teenuste osutajatele ja omateenindust teostavatele lennujaama kasutajatele kehtivad ühtlustatud kindlustusnõuded, tuleks kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida komisjonile õigus võtta vastu õigusakte maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate kindlustusnõuete kohta. Tagamaks, et maapealse teeninduse teenuste osutajatele ja omateenindust teostavatele lennujaama kasutajatele kehtivad ühtlustatud ja nõuetekohaselt ajakohastatud kohustused seoses maapealse teeninduse teenuste kvaliteedi miinimumstandarditega ja maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate aruandluskohustustega, tuleks komisjonile kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida õigus võtta vastu õigusakte maapealse teeninduse teenuste kvaliteedi miinimumstandardite kirjelduste kohta ning nende aruandluskohustuste sisu ja levitamise kirjelduste kohta. Eriti oluline on see, et komisjon konsulteerib ettevalmistuste käigus muuhulgas ka asjaomaste ekspertidega ning
  komisjoni 20. mai 1998. aasta
  otsuse 98/500/EÜ
  (valdkonna dialoogikomiteede loomise kohta tööturu osapoolte dialoogi edendamiseks Euroopa tasandil)

   (9) kohaselt loodud asjaomase sektori sotsiaaldialoogi komiteega.
  Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 263]

| (32a) | Arvestades puudega või piiratud liikumisvõimega reisijate kasutatavate ratastoolide ja muude meditsiini- ja abiseadmete maapealse teenindamise eritingimusi ning määra, mille puhul reisija iseseisev hakkamasaamine sõltub asjakohase seadme kasutamisest, peavad maapealse teeninduse teenuste osutajate kindlustuslepingud tagama selliste seadmete kahjustamise või kadumisega seotud kulude täieliku katmise. [ME 264] |
| --- | --- |

(32a)

Arvestades puudega või piiratud liikumisvõimega reisijate kasutatavate ratastoolide ja muude meditsiini- ja abiseadmete maapealse teenindamise eritingimusi ning määra, mille puhul reisija iseseisev hakkamasaamine sõltub asjakohase seadme kasutamisest, peavad maapealse teeninduse teenuste osutajate kindlustuslepingud tagama selliste seadmete kahjustamise või kadumisega seotud kulude täieliku katmise. [ME 264]

| (32b) | Liikmesriigid peaksid ette nägema karistused käesoleva määruse rikkumise eest, võttes arvesse, kui tähtis on ohutus, kutsekvalifikatsioon ja -koolitus, kvaliteedistandardite täitmine ning eelkõige maapealse teeninduse töötajate tegevuse tulemuslikkus. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. [ME 265] |
| --- | --- |

(32b)

Liikmesriigid peaksid ette nägema karistused käesoleva määruse rikkumise eest, võttes arvesse, kui tähtis on ohutus, kutsekvalifikatsioon ja -koolitus, kvaliteedistandardite täitmine ning eelkõige maapealse teeninduse töötajate tegevuse tulemuslikkus. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. [ME 265]

| (32c) | Dokumentides, mille lennuettevõtjad reisijatele edastavad, peaks olema selgelt näidatud kõnealuse lennuliini maapealse teeninduse teenuste osutaja. [ME 266] |
| --- | --- |

(32c)

Dokumentides, mille lennuettevõtjad reisijatele edastavad, peaks olema selgelt näidatud kõnealuse lennuliini maapealse teeninduse teenuste osutaja. [ME 266]

| (32d) | Maapealse teeninduse teenuste osutajad on kohustatud avama teabepunktid reisijatele, kelle pagas on kadunud. [ME 267] |
| --- | --- |

(32d)

Maapealse teeninduse teenuste osutajad on kohustatud avama teabepunktid reisijatele, kelle pagas on kadunud. [ME 267]

| (33) | Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama vastavate dokumentide üheaegse, õigeaegse ja nõuetekohase üleandmise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  [ME 263] |
| --- | --- |

(33)

Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama vastavate dokumentide üheaegse, õigeaegse ja nõuetekohase üleandmise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  [ME 263]

| (34) | Käesoleva määruse ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (10). |
| --- | --- |

(34)

Käesoleva määruse ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (10).

| (35) | Nõuandemenetlust tuleks kasutada rakendusotsuste vastuvõtmiseks maapealse teeninduse turu kolmandatele isikutele ja omateenindust teostavatele lennuettevõtjatele avamise ulatuse erandite suhtes eeldusel, et asjakohaste õigusaktide reguleerimisala on piiratud. |
| --- | --- |

(35)

Nõuandemenetlust tuleks kasutada rakendusotsuste vastuvõtmiseks maapealse teeninduse turu kolmandatele isikutele ja omateenindust teostavatele lennuettevõtjatele avamise ulatuse erandite suhtes eeldusel, et asjakohaste õigusaktide reguleerimisala on piiratud.

| (36) | Nõuandemenetlust tuleks kasutada ka rakendusotsuste vastuvõtmiseks liikmesriikide avalike teenuste pakkumise kohustuse laiendamise kohta saarel paiknevale lennujaamale eeldusel, et asjakohaste õigusaktide reguleerimisala on piiratud. |
| --- | --- |

(36)

Nõuandemenetlust tuleks kasutada ka rakendusotsuste vastuvõtmiseks liikmesriikide avalike teenuste pakkumise kohustuse laiendamise kohta saarel paiknevale lennujaamale eeldusel, et asjakohaste õigusaktide reguleerimisala on piiratud.

| (37) | Kontrollimenetlust tuleks kasutada rakendusotsuste vastuvõtmiseks kolmandatest riikidest pärit maapealsete teenuste osutajate ja lennujaama kasutajate maapealse teeninduse turule juurdepääsu õiguste täieliku või osalise peatamise kohta liikmesriikide territooriumil. |
| --- | --- |

(37)

Kontrollimenetlust tuleks kasutada rakendusotsuste vastuvõtmiseks kolmandatest riikidest pärit maapealsete teenuste osutajate ja lennujaama kasutajate maapealse teeninduse turule juurdepääsu õiguste täieliku või osalise peatamise kohta liikmesriikide territooriumil.

| (38) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt maapealse teeninduse teenuseid käsitlevate liidu õigusaktide ühtsemat rakendamist ei suuda liikmesriigid piisavas ulatuses saavutada lennutranspordi rahvusvahelise olemuse tõttu ning seda on seetõttu parem saavutada liidu tasandil, siis võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Selles artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(38)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt maapealse teeninduse teenuseid käsitlevate liidu õigusaktide ühtsemat rakendamist ei suuda liikmesriigid piisavas ulatuses saavutada lennutranspordi rahvusvahelise olemuse tõttu ning seda on seetõttu parem saavutada liidu tasandil, siis võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Selles artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (39) | Cordobas 18. septembril 2006. aastal Gibraltari käsitleva dialoogi foorumi esimesel ministrite kohtumisel kokku lepitud Gibraltari lennujaama käsitlev ministrite avaldus asendab Londonis 2. detsembril 1987. aastal esitatud ühisdeklaratsiooni Gibraltari lennujaama kohta ning ministrite avalduse täielikku järgimist loetakse 1987. aasta deklaratsiooni järgimiseks. |
| --- | --- |

(39)

Cordobas 18. septembril 2006. aastal Gibraltari käsitleva dialoogi foorumi esimesel ministrite kohtumisel kokku lepitud Gibraltari lennujaama käsitlev ministrite avaldus asendab Londonis 2. detsembril 1987. aastal esitatud ühisdeklaratsiooni Gibraltari lennujaama kohta ning ministrite avalduse täielikku järgimist loetakse 1987. aasta deklaratsiooni järgimiseks.

| (40) | Seetõttu tuleks direktiiv 96/67/EÜ kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(40)

Seetõttu tuleks direktiiv 96/67/EÜ kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I peatükk

Reguleerimisala ja mõisted

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse kõikide nende liikmesriigi territooriumil paiknevate lennujaamade suhtes, mille puhul kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja mis on avatud kaubanduslikuks liikluseks.

Käesoleva määruse kohaldamine Gibraltari lennujaamale ei mõjuta Hispaania Kuningriigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigi asjakohaseid õiguslikke seisukohti seoses vaidlusega selle territooriumi suveräänsuse üle, kus lennujaam paikneb.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| (a) | „lennujaam” – mis tahes maa-ala, mis on kohandatud õhusõidukite maandumiseks, startimiseks ja manööverdamiseks, kaasa arvatud lennuliikluse ja -teenuste nõuete täitmiseks vajalikud abirajatised, sealhulgas kaubanduslike lendude teenindamiseks vajalikud rajatised; |
| --- | --- |

(a)

„lennujaam” – mis tahes maa-ala, mis on kohandatud õhusõidukite maandumiseks, startimiseks ja manööverdamiseks, kaasa arvatud lennuliikluse ja -teenuste nõuete täitmiseks vajalikud abirajatised, sealhulgas kaubanduslike lendude teenindamiseks vajalikud rajatised;

| (b) | „lennujaama käitaja” – organ, kelle eesmärk on siseriikliku õiguse või määruse alusel ja, olenevalt olukorrast, koos teiste tegevusaladega või ilma nendeta, lennujaama taristute haldamine ja juhtimine ning asjaomases lennujaamas asuvate eri operaatorite tegevuste koordineerimine ja kontroll; |
| --- | --- |

(b)

„lennujaama käitaja” – organ, kelle eesmärk on siseriikliku õiguse või määruse alusel ja, olenevalt olukorrast, koos teiste tegevusaladega või ilma nendeta, lennujaama taristute haldamine ja juhtimine ning asjaomases lennujaamas asuvate eri operaatorite tegevuste koordineerimine ja kontroll;

| (c) | „lennujaama kasutaja” – iga füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab reisijateveo, posti- ja/või kaubaveo eest õhu kaudu kõnealusest lennujaamast või kõnealusesse lennujaama; |
| --- | --- |

(c)

„lennujaama kasutaja” – iga füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab reisijateveo, posti- ja/või kaubaveo eest õhu kaudu kõnealusest lennujaamast või kõnealusesse lennujaama;

| (d) | „maapealne teenindus” – lennujaamades lennujaama kasutajatele pakutavad teenused, mida on kirjeldatud käesoleva määruse lisas
  I
  ; |
| --- | --- |

(d)

„maapealne teenindus” – lennujaamades lennujaama kasutajatele pakutavad teenused, mida on kirjeldatud käesoleva määruse lisas
  I
  ;

| (e) | „omateenindus” – olukord, kus lennujaama kasutaja osutab otseselt endale üht või mitut liiki maapealse teeninduse teenust ja ei sõlmi lepingut kolmanda isikuga selliste teenuste osutamiseks. Käesoleva määruse tähenduses ei loeta lennujaama kasutajaid omavahel kolmandateks isikuteks, kui:






  — | ühele kasutajale kuulub enamusosalus teises kasutajas või |
| --- | --- | --- |

(e)

„omateenindus” – olukord, kus lennujaama kasutaja osutab otseselt endale üht või mitut liiki maapealse teeninduse teenust ja ei sõlmi lepingut kolmanda isikuga selliste teenuste osutamiseks. Käesoleva määruse tähenduses ei loeta lennujaama kasutajaid omavahel kolmandateks isikuteks, kui:

—

ühele kasutajale kuulub enamusosalus teises kasutajas või

| — | ühele kasutajale kuulub enamusosalus kõikides teistes kasutajates; |
| --- | --- |

—

ühele kasutajale kuulub enamusosalus kõikides teistes kasutajates;

| — | logistilise tervikteenuse osutajate puhul hõlmab omateenindus maapealse teeninduse teenuseid, mida osutatakse kõigile antud transpordivõrgustiku õhusõidukitele, vaatamata sellele, kas kõnealused õhusõidukid kuuluvad ettevõtjale või on rendil ja kas neid käitab tervikteenuse osutajale kuuluv lennuettevõtja või kolmas osaline; käesoleva lõigu tähenduses ei pea maapealse teeninduse teenuseid osutav ettevõtja olema lennujaama kasutaja, kuid ta peab olema logistilise tervikteenuse osutaja sidusettevõte ning täitma minimaalseid kvaliteedinõudeid; |
| --- | --- |

—

logistilise tervikteenuse osutajate puhul hõlmab omateenindus maapealse teeninduse teenuseid, mida osutatakse kõigile antud transpordivõrgustiku õhusõidukitele, vaatamata sellele, kas kõnealused õhusõidukid kuuluvad ettevõtjale või on rendil ja kas neid käitab tervikteenuse osutajale kuuluv lennuettevõtja või kolmas osaline; käesoleva lõigu tähenduses ei pea maapealse teeninduse teenuseid osutav ettevõtja olema lennujaama kasutaja, kuid ta peab olema logistilise tervikteenuse osutaja sidusettevõte ning täitma minimaalseid kvaliteedinõudeid;

| (f) | „maapealse teeninduse teenuste osutaja” – iga füüsiline või juriidiline isik, kes osutab kolmandatele isikutele üht või mitut liiki maapealse teeninduse teenust; |
| --- | --- |

(f)

„maapealse teeninduse teenuste osutaja” – iga füüsiline või juriidiline isik, kes osutab kolmandatele isikutele üht või mitut liiki maapealse teeninduse teenust;

| fa) | „logistilise tervikteenuse osutaja” – ettevõtja, kes pakub lepingu alusel ukselt-uksele kaubaveoteenust, mille puhul on tagatud kauba ja/või posti transport algpunktist lõpp-punkti ning mis hõlmab sujuvalt ühendatud transporti, maapealset teenindust, saadetiste sorteerimist ja kohaletoimetamisteenust; |
| --- | --- |

fa)

„logistilise tervikteenuse osutaja” – ettevõtja, kes pakub lepingu alusel ukselt-uksele kaubaveoteenust, mille puhul on tagatud kauba ja/või posti transport algpunktist lõpp-punkti ning mis hõlmab sujuvalt ühendatud transporti, maapealset teenindust, saadetiste sorteerimist ja kohaletoimetamisteenust;

| fb) | „kollektiivleping”, kui see on ette nähtud liikmesriigi õigusaktides, loetakse representatiivseks, kui see on maapealse teeninduse teenuste puhul olemuslikult kohaldatav ja kui selle territoriaalne kohaldatavus liikmesriigis laieneb lennujaamale, kus maapealse teeninduse teenuste osutaja tegutseb; |
| --- | --- |

fb)

„kollektiivleping”, kui see on ette nähtud liikmesriigi õigusaktides, loetakse representatiivseks, kui see on maapealse teeninduse teenuste puhul olemuslikult kohaldatav ja kui selle territoriaalne kohaldatavus liikmesriigis laieneb lennujaamale, kus maapealse teeninduse teenuste osutaja tegutseb;

| (g) | „tsentraliseeritud taristu” – konkreetsed lennujaama käitised ja/või rajatised, mida ei saa tehnilistel, keskkonna, kulude või läbilaskevõimega seotud põhjustel jaotada ega dubleerida ja mille olemasolu on ülioluline ja vajalik
  lennujaamas
  maapealse teeninduse teenuste osutamiseks; |
| --- | --- |

(g)

„tsentraliseeritud taristu” – konkreetsed lennujaama käitised ja/või rajatised, mida ei saa tehnilistel, keskkonna, kulude või läbilaskevõimega seotud põhjustel jaotada ega dubleerida ja mille olemasolu on ülioluline ja vajalik
  lennujaamas
  maapealse teeninduse teenuste osutamiseks;

| (h) | „allhange” – maapealse teeninduse teenuste osutaja kui peatöövõtja või erandjuhtudel omateenindust teostava lennujaama kasutaja sõlmitud leping kolmanda poolega, keda nimetatakse alltöövõtjaks, tingimustel, mis eeldavad alltöövõtjalt ühte või mitut liiki (või alaliiki) maapealse teeninduse teenuste osutamist; |
| --- | --- |

(h)

„allhange” – maapealse teeninduse teenuste osutaja kui peatöövõtja või erandjuhtudel omateenindust teostava lennujaama kasutaja sõlmitud leping kolmanda poolega, keda nimetatakse alltöövõtjaks, tingimustel, mis eeldavad alltöövõtjalt ühte või mitut liiki (või alaliiki) maapealse teeninduse teenuste osutamist;

| h a) | „alltöövõtja” – teenuse osutaja kooskõlas artiklitega 16 ja 17; |
| --- | --- |

h a)

„alltöövõtja” – teenuse osutaja kooskõlas artiklitega 16 ja 17;

| (i) | „luba” – pädeva asutuse poolt ettevõtjale antud luba loas nimetatud maapealse teeninduse teenuste osutamiseks; |
| --- | --- |

(i)

„luba” – pädeva asutuse poolt ettevõtjale antud luba loas nimetatud maapealse teeninduse teenuste osutamiseks;

| (j) | „sõltumatu järelevalveasutus” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta direktiivi 2009/12/EÜ lennujaamatasude kohta (11) artiklis 11 osutatud asutus. [ME 268] |
| --- | --- |

(j)

„sõltumatu järelevalveasutus” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta direktiivi 2009/12/EÜ lennujaamatasude kohta (11) artiklis 11 osutatud asutus. [ME 268]

II peatükk

Esialgsed üldnõuded

Artikkel 3

Lennujaama käitaja

1.   Kui lennujaama ei juhi ega käita üks organ, vaid mitu eri organit, siis loetakse käesoleva määruse kohaldamisel iga sellist üksust lennujaama käitaja osaks.

2.   Kui mitmel lennujaamal on üks käitaja, siis vaadeldakse iga sellist lennujaama käesoleva määruse kohaldamisel eraldi.

Artikkel 4

Lennujaama kasutajate komitee

1.   Igas asjaomases lennujaamas
  , mille aastane veomaht on vähemalt kolmel eelnenud aastal olnud vähemalt kaks miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa,
  luuakse lennujaama kasutajate esindajate

  nõudmisel komitee lennujaama kasutajate esindajatest
  või lennujaama kasutajaid esindavate organisatsioonide komitee

  esindavatest organisatsioonidest, samuti lennujaamade ja personali esindajatest
  (edaspidi „lennujaama kasutajate komitee”).
  Sotsiaalpartnerite kaasamine sellesse kasutajate võrgustikku on kohustuslik
  . [ME 269]

2.   Kõigil lennujaama kasutajatel on õigus osaleda lennujaama kasutajate komitee töös või soovi korral olla selles esindatud selleks määratud organisatsiooni kaudu. Kui vastav organisatsioon neid aga esindab, siis ei osuta see organisatsioon asjaomases lennujaamas maapealse teeninduse teenuseid.

3.   Lennujaama kasutajate komitee kehtestab kirjalikult oma töökorra, kaasa arvatud hääletuskorra.

Hääletuskord sisaldab konkreetseid sätteid selle kohta, kuidas vältida lennujaama kasutajate komitees selliste lennujaama kasutajate esindatusest põhjustatud huvide konflikti, kes osutavad asjaomases lennujaamas maapealse teeninduse teenuseid. Eelkõige siis, kui lennujaama kasutajate komiteega konsulteeritakse artiklites 8 ja 9 sätestatud valimismenetluse käigus, ei ole hääletamisõigust nendel lennujaama kasutajatel, kes taotlevad luba osutada üht või mitut maapealse teeninduse teenust kolmandatele isikutele.

4.   Häälte kaal lennujaama kasutajate komitees on järgmine:

| a) | olenemata ühe lennujaama kasutaja aastasest liiklusmahust lennujaamas ei ületa tema hääleõigus 49 % häälte koguhulgast; |
| --- | --- |

a)

olenemata ühe lennujaama kasutaja aastasest liiklusmahust lennujaamas ei ületa tema hääleõigus 49 % häälte koguhulgast;

| b) | omateenindust teostavate lennujaama kasutajate hääleõigus ei ületa ühte kolmandikku häälte koguhulgast. |
| --- | --- |

b)

omateenindust teostavate lennujaama kasutajate hääleõigus ei ületa ühte kolmandikku häälte koguhulgast.

5.   Lennujaama käitaja moodustab lennujaama kasutajate komitee sekretariaadi.

Kui lennujaama käitaja keeldub seda tegemast või kui lennujaama kasutajate komitee sellega nõus ei ole, siis määrab lennujaama käitaja teise üksuse, mille lennujaama kasutajate komitee peab heaks kiitma. Lennujaama kasutajate komitee sekretariaat koostab ja haldab lennujaama kasutajate komiteesse kuuluvate lennujaama kasutajate või nende esindajate nimekirja.

6.   Lennujaama kasutajate komitee sekretariaat koostab iga lennujaama kasutajate komitee koosoleku kohta protokolli. Nimetatud protokollid peegeldavad tõeselt koosoleku käigus avaldatud seisukohti ja hääletustulemusi.

6a.
     
  Kui käesoleva määruse kohaselt tuleks konsulteerida lennujaama kasutajate komiteega, teavitab lennujaama käitaja või vajaduse korral hanke korraldaja sellest lennujaama kasutajate komiteed ja esitab talle kõik otsuste ettepanekud ja kogu vajaliku teabe hiljemalt kuus nädalat enne lõpliku otsuse tegemist. Juhul kui esineb lahkarvamusi lennujaama käitaja, või olenevalt olukorrast hanke korraldaja, ja lennujaama kasutajate komitee vahel ning piiramata käesoleva määruse artikli 41 kohaldamist, esitab lennujaama käitaja või olenevalt olukorrast hanke korraldaja põhjendused oma lõpliku otsuse kohta, arvesse võttes lennujaama kasutajate komitee väljendatud seisukohti. [ME 270]

III peatükk

Maapealse teeninduse turu avamine

1. jagu

Omateenindus

Artikkel 5

Omateenindus

Igal lennujaama kasutajal on lubatud omateenindust teostada.

2. jagu

Kolmandatele isikutele osutatavad maapealse teeninduse teenused

Artikkel 6

Kolmandatele isikutele osutatavad maapealse teeninduse teenused

1.   Maapealse teeninduse teenuste osutajatel
  , kelle asukoht
  on
  Euroopa Liidus või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriigis, on
  on vaba juurdepääs kolmandatele isikutele maapealse teeninduse teenuste osutamise turule kõigis lennujaamades, mille aastane veomaht ei ole

  on
  olnud väiksem kui kaks miljonit reisijat või 50 000 tonni

  üle kahe miljoni reisija või 50 000 tonni
  kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal.

2.   Lõikes 1 osutatud lennujaamade puhul võivad liikmesriigid piirata järgmist liiki maapealsete teenuste volitatud osutajate arvu:

| (a) | pagasikäitlus; |
| --- | --- |

(a)

pagasikäitlus;

| (b) | perroonikäitlus; |
| --- | --- |

(b)

perroonikäitlus;

| (c) | kütuse- ja õlikäitlus; |
| --- | --- |

(c)

kütuse- ja õlikäitlus;

| (d) | kauba ja posti füüsiline käitlus lennujaama terminali ja õhusõiduki vahel kas saabumisel, väljumisel või transiidi puhul. |
| --- | --- |

(d)

kauba ja posti füüsiline käitlus lennujaama terminali ja õhusõiduki vahel kas saabumisel, väljumisel või transiidi puhul.

Liikmesriigid ei piira arvu vähemale kui kahele teenuste osutajale iga maapealse teeninduse teenuse liigi kohta või lennujaamade puhul, kus aastane veomaht ei ole

  on
  olnud väiksem kui viis miljonit

  suurem kui viisteist miljonit
  reisijat või 100 000 tonni

  200 000 tonni
  kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal, vähemale kui kolmele teenuste osutajale iga maapealse teeninduse teenuse liigi kohta.

2a.
     
  Lõikes 2 sätestatud piirangute tase võib ühe lennujaama territooriumil olla eri terminalide jaoks erinev, tingimusel et piiranguid ei kasutata diskrimineerival viisil, et need ei moonuta konkurentsi ja on kooskõlas käesoleva määruse sätetega, ja et teenuste osutajate arv igas terminalis jääb samaks.

3.   Lennujaamades, kus teenuste osutajate arv on kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2 või artikli 14 lõike 1 punktidega a ja c piiratud kahele või enamale teenuste osutajale, ei tohi vähemalt ühte teenuste osutajat otseselt või kaudselt kontrollida:

| (a) | lennujaama käitaja; |
| --- | --- |

(a)

lennujaama käitaja;

| (b) | ükski lennujaama kasutaja, kes on vedanud enam kui 25 % lennujaamas teenuste osutajate valimise aastale eelneva aasta jooksul registreeritud reisijatest või kaubast; |
| --- | --- |

(b)

ükski lennujaama kasutaja, kes on vedanud enam kui 25 % lennujaamas teenuste osutajate valimise aastale eelneva aasta jooksul registreeritud reisijatest või kaubast;

| (c) | organ, kes otseselt või kaudselt kontrollib lennujaama käitajat või keda kontrollib otseselt või kaudselt lennujaama käitaja, nagu on osutatud punktis a, või ükskõik missugune kasutaja, kellele on osutatud punktis b. |
| --- | --- |

(c)

organ, kes otseselt või kaudselt kontrollib lennujaama käitajat või keda kontrollib otseselt või kaudselt lennujaama käitaja, nagu on osutatud punktis a, või ükskõik missugune kasutaja, kellele on osutatud punktis b.

Kontrolliks peetakse õigusi, lepinguid või muid vahendeid, mis kas eraldi või omavahel kombineeritult ning vastavaid asjaolusid või õigusnorme arvestades annavad võimaluse teenuste osutajat otsustavalt mõjutada, nagu on tõlgendanud Euroopa Kohus.

4.   Kui teenuste volitatud osutajate arv on lõike 2 kohaselt piiratud, siis ei või

  tohi
  liikmesriigid piirata lennujaama kasutaja õigust valida mis tahes talle määratud lennujaama osas iga piiratud maapealse teeninduse teenuseliigi puhul kooskõlas lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimustega vähemalt:

| — | kahe maapealse teeninduse teenuste osutaja vahel või |
| --- | --- |

—

kahe maapealse teeninduse teenuste osutaja vahel või

| — | kolme maapealse teeninduse teenuste osutaja vahel selliste lennujaamade puhul, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui viis miljonit

  viisteist miljonit
  reisijat või 100 000 tonni

  200 000 tonni
  kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal. |
| --- | --- |

—

kolme maapealse teeninduse teenuste osutaja vahel selliste lennujaamade puhul, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui viis miljonit

  viisteist miljonit
  reisijat või 100 000 tonni

  200 000 tonni
  kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal.

5.   Kui lennujaam saavutab käesolevas artiklis

  määruses
  kehtestatud kaubaveo läve ilma vastavat reisijateveo läve saavutamata, siis ei kohaldata käesolevat määrust ainult reisijatega seotud maapealse teeninduse teenuse liikidele
  ega ainult reisijate teenindamiseks kasutatavatele taristutele
  .

Kui lennujaam saavutab käesolevas artiklis kehtestatud reisijateveo läve ilma vastavat kaubaveo läve saavutamata, siis ei kohaldata käesolevat artiklit ainult kaubaga seotud maapealse teeninduse teenuste liikidele ega ainult kauba käitlemiseks reserveeritud taristutele.

6.   Kõik lennujaamad, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui kaks miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa vähemalt kolmel järjestikusel aastal ja mille aastane veomaht jääb seejärel alla läviväärtust kaks miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa, hoiavad turu avatuna kolmandatest isikutest teenuseosutajatele vähemalt esimesel kolmel aastal pärast läviväärtuse saavutamata jätmist.

7.   Kõik lennujaamad, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui viis miljonit reisijat
  viisteist miljonit
  või 100 000 tonni

  200 000 tonni
  kaupa vähemalt kolmel järjestikusel aastal ja mille aastane veomaht jääb alla läviväärtust viis miljonit

  viisteist miljonit
  reisijat või 100 000 tonni

  200 000 tonni
  kaupa, hoiavad turu avatuna kolmandatest isikutest teenuseosutajatele vähemalt esimesel kolmel aastal pärast läviväärtuse saavutamata jätmist. [ME 271]

Artikkel 7

Teenuste osutajate valimine

1.   Maapealse teeninduse teenuste volitatud osutajad lennujaamas, kui nende arv on piiratud artikli 6 või artikli 14 alusel, valitakse läbipaistva, avatud ja mittediskrimineeriva hankemenetluse käigus.
  Hanke korraldajal on õigus nõuda, et maapealse teeninduse teenuste osutajad peavad pakkuma ühte või mitut artikli 6 lõikes 2 nimetatud maapealsete teenuste liiki seotult. Lennujaama käitajal on õigus esitada vastav teenuste sidumise taotlus hanke korraldajale. [ME 272]

2.   Hanke korraldaja on

| a) | lennujaama käitaja, tingimusel, et ta:






  — | ei osuta samasuguseid maapealse teeninduse teenuseid ja |
| --- | --- | --- |

a)

lennujaama käitaja, tingimusel, et ta:

—

ei osuta samasuguseid maapealse teeninduse teenuseid ja

| — | ei kontrolli otseselt ega kaudselt ühtegi ettevõtjat, kes selliseid teenuseid osutab, ja |
| --- | --- |

—

ei kontrolli otseselt ega kaudselt ühtegi ettevõtjat, kes selliseid teenuseid osutab, ja

| — | ei ole osaline üheski sellises ettevõtjas, |
| --- | --- |

—

ei ole osaline üheski sellises ettevõtjas,

| (b) | kõigil muudel juhtudel pädev asutus, kes on lennujaama käitajast sõltumatu
  ja kellel ei ole mingeid kaudseid ega otseseid lennujaama tegevusega seotud ärisuhteid
  . [ME 273] |
| --- | --- |

(b)

kõigil muudel juhtudel pädev asutus, kes on lennujaama käitajast sõltumatu
  ja kellel ei ole mingeid kaudseid ega otseseid lennujaama tegevusega seotud ärisuhteid
  . [ME 273]

3.   Lennujaama kasutajate komiteel
  ega lennujaama käitajal, kui lennujaama käitaja
  ei ole
  hanke korraldaja, ei ole
  valikumenetluse üheski etapis juurdepääsu taotlejate avaldustele. Lennujaama käitajal ei ole valikuprotseduuri üheski etapis juurdepääsu taotlejate avaldustele

  kasutajate komitee või lennujaama käitaja taotlusel
  , kui ta

  lennujaama käitaja
  ei ole hanke korraldaja
  , esitab hanke korraldaja taotlejate avalduste kokkuvõtte ja tagab, et see kokkuvõte ei sisalda konfidentsiaalseid andmeid
  . [ME 274]

4.   Pärast komisjoni teavitamist
  ja ELi riigiabi eeskirju järgides
  võib asjaomane liikmesriik lisada pakkumistingimustesse avalike teenuste pakkumise kohustuse, mida peavad täitma maapealse teeninduse teenuste osutajad lennujaamades, mis teenindavad tema territooriumi äärealasid või arengupiirkondi, kus teenuste osutajad ei soovi maapealse teeninduse teenuseid osutada ilma riigi toetuseta (st ainuõigus või hüvitised), ent kus need lennujaamad on asjaomasele liikmesriigile juurdepääsu tagamiseks ülitähtsad. Käesolev säte ei piira ELi riigiabieeskirjade kohaldamist.
  [ME 275]

5.   Pakkumiskutse tuleb välja kuulutada ja avaldada Euroopa Liidu Teatajas.
  Euroopa Liidu Teataja loob maapealse teeninduse teenuste hankemenetluste tarbeks asjakohase rubriigi. [ME 276]

6.   Hanke korraldaja valib teenuste osutajad välja kahes etapis:

| a) | kvalifitseerimismenetlus taotlejate sobivuse kontrollimiseks ja |
| --- | --- |

a)

kvalifitseerimismenetlus taotlejate sobivuse kontrollimiseks ja

| b) | loa väljaandmise menetlus teenuste osutaja(te) valimiseks. |
| --- | --- |

b)

loa väljaandmise menetlus teenuste osutaja(te) valimiseks.

6a.
     
  Kui pakkumiskutsele ei vasta nõutaval hulgal artikli 6 lõikes 2 nimetatud maapealse teeninduse teenuste pakkujaid, siis avaldav pädev asutus uue kutse 48 kuu jooksul pärast eelmise kutse tähtaja lõppemist. [ME 277]

Artikkel 8

Kvalifitseerimismenetlus

1.   Kvalifitseerimismenetluse käigus kontrollib hanke korraldaja, kas taotlejad vastavad teatavatele miinimumnõuetele. Hanke korraldaja määrab kõnealused miinimumnõuded pärast konsulteerimist lennujaama kasutajate komitee ja lennujaama käitajaga, kui viimane ei ole hanke korraldaja.

2.   Miinimumnõuded on järgmised:

| a) | taotlejale on IV peatükiga kooskõlas välja antud kehtiv luba; |
| --- | --- |

a)

taotlejale on IV peatükiga kooskõlas välja antud kehtiv luba;

| b) | taotleja tõendab oma suutlikkust kohaldada asjaomaseid lennjaama sätteid ja eeskirju, kaasa arvatud kohaldatavad tööõiguse sätted, kollektiivlepingud, lennujaama tegevuseeskirjad ja kvaliteedinõuded, ning kinnitab seda kirjalikult.
  Taotleja ja alltöövõtjad kohustuvad kohaldama ka representatiivseid kollektiivlepinguid. [ME 278] |
| --- | --- |

b)

taotleja tõendab oma suutlikkust kohaldada asjaomaseid lennjaama sätteid ja eeskirju, kaasa arvatud kohaldatavad tööõiguse sätted, kollektiivlepingud, lennujaama tegevuseeskirjad ja kvaliteedinõuded, ning kinnitab seda kirjalikult.
  Taotleja ja alltöövõtjad kohustuvad kohaldama ka representatiivseid kollektiivlepinguid. [ME 278]

3.   Hanke korraldaja koostab kvalifitseerimismenetluse kriteeriumidele vastavate eelistatud taotlejate nimekirja.

Artikkel 9

Loa väljaandmise menetlus

1.   
  Lennujaama käitaja koostab hankedokumendid, mis on
  loa väljaandmise menetluse
  aluseks, esitades selgelt lennujaama nõutavad miinimumstandardid, esindusliku lennuplaani ja liikluse prognoosi korraldatava hanke perioodiks. Loa väljaandmise menetluse
  käigus valib hanke korraldaja eelistatud taotlejate nimekirjas olevate taotlejate seast teenuste osutaja ning pärast seda, kui on konsulteerinud lennujaama kasutajate komitee ja lennujaama käitajaga, kui viimane ei ole hanke korraldaja, annab talle loa teenuste osutamiseks.

2.   Teenuste osutaja valik põhineb taotlustes esitatud andmete võrdlemisel loa väljaandmise kriteeriumide loeteluga. Loa väljaandmise kriteeriumid on asjakohased, objektiivsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. Hanke korraldaja määrab loa väljaandmise kriteeriumid pärast konsulteerimist

  kokkuleppel
  lennujaama kasutajate komitee ja lennujaama käitajaga, kui viimane ei ole hanke korraldaja.

2a.
     
  Taotlejad esitavad üksikasjaliku nimekirja kõikidest ülesannetest, mille osas kasutatakse või võidakse kasutada allhanget ja mis ei ole seotud nende põhitegevusega.

3.   Loa väljaandmise kriteeriumid on järgmised:

| a) | äriplaani järjepidevus ja usutavus, mida hinnatakse
  esimeseks kolmeks aastaks
  näidiskuluarvestuste alusel; |
| --- | --- |

a)

äriplaani järjepidevus ja usutavus, mida hinnatakse
  esimeseks kolmeks aastaks
  näidiskuluarvestuste alusel;

| b) | tegevuse kvaliteeditase, mida hinnatakse näidislennuplaani alusel, kaasa arvatud vajaduse korral töötajate ja seadmete tõhus kasutamine, pagasi ja kauba viimane vastuvõtmisaeg, pagasi ja kauba tarneajad ning maksimaalne lennu teenindamiseks kuluv aeg; |
| --- | --- |

b)

tegevuse kvaliteeditase, mida hinnatakse näidislennuplaani alusel, kaasa arvatud vajaduse korral töötajate ja seadmete tõhus kasutamine, pagasi ja kauba viimane vastuvõtmisaeg, pagasi ja kauba tarneajad ning maksimaalne lennu teenindamiseks kuluv aeg;

| c) | materiaalsete ressursside piisavus, arvestades seadmete kättesaadavust
  , vastavust asjaomastele keskkonnanõuetele
  ja nende keskkonnasõbralikkust

  heas töökorras olekut
  ; |
| --- | --- |

c)

materiaalsete ressursside piisavus, arvestades seadmete kättesaadavust
  , vastavust asjaomastele keskkonnanõuetele
  ja nende keskkonnasõbralikkust

  heas töökorras olekut
  ;

| d) | inimressursside piisavus, arvestades töötajate kogemuste ja väljaõppe-/kvalifikatsiooniprogrammide piisavust,
  kohaseid värbamis- ja töötingimusi, sealhulgas artikli 12 kohase töötajate üleviimise puhul ning valmisolekut koha kohaldada representatiivseid kollektiivlepinguid
  ; |
| --- | --- |

d)

inimressursside piisavus, arvestades töötajate kogemuste ja väljaõppe-/kvalifikatsiooniprogrammide piisavust,
  kohaseid värbamis- ja töötingimusi, sealhulgas artikli 12 kohase töötajate üleviimise puhul ning valmisolekut koha kohaldada representatiivseid kollektiivlepinguid
  ;

| e) | info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kvaliteet; |
| --- | --- |

e)

info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kvaliteet;

| f) | töökorralduse kavandamise kvaliteet; |
| --- | --- |

f)

töökorralduse kavandamise kvaliteet;

| g) | keskkonnatoime

  tunnustatud turvaauditi edukas läbimine, et tagada vastavus julgeoleku- ja ohutusnõuetele
  . |
| --- | --- |

g)

keskkonnatoime

  tunnustatud turvaauditi edukas läbimine, et tagada vastavus julgeoleku- ja ohutusnõuetele
  .

4.   Loa väljaandmise kriteeriumide suhteline osakaal on kirjas pakkumiskutses ning asjaomastes dokumentides. Iga loa väljaandmise kriteeriumi suhtes kohaldatakse asjakohaseid maksimaalse ulatusega punktivahemikke. Hanke korraldaja võib kehtestada punktide miinimumarvu, mille edukas taotleja peab konkreetse kriteeriumi täitmiseks kokku saama. Miinimumpunktide kehtestamine on mittediskrimineeriv ning selgelt kirjeldatud pakkumiskutses ja asjaomastes dokumentides. Hanke korraldaja ei tohi esialgses pakkumiskutses kehtestatud loa väljaandmise kriteeriume tühistada, juurde lisada ega osadeks jagada.

5.   Luba osutada maapealse teeninduse teenuseid asjaomases lennujaamas antakse kõige suurema punktisumma saavutanud taotlejale, kes on saanud ka kõik nõutavad miinimumpunktid konkreetsete kriteeriumide eest.

6.   Lennujaama kasutajatega, kes soovivad pakkuda maapealset teenindust kolmandatele isikutele või kes teostavad omateenindust, loa väljaandmise menetluses ei konsulteerita.

7.   Hanke korraldaja tagab, et loa väljaandmise otsus ja otsuse põhjendused avaldatakse. [ME 279]

Artikkel 10

Valikuperiood ja tegevuse lõpetamine

1.   Maapealse teeninduse teenuste osutajad valitakse minimaalselt seitsmeks ja maksimaalselt kümneks aastaks, välja arvatud omateeninduse avamise ja kolmandatele isikutele osutatava maapealse teenindusega seotud erandite korral, nagu on sätestatud artikli 14 lõikes 1. Täpne ajavahemik, kui kauaks luba antakse, ja tegevuse alustamise kuupäev näidatakse selgelt ära pakkumiskutses.

2.   Maapealse teeninduse teenuste osutaja hakkab teenust osutama ühe kuu jooksul pakkumiskutses märgitud alguskuupäevast. Hanke korraldaja võib piisavalt põhjendatud juhtudel pikendada seda ajavahemikku maapealse teeninduse teenuste osutaja palvel ja pärast nõupidamist lennujaama kasutajate komiteega kuni kuue

  viie
  kuuni. Pärast nimetatud perioodi lõppu kaotab

  Kui kuue kuu möödumisel alates pakkumiskutses näidatud tegevuse alustamise kuupäevast ei ole teenuseosutaja tegevust alustanud ja ei ole võimeline tõendama oma soovi seda teha, võib hanke korraldaja otsustada, et
  luba kehtivuse

  tühistatakse
  .
  Sellistel juhtudel võivad liikmesriigid määrata teenuseosutajale rahatrahvi ja anda teenuste osutamise loa suuruselt teise punktisumma saavutanud taotlejale vastavalt artikli 9 lõikele 5
  . [ME 280]

3.   Hanke korraldaja näeb loa kehtivusperioodi lõppu ette ning tagab, et iga teenuste osutaja, kes on valitud pärast uut pakkumiskutset, on volitatud oma tegevust alustama esimesel päeval pärast eelmis(t)e välja valitud teenusepakkuja(te) loa kehtivusperioodi viimast päeva.

4.   Kui maapealse teeninduse teenuste osutaja lõpetab tegevuse enne loa kehtivusperioodi lõppu, siis asendatakse teenuste osutaja artiklites 7, 8 ja 9 ning käesolevas artiklis kirjeldatud valikumenetluse kohaselt. Kõik tegevuse lõpetavad teenuste osutajad teatavad hanke korraldajale kavatsusest tegevus lõpetada piisavalt vara ette, kuid mitte vähem kui

  vähemalt
  kuus kuud enne lennujaamast lahkumist. Kui teenuste osutaja ei teavita hanke korraldajat piisavalt vara

  vähemalt kuus kuud ette
  , võib talle kehtestada rahatrahvi, kui teenuste osutaja ei tõenda vääramatu jõu esinemist. [ME 281]

5.   Kui teenuste osutaja lõpetab oma tegevuse enne loa kehtivusaja lõppu ega jäta enne lennujaamast lahkumist hanke korraldajale piisavalt aega uue teenuste osutaja valimiseks, mille tulemusel tekib asjaomases lennujaamas teatavate maapealse teeninduse teenuste suhtes ajutine monopol, siis annab asjaomane liikmesriik maapealse teeninduse teenuste osutajale piiratud ajavahemikuks, mis ei ületa kümmet kuud, maapealse teeninduse teenuste osutamise õiguse asjaomases lennujaamas teisele teenusepakkujale, ilma et peaks kohaldama artiklites 7, 8 ja 9 ning käesolevas artiklis kehtestatud valikumenetlust.

Kui liikmesriigil ei õnnestu leida maapealse teeninduse teenuste osutajat nimetatud piiratud ajavahemikuks, siis reguleerib liikmesriik nende maapealse teeninduse teenuste hindu, millele kehtib ajutine monopol, kuni uus teenuste osutaja hakkab lennujaamas asjaomaseid maapealse teeninduse teenuseid osutama.

6.   Hanke korraldaja teavitab lennujaama kasutajate komiteed ja vajaduse korral lennujaama käitajat artiklite 7, 8 ja 9 ning käesoleva artikli alusel vastu võetud otsustest.

7.   Artikleid 7, 8 ja 9 ning käesolevat artiklit ei kohaldata riigihangete ja kontsessioonide võitjate määramisel, mida reguleerivad teised liidu õiguse sätted.

Artikkel 11

Lennujaama käitaja kui maapealse teeninduse teenuste osutaja

1.   Kui maapealse teeninduse teenuste osutajate arvu on kooskõlas artikliga 6 piiratud, siis võib lennujaama käitaja ise maapealse teeninduse teenuseid osutada ilma artiklites 7–10 kehtestatud valikumenetlust läbimata. Samamoodi võib ta kõnealust menetlust järgimata anda ettevõtjale loa asjaomases lennujaamas maapealse teeninduse teenuseid osutada:

| a) | kui ta asjaomast ettevõtjat otseselt või kaudselt kontrollib; |
| --- | --- |

a)

kui ta asjaomast ettevõtjat otseselt või kaudselt kontrollib;

| b) | kui ettevõtja käitajat otseselt või kaudselt kontrollib. |
| --- | --- |

b)

kui ettevõtja käitajat otseselt või kaudselt kontrollib.

| ba) | kui ettevõtja vastab IV peatükis sätestatud kriteeriumitele. [ME 282] |
| --- | --- |

ba)

kui ettevõtja vastab IV peatükis sätestatud kriteeriumitele. [ME 282]

2.   Kui lõike 1 kohaselt maapealse teeninduse teenuseid osutav lennujaama käitaja ei täida enam kõnealuses lõikes sätestatud tingimusi, siis võib see teenuste osutaja jätkata maapealse teeninduse teenuste pakkumist viie

  kolme
  aasta jooksul ilma artiklites 7–10 kehtestatud valikumenetlust läbimata. Nimetatud viieaastase ajavahemiku lõpus teatab teenuste osutaja asjaomasele hanke korraldajale sellest piisavalt vara ette, kuid mitte vähem kui kuus kuud enne viieaastase

  kolmeaastase
  perioodi lõppu. Kui teenuste osutaja ei teavita hanke korraldajat piisavalt vara, siis võib talle määrata rahatrahvi, kui teenuste osutaja ei tõenda vääramatu jõu esinemist. Kui teenuste osutaja lõpetab tegevuse enne viieaastase

  kolmeaastase
  ajavahemiku lõppu, siis kohaldatakse artikli 10 lõikeid 4 ja 5. [ME 283]

Artikkel 12

Töötajate õiguste kaitsmine selliste töötajate üleviimise puhul, kes osutavad maapealse teeninduse teenuseid, mille suhtes kohaldatakse turule juurdepääsu piiranguid

  [ME 284]

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse ainult nende maapealse teeninduse teenuste suhtes, mille puhul asjaomane liikmesriik on kooskõlas artikliga 6 või 14 teenuste osutajate arvu piiranud.
  Liikmesriigid peavad käesolevat määrust arvesse võttes välja selgitama, kas ka muudes sektorites oleks konkurentsi piiramine näidustatud. [ME 285]

2.   Kui artiklites 7–10 kehtestatud valikumenetluse järel kaotab lõikes 1 nimetatud maapealse teeninduse teenuste osutaja õiguse nimetatud teenuseid pakkuda
  või kui maapealse teeninduse teenuste osutaja lõpetab lennujaama kasutajale nende teenuste osutamise või kui omateenindust teostav lennujaama kasutaja otsustab omateeninduse lõpetada
  , siis võivad

  nõuavad
  liikmesriigid nõuda maapealse teeninduse teenuste osutaja(te)lt
  või omateenindust teostavatelt lennujaamakasutajatelt
  , kes teenuste osutamise seejärel üle võtavad, et ta/nad tagaks(id) varem nimetatud teenuste osutamiseks palgatud töötajatele õigused, mida nende suhtes oleks kohaldatud juhul, kui oleks toimunud üleviimine direktiivi 2001/23/EÜ tähenduses.
  Direktiivi 2001/23/EÜ artikli 4 lõike 1 teist lauset ei kohaldata käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud juhtudel. Teenuse osutamise lõpetamine majanduslikel, tehnilistel või korralduslikel põhjustel ei ole lubatud. [ME 286]

2a.
     
  Lõikes 2 nimetatud õiguste hulka kuulub üldkehtivate kollektiivlepingute kohaldamine. [ME 287]

3.   Liikmesriigid kohaldavad lõikes 2 esitatud nõuet vaid nende eelmise teenusteosutaja
  , sh omateenindust teostava lennujaamakasutaja,
  töötajate suhtes, kes olid kaasatud selliste maapealse teeninduse teenuste pakkumisse, mille osutamise loast eelmine teenusteosutaja ilma jäi

  lõpetab
  , ja kes on vabatahtlikult nõus uu(t)e teenus(t)e osutaja(

  teenusteosutaja
  (te)
  või omateenindust teostavate lennujaamakasutaja
  (te) juurde tööle minema.
  Lahkuvate töötajate koondamiskava kulud kannavad lennuettevõtjad proportsionaalselt nende osaga eelmise teenuseosutaja käitletud lennuliiklusest. [ME 288]

4.   Liikmesriigid piiravad lõikes 2 esitatud nõuet nii, et see oleks proportsionaalne teis(t)ele teenuste osutaja(te)le reaalselt üle antud tegevuse mahuga.
  [ME 289]

5.   Kui liikmesriik kehtestab lõikes 2 osutatud tingimuse, siis loetletakse Artiklites 7–10 kehtestatud valikumenetluse hankedokumentides
  loetletakse
  asjaomased töötajad ning märgitakse asjakohased üksikasjad töötajate lepinguliste õiguste ning tingimuste kohta, mille alusel töötajaid asjaomaste teenustega seostatakse.
  Personali ja ametiühingute esindajatele on tagatud juurdepääs nendele loeteludele. [ME 290]

6.   Kui maapealse teeninduse teenuste osutaja lõpetab lennujaama kasutajatele selliste maapealse teeninduse teenuste pakkumise, mis moodustavad olulise osa kõnealuse maapealse teeninduse teenuste osutaja lõikega 2 hõlmamata toimingutest, või kui omateenindust teostav lennujaama kasutaja otsustab omateeninduse teostamise lõpetada, siis võivad liikmesriigid nõuda maapealse teeninduse teenuste osutaja(te)lt või omateenindust teostava(te)lt lennujaama kasutaja(te)lt, kes teenuste osutamise seejärel üle võtavad, et ta/nad tagaks(id) eespool nimetatud teenuste osutamiseks varem palgatud töötajatele õigused, mida nende suhtes oleks kohaldatud juhul, kui oleks toimunud üleviimine nõukogu direktiivi 2001/23/EÜ tähenduses.
  [ME 291]

7.   Liikmesriigid kohaldavad lõikes 6 esitatud nõuet vaid nende eelmise teenusteosutaja töötajate suhtes, kes olid kaasatud selliste maapealse teeninduse teenuste pakkumisse, mille osutamise eelmine teenusteosutaja lõpetab, ja kes on vabatahtlikult nõus uu(t)e teenus(t)eosutaja(te) või omateenindust teostavate lennujaamakasutajate juurde tööle minema.
  [ME 292]

8.   Liikmesriigid kohaldavad lõikes 6 esitatud nõuet vaid nende omateenindust teostava lennujaamakasutaja töötajate suhtes, kes olid kaasatud selliste maapealse teeninduse teenuste pakkumisse, mille osutamise eelmine omateenindust teostav lennujaamakasutaja otsustab lõpetada, ja kes on vabatahtlikult nõus uu(t)e teenus(t)eosutaja(te) või omateenindust teostavate lennujaamakasutajate juurde tööle minema.
  [ME 293]

9.   Liikmesriigid piiravad lõikes 6 esitatud nõuet nii, et see oleks proportsionaalne teis(t)ele teenus(t)eosutaja(te)le või omateenindust teostavatele lennujaamakasutajatele reaalselt üle antud tegevuse mahuga.
  [ME 294]

10.   Liikmesriik võib lubada juhtkonna ja töötajate asjakohase taseme esindajatel määrata läbirääkimiste käigus kindlaks käesoleva artikli rakendamise praktilised tingimused.

10a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et palgadumping oleks välistatud mitte ainult seoses maapealse teenindamise sektori alaliste töötajatega, vaid ka töötajate üleviimise puhul, eesmärgiga tagada piisavad sotsiaalsed standardid ja parandada maapealse teeninduse teenuste kvaliteeti. [ME 295]

10b.
     
  Liikmesriikide pädevad asutused tagavad, et nende teenuste osutamiseks tööle võetud personalil on piisav sotsiaalne kaitse. [ME 296]

10c.
     
  Maapealse teeninduse liberaliseerimise võimalike kahjulike mõjude leevendamiseks määravad lennujaamade käitajad tegevuse turvalisuse, töökindluse ja tõhususe huvides kindlaks ja jõustavad kohustuslikud kvaliteedi miinimumstandardid. [ME 297]

11.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõikidest käesoleva artikli alusel võetud meetmetest.

Artikkel 13

Saarte lennujaamad

Seoses maapealse teeninduse teenuste osutajate valikuga lennujaamas vastavalt artiklitele 7–10 võib liikmesriik laiendada avalike teenuste osutamise kohustust teistele lennujaamadele selles liikmesriigis tingimusel, et:

| (a) | sellised lennujaamad asuvad sama geograafilise piirkonna saartel
  või mandriosa kaugemates kohtades; ning

  ja
  [ME 298] |
| --- | --- |

(a)

sellised lennujaamad asuvad sama geograafilise piirkonna saartel
  või mandriosa kaugemates kohtades; ning

  ja
  [ME 298]

| (b) | iga sellise lennujaama aastane reisijateveo maht ei ole väiksem kui 100 000 reisijat aastas ning |
| --- | --- |

(b)

iga sellise lennujaama aastane reisijateveo maht ei ole väiksem kui 100 000 reisijat aastas ning

| (c) | komisjon on sellise laiendamise heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(c)

komisjon on sellise laiendamise heaks kiitnud.

Laiendamise heakskiitmise otsus on rakendusakt, mis võetakse vastu kooskõlas artikli 43 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. Käesolev säte ei piira liidu riigiabieeskirjade kohaldamist.

Saartel asuvates lennujaamades, kus artikli 6 lõikes 2 nimetatud teenuste osutamine ei vasta ettevõtjate või lennuettevõtjate majandushuvidele, võivad lennujaamade käitajad ise võtta kohustuse osutada olulisi teenuseid, et tagada lennujaama tõrgeteta toimimine. [ME 299]

3. jagu

Erandid seoses omateeninduse ja kolmandatele isikutele maapealse teeninduse teenuste osutamisega

Artikkel 14

Erandid

1.   Kui lennujaama eriomased piirangud kasutatava ruumi

  kasutatav ruum
  või läbilaskevõime suhtes, eriti need, mis tulenevad ülekoormusest ja ruumi kasutamise määrast, teevad

  on nii piiratud, et see teeb
  võimatuks turu avamise ja/või omateeninduse rakendamise käesoleva määrusega sätestatud ulatuses, siis võib kõnealune liikmesriik otsustada:

| (a) | piirata kogu lennujaamas või mõnes selle osas ühe või enama maapealse teeninduse teenuse liigi osutajate arvu vähemalt kahele, välja arvatud need teenuseliigid, millele on osutatud artikli 6 lõikes 2; sellisel juhul kohaldatakse artikli 6 lõiget 3; |
| --- | --- |

(a)

piirata kogu lennujaamas või mõnes selle osas ühe või enama maapealse teeninduse teenuse liigi osutajate arvu vähemalt kahele, välja arvatud need teenuseliigid, millele on osutatud artikli 6 lõikes 2; sellisel juhul kohaldatakse artikli 6 lõiget 3;

| (b) | reserveerida ühele teenuse osutajale üks või enam artikli 6 lõikes 2 nimetatud maapealse teeninduse teenuste liiki lennujaamade puhul, mille aastane veomaht ei ole väiksem kui kaks miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa; |
| --- | --- |

(b)

reserveerida ühele teenuse osutajale üks või enam artikli 6 lõikes 2 nimetatud maapealse teeninduse teenuste liiki lennujaamade puhul, mille aastane veomaht ei ole väiksem kui kaks miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa;

| (c) | piirata artikli 6 lõikes 2 osutatud ühe või mitme maapealse teeninduse teenuse osutajate arvu ühele või kahele teenuseosutajale sellistel

  selliste
  lennujaamade puhul, mille aastane veomaht ei ole väiksem kui viis miljonit

  on suurem kui 15 miljonit
  reisijat või 100 000 tonni

  200 000 tonni
  kaupa; kusjuures kahe teenuste osutaja puhul kohaldatakse artikli 6 lõiget 3; |
| --- | --- |

(c)

piirata artikli 6 lõikes 2 osutatud ühe või mitme maapealse teeninduse teenuse osutajate arvu ühele või kahele teenuseosutajale sellistel

  selliste
  lennujaamade puhul, mille aastane veomaht ei ole väiksem kui viis miljonit

  on suurem kui 15 miljonit
  reisijat või 100 000 tonni

  200 000 tonni
  kaupa; kusjuures kahe teenuste osutaja puhul kohaldatakse artikli 6 lõiget 3;

| (d) | reserveerida artiklis 5 nimetatud omateenindus piiratud arvule lennujaama kasutajatele tingimusel, et sellised kasutajad valitakse asjakohaste, objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

(d)

reserveerida artiklis 5 nimetatud omateenindus piiratud arvule lennujaama kasutajatele tingimusel, et sellised kasutajad valitakse asjakohaste, objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel.

2.   Kõigi lõike 1 alusel tehtavate erandite puhul tuleb:

| (a) | täpselt kindlaks määrata maapealse teeninduse teenuse liik või liigid, mille suhtes erand tehakse, ning seda õigustavad eriomased piirangud kasutatava ruumi või mahuga seoses; |
| --- | --- |

(a)

täpselt kindlaks määrata maapealse teeninduse teenuse liik või liigid, mille suhtes erand tehakse, ning seda õigustavad eriomased piirangud kasutatava ruumi või mahuga seoses;

| (b) | lisada nende piirangute kõrvaldamiseks vajalike meetmete kava. |
| --- | --- |

(b)

lisada nende piirangute kõrvaldamiseks vajalike meetmete kava.

3.   Erandid ei tohi:

| (a) | põhjustada konkurentsi moonutamist maapealse teeninduse teenuste osutajate ja/või omateenindust teostavate lennujaama kasutajate vahel; |
| --- | --- |

(a)

põhjustada konkurentsi moonutamist maapealse teeninduse teenuste osutajate ja/või omateenindust teostavate lennujaama kasutajate vahel;

| (b) | ulatuda vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(b)

ulatuda vajalikust kaugemale.

4.   Liikmesriigid teatavad komisjonile kõikidest lõike 1 alusel kavandatavatest eranditest ja nende põhjendustest vähemalt kuus kuud enne erandite jõustumist.
  Nimetatud põhjendused sisaldavad tõendeid selle kohta, et asjaomaste lennujaamade maapealse teeninduse teenuste osutajad:

| (a) | täidavad nõuetekohaselt kvaliteedi miinimumstandardeid, nagu on sätestatud artiklis 32; |
| --- | --- |

(a)

täidavad nõuetekohaselt kvaliteedi miinimumstandardeid, nagu on sätestatud artiklis 32;

| (b) | korraldavad oma töö läbipaistval viisil ja ei saa rahalist ristsubsideerimist, nagu on sätestatud artiklis 29; |
| --- | --- |

(b)

korraldavad oma töö läbipaistval viisil ja ei saa rahalist ristsubsideerimist, nagu on sätestatud artiklis 29;

| (c) | tagavad nõuetekohased töö- ja palgatingimused, mille aluseks on kollektiivlepingud, siseriiklikud õigusaktid või muud asjaomase liikmesriigi sotsiaalsed normid. |
| --- | --- |

(c)

tagavad nõuetekohased töö- ja palgatingimused, mille aluseks on kollektiivlepingud, siseriiklikud õigusaktid või muud asjaomase liikmesriigi sotsiaalsed normid.

5.   Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas kokkuvõtte erandi tegemise otsustest, millest talle on teatatud, ja kutsub huvitatud isikuid märkusi esitama.

6.   Komisjon vaatab hoolikalt läbi liikmesriikide esitatud erandite tegemise otsused. Selleks analüüsib komisjon olukorda üksikasjalikult ja uurib asjaomase liikmesriigi esitatud asjakohaseid meetmeid, et kontrollida, kas väidetavad piirangud on olemas ning kas turu avamine ja/või omateeninduse teostamine käesolevas määruses sätestatud ulatuses on tõepoolest võimatu

7.   Lisaks sellisele läbivaatamisele ja pärast konsultatsioone asjaomase liikmesriigiga võib komisjon kinnitada liikmesriigi otsuse või selle vaidlustada, kui ta leiab, et väidetavate piirangute olemasolu ei ole tõendatud või need ei ole nii ranged, et õigustada erandi tegemist. Pärast konsulteerimist asjaomase liikmesriigiga võib komisjon nõuda liikmesriigilt erandi kestuse muutmist või piirata selle kasutamist sellele lennujaama osale, kus väidetavate piirangute olemasolu on tõendatud.

8.   Komisjon teeb otsuse hiljemalt kuus kuud pärast asjaomaselt liikmesriigilt täieliku teatise saamist ja otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

9.   Käesoleva artikli lõigetes 7 ja 8 osutatud rakendusotsused võetakse vastu kooskõlas artikli 43 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

10.   Liikmesriikide poolt lõike 1 kohaselt tehtud erandite kestus ei tohi ületada kolme aastat, välja arvatud lõike 1 punktide b ja c alusel tehtud erandid. Hiljemalt kuus kuud enne nimetatud perioodi lõppu teeb asjaomane liikmesriik uue otsuse mis tahes erandi taotlemise kohta, mis toimub samuti vastavalt käesoleva artikli sätetele.

11.   Liikmesriikide poolt lõike 1 punktide b ja c alusel tehtud erandite kestus ei tohi ületada kahte aastat. Siiski võib liikmesriik lõikes 1 sätestatud kaalutlustel taotleda selle perioodi pikendamist veel ühe kaheaastase ajavahemiku võrra. Komisjon võtab vastu otsuse sellise taotluse kohta. Rakendusotsus võetakse vastu kooskõlas artikli 43 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. [ME 360]

Artikkel 15

Konsulteerimine maapealse teeninduse teenuste osutajate ja lennujaama kasutajatega

Lennujaama käitaja korraldab konsulteerimise käesoleva määruse kohaldamise kohta, milles osalevad käitaja ise, lennujaama kasutajate komitee ja maapealse teeninduse teenuseid osutavad ettevõtjad. Konsultatsiooni teemad hõlmavad muu hulgas nende maapealse teeninduse teenuste hindu, mille kohta artikli 14 lõike 1 punktide b ja c alusel on tehtud erand, ning asjaomaste teenuste osutamise korraldust. Konsultatsioonikohtumine peetakse vähemalt üks kord aastas. Lennujaama käitaja koostab koosoleku protokolli, mis saadetakse vastava nõudmise korral komisjonile.

IV peatükk

Loa väljaandmise menetlused

Artikkel 16

Nõue hankida asjakohane, kõikides liikmesriikides tunnustatud luba

1.   Lennujaamades, mille aastane veomaht

  Kui liikmesriik on maapealse teeninduse alase tegevuse tingimusena ette näinud loa saamise pädevalt asutuselt („loa väljaandja”)
  ,
  mis
  ei
  sõltu ühestki lennujaama käitajast,
  ei ole olnud väiksem kui kaks miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa vähemalt kolmel järjestikusel aastal, ei ole ettevõtjatel lubatud osutada maapealse teeninduse teenuseid maapealse teeninduse teenuste osutaja
  , alltöövõtja
  ega omateenindust teostava kasutajana, kui neil ei ole selleks vastavat luba. Luba antakse ettevõtjale, kes vastab käesolevas peatükis esitatud nõuetele.

2.   Iga liikmesriik määrab pädeva asutuse (edaspidi „loa väljaandja”)
  või teeb pärast komisjoni teavitamist koostööd mõne muu liikmesriigi pädeva asutusega
  , mis on sõltumatu kõikidest lennujaama käitajatest ja mis vastutab maapealse teeninduse teenuste osutamiseks vajalike lubade väljaandmise eest.

3.   Loa väljaandja ei anna välja lubasid ega pikenda nende kehtivust, kui mõni käesolevas peatükis esitatud nõue on täitmata. [ME 300]

Artikkel 17

Loa väljaandmise tingimused

1.   
  Ilma et see piiraks artikli 16 kohaldamist, annab
  lubade väljaandmisega tegelev liikmesriigi asutus annab ettevõtjale loa, kui:

| (a) | ettevõtja on asutatud ja registreeritud liikmesriigis; |
| --- | --- |

(a)

ettevõtja on asutatud ja registreeritud liikmesriigis;

| (b) | ettevõtja struktuur võimaldab loa väljaandjal käesoleva peatüki sätteid kohaldada; |
| --- | --- |

(b)

ettevõtja struktuur võimaldab loa väljaandjal käesoleva peatüki sätteid kohaldada;

| (c) | ettevõtja vastab artiklis 18 sätestatud finantstingimustele; |
| --- | --- |

(c)

ettevõtja vastab artiklis 18 sätestatud finantstingimustele;

| (d) | ettevõtja vastab

  järgib töötajate töötingimustele ja väljaõppe-/kvalifikatsiooniprogrammile kehtestatud nõudeid kooskõlas artikli 8 lõike 2 punktiga b ja artikli 9 punktiga d ning sotsiaalsätteid, nagu on sätestatud
  artiklis 19 sätestatud hea maine tõendamise tingimustele

  12
  ; |
| --- | --- |

(d)

ettevõtja vastab

  järgib töötajate töötingimustele ja väljaõppe-/kvalifikatsiooniprogrammile kehtestatud nõudeid kooskõlas artikli 8 lõike 2 punktiga b ja artikli 9 punktiga d ning sotsiaalsätteid, nagu on sätestatud
  artiklis 19 sätestatud hea maine tõendamise tingimustele

  12
  ;

| (e) | ettevõtja vastab artiklis 20 sätestatud töötajate kvalifikatsiooni tingimustele; |
| --- | --- |

(e)

ettevõtja vastab artiklis 20 sätestatud töötajate kvalifikatsiooni tingimustele;

| (f) | ettevõtja vastab artiklis 21 sätestatud tingimustele tegevusjuhendi kohta; |
| --- | --- |

(f)

ettevõtja vastab artiklis 21 sätestatud tingimustele tegevusjuhendi kohta;

| (g) | ettevõtja vastab artiklis 22 sätestatud kindlustustingimustele. |
| --- | --- |

(g)

ettevõtja vastab artiklis 22 sätestatud kindlustustingimustele.

2.   Lõike 1 punkte a, c ja d ei kohaldata omateenindust teostavatele lennujaama kasutajatele, kes ei osuta maapealse teeninduse teenuseid kolmandatele isikutele. Omateeninduse loa saanud lennujaama kasutajatel ei ole õigust osutada selle loa alusel maapealse teeninduse teenuseid kolmandatele isikutele.

3.   Luba taotlev või loa saanud ettevõtja peab kinni kõikidest sotsiaalkaitset, keskkonnakaitset ja lennujaama turvalisust käsitlevatest riiklikest sätetest kõikides liikmesriikides, kus ta tegutseb. [Am. 301]

Artikkel 18

Loa väljaandmise finantstingimused

1.   Luba taotlev ettevõtja ei tohi olla maksejõuetu ega osaline üheski samaväärses menetluses ega pankrotis.

2.   Loa väljaandja hindab põhjalikult, kas luba taotlev ettevõtja suudab tõendada, et:

| (a) | ta on igal ajal suuteline täitma realistlikel eeldustel põhinevaid tegelikke ja potentsiaalseid kohustusi 24 kuu jooksul tegevuse algusest ning |
| --- | --- |

(a)

ta on igal ajal suuteline täitma realistlikel eeldustel põhinevaid tegelikke ja potentsiaalseid kohustusi 24 kuu jooksul tegevuse algusest ning

| (b) | ta suudab katta oma äriplaani ja realistlike eelduste kohase tegevuse käigus tekkivad püsi- ja tegevuskulud kolme kuu jooksul tegevuse algusest, arvestamata sissetulekut tegevusest. |
| --- | --- |

(b)

ta suudab katta oma äriplaani ja realistlike eelduste kohase tegevuse käigus tekkivad püsi- ja tegevuskulud kolme kuu jooksul tegevuse algusest, arvestamata sissetulekut tegevusest.

3.   Lõikes 1 osutatud hindamise eesmärgil esitab iga taotleja eelmise kahe majandusaasta auditeeritud raamatupidamisaruanded.

4.   Lõikes 2 osutatud hindamise eesmärgil esitab iga taotleja vähemalt kolme esimese tegevusaasta äriplaani. Äriplaanis tuuakse üksikasjalikult välja taotleja finantssidemed teiste äriliste ettevõtmistega, millega taotleja on seotud sidusettevõtjate kaudu kas otseselt või kaudselt. Taotleja esitab kogu asjakohase teabe, sealhulgas eelkõige järgmised andmed:

| (a) | prognoositav bilanss, kaasa arvatud kasumiaruanne, järgnevaks kolmeks aastaks; |
| --- | --- |

(a)

prognoositav bilanss, kaasa arvatud kasumiaruanne, järgnevaks kolmeks aastaks;

| (b) | prognoositavad rahavoogude aruanded ja likviidsusplaanid esimese kolme tegevusaasta kohta; |
| --- | --- |

(b)

prognoositavad rahavoogude aruanded ja likviidsusplaanid esimese kolme tegevusaasta kohta;

| (c) | andmed seadmete ostmise/rentimise rahastamise kohta, kaasa arvatud rentimise puhul vajaduse korral kõikide rendilepingute tingimused. |
| --- | --- |

(c)

andmed seadmete ostmise/rentimise rahastamise kohta, kaasa arvatud rentimise puhul vajaduse korral kõikide rendilepingute tingimused.

Artikkel 19

Hea maine tõendamine

1.   Luba taotlev ettevõtja esitab tõendid selle kohta, et on tasunud viimasel aastal kõik maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed liikmesriikides, kus ta tegutseb, või kui tal liidus majandustegevust ei toimu, siis andmed maksude tasumise kohta oma päritoluriigis.

2.   Ettevõtja esitab tõendid ka selle kohta, et tema tegevust pidevalt ja reaalselt juhtivad isikud on laitmatu mainega või et neile ei ole välja kuulutatud pankrotti. Loa väljaandja peab liikmesriikide kodanikepuhul piisavaks tõendiks dokumente, millest järeldub, et need nõuded on täidetud, ja mille on välja andnud selle liikmesriigi pädevad asutused, kus ettevõtja on asutatud ja registreeritud või kus isikul on alaline elukoht.

3.   Kui liikmesriik, kus ettevõtja on asutatud ja registreeritud, või liikmesriik, kus isikul on alaline elukoht, ei anna välja lõikes 2 osutatud dokumente, siis võib need dokumendid asendada vandega – või kui liikmesriigis ei ole vande andmist sätestatud, siis vandele vastava tõotusega –, mille asjaomane isik annab pädeva justiits- või haldusasutuse ees või vajaduse korral selle liikmesriigi notari või kvalifitseeritud kutseorgani ees, kus ettevõtja on asutatud ja registreeritud või kus isikul on alaline elukoht. Asjaomane asutus, notar või kvalifitseeritud kutseorgan annab välja kinnituse, millega tõendatakse vande või vandele vastava tõotuse autentsust.
  [ME 301]

Artikkel 20

Töötajate kvalifikatsioon

Luba taotlev ettevõtja tõendab, et tema töötajatel on olemas kvalifikatsioon, tööalased kogemused ja piisavalt pikk karjäär taotletava
  või taotletud
  tegevuse teostamiseks.
  Konkreetsed nõuded kvalifikatsioonile, tööalastele kogemustele ja karjääri kestusele kehtestatakse eraldi iga lennuvälja jaoks asjaomase liikmesriigi pädevate asutuste poolt koostöös lennujaama käitaja ja sotsiaalpartneritega. Liikmesriigi pädevad asutused jälgivad nende nõuete kohaldamist. Lisaks kehtestavad pädevad ELi institutsioonid koos liikmesriikide pädevate asutuste, lennujaamade käitajate ja sotsiaalpartneritega ELi tasandil maapealse teenindamise valdkonna töötajate üldised koolitusstandardid. Kui hariduse ja koolituse siduvad ELi miinimumnormid on välja töötatud, rakendavad liikmesriigid neid ja teostavad nende rakendamise üle järelevalvet, et tagada kogu ELis võimalikult kõrged ohutusstandardid. [ME 302]

Artikkel 21

Tegevusjuhend

Luba taotlev ettevõtja esitab asjaomaste toimingute tegevusjuhendi, mis sisaldab järgmist teavet:

| (a) | organisatsiooniskeem, juhtkond, kohustuste ja tööülesannete kirjeldus, aruandlus; |
| --- | --- |

(a)

organisatsiooniskeem, juhtkond, kohustuste ja tööülesannete kirjeldus, aruandlus;

| (b) | võime lennujaama kontekstis turvaliselt tegutseda; |
| --- | --- |

(b)

võime lennujaama kontekstis turvaliselt tegutseda;

| (c) | seadmetega seotud põhimõtted; |
| --- | --- |

(c)

seadmetega seotud põhimõtted;

| (d) | töötajate kvalifikatsiooninõuded ning vastavad koolitusnõuded ja koolituskava; |
| --- | --- |

(d)

töötajate kvalifikatsiooninõuded ning vastavad koolitusnõuded ja koolituskava;

| (da) | tööõnnetuste ja tööga seotud vigastuste ennetamise menetlused; [ME 303] |
| --- | --- |

(da)

tööõnnetuste ja tööga seotud vigastuste ennetamise menetlused; [ME 303]

| (e) | ohutus- ja kvaliteedijuhtimise menetlused; |
| --- | --- |

(e)

ohutus- ja kvaliteedijuhtimise menetlused;

| (f) | teeninduse standardmeetodid, kaasa arvatud koostöö lennujaama kasutajate ja käitajatega ning teatavate klientidega seotud toimingute ja konkreetsete käitlemismeetodite koordineerimine; |
| --- | --- |

(f)

teeninduse standardmeetodid, kaasa arvatud koostöö lennujaama kasutajate ja käitajatega ning teatavate klientidega seotud toimingute ja konkreetsete käitlemismeetodite koordineerimine;

| (g) | kiirreageerimisega seotud põhimõtted; |
| --- | --- |

(g)

kiirreageerimisega seotud põhimõtted;

| (h) | julgeolekujuhtimismenetlused. |
| --- | --- |

(h)

julgeolekujuhtimismenetlused.

Artikkel 22

Kindlustusnõuded

1.   Liidus maapealse teeninduse teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaama kasutajad on kindlustatud liikmesriigi territooriumil maapealse teenindusega seoses põhjustatud hüvitamiskohustustega kahjude eest vastutamise suhtes.

1a.
     
  Lõikes 1 sätestatud kindlustus katab täielikult kõik puudega või piiratud liikumisvõimega reisijate kasutatavate meditsiini- või abiseadmete kahjustamise või kadumisega seotud kulud. [ME 304]

2.   Komisjonil on õigus täpsustada

  Komisjon täpsustab
  kindlustusnõuete ja miinimumsummade üksikasju artikli 42 kohase delegeeritud õigusakti abil. [ME 305]

Artikkel 23

Loa kehtivus

1.   Loa kehtivusaeg on viis

  kümme
  aastat. [ME 306]

1a.
     
  Loa kehtivus lõpeb või peatatakse juhul, kui artikleid 34 ja 40 ei täideta. Kui artikleid 34 ja 40 ei täideta loa andmise menetluse ajal, keeldutakse loa väljaandmisest. [ME 307]

2.   Luba kehtib loal märgitud teenuste liikidele ja/või alaliikidele.

3.   Maapealse teeninduse teenuste osutaja on igal ajal suuteline lube väljaandva pädeva asutuse nõudmisel tõendama, et ta vastab kõikidele käesoleva peatüki nõuetele.

4.   Loa väljaandja jälgib käesoleva peatüki nõuetele vastamist. Igal juhul vaadatakse nõuetele vastamine üle järgmistel juhtudel:

| (a) | kui kahtlustatakse võimalikku probleemi; |
| --- | --- |

(a)

kui kahtlustatakse võimalikku probleemi;

| (b) | kui seda nõuab teise liikmesriigi lubade väljaandja; |
| --- | --- |

(b)

kui seda nõuab teise liikmesriigi lubade väljaandja;

| (c) | kui seda nõuab komisjon. |
| --- | --- |

(c)

kui seda nõuab komisjon.

5.   Luba esitatakse uue kinnituse saamiseks, kui maapealse teeninduse ettevõtja:

| (a) | ei ole alustanud tegevust kaheteistkümne kuu jooksul loa saamisest või |
| --- | --- |

(a)

ei ole alustanud tegevust kaheteistkümne kuu jooksul loa saamisest või

| (b) | on tegevuse peatanud enam kui kaheteistkümneks kuuks. |
| --- | --- |

(b)

on tegevuse peatanud enam kui kaheteistkümneks kuuks.

6.   Maapealse teeninduse ettevõtja teavitab loa väljaandjat:

| (a) | ette olulistest muutustest oma tegevuse ulatuses; |
| --- | --- |

(a)

ette olulistest muutustest oma tegevuse ulatuses;

| (b) | ettevõtja suhtes algatatud maksejõuetusmenetlusest. |
| --- | --- |

(b)

ettevõtja suhtes algatatud maksejõuetusmenetlusest.

Artikkel 24

Loa tühistamine

1.   Loa väljaandja võib igal ajal loa tühistada, kui maapealse teeninduse teenuste osutaja või omateenindust teostav lennujaama kasutaja ei vasta endast olenevatel põhjustel käesolevas peatükis sätestatud tingimustele. Tühistamise põhjused edastatakse asjaomasele teenuste osutajale või omateenindust teostavale lennujaama kasutajale ning teiste liikmesriikide lubade väljaandjatele.

2.   Loa väljaandja tühistab loa, kui maapealse teeninduse teenuste osutaja esitab loa väljaandjale teadlikult või hooletusest olulise küsimuse kohta väärteavet.

2a.
     
  Artiklite 34 ja 40 täitmata jätmisega kaasneb automaatselt loa tühistamine, peatamine või selle väljaandmisest keeldumine. [ME 308]

Artikkel 25

Loa väljaandmise otsus

1.   Loa väljaandja teeb taotluse kohta otsuse esimesel võimalusel ja hiljemalt kahe kuu jooksul pärast kogu vajaliku teabe esitamist, võttes arvesse kõiki olemasolevaid tõendeid. Otsus tehakse teatavaks taotlejale ja loa väljaandjatele teistes liikmesriikides. Keeldumises märgitakse selle põhjused.

1a.
     
  Loa andmise menetlus on läbipaistev ja mittediskrimineeriv ning see ei tohi reaalselt piirata turulepääsu või omateeninduse teostamise õigust rohkem kui käesoleva määrusega sätestatud. [ME 309]

2.   Loa väljaandmisest võib keelduda ainult juhul, kui maapealse teeninduse teenuste osutaja või omateenindust teostav lennujaama kasutaja ei vasta endast olenevatel põhjustel käesolevas peatükis osutatud tingimustele
  ja ei täida artikleid 34 ja 40
  . [ME 310]

3.   Loa väljaandja avalikustab lubade väljaandmise ja tühistamise menetluse ja teavitab sellest komisjoni.

Artikkel 26

Lubade vastastikune tunnustamine

Liikmesriigis poolt käesoleva peatükikohaselt väljaantud luba annab teenuseosutajatele õiguse osutada maapealse teeninduse teenuseid kas maapealse teeninduse teenuste osutajana või omateenindust teostava lennujaama kasutajana kõikides liikmesriikides vastavalt loaga kehtestatud tingimustele, ilma et see mõjutaksartiklites 6 ja 14 sätestatud turulepääsupiiranguid.

V peatükk

Lennujaama käitajate ja tsentraliseeritud taristu haldajate kohustused

Artikkel 27

Juurdepääs tsentraliseeritud taristutele ja rajatistele

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse ainult lennujaamadele, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui kaks miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal.

2.   Lennujaama käitaja avaldab lennujaamas paiknevate tsentraliseeritud taristute loetelu
  , kui seda ei ole veel tehtud
  . [ME 311]

3.   Tsentraliseeritud taristute haldamine võidakse usaldada lennujaama käitajale või mõnele teisele organile, kes võib teha nende taristute kasutamise maapealse teeninduse teenuste osutajatele ja omateenindust teostavatele lennujaama kasutajatele kohustuslikuks. Asjaomasied taristuid hallatakse läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil.

4.   Lennujaama käitaja või vajaduse korral avaliku sektori asutus või mõni teine organ, kes kontrollib lennujaama käitajat, otsustab objektiivsetel alustel ning pärast lennujaama kasutajate komitee ja lennujaamas maapealse teeninduseteenuseid osutavate ettevõtjatega nõupidamist, millised taristud tuleb tsentraliseerida. Lennujaama käitaja või vajaduse korral avaliku sektori asutus või mõni muu lennujaama käitajat kontrolliv organ tagab, et kõik taristud või rajatised, mis kuuluvad mõiste „tsentraliseeritud taristu” alla, on vastavalt tähistatud ja et asjaomase taristu või rajatise korral järgitakse käesolevas peatükis kehtestatud nõudeid.

5.   Kui lennujaama kasutajate komitee ei nõustu lennujaama käitaja otsusega taristu tsentraliseerida või tsentraliseerimata jätta, või tsentraliseerimise ulatusega, siis võib ta paluda
  sõltumatul järelevalveasutusel,
  asjaomase liikmesriigi sõltumatul järelevalveasutusel otsustada, kas asjaomane taristu tuleks tsentraliseerida või mitte ja millises ulatuses seda teha

  asjakohastel pädevatel organitel või direktiivi 2009/12/EÜ artikli 6 lõike 5 ja artikli 11 lõike 2 kohaselt loodud asutustel uurida lennujaama käitaja otsuse põhjendusi, et veenduda nende õigustatuses
  . [ME 312]

6.   Maapealse teeninduse teenuste osutajatel ja omateenindust teostavatel lennujaama kasutajatel on avatud juurdepääs lennujaama taristutele, tsentraliseeritud taristutele ja lennujaama rajatistele sellises ulatuses, mis võimaldab neil oma toiminguid teostada. Lennujaama käitaja või vajaduse korral tsentraliseeritud taristu haldaja või avaliku sektori asutus või muu organ, kes lennujaama käitajat kontrollib, võib juurdepääsule kehtestada tingimused, mis on asjakohased, objektiivsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad.

7.   Maapealse teeninduse jaoks lennujaamas kasutatav ruum jagatakse erinevate maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate vahel, kaasa arvatud uued tegijad, sellises ulatuses, mis on neile vajalik oma õiguste kasutamiseks ja mis võimaldab tulemuslikku ja ausat konkurentsi asjakohaste, objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate eeskirjade ja kriteeriumide alusel.
  Vajadusel võib lennujaama käitaja selle ruumi tagasi võtta ja ümber jagada. [ME 313]

8.   Kui otsuse tegemine tsentraliseeritud taristu ulatuse kohta on usaldatud sõltumatule järelevalveasutusele kooskõlas käesoleva artikli lõikega 5, siis kohaldatakse direktiivi 2009/12/EÜ artiklis 6

  artikli 6 lõigetes 3, 4 või 5
  kehtestatud menetlust. [ME 314]

Artikkel 28

Tasud tsentraliseeritud taristute ja rajatiste


  lennujaamarajatiste

  kasutamise eest
  [ME 315]

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse ainult lennujaamadele, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui kaks miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal.

2.   Kui tsentraliseeritud taristute või lennujaama rajatiste kasutamine on tasuline, tagab lennujaama käitaja või vajaduse korral tsentraliseeritud taristu haldaja, et tasumäär on kehtestatud vastavalt asjakohastele, objektiivsetele, läbipaistvatele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele.

3.   Lennujaama käitajal või vajaduse korral tsentraliseeritud taristu haldajal on õigus võetavate tasudega katta tehtud kulutused ja teenida mõistlikku tulu. Tasud on tasud
  taristu või
  osutatud teenuse eest. [ME 316]

4.   Kõik lõikes 1 osutatud tasud määratakse kindlaks konkreetse lennujaama tasandil pärast konsulteerimist lennujaama kasutajate komitee ja lennujaamas maapealse teeninduse teenuseid osutavate ettevõtjatega. Lennujaama käitaja või vajaduse korral tsentraliseeritud taristu haldaja esitab kord aastas lennujaama kasutajate komiteele ja lennujaamas maapealse teeninduse teenuseid osutavatele ettevõtjatele teavet tasude määramise aluseks võetud komponentide kohta
  tingimusel, et kõik nimetatud pooled kohustuvad käsitlema seda teavet igal ajahetkel rangelt salajasena
  . Teave sisaldab vähemalt alljärgnevat: [ME 317]

| (a) | erinevate tasu eest osutatavate teenuste ja pakutavate taristute loetelu; |
| --- | --- |

(a)

erinevate tasu eest osutatavate teenuste ja pakutavate taristute loetelu;

| (b) | tasu kehtestamisel kasutatud meetodid; |
| --- | --- |

(b)

tasu kehtestamisel kasutatud meetodid;

| (c) | tasustatud rajatiste ja teenuste üldine kulustruktuur; |
| --- | --- |

(c)

tasustatud rajatiste ja teenuste üldine kulustruktuur;

| (d) | tulu erinevatest tasudest,
  ja
  tasustatud teenuste kogumaksumus ja varade tootlikkus; [ME 318] |
| --- | --- |

(d)

tulu erinevatest tasudest,
  ja
  tasustatud teenuste kogumaksumus ja varade tootlikkus; [ME 318]

| (e) | avaliku sektori asutuste poolne tasustatud rajatiste ja teenuste rahastamine; |
| --- | --- |

(e)

avaliku sektori asutuste poolne tasustatud rajatiste ja teenuste rahastamine;

| (ea) | lennuvälja maapealse teeninduse teenustasude, liikluse kasvu ja taristusse kavandatavate investeeringute prognoosid; [ME 319] |
| --- | --- |

(ea)

lennuvälja maapealse teeninduse teenustasude, liikluse kasvu ja taristusse kavandatavate investeeringute prognoosid; [ME 319]

| (f) | suurte kavandatud investeeringute prognoositud tulemus seoses nende mõjuga lennujaama läbilaskevõimele. |
| --- | --- |

(f)

suurte kavandatud investeeringute prognoositud tulemus seoses nende mõjuga lennujaama läbilaskevõimele.

5.   Lennujaama käitaja avalikustab tasumäärad ja osutatavate teenuste üksikasjaliku loetelu, et näidata, et kõik tsentraliseeritud taristute, maapealseks teeninduseks kasutatava ruumi ja maapealse teenindusega seotud olulise tähtsusega teenuste kasutamise eest võetavad tasud katavad täielikult või osaliselt ainult asjaomased kulud. Vajaduse korral edastab tsentraliseeritud taristu haldaja tasumäärad ning osutatavate teenuste üksikasjaliku loetelu lennujaama käitajale. [ME 320]

5a.
     
  Kui tsentraliseeritud taristute hulka mittekuuluvate lennujaamarajatiste kasutamine on tasuline, määratakse tasu asjakohaste, objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel.

Liikmesriikidel on õigus lubada direktiivis 2009/12/EÜ määratletud lennujaamade võrgustiku lennujaama juhtorganil kohaldada ühtset ja läbipaistvat kasutustasude süsteemi. [ME 321]

6.   Kui lennujaama kasutajate komitee ei nõustu lennujaama käitaja või vajaduse korral tsentraliseeritud taristu haldaja kehtestatud tasuga, siis võib ta paluda asjaomase liikmesriigi sõltumatul järelevalveasutusel

  sõltumatul järelevalveasutusel, asjaomase liikmesriigi asjakohastel pädevatel organitel või direktiivi 2009/12/EÜ artikli 6 lõikes 5 ja artikli 11 lõikes 2 osutatud asutustel
  tasu suuruse kehtestada. [ME 322]

7.   Kui otsuse tegemine

  erimeelsuste lahendamine
  tasude suuruse kohta on usaldatud sõltumatule järelevalveasutusele kooskõlas käesoleva artikli lõikega 6, siis kohaldatakse direktiivi 2009/12/EÜ artiklis 6 kehtestatud menetlust

  ei jõustu otsus tasude suuruse kohta enne, kui sõltumatu järelevalveasutus on küsimuse läbi vaadanud
  .
  Kui sõltumatu järelevalveasutus nõustub taristu käitaja otsusega maapealse teeninduse teenustasude suuruse osas, võib need tasud sisse nõuda algse otsuse tegemise ajast alates
  . [ME 323]

Artikkel 29

Õiguslik eraldamine

1.   Lennujaamades, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui kaks miljonit

  viis miljonit
  reisijat või 50 000 tonni kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal, asutab

  tagab
  lennujaama käitaja või tsentraliseeritud taristu haldaja, kui ta osutab maapealse teeninduse teenuseid kolmandatele isikutele, nende

  oma
  maapealse teeninduse teenuste osutamiseks iseseisva juriidilise isiku

  ja mis tahes muu tegevuse raamatupidamisarvestuste range lahususe
  .

Asjaomane isik on õigusliku vormi, struktuuri ja otsustusprotsessi poolest sõltumatu kõikidest isikutest

  Maapealse teeninduse teenuseid osutavate üksuste raamatupidamisarvestus hoitakse lahus eelkõige kõikide selliste üksuste raamatupidamisarvestusest
  , kes tegelevad taristu haldamisega lennujaamas, kus lennujaama käitaja osutab maapealse teeninduse teenuseid kolmandatele isikutele, ning kõikidest

  kõikide
  tsentraliseeritud taristuga seotud üksustest

  üksuste raamatupidamisarvestusest
  , kui tsentraliseeritud taristu haldaja osutab maapealse teeninduse teenuseid kolmandatele isikutele.

2.   Lennujaamades, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui kaks miljonit

  viis miljonit
  reisijat või 50 000 tonni kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal, ei tohi lennujaama taristu või tsentraliseeritud taristu haldamise eest vastutavad isikud osaleda otseselt ega kaudselt maapealse teenindusega tegeleva sõltumatu ettevõtja struktuuris.

3.   Lõikes 1 osutatud maapealse teeninduse teenuseid osutav juriidiline isik

  osutavad üksused
  ei tohi saada rahalist ristsubsideerimist lennujaama taristu haldamisega seotud lennundusalasest tegevusest juhtudel, mil lennujaama käitaja osutab maapealse teeninduse teenuseid, ega lennujaama tsentraliseeritud taristu haldamisega seotud lennundusalasest tegevusest juhtudel, mil tsentraliseeritud taristu haldaja osutab maapealse teeninduse teenuseid, mis võimaldaks maapealse teenindusega tegeleval juriidilisel isikul

  , et
  kolmandatele isikutele osutatavate maapealse teeninduse teenuste eest küsitavaid hindasid vähendada.

4.   Käesoleva artikli tähenduses on lennujaama käitaja lennundusalane tegevus igasugune tegevus, mida lennujaama käitaja teostab asjaomases lennujaamas ja mis on seotud teenuste osutamise või taristute pakkumisega lennujaama kasutajatele, maapealse teeninduse teenuste osutajatele lennutranspordiga seotud toimingute teostamiseks või lennujaama kasutavatele lennureisijatele, näiteks lennujaamatasude kehtestamine, taristute ja rajatiste määramine, turvalisus- ja ohutusmeetmed lennujaamas. Lennundusalase tegevuse hulka ei kuulu kinnisvaraga seotud tegevused või tegevused muudes sektorites kui lennutransport.

5.   Iga majandusaasta lõpus kontrollib

  tutvub
  sõltumatu audiitor olukorda

  põhjalikult kõigi eraldiseisvate raamatupidamiskontodega
  ja kinnitab avalikult, et
  rahalist
  ristsubsideerimist
  lennundusalasest tegevusest lõike 3 tähenduses
  ei ole toimunud. Kui maapealse teeninduse teenuseid osutav juriidiline isik

  üksus
  saab ristsubsiidiume lennundusalase tegevuse hulka mitte kuuluvast tegevusest, näitab lennujaama taristut haldav isik või tsentraliseeritud taristut haldav isik, et see on toimunud kooskõlas lõikega 3. [ME 324]

VI peatükk

Tegevuse ja kvaliteedi koordineerimine

Artikkel 30

Lennujaama käitaja roll maapealse teeninduse teenuste koordineerimisel

1.   Lennujaama käitaja vastutab tema hallatava lennujaama maapealse teeninduse teenuste nõuetekohase koordineerimise eest. Maapealse koordinaatorina tagab lennujaama käitaja eelkõige selle, et maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate tegevus
  ning tsentraliseeritud taristu pakkumine
  on vastavuses artiklis 31 sätestatud lennujaama tegevuseeskirjadega.

Lennujaama käitajal on õigus kõnealuseid tegevuseeskirju jõustada. Võetavad meetmed on läbipaistvad, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad.

Kui lennujaama käitaja osutab maapealse teeninduse teenuseid või kontrollib otseselt või kaudselt ettevõtjat, kes seda teeb, jälgib sõltumatu järelevalveasutus maapealse teeninduse teenuste nõuetekohast koordineerimist ja tegevuseeskirjade jõustamist käitaja poolt.

2.   Lennujaamade puhul, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui viis miljonit reisijat või 100 000 tonni kaupa vähemalt kolmel järjestikusel aastal, kohaldatakse ka järgmist:

| (a) | maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate
  ning tsentraliseeritud taristu pakkumine
  tegevus vastab artiklis 32 osutatud kvaliteedi miinimumstandarditele; |
| --- | --- |

(a)

maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate
  ning tsentraliseeritud taristu pakkumine
  tegevus vastab artiklis 32 osutatud kvaliteedi miinimumstandarditele;

| (b) | lennujaama käitaja tagab, et maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate
  tegevuse jaoks koostatakse nõuetekohane hädaolukorra lahendamise plaan ning et nende
  tegevust koordineeritakse
  võimaluse korral
  ühise otsustamise ja nõuetekohase hädaolukorra lahendamise plaaniga. |
| --- | --- |

(b)

lennujaama käitaja tagab, et maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate
  tegevuse jaoks koostatakse nõuetekohane hädaolukorra lahendamise plaan ning et nende
  tegevust koordineeritakse
  võimaluse korral
  ühise otsustamise ja nõuetekohase hädaolukorra lahendamise plaaniga.

3.   Käesoleva artikli sätted ei piira liidu konkurentsieeskirjade kohaldamist.

4.   Lennujaama käitaja esitab aastaaruande lõikes 2 sätestatud meetmete kohaldamise kohta Eurocontroli tulemuslikkuse hindamise organile. Tulemuslikkuse hindamise organ esitab konsolideeritud aruande komisjonile.

5.   Lennujaama käitaja annab riikliku loa väljaandjale aru kõikidest maapealse teeninduse teenuste osutajate või, omateenindust teostavate lennujaama kasutajatega

  kasutajate või tsentraliseeritud taristu pakkumisega
  seotud probleemidest asjaomases lennujaamas. [ME 325]

Artikkel 30a

Lennuettevõtjat esindava kontaktisiku olemasolu

Lennujaamades, mille aastane veomaht on vähemalt kaks miljonit reisijat, on igal lennuettevõtjal oma kontaktisik või õiguslik esindaja. Sellel kontaktisikul, kes võib olla ka maapealse teeninduse abitöötaja, on volitused võtta asjaomases lennujaamas lennuettevõtja nimel finantskohustusi ning tegevuslikke ja õiguslikke kohustusi. [ME 326]

Artikkel 31

Tegevuseeskirjad

1.   Käesoleva artikli tähenduses on tegevuseeskirjad igasugused lennujaama käitaja, avaliku sektori asutuse või mõne muu lennujaama kontrolliva organi sätestatud eeskirjad lennujaama nõuetekohaseks toimimiseks.

2.   Tegevuseeskirjad võib kehtestada

  Liikmesriik,
  lennujaama käitaja, avaliku sektori asutus või mõni muu lennujaama kontrolliv organ
  võib kehtestada lennujaama nõuetekohase toimimise tagamiseks tegevuseeskirjad, olles eelnevalt konsulteerinud lennujaama kasutajate komitee ja maapealse teeninduse teenuseid osutavate ettevõtjatega
  . [ME 327]

3.   Tegevuseeskirjad vastavad järgmistele põhimõtetele:

| (a) | neid kohaldatakse eri maapealse teeninduse teenuste osutajate ja lennujaama kasutajate suhtes mittediskrimineerival viisil; |
| --- | --- |

(a)

neid kohaldatakse eri maapealse teeninduse teenuste osutajate ja lennujaama kasutajate suhtes mittediskrimineerival viisil;

| (b) | nad peavad vastama ettenähtud eesmärgile; |
| --- | --- |

(b)

nad peavad vastama ettenähtud eesmärgile;

| (c) | nad ei tohi tegelikkuses piirata turulepääsu või vähendada omateeninduse vabadust allapoole käesoleva määrusega sätestatud taset.
  Turulepääsu või omateeninduse vabadust piiratakse siiski automaatselt eelkõige artiklite 34 ja 40 sätete rikkumise korral. Artiklite 34 ja 40 täitmata jätmisega kaasneb automaatselt tegevusloa tühistamine, peatamine või selle väljaandmisest keeldumine. [ME 328] |
| --- | --- |

(c)

nad ei tohi tegelikkuses piirata turulepääsu või vähendada omateeninduse vabadust allapoole käesoleva määrusega sätestatud taset.
  Turulepääsu või omateeninduse vabadust piiratakse siiski automaatselt eelkõige artiklite 34 ja 40 sätete rikkumise korral. Artiklite 34 ja 40 täitmata jätmisega kaasneb automaatselt tegevusloa tühistamine, peatamine või selle väljaandmisest keeldumine. [ME 328]

| (ca) | Lennujaama käitajal, pädeval asutusel või muul lennujaama järelevalve eest vastutaval organil on õigus valida sobivad meetmed ja vahendid tegevuseeskirjade rikkumise või juhiste mittejärgimise karistamiseks. Sobivad vahendid hõlmavad konkreetselt ka leppetrahve. [ME 329] |
| --- | --- |

(ca)

Lennujaama käitajal, pädeval asutusel või muul lennujaama järelevalve eest vastutaval organil on õigus valida sobivad meetmed ja vahendid tegevuseeskirjade rikkumise või juhiste mittejärgimise karistamiseks. Sobivad vahendid hõlmavad konkreetselt ka leppetrahve. [ME 329]

4.   Liikmesriik võib vajaduse korral Lennujaama käitaja ettepanekul
  liikmesriik
  : [ME 330]

| (a) | keelata

  piirab või keelab
  maapealse teeninduse teenuste osutajal või omateenindust teostaval lennujaama kasutajal osutada maapealse teeninduse teenuseid või teostada omateenindust
  või määrab trahvi
  , kui asjaomane teenuste osutaja või kasutaja ei järgi tegevuseeskirju.
  Liikmesriigid teevad käesoleva lõike alusel otsuse kahe kuu jooksul pärast lennujaama käitajalt ettepaneku saamist; [ME 331] |
| --- | --- |

(a)

keelata

  piirab või keelab
  maapealse teeninduse teenuste osutajal või omateenindust teostaval lennujaama kasutajal osutada maapealse teeninduse teenuseid või teostada omateenindust
  või määrab trahvi
  , kui asjaomane teenuste osutaja või kasutaja ei järgi tegevuseeskirju.
  Liikmesriigid teevad käesoleva lõike alusel otsuse kahe kuu jooksul pärast lennujaama käitajalt ettepaneku saamist; [ME 331]

| (b) | nõuda lennujaamas maapealse teeninduse teenuste osutajatelt osalemist siseriiklike õigusnormidega sätestatud avalike teenuste pakkumise kohustuste, sh pideva teenindamise tagamise kohustuse täitmises ausal ja mittediskrimineerival viisil. |
| --- | --- |

(b)

nõuda lennujaamas maapealse teeninduse teenuste osutajatelt osalemist siseriiklike õigusnormidega sätestatud avalike teenuste pakkumise kohustuste, sh pideva teenindamise tagamise kohustuse täitmises ausal ja mittediskrimineerival viisil.

Artikkel 32

Kvaliteedi miinimumstandardid

1.   Käesoleva artikli tähenduses on kvaliteedi miinimumstandardid maapealse teeninduse teenuste kvaliteedile kehtestatud miinimumnõuded.

2.   Lennujaamades, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui viis miljonit reisijat või 100 000 tonni kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal, määrab lennujaama käitaja või vajaduse korral avaliku sektori asutus või mõni muu lennujaama kontrolliv asutus
  pärast lennujaama kasutajate komiteega konsulteerimist
  maapealse teeninduse teenuste osutamiseks

  osutamise ja tsentraliseeritud taristu
  kvaliteedi miinimumstandardid.
  Lennujaama käitaja kehtestatud kvaliteedi miinimumstandarditest teavitatakse viivitamatult ka komisjoni ning need edastatakse pädevale avaliku sektori asutusele, kes võib vajaduse korral nõuda standardite läbivaatamist.

Kõnealused standardid on kooskõlas ohutuseeskirjade ning lennujaama käitaja ja asjaomaste lennundusettevõtjate kehtestatud korra ja juhtimissüsteemidega, nagu osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 216/2008 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet)

   (12).

3.   Maapealse teeninduse teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaama kasutajad
  ning lennujaama käitaja või vajaduse korral tsentraliseeritud taristu käitaja
  peavad asjaomastest kvaliteedi miinimumstandarditest kinni. Peale selle peavad lennujaama kasutajad ja maapealse teeninduse teenuste osutajad
  ning lennujaama käitaja või vajaduse korral tsentraliseeritud taristu käitaja
  kinni kvaliteedi miinimumstandarditest oma

  omavahelistes
  lepingulistes suhetes.

4.   Kvaliteedi miinimumstandardid hõlmavad eelkõige järgmiseid valdkondi: tegevuse tulemuslikkus,
  töötajate
  väljaõpe,
  piisavad seadmed,
  reisijate teavitamine ja abistamine (järgides eelkõige määrustega (EÜ) nr 261/2004 (13) ja (EÜ) nr 1107/2006 sätteid), ühine otsustamine, ohutus, turvalisus, hädaolukorra lahendamise meetmed ja keskkonnaküsimused

  keskkonnanõuete täitmine
  .

5.   Kvaliteedi miinimumstandardid on õiglased, läbipaistvad, mittediskrimineerivad ega piira kohaldatavate liidu õigusaktide rakendamist, sh määruste (EÜ) nr 261/2004 ja (EÜ) nr 1107/2006 kohaldamist. Need on järjepidevad, proportsionaalsed ja lennujaama tegevuste kvaliteedi suhtes asjakohased. Sellega seoses võetakse arvesse tolli, lennujaama turvalisuse ja immigratsioonimenetluse kvaliteeti.

6.   Kvaliteedi miinimumstandardid vastavad komisjoni kehtestatud

  I a lisas sätestatud
  spetsifikatsioonidele. Komisjonil on õigus võtta nimetatud spetsifikatsioonid vastu delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 42.

7.   Enne standardite kehtestamist konsulteerib

  Kui kvaliteedi miinimumstandardeid nõuetekohaselt ei järgita, määrab asjaomase liikmesriigi pädev asutus kas ise või
  lennujaama käitaja lennujaama kasutajate komitee ja maapealse teeninduse teenuste osutajatega.

  käitaja avalduse alusel asjakohased karistused
  .
  Seda tehakse vastavalt järgmisele korrale:

| — | Kui maapealse teeninduse teenuste osutaja või omateenindust teostav lennujaama kasutaja ei täida kvaliteedi miinimumstandardeid, teavitab lennujaama käitaja teda viivitamata konkreetsetest vajakajäämistest ja esitab talle nõutavate kriteeriumide loetelu. Lisaks teavitab ta kõnealuste standardite täitmata jätmisest lennujaama kasutajate komiteed ja liikmesriigi pädevat asutust. |
| --- | --- |

—

Kui maapealse teeninduse teenuste osutaja või omateenindust teostav lennujaama kasutaja ei täida kvaliteedi miinimumstandardeid, teavitab lennujaama käitaja teda viivitamata konkreetsetest vajakajäämistest ja esitab talle nõutavate kriteeriumide loetelu. Lisaks teavitab ta kõnealuste standardite täitmata jätmisest lennujaama kasutajate komiteed ja liikmesriigi pädevat asutust.

| — | Kui asjaomane maapealse teeninduse teenuste osutaja või omateenindust teostav lennujaama kasutaja ei ole viinud oma tegevust kuue kuu jooksul alates kriteeriumide loetelu esitamisest kvaliteedi miinimumstandarditega täielikult vastavusse, võib lennujaama käitaja, olles eelnevalt konsulteerinud lennujaama kasutajate komiteega, taotleda, et asjaomane liikmesriik määraks kõnealusele maapealse teeninduse teenuste osutajale või omateenindust teostavale lennujaama kasutajale trahvi või keelaks tal kas osaliselt või täielikult teenuste osutamise asjaomases lennujaamas või kogu liikmesriigi territooriumil. Kui liikmesriik võtab lennujaama käitaja sellise taotluse alusel meetmeid, teavitatakse sellest viivitamata komisjoni ja asjaomast avaliku sektori asutust. |
| --- | --- |

—

Kui asjaomane maapealse teeninduse teenuste osutaja või omateenindust teostav lennujaama kasutaja ei ole viinud oma tegevust kuue kuu jooksul alates kriteeriumide loetelu esitamisest kvaliteedi miinimumstandarditega täielikult vastavusse, võib lennujaama käitaja, olles eelnevalt konsulteerinud lennujaama kasutajate komiteega, taotleda, et asjaomane liikmesriik määraks kõnealusele maapealse teeninduse teenuste osutajale või omateenindust teostavale lennujaama kasutajale trahvi või keelaks tal kas osaliselt või täielikult teenuste osutamise asjaomases lennujaamas või kogu liikmesriigi territooriumil. Kui liikmesriik võtab lennujaama käitaja sellise taotluse alusel meetmeid, teavitatakse sellest viivitamata komisjoni ja asjaomast avaliku sektori asutust.

7a.
     
  Lennujaama käitaja määrab käitatavas lennujaamas kindlaks iga kvaliteedi miinimumstandardite kriteeriumi täitmiseks vajaliku tegevuse liigi ja määra. Lennujaama käitaja konsulteerib kõnealuste standardite määratluse, kohaldamisala ja nende täitmise hindamise viisi küsimuses lennujaama kasutajate komiteega. Enne nimetatud standardite kehtestamist läbivad kõik maapealse teeninduse teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaama kasutajad koolituse, mille eesmärk on tagada, et nad suudavad kvaliteedi miinimumstandardite kriteeriumide täitmist nõuetekohaselt hinnata.

7b.
     
  Vähemalt korra aastas teavitab lennujaama käitaja lennujaama kasutajate komiteed sellest, mil määral täidavad maapealse teeninduse teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaama kasutajad kehtivaid kvaliteedi miinimumstandardeid.

7c.
     
  Ilma et see piiraks lõigete 1–7 kohaldamist, keskendub lennujaama käitaja, kui ta hindab maapealse teeninduse teenuste osutaja kinnipidamist kvaliteedi miinimumstandarditest, ohutuse küsimusele ning võtab standardmenetluse kohaselt sobivaid meetmeid, kui leiab, et lennujaama ohutus ei ole tagatud.

7d.
     
  Kõik kvaliteedi miinimumstandardid, sh kvantitatiivsed kriteeriumid, kui see on asjakohane, on üldsusele kättesaadavad. Enne kvaliteedi miinimumstandardite uuendamist või muutmist konsulteerib lennujaama käitaja lennujaama kasutajate komitee ning lennujaamas tegutsevate maapealse teeninduse teenuste osutajatega. [ME 332]

Artikkel 33

Maapealse teeninduse tulemuslikkusest aruandmise kohustus

1.   Lennujaamades, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui viis miljonit reisijat või 100 000 tonni kaupa vähemalt kolmel järjestikusel aastal, annavad maapealse teeninduse teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaama kasutajad tegevuse tulemuslikkusest aru komisjonile.

2.   Komisjonil on õigus võtta artikli 42 kohase delegeeritud õigusaktiga vastu üksikasjalikud spetsifikatsioonid aruandluskohustuse sisu ja levitamise kohta.
  [ME 333]

Artikkel 34

Väljaõpe

1.   Maapealse teeninduse teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaama kasutajad tagavad, et kõik maapealse teenindusega tegelevad töötajad, kaasa arvatud juhtkond ja nõukogu liikmed, läbivad regulaarselt erialaseid

  ELi tasandil ühtlustatud ametialaseid
  ja korduskoolitusi, et nad saaksid
  täita
  neile antud ülesandeid täita

  ning et vältida õnnetusi ja vigastusi
  .
  Pädev liidu institutsioon või organ kehtestab koos liikmesriikide pädevate asutuste, lennujaamade käitajate ja sotsiaalpartneritega kõrged ja siduvad miinimumstandardid, et tagada maapealse teenindamise sektori töötajate hariduse ja koolituse kõrgeim kvaliteet. Standardeid ajakohastatakse ja täiendatakse korrapäraselt, et aidata saavutada tegevuse kvaliteet nii usaldusväärsuse ja jätkusuutlikkuse kui ka ohutuse ja turvalisuse vallas ning et luua kõikide käitajate jaoks võrdsed tingimused. Liikmesriikide pädevad asutused kontrollivad haridus- ja koolitusstandardite järgimist asjakohaste vahendite abil. Kuni asjaomases lennujaamas nõutud norme ei täideta, ei anta asjaomastele teenuseosutajatele tegevusluba või see peatatakse või tühistatakse. Sellise korra eesmärk on säilitada Euroopa lennuliikluse ohutus. Asjaomaste maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate kulul võib määrata korduskoolitusi
  . [ME 334]

2.   Iga maapealse teenindusega tegelev töötaja osaleb vähemalt kaks päeva

  korrapäraselt teooriat ja praktikat hõlmaval põhiväljaõppel ning lisaks ka
  töötajale antud ülesannete täitmisega seotud asjakohasel koolitusel

  väljaõppel
  .
  Liikmesriikide pädevad asutused määravad koostöös asjaomaste lennujaama käitajate ja sotsiaalpartneritega kindlaks konkreetse lennujaamaga seotud täiendkoolituse üksikasjad, sageduse ja miinimumkestuse. Asjaomaste oskuste ja teadmiste omandamist tõendab praktilise ja teoreetilise testi läbimine. Koolituskulud katab täies mahus tööandja.
  Iga töötaja läbib asjakohase väljaõppe
  enne
  , kui ta asub uuele tööle või kui

  töökohale või hakkab täitma
  talle määr uus tööülesanne

  määratud uusi tööülesandeid
  . [ME 335]

3.   
  Testide ja koolituste täpne sisu ja nende nõuetekohane läbiviimine ühtlustatakse ELi tasandil ning seda reguleerivad ja kontrollivad liikmesriikide pädevad asutused.
  Kui see on kõnealuste maapealse teeninduse teenuste puhul asjakohane, siis hõlmab

  hõlmavad
  väljaõpe
  ja testid
  vähemalt järgmist: [ME 336]

| (a) | turvalisus, kaasa arvatud turvakontroll, tegevuse turvalisus, turvaseadmed ja turvariskide juhtimine; |
| --- | --- |

(a)

turvalisus, kaasa arvatud turvakontroll, tegevuse turvalisus, turvaseadmed ja turvariskide juhtimine;

| (b) | ohtlikud kaubad; |
| --- | --- |

(b)

ohtlikud kaubad;

| (c) | lennuala turvalisus, kaasa arvatud turvafilosoofia, ohutuseeskirjad, ohud, inimtegurid, lennuala märgistus ja märgistusvahendid, hädaolukorrad, võõrobjektidest tingitud kahjustuste vältimine, isikukaitse, õnnetus- ja vahejuhtumid ja ohuolukorrad ning lennuala turvalisuse järelevalve; |
| --- | --- |

(c)

lennuala turvalisus, kaasa arvatud turvafilosoofia, ohutuseeskirjad, ohud, inimtegurid, lennuala märgistus ja märgistusvahendid, hädaolukorrad, võõrobjektidest tingitud kahjustuste vältimine, isikukaitse, õnnetus- ja vahejuhtumid ja ohuolukorrad ning lennuala turvalisuse järelevalve;

| (d) | lennuala sõidukijuhtide väljaõpe, kaasa arvatud üldised kohustused ja protseduurid (protseduurid halvenenud nähtavuse korral), sõidukite varustus, lennujaama eeskirjad, liiklus- ja manööverdamisalade paigutus; |
| --- | --- |

(d)

lennuala sõidukijuhtide väljaõpe, kaasa arvatud üldised kohustused ja protseduurid (protseduurid halvenenud nähtavuse korral), sõidukite varustus, lennujaama eeskirjad, liiklus- ja manööverdamisalade paigutus;

| (e) | maapealsete teenindusseadmete (GSE) töö ja juhtimine, kaasa arvatud kõnealuste seadmete hooldus ja töö; |
| --- | --- |

(e)

maapealsete teenindusseadmete (GSE) töö ja juhtimine, kaasa arvatud kõnealuste seadmete hooldus ja töö;

| (f) | lastimise kontroll, kaasa arvatud üldine pädevus ja teadmised kaalu ja tasakaalu kohta, õhusõiduki konstruktsioonist tulenevad laadimispiirangud, kaubalaadimisvahendid, käsitsilaadimine, lastinimekiri, tasakaalutabelid ja -graafikud, laadimisjuhiste aruanne, laadimisteated ja ohtlike kaupade laadimise kontroll; |
| --- | --- |

(f)

lastimise kontroll, kaasa arvatud üldine pädevus ja teadmised kaalu ja tasakaalu kohta, õhusõiduki konstruktsioonist tulenevad laadimispiirangud, kaubalaadimisvahendid, käsitsilaadimine, lastinimekiri, tasakaalutabelid ja -graafikud, laadimisjuhiste aruanne, laadimisteated ja ohtlike kaupade laadimise kontroll;

| (g) | reisijate
  , eeskätt erivajadustega ja sealhulgas eriti piiratud liikumisvõime või puudega reisijate
  teenindamise praktiline koolitus, kaasa arvatud sildtrapi juhtimise, reisijate teavitamise ja abistamise koolitus kooskõlas määrustega (EÜ) nr 261/2004 ja (EÜ) nr 1107/2006; [ME 337] |
| --- | --- |

(g)

reisijate
  , eeskätt erivajadustega ja sealhulgas eriti piiratud liikumisvõime või puudega reisijate
  teenindamise praktiline koolitus, kaasa arvatud sildtrapi juhtimise, reisijate teavitamise ja abistamise koolitus kooskõlas määrustega (EÜ) nr 261/2004 ja (EÜ) nr 1107/2006; [ME 337]

| (h) | pagasikäitluse praktiline koolitus; |
| --- | --- |

(h)

pagasikäitluse praktiline koolitus;

| (i) | õhusõidukite teenindamise ja laadimise alane väljaõpe; |
| --- | --- |

(i)

õhusõidukite teenindamise ja laadimise alane väljaõpe;

| (j) | õhusõiduki maapealne teisaldamine, kaasa arvatud õhusõiduki maapealse teisaldamisega seotud tegevused, seadmetega töötamine, seadmete õhusõidukiga ühendamise ja lahtiühendamise protseduurid, õhusõiduki maapealse teisaldamise viipemärgid, õhusõiduki juhendamine ja õhusõiduki abistamine maapealsel teisaldamisel; |
| --- | --- |

(j)

õhusõiduki maapealne teisaldamine, kaasa arvatud õhusõiduki maapealse teisaldamisega seotud tegevused, seadmetega töötamine, seadmete õhusõidukiga ühendamise ja lahtiühendamise protseduurid, õhusõiduki maapealse teisaldamise viipemärgid, õhusõiduki juhendamine ja õhusõiduki abistamine maapealsel teisaldamisel;

| (k) | kauba- ja postikäitlus, kaasa arvatud kaupadega kauplemisele kohaldatavad keelud ja piirangud; |
| --- | --- |

(k)

kauba- ja postikäitlus, kaasa arvatud kaupadega kauplemisele kohaldatavad keelud ja piirangud;

| (l) | õhusõiduki teenindamise koordineerimise alane väljaõpe; |
| --- | --- |

(l)

õhusõiduki teenindamise koordineerimise alane väljaõpe;

| (m) | keskkond, kaasa arvatud mahavoolanud vedelike kontrollimine, heite juhtimine ja jäätmete kõrvaldamine; |
| --- | --- |

(m)

keskkond, kaasa arvatud mahavoolanud vedelike kontrollimine, heite juhtimine ja jäätmete kõrvaldamine;

| (n) | hädaabimeetmed
  , esmaabikoolitus
  ja hädaolukordade juhtimine; [ME 338] |
| --- | --- |

(n)

hädaabimeetmed
  , esmaabikoolitus
  ja hädaolukordade juhtimine; [ME 338]

| (o) | aruandlussüsteemid; |
| --- | --- |

(o)

aruandlussüsteemid;

| (p) | kvaliteedikontrolli allhanked; |
| --- | --- |

(p)

kvaliteedikontrolli allhanked;

| (pa) | meetmed maapealse teeninduse valdkonna töötajate kaitsmiseks erialale iseloomulike terviseohtude eest. [ME 339] |
| --- | --- |

(pa)

meetmed maapealse teeninduse valdkonna töötajate kaitsmiseks erialale iseloomulike terviseohtude eest. [ME 339]

4.   Kõik maapealse teeninduse teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaama kasutajad annavad lennujaama käitajale kord aastas aru koolituskohustusest kinnipidamise kohta.

Artikkel 35

Allhanked

1.   Ilma et see piiraks lõigete 3 ja 4 kohaldamist, võivad maapealse teeninduse teenuste osutajad korraldada allhankeid.
  Artikleid 34 ja 40 kohaldatakse samal määral ka alltöövõtjate suhtes. [ME 340]

2.   Omateenindust teostavad lennujaama kasutajad võivad maapealseks teeninduseks palgata alltöövõtjad ainult juhul, kui nad ei ole ajutiselt vääramatu jõu tõttu võimelised omateenindust teostama.
  [ME 341]

3.   Alltöövõtjad ei tohi sõlmida allhankelepinguid maapealse teeninduse teenuste osutamiseks.

4.   Artikli 11 lõikes 1 osutatud maapealse teeninduse teenuste osutaja ei tohi sõlmida allhankelepinguid maapealse teeninduse teenuste osutamiseks, välja arvatud juhul, kui ta ei ole ajutiselt võimeline vääramatu jõu tõttu asjaomaseid maapealse teeninduse teenuseid osutama.

5.   Kõik üht või enamat

  teenuseliigi jaoks
  alltöövõtjat kasutavad maapealse teeninduse teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaama kasutajad tagavad, et alltöövõtjad täidavad

  alltöövõtja täidab
  käesolevast määrusest tulenevaid maapealse teeninduse teenuste osutajate

  osutajatele kehtivaid
  kohustusi. [ME 342]

5a.
     
  Allhankeid saavad ainult ettevõtjad, kes on tõestanud, et nad on kvalifitseeritud ja usaldusväärsed. [ME 343]

5b.
     
  Kõik üht või enamat alltöövõtjat kasutavad maapealse teeninduse teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaamakasutajad jäävad allhanke eest rahaliselt vastutavaks. [ME 344]

5c.
     
  Hanke korraldaja võib piirata alltöövõtjate arvu, kui seda nõuavad ruumi või läbilaskevõime tingimused. [ME 345]

6.   Kõik üht või enamat

  teenuseliigi jaoks
  alltöövõtjat kasutavad maapealse teeninduse teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaama kasutajad teatavad lennujaama käitajale asjaomaste alltöövõtjate nimed ja tegevusalad

  asjaomase alltöövõtja nime ja tegevusala
  . [ME 346]

7.   Kui maapealse teeninduse teenuste osutaja taotleb luba maapealse teeninduse teenuste osutamiseks vastavalt artiklis 7 kehtestatud valikumenetlusele, siis märgib ta nende alltöövõtjate arvu, tegevusalad ja nimed, keda ta kavatseb kasutada.

VII peatükk

Rahvusvahelised suhted

Artikkel 36

Suhted kolmandate riikidega

1.   
  Liikmesriik võib täielikult või osaliselt peatada käesolevast määrusest tulenevad kohustused kolmanda riigi maapealse käitluse teenuste osutajate ja omakäitlust teostavate lennujaama kasutajate suhtes, nagu on osutatud lõikes 1, kooskõlas liidu õigusega. [ME 348] Ilma et see piiraks liidu rahvusvahelisi kohustusi, võib komisjon vastavalt artikli 43 lõikes 3 osutatud uurimismenetlusele otsustada, et liikmesriik võtab või liikmesriigid võtavad meetmed, kaasa arvatud tema/nende territooriumil toimiva maapealse teeninduse turule juurdepääsu õiguse täielik või osaline peatamine kolmandast riigist pärit maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate suhtes, eesmärgiga leevendada asjaomase kolmanda riigi diskrimineerivat käitumist, kui ilmneb, et kõnealune kolmas riik teeb seoses juurdepääsuga maapealse teeninduse turule või omateeninduse turule järgmist: [ME 347]

| (a) | ei kohtle asjaomase liikmesriigi maapealse teeninduse teenuste osutajaid ja omateenindust teostavaid lennujaama kasutajaid de jure või de facto selliselt, nagu kõnealune liikmesriik kohtleb selle kolmanda riigi maapealse teeninduse teenuste osutajaid ja omateenindust teostavaid lennujaama kasutajaid oma lennujaamades; |
| --- | --- |

(a)

ei kohtle asjaomase liikmesriigi maapealse teeninduse teenuste osutajaid ja omateenindust teostavaid lennujaama kasutajaid de jure või de facto selliselt, nagu kõnealune liikmesriik kohtleb selle kolmanda riigi maapealse teeninduse teenuste osutajaid ja omateenindust teostavaid lennujaama kasutajaid oma lennujaamades;

| (b) | ei kohtle asjaomase liikmesriigi maapealse teeninduse teenuste osutajaid ja omateenindust teostavaid lennujaama kasutajaid de jure või de facto sama soodsatel tingimustel kui oma maapealse teeninduse teenuste osutajaid ja omateenindust teostavaid lennujaama kasutajaid; |
| --- | --- |

(b)

ei kohtle asjaomase liikmesriigi maapealse teeninduse teenuste osutajaid ja omateenindust teostavaid lennujaama kasutajaid de jure või de facto sama soodsatel tingimustel kui oma maapealse teeninduse teenuste osutajaid ja omateenindust teostavaid lennujaama kasutajaid;

| (c) | kohtleb muude kolmandate riikide maapealse teeninduse teenuse osutajaid ja omateenindust teostavaid lennujaama kasutajaid soodsamalt kui asjaomaste liikmesriikide maapealse teeninduse teenuse osutajaid ja omateenindust teostavaid lennujaama kasutajaid. |
| --- | --- |

(c)

kohtleb muude kolmandate riikide maapealse teeninduse teenuse osutajaid ja omateenindust teostavaid lennujaama kasutajaid soodsamalt kui asjaomaste liikmesriikide maapealse teeninduse teenuse osutajaid ja omateenindust teostavaid lennujaama kasutajaid.

2.   Kolmandast riigist pärit maapealse teeninduse teenuse osutajaks või omateenindust teostavaks lennujaama kasutajaks peetakse juriidilist või füüsilist isikut, mis on asutatud asjaomase kolmanda riigi seaduste kohaselt ja mille ametlik aadress, peakorter või peamine tegevuskoht asub asjaomase kolmanda riigi territooriumil.

3.   Liit ja/või liikmesriigid tagavad, et seoses turulepääsuõigustega kolmandates riikides ei esine liidus diskrimineerimist kolmandatele riikidele maapealse teeninduse teenuseid osutavate lennujaama kasutajate ja teiste liidu maapealse teeninduse teenuste osutajate vahel.

VIII peatükk

Aruandlus- ja järelevalvekohustused

Artikkel 37

Liikmesriikide aruandluskohustused

1.   Liikmesriigid edastavad enne iga aasta 1. juulit komisjonile lennujaamade nimekirja, kus kehtib vähemalt üks artikli 6 lõikes 2 või artiklis 14 kehtestatud maapealse teeninduse turule juurdepääsu piirangutest.

2.   Liikmesriigid esitavad enne iga aasta 1. juulit komisjonile liikmesriigilt loa saanud maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate nimekirja vastavalt IV peatükile.

Artikkel 38

Lennujaamade loetelude avaldamine

Iga aasta lõpus avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas järgmise teabe:

| (a) | loetelu liidu lennujaamadest, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui viis miljonit reisijat või 100 000 tonni kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal; |
| --- | --- |

(a)

loetelu liidu lennujaamadest, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui viis miljonit reisijat või 100 000 tonni kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal;

| (b) | loetelu liidu lennujaamadest, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui kaks miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal; |
| --- | --- |

(b)

loetelu liidu lennujaamadest, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui kaks miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal;

| (c) | loetelu kaubanduslikuks liikluseks avatud liidu lennujaamadest; |
| --- | --- |

(c)

loetelu kaubanduslikuks liikluseks avatud liidu lennujaamadest;

| (d) | loetelu lennujaamadest, millele kohaldatakse piiranguid kooskõlas artikli 6 lõikega 2 või artikliga 14; |
| --- | --- |

(d)

loetelu lennujaamadest, millele kohaldatakse piiranguid kooskõlas artikli 6 lõikega 2 või artikliga 14;

| (e) | loetelu maapealse teeninduse teenuste osutajatest ja omateenindust teostavatest lennujaama kasutajatest, kes on saanud loa kooskõlas IV peatükiga. |
| --- | --- |

(e)

loetelu maapealse teeninduse teenuste osutajatest ja omateenindust teostavatest lennujaama kasutajatest, kes on saanud loa kooskõlas IV peatükiga.

Artikkel 39

Hindamis- ja teabearuanne

1.   Komisjon esitab aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule mitte hiljem kui viis

  kolm
  aastat pärast määruse kohaldamist. Aruandes hinnatakse eelkõige kõiki asjaolusid, mis mõjutavad märkimisväärselt

  mõju
  maapealse teeninduse teenuste kvaliteeti, tööhõivet ja töötingimusi. Aruanne sisaldab lennujaamade valimi kohta

  kvaliteedile, samuti tööhõivele ja töötingimustele. Aruandes vaadeldakse
  järgmiseid näitajaid ja -kriteeriume

  kriteeriume
  : [ME 349]

| (a) | maapealse teeninduse teenuste osutajate keskmine arv liidu lennujaamades 11 teenuseliigi puhul; |
| --- | --- |

(a)

maapealse teeninduse teenuste osutajate keskmine arv liidu lennujaamades 11 teenuseliigi puhul;

| (b) | omateenindust teostavate lennujaama kasutajate arv igas liidu lennujaamas 11 teenuseliigi puhul; |
| --- | --- |

(b)

omateenindust teostavate lennujaama kasutajate arv igas liidu lennujaamas 11 teenuseliigi puhul;

| (c) | lennujaamade arv, kus maapealse teeninduse teenuste osutajate arv on piiratud, ja piirangu(te) väärtus; |
| --- | --- |

(c)

lennujaamade arv, kus maapealse teeninduse teenuste osutajate arv on piiratud, ja piirangu(te) väärtus;

| (d) | ettevõtjate arv, kellel on liikmesriigi luba ja kes tegutsevad teises liikmesriigis; |
| --- | --- |

(d)

ettevõtjate arv, kellel on liikmesriigi luba ja kes tegutsevad teises liikmesriigis;

| (e) | sidusrühmade hinnang loa väljaandmise süsteemile (loa väljaandmise kriteeriumid, rakendusküsimused, hind
  , haldusprotsess
  jmt); [ME 350] |
| --- | --- |

(e)

sidusrühmade hinnang loa väljaandmise süsteemile (loa väljaandmise kriteeriumid, rakendusküsimused, hind
  , haldusprotsess
  jmt); [ME 350]

| (f) | maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate arv liidus (kokku); |
| --- | --- |

(f)

maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate arv liidus (kokku);

| (g) | iga lennujaama tsentraliseeritud taristute hinnakujundus- ja juhtimissüsteem; |
| --- | --- |

(g)

iga lennujaama tsentraliseeritud taristute hinnakujundus- ja juhtimissüsteem;

| (h) | lennujaama käitaja turuosa maapealses teeninduses igas lennujaamas 11 teenuseliigi puhul; |
| --- | --- |

(h)

lennujaama käitaja turuosa maapealses teeninduses igas lennujaamas 11 teenuseliigi puhul;

| (i) | kolmandatele riikidele maapealse teeninduse teenuseid osutavate lennujaama kasutajate turuosa igas lennujaamas kõikide teenuseliikide puhul; |
| --- | --- |

(i)

kolmandatele riikidele maapealse teeninduse teenuseid osutavate lennujaama kasutajate turuosa igas lennujaamas kõikide teenuseliikide puhul;

| (j) | maapealse teeninduse teenustega seotud ohutusalased õnnetused;
  ja intsidendid [ME 351] |
| --- | --- |

(j)

maapealse teeninduse teenustega seotud ohutusalased õnnetused;
  ja intsidendid [ME 351]

| (k) | sidusrühmade hinnang lennujaamade maapealse teeninduse teenuste kvaliteedile seoses töötajate pädevuse, keskkonna, turvalisuse ja tegevuste koordineerimisega (ühine otsustamine, hädaolukorra lahendamise meetmed, väljaõpe lennujaama kontekstis, allhanked); |
| --- | --- |

(k)

sidusrühmade hinnang lennujaamade maapealse teeninduse teenuste kvaliteedile seoses töötajate pädevuse, keskkonna, turvalisuse ja tegevuste koordineerimisega (ühine otsustamine, hädaolukorra lahendamise meetmed, väljaõpe lennujaama kontekstis, allhanked);

| (l) | kvaliteedi miinimumstandardid maapealse teeninduse ettevõtjatele
  igas liidu lennujaamas 11 teenuseliigi osas, nagu on loetletud lisas I
  ;
  maapealsest teenindusest põhjustatud viivituste seos ebapiisavate kvaliteedistandarditega
  ; [ME 352] |
| --- | --- |

(l)

kvaliteedi miinimumstandardid maapealse teeninduse ettevõtjatele
  igas liidu lennujaamas 11 teenuseliigi osas, nagu on loetletud lisas I
  ;
  maapealsest teenindusest põhjustatud viivituste seos ebapiisavate kvaliteedistandarditega
  ; [ME 352]

| (m) | väljaõppe sisu

  olukord ja täiendkoolitus seoses artikli 34 lõike 3 punktides a – pa loetletud valdkondadega
  ;
  maapealsest teenindusest põhjustatud viivituste seos väljaõppe olukorra ja täiendkoolitusega
  ; [ME 353] |
| --- | --- |

(m)

väljaõppe sisu

  olukord ja täiendkoolitus seoses artikli 34 lõike 3 punktides a – pa loetletud valdkondadega
  ;
  maapealsest teenindusest põhjustatud viivituste seos väljaõppe olukorra ja täiendkoolitusega
  ; [ME 353]

| (n) | töötajate üleviimine ja selle mõju töötajate kaitsele
  , eelkõige üleviidud töötajate arv ja koondamisega vabatahtlikult nõustunud töötajate arv maapealse teeninduse teenuse osutaja vahetumisel, muutused töötasus üleviidud töötajate puhul ja töövaidluskohtusse antud juhtumite arv seoses üleviimistega
  ; [ME 354] |
| --- | --- |

(n)

töötajate üleviimine ja selle mõju töötajate kaitsele
  , eelkõige üleviidud töötajate arv ja koondamisega vabatahtlikult nõustunud töötajate arv maapealse teeninduse teenuse osutaja vahetumisel, muutused töötasus üleviidud töötajate puhul ja töövaidluskohtusse antud juhtumite arv seoses üleviimistega
  ; [ME 354]

| (o) | tööhõive ja töötingimused maapealse teeninduse sektoris
  , iseäranis palkade kujunemine võrreldes teenindushindade muutusega ning kogu lennujaamas toimuva maapealse teeninduse ning üksikute maapealse teeninduse teenuseid osutavate teenusepakkujate tootlikkuse arenguga
  . [ME 355] |
| --- | --- |

(o)

tööhõive ja töötingimused maapealse teeninduse sektoris
  , iseäranis palkade kujunemine võrreldes teenindushindade muutusega ning kogu lennujaamas toimuva maapealse teeninduse ning üksikute maapealse teeninduse teenuseid osutavate teenusepakkujate tootlikkuse arenguga
  . [ME 355]

2.   Komisjon ja liikmesriigid teevad lõikes 1 osutatud aruande jaoks teabe kogumisel koostööd.

3.   Kõnealuse aruande põhjal võib komisjon
  tihedas koostöös Euroopa Parlamendiga
  otsustada, kas käesolev määrus on vaja läbi vaadata või mitte. [ME 356]

IX peatükk

Sotsiaalkaitse

Artikkel 40

Sotsiaalkaitse

Ilma et see piiraks käesoleva määruse kohaldamist ning kooskõlas liidu õiguse teiste sätetega võivad liikmesriigid võtta vajalikud meetmed töötajate õiguste kaitsmiseks.
  Liikmesriigid kindlustavad, et maapealse teeninduse teenuseid osutavate ettevõtjate töötajatel on piisaval tasemel sotsiaalkaitse ning inimväärsed töötingimused, sealhulgas ka allhanke ja teenuslepingute korral. Kui liikmesriigi pädevad asutused leiavad, et nõutud standardid ei ole konkreetses lennujaamas täidetud, ei anta asjaomastele teenuseosutajatele või omateeninduse teostajatele tegevusluba või see peatatakse või tühistatakse seniks, kuni vajalik tase on uuesti saavutatud. [ME 361]

X peatükk

Otsuste või konkreetsete meetmete kohta kaebuse esitamine

Artikkel 41

Kaebuse esitamise õigus

1.   Liikmesriigid või vajaduse korral lennujaamade käitajad tagavad, et igal õigustatud huvi omaval isikul on õigus esitada kaebus artikli 6 lõike 2, artiklite 7–10, artikli 13, artiklite 23, 24, 27, 28, 31 ja 32 alusel tehtud otsuste või konkreetsete meetmete suhtes.

2.   Kaebuse võib esitada riigi kohtule või avaliku sektori asutusele, kes ei ole asjaomase lennujaama käitaja ning ei sõltu lennujaama käitajat kontrollivast avaliku sektori asutusest, kui see on vajalik. Kui käesolevas määruses on nii sätestatud, siis võib kaebuse esitada sõltumatule järelevalveasutusele.

XI peatükk

Sätted rakendamise ja volituste kohta

Artikkel 42

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklites 22, 32 ja 33 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse määramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 22, 32 ja 33 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituse delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule samal ajal teatavaks.

5.   Artiklite 22, 32 ja 33 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 43

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. Kui komitee arvamus tuleb saada kirjaliku menetluse teel, siis lõpetatakse see menetlus tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamisele seatud tähtaja jooksul sedasi otsustab või kui komitee liikmete enamik seda taotleb.

3.   Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Kui komitee arvamus tuleb saada kirjaliku menetluse teel, siis lõpetatakse see menetlus tulemust saavutamata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamisele seatud tähtaja jooksul sedasi otsustab või kui komitee liikmete enamik seda taotleb.

XII peatükk

Lõppsätted

Artikkel 44

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 96/67/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 45

Üleminekusätted

1.   Direktiivi 96/67/EÜ artikli 11 kohaselt enne käesoleva määruse rakendamise kuupäeva valitud teenuste osutajate luba jääb kehtima direktiivis 96/67/EÜ kehtestatud tingimustel kuni esialgselt kavandatud valikuperioodi lõppemiseni.

2.   Lennujaamades, kus teenuseliigi kohta valiti direktiivi 96/67/EÜ artikli 6 lõike 2 kohaselt ainult kaks teenuste osutajat ja kuhu käesoleva määruse artikli 6 lõike 2 kohaselt peaks valima vähemalt kolm teenuste osutajat, korraldatakse kooskõlas käesoleva määruse artiklitega 7–13 valikumenetlus, mille käigus valitakse välja kolmas teenuste osutaja, kes saab tegevust alustada hiljemalt ühe

  kolme
  aasta jooksul alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast. [ME 357]

3.   Direktiivi 96/67/EÜ artikli 14 kohaselt välja antud load kehtivad kuni nende kehtivusaja lõpuni ja mitte ühelgi juhul kauem kui kaks aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva.

4.   Kui ettevõtjale on välja antud luba kooskõlas käesoleva määrusega, siis taotleb ta kahe kuu jooksul kõigi lubade tühistamist, mis on talle välja antud kooskõlas direktiivi 96/67/EÜ artikliga 14. Kui direktiivi 96/67/EÜ artikli 14 kohaselt välja antud luba kaotab kehtivuse kahe kuu jooksul uue loa väljaandmisest käesoleva määruse kohaselt, siis ei ole ettevõtja kohustatud tühistamist taotlema.

5.   Käesoleva määruse artiklit 26 ei kohaldata lubadele, mis on välja antud kooskõlas direktiivi 96/67/EÜ artikliga 14.

Artikkel 46

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates... (*).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

President

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 173.

1

(2)  ELT C 277, 13.9.2012, lk 111.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seisukoht.

3

(4)  EÜT L 272, 25.10.1996, lk 36.

4

(5)  COM(2011)0144.

5

(6)  ELT L 82, 22.3.2001, lk 16.

6

(7)  

  ELT L 204, 26.7.2006, lk 1.

7

ELT L 204, 26.7.2006, lk 1.

(8)  

  EÜT L 42, 13.2.2002, lk 1.

8

EÜT L 42, 13.2.2002, lk 1.

(9)  

  EÜT L 225, 12.8.1998, lk 27.

9

EÜT L 225, 12.8.1998, lk 27.

(10)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

10

(11)  ELT L 70, 14.3.2009, lk 11.

11

(12)  

  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

12

ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 261/2004, 11. veebruar 2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta (ELT L 46, 17.2.2004, lk 1).

13

(*)  18 kuud

  36 kuud
  pärast vastuvõtmise kuupäeva. [ME 357]

*

18 kuud

36 kuud

[ME 357]

I LISA

MAAPEALSE TEENINDUSE TEENUSELIIKIDE LOETELU

| 1. | Maapealne juhtimine ja järelevalve hõlmab järgmisi alaliike: |
| --- | --- |

1.

Maapealne juhtimine ja järelevalve hõlmab järgmisi alaliike:

| 1.1. | esindus- ja sideteenused kohalike avaliku sektori asutuste või mis tahes muu üksusega, maksed lennujaama kasutaja nimel ja ametiruumide võimaldamine tema esindajatele; |
| --- | --- |

1.1.

esindus- ja sideteenused kohalike avaliku sektori asutuste või mis tahes muu üksusega, maksed lennujaama kasutaja nimel ja ametiruumide võimaldamine tema esindajatele;

| 1.2. | lastimise, teadete edastamise ja telekommunikatsiooni kontroll; |
| --- | --- |

1.2.

lastimise, teadete edastamise ja telekommunikatsiooni kontroll;

| 1.3. | kaubalaadimisvahendite käitlus, ladustamine ja haldamine; |
| --- | --- |

1.3.

kaubalaadimisvahendite käitlus, ladustamine ja haldamine;

| 1.4. | kõik muud järelevalveteenused enne lendu, lennu ajal või pärast lendu ja kõik muud lennujaama kasutaja nõutud haldusteenused. |
| --- | --- |

1.4.

kõik muud järelevalveteenused enne lendu, lennu ajal või pärast lendu ja kõik muud lennujaama kasutaja nõutud haldusteenused.

| 2. | Reisijate teenindamine hõlmab kõikvõimalikku teavet ja abi (sealhulgas reisijate õigustega seotud asjaomastes liidu õigusaktides sätestatud teavet ja abi) saabuvatele, lahkuvatele, ümberistuvatele või transiitreisijatele, kaasa arvatud piletite ja reisidokumentide kontroll, pagasi registreerimine
  , kontrollimine, et pagas kuulub asjaomasele reisijale, nt elektroonilise kontrolli vahenditega,
  ja selle toimetamine sorteerimispaika. [ME 358] |
| --- | --- |

2.

Reisijate teenindamine hõlmab kõikvõimalikku teavet ja abi (sealhulgas reisijate õigustega seotud asjaomastes liidu õigusaktides sätestatud teavet ja abi) saabuvatele, lahkuvatele, ümberistuvatele või transiitreisijatele, kaasa arvatud piletite ja reisidokumentide kontroll, pagasi registreerimine
  , kontrollimine, et pagas kuulub asjaomasele reisijale, nt elektroonilise kontrolli vahenditega,
  ja selle toimetamine sorteerimispaika. [ME 358]

| 3. | Pagasikäitlus hõlmab pagasi käitlust sorteerimispaigas, selle sorteerimist, ettevalmistust ärasaatmiseks, laadimist ettenähtud veovahendeile ning nendelt mahalaadimist pagasi vedamiseks õhusõidukist sorteerimispaika ja vastupidi, samuti pagasi transporti sorteerimispaigast väljastamispaika. |
| --- | --- |

3.

Pagasikäitlus hõlmab pagasi käitlust sorteerimispaigas, selle sorteerimist, ettevalmistust ärasaatmiseks, laadimist ettenähtud veovahendeile ning nendelt mahalaadimist pagasi vedamiseks õhusõidukist sorteerimispaika ja vastupidi, samuti pagasi transporti sorteerimispaigast väljastamispaika.

| 4. | Kauba- ja postikäitlus hõlmab järgmisi alaliike: |
| --- | --- |

4.

Kauba- ja postikäitlus hõlmab järgmisi alaliike:

| 4.1. | kauba puhul: eksport-, transiit- ja importkauba füüsiline käitlus, nendega seotud dokumentide käitlus, tolliprotseduurid ja poolte vahel kokku lepitud või asjaolude tõttu vajalikud turvaprotseduurid; |
| --- | --- |

4.1.

kauba puhul: eksport-, transiit- ja importkauba füüsiline käitlus, nendega seotud dokumentide käitlus, tolliprotseduurid ja poolte vahel kokku lepitud või asjaolude tõttu vajalikud turvaprotseduurid;

| 4.2. | posti puhul: saabuva ja väljuva posti füüsiline käitlus, nendega seotud dokumentide käitlus ja poolte vahel kokku lepitud või asjaolude tõttu vajalikud turvaprotseduurid. |
| --- | --- |

4.2.

posti puhul: saabuva ja väljuva posti füüsiline käitlus, nendega seotud dokumentide käitlus ja poolte vahel kokku lepitud või asjaolude tõttu vajalikud turvaprotseduurid.

| 5. | Perroonikäitlus hõlmab järgmisi alaliike: |
| --- | --- |

5.

Perroonikäitlus hõlmab järgmisi alaliike:

| 5.1. | õhusõiduki juhendamine maapinnal saabumisel ja väljumisel; |
| --- | --- |

5.1.

õhusõiduki juhendamine maapinnal saabumisel ja väljumisel;

| 5.2. | abi õhusõiduki sildumisel ja sobivate seadmetega varustamine; |
| --- | --- |

5.2.

abi õhusõiduki sildumisel ja sobivate seadmetega varustamine;

| 5.3. | sidepidamine õhusõiduki ja perrooniteenuste osutaja vahel; |
| --- | --- |

5.3.

sidepidamine õhusõiduki ja perrooniteenuste osutaja vahel;

| 5.4. | õhusõiduki laadimine ja tühjakslaadimine, kaasa arvatud sobivate seadmetega varustamine ning nende käitamine, samuti meeskonna ja reisijate vedu õhusõiduki ning terminali vahel, ning pagasi transport õhusõiduki ja terminali vahel
  ning ratastoolide ja muude liikumispuudega isikute liikumisabivahendite või abivahendite peale- ja mahalaadimine
  ; [ME 359] |
| --- | --- |

5.4.

õhusõiduki laadimine ja tühjakslaadimine, kaasa arvatud sobivate seadmetega varustamine ning nende käitamine, samuti meeskonna ja reisijate vedu õhusõiduki ning terminali vahel, ning pagasi transport õhusõiduki ja terminali vahel
  ning ratastoolide ja muude liikumispuudega isikute liikumisabivahendite või abivahendite peale- ja mahalaadimine
  ; [ME 359]

| 5.5. | mootori käivitamiseks vajalike seadmetega varustamine ja nende käitamine; |
| --- | --- |

5.5.

mootori käivitamiseks vajalike seadmetega varustamine ja nende käitamine;

| 5.6. | õhusõiduki teisaldamine saabumisel ja väljumisel, samuti sobivate seadmetega varustamine ja nende käitamine; |
| --- | --- |

5.6.

õhusõiduki teisaldamine saabumisel ja väljumisel, samuti sobivate seadmetega varustamine ja nende käitamine;

| 5.7. | toidu ja jookide transport, õhusõidukile laadimine ja sealt mahalaadimine. |
| --- | --- |

5.7.

toidu ja jookide transport, õhusõidukile laadimine ja sealt mahalaadimine.

| 6. | Õhusõiduki teenindamine hõlmab järgmisi alaliike: |
| --- | --- |

6.

Õhusõiduki teenindamine hõlmab järgmisi alaliike:

| 6.1. | õhusõiduki puhastamine väljast ja seest ning tualeti- ja veeteenused; |
| --- | --- |

6.1.

õhusõiduki puhastamine väljast ja seest ning tualeti- ja veeteenused;

| 6.2. | kabiini jahutamine ja soojendamine, lume ja jää eemaldamine, õhusõiduki jäätõrje; |
| --- | --- |

6.2.

kabiini jahutamine ja soojendamine, lume ja jää eemaldamine, õhusõiduki jäätõrje;

| 6.3. | salongi varustamine vastavate salongiseadmetega, nende seadmete ladustamine. |
| --- | --- |

6.3.

salongi varustamine vastavate salongiseadmetega, nende seadmete ladustamine.

| 7. | Kütuse- ja õlikäitlus hõlmab järgmisi alaliike: |
| --- | --- |

7.

Kütuse- ja õlikäitlus hõlmab järgmisi alaliike:

| 7.1. | kütuse tankimise ja väljapumpamise operatsioonide korraldamine ja teostamine, kaasa arvatud kütuse ladustamine ning kütusetarnete kvaliteedi ja hulga kontroll, kui need toimuvad lennujaama läheduses; |
| --- | --- |

7.1.

kütuse tankimise ja väljapumpamise operatsioonide korraldamine ja teostamine, kaasa arvatud kütuse ladustamine ning kütusetarnete kvaliteedi ja hulga kontroll, kui need toimuvad lennujaama läheduses;

| 7.2. | õli ja muude vedelike lisamine. |
| --- | --- |

7.2.

õli ja muude vedelike lisamine.

| 8. | Õhusõiduki hooldus hõlmab järgmisi alaliike: |
| --- | --- |

8.

Õhusõiduki hooldus hõlmab järgmisi alaliike:

| 8.1. | tavateenindus enne väljalendu; |
| --- | --- |

8.1.

tavateenindus enne väljalendu;

| 8.2. | lennujaama kasutaja soovitud eriteenindus; |
| --- | --- |

8.2.

lennujaama kasutaja soovitud eriteenindus;

| 8.3. | tagavaraosade ja vastavate seadmete hankimine ja haldamine; |
| --- | --- |

8.3.

tagavaraosade ja vastavate seadmete hankimine ja haldamine;

| 8.4. | sobiva parkimis- ja/või angaarikoha tellimine või reserveerimine. |
| --- | --- |

8.4.

sobiva parkimis- ja/või angaarikoha tellimine või reserveerimine.

| 9. | Lennutegevus ja meeskonna juhtimine hõlmab järgmisi alaliike: |
| --- | --- |

9.

Lennutegevus ja meeskonna juhtimine hõlmab järgmisi alaliike:

| 9.1. | ettevalmistus lennuks lähtelennujaamas või mis tahes teises punktis; |
| --- | --- |

9.1.

ettevalmistus lennuks lähtelennujaamas või mis tahes teises punktis;

| 9.2. | abistamine lennu ajal, kaasa arvatud vajaduse korral ümbersuunamine; |
| --- | --- |

9.2.

abistamine lennu ajal, kaasa arvatud vajaduse korral ümbersuunamine;

| 9.3. | lennujärgne tegevus; |
| --- | --- |

9.3.

lennujärgne tegevus;

| 9.4. | meeskonna juhtimine. |
| --- | --- |

9.4.

meeskonna juhtimine.

| 10. | Maapealne transport hõlmab järgmisi alaliike: |
| --- | --- |

10.

Maapealne transport hõlmab järgmisi alaliike:

| 10.1. | meeskonna, reisijate, pagasi, kauba ja posti veo korraldamine ning teostamine sama lennujaama eri terminalide vahel, välja arvatud samasugune vedu õhusõiduki ja sama lennujaama territooriumil asuva mis tahes muu punkti vahel; |
| --- | --- |

10.1.

meeskonna, reisijate, pagasi, kauba ja posti veo korraldamine ning teostamine sama lennujaama eri terminalide vahel, välja arvatud samasugune vedu õhusõiduki ja sama lennujaama territooriumil asuva mis tahes muu punkti vahel;

| 10.2. | igasugune lennujaama kasutaja soovitud erivedu. |
| --- | --- |

10.2.

igasugune lennujaama kasutaja soovitud erivedu.

| 11. | Toitlustusteenus hõlmab järgmisi alaliike: |
| --- | --- |

11.

Toitlustusteenus hõlmab järgmisi alaliike:

| 11.1. | suhtlemine tarnijatega ja haldusjuhtimine; |
| --- | --- |

11.1.

suhtlemine tarnijatega ja haldusjuhtimine;

| 11.2. | toidu, jookide ja nende ettevalmistamiseks vajalike seadmete ladustamine; |
| --- | --- |

11.2.

toidu, jookide ja nende ettevalmistamiseks vajalike seadmete ladustamine;

| 11.3. | selliste seadmete puhastamine; |
| --- | --- |

11.3.

selliste seadmete puhastamine;

| 11.4. | seadmete, samuti baari- ja toidukaupade ettevalmistamine ja tarnimine. |
| --- | --- |

11.4.

seadmete, samuti baari- ja toidukaupade ettevalmistamine ja tarnimine.

Ia LISA

KVALITEEDI MIINIMUMSTANDARDITE LOETELU

Lennujaama käitaja või muu artiklis 32 osutatud asutuse kehtestatavad kvaliteedi miinimumstandardid sisaldavad järgmist:

| 1. | Tegevusega seonduvad kvaliteedi miinimumstandardid:










  (a) | reisijate teenindamine








  — | maksimaalne ooteaeg pagasi äraandmiseks; maksimaalse ooteaja võib kehtestada kogu lennujaama või konkreetse terminali jaoks; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Tegevusega seonduvad kvaliteedi miinimumstandardid:

(a)

reisijate teenindamine

—

maksimaalne ooteaeg pagasi äraandmiseks; maksimaalse ooteaja võib kehtestada kogu lennujaama või konkreetse terminali jaoks;

| — | maksimaalne aeg reisijate ümberistumiseks ümberistumisega lennu puhul; |
| --- | --- |

—

maksimaalne aeg reisijate ümberistumiseks ümberistumisega lennu puhul;

| (b) | pagasikäitlus:








  — | maksimaalne aeg esimese pagasiühiku kättetoimetamiseks; maksimaalse ooteaja võib kehtestada kogu lennujaama või konkreetse terminali jaoks; |
| --- | --- | --- |

(b)

pagasikäitlus:

—

maksimaalne aeg esimese pagasiühiku kättetoimetamiseks; maksimaalse ooteaja võib kehtestada kogu lennujaama või konkreetse terminali jaoks;

| — | maksimaalne aeg viimase pagasiühiku kättetoimetamiseks; maksimaalse ooteaja võib kehtestada kogu lennujaama või konkreetse terminali jaoks; |
| --- | --- |

—

maksimaalne aeg viimase pagasiühiku kättetoimetamiseks; maksimaalse ooteaja võib kehtestada kogu lennujaama või konkreetse terminali jaoks;

| — | maksimaalne aeg pagasi kättetoimetamiseks kahe lennu vahel (ümberistumisega lennu puhul); maksimaalse ooteaja võib kehtestada kogu lennujaama või konkreetse terminali jaoks; |
| --- | --- |

—

maksimaalne aeg pagasi kättetoimetamiseks kahe lennu vahel (ümberistumisega lennu puhul); maksimaalse ooteaja võib kehtestada kogu lennujaama või konkreetse terminali jaoks;

| (c) | kauba- ja postikäitlus:








  — | maksimaalne aeg kauba ja posti kättetoimetamiseks; maksimaalse ooteaja võib kehtestada kogu lennujaama või konkreetse terminali jaoks; |
| --- | --- | --- |

(c)

kauba- ja postikäitlus:

—

maksimaalne aeg kauba ja posti kättetoimetamiseks; maksimaalse ooteaja võib kehtestada kogu lennujaama või konkreetse terminali jaoks;

| — | maksimaalne aeg kauba ja posti kättetoimetamiseks kahe lennu vahel (ümberistumisega lennu puhul); maksimaalse ooteaja võib kehtestada kogu lennujaama või konkreetse terminali jaoks; |
| --- | --- |

—

maksimaalne aeg kauba ja posti kättetoimetamiseks kahe lennu vahel (ümberistumisega lennu puhul); maksimaalse ooteaja võib kehtestada kogu lennujaama või konkreetse terminali jaoks;

| (d) | talvine teenindus:








  — | õhusõiduki jäätõrjeks kuluv maksimaalne aeg; |
| --- | --- | --- |

(d)

talvine teenindus:

—

õhusõiduki jäätõrjeks kuluv maksimaalne aeg;

| — | jäätumisvastase vedeliku minimaalne varu; |
| --- | --- |

—

jäätumisvastase vedeliku minimaalne varu;

| (e) | perroonikäitlus:








  — | reisijate pardalemineku/lennukist lahkumise maksimaalne aeg; |
| --- | --- | --- |

(e)

perroonikäitlus:

—

reisijate pardalemineku/lennukist lahkumise maksimaalne aeg;

| (f) | perroonide puhastamine võõrkehadest ja prügist. |
| --- | --- |

(f)

perroonide puhastamine võõrkehadest ja prügist.

| 2. | Koolitusega seonduvad kvaliteedi miinimumstandardid:








  — | korrapärane osalemine lennujaama korraldatavatel koolitustel lennujaama piiratud alal tegutsemise, turvalisuse ja ohutuse, kriisijuhtimise ja keskkonnakaitse vallas. |
| --- | --- | --- |

2.

Koolitusega seonduvad kvaliteedi miinimumstandardid:

—

korrapärane osalemine lennujaama korraldatavatel koolitustel lennujaama piiratud alal tegutsemise, turvalisuse ja ohutuse, kriisijuhtimise ja keskkonnakaitse vallas.

| 3. | Reisijate teavitamise ja abistamisega seonduvad kvaliteedi miinimumstandardid:








  — | pagasi kättesaamise aja alase teabe kuvamine reaalajas; |
| --- | --- | --- |

3.

Reisijate teavitamise ja abistamisega seonduvad kvaliteedi miinimumstandardid:

—

pagasi kättesaamise aja alase teabe kuvamine reaalajas;

| — | lendude hilinemise ja tühistatud lendude alase teabe kuvamine reaalajas; |
| --- | --- |

—

lendude hilinemise ja tühistatud lendude alase teabe kuvamine reaalajas;

| — | väravas teavet jagavate personaliliikmete minimaalne arv; |
| --- | --- |

—

väravas teavet jagavate personaliliikmete minimaalne arv;

| — | kadunud pagasi kohta kaebusi/teavet vastuvõtvate personaliliikmete minimaalne arv. |
| --- | --- |

—

kadunud pagasi kohta kaebusi/teavet vastuvõtvate personaliliikmete minimaalne arv.

| 4. | Seadmetega seonduvad kvaliteedi miinimumstandardid:








  — | reisijate/pagasi/õhusõidukite teenindamiseks vajalike sõidukite arv ja kättesaadavus. |
| --- | --- | --- |

4.

Seadmetega seonduvad kvaliteedi miinimumstandardid:

—

reisijate/pagasi/õhusõidukite teenindamiseks vajalike sõidukite arv ja kättesaadavus.

| 5. | Ühise otsustamise süsteemiga seonduvad kvaliteedi miinimumstandardid:








  — | osalemine lennujaama ühise otsustamise süsteemis. |
| --- | --- | --- |

5.

Ühise otsustamise süsteemiga seonduvad kvaliteedi miinimumstandardid:

—

osalemine lennujaama ühise otsustamise süsteemis.

| 6. | Ohutusega seonduvad kvaliteedi miinimumstandardid:








  — | ohutusjuhtimissüsteemi olemasolu ja kohustus ühildada kõnealune süsteem lennujaamas kasutatava ohutussüsteemiga; |
| --- | --- | --- |

6.

Ohutusega seonduvad kvaliteedi miinimumstandardid:

—

ohutusjuhtimissüsteemi olemasolu ja kohustus ühildada kõnealune süsteem lennujaamas kasutatava ohutussüsteemiga;

| — | õnnetustest ja vahejuhtumitest teatamine. |
| --- | --- |

—

õnnetustest ja vahejuhtumitest teatamine.

| 7. | Turvalisusega seonduvad kvaliteedi miinimumstandardid:








  — | turvasüsteemi olemasolu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 300/2008 (mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju)

   (1)

  ja kohustus ühildada kõnealune süsteem lennujaamas kasutatava turvasüsteemiga. |
| --- | --- | --- |

7.

Turvalisusega seonduvad kvaliteedi miinimumstandardid:

—

turvasüsteemi olemasolu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 300/2008 (mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju)

   (1)

  ja kohustus ühildada kõnealune süsteem lennujaamas kasutatava turvasüsteemiga.

| 8. | Hädaolukorra lahendamise planeerimisega seonduvad kvaliteedi miinimumstandardid:








  — | hädaolukorra lahendamise plaani olemasolu (sh tugeva lumesaju puhuks) ja kohustus ühildada kõnealune plaan lennujaamas kasutatava hädaolukorra lahendamise plaaniga. |
| --- | --- | --- |

8.

Hädaolukorra lahendamise planeerimisega seonduvad kvaliteedi miinimumstandardid:

—

hädaolukorra lahendamise plaani olemasolu (sh tugeva lumesaju puhuks) ja kohustus ühildada kõnealune plaan lennujaamas kasutatava hädaolukorra lahendamise plaaniga.

| 9. | Keskkond:








  — | keskkonnale mõju avaldavatest vahejuhtumitest, näiteks leketest teatamine; |
| --- | --- | --- |

9.

Keskkond:

—

keskkonnale mõju avaldavatest vahejuhtumitest, näiteks leketest teatamine;

| — | kasutatavate sõidukite heitgaasid. |
| --- | --- |

—

kasutatavate sõidukite heitgaasid.

---

(1)  

  ELT L 97, 9.4.2008, lk 72.

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/154 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/154

---

P7_TA(2013)0117

Skagerraki suhtes kohaldatavad tehnilised ja kontrollimeetmed ***I

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Skagerraki suhtes kohaldatavate teatavate tehniliste ja kontrollimeetmete kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98 ja määrust (EÜ) nr 1342/2008 (COM(2012)0471 – C7-0234/2012 – 2012/0232(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 045/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0471), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0471),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0234/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0234/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. novembri 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. novembri 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0051/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0051/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 11, 15.1.2013, lk 87.

---

P7_TC1-COD(2012)0232

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 Skagerraki suhtes kohaldatavate teatavate tehniliste ja kontrollimeetmete kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1342/2008

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (-1) | Kuna Skagerrak on ainus liikmesriikide ja kolmandate riikide ühine veeala, mida ei reguleerita kalanduskokkuleppega selliselt, et kohaldataks kvoote ja kolmandatel riikidel oleks kogu saagi lossimise kohustus, on asjakohane kehtestada Skagerraki suhtes kohaldatavaid tehnilisi ja kontrollimeetmeid käsitlevad erieeskirjad, mis erinevad liidus üldiselt kohaldatavatest eeskirjadest. [ME 1] |
| --- | --- |

(-1)

Kuna Skagerrak on ainus liikmesriikide ja kolmandate riikide ühine veeala, mida ei reguleerita kalanduskokkuleppega selliselt, et kohaldataks kvoote ja kolmandatel riikidel oleks kogu saagi lossimise kohustus, on asjakohane kehtestada Skagerraki suhtes kohaldatavaid tehnilisi ja kontrollimeetmeid käsitlevad erieeskirjad, mis erinevad liidus üldiselt kohaldatavatest eeskirjadest. [ME 1]

| (1) | 2. detsembril 2011 Euroopa Liidu ja Norra vahel 2012. aasta kohta peetud kalandusläbirääkimiste tulemusel tuleks muuta teatavaid Skagerraki suhtes kohaldatavaid tehnilisi ja kontrollimeetmeid, et parandada kalavarude kasutamise mudeleid ja võimaluse korral ühtlustada Euroopa Liidu ja Norra õigusnorme. |
| --- | --- |

(1)

2. detsembril 2011 Euroopa Liidu ja Norra vahel 2012. aasta kohta peetud kalandusläbirääkimiste tulemusel tuleks muuta teatavaid Skagerraki suhtes kohaldatavaid tehnilisi ja kontrollimeetmeid, et parandada kalavarude kasutamise mudeleid ja võimaluse korral ühtlustada Euroopa Liidu ja Norra õigusnorme.

| (2) | Euroopa Liidu ja Norra vahel 28. juunil 2012 peetud kalandusläbirääkimiste käigus täpsustati Skagerrakis kohaldatavaid ühiseid tehnilisi ja kontrollimeetmeid ning selliste liikide loetelu, mis on hõlmatud kogu saagi lossimise kohustusega, samuti ka ajakava, mille kohaselt hõlmatakse kõnealused liigid järkjärgult lossimise kohustusega.
  Komisjonil peaks olema võimalik asjaomaste sidusrühmade ja töörühmaga konsulteerides liike loetelust eemaldada. Uusi liike ei tohiks lubada lisada seni, kuni on teostatud käesoleva määruse jõustumise järgne meetmete esimene hindamine. [ME 2] |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu ja Norra vahel 28. juunil 2012 peetud kalandusläbirääkimiste käigus täpsustati Skagerrakis kohaldatavaid ühiseid tehnilisi ja kontrollimeetmeid ning selliste liikide loetelu, mis on hõlmatud kogu saagi lossimise kohustusega, samuti ka ajakava, mille kohaselt hõlmatakse kõnealused liigid järkjärgult lossimise kohustusega.
  Komisjonil peaks olema võimalik asjaomaste sidusrühmade ja töörühmaga konsulteerides liike loetelust eemaldada. Uusi liike ei tohiks lubada lisada seni, kuni on teostatud käesoleva määruse jõustumise järgne meetmete esimene hindamine. [ME 2]

| (2a) | Kehtivate eeskirjade muutmine jooksval kvoodiaastal koormaks kalandussektorit liigselt. Seetõttu tuleks muudatused kohaldada järgmise täieliku kvoodiaasta alguses. Käesoleva määrusega kehtestatavaid eeskirju tuleks seega kohaldama hakata 1. jaanuarist 2014. [ME 3] |
| --- | --- |

(2a)

Kehtivate eeskirjade muutmine jooksval kvoodiaastal koormaks kalandussektorit liigselt. Seetõttu tuleks muudatused kohaldada järgmise täieliku kvoodiaasta alguses. Käesoleva määrusega kehtestatavaid eeskirju tuleks seega kohaldama hakata 1. jaanuarist 2014. [ME 3]

| (3) | Skagerrakis kohaldatavaid tehnilisi meetmeid on vaja muuta, et vähendada juhupüügi ja saagi tagasiheite mahtu, kuna need mõjuvad halvasti mere bioloogiliste ressursside jätkusuutlikule kasutamisele. |
| --- | --- |

(3)

Skagerrakis kohaldatavaid tehnilisi meetmeid on vaja muuta, et vähendada juhupüügi ja saagi tagasiheite mahtu, kuna need mõjuvad halvasti mere bioloogiliste ressursside jätkusuutlikule kasutamisele.

| (4) | Kõigi püügi piirnormidega hõlmatud kalavarude suhtes on vaja kehtestada saagi lossimise kohustus, välja arvatud selliste liikide ja püütud kalade puhul, mille ellujäämise kõrge määr vette tagasi heitmisel on teaduslikult tõestatud või sellisel juhul, kui soovimatute liikide saagist eraldamise toiming on kalurite jaoks põhjendamatult töömahukas. |
| --- | --- |

(4)

Kõigi püügi piirnormidega hõlmatud kalavarude suhtes on vaja kehtestada saagi lossimise kohustus, välja arvatud selliste liikide ja püütud kalade puhul, mille ellujäämise kõrge määr vette tagasi heitmisel on teaduslikult tõestatud või sellisel juhul, kui soovimatute liikide saagist eraldamise toiming on kalurite jaoks põhjendamatult töömahukas.

| (5) | Kogu saagi lossimise süsteemi tõttu on vaja oluliselt muuta praegust kalandust ja asjaomase kalandussektori majandamist. Seepärast tuleks saagi lossimise kohustus kehtestada järkjärgult. |
| --- | --- |

(5)

Kogu saagi lossimise süsteemi tõttu on vaja oluliselt muuta praegust kalandust ja asjaomase kalandussektori majandamist. Seepärast tuleks saagi lossimise kohustus kehtestada järkjärgult.

| (6) | Noorkalade kaitseks, kalandusturu toimimiseks ja selle tagamiseks, et kalavarude kaitse seisukohalt alamõõduliseks liigitatud kalade püügist ei saadaks ebaõiglast kasu, peaks sellise saagi käitlemine olema piiratud kalajahu, lemmikloomatoidu või muude kui inimtoiduks ettenähtud toodete või heategevuslike eesmärkidega. |
| --- | --- |

(6)

Noorkalade kaitseks, kalandusturu toimimiseks ja selle tagamiseks, et kalavarude kaitse seisukohalt alamõõduliseks liigitatud kalade püügist ei saadaks ebaõiglast kasu, peaks sellise saagi käitlemine olema piiratud kalajahu, lemmikloomatoidu või muude kui inimtoiduks ettenähtud toodete või heategevuslike eesmärkidega.

| (7) | Selleks et järk-järgult kõrvaldada saagi tagasiheide, tuleks tõhustada püügivahendite selektiivsust,
  nähes ette püügivahendite muudatusi,
  suurendades
  sealhulgas
  põhjalähedaste kalade püügil võrgusilma üldist alammõõtu, kuid lubades erandkorras kasutada kõnealuses püügipiirkonnas samasuguse selektiivsusega püügivahendeid, sealhulgas selekteerimisseadmeid. [ME 4] |
| --- | --- |

(7)

Selleks et järk-järgult kõrvaldada saagi tagasiheide, tuleks tõhustada püügivahendite selektiivsust,
  nähes ette püügivahendite muudatusi,
  suurendades
  sealhulgas
  põhjalähedaste kalade püügil võrgusilma üldist alammõõtu, kuid lubades erandkorras kasutada kõnealuses püügipiirkonnas samasuguse selektiivsusega püügivahendeid, sealhulgas selekteerimisseadmeid. [ME 4]

| (8) | Uute tehniliste meetmete optimaalse kasutamise ning nõuetekohase järelevalve ja kontrolli tagamiseks on vaja piirata püügivahendite kasutamist Skagerrakis. |
| --- | --- |

(8)

Uute tehniliste meetmete optimaalse kasutamise ning nõuetekohase järelevalve ja kontrolli tagamiseks on vaja piirata püügivahendite kasutamist Skagerrakis.

| (9) | Selleks et käsitleda vastuolu Skagerraki ja selle naaberpiirkondade suhtes kohaldatavate õigusaktide vahel ning tagada Skagerraki jaoks kehtestatud tehniliste meetmete eeskirjade järgimine, on vaja samuti vaja võtta teatavad meetmed, et reguleerida olukordi, kus teataval püügireisil kalalaev ühendab oma Skagerrakis toimuva püügitegevuse kalapüügiga sellistes piirkondades, mille suhtes ei kohaldata Skagerraki jaoks vastu võetud uusi tehnilisi meetmeid. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et käsitleda vastuolu Skagerraki ja selle naaberpiirkondade suhtes kohaldatavate õigusaktide vahel ning tagada Skagerraki jaoks kehtestatud tehniliste meetmete eeskirjade järgimine, on vaja samuti vaja võtta teatavad meetmed, et reguleerida olukordi, kus teataval püügireisil kalalaev ühendab oma Skagerrakis toimuva püügitegevuse kalapüügiga sellistes piirkondades, mille suhtes ei kohaldata Skagerraki jaoks vastu võetud uusi tehnilisi meetmeid.

| (10) | Eesmärgiga tagada vastavus käesolevas määruses sätestatud meetmetele tuleks vastu võtta erikontrollimeetmed lisaks nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (3) sätestatud meetmetele. |
| --- | --- |

(10)

Eesmärgiga tagada vastavus käesolevas määruses sätestatud meetmetele tuleks vastu võtta erikontrollimeetmed lisaks nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (3) sätestatud meetmetele.

| (11) | Arvestades, et Skagerrak on üsna väike püügipiirkond, kus peamiselt väikesed kalalaevad sooritavad lühikesi püügireise, tuleks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 17 nõutud eelteatise kasutamist laiendada kõikide selliste laevade suhtes, mille kogupikkus on 10 m või rohkem, ning püügipiirkonda arvesse võttes tuleks eelteatised esitada kaks tundi varem. |
| --- | --- |

(11)

Arvestades, et Skagerrak on üsna väike püügipiirkond, kus peamiselt väikesed kalalaevad sooritavad lühikesi püügireise, tuleks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 17 nõutud eelteatise kasutamist laiendada kõikide selliste laevade suhtes, mille kogupikkus on 10 m või rohkem, ning püügipiirkonda arvesse võttes tuleks eelteatised esitada kaks tundi varem.

| (12) | Selleks et teostada kalapüügi nõuetekohast järelevalvet, kontrollides eelkõige, et kõigi püügi piirnormidega hõlmatud kalavarude saagi lossimise kohustusest merel on kinni peetud, on vaja,
  et liikmesriigid seavad sisse

  Skagerraki püügipiirkonnas tegutsevate laevade pardale paigaldada elektroonilise kaugseiresüsteemi.
  Elektrooniline kaugseiresüsteem peab põhinema automaatsel kontrollil, andmekäitlus peab toimuma kooskõlas andmekaitseeeskirjadega ja andmed tuleb teha teadusuuringute tarvis kättesaadavaks. Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist hinnatakse kontrollimeetmete tulemuslikkust, konsulteerides asjaomaste sidusrühmade, komisjoni ning seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi töörühmaga, millele on osutatud Euroopa Liidu ja Norra vahel peetud kalandusalaste nõupidamiste 3. detsembri 2010. aasta lõppotsuste kooskõlastatud protokollis (edaspidi „kooskõlastatud protokoll”). Kogutud teabe alusel peaks komisjon hindama, kas individuaalseid kordasid ühtlustav ulatuslik kontrollisüsteem on asjakohane. [ME 5] |
| --- | --- |

(12)

Selleks et teostada kalapüügi nõuetekohast järelevalvet, kontrollides eelkõige, et kõigi püügi piirnormidega hõlmatud kalavarude saagi lossimise kohustusest merel on kinni peetud, on vaja,
  et liikmesriigid seavad sisse

  Skagerraki püügipiirkonnas tegutsevate laevade pardale paigaldada elektroonilise kaugseiresüsteemi.
  Elektrooniline kaugseiresüsteem peab põhinema automaatsel kontrollil, andmekäitlus peab toimuma kooskõlas andmekaitseeeskirjadega ja andmed tuleb teha teadusuuringute tarvis kättesaadavaks. Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist hinnatakse kontrollimeetmete tulemuslikkust, konsulteerides asjaomaste sidusrühmade, komisjoni ning seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi töörühmaga, millele on osutatud Euroopa Liidu ja Norra vahel peetud kalandusalaste nõupidamiste 3. detsembri 2010. aasta lõppotsuste kooskõlastatud protokollis (edaspidi „kooskõlastatud protokoll”). Kogutud teabe alusel peaks komisjon hindama, kas individuaalseid kordasid ühtlustav ulatuslik kontrollisüsteem on asjakohane. [ME 5]

| (13) | Uute tehniliste meetmete järgimise tagamiseks tuleks asjaomastel liikmesriikidel kindlaks määrata Skagerraki jaoks kontrolli- ja inspekteerimismeetmed ning kaasata kõnealused meetmed oma vastavasse riiklikku kontrollimeetmete programmi. |
| --- | --- |

(13)

Uute tehniliste meetmete järgimise tagamiseks tuleks asjaomastel liikmesriikidel kindlaks määrata Skagerraki jaoks kontrolli- ja inspekteerimismeetmed ning kaasata kõnealused meetmed oma vastavasse riiklikku kontrollimeetmete programmi.

| (14) | On vaja kehtestada Skagerraki püügipiirkonda läbivatele laevadele esitatavad nõuded, et tagada uute tehniliste meetmete järgmine. |
| --- | --- |

(14)

On vaja kehtestada Skagerraki püügipiirkonda läbivatele laevadele esitatavad nõuded, et tagada uute tehniliste meetmete järgmine.

| (15) | Tuleks ette näha sätted, mille alusel hindab komisjon korrapäraselt tehniliste meetmete asjakohasust ja tulemuslikkust. Oleks asjakohane, et kõnealune hindamine põhineb asjaomaste liikmesriikide aruannetel. |
| --- | --- |

(15)

Tuleks ette näha sätted, mille alusel hindab komisjon korrapäraselt tehniliste meetmete asjakohasust ja tulemuslikkust. Oleks asjakohane, et kõnealune hindamine põhineb asjaomaste liikmesriikide aruannetel.

| (16) | Selleks et hõlbustada kogu saagi lossimise kohustusega seotud selektiivsemat kalapüüki, on asjakohane vabastada Skagerraki püügipiirkonnas tegutsevad laevad nõukogu 18. detsembri 2008. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 1342/2008 (millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava) (4) III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korrast. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et hõlbustada kogu saagi lossimise kohustusega seotud selektiivsemat kalapüüki, on asjakohane vabastada Skagerraki püügipiirkonnas tegutsevad laevad nõukogu 18. detsembri 2008. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 1342/2008 (millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava) (4) III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korrast.

| (17) | Kaluritele on vaja tagada teatav paindlikkus Skagerraki uue korraga kohanemiseks. Järelikult ei tuleks pidada ülepüügiks nõukogu 6. mai 1996. aasta nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel) (5) kehtestatud lubatud paindlikkust kvootide ühest aastast teise ülekandmisel. |
| --- | --- |

(17)

Kaluritele on vaja tagada teatav paindlikkus Skagerraki uue korraga kohanemiseks. Järelikult ei tuleks pidada ülepüügiks nõukogu 6. mai 1996. aasta nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel) (5) kehtestatud lubatud paindlikkust kvootide ühest aastast teise ülekandmisel.

| (18) | Selleks et võtta õigeaegselt ja proportsionaalselt arvesse tehnika ja teaduse arengut ning tagada teatavate meetmete paindlikkus ja võimaldada nende täiustamist, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt delegeerida õigus võtta vastu õigusakte, et
  täpsemalt kindlaks määrata erandid, mille puhul on lubatud teatavate kalavarude kalade tagasi vette heitmine juhtudel, kui see on kasulik varude jätkusuutliku taastumise seisukohalt, ning et
  muuta I lisa seoses ajakava ja kogu saagi lossimise kohustusega hõlmatud kalavarudega, ning II lisa seoses kalavarude alammõõduga.
  On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 6] |
| --- | --- |

(18)

Selleks et võtta õigeaegselt ja proportsionaalselt arvesse tehnika ja teaduse arengut ning tagada teatavate meetmete paindlikkus ja võimaldada nende täiustamist, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt delegeerida õigus võtta vastu õigusakte, et
  täpsemalt kindlaks määrata erandid, mille puhul on lubatud teatavate kalavarude kalade tagasi vette heitmine juhtudel, kui see on kasulik varude jätkusuutliku taastumise seisukohalt, ning et
  muuta I lisa seoses ajakava ja kogu saagi lossimise kohustusega hõlmatud kalavarudega, ning II lisa seoses kalavarude alammõõduga.
  On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 6]

| (19) | Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  [ME 6] |
| --- | --- |

(19)

Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  [ME 6]

| (20) | Selleks et tagada ühtsed tingimused ning kiiresti reageerida kalapüügi tegelikkusele ja kättesaadavale teaduslikule teabele, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et rakendada tehnilise iseloomuga sätteid, milles käsitletakse püügivahendite selektiivsuse taseme määratlemist ja elektroonilise kaugseiresüsteemi suhtes kohaldatavaid miinimumnõudeid. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (6). |
| --- | --- |

(20)

Selleks et tagada ühtsed tingimused ning kiiresti reageerida kalapüügi tegelikkusele ja kättesaadavale teaduslikule teabele, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et rakendada tehnilise iseloomuga sätteid, milles käsitletakse püügivahendite selektiivsuse taseme määratlemist ja elektroonilise kaugseiresüsteemi suhtes kohaldatavaid miinimumnõudeid. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (6).

| (21) | Skagerrakis teatavate liikide teataval ajal laeva pardal hoidmise keelu ja käesoleva määruse reguleerimisala tõttu on vaja teha teatavad muudatused nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määruses (EÜ) nr 850/98 (kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu) (7) ja määruses (EÜ) nr 1342/2008. |
| --- | --- |

(21)

Skagerrakis teatavate liikide teataval ajal laeva pardal hoidmise keelu ja käesoleva määruse reguleerimisala tõttu on vaja teha teatavad muudatused nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määruses (EÜ) nr 850/98 (kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu) (7) ja määruses (EÜ) nr 1342/2008.

| (22) | Määrusi (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1342/2008 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(22)

Määrusi (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1342/2008 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse Skagerraki suhtes kohaldatavad uued tehnilised ja kontrollimeetmed
  liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate Skagerraki piirkondade suhtes
  . [ME 7]

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi Skagerraki püügipiirkonnas tegutsevate kalalaevade suhtes
  , mis tegutsevad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates Skagerraki püügipiirkondades
  . [ME 8]

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse lisaks määruse (EÜ) nr 850/98 artiklis 3 ja

  artiklites 2 ja 3 ning
  nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (8) artiklis 3 sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid: [ME 9]

| a) | „lõkspüünised ja mõrrad” – koorikloomade või kalade püügiks mõeldud puuri- või korvikujulised eri materjalist väikesed püünised, mis asetatakse merepõhja üksikult või reas; neil on üks või mitu avaust või sissepääsu ning need on veepinnal ühendatud köitega (poinöörid) poide külge, mis märgivad nende asukohta; |
| --- | --- |

a)

„lõkspüünised ja mõrrad” – koorikloomade või kalade püügiks mõeldud puuri- või korvikujulised eri materjalist väikesed püünised, mis asetatakse merepõhja üksikult või reas; neil on üks või mitu avaust või sissepääsu ning need on veepinnal ühendatud köitega (poinöörid) poide külge, mis märgivad nende asukohta;

| b) | „kalavaru alammõõt” – konkreetse liigi mõõt,
  mis põhineb täiskasvanud isendi suurusel ning
  millest väiksema saagi müüki piiratakse ning selliseid kalu saab kasutada üksnes kalajahu, lemmikloomatoidu ja muude kui inimtoiduks ettenähtud toodete valmistamiseks; [ME 10] |
| --- | --- |

b)

„kalavaru alammõõt” – konkreetse liigi mõõt,
  mis põhineb täiskasvanud isendi suurusel ning
  millest väiksema saagi müüki piiratakse ning selliseid kalu saab kasutada üksnes kalajahu, lemmikloomatoidu ja muude kui inimtoiduks ettenähtud toodete valmistamiseks; [ME 10]

| c) | „traalnooda, põhjanooda või muu samalaadse veetava võrgu võrgusilma suurus” – kalalaeva pardal oleva noodapära või võrgupikenduse võrgusilma
  venitatud ava
  suurus; [ME 11] |
| --- | --- |

c)

„traalnooda, põhjanooda või muu samalaadse veetava võrgu võrgusilma suurus” – kalalaeva pardal oleva noodapära või võrgupikenduse võrgusilma
  venitatud ava
  suurus; [ME 11]

| d) | „noodapära” – noodapära kitsas tähenduses; |
| --- | --- |

d)

„noodapära” – noodapära kitsas tähenduses;

| e) | „võrgupikendus” – pärapikend, nagu see on määratletud komisjoni 6. detsembri 1984. aasta määruse (EMÜ) nr 3440/84 (mis käsitleb seadiste kinnitamist traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete võrkude külge) (9) lisas; |
| --- | --- |

e)

„võrgupikendus” – pärapikend, nagu see on määratletud komisjoni 6. detsembri 1984. aasta määruse (EMÜ) nr 3440/84 (mis käsitleb seadiste kinnitamist traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete võrkude külge) (9) lisas;

| f) | „põhjatraal” – ühe või mitme kalalaeva poolt aktiivselt mööda merepõhja veetav püügivahend, mis koosneb koonuse- või püramiidikujulisest võrgust (traali kere), mis on tagant suletud noodapäraga, mille suue avatakse merepõhjaga kontaktis olevate traallaudade abil horisontaalselt või kahe kalalaeva vahelise vahemaa abil, kui seda tõmbavad kaks laeva; |
| --- | --- |

f)

„põhjatraal” – ühe või mitme kalalaeva poolt aktiivselt mööda merepõhja veetav püügivahend, mis koosneb koonuse- või püramiidikujulisest võrgust (traali kere), mis on tagant suletud noodapäraga, mille suue avatakse merepõhjaga kontaktis olevate traallaudade abil horisontaalselt või kahe kalalaeva vahelise vahemaa abil, kui seda tõmbavad kaks laeva;

| g) | „põhjanoot” – kahe pika trossiga (noodatrossid) juhitav ühe või mitme laeva poolt veetav haardnoot, mis tänu oma konstruktsioonile ajab kalad nooda avause poole. Võrkpüünis, mis oma kujult ja suuruselt sarnaneb põhjatraaliga, koosneb kahest pikast tiivast, kerest ja noodapärast; |
| --- | --- |

g)

„põhjanoot” – kahe pika trossiga (noodatrossid) juhitav ühe või mitme laeva poolt veetav haardnoot, mis tänu oma konstruktsioonile ajab kalad nooda avause poole. Võrkpüünis, mis oma kujult ja suuruselt sarnaneb põhjatraaliga, koosneb kahest pikast tiivast, kerest ja noodapärast;

| h) | „piimtraal” – traalnoot, mis koosneb avatud horisontaalsest teras- või puittorust, talast ja põhjakettidega, ketimatiga või ketipöörlejaga varustatud võrgust, mida laeva mootor veab mööda põhja; [ME 12] |
| --- | --- |

h)

„piimtraal” – traalnoot, mis koosneb avatud horisontaalsest teras- või puittorust, talast ja põhjakettidega, ketimatiga või ketipöörlejaga varustatud võrgust, mida laeva mootor veab mööda põhja; [ME 12]

| i) | „pelaagiline traal” – ühe või mitme kalalaeva poolt vahemises veekihis veetav püügivahend, mille esiots koosneb suurte võrgusilmadega võrgust, mis ajab kalasaagi võrgu tagumisse otsa, mis koosneb väikeste võrgusilmadega võrgust, mille püügisügavust kontrollitakse võrgusondiga ning horisontaalset suuet kontrollitakse traallaudade abil, mis tavaliselt ei ole merepõhjaga kontaktis; |
| --- | --- |

i)

„pelaagiline traal” – ühe või mitme kalalaeva poolt vahemises veekihis veetav püügivahend, mille esiots koosneb suurte võrgusilmadega võrgust, mis ajab kalasaagi võrgu tagumisse otsa, mis koosneb väikeste võrgusilmadega võrgust, mille püügisügavust kontrollitakse võrgusondiga ning horisontaalset suuet kontrollitakse traallaudade abil, mis tavaliselt ei ole merepõhjaga kontaktis;

| j) | „pelaagilised ja tehniliseks otstarbeks ettenähtud liigid” – heeringas, makrell, kilu, põhjaputassuu, Norra tursik, tobias või stauriid; |
| --- | --- |

j)

„pelaagilised ja tehniliseks otstarbeks ettenähtud liigid” – heeringas, makrell, kilu, põhjaputassuu, Norra tursik, tobias või stauriid;

| ja) | „elektrooniline kaugseiresüsteem” – liikmesriigi ametiasutuste rakendatav süsteem, mille abil jälgitakse kalastustegevust; [ME 13] |
| --- | --- |

ja)

„elektrooniline kaugseiresüsteem” – liikmesriigi ametiasutuste rakendatav süsteem, mille abil jälgitakse kalastustegevust; [ME 13]

| jb) | „andmete kogumis- ja edastamisseadmed” – süsteem, mille abil kogutakse andmeid ja edastatakse need elektroonilisele kaugseiresüsteemile ning mis hõlmab sisetelevisioonikaameraid, globaalset positsioneerimissüsteemi (GPS), sensoreid ja saatjaid. [ME 14] |
| --- | --- |

jb)

„andmete kogumis- ja edastamisseadmed” – süsteem, mille abil kogutakse andmeid ja edastatakse need elektroonilisele kaugseiresüsteemile ning mis hõlmab sisetelevisioonikaameraid, globaalset positsioneerimissüsteemi (GPS), sensoreid ja saatjaid. [ME 14]

II PEATÜKK

TEHNILISED KAITSEMEETMED

Artikkel 2a

Kohustus vähendada soovimatute liikide ja noorkalade püük miinimumini

1.
     
  Kõik Skagerraki püügipiirkonnas kalapüügiga tegelejad väldivad võimalikult suures ulatuses soovimatute liikide püüki ja II lisas sätestatud kalavaru alammõõdust väiksemate kalade püüki, muu hulgas valides püügivahendeid ja püügikoormuse kohta ja aega.

2.
     
  Asjaomased liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et vähendada miinimumini soovimatute liikide püüki ja II lisas sätestatud kalavaru alammõõdust väiksemate kalade püüki, tehes muu hulgas kättesadavaks suurema selektiivsusega püügivahendid, nagu osutatud artiklis 6. [ME 15]

Artikkel 2b

Kogu saagi registreerimise ja teatamise kohustus

1.
     
  Kõik Skagerraki püügipiirkonnas kalapüügiga tegelejad registreerivad kogu saagi püügipäevikus, eristades järgmist:

| a) | I lisas loetletud kalavarudesse kuuluvad kalad; |
| --- | --- |

a)

I lisas loetletud kalavarudesse kuuluvad kalad;

| b) | sellistest kalavarudest pärit alammõõdust väiksem saak ning |
| --- | --- |

b)

sellistest kalavarudest pärit alammõõdust väiksem saak ning

| c) | kalad muudest kalavarudest. |
| --- | --- |

c)

kalad muudest kalavarudest.

2.
     
  Kogu lõike 1 kohaselt registreeritud saagist teatatakse komisjonile või lipuliikmesriigi ametiasutustele. [ME 16]

Artikkel 3

Kogu saagi lossimise kohustus

1.   Erandina määruse
  (EÜ) nr
  850/98 artikli 19 lõikest 1 tuuakse I lisas loetletud kalavarude saak kalalaeva pardale, hoitakse seal ja lossitakse vastavalt kõnealuses lisas sätestatud ajakavale, välja arvatud juhul, kui sellistel kalavarudel on vette tagasi heitmisel kõrge ellujäämismäär või juhul, kui soovimatute liikide saagist eraldamine on kalurite jaoks põhjendamatult töömahukas.

1a.
     
  Olenemata artikli 2b kohasest kohustusest kogu saak registreerida ei kohaldata lõikes 1 kehtestatud kohustust kogu saagi lossimiseks konkreetses kalapüügipiirkonnas leiduva liigi suhtes, kui lõike 4 kohaselt on kehtestatud, et sellel on kõrge ellujäämismäär, ning tingimusel, et seda saab põhisaagist eraldada.

2.   Olenemata lõikest 1 ja erandina määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 19 lõikest 1, kui püügivahendite võrgusilma suurus on 32 mm või väiksem, tuuakse kogu kalasaak, sealhulgas need kalad, mille suhtes ei kohaldata lossimise kohustust

  I lisas loetlemata varud
  , kalalaeva pardale, hoitakse seal ja lossitakse.

3.   Lõiget 1 ei kohaldata lõkspüüniste ja mõrdadega kalapüügi suhtes.

4.   Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et muuta I lisa uue teadusliku teabe alusel või juhul, kui kalurite töökoormus saadava kasu suhtes osutub ebaproportsionaalseks

  käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemuse põhjal. Sellegipoolest ei lisata I lisasse uusi liike enne, kui on teostatud esimene artikli 15 kohane hindamine
  .
  Komisjonil on lisaks õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada, millal võib saagi tagasi lasta vastavalt lõikele 1a. Enne delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist tagab komisjon asjakohase kooskõlastamise kõikide Skagerraki püügipiirkondades tegutsevate pooltega, et oleks tagatud samade eeskirjade kohaldamine kogu Skagerraki piirkonnas
  .

Kõnealused delegeeritud õigusaktid võetakse vastu artiklis 16 sätestatud korras. [ME 17]

Artikkel 4

Kvoodi haldamise eritingimused

1.   Liidu kalalaevade püütud artiklis 3 osutatud kalavarude saak arvestatakse lipuliikmesriigile kõnealuse varu või varude rühma kohta kehtestatud kvootidest maha, olenemata lossimiskohast.

2.   Liikmesriigid tagavad, et Skagerrakis tegutsevate kalalaevade käsutuses on kalavarude püügiks kvoot kohustusega lossida püütav saak, võttes arvesse kalalaevade saagi tõenäolist koostist.

3.   Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvad kalalaevad, mis hoiavad pardal kala, mille kohta liikmesriigile ei ole kvooti kehtestatud,
  lõpetavad viivitamata kalapüügi ja
  pöörduvad tagasi sadamasse. [ME 18]

Artikkel 5

Noorkalade käitlemine

1.   Kui artikli 3 kohaselt on kalavarule kehtestatud alammõõt, siis piirdub kalavarude kaitse seisukohalt alamõõduliseks liigitatud kalasaagi müük üksnes kalajahu, lemmikloomatoidu või muu kui inimtoiduks ettenähtud toodetega või heategevuslike eesmärkidega.
  Kui sellist saaki on tarvis enne realiseerimist maal hoida, hoitakse seda eraldi kalavaru alammõõdust suurematest kaladest. [ME 19]

2.   Skagerraki kalavarude suhtes kohaldatavad alammõõdud on loetletud II lisas.

3.   Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et muuta II lisa uue teadusliku teabe alusel
  , ning et pärast kõikide Skagerraki püügipiirkondades tegutsevate pooltega konsulteerimist tagada, et kalavarude alammõõdud vastavad asjaomaste liikide suurusele nende täiseas ja vaadata sellele vastavalt läbi võrgusilma suurused
  .
  Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel püüab komisjon kehtestada Norraga ühised kalavarude alammõõdud, et luua võrdsed tingimused. [ME 20]

Kõnealused delegeeritud õigusaktid võetakse vastu artiklis 16 sätestatud korras.

Artikkel 6

Püügivahendite spetsifikatsioonid

1.   Keelatud on pardal hoida või kasutada mis tahes põhjatraali, põhjanoota, piimtraali või samalaadset veetavat võrku, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 120 mm.

2.   Erandina lõikest 1:

| a) | tohib kasutada püügivahendeid, millel on sama selektiivsus kui lõikes 1 sätestatud vahenditel, mis on kinnitust leidnud katsepüügireiside käigus või kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hinnangus; |
| --- | --- |

a)

tohib kasutada püügivahendeid, millel on sama selektiivsus kui lõikes 1 sätestatud vahenditel, mis on kinnitust leidnud katsepüügireiside käigus või kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hinnangus;

| b) | tohib
  pelaagiliste või tehniliseks otstarbeks ettenähtud liikide püügiks
  kasutada traale, mille võrgusilma suurus on
  32 mm või
  väiksem
  ; kuid
  kui 32 mm, tingimusel et pardal olev

  pardalolev
  saak koosneb rohkem 50 %

  mis tahes ajal püügiretke jooksul alla 80 % ulatuses
  ühest või mitmest pelaagilisest või tehniliseks otstarbeks ettenähtud liigist
  , peab kalalaev sadamasse tagasi pöörduma
  . [ME 21] |
| --- | --- |

b)

tohib
  pelaagiliste või tehniliseks otstarbeks ettenähtud liikide püügiks
  kasutada traale, mille võrgusilma suurus on
  32 mm või
  väiksem
  ; kuid
  kui 32 mm, tingimusel et pardal olev

  pardalolev
  saak koosneb rohkem 50 %

  mis tahes ajal püügiretke jooksul alla 80 % ulatuses
  ühest või mitmest pelaagilisest või tehniliseks otstarbeks ettenähtud liigist
  , peab kalalaev sadamasse tagasi pöörduma
  . [ME 21]

3.   Komisjonil on õigus võtta vastu rakendusakte, et teha otsus püügivahendite (sh kõnealuste püügivahendite külge kinnitatud selekteerimisseadmete) kohta, mida tohib kasutada, kuna nende selektiivsus vastab lõikes 1 sätestatud püügivahenditele.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artiklis 17 sätestatud korras.

Artikkel 7

Püügivahendite kasutamise piirangud

1.   Skagerrakis tegutsevad kalalaevad kasutavad mis tahes konkreetse püügireisi jooksul ainult ühte püügivahendit.

2.   Erandina lõikest 1 võivad kalalaevad kasutada selliste püügivahendite mis tahes kombinatsiooni, mis on kindlaks määratud artikli 6 lõikes 1 ja artikli 6 lõike 2 punktis a.

3.   Lõikes 1 osutatud laevad võivad pardal hoida rohkem kui ühte püügivahendit, tingimusel et kasutamata võrgud on stoovitud vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 47.

Artikkel 8

Püügireisid Skagerrakis ja muudes püügipiirkondades

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 artiklitest 4, 15, artikli 19 lõikest 1 ning artiklitest 35, 36, 37 kohaldatakse käesolevat peatükki laeva kogu püügireisi puhul ka muude püügipiirkondade kui Skagerraki suhtes.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse muude püügipiirkondade suhtes üksnes sel juhul, kui sama püügireisi ajal püüab kõnealune laev Skagerrakis ja muus piirkonnas.

III PEATÜKK

KONTROLLIMEETMED I

Artikkel 9

Seos teiste määrustega

Käesolevas peatükis sätestatud kontrollimeetmeid kohaldatakse lisaks nõukogu määruses (EÜ) nr 1005/2008 (10), nõukogu määruses (EÜ) nr 1006/2008 (11) ja määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud kontrollimeetmetele, kui ei ole sätestatud teisiti käesoleva peatüki artiklites.

Artikkel 10

Eelteatis

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklist 17 teatavad liidu kalalaevade kaptenid, kes hoiavad pardal käesoleva määruse artikli 3 kohaseid kalavarusid, oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele kaks tundi enne sadamasse jõudmist teabe, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 17 lõikes 1.

2.   Erandina komisjoni määruse (EÜ) nr 1010/2009 (12) artiklist 1 teatavad kolmandate riikide kalalaevade kaptenid, kes hoiavad pardal käesoleva määruse artikli 3 kohaseid kalavarusid, selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle sadamat nad soovivad kasutada, kaks tundi enne sadamasse jõudmist teabe, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 6 lõikes 1.

Artikkel 11

Elektrooniline kaugseiresüsteem

1.   Liikmesriigid kasutavad elektroonilist kaugseiresüsteemi, et jälgida oma lipu all sõitvate Skagerrakis tegutsevate kalalaevade püügitegevust.

2.   Selleks et saada luba sadamast lahkuda, peab sellise kalalaeva pardale, mille kogupikkus on 12 m või rohkem
  ja mis tegeleb kalapüügiga liidu vetesse kuuluvas Skagerraki osas
  , olema paigaldatud täielikult toimiv elektrooniline kaugseiresüsteem

  süsteem
  , mis hõlmab pardal piisaval arvul

  asuvaid
  sisetelevisioonikaameraid, GPS-i, ja sensoreid

  sensoreid ja saatjaid
  .

3.   Lõiget 2 kohaldatakse vastavalt järgmisele ajakavale:

| a) | alates 1. jaanuarist 2014 liidu kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 15 meetrit või rohkem

  alates 1. jaanuarist 2015 liidu kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 15 meetrit või rohkem
  ; |
| --- | --- |

a)

alates 1. jaanuarist 2014 liidu kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 15 meetrit või rohkem

  alates 1. jaanuarist 2015 liidu kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 15 meetrit või rohkem
  ;

| b) | alates 1. juulist 2015 liidu kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem

  alates 1. juulist 2016 liidu kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem
  . |
| --- | --- |

b)

alates 1. juulist 2015 liidu kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem

  alates 1. juulist 2016 liidu kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem
  .

4.   Komisjonil on õigus võtta vastu rakendusakte seoses elektroonilise kaugseiresüsteemi järgmiste aspektidega: süsteemi töökindlus, süsteemi spetsifikatsioonid, registreeritav ja töödeldav teave, elektroonilise kaugseiresüsteemi kasutuse järelevalve või mis tahes muu süsteemi toimimiseks vajalikud aspektid

  Sisetelevisioonikaameratega salvestatakse andmed automaatselt, kasutades tuvastustarkvara, ning andmeid töödeldakse kooskõlas asjakohaste andmekaitseeeskirjade ja -põhimõtetega
  .

5.
     
  Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist antakse toetust sisetelevisioonikaamerate GPS-i, sensorite ja saatjate paigaldamiseks.

6.
     
  Komisjonil on õigus võtta vastu rakendusakte seoses elektroonilise kaugseiresüsteemi järgmiste aspektidega: süsteemi töökindlus, süsteemi spetsifikatsioonid, registreeritav ja töödeldav teave, elektroonilise kaugseiresüsteemi kasutuse järelevalve või mis tahes muu süsteemi toimimiseks vajalikud aspektid.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artiklis 17 sätestatud korras

  kooskõlas artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega
  . [ME 22]

Artikkel 12

Kontrolli- ja inspektsioonikava

1.   Liikmesriigid kehtestavad kontrolli- ja inspektsioonimeetmed vastavalt III lisale, et tagada kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest vastavus käesolevas määruses osutatud tingimustele.

2.   Kontrolli- ja inspektsioonimeetmed lisatakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 46 sätestatud riiklikku kontrollimeetmete programmi, mida kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1342/2008 sätestatud tursavarude mitmeaastane kava suhtes.

Artikkel 13

Transiit

Skagerraki püügipiirkonda läbivatel laevadel, mis hoiavad pardal muus püügipiirkonnas kui Skagerrakis püütud saaki, peavad püügivahendid olema soritud ja stoovitud vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 47.

IV PEATÜKK

LÄBIVAATAMINE

Artikkel 14

Liikmesriikide aruandlus

Asjaomased liikmesriigid annavad komisjonile aru käesoleva määruse rakendamisest ...
   (*)
  kolmandal aastal pärast käesoleva määruse jõustumist ning seejärel iga kolme aasta järel.
  Esimeses aruandes käsitletakse meetmeid, mida liikmesriigid on võtnud, et vähendada miinimumini soovimatute liikide püüki ja II lisas sätestatud kalavaru alammõõdust väiksemate kalade püüki. [ME 23]

Artikkel 15

Kava hindamine

Artiklis 14 osutatud liikmesriikide aruannete põhjal ning
  STECFi, Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) ja Põhjamere piirkondliku nõuandekomisjoni nõuannete põhjal ning
  arvestades teadusalaseid nõuandeid hindab komisjon meetmete mõju asjaomastele kalavarudele ja kalapüügile sellel aastal, mis järgneb aruannete saamise aastale.
  Esimesel hindamisel hinnatakse seda, kas käesoleva määrusega kehtestatud meetmed on aidanud piisavalt kaasa kalavarude säästvale kasutamisele või on vaja võtta lisameetmeid, et vähendada miinimumini soovimatute liikide püüki ja II lisas sätestatud kalavaru alammõõdust väiksemate kalade püüki; samuti hinnatakse meetmete sotsiaalmajanduslikku mõju kalandussektorile. [ME 24]

V PEATÜKK

MENETLUSSÄTTED

Artikkel 16

Delegeeritud volituste kasutamine

1.   Komisjonile antakse käesolevas artiklis sätestatud tingimustel õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte.

2.   Komisjonile antakse määramata ajaks

  kolmeks aastaks alates ...

   (**) õigus võtta vastu artikli 3 lõikes 4 ja artikli 5 lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusakte.
  Komisjon koostab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kolmeaastase perioodi lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. [ME 25]

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 4 ja artikli 5 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 3 lõikega 4 ja artikli 5 lõikega 3, jõustub ainult sel juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 17

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 kohaselt loodud kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

VI PEATÜKK

MUUDATUSED

Artikkel 18

Määruse (EÜ) nr 850/98 muudatused

Määrust (EÜ) nr 850/98 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Sõna „Skagerrak” jäetakse välja artikli 4 lõike 4 punkti a alapunktist ii, artiklist 35 ja IV lisa pealkirjast. |
| --- | --- |

1.

Sõna „Skagerrak” jäetakse välja artikli 4 lõike 4 punkti a alapunktist ii, artiklist 35 ja IV lisa pealkirjast.

| 2. | Artikkel 38 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2.

Artikkel 38 jäetakse välja.

| 3. | X lisa B osa pealkiri asendatakse järgmisega:






  „B. | VÕRGUSILMA SUURUSTE TEATAVATE KOMBINATSIOONIDE KASUTAMISE TINGIMUSED KATTEGATIS” |
| --- | --- | --- |

3.

X lisa B osa pealkiri asendatakse järgmisega:

„B.

VÕRGUSILMA SUURUSTE TEATAVATE KOMBINATSIOONIDE KASUTAMISE TINGIMUSED KATTEGATIS”

Artikkel 19

Määruse (EÜ) nr 1342/2008 muudatused

Määrust (EÜ) nr 1342/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 11 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Esimeses lõigus osutatud püügikoormuse reguleerimise korda ei kohaldata Skagerraki suhtes alates 1. jaanuarist 2013

  2014
  .”[ME 26] |
| --- | --- |

1.

Artikli 11 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„Esimeses lõigus osutatud püügikoormuse reguleerimise korda ei kohaldata Skagerraki suhtes alates 1. jaanuarist 2013

  2014
  .”[ME 26]

| 2. | Artikli 12 lõikele 5 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui Skagerrak jäetakse püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja vastavalt artikli 11 lõike 1 teisele lõigule, ei võeta maksimaalse lubatud püügikoormuse määramisel enam arvesse püügikoormust, mida võib seostada Skagerrakiga ning millega arvestati lähtetaseme püügikoormuse kehtestamisel.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 12 lõikele 5 lisatakse järgmine lõik:

„Kui Skagerrak jäetakse püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja vastavalt artikli 11 lõike 1 teisele lõigule, ei võeta maksimaalse lubatud püügikoormuse määramisel enam arvesse püügikoormust, mida võib seostada Skagerrakiga ning millega arvestati lähtetaseme püügikoormuse kehtestamisel.”

VII PEATÜKK

ERANDID

Artikkel 20

Erand määrusest (EÜ) nr 847/96

1.   Erandina:

| a) | määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikest 3, kui üle 75 % käesoleva määruse artikli 3 kohasest kalavarude kvoodist on ära kasutatud enne selle kehtivuse aasta 31. oktoobrit, võib liikmesriik, kellele on eraldatud selline kvoot, taotleda komisjonilt luba lossida samasse kalavarusse kuuluvaid lisakoguseid, mis arvatakse kõnealuse kalavaru kvoodist maha järgmisel aastal, näidates taotletava täiendava koguse suuruse (laenamine) ning |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikest 3, kui üle 75 % käesoleva määruse artikli 3 kohasest kalavarude kvoodist on ära kasutatud enne selle kehtivuse aasta 31. oktoobrit, võib liikmesriik, kellele on eraldatud selline kvoot, taotleda komisjonilt luba lossida samasse kalavarusse kuuluvaid lisakoguseid, mis arvatakse kõnealuse kalavaru kvoodist maha järgmisel aastal, näidates taotletava täiendava koguse suuruse (laenamine) ning

| b) | määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõikest 2 võib liikmesriik, kellele on eraldatud vastav kvoot, paluda komisjonilt enne selle kvoodi kohaldamise aasta 31. oktoobrit peatada osa kõnealusest kvoodist, et kanda see üle järgmisse aastasse (ülekandmine). |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõikest 2 võib liikmesriik, kellele on eraldatud vastav kvoot, paluda komisjonilt enne selle kvoodi kohaldamise aasta 31. oktoobrit peatada osa kõnealusest kvoodist, et kanda see üle järgmisse aastasse (ülekandmine).

Punktides a ja b osutatud kogused ei ületa

| i) | 2013

  2014
  . aastal 20 % vastavast kvoodist, |
| --- | --- |

i)

2013

  2014
  . aastal 20 % vastavast kvoodist,

| ii) | 2014

  2015
  . aastal 15 % vastavast kvoodist ning |
| --- | --- |

ii)

2014

  2015
  . aastal 15 % vastavast kvoodist ning

| iii) | 2015

  2016
  . aastal 10 % vastavast kvoodist. [ME 27] |
| --- | --- |

iii)

2015

  2016
  . aastal 10 % vastavast kvoodist. [ME 27]

2.   Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 105 sätestatud mahaarvamise puhul ei käsitata lõike 1 kohaselt laenatud täiendavat kogust lubatud lossimise ületamisena.

VIII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 21

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 11, 15.1.2013, lk 87.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seisukoht.

2

(3)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

3

(4)  ELT L 348, 24.12.2008, lk 20.

4

(5)  EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.

5

(6)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

6

(7)  EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1.

7

(8)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

8

(9)  EÜT L 318, 7.12.1984, lk 23.

9

(10)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

10

(11)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 33.

11

(12)  ELT L 280, 27.10.2009, lk 5.

12

(*)  
  Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

*

Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

(**)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

**

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

I LISA

Lossimiskohustusega järk-järgult hõlmatavate liikide loetelu

| Nimetus | Teaduslik nimetus | Kohaldamise alguskuupäev |
| --- | --- | --- |
| Tursk | Gadus morhua | 1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014 |
| Kilttursk | Melanogrammus aeglefinus | 1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014 |
| Heeringas | Clupea harengus | 1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014 |
| Harilik makrell | Scomber scombrus | 1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014 |
| Harilik süvameregarneel | Pandalus borealis | 1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014 |
| Põhjaatlandi süsikas ehk saida | Pollachius virens | 1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014 |
| Kilu | Sprattus sprattus | 1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014 |
| Merlang | Merlangius merlangus | 1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014 |
| Euroopa merluus | Merluccius merluccius | 1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014 |
| Harilik molva | Molva molva | 1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014 |
| Euroopa merikurat | Lophius piscatorius | 1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014 |
| Euroopa süsikas ehk pollak | Pollachius pollachius | 1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014 |
| Pikksaba | Coryphaenoides rupestris | 1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014 |
| Sinine molva | Molva dypterygia | 1 jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014 |
| Meriluts | Brosme brosme | 1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014 |
| [ME 28] | | |
| Merilest | Pleuronectes platessa | 1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016 |
| Pikklest | Glyptocephalus cynoglossus | 1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016 |
| Harilik karelest | Hippoglossoides platessoides | 1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016 |
| Põhjaputassuu | Micromesistius poutassou | 1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016 |
| Norra tursik | Trisopterus esmarkii | 1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016 |
| Hõbekalalased | Argentina spp. | 1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016 |
| Harilik merikeel | Solea solea | 1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016 |
| Norra salehomaar | Nephrops norvegicus | 1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016 |
| Sile kammeljas | Scophthalmus rhombus | 1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016 |
| Soomuslest | Limanda limanda | 1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016 |
| Harilik kammeljas | Scophthalmus maximus | 1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016 |
| Väikesuulest | Microstomus kitt | 1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016 |
| Tobiaslased | Ammodytidae | 1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016 |
| Harilik stauriid | Trachurus trachurus | 1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016 |
| Railased (muud kui kalapüügivõimalusi käsitlevate määruste kohaselt vabaks lastavad) | Raja spp. | 1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016 |
| Lest | Platichthys flesus | 1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016 |
| Merihunt | Anarhichas lupus | 1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016 |
| Niituimluts | Phycis blennoides | 1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016 |
| Merivarblane | Cyclopterus lumpus | 1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016 |
| Meriahvenad | Sebastes spp. | 1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016 |

Nimetus

Teaduslik nimetus

Kohaldamise alguskuupäev

Tursk

Gadus morhua

1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014

Heeringas

Clupea harengus

1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014

Harilik makrell

Scomber scombrus

1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014

Põhjaatlandi süsikas ehk saida

Pollachius virens

1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014

Kilu

Sprattus sprattus

1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014

Merlang

Merlangius merlangus

1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014

Euroopa merluus

Merluccius merluccius

1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014

Harilik molva

Molva molva

1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014

Euroopa merikurat

Lophius piscatorius

1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014

Euroopa süsikas ehk pollak

Pollachius pollachius

1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014

Pikksaba

Coryphaenoides rupestris

1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014

Sinine molva

Molva dypterygia

1 jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014

Meriluts

Brosme brosme

1. jaanuar 2013

  1. jaanuar 2014

[ME 28]

Merilest

Pleuronectes platessa

1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016

Pikklest

Glyptocephalus cynoglossus

1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016

Harilik karelest

Hippoglossoides platessoides

1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016

Norra tursik

Trisopterus esmarkii

1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016

Hõbekalalased

Argentina spp.

1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016

Harilik merikeel

Solea solea

1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016

Sile kammeljas

Scophthalmus rhombus

1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016

Soomuslest

Limanda limanda

1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016

Harilik kammeljas

Scophthalmus maximus

1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016

Väikesuulest

Microstomus kitt

1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016

Tobiaslased

Ammodytidae

1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016

Harilik stauriid

Trachurus trachurus

1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016

Railased (muud kui kalapüügivõimalusi käsitlevate määruste kohaselt vabaks lastavad)

Raja spp.

1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016

Lest

Platichthys flesus

1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016

Merihunt

Anarhichas lupus

1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016

Niituimluts

Phycis blennoides

1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016

Merivarblane

Cyclopterus lumpus

1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016

Meriahvenad

Sebastes spp.

1. jaanuar 2015

  1. jaanuar 2016

[ME 29]

II LISA

Kalavaru alammõõt

| Liik | Kalavaru alammõõt |
| --- | --- |
| Tursk (Gadus morhua) | 30 cm |
| Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) | 27 cm |
| Merlang (Merlangus merlangus) | 23 cm |
| Põhjaatlandi süsikas ehk saida (Pollachius virensis) | 30 cm |
| Heeringas (Clupea harengus) | 18 cm |
| Makrellid (Scomber spp.) | 20 cm |
| Euroopa merluus (Merluccius merluccius) | 30 cm |
| Harilik molva (Molva molva) | 63 cm |
| Sinine molva (Molva dipterygia) | 70 cm |
| Euroopa süsikas ehk pollak (Pollachius pollachius) | 30 cm |
| Merilest (Pleuronectes platesus) | 27 cm |
| Merikeeled (Solea spp.) | 24 cm |
| Stauriidid (Trachurus spp.) | 15 cm |

Liik

Kalavaru alammõõt

Tursk (Gadus morhua)

30 cm

Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus)

27 cm

Merlang (Merlangus merlangus)

23 cm

Põhjaatlandi süsikas ehk saida (Pollachius virensis)

30 cm

Heeringas (Clupea harengus)

18 cm

Makrellid (Scomber spp.)

20 cm

Euroopa merluus (Merluccius merluccius)

30 cm

Harilik molva (Molva molva)

63 cm

Sinine molva (Molva dipterygia)

70 cm

Euroopa süsikas ehk pollak (Pollachius pollachius)

30 cm

Merilest (Pleuronectes platesus)

27 cm

Merikeeled (Solea spp.)

24 cm

Stauriidid (Trachurus spp.)

15 cm

III LISA

Kontrolli- ja inspektsioonimeetmed

| 1. | Kontrolli ja inspekteerimise eesmärgil ning selleks, et kontrollida vastavust artiklitele 3 ja 5, hõlmavad riiklik kontrolli- ja inspektsioonimeetmed vähemalt järgmist:






  a) | täieliku püügiproovi nõuded merel ja sadamas; |
| --- | --- | --- |

1.

Kontrolli ja inspekteerimise eesmärgil ning selleks, et kontrollida vastavust artiklitele 3 ja 5, hõlmavad riiklik kontrolli- ja inspektsioonimeetmed vähemalt järgmist:

a)

täieliku püügiproovi nõuded merel ja sadamas;

| b) | määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 109 lõike 2 punktides a ja b loetletud kõigi andmete analüüs; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 109 lõike 2 punktides a ja b loetletud kõigi andmete analüüs;

| c) | püügivahendi külge kinnitatud sensorite kasutamine; |
| --- | --- |

c)

püügivahendi külge kinnitatud sensorite kasutamine;

| d) | sisetelevisioonikaameraid, GPS-i ja sensoreid hõlmava elektroonilise kaugseiresüsteemi kasutamine

  ühendatud telekommunikatsiooniseadmete kasutamine andmete ettenähtud korras kogumiseks ja edastamiseks vastavale elektroonilisele kaugseiresüsteemile
  ; |
| --- | --- |

d)

sisetelevisioonikaameraid, GPS-i ja sensoreid hõlmava elektroonilise kaugseiresüsteemi kasutamine

  ühendatud telekommunikatsiooniseadmete kasutamine andmete ettenähtud korras kogumiseks ja edastamiseks vastavale elektroonilisele kaugseiresüsteemile
  ;

| e) | Skagerraki peamiste püügipiirkondade kontroll-laevad, kasutades kas elektroonilist kaugseiresüsteemi või vaatlejaid; |
| --- | --- |

e)

Skagerraki peamiste püügipiirkondade kontroll-laevad, kasutades kas elektroonilist kaugseiresüsteemi või vaatlejaid;

| f) | tagasiheidet käsitlev teaduslik proovivõtuprogramm, mis hõlmab kõiki Skagerraki peamisi püügipiirkondi. |
| --- | --- |

f)

tagasiheidet käsitlev teaduslik proovivõtuprogramm, mis hõlmab kõiki Skagerraki peamisi püügipiirkondi.

| 2. | Kontrolli ja inspekteerimise eesmärgil ning selleks, et kontrollida vastavust artiklitele 6, 7 ja 8, hõlmavad riiklik kontrolli- ja inspektsioonimeetmed vähemalt järgmist:






  a) | eraldatud inim- ja tehnilised ressursid
  ning juhul, kui seda peetakse vajalikuks, ühendatud telekommunikatsiooniseadmed andmete ettenähtud korras kogumiseks ja edastamiseks vastavale elektroonilisele kaugseiresüsteemile
  ; |
| --- | --- | --- |

2.

Kontrolli ja inspekteerimise eesmärgil ning selleks, et kontrollida vastavust artiklitele 6, 7 ja 8, hõlmavad riiklik kontrolli- ja inspektsioonimeetmed vähemalt järgmist:

a)

eraldatud inim- ja tehnilised ressursid
  ning juhul, kui seda peetakse vajalikuks, ühendatud telekommunikatsiooniseadmed andmete ettenähtud korras kogumiseks ja edastamiseks vastavale elektroonilisele kaugseiresüsteemile
  ;

| b) | inspekteerimise strateegia, sh merel ja maal teostatava kontrolli ning seire tase. |
| --- | --- |

b)

inspekteerimise strateegia, sh merel ja maal teostatava kontrolli ning seire tase.

3.   Inspekteerimise põhimõtted

Asjaomane liikmesriik liigitab

  Asjaomased liikmesriigid liigitavad
  Skagerrakis teostatava kalapüügi
  , välja arvatud ühendatud telekommunikatsiooniseadmetega varustatud kalalaevadega teostatav kalapüük või lõkspüüniste ja mõrdadega kalapüük,
  määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 5 lõike 3 kohaselt kehtestatud riskijuhtimissüsteemis kõrgeimasse riskirühma. Eraldi riskifaktor kehtestatakse laevade suhtes, mis püüavad sama püügireisi ajal Skagerrakis ja teistes liidu vetes
  , välja arvatud ühendatud telekommunikatsiooniseadmetega varustatud laevad või lõkspüüniste ja mõrdadega kalapüük
  ; kõnealused laevad liigitatakse samuti kõrgeimasse riskirühma.
  Ühendatud telekommunikatsiooniseadmetega varustatud laevade teostatava kalapüügi ning lõkspüüniste ja mõrdadega kalapüügi võib liigitada kõrgeimasse riskirühma, kuid üksnes pärast laeva või kalapüügi erihindamist.

4.
     
  Kontrollimeetmete vastavus

Liikmesriigid tagavad, et kontrollimeetmete koormus on mõistlikus vastavuses vajaliku kontrolliga. Kontrolli osas tuleb arvesse võtta eriti seda, kas laev on varustatud ühendatud telekommunikatsiooniseadmetega. [ME 30]

---

Kolmapäev, 17. aprill 2013

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/169

---

P7_TA(2013)0172

Laste ja teiste pereliikmete elatise rahvusvaheline sissenõudmine *

Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu 9. juuni 2011. aasta otsuse (laste ja teiste pereliikmete elatise rahvusvahelise sissenõudmise 23. novembri 2007. aasta Haagi konventsiooni Euroopa Liidu nimel heakskiitmise kohta) II ja III lisa (COM(2013)0035 – C7-0045/2013 – 2013/0019(NLE))

(Konsulteerimine)

(2016/C 045/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2013)0035), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2013)0035),

| — | võttes arvesse laste ja teiste pereliikmete elatise rahvusvahelise sissenõudmise 23. novembri 2007. aasta Haagi konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse laste ja teiste pereliikmete elatise rahvusvahelise sissenõudmise 23. novembri 2007. aasta Haagi konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõiget 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0045/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõiget 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0045/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0091/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0091/2013),

| 1. | kiidab heaks nõukogu otsuse 2011/432/EL II ja III lisa muutmise vastavalt komisjoni ettepanekule; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks nõukogu otsuse 2011/432/EL II ja III lisa muutmise vastavalt komisjoni ettepanekule;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverentsile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverentsile.

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/169

---

P7_TA(2013)0173

2014. aasta tulude ja kulude eelarvestus – I jagu – Euroopa Parlament

Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2013. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2014. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (2013/2018(BUD))

(2016/C 045/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 36, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 36,

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni 2014. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta – I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX ja X jagu (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni 2014. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta – I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX ja X jagu (3),

| — | võttes arvesse peasekretäri aruannet juhatusele Euroopa Parlamendi 2014. aasta esialgse eelarvestuse projekti koostamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse peasekretäri aruannet juhatusele Euroopa Parlamendi 2014. aasta esialgse eelarvestuse projekti koostamise kohta,

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 23 lõikele 7 ja artikli 79 lõikele 1 juhatuse poolt 11. märtsil 2013. aastal koostatud esialgset eelarvestuse projekti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 23 lõikele 7 ja artikli 79 lõikele 1 juhatuse poolt 11. märtsil 2013. aastal koostatud esialgset eelarvestuse projekti,

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 79 lõikele 2 eelarvekomisjoni poolt koostatud eelarvestuse projekti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 79 lõikele 2 eelarvekomisjoni poolt koostatud eelarvestuse projekti,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 79, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 79,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0112/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0112/2013),

| A. | arvestades, et kui mitmeaastase finantsraamisiku määruses käesoleva aasta lõpuks kokku ei lepita, siis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 lõikes 4 ette nähtud, et kehtivad eelmise finantsraamistiku viimase aasta piirmäärad, ning eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 30 on ette nähtud, et kuni uue finantsraamistiku vastuvõtmiseni pikendatakse 2013. aasta ülemmäärasid, mida korrigeeritakse 2 % aastadeflaatoriga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kui mitmeaastase finantsraamisiku määruses käesoleva aasta lõpuks kokku ei lepita, siis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 lõikes 4 ette nähtud, et kehtivad eelmise finantsraamistiku viimase aasta piirmäärad, ning eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 30 on ette nähtud, et kuni uue finantsraamistiku vastuvõtmiseni pikendatakse 2013. aasta ülemmäärasid, mida korrigeeritakse 2 % aastadeflaatoriga;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlamendi eelarve ei koosne ainult halduskuludest, vaid ka pensionikuludest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlamendi eelarve ei koosne ainult halduskuludest, vaid ka pensionikuludest;

| C. | arvestades, et kuna majanduslik ja finantsolukord on endiselt keeruline, mis kajastub paljude liikmesriikide poolt laenukriisi lahendamiseks võetud kokkuhoiumeetmetes, peaks Euroopa Parlament ka edaspidi üles näitama suurt eelarvealast vastutustundlikkust, kontrollivõimet ja võimet oma kulusid piirata; arvestades, et Euroopa Parlament peab ühelt poolt leidma õige tasakaalu range eelarvedistsipliini ja struktuurse kokkuhoiu vahel ning teiselt poolt kooskõlastatud viisi tõhususe suurendamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kuna majanduslik ja finantsolukord on endiselt keeruline, mis kajastub paljude liikmesriikide poolt laenukriisi lahendamiseks võetud kokkuhoiumeetmetes, peaks Euroopa Parlament ka edaspidi üles näitama suurt eelarvealast vastutustundlikkust, kontrollivõimet ja võimet oma kulusid piirata; arvestades, et Euroopa Parlament peab ühelt poolt leidma õige tasakaalu range eelarvedistsipliini ja struktuurse kokkuhoiu vahel ning teiselt poolt kooskõlastatud viisi tõhususe suurendamiseks;

| D. | arvestades, et kuna teatavad investeeringud suurendavad pikas perspektiivis Euroopa Parlamendi institutsioonilist rolli ja eelarve jätkusuutlikkust, siis tuleks neid kaaluda, vaatamata väiksele manööverdusvõimalusele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kuna teatavad investeeringud suurendavad pikas perspektiivis Euroopa Parlamendi institutsioonilist rolli ja eelarve jätkusuutlikkust, siis tuleks neid kaaluda, vaatamata väiksele manööverdusvõimalusele;

| E. | arvestades, et eelarvekomisjon ja juhatus peaksid Euroopa Parlamendi kodukorra artiklite 23 ja 79 kohaselt ka edaspidi tegema kogu iga-aastase eelarvemenetluse ajal tõhusamat koostööd; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et eelarvekomisjon ja juhatus peaksid Euroopa Parlamendi kodukorra artiklite 23 ja 79 kohaselt ka edaspidi tegema kogu iga-aastase eelarvemenetluse ajal tõhusamat koostööd;

| F. | arvestades, et täiskogule jäävad aluslepingu ja kodukorra kohaselt alles kõik õigused eelarvestus ja lõplik eelarve vastu võtta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et täiskogule jäävad aluslepingu ja kodukorra kohaselt alles kõik õigused eelarvestus ja lõplik eelarve vastu võtta;

| G. | arvestades, et lepitusprotsessieelne kohtumine ja lepituskohtumine juhatuse ja eelarvekomisjoni delegatsioonide vahel toimusid 5. märtsil ja 13. märtsil 2013; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et lepitusprotsessieelne kohtumine ja lepituskohtumine juhatuse ja eelarvekomisjoni delegatsioonide vahel toimusid 5. märtsil ja 13. märtsil 2013;

Üldine raamistik ja üldeelarve

| 1. | avaldab heameelt koostöö üle, mida juhatus ja eelarvekomisjon on praeguse eelarvemenetluse ajal teinud, ja 13. märtsi 2013. aasta lepituskohtumisel saavutatud kokkuleppe üle; |
| --- | --- |

1.

avaldab heameelt koostöö üle, mida juhatus ja eelarvekomisjon on praeguse eelarvemenetluse ajal teinud, ja 13. märtsi 2013. aasta lepituskohtumisel saavutatud kokkuleppe üle;

| 2. | tuletab meelde, et peasekretäri aruandega juhatusele esitatud 2014. aasta esialgse eelarvestuse projekti summa on 1 813 144 206 eurot; võtab arvesse, et suurenemise määr 2013. aasta eelarvega võrreldes on 3,58 %; märgib, et suurenemine on tingitud Euroopa Parlamendi juriidiliste kohustustega kaasnevate kulude suurenemisest, millest 2,2 % on seotud erakorralise, ainult üht aastat puudutava lisakuluga, mis tekib seetõttu, et valitakse Euroopa Parlamendi uus koosseis ja Euroopa Parlamendist saab täiesti sõltumatu demokraatlik institutsioon, kes kohaldab parlamendiliikmete põhimäärust ja parlamendiliikmete assistentide põhimäärust, ning 1,3 % tuleneb muudest juriidilistest kohustustest; tunneb heameelt juhatuse ja eelarvekomisjoni ühise töörühma kava üle kaaluda Euroopa Parlamendi eelarves struktuurseid reforme, ja loodab, et tänu sellele tööle esitatakse 2013. aasta septembriks teave 2014. aasta eelarvet puudutavate kokkuhoiuvõimaluste kohta, millega ei seata ohtu kvaliteetset õigusloomet ega kvaliteetseid töötingimusi; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et peasekretäri aruandega juhatusele esitatud 2014. aasta esialgse eelarvestuse projekti summa on 1 813 144 206 eurot; võtab arvesse, et suurenemise määr 2013. aasta eelarvega võrreldes on 3,58 %; märgib, et suurenemine on tingitud Euroopa Parlamendi juriidiliste kohustustega kaasnevate kulude suurenemisest, millest 2,2 % on seotud erakorralise, ainult üht aastat puudutava lisakuluga, mis tekib seetõttu, et valitakse Euroopa Parlamendi uus koosseis ja Euroopa Parlamendist saab täiesti sõltumatu demokraatlik institutsioon, kes kohaldab parlamendiliikmete põhimäärust ja parlamendiliikmete assistentide põhimäärust, ning 1,3 % tuleneb muudest juriidilistest kohustustest; tunneb heameelt juhatuse ja eelarvekomisjoni ühise töörühma kava üle kaaluda Euroopa Parlamendi eelarves struktuurseid reforme, ja loodab, et tänu sellele tööle esitatakse 2013. aasta septembriks teave 2014. aasta eelarvet puudutavate kokkuhoiuvõimaluste kohta, millega ei seata ohtu kvaliteetset õigusloomet ega kvaliteetseid töötingimusi;

| 3. | rõhutab, et kulud, mis tekivad seoses Euroopa Parlamendi valimistega ning koosseisu vahetumisest tuleneva parlamendiliikmete ja nende assistentide vahetumisega, on erandlikud, ning tunnustab pingutusi, mida on juba tehtud nende ühekordsete kulude mahutamiseks eelarvesse; peab kahetsusväärseks, et need lisakulud tuleb kanda üheainsa eelarveaasta jooksul, ja palub peasekretäril leida võimaluse, kuidas neid kulusid tulevikus jaotada Euroopa Parlamendi koosseisu kogu ametiajale; on aga seisukohal, et selleks, et hoida eelarve suurenemise määr lähemal inflatsioonimäärale, tuleb muu hulgas finantsmääruses ette nähtud võimalusi kasutades teha suuremaid pingutusi edasiste muudatuste tegemiseks, suurema kokku hoiu saavutamiseks ja struktuursete reformide elluviimiseks; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et kulud, mis tekivad seoses Euroopa Parlamendi valimistega ning koosseisu vahetumisest tuleneva parlamendiliikmete ja nende assistentide vahetumisega, on erandlikud, ning tunnustab pingutusi, mida on juba tehtud nende ühekordsete kulude mahutamiseks eelarvesse; peab kahetsusväärseks, et need lisakulud tuleb kanda üheainsa eelarveaasta jooksul, ja palub peasekretäril leida võimaluse, kuidas neid kulusid tulevikus jaotada Euroopa Parlamendi koosseisu kogu ametiajale; on aga seisukohal, et selleks, et hoida eelarve suurenemise määr lähemal inflatsioonimäärale, tuleb muu hulgas finantsmääruses ette nähtud võimalusi kasutades teha suuremaid pingutusi edasiste muudatuste tegemiseks, suurema kokku hoiu saavutamiseks ja struktuursete reformide elluviimiseks;

| 4. | märgib, et 2014. aastal hõlmavad kõik Horvaatia ühinemisega kaasnevad kulud tervet eelarveaastat; märgib, et otsesed kulud, mis hõlmavad ka Horvaatiale Euroopa Liiduga integreerumiseks antavad toetust, on hinnanguliselt kokku 13,6 miljonit eurot; |
| --- | --- |

4.

märgib, et 2014. aastal hõlmavad kõik Horvaatia ühinemisega kaasnevad kulud tervet eelarveaastat; märgib, et otsesed kulud, mis hõlmavad ka Horvaatiale Euroopa Liiduga integreerumiseks antavad toetust, on hinnanguliselt kokku 13,6 miljonit eurot;

| 5. | tunneb heameelt selle üle, et kõik muud kulud on esialgse eelarvestuse projekti kohaselt 2013. aasta eelarvega võrreldes kokku 0,15 % vähenenud; tunneb heameelt selle üle, et vähendamine oli võimalik tänu varem rakendatud struktuursele kokkuhoiule, Euroopa Parlamendi tegevuse eripärale valimiste aastal ja võimalikult paljude kulude külmutamisele; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt selle üle, et kõik muud kulud on esialgse eelarvestuse projekti kohaselt 2013. aasta eelarvega võrreldes kokku 0,15 % vähenenud; tunneb heameelt selle üle, et vähendamine oli võimalik tänu varem rakendatud struktuursele kokkuhoiule, Euroopa Parlamendi tegevuse eripärale valimiste aastal ja võimalikult paljude kulude külmutamisele;

| 6. | tunneb heameelt selle üle, et juhatus püüdis esitada realistliku esialgse eelarvestuse projekti; tunneb heameelt selle üle, et määr, mille võrra soovitakse 2014. aasta eelarvet esialgse eelarvestuse projekti kohaselt suurendada, on erakordset madal, võrreldes eelmise finantsraamistiku (2007–2013) vastava perioodiga, mil määr oli madalam ainult 2012. ja 2013. aastal; märgib, et 2014. aasta määr oleks kõige madalam (1,38 %), kui arvata kuludest maha Euroopa Parlamendi uue koosseisu valimisega kaasnevad lisakulud; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt selle üle, et juhatus püüdis esitada realistliku esialgse eelarvestuse projekti; tunneb heameelt selle üle, et määr, mille võrra soovitakse 2014. aasta eelarvet esialgse eelarvestuse projekti kohaselt suurendada, on erakordset madal, võrreldes eelmise finantsraamistiku (2007–2013) vastava perioodiga, mil määr oli madalam ainult 2012. ja 2013. aastal; märgib, et 2014. aasta määr oleks kõige madalam (1,38 %), kui arvata kuludest maha Euroopa Parlamendi uue koosseisu valimisega kaasnevad lisakulud;

| 7. | rõhutab, et juhatuse ja eelarvekomisjoni vahel 13. märtsil 2013. aastal toimunud lepituskohtumisel sõlmitud kokkuleppe kohaselt on 2014. aasta eelarvestuse projekti üldsumma 1 808 144 206 eurot (mis tähendab, et 2013. aasta eelarvega võrreldes on netosuurenemise määr 3,29 %), millest umbes 2,2 % tuleneb Euroopa Parlamendi uue koosseisu valimisega kaasnevatest kohustuslikest kuludest, 1,3 % muudest juriidilistest kohustustest, 0,78 % Horvaatia ühinemisest ja umbes 1,9 % inflatsioonist (4), mille tagajärjel parlamendi eelarve tegelikult väheneb 2013. aasta eelarvega võrreldes 2,89 %; nõuab aga, et nii 2013. aasta sügisel toimuval 2014. aasta eelarve parlamendipoolsel lugemisel kui ka järgnevatel aastatel taotletaks struktuursete reformide abil veel suuremat kokkuhoidu ja veel rohkem ümberpaigutusi; tuletab sellega seoses meelde, et juhatuse ja eelarvekomisjoni ühise töörühma kindlaks tehtud meetmeid tuleb põhjalikult analüüsida, et töökorraldusega raha olulisel määral kokku hoida, näiteks tuleks uurida Euroopa Parlamendi, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee koostöövõimalusi; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et juhatuse ja eelarvekomisjoni vahel 13. märtsil 2013. aastal toimunud lepituskohtumisel sõlmitud kokkuleppe kohaselt on 2014. aasta eelarvestuse projekti üldsumma 1 808 144 206 eurot (mis tähendab, et 2013. aasta eelarvega võrreldes on netosuurenemise määr 3,29 %), millest umbes 2,2 % tuleneb Euroopa Parlamendi uue koosseisu valimisega kaasnevatest kohustuslikest kuludest, 1,3 % muudest juriidilistest kohustustest, 0,78 % Horvaatia ühinemisest ja umbes 1,9 % inflatsioonist (4), mille tagajärjel parlamendi eelarve tegelikult väheneb 2013. aasta eelarvega võrreldes 2,89 %; nõuab aga, et nii 2013. aasta sügisel toimuval 2014. aasta eelarve parlamendipoolsel lugemisel kui ka järgnevatel aastatel taotletaks struktuursete reformide abil veel suuremat kokkuhoidu ja veel rohkem ümberpaigutusi; tuletab sellega seoses meelde, et juhatuse ja eelarvekomisjoni ühise töörühma kindlaks tehtud meetmeid tuleb põhjalikult analüüsida, et töökorraldusega raha olulisel määral kokku hoida, näiteks tuleks uurida Euroopa Parlamendi, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee koostöövõimalusi;

| 8. | tunneb heameelt selle üle, et vastavalt 13. märtsil 2013. aastal toimunud juhatuse ja eelarvekomisjoni lepituskohtumisel saavutatud kokkuleppele menetletakse Euroopa Parlamendi 2014. aasta eelarvet kahes etapis: kevadel ja sügisel; toetab esimest etappi, mille käigus tehakse 2014. aasta esialgse eelarvestuse projektis järgmistes valdkondades järgmisi kärpeid: „Energiatarbimine” (-0,5 miljonit eurot, punkt 2 0 2 4), „Euroopa Liidu Teataja” (-1 miljon eurot, punkt 3 2 4 0), „Parlamendiliikmete assistendid” (-1 miljon eurot, artikkel 4 2 2), „Euroopa Parlamendi süsinikuheite tasakaalustamise kava” (-0,25 miljonit eurot, artikkel 2 3 9), „Ruumide sisustamine” (-1,25 miljonit eurot, punkt 2 0 0 7) ja „Ettenägematute kulude reserv” (-1 miljon eurot, peatükk 10 1); |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt 13. märtsil 2013. aastal toimunud juhatuse ja eelarvekomisjoni lepituskohtumisel saavutatud kokkuleppele menetletakse Euroopa Parlamendi 2014. aasta eelarvet kahes etapis: kevadel ja sügisel; toetab esimest etappi, mille käigus tehakse 2014. aasta esialgse eelarvestuse projektis järgmistes valdkondades järgmisi kärpeid: „Energiatarbimine” (-0,5 miljonit eurot, punkt 2 0 2 4), „Euroopa Liidu Teataja” (-1 miljon eurot, punkt 3 2 4 0), „Parlamendiliikmete assistendid” (-1 miljon eurot, artikkel 4 2 2), „Euroopa Parlamendi süsinikuheite tasakaalustamise kava” (-0,25 miljonit eurot, artikkel 2 3 9), „Ruumide sisustamine” (-1,25 miljonit eurot, punkt 2 0 0 7) ja „Ettenägematute kulude reserv” (-1 miljon eurot, peatükk 10 1);

| 9. | teeb ettepaneku selgitada, kas artikkel 1 0 3 „Pensionid” ja parlamendiliikmete üleminekuhüvitised oleks võimalik 2014. aasta eelarvemenetluse käigus halduskulude vaheülemmäära alt välja jätta; |
| --- | --- |

9.

teeb ettepaneku selgitada, kas artikkel 1 0 3 „Pensionid” ja parlamendiliikmete üleminekuhüvitised oleks võimalik 2014. aasta eelarvemenetluse käigus halduskulude vaheülemmäära alt välja jätta;

| 10. | võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi eelarvet käsitleva juhatuse ja eelarvekomisjoni ühise töörühma esialgsed järeldused, mille kohaselt tuleks jätkata struktuurseid ja korralduslikke reforme, mille eesmärk on suurendada tulemuslikkust ilma kvaliteetset õigusloomet ja töötingimuste kvaliteeti ohustamata; märgib sellega seoses, et Euroopa Parlamendi kui seadusandliku ja demokraatliku kontrolli pädevusega institutsiooni töö tõhustamiseks tuleks parandada sõltumatut teaduslikku nõustamist ja suurendada Euroopa Parlamendi kontrollivõimet; tunneb heameelt selle üle, et ühine töörühm otsib võimalusi, kuidas kulusid veelgi rohkem kokku hoida ja suuremat tõhusust saavutada, ning loodab, et töörühm esitab esimesed järeldused aegsasti parlamendi 2014. aasta eelarve lugemise ettevalmistamise ajaks vastavalt lepitusmenetluse käigus kokku lepitud kaheetapilisele menetlusele; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi eelarvet käsitleva juhatuse ja eelarvekomisjoni ühise töörühma esialgsed järeldused, mille kohaselt tuleks jätkata struktuurseid ja korralduslikke reforme, mille eesmärk on suurendada tulemuslikkust ilma kvaliteetset õigusloomet ja töötingimuste kvaliteeti ohustamata; märgib sellega seoses, et Euroopa Parlamendi kui seadusandliku ja demokraatliku kontrolli pädevusega institutsiooni töö tõhustamiseks tuleks parandada sõltumatut teaduslikku nõustamist ja suurendada Euroopa Parlamendi kontrollivõimet; tunneb heameelt selle üle, et ühine töörühm otsib võimalusi, kuidas kulusid veelgi rohkem kokku hoida ja suuremat tõhusust saavutada, ning loodab, et töörühm esitab esimesed järeldused aegsasti parlamendi 2014. aasta eelarve lugemise ettevalmistamise ajaks vastavalt lepitusmenetluse käigus kokku lepitud kaheetapilisele menetlusele;

| 11. | juhib tähelepanu asjaolule, et kui parlamendil oleks ainult üks asukoht, annaks see olulist kokkuhoidu; tuletab meelde oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 heakskiitmise menetluse positiivse lõpptulemuse saavutamise huvides (5), milles parlament nõudis eelarvepädevatelt institutsioonidelt selle küsimuse tõstatamist järgmise mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 üle peetavatel läbirääkimistel; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu asjaolule, et kui parlamendil oleks ainult üks asukoht, annaks see olulist kokkuhoidu; tuletab meelde oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 heakskiitmise menetluse positiivse lõpptulemuse saavutamise huvides (5), milles parlament nõudis eelarvepädevatelt institutsioonidelt selle küsimuse tõstatamist järgmise mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 üle peetavatel läbirääkimistel;

Spetsiifilised küsimused

| 12. | tuletab meelde, et struktuursed reformid, nagu sõitude korra ja haldamise reform, missioonide lühem kestus ja väiksem arv, laialdasem videokonverentside kasutamine ning kirjaliku ja suulise tõlke teenistuste ümberkorraldamine, millest osa on käimas juba 2011. aastast, annavad aastas hinnanguliselt umbes 29 miljonit eurot kokkuhoidu; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et struktuursed reformid, nagu sõitude korra ja haldamise reform, missioonide lühem kestus ja väiksem arv, laialdasem videokonverentside kasutamine ning kirjaliku ja suulise tõlke teenistuste ümberkorraldamine, millest osa on käimas juba 2011. aastast, annavad aastas hinnanguliselt umbes 29 miljonit eurot kokkuhoidu;

| 13. | tunneb heameelt selle üle, et võrreldes 2013. aastaga on kavas vähenda kulutusi kirjalikule tõlkele (-56 %) ja suulisele tõlkele (-23 %), liisingumaksetele (-60 %), Web TV-le (-38 %) ja teenistusruumide sisustamisele (-31 %), ning nõuab üksikasjalikku teavet, millega tõendatakse kavandatavate kärbete teostatavus; kordab, et kirjaliku ja suulise tõlke teenuste osas kavandatav kulude kokkuhoid ei tohi seada ohtu mitmekeelsuse põhimõtte järgimist, ja nõuab, et parlamendiliikmetele tagatakse võrdne juurdepääs keeleteenustele ning et asjaomaste teenistuste nõuetekohased töötingimused säilitatakse; |
| --- | --- |

13.

tunneb heameelt selle üle, et võrreldes 2013. aastaga on kavas vähenda kulutusi kirjalikule tõlkele (-56 %) ja suulisele tõlkele (-23 %), liisingumaksetele (-60 %), Web TV-le (-38 %) ja teenistusruumide sisustamisele (-31 %), ning nõuab üksikasjalikku teavet, millega tõendatakse kavandatavate kärbete teostatavus; kordab, et kirjaliku ja suulise tõlke teenuste osas kavandatav kulude kokkuhoid ei tohi seada ohtu mitmekeelsuse põhimõtte järgimist, ja nõuab, et parlamendiliikmetele tagatakse võrdne juurdepääs keeleteenustele ning et asjaomaste teenistuste nõuetekohased töötingimused säilitatakse;

| 14. | märgib, et juba praegu võib öelda, et Euroopa Parlamendi telekanali (Europarl TV) kulusid on kavas oluliselt kärpida; palub selle teenuse kliendibaasi üksikasjalikult analüüsida, et kontrollida selle teenuse tegelikku kasulikkust; palub Euroopa Parlamendil sõlmida kulude jagamise eesmärgil partnerlussuhted liikmesriikide ringhäälinguvõrkudega; |
| --- | --- |

14.

märgib, et juba praegu võib öelda, et Euroopa Parlamendi telekanali (Europarl TV) kulusid on kavas oluliselt kärpida; palub selle teenuse kliendibaasi üksikasjalikult analüüsida, et kontrollida selle teenuse tegelikku kasulikkust; palub Euroopa Parlamendil sõlmida kulude jagamise eesmärgil partnerlussuhted liikmesriikide ringhäälinguvõrkudega;

| 15. | tunneb heameelt kava üle viia teavitamise ja kommunikatsiooni valdkonna üldeelarve raames läbi Euroopa Parlamendi valimistega seotud teavituskampaania, millega rõhutada Euroopa Parlamendi praeguse koosseisu ajal tehtud töö peamisi suundi; nõuab valimistega seoses kavandatud kulude kohta rohkem üksikasju; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt kava üle viia teavitamise ja kommunikatsiooni valdkonna üldeelarve raames läbi Euroopa Parlamendi valimistega seotud teavituskampaania, millega rõhutada Euroopa Parlamendi praeguse koosseisu ajal tehtud töö peamisi suundi; nõuab valimistega seoses kavandatud kulude kohta rohkem üksikasju;

| 16. | võtab teadmiseks, et uue üldise turvakontseptsiooni raames jätkatakse turvateenuste muutmist parlamendisisesteks teenusteks; tunneb heameelt selle üle, et uute lepinguliste töötajate töölevõtmine eelarvet ei mõjuta, sest sellele vastukaaluks vähendatakse turvateenuse sisseostmiseks ettenähtud assigneeringuid; |
| --- | --- |

16.

võtab teadmiseks, et uue üldise turvakontseptsiooni raames jätkatakse turvateenuste muutmist parlamendisisesteks teenusteks; tunneb heameelt selle üle, et uute lepinguliste töötajate töölevõtmine eelarvet ei mõjuta, sest sellele vastukaaluks vähendatakse turvateenuse sisseostmiseks ettenähtud assigneeringuid;

| 17. | on seisukohal, et Euroopa Parlamendi eelarvet käsitlev juhatuse ja eelarvekomisjoni ühine töörühm võiks – lähtudes 2012. aastal alustatud tööst – olla selles reformiprotsessis endiselt olulisel kohal, tuvastades struktuurseid kokkuhoiuvõimalusi ja mõeldes selle üle, kuidas hoida veel rohkem raha kokku, suurendada tulemuslikkust ja tõhusust, ning esitades oma ideid eelarvekomisjonile; innustab töörühma tööd jätkama ning uurima põhjalikult, kas oleks võimalik saavutada sellist tõhusust, sünergiat ja kokkuhoidu, tänu millele oleks võimalik leida raha investeeringuteks institutsiooni arengusse 2014. aastal ja pärast seda; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et Euroopa Parlamendi eelarvet käsitlev juhatuse ja eelarvekomisjoni ühine töörühm võiks – lähtudes 2012. aastal alustatud tööst – olla selles reformiprotsessis endiselt olulisel kohal, tuvastades struktuurseid kokkuhoiuvõimalusi ja mõeldes selle üle, kuidas hoida veel rohkem raha kokku, suurendada tulemuslikkust ja tõhusust, ning esitades oma ideid eelarvekomisjonile; innustab töörühma tööd jätkama ning uurima põhjalikult, kas oleks võimalik saavutada sellist tõhusust, sünergiat ja kokkuhoidu, tänu millele oleks võimalik leida raha investeeringuteks institutsiooni arengusse 2014. aastal ja pärast seda;

| 18. | nõuab aruannet 2013. aasta eelarve täitmisel saavutatud kokkuhoiu kohta, mis on kooskõlas üleskutsega kulusid veelgi rohkem kokku hoida, mida väljendati Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioonis, mis käsitleb nõukogu seisukohta 2013. aasta üldeelarve projekti (kõik jaod) kohta (6); loodab, et aruanne esitatakse eelarvekomisjonile piisavalt vara, et seda 2014. aasta eelarve menetlemisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

18.

nõuab aruannet 2013. aasta eelarve täitmisel saavutatud kokkuhoiu kohta, mis on kooskõlas üleskutsega kulusid veelgi rohkem kokku hoida, mida väljendati Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioonis, mis käsitleb nõukogu seisukohta 2013. aasta üldeelarve projekti (kõik jaod) kohta (6); loodab, et aruanne esitatakse eelarvekomisjonile piisavalt vara, et seda 2014. aasta eelarve menetlemisel arvesse võtta;

| 19. | rõhutab, et inflatsiooni arvestades on Euroopa Parlamendi eelarve parlamendipoolse kulude kokkuhoiu tõttu tegelikult vähenenud; tuletab meelde, et kulude kokkuhoidu on muu hulgas näha sellest, et töötajate lähetuskulusid ei ole alates 2007. aastast indekseeritud, ning kõik parlamendiliikmete hüvitised on kuni Euroopa Parlamendi praeguse koosseisu ametiaja lõpuni külmutatud 2011. aasta tasemel; lisaks väljendab heameelt kava üle külmutada parlamendiliikmete kõik hüvitised 2014. aasta lõpuni; nõuab, et pärast muudetud personalieeskirjade vastuvõtmist esitataks eelarvekomisjonile nende rakendamise tegevuskava; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et inflatsiooni arvestades on Euroopa Parlamendi eelarve parlamendipoolse kulude kokkuhoiu tõttu tegelikult vähenenud; tuletab meelde, et kulude kokkuhoidu on muu hulgas näha sellest, et töötajate lähetuskulusid ei ole alates 2007. aastast indekseeritud, ning kõik parlamendiliikmete hüvitised on kuni Euroopa Parlamendi praeguse koosseisu ametiaja lõpuni külmutatud 2011. aasta tasemel; lisaks väljendab heameelt kava üle külmutada parlamendiliikmete kõik hüvitised 2014. aasta lõpuni; nõuab, et pärast muudetud personalieeskirjade vastuvõtmist esitataks eelarvekomisjonile nende rakendamise tegevuskava;

| 20. | tuletab meelde struktuurset kokkuhoidu, mis saavutati 2013. aasta eelarves kõigil sõidukuludega seotud ridadel; rõhutab, et parlamendiliikmeid ei saa sõitude korra kohaldamisel nende päritoluriigi alusel diskrimineerida; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde struktuurset kokkuhoidu, mis saavutati 2013. aasta eelarves kõigil sõidukuludega seotud ridadel; rõhutab, et parlamendiliikmeid ei saa sõitude korra kohaldamisel nende päritoluriigi alusel diskrimineerida;

| 21. | on seisukohal, et praeguste kokkuhoiupüüdluste tõttu tuleb pikaajaliste investeeringute puhul, nagu Euroopa Parlamendi kinnisvaraprojektid, tagada ettevaatlikkus ja läbipaistvus; nõuab ranget kulude kontrollimist, projektide kavandamist ja järelevalvet; kordab, et kinnisvarapoliitikavaldkonnas tuleb otsuseid teha läbipaistvalt ja aegsasti esitatud teabe põhjal; tuletab meelde, et Euroopa Parlament nõudis oma 16. veebruari 2012. aasta resolutsioonis 2013. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta (7), et iga kuue kuu tagant esitataks täpne teave kinnisvaraprojektide edenemise ja nende finantsmõju kohta ning et kuni praeguse koosseisu ametiaja lõpuni ei tohiks ette võtta ühtki uut plaanivälist kinnisvaraprojekti; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et praeguste kokkuhoiupüüdluste tõttu tuleb pikaajaliste investeeringute puhul, nagu Euroopa Parlamendi kinnisvaraprojektid, tagada ettevaatlikkus ja läbipaistvus; nõuab ranget kulude kontrollimist, projektide kavandamist ja järelevalvet; kordab, et kinnisvarapoliitikavaldkonnas tuleb otsuseid teha läbipaistvalt ja aegsasti esitatud teabe põhjal; tuletab meelde, et Euroopa Parlament nõudis oma 16. veebruari 2012. aasta resolutsioonis 2013. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta (7), et iga kuue kuu tagant esitataks täpne teave kinnisvaraprojektide edenemise ja nende finantsmõju kohta ning et kuni praeguse koosseisu ametiaja lõpuni ei tohiks ette võtta ühtki uut plaanivälist kinnisvaraprojekti;

| 22. | on teadlik sellest, et KADi projekt on Euroopa Parlamendi jaoks märkimisväärne ettevõtmine, mille eesmärk on Euroopa Parlamendi haldus Luxembourgis sünergia saavutamiseks ratsionaalsemaks muuta; tunnustab pingutusi, mida tehakse eelarvekomisjonile KADi hoone seisu kohta teabe andmiseks, ja nõuab, et seda jätkataks kogu projekti kestuse jooksul; märgib, et hoone suurust on eelarvekomisjoni nõudmisel kohandatud ja vähendatud, ja tunneb seetõttu heameelt, et teine hankemenetlus on näidanud, et KADi projekt jääb tõenäoliselt allapoole eelnevalt kindlaksmääratud finantsraamistikku või selle piiresse; märgib, et tänu KADi hoone ehitamisele on tulevikus aastased maksed väiksemad kui võrreldava suurusega hoonete rentimise kulud; |
| --- | --- |

22.

on teadlik sellest, et KADi projekt on Euroopa Parlamendi jaoks märkimisväärne ettevõtmine, mille eesmärk on Euroopa Parlamendi haldus Luxembourgis sünergia saavutamiseks ratsionaalsemaks muuta; tunnustab pingutusi, mida tehakse eelarvekomisjonile KADi hoone seisu kohta teabe andmiseks, ja nõuab, et seda jätkataks kogu projekti kestuse jooksul; märgib, et hoone suurust on eelarvekomisjoni nõudmisel kohandatud ja vähendatud, ja tunneb seetõttu heameelt, et teine hankemenetlus on näidanud, et KADi projekt jääb tõenäoliselt allapoole eelnevalt kindlaksmääratud finantsraamistikku või selle piiresse; märgib, et tänu KADi hoone ehitamisele on tulevikus aastased maksed väiksemad kui võrreldava suurusega hoonete rentimise kulud;

| 23. | võtab teadmiseks, et Euroopa Ajaloo Maja on kavas avada 2015. aastal; tunneb heameelt selle üle, et peasekretär ja juhatus on projekti seisu kohta ajakohastatud teabe esitanud; kinnitab, et lõplikud kulud ei tohi ületada äriplaanis ettenähtud summasid; loodab saada ajakohast teavet komisjoniga sõlmitava võimaliku kaasfinantseerimislepingu kohta; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks, et Euroopa Ajaloo Maja on kavas avada 2015. aastal; tunneb heameelt selle üle, et peasekretär ja juhatus on projekti seisu kohta ajakohastatud teabe esitanud; kinnitab, et lõplikud kulud ei tohi ületada äriplaanis ettenähtud summasid; loodab saada ajakohast teavet komisjoniga sõlmitava võimaliku kaasfinantseerimislepingu kohta;

o

o o

| 24. | võtab eelarveaasta 2014 eelarvestuse vastu; |
| --- | --- |

24.

võtab eelarveaasta 2014 eelarvestuse vastu;

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ning tulude ja kulude eelarvestus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ning tulude ja kulude eelarvestus nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0048.

(4)  Eurostati andmeil prognoositakse Euroopa Liidu jaoks 2013. aastal 1,9 % inflatsioonimäära.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0360.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0359.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0050.

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/173 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/173

---

P7_TA(2013)0175

Ühine käibemaksusüsteem vautšerite käsitlemise osas *

Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) vautšerite käsitlemise osas (COM(2012)0206 – C7-0127/2012 – 2012/0102(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2016/C 045/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2012)0206), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2012)0206),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7–0127/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7–0127/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0058/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0058/2013),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, on sätestatud eeskirjad kaupade tarnimise ja teenuste osutamise aja ja koha, maksustatava väärtuse, käibemaksu sissenõutavuse ja mahaarvamisõiguse kohta. Kõnealused eeskirjad ei ole aga piisavalt selged ega arusaadavad, et tagada vautšereid hõlmavate tehingute ühetaoline maksukohtlemine, ning sellel on ebasoovitav mõju siseturu nõuetekohasele toimimisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, on sätestatud eeskirjad kaupade tarnimise ja teenuste osutamise aja ja koha, maksustatava väärtuse, käibemaksu sissenõutavuse ja mahaarvamisõiguse kohta. Kõnealused eeskirjad ei ole aga piisavalt selged ega arusaadavad, et tagada vautšereid hõlmavate tehingute ühetaoline maksukohtlemine, ning sellel on ebasoovitav mõju siseturu nõuetekohasele toimimisele.

| (1) | Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, on sätestatud eeskirjad kaupade tarnimise ja teenuste osutamise aja ja koha, maksustatava väärtuse, käibemaksu sissenõutavuse ja mahaarvamisõiguse kohta. Kõnealused eeskirjad ei ole aga piisavalt selged ega arusaadavad, et tagada vautšereid hõlmavate tehingute ühetaoline maksukohtlemine, ning sellel on ebasoovitav mõju siseturu nõuetekohasele toimimisele.
  Selleks et kaotada võimalused maksudest kõrvalehoidumiseks ja maksupettuseks ning suurendada vautšeritelt tasutava käibemaksu kogumist ja seeläbi avaliku sektori tulusid, on vaja suurendada vautšereid hõlmavate tehingute maksukohtlemise ulatust, neutraalsust ja läbipaistvust. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, on sätestatud eeskirjad kaupade tarnimise ja teenuste osutamise aja ja koha, maksustatava väärtuse, käibemaksu sissenõutavuse ja mahaarvamisõiguse kohta. Kõnealused eeskirjad ei ole aga piisavalt selged ega arusaadavad, et tagada vautšereid hõlmavate tehingute ühetaoline maksukohtlemine, ning sellel on ebasoovitav mõju siseturu nõuetekohasele toimimisele.
  Selleks et kaotada võimalused maksudest kõrvalehoidumiseks ja maksupettuseks ning suurendada vautšeritelt tasutava käibemaksu kogumist ja seeläbi avaliku sektori tulusid, on vaja suurendada vautšereid hõlmavate tehingute maksukohtlemise ulatust, neutraalsust ja läbipaistvust.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Selleks et tagada kindel ja ühetaoline kohtlemine ning vältida ebajärjepidevust, konkurentsimoonutusi, topeltmaksustamist või maksustamata jätmist ja vähendada maksustamise vältimise ohtu, tuleb kehtestada vautšerite maksukohtemist käsitlevad konkreetsed eeskirjad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Selleks et tagada kindel ja ühetaoline kohtlemine ning vältida ebajärjepidevust, konkurentsimoonutusi, topeltmaksustamist või maksustamata jätmist ja vähendada maksustamise vältimise ohtu, tuleb kehtestada vautšerite maksukohtemist käsitlevad konkreetsed eeskirjad.

| (2) | Selleks et tagada
  hästi toimiv, tõhus ja takistusteta siseturg, samuti
  kindel ja ühetaoline kohtlemine ning
  sel moel
  vältida ebajärjepidevust, konkurentsimoonutusi, topeltmaksustamist või maksustamata jätmist
  ja maksukohustuse ebaselgust ning
  vähendada maksustamise vältimise
  ja maksudest kõrvalehoidumise
  ohtu, tuleb kehtestada vautšerite maksukohtlemist käsitlevad konkreetsed eeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et tagada
  hästi toimiv, tõhus ja takistusteta siseturg, samuti
  kindel ja ühetaoline kohtlemine ning
  sel moel
  vältida ebajärjepidevust, konkurentsimoonutusi, topeltmaksustamist või maksustamata jätmist
  ja maksukohustuse ebaselgust ning
  vähendada maksustamise vältimise
  ja maksudest kõrvalehoidumise
  ohtu, tuleb kehtestada vautšerite maksukohtlemist käsitlevad konkreetsed eeskirjad.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Vautšeriga seotud tehingute käibemaksuga maksustamine sõltub vautšeri konkreetsetest omadustest. Seepärast on vaja eristada eri liiki vautšereid ja sätestada see liidu õigusaktides. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Vautšeriga seotud tehingute käibemaksuga maksustamine sõltub vautšeri konkreetsetest omadustest. Seepärast on vaja eristada eri liiki vautšereid ja sätestada see liidu õigusaktides.

| (4) | Vautšeriga seotud tehingute käibemaksuga maksustamine sõltub vautšeri konkreetsetest omadustest. Seepärast on vaja eristada eri liiki vautšereid ja
  selgitada erinevaid mõisteid
  liidu õigusaktides. |
| --- | --- |

(4)

Vautšeriga seotud tehingute käibemaksuga maksustamine sõltub vautšeri konkreetsetest omadustest. Seepärast on vaja eristada eri liiki vautšereid ja
  selgitada erinevaid mõisteid
  liidu õigusaktides.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Vautšereid iseloomustab õigus
  saada kaupu või teenuseid või saada hinnaalandust. See õigus võib enne vautšeri lõplikku lunastamist minna ühelt isikult teisele. Selleks et vältida topeltmaksustamise ohtu sellise õigusega seotud teenuse maksustamisel, on vaja kindlaks määrata, et sellise õiguse andmine ja kaupade või teenuste lunastamine on üksainus tehing. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Vautšereid iseloomustab õigus
  saada kaupu või teenuseid või saada hinnaalandust. See õigus võib enne vautšeri lõplikku lunastamist minna ühelt isikult teisele. Selleks et vältida topeltmaksustamise ohtu sellise õigusega seotud teenuse maksustamisel, on vaja kindlaks määrata, et sellise õiguse andmine ja kaupade või teenuste lunastamine on üksainus tehing.

| (5) | Vautšer annab selle omanikule õiguse
  saada kaupu või teenuseid või saada hinnaalandust. See õigus võib enne vautšeri lõplikku lunastamist minna ühelt isikult teisele. Selleks et vältida topeltmaksustamise ohtu sellise õigusega seotud teenuse maksustamisel, on vaja kindlaks määrata, et sellise õiguse andmine ja kaupade või teenuste lunastamine on üksainus tehing. |
| --- | --- |

(5)

Vautšer annab selle omanikule õiguse
  saada kaupu või teenuseid või saada hinnaalandust. See õigus võib enne vautšeri lõplikku lunastamist minna ühelt isikult teisele. Selleks et vältida topeltmaksustamise ohtu sellise õigusega seotud teenuse maksustamisel, on vaja kindlaks määrata, et sellise õiguse andmine ja kaupade või teenuste lunastamine on üksainus tehing.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Vautšereid turustavad tihti vahendajad või neid turustatakse sellise turustamisahela kaudu, mis põhineb ostmisel ja seejärel edasimüümisel. Neutraalsuse säilitamiseks on oluline, et vautšeri eest tarnitavate kaupade või osutatavate teenuste eest makstav käibemaksusumma jääb muutumatuks. Selleks tuleks mitmeotstarbeliste vautšerite
  väärtus
  määrata kindlaks nende väljastamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Vautšereid turustavad tihti vahendajad või neid turustatakse sellise turustamisahela kaudu, mis põhineb ostmisel ja seejärel edasimüümisel. Neutraalsuse säilitamiseks on oluline, et vautšeri eest tarnitavate kaupade või osutatavate teenuste eest makstav käibemaksusumma jääb muutumatuks. Selleks tuleks mitmeotstarbeliste vautšerite
  väärtus
  määrata kindlaks nende väljastamisel.

| (8) | Vautšereid turustavad tihti vahendajad või neid turustatakse sellise turustamisahela kaudu, mis põhineb ostmisel ja seejärel edasimüümisel. Neutraalsuse säilitamiseks on oluline, et vautšeri eest tarnitavate kaupade või osutatavate teenuste eest makstav käibemaksusumma jääb muutumatuks. Selleks tuleks mitmeotstarbeliste vautšerite
  nimiväärtus
  määrata kindlaks nende väljastamisel. |
| --- | --- |

(8)

Vautšereid turustavad tihti vahendajad või neid turustatakse sellise turustamisahela kaudu, mis põhineb ostmisel ja seejärel edasimüümisel. Neutraalsuse säilitamiseks on oluline, et vautšeri eest tarnitavate kaupade või osutatavate teenuste eest makstav käibemaksusumma jääb muutumatuks. Selleks tuleks mitmeotstarbeliste vautšerite
  nimiväärtus
  määrata kindlaks nende väljastamisel.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Mitmeotstarbeliste vautšerite turustamisega seotud tehingute käsitlemist on vaja selgitada. Kui selliseid vautšereid ostetakse allapoole nende
  väärtust
  jääva hinnaga, et müüa need edasi kallima hinnaga, tuleks turustamisteenuse maksustamisel võtta aluseks maksustatava isiku kasumimarginaal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Mitmeotstarbeliste vautšerite turustamisega seotud tehingute käsitlemist on vaja selgitada. Kui selliseid vautšereid ostetakse allapoole nende
  väärtust
  jääva hinnaga, et müüa need edasi kallima hinnaga, tuleks turustamisteenuse maksustamisel võtta aluseks maksustatava isiku kasumimarginaal.

| (10) | Mitmeotstarbeliste vautšerite turustamisega seotud tehingute käsitlemist on vaja selgitada. Kui selliseid vautšereid ostetakse allapoole nende
  nimiväärtust
  jääva hinnaga, et müüa need edasi kallima hinnaga, tuleks turustamisteenuse maksustamisel võtta aluseks maksustatava isiku kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(10)

Mitmeotstarbeliste vautšerite turustamisega seotud tehingute käsitlemist on vaja selgitada. Kui selliseid vautšereid ostetakse allapoole nende
  nimiväärtust
  jääva hinnaga, et müüa need edasi kallima hinnaga, tuleks turustamisteenuse maksustamisel võtta aluseks maksustatava isiku kasumimarginaal.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Vautšerid võivad hõlmata piiriülest kaupade tarnimist või teenuste osutamist. Kui maksu sissenõutavus erineb liikmesriigiti, võib selle tulemuseks olla topeltmaksustamine või maksustamata jätmine. Selle vältimiseks ei tuleks lubada ühtegi erandit eeskirjast, mille kohaselt käibemaks muutub sissenõutavaks kaupade tarnimisel või teenuste osutamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Vautšerid võivad hõlmata piiriülest kaupade tarnimist või teenuste osutamist. Kui maksu sissenõutavus erineb liikmesriigiti, võib selle tulemuseks olla topeltmaksustamine või maksustamata jätmine. Selle vältimiseks ei tuleks lubada ühtegi erandit eeskirjast, mille kohaselt käibemaks muutub sissenõutavaks kaupade tarnimisel või teenuste osutamisel.

| (11) | Vautšerid võivad hõlmata piiriülest kaupade tarnimist või teenuste osutamist. Kui maksu sissenõutavus erineb liikmesriigiti, võib selle tulemuseks olla topeltmaksustamine või maksustamata jätmine. Selle vältimiseks
  ja selguse loomiseks, millises liikmesriigis tuleb maks tasuda,
  ei tuleks lubada ühtegi erandit eeskirjast, mille kohaselt käibemaks muutub sissenõutavaks kaupade tarnimisel või teenuste osutamisel. |
| --- | --- |

(11)

Vautšerid võivad hõlmata piiriülest kaupade tarnimist või teenuste osutamist. Kui maksu sissenõutavus erineb liikmesriigiti, võib selle tulemuseks olla topeltmaksustamine või maksustamata jätmine. Selle vältimiseks
  ja selguse loomiseks, millises liikmesriigis tuleb maks tasuda,
  ei tuleks lubada ühtegi erandit eeskirjast, mille kohaselt käibemaks muutub sissenõutavaks kaupade tarnimisel või teenuste osutamisel.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Kui vautšeri lunastamisel tarnitavad kaubad või osutatavad teenused on maksustatavad, on maksukohustuslasel õigus käibemaksu maha arvata kulutustelt, mis on seotud vautšeri väljastamisega. Tuleks selgitada, et kõnealune käibemaksukulu on mahaarvatav isegi siis, kui kõnealuseid kaupu tarnib või teenuseid osutab muu isik kui vautšeri väljastaja. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Kui vautšeri lunastamisel tarnitavad kaubad või osutatavad teenused on maksustatavad, on maksukohustuslasel õigus käibemaksu maha arvata kulutustelt, mis on seotud vautšeri väljastamisega. Tuleks selgitada, et kõnealune käibemaksukulu on mahaarvatav isegi siis, kui kõnealuseid kaupu tarnib või teenuseid osutab muu isik kui vautšeri väljastaja.

| (15) | Kui vautšeri lunastamisel tarnitavad kaubad või osutatavad teenused on maksustatavad, on maksukohustuslasel
  liidu õiguse kohaselt
  õigus vautšeri väljastamisega seotud kulutustelt käibemaks maha arvata. Tuleks selgitada, et kõnealune käibemaksukulu on mahaarvatav isegi siis, kui kõnealuseid kaupu tarnib või teenuseid osutab muu isik kui vautšeri väljastaja. |
| --- | --- |

(15)

Kui vautšeri lunastamisel tarnitavad kaubad või osutatavad teenused on maksustatavad, on maksukohustuslasel
  liidu õiguse kohaselt
  õigus vautšeri väljastamisega seotud kulutustelt käibemaks maha arvata. Tuleks selgitada, et kõnealune käibemaksukulu on mahaarvatav isegi siis, kui kõnealuseid kaupu tarnib või teenuseid osutab muu isik kui vautšeri väljastaja.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2006/112/EÜ

Peatükk 5 – artikkel 30a – lõige 1 – sissejuhatav osa (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.
     
  Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2006/112/EÜ

Peatükk 5 – artikkel 30a – lõige 1 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.
     „Vautšer” on vahend, mis annab õiguse saada kaupu või teenuseid või saada seoses kaupade tarnimise või teenuste osutamisega allahindlust või maksevähendit ning kui sellele vastab kohustus see õigus tagada. | 1) | „Vautšer” on vahend, mis annab õiguse saada kaupu või teenuseid või saada seoses kaupade tarnimise või teenuste osutamisega allahindlust või maksevähendit ning kui sellele vastab kohustus see õigus tagada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.
     „Vautšer” on vahend, mis annab õiguse saada kaupu või teenuseid või saada seoses kaupade tarnimise või teenuste osutamisega allahindlust või maksevähendit ning kui sellele vastab kohustus see õigus tagada.

1)

„Vautšer” on vahend, mis annab õiguse saada kaupu või teenuseid või saada seoses kaupade tarnimise või teenuste osutamisega allahindlust või maksevähendit ning kui sellele vastab kohustus see õigus tagada.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2006/112/EÜ

Peatükk 5 – artikkel 30a – lõige 1 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „Üheotstarbeline vautšer” on vautšer, mis annab õiguse saada kaupu või teenuseid, kui vautšeri väljastamise ajal on kõnealuste kaupade või teenuste tarnija isik, tarnekoht ja kohaldatav käibemaksumäär teada. | 2)
  „ | üheotstarbeline vautšer” on vautšer, mis annab õiguse saada kaupu või teenuseid, kui vautšeri väljastamise ajal on kõnealuste kaupade või teenuste tarnija isik, tarnekoht ja kohaldatav käibemaksumäär teada; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

„Üheotstarbeline vautšer” on vautšer, mis annab õiguse saada kaupu või teenuseid, kui vautšeri väljastamise ajal on kõnealuste kaupade või teenuste tarnija isik, tarnekoht ja kohaldatav käibemaksumäär teada.

2)
  „

üheotstarbeline vautšer” on vautšer, mis annab õiguse saada kaupu või teenuseid, kui vautšeri väljastamise ajal on kõnealuste kaupade või teenuste tarnija isik, tarnekoht ja kohaldatav käibemaksumäär teada;

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2006/112/EÜ

Peatükk 5 – artikkel 30a – lõige 1 – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a) | „kaupade tarnimise või teenuste osutamise koht” on liikmesriik, kus aluseks olevaid kaupu tarnitakse või teenuseid osutatakse; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a)

„kaupade tarnimise või teenuste osutamise koht” on liikmesriik, kus aluseks olevaid kaupu tarnitakse või teenuseid osutatakse;

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2006/112/EÜ

Peatükk 5 – artikkel 30a – lõige 1 – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „Mitmeotstarbeline vautšer” on mis tahes muu vautšer kui allahindlus- või maksevähendivautšer, mis ei kujuta endast üheotstarbelist vautšerit. | 3) | „mitmeotstarbeline vautšer” on mis tahes muu vautšer kui allahindlus- või maksevähendivautšer, mis ei kujuta endast üheotstarbelist vautšerit
  ja mis annab selle omanikule õiguse saada kaupu või teenuseid, kui need kaubad või teenused ning nende tarnimise või osutamise kohaks olev liikmesriik, kus nad maksustamisele kuuluvad, ei ole piisavalt täpselt teada, mistõttu ei saa vautšeri käibemaksuga maksustamist selle müügi või väljastamise kuupäeval kindlaks määrata; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

„Mitmeotstarbeline vautšer” on mis tahes muu vautšer kui allahindlus- või maksevähendivautšer, mis ei kujuta endast üheotstarbelist vautšerit.

3)

„mitmeotstarbeline vautšer” on mis tahes muu vautšer kui allahindlus- või maksevähendivautšer, mis ei kujuta endast üheotstarbelist vautšerit
  ja mis annab selle omanikule õiguse saada kaupu või teenuseid, kui need kaubad või teenused ning nende tarnimise või osutamise kohaks olev liikmesriik, kus nad maksustamisele kuuluvad, ei ole piisavalt täpselt teada, mistõttu ei saa vautšeri käibemaksuga maksustamist selle müügi või väljastamise kuupäeval kindlaks määrata;

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2006/112/EÜ

Peatükk 5 – artikkel 30a – lõige 1 – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „Allahindlusvautšer” on vautšer, mis annab õiguse saada seoses kaupade tarnimise või teenuste osutamisega allahindlust või maksevähendit. | 4) | „allahindlusvautšer” on vautšer, mis annab õiguse saada seoses kaupade tarnimise või teenuste osutamisega allahindlust või maksevähendit
  , mida väljendatakse kas protsendina või kindla nimiväärtusena
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

„Allahindlusvautšer” on vautšer, mis annab õiguse saada seoses kaupade tarnimise või teenuste osutamisega allahindlust või maksevähendit.

4)

„allahindlusvautšer” on vautšer, mis annab õiguse saada seoses kaupade tarnimise või teenuste osutamisega allahindlust või maksevähendit
  , mida väljendatakse kas protsendina või kindla nimiväärtusena
  .

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 6

Direktiiv 2006/112/EÜ

Peatükk 5 – artikkel 74a – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Mitmeotstarbelise vautšeri lunastamisel tarnitavate kaupade või osutatavate teenuste puhul on maksustatav väärtus võrdne
  kõnealuse
  vautšeri nimiväärtusega või osalise lunastamise puhul kõnealuse vautšeri osalisele lunastamisele vastava nimiväärtuse osaga, millest lahutatakse lunastatud kaupade või teenustega seotud käibemaksusumma. | 1.   Mitmeotstarbelise vautšeri lunastamisel tarnitavate kaupade või osutatavate teenuste puhul on maksustatav väärtus võrdne
  nende kaupade või teenuste saamiseks tegelikult kasutatud
  vautšeri nimiväärtusega või osalise lunastamise puhul kõnealuse vautšeri osalisele lunastamisele vastava nimiväärtuse osaga, millest lahutatakse lunastatud kaupade või teenustega seotud käibemaksusumma. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Mitmeotstarbelise vautšeri lunastamisel tarnitavate kaupade või osutatavate teenuste puhul on maksustatav väärtus võrdne
  kõnealuse
  vautšeri nimiväärtusega või osalise lunastamise puhul kõnealuse vautšeri osalisele lunastamisele vastava nimiväärtuse osaga, millest lahutatakse lunastatud kaupade või teenustega seotud käibemaksusumma.

1.   Mitmeotstarbelise vautšeri lunastamisel tarnitavate kaupade või osutatavate teenuste puhul on maksustatav väärtus võrdne
  nende kaupade või teenuste saamiseks tegelikult kasutatud
  vautšeri nimiväärtusega või osalise lunastamise puhul kõnealuse vautšeri osalisele lunastamisele vastava nimiväärtuse osaga, millest lahutatakse lunastatud kaupade või teenustega seotud käibemaksusumma.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud
  õigus- ja haldusnormid hiljemalt
  1. jaanuariks 2014. Nad edastavad nimetatud normide teksti viivitamata komisjonile. | 1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud
  normid
  hiljemalt 1. jaanuariks 2014. Nad edastavad nimetatud normide teksti viivitamata komisjonile. |
| Nad
  kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2015. | Liikmesriigid
  kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2015. |
| Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. | Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud
  õigus- ja haldusnormid hiljemalt
  1. jaanuariks 2014. Nad edastavad nimetatud normide teksti viivitamata komisjonile.

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud
  normid
  hiljemalt 1. jaanuariks 2014. Nad edastavad nimetatud normide teksti viivitamata komisjonile.

Nad
  kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2015.

Liikmesriigid
  kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2015.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 2 a |
| | Komisjon vaatab hiljemalt 1. jaanuariks 2017 läbi direktiivi 2006/112/EÜ kohaldamise ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle majandusliku ja rahandusliku mõju kohta
  .
  Aruandes analüüsitakse samuti käesoleva direktiivi mõju liikmesriikide majandusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 2 a

Komisjon vaatab hiljemalt 1. jaanuariks 2017 läbi direktiivi 2006/112/EÜ kohaldamise ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle majandusliku ja rahandusliku mõju kohta
  .
  Aruandes analüüsitakse samuti käesoleva direktiivi mõju liikmesriikide majandusele.

---

Neljapäev, 18. aprill 2013

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/180 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/180

---

P7_TA(2013)0177

EÜ-Ukraina viisade väljastamise lihtsustamise lepingu muutmine ***

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelist viisade väljastamise lihtsustamise lepingut muutva Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise lepingu sõlmimise kohta (12282/2012 – C7-0200/2012 – 2012/0138(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 045/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12282/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12282/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelist viisade väljastamise lihtsustamise lepingut muutvat Euroopa Liidu ja Ukraina vahelist lepingut (11044/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelist viisade väljastamise lihtsustamise lepingut muutvat Euroopa Liidu ja Ukraina vahelist lepingut (11044/2012),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0200/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0200/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust ning väliskomisjoni arvamust (A7-0059/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust ning väliskomisjoni arvamust (A7-0059/2013),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ukraina valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ukraina valitsusele ja parlamendile.

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/180 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/180

---

P7_TA(2013)0178

ELi-Moldova vaheline viisade väljastamise lihtsustamise leping ***

Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vahelist viisade väljastamise lihtsustamise lepingut muutva Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise lepingu sõlmimise kohta (12012/2012– C7-0201/2012 – 2012/0140(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 045/36)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12012/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12012/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vahelist viisade väljastamise lihtsustamise lepingut muutvat Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelist lepingut (10871/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Moldova Vabariigi vahelist viisade väljastamise lihtsustamise lepingut muutvat Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelist lepingut (10871/2012),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 teise lõike punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0201/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 teise lõike punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0201/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A7-0128/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A7-0128/2013),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Moldova Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Moldova Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/181 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/181

---

P7_TA(2013)0181

Euroopa rahvastikustatistika ***I

Euroopa Parlamendi 18. aprillil 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa rahvastikustatistika kohta (COM(2011)0903 – C7-0518/2011 – 2011/0440(COD))
   (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 045/37)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 175 kohaselt esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele iga kolme aasta järel ettekande edusammude kohta, mida on tehtud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamisel. Nende aruannete koostamine ning demograafiliste arengute ja võimalike tulevaste rahvastikuprobleemide korrapärane seire
  ELi
  piirkondades, sealhulgas eri liiki piirkondades, nagu näiteks piiriülesed, suurlinna- ja maapiirkonnad, mägi- ja saarepiirkonnad, nõuab iga-aastaseid piirkondlikke andmeid NUTS 3. tasandil. Kuna elanikkonna vananemise andmetes on piirkonniti väga suured erinevused, peab Eurostat koostama korrapäraselt piirkondlikke prognoose, et täiendada ülevaadet Euroopa Liidu NUTS 2 piirkondade demograafilisest olukorrast. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 175 kohaselt esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele iga kolme aasta järel ettekande edusammude kohta, mida on tehtud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamisel. Nende aruannete koostamine ning demograafiliste arengute ja võimalike tulevaste rahvastikuprobleemide korrapärane seire
  ELi
  piirkondades, sealhulgas eri liiki piirkondades, nagu näiteks piiriülesed, suurlinna- ja maapiirkonnad, mägi- ja saarepiirkonnad, nõuab iga-aastaseid piirkondlikke andmeid NUTS 3. tasandil. Kuna elanikkonna vananemise andmetes on piirkonniti väga suured erinevused, peab Eurostat koostama korrapäraselt piirkondlikke prognoose, et täiendada ülevaadet Euroopa Liidu NUTS 2 piirkondade demograafilisest olukorrast.

| (4) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 175
  teise lõigu
  kohaselt esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele iga kolme aasta järel ettekande edusammude kohta, mida on tehtud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamisel. Nende aruannete koostamine ning demograafiliste arengute ja võimalike tulevaste rahvastikuprobleemide korrapärane seire
  liidu
  piirkondades, sealhulgas eri liiki piirkondades, nagu näiteks piiriülesed, suurlinna- ja maapiirkonnad, mägi- ja saarepiirkonnad, nõuab iga-aastaseid piirkondlikke andmeid NUTS 3. tasandil. Kuna elanikkonna vananemise andmetes on piirkonniti väga suured erinevused, peab
  komisjon (
  Eurostat) koostama korrapäraselt piirkondlikke prognoose, et täiendada ülevaadet Euroopa Liidu NUTS 2 piirkondade demograafilisest olukorrast. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 175
  teise lõigu
  kohaselt esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele iga kolme aasta järel ettekande edusammude kohta, mida on tehtud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamisel. Nende aruannete koostamine ning demograafiliste arengute ja võimalike tulevaste rahvastikuprobleemide korrapärane seire
  liidu
  piirkondades, sealhulgas eri liiki piirkondades, nagu näiteks piiriülesed, suurlinna- ja maapiirkonnad, mägi- ja saarepiirkonnad, nõuab iga-aastaseid piirkondlikke andmeid NUTS 3. tasandil. Kuna elanikkonna vananemise andmetes on piirkonniti väga suured erinevused, peab
  komisjon (
  Eurostat) koostama korrapäraselt piirkondlikke prognoose, et täiendada ülevaadet Euroopa Liidu NUTS 2 piirkondade demograafilisest olukorrast.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | ELi säästva arengu strateegiaga, mille Euroopa Ülemkogu algatas Göteborgis 2001. aastal ja mida uuendati 2006. aasta juunis, püütakse pidevalt parandada praeguste ja tulevaste põlvkondade elukvaliteeti. Eurostati seirearuandes, mis avaldatakse iga kahe aasta järel, esitatakse objektiivne statistiline ülevaade tehtud edusammudest, tuginedes ELi säästva arengu näitajate kogumile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

ELi säästva arengu strateegiaga, mille Euroopa Ülemkogu algatas Göteborgis 2001. aastal ja mida uuendati 2006. aasta juunis, püütakse pidevalt parandada praeguste ja tulevaste põlvkondade elukvaliteeti. Eurostati seirearuandes, mis avaldatakse iga kahe aasta järel, esitatakse objektiivne statistiline ülevaade tehtud edusammudest, tuginedes ELi säästva arengu näitajate kogumile.

| (7) | ELi säästva arengu strateegiaga, mille Euroopa Ülemkogu algatas Göteborgis 2001. aastal ja mida uuendati 2006. aasta juunis, püütakse pidevalt parandada praeguste ja tulevaste põlvkondade elukvaliteeti.
  Komisjoni (
  Eurostati) seirearuandes, mis avaldatakse iga kahe aasta järel, esitatakse objektiivne statistiline ülevaade tehtud edusammudest, tuginedes ELi säästva arengu näitajate kogumile. |
| --- | --- |

(7)

ELi säästva arengu strateegiaga, mille Euroopa Ülemkogu algatas Göteborgis 2001. aastal ja mida uuendati 2006. aasta juunis, püütakse pidevalt parandada praeguste ja tulevaste põlvkondade elukvaliteeti.
  Komisjoni (
  Eurostati) seirearuandes, mis avaldatakse iga kahe aasta järel, esitatakse objektiivne statistiline ülevaade tehtud edusammudest, tuginedes ELi säästva arengu näitajate kogumile.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8 a) | Pekingi tegevusprogrammi (1995) strateegiline eesmärk annab võrdlusraamistiku sooliselt eristatud andmete ja info kogumiseks ja levitamiseks planeerimise ja poliitika hindamise eesmärgil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8 a)

Pekingi tegevusprogrammi (1995) strateegiline eesmärk annab võrdlusraamistiku sooliselt eristatud andmete ja info kogumiseks ja levitamiseks planeerimise ja poliitika hindamise eesmärgil.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Rahvastikustatistika kujutab endast olulist komponenti kogurahvaarvu hindamiseks Euroopa arvepidamissüsteemi raames. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Rahvastikustatistika kujutab endast olulist komponenti kogurahvaarvu hindamiseks Euroopa arvepidamissüsteemi raames.

| (9) | Rahvastikustatistika kujutab endast olulist komponenti kogurahvaarvu hindamiseks Euroopa arvepidamissüsteemi raames.
  Euroopa tasandil statistika koostamisel on oluline andmete ajakohastamine ja töötlemine. |
| --- | --- |

(9)

Rahvastikustatistika kujutab endast olulist komponenti kogurahvaarvu hindamiseks Euroopa arvepidamissüsteemi raames.
  Euroopa tasandil statistika koostamisel on oluline andmete ajakohastamine ja töötlemine.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Demograafiline teave peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 862/2007 (mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76 võõrtöötajaid käsitleva statistika koostamise kohta) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 763/2008 (rahva ja eluruumide loenduste kohta) kohaselt kogutava teabega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Demograafiline teave peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 862/2007 (mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76 võõrtöötajaid käsitleva statistika koostamise kohta) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 763/2008 (rahva ja eluruumide loenduste kohta) kohaselt kogutava teabega.

| (11) | Demograafiline teave peaks olema
  täielikult
  kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 862/2007 (mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76 võõrtöötajaid käsitleva statistika koostamise kohta) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 763/2008 (rahva ja eluruumide loenduste kohta) kohaselt kogutava teabega. |
| --- | --- |

(11)

Demograafiline teave peaks olema
  täielikult
  kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 862/2007 (mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76 võõrtöötajaid käsitleva statistika koostamise kohta) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 763/2008 (rahva ja eluruumide loenduste kohta) kohaselt kogutava teabega.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Euroopa statistika arendamisel, tootmisel ja levitamisel peavad liikmesriikide ja Euroopa statistikaasutused arvesse võtma Euroopa statistika tegevusjuhist, mille Euroopa statistikasüsteemi komitee vaatas läbi ja ajakohastas 28. septembril 2011. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Euroopa statistika arendamisel, tootmisel ja levitamisel peavad liikmesriikide ja Euroopa statistikaasutused arvesse võtma Euroopa statistika tegevusjuhist, mille Euroopa statistikasüsteemi komitee vaatas läbi ja ajakohastas 28. septembril 2011.

| (13) | Euroopa statistika arendamisel, tootmisel ja levitamisel peavad liikmesriikide ja Euroopa statistikaasutused
  ning vajaduse korral teised asjakohased riiklikud ja piirkondlikud asutused
  arvesse võtma Euroopa statistika tegevusjuhist, mille Euroopa statistikasüsteemi komitee vaatas läbi ja ajakohastas 28. septembril 2011. |
| --- | --- |

(13)

Euroopa statistika arendamisel, tootmisel ja levitamisel peavad liikmesriikide ja Euroopa statistikaasutused
  ning vajaduse korral teised asjakohased riiklikud ja piirkondlikud asutused
  arvesse võtma Euroopa statistika tegevusjuhist, mille Euroopa statistikasüsteemi komitee vaatas läbi ja ajakohastas 28. septembril 2011.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | „riiklik” –
  mõistet kasutatakse
  määruse (EÜ) 
  nr 763/2008 artikli 2 punkti f
  tähenduses
  , kus mõiste „territoorium” tähendab määruse (EÜ) nr 1059/2003 vaatlusajal kohaldatavas versioonis määratletud territooriumi
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

„riiklik” –
  mõistet kasutatakse
  määruse (EÜ) 
  nr 763/2008 artikli 2 punkti f
  tähenduses
  , kus mõiste „territoorium” tähendab määruse (EÜ) nr 1059/2003 vaatlusajal kohaldatavas versioonis määratletud territooriumi
  ;

| (a) | „riiklik” –
  osutab liikmesriigi territooriumile
  määruse (EÜ)
  nr 1059/2003 vaatlusajal kohaldatava versiooni
  tähenduses; |
| --- | --- |

(a)

„riiklik” –
  osutab liikmesriigi territooriumile
  määruse (EÜ)
  nr 1059/2003 vaatlusajal kohaldatava versiooni
  tähenduses;

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | „piirkondlik” –
  mõistet kasutatakse määruse
   (EÜ) 
  nr 763/2008 artikli 2 punkti g
  tähenduses; Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide puhul tähendab mõiste „piirkondlik” NUTS 1., NUTS 2. või NUTS 3. tasandi statistilisi piirkondi vastavalt nende riikide ja komisjoni (Eurostati) vaheliste kokkulepete vaatlusajal kohaldatavatele versioonidele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

„piirkondlik” –
  mõistet kasutatakse määruse
   (EÜ) 
  nr 763/2008 artikli 2 punkti g
  tähenduses; Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide puhul tähendab mõiste „piirkondlik” NUTS 1., NUTS 2. või NUTS 3. tasandi statistilisi piirkondi vastavalt nende riikide ja komisjoni (Eurostati) vaheliste kokkulepete vaatlusajal kohaldatavatele versioonidele;

| (b) | „piirkondlik” –
  tähendab NUTS 1., NUTS 2. või NUTS 3. tasandit määruse
  (EÜ)
  nr 1059/2003 vaatlusajal kohaldatava versiooni
  tähenduses; Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide puhul tähendab mõiste „piirkondlik” NUTS 1., NUTS 2. või NUTS 3. tasandi statistilisi piirkondi vastavalt nende riikide ja komisjoni (Eurostati) vaheliste kokkulepete vaatlusajal kohaldatavatele versioonidele; |
| --- | --- |

(b)

„piirkondlik” –
  tähendab NUTS 1., NUTS 2. või NUTS 3. tasandit määruse
  (EÜ)
  nr 1059/2003 vaatlusajal kohaldatava versiooni
  tähenduses; Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide puhul tähendab mõiste „piirkondlik” NUTS 1., NUTS 2. või NUTS 3. tasandi statistilisi piirkondi vastavalt nende riikide ja komisjoni (Eurostati) vaheliste kokkulepete vaatlusajal kohaldatavatele versioonidele;

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | „alaliselt elav rahvastik” – kõik isikud, kelle alaline elukoht on vaatlusajal liikmesriigis; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

„alaliselt elav rahvastik” – kõik isikud, kelle alaline elukoht on vaatlusajal liikmesriigis;

| (c) | „alaliselt elav rahvastik” – kõik isikud, kelle alaline elukoht on vaatlusajal
  Euroopa Liidu
  liikmesriigis; |
| --- | --- |

(c)

„alaliselt elav rahvastik” – kõik isikud, kelle alaline elukoht on vaatlusajal
  Euroopa Liidu
  liikmesriigis;

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt d – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | „alaline elukoht” –
  mõistet kasutatakse määruse (EÜ) nr 763/2008 artikli 2 punkti d esimese lõigu tähenduses
  . Alaliste elanikena käsitatakse ainult järgmisi kõnealuses geograafilises piirkonnas elavaid isikuid: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

„alaline elukoht” –
  mõistet kasutatakse määruse (EÜ) nr 763/2008 artikli 2 punkti d esimese lõigu tähenduses
  . Alaliste elanikena käsitatakse ainult järgmisi kõnealuses geograafilises piirkonnas elavaid isikuid:

| (d) | „alaline elukoht” –
  koht, kus inimene tavaliselt veedab igapäevase puhkeaja, olenemata ajutisest eemalolekust
  . Alaliste elanikena käsitatakse ainult järgmisi kõnealuses geograafilises piirkonnas elavaid isikuid: |
| --- | --- |

(d)

„alaline elukoht” –
  koht, kus inimene tavaliselt veedab igapäevase puhkeaja, olenemata ajutisest eemalolekust
  . Alaliste elanikena käsitatakse ainult järgmisi kõnealuses geograafilises piirkonnas elavaid isikuid:

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt d – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Juhul kui andmed alapunktis i ja ii kirjeldatud asjaolude kindlakstegemiseks ei ole kättesaadavad, võidakse alaliselt elava rahvastiku koguarvu hinnata seaduslikku või registreeritud elukohta omava elanikkonna alusel, kasutades teaduslikult põhjendatud, põhjalikult dokumenteeritud ja avalikult kättesaadavaid statistilisi hindamismeetodeid, mille üle teostab järelevalvet komisjon (Eurostat). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Juhul kui andmed alapunktis i ja ii kirjeldatud asjaolude kindlakstegemiseks ei ole kättesaadavad, võidakse alaliselt elava rahvastiku koguarvu hinnata seaduslikku või registreeritud elukohta omava elanikkonna alusel, kasutades teaduslikult põhjendatud, põhjalikult dokumenteeritud ja avalikult kättesaadavaid statistilisi hindamismeetodeid, mille üle teostab järelevalvet komisjon (Eurostat).

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (h) | „kinnitatud andmed” – andmed, mis vastavad andmete kogumise suhtes kehtestatud kvaliteedikriteeriumidele, sealhulgas on kontrollitud avaldatavate või juba avaldatud andmete kvaliteeti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(h)

„kinnitatud andmed” – andmed, mis vastavad andmete kogumise suhtes kehtestatud kvaliteedikriteeriumidele, sealhulgas on kontrollitud avaldatavate või juba avaldatud andmete kvaliteeti.

| (h) | „kinnitatud andmed” –
  statistilised
  andmed, mis vastavad andmete kogumise suhtes kehtestatud kvaliteedikriteeriumidele, sealhulgas on kontrollitud avaldatavate või juba avaldatud andmete kvaliteeti. |
| --- | --- |

(h)

„kinnitatud andmed” –
  statistilised
  andmed, mis vastavad andmete kogumise suhtes kehtestatud kvaliteedikriteeriumidele, sealhulgas on kontrollitud avaldatavate või juba avaldatud andmete kvaliteeti.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) artikli 2 punktides c ja d osutatud andmed vaatlusaja rahvastiku kohta
  artikli 2 punkti c tähenduses. Kui artikli 2 punkti d alapunktides i või ii osutatud tingimusi ei ole võimalik kindlaks määrata, esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) andmed selle kohta, kui paljud inimesed omavad nende riigis õiguslikku või registreeritud elukohta vaatlusajal; selleks püüavad nad leida andmed, mis kirjeldavad võimalikult ligilähedaselt artikli 2 punktides c ja d esitatud elanikkonda. | 1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) artikli 2 punktides c ja d osutatud
  statistilised
  andmed vaatlusaja rahvastiku kohta
  . Edastatavad statistilised andmed hõlmavad järgmisi muutujaid: |
| | (a) | vanus, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) artikli 2 punktides c ja d osutatud andmed vaatlusaja rahvastiku kohta
  artikli 2 punkti c tähenduses. Kui artikli 2 punkti d alapunktides i või ii osutatud tingimusi ei ole võimalik kindlaks määrata, esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) andmed selle kohta, kui paljud inimesed omavad nende riigis õiguslikku või registreeritud elukohta vaatlusajal; selleks püüavad nad leida andmed, mis kirjeldavad võimalikult ligilähedaselt artikli 2 punktides c ja d esitatud elanikkonda.

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) artikli 2 punktides c ja d osutatud
  statistilised
  andmed vaatlusaja rahvastiku kohta
  . Edastatavad statistilised andmed hõlmavad järgmisi muutujaid:

(a)

vanus,

| (b) | sugu, |
| --- | --- |

(b)

sugu,

| (c) | elukohapiirkond. |
| --- | --- |

(c)

elukohapiirkond.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) andmed
  vaatlusaja
  rahvastikusündmuste kohta
  , olenemata sellest, kus need sündmused aset leidsid
  . Liikmesriigid kasutavad mõiste „rahvastik” sama määratlust nagu lõikes 1 osutatud andmete puhul. | 2.   Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) andmed
  vaatlusajal ilmnenud
  rahvastikusündmuste kohta. Liikmesriigid kasutavad mõiste „rahvastik” sama määratlust nagu
  nad kasutavad
  lõikes 1 osutatud andmete puhul.
  Edastatavad statistilised andmed hõlmavad järgmisi muutujaid: |
| | (a) | elussünnid sugude, kuu, elussünni järjekorranumbri, ema vanuse, ema sünniaasta, ema sünniriigi, ema kodakondsuse ja ema elukohapiirkonna lõikes; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) andmed
  vaatlusaja
  rahvastikusündmuste kohta
  , olenemata sellest, kus need sündmused aset leidsid
  . Liikmesriigid kasutavad mõiste „rahvastik” sama määratlust nagu lõikes 1 osutatud andmete puhul.

2.   Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) andmed
  vaatlusajal ilmnenud
  rahvastikusündmuste kohta. Liikmesriigid kasutavad mõiste „rahvastik” sama määratlust nagu
  nad kasutavad
  lõikes 1 osutatud andmete puhul.
  Edastatavad statistilised andmed hõlmavad järgmisi muutujaid:

(a)

elussünnid sugude, kuu, elussünni järjekorranumbri, ema vanuse, ema sünniaasta, ema sünniriigi, ema kodakondsuse ja ema elukohapiirkonna lõikes;

| (b) | surmad vanuse, soo, sünniaasta, elukohapiirkonna, sünniriigi, kodakondsuse ja kuu lõikes. |
| --- | --- |

(b)

surmad vanuse, soo, sünniaasta, elukohapiirkonna, sünniriigi, kodakondsuse ja kuu lõikes.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriigid kasutavad mõiste „elanikkond” sama määratlust kõikide
  riiklike ja piirkondlike
  tasandite puhul, nagu
  need on määratletud
  artikli 2 punktides a ja b. | 3.   Liikmesriigid kasutavad mõiste „elanikkond” sama määratlust kõikide tasandite puhul, nagu
  on sätestatud
  artikli 2 punktides a ja b. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liikmesriigid kasutavad mõiste „elanikkond” sama määratlust kõikide
  riiklike ja piirkondlike
  tasandite puhul, nagu
  need on määratletud
  artikli 2 punktides a ja b.

3.   Liikmesriigid kasutavad mõiste „elanikkond” sama määratlust kõikide tasandite puhul, nagu
  on sätestatud
  artikli 2 punktides a ja b.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Kui liikmesriigi tasandi asutused saavad statistilisi andmeid piirkondlikelt asutustelt, edastavad liikmesriigid ka need andmed komisjonile (Eurostatile), et oleks võimalik liidu demograafilisest olukorrast üksikasjalikum ülevaade saada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3 a.
     
  Kui liikmesriigi tasandi asutused saavad statistilisi andmeid piirkondlikelt asutustelt, edastavad liikmesriigid ka need andmed komisjonile (Eurostatile), et oleks võimalik liidu demograafilisest olukorrast üksikasjalikum ülevaade saada.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   
  Lõigetes 1
  ja 2 osutatud andmete jaotusega ning samuti andmete esitamise sageduse, tähtaegade ja muudatustega seotud ühesugused tingimused võetakse vastu
  kooskõlas
  artikli 9 lõikes 2
  osutatud kontrollimenetlusega
  . | 4.   
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles määratakse kindlaks lõigetes 1
  ja 2 osutatud andmete jaotusega ning samuti andmete esitamise sageduse, tähtaegade ja muudatustega seotud ühesugused tingimused
  . Nimetatud rakendusaktid
  võetakse vastu artikli 9 lõikes 2
  nimetatud kontrollimenetluse kohaselt
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Lõigetes 1
  ja 2 osutatud andmete jaotusega ning samuti andmete esitamise sageduse, tähtaegade ja muudatustega seotud ühesugused tingimused võetakse vastu
  kooskõlas
  artikli 9 lõikes 2
  osutatud kontrollimenetlusega
  .

4.   
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles määratakse kindlaks lõigetes 1
  ja 2 osutatud andmete jaotusega ning samuti andmete esitamise sageduse, tähtaegade ja muudatustega seotud ühesugused tingimused
  . Nimetatud rakendusaktid
  võetakse vastu artikli 9 lõikes 2
  nimetatud kontrollimenetluse kohaselt
  .

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nõukogus kvalifitseeritud häälteenamuse kindlaksmääramiseks edastavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) kaheksa kuu jooksul alates vaatlusaasta lõpust andmed artikli 2 punktis c osutatud kogurahvaarvu kohta vaatlusajal riiklikul tasandil.
  Käesoleva artikli puhul ei esita liikmesriigid andmeid vaatlusajal õiguslikku või registreeritud elukohta omava elanikkonna kohta. | Nõukogus kvalifitseeritud häälteenamuse kindlaksmääramiseks edastavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) kaheksa kuu jooksul alates vaatlusaasta lõpust andmed artikli 2 punktis c osutatud kogurahvaarvu kohta vaatlusajal riiklikul tasandil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Nõukogus kvalifitseeritud häälteenamuse kindlaksmääramiseks edastavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) kaheksa kuu jooksul alates vaatlusaasta lõpust andmed artikli 2 punktis c osutatud kogurahvaarvu kohta vaatlusajal riiklikul tasandil.
  Käesoleva artikli puhul ei esita liikmesriigid andmeid vaatlusajal õiguslikku või registreeritud elukohta omava elanikkonna kohta.

Nõukogus kvalifitseeritud häälteenamuse kindlaksmääramiseks edastavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) kaheksa kuu jooksul alates vaatlusaasta lõpust andmed artikli 2 punktis c osutatud kogurahvaarvu kohta vaatlusajal riiklikul tasandil.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Rahvastikuandmete puhul on vaatlusaeg 31. detsembri südaöö. | 1.   Rahvastikuandmete puhul on vaatlusaeg
  vaatlusperioodi lõpp (
  31. detsembri südaöö). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Rahvastikuandmete puhul on vaatlusaeg 31. detsembri südaöö.

1.   Rahvastikuandmete puhul on vaatlusaeg
  vaatlusperioodi lõpp (
  31. detsembri südaöö).

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva määruse artiklis 3 nõutud rahvastikuandmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 862/2007
  artiklis 3
  nõutud andmetega. | 5.   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva määruse artiklis 3 nõutud rahvastikuandmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 862/2007
  artikli 3 lõike 1 punktis c
  nõutud andmetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva määruse artiklis 3 nõutud rahvastikuandmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 862/2007
  artiklis 3
  nõutud andmetega.

5.   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva määruse artiklis 3 nõutud rahvastikuandmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 862/2007
  artikli 3 lõike 1 punktis c
  nõutud andmetega.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 9a |
| | Läbivaatamisklausel |
| | Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse rakendamise kohta aruande hiljemalt 31. detsembriks 2018 ning seejärel iga viie aasta tagant. Aruandes hindab komisjon liikmesriikide edastatud andmete kvaliteeti ning mõju artiklis 4 osutatud erieesmärkidele. Vajaduse korral lisatakse aruandele ettepanekud käesoleva määruse toimimise parandamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 9a

Läbivaatamisklausel

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse rakendamise kohta aruande hiljemalt 31. detsembriks 2018 ning seejärel iga viie aasta tagant. Aruandes hindab komisjon liikmesriikide edastatud andmete kvaliteeti ning mõju artiklis 4 osutatud erieesmärkidele. Vajaduse korral lisatakse aruandele ettepanekud käesoleva määruse toimimise parandamiseks.

---

(1)  Seejärel saadeti see vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0050/2013).

---

| 5.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 45/188 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 45/188

---

P7_TA(2013)0182

Laevade ringlussevõtt ***I

Euroopa Parlamendi 18. aprillil 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus laevade ringlussevõtu kohta (COM(2012)0118 – C7-0082/2012 – 2012/0055(COD))
   (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 045/38)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS | EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS |
| laevade ringlussevõtu kohta | laevade
  keskkonnaohutu
  ringlussevõtu
  ja käitlemise
  kohta
  , millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1013/2006 |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

laevade ringlussevõtu kohta

laevade
  keskkonnaohutu
  ringlussevõtu
  ja käitlemise
  kohta
  , millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1013/2006

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Valdav meetod laevade lammutamiseks, nn randumismeetod, ei ole ja ei saa olla ohutu ja keskkonnasäästlik ringlussevõtt ja seda ei tuleks enam aktsepteerida. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Valdav meetod laevade lammutamiseks, nn randumismeetod, ei ole ja ei saa olla ohutu ja keskkonnasäästlik ringlussevõtt ja seda ei tuleks enam aktsepteerida.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Praegu
  liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele
  seaduslikult kättesaadav laevade ringlussevõtu võimsus OECD riikides on
  ebapiisav.
  OECD
  välistes
  riikides
  juba olemasolev
  võimsus
  laevade ohutuks ja keskkonnahoidlikuks ringlussevõtuks on
  piisav
  kõigi ELi
  lipu all sõitvate laevade
  lammutamiseks ning on oodata, et ringlussevõturiikides Hongkongi konventsiooni nõuete täitmiseks võetud meetmete tulemusena suureneb võimsus 2015. aastaks veelgi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Praegu
  liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele
  seaduslikult kättesaadav laevade ringlussevõtu võimsus OECD riikides on
  ebapiisav.
  OECD
  välistes
  riikides
  juba olemasolev
  võimsus
  laevade ohutuks ja keskkonnahoidlikuks ringlussevõtuks on
  piisav
  kõigi ELi
  lipu all sõitvate laevade
  lammutamiseks ning on oodata, et ringlussevõturiikides Hongkongi konventsiooni nõuete täitmiseks võetud meetmete tulemusena suureneb võimsus 2015. aastaks veelgi.

| (3) | Praegu seaduslikult kättesaadav
  ekspordi mõistes ohtlike jäätmete hulka kuuluvate
  laevade ringlussevõtu võimsus OECD riikides
  pole piisaval määral ära kasutatud. Poleemikat tekitab USA laevalammutuskohtade ligipääsetavus ja võimsus, kuid olenemata USA oludest
  on
  teatud liikmesriikides ja
  OECD riikides
  olemas teatud potentsiaalne
  võimsus
  , mis oleks täielikul rakendamisel peaaegu
  piisav
  liikmesriikide
  lipu all sõitvate laevade
  (ELi laevade) töötlemiseks. Koos olemasoleva ja potentsiaalse ohutu ja ladusa ringlussevõtu võimsusega OECD välistes riikides, peaks kättesaadav olema piisav võimekus töödelda kõiki ELi laevu. |
| --- | --- |

(3)

Praegu seaduslikult kättesaadav
  ekspordi mõistes ohtlike jäätmete hulka kuuluvate
  laevade ringlussevõtu võimsus OECD riikides
  pole piisaval määral ära kasutatud. Poleemikat tekitab USA laevalammutuskohtade ligipääsetavus ja võimsus, kuid olenemata USA oludest
  on
  teatud liikmesriikides ja
  OECD riikides
  olemas teatud potentsiaalne
  võimsus
  , mis oleks täielikul rakendamisel peaaegu
  piisav
  liikmesriikide
  lipu all sõitvate laevade
  (ELi laevade) töötlemiseks. Koos olemasoleva ja potentsiaalse ohutu ja ladusa ringlussevõtu võimsusega OECD välistes riikides, peaks kättesaadav olema piisav võimekus töödelda kõiki ELi laevu.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Praegune olukord laevade ringlussevõtu alal kujutab endast kulude äärmuslikku hajutamist. Laevalammutuskohad, mille standardid töötajate kaitsele, inimeste tervisele ning keskkonnaohutusele on madalad või olematud, pakuvad kasutuselt kõrvaldatavate laevade eest parimat hinda. Selle tulemusena lammutatakse maailmas suurem osa ringlusse saadetavast laevadest teatud riikides randadel, millega kaasnevad inimestele alandavad ja keskkonda hävitavad tingimused ei ole vastuvõetavad. Luua tuleks finantsmehhanism, mis kehtiks kõigile liidu sadamaid külastavatele laevadele, olenemata sellest, kelle lipu all nad sõidavad, et tasakaalustada olukorda ning aidata tõsta keskkonnale ohutu ringlussevõtu ja ohtlike jäätmetena käsitlevate laevade töötlemise konkurentsivõimet võrreldes ettevõtetega, mis ei vasta standarditele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Praegune olukord laevade ringlussevõtu alal kujutab endast kulude äärmuslikku hajutamist. Laevalammutuskohad, mille standardid töötajate kaitsele, inimeste tervisele ning keskkonnaohutusele on madalad või olematud, pakuvad kasutuselt kõrvaldatavate laevade eest parimat hinda. Selle tulemusena lammutatakse maailmas suurem osa ringlusse saadetavast laevadest teatud riikides randadel, millega kaasnevad inimestele alandavad ja keskkonda hävitavad tingimused ei ole vastuvõetavad. Luua tuleks finantsmehhanism, mis kehtiks kõigile liidu sadamaid külastavatele laevadele, olenemata sellest, kelle lipu all nad sõidavad, et tasakaalustada olukorda ning aidata tõsta keskkonnale ohutu ringlussevõtu ja ohtlike jäätmetena käsitlevate laevade töötlemise konkurentsivõimet võrreldes ettevõtetega, mis ei vasta standarditele.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3b) | Lähtudes põhimõttest „saastaja maksab”, tuleks keskkonnaohutu laevade ringlussevõtu ja töötlemise kulud katta laevaomanikel. Inimeste tervise ja keskkonna kaitse huvides tuleks luua finantsmehhanism, et luua ressursse, mille abil muuta ELi laevade ning ELi väliste laevade keskkonnaohutu ringlussevõtt ja töötlemine ELi loetelusse kuuluvates lammutuskohtades majanduslikult konkurentsivõimeliseks. Kõik liidu sadamaid ja randumispaiku külastavad laevad peaksid panustama ELi laevade keskkonnaohutusse ringlussevõttu ja töötlemisse, et vähendada standarditele mittevastavate teenuste kasutamist majanduslikel põhjustel ning laevaomanike motivatsiooni lippu vahetada. Ringlussevõtu maksust tuleks vabastada laevad, mille puhul on hoiustatud finantstagatis, mis tagab nende ringlussevõttu ja töötlemise Euroopa loetelusse kuuluvates lammutuskohtades. Ringlussevõtu maks ja finantstagatis peaks olema õiglane, mittediskrimineeriv ja läbipaistev. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3b)

Lähtudes põhimõttest „saastaja maksab”, tuleks keskkonnaohutu laevade ringlussevõtu ja töötlemise kulud katta laevaomanikel. Inimeste tervise ja keskkonna kaitse huvides tuleks luua finantsmehhanism, et luua ressursse, mille abil muuta ELi laevade ning ELi väliste laevade keskkonnaohutu ringlussevõtt ja töötlemine ELi loetelusse kuuluvates lammutuskohtades majanduslikult konkurentsivõimeliseks. Kõik liidu sadamaid ja randumispaiku külastavad laevad peaksid panustama ELi laevade keskkonnaohutusse ringlussevõttu ja töötlemisse, et vähendada standarditele mittevastavate teenuste kasutamist majanduslikel põhjustel ning laevaomanike motivatsiooni lippu vahetada. Ringlussevõtu maksust tuleks vabastada laevad, mille puhul on hoiustatud finantstagatis, mis tagab nende ringlussevõttu ja töötlemise Euroopa loetelusse kuuluvates lammutuskohtades. Ringlussevõtu maks ja finantstagatis peaks olema õiglane, mittediskrimineeriv ja läbipaistev.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Hongkongi konventsioon laevade ohutu ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu kohta („Hongkongi konventsioon”) võeti
  Baseli konventsiooni osaliste taotlusel
  Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni egiidi all vastu 15. mail 2009. Hongkongi konventsioon jõustub 24 kuud pärast seda, kui selle on ratifitseerinud vähemalt 15 riiki, kelle kaubalaevastik kokku moodustab vähemalt 40 % maailma kaubalaevastiku kogumahutavusest ning kelle maksimaalne aastane laevade ringlussevõtu maht kokku eelneva 10 aasta jooksul moodustab vähemalt 3 % samade riikide kokkuliidetud kaubalaevastike kogumahutavusest.
  Liikmesriigid peaksid konventsiooni esimesel võimalusel ratifitseerima
  , et
  kiirendada selle jõustumist. Konventsioonis käsitletakse
  laevade
  projekteerimist, ehitamist, käitamist ja ringlussevõtuks ettevalmistamist viisil, mis lihtsustaks nende
  ohutut ja keskkonnahoidlikku ringlussevõttu,
  kuid ei vähendaks
  laevade ohutust ja käitamise tõhusust;
  samuti
  hõlmab
  see
  laevalammutuskohtade
  ohutut ja keskkonnahoidlikku käitamist
  ning
  nõuetekohase
  mehhanismi
  kehtestamist
  laevade ringlussevõttu käsitlevate sätete jõustamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Hongkongi konventsioon laevade ohutu ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu kohta („Hongkongi konventsioon”) võeti
  Baseli konventsiooni osaliste taotlusel
  Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni egiidi all vastu 15. mail 2009. Hongkongi konventsioon jõustub 24 kuud pärast seda, kui selle on ratifitseerinud vähemalt 15 riiki, kelle kaubalaevastik kokku moodustab vähemalt 40 % maailma kaubalaevastiku kogumahutavusest ning kelle maksimaalne aastane laevade ringlussevõtu maht kokku eelneva 10 aasta jooksul moodustab vähemalt 3 % samade riikide kokkuliidetud kaubalaevastike kogumahutavusest.
  Liikmesriigid peaksid konventsiooni esimesel võimalusel ratifitseerima
  , et
  kiirendada selle jõustumist. Konventsioonis käsitletakse
  laevade
  projekteerimist, ehitamist, käitamist ja ringlussevõtuks ettevalmistamist viisil, mis lihtsustaks nende
  ohutut ja keskkonnahoidlikku ringlussevõttu,
  kuid ei vähendaks
  laevade ohutust ja käitamise tõhusust;
  samuti
  hõlmab
  see
  laevalammutuskohtade
  ohutut ja keskkonnahoidlikku käitamist
  ning
  nõuetekohase
  mehhanismi
  kehtestamist
  laevade ringlussevõttu käsitlevate sätete jõustamiseks.

| (4) | Hongkongi konventsioon laevade ohutu ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu kohta („Hongkongi konventsioon”) võeti Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni egiidi all vastu 15. mail 2009. Hongkongi konventsioon jõustub 24 kuud pärast seda, kui selle on ratifitseerinud vähemalt 15 riiki, kelle kaubalaevastik kokku moodustab vähemalt 40 % maailma kaubalaevastiku kogumahutavusest ning kelle maksimaalne aastane laevade ringlussevõtu maht kokku eelneva 10 aasta jooksul moodustab vähemalt 3 % samade riikide kokkuliidetud kaubalaevastike kogumahutavusest.
  Konventsioonis käsitletakse ohtlike materjalide kasutamist laevadel
  , et
  lihtsustada
  laevade ohutut ja keskkonnahoidlikku ringlussevõttu,
  vähendamata seejuures
  laevade ohutust ja käitamise tõhusust;
  konventsioon
  hõlmab
  lisaks
  laevalammutuskohtade
  käitamise suuniseid
  ning
  sisaldab
  mehhanismi laevade ringlussevõttu käsitlevate sätete jõustamiseks.
  Hongkongi konventsioon ei kehti riikide omanduses olevatele laevadele või laevadele massiga alla 500 brutotonni ning laevadele, mis kogu oma kasutusea jooksul tegutsevad selle riigi vetes, mille lipu all nad sõidavad. Hongkongi konventsioon ei puuduta ka laevadelt pärineva terase tegelikku ümbertöötlemist või esmase laevalammutuskoha suhtes järgnevate ettevõtete tegevust, kes haldavad edasist jäätmekäitlust. Hongkongi konventsiooni eesmärk ei ole ära hoida ohtlike jäätmetena käsitletavate laevade eksporti OECD välistesse riikidesse, mida praegu keelab määrus (EÜ) nr 1013/2006. Hongkongi konventsiooni jõustumiseni kulub eeldatavasti veel kümme aastat. |
| --- | --- |

(4)

Hongkongi konventsioon laevade ohutu ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu kohta („Hongkongi konventsioon”) võeti Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni egiidi all vastu 15. mail 2009. Hongkongi konventsioon jõustub 24 kuud pärast seda, kui selle on ratifitseerinud vähemalt 15 riiki, kelle kaubalaevastik kokku moodustab vähemalt 40 % maailma kaubalaevastiku kogumahutavusest ning kelle maksimaalne aastane laevade ringlussevõtu maht kokku eelneva 10 aasta jooksul moodustab vähemalt 3 % samade riikide kokkuliidetud kaubalaevastike kogumahutavusest.
  Konventsioonis käsitletakse ohtlike materjalide kasutamist laevadel
  , et
  lihtsustada
  laevade ohutut ja keskkonnahoidlikku ringlussevõttu,
  vähendamata seejuures
  laevade ohutust ja käitamise tõhusust;
  konventsioon
  hõlmab
  lisaks
  laevalammutuskohtade
  käitamise suuniseid
  ning
  sisaldab
  mehhanismi laevade ringlussevõttu käsitlevate sätete jõustamiseks.
  Hongkongi konventsioon ei kehti riikide omanduses olevatele laevadele või laevadele massiga alla 500 brutotonni ning laevadele, mis kogu oma kasutusea jooksul tegutsevad selle riigi vetes, mille lipu all nad sõidavad. Hongkongi konventsioon ei puuduta ka laevadelt pärineva terase tegelikku ümbertöötlemist või esmase laevalammutuskoha suhtes järgnevate ettevõtete tegevust, kes haldavad edasist jäätmekäitlust. Hongkongi konventsiooni eesmärk ei ole ära hoida ohtlike jäätmetena käsitletavate laevade eksporti OECD välistesse riikidesse, mida praegu keelab määrus (EÜ) nr 1013/2006. Hongkongi konventsiooni jõustumiseni kulub eeldatavasti veel kümme aastat.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Hongkongi konventsiooniga nähakse selgelt ette, et osalised
  võtavad
  laevade ohutu ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu edendamiseks rangemaid meetmeid, mis on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, et vältida ja vähendada negatiivset mõju inimeste tervisele ja keskkonnale või viia see miinimumini. Seda eesmärki
  aitab
  saavutada ka Euroopa loetelu koostamine käesoleva määruse nõuetele vastavatest laevalammutuskohtadest ning parem jõustamine tänu sellele, et lipuriikidel on ringlussevõttu saadetavaid laevu lihtsam kontrollida. Laevalammutuskohtadele esitatavad nõuded peaksid põhinema Hongkongi konventsiooni nõuetel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Hongkongi konventsiooniga nähakse selgelt ette, et osalised
  võtavad
  laevade ohutu ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu edendamiseks rangemaid meetmeid, mis on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, et vältida ja vähendada negatiivset mõju inimeste tervisele ja keskkonnale või viia see miinimumini. Seda eesmärki
  aitab
  saavutada ka Euroopa loetelu koostamine käesoleva määruse nõuetele vastavatest laevalammutuskohtadest ning parem jõustamine tänu sellele, et lipuriikidel on ringlussevõttu saadetavaid laevu lihtsam kontrollida. Laevalammutuskohtadele esitatavad nõuded peaksid põhinema Hongkongi konventsiooni nõuetel.

| (5) | Hongkongi konventsiooniga nähakse selgelt ette, et osalised
  võivad võtta
  laevade ohutu ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu edendamiseks rangemaid meetmeid, mis on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, et vältida ja vähendada negatiivset mõju inimeste tervisele ja keskkonnale või viia see miinimumini. Seda eesmärki
  peaks aitama
  saavutada ka Euroopa loetelu koostamine käesoleva määruse nõuetele vastavatest laevalammutuskohtadest ning parem jõustamine tänu sellele, et lipuriikidel on ringlussevõttu saadetavaid laevu lihtsam kontrollida. Laevalammutuskohtadele esitatavad nõuded peaksid põhinema Hongkongi konventsiooni nõuetel
  , kuid peaksid minema neist kaugemale, et tagada selline inimeste tervise ja keskkonna kaitse, mis oleks ligikaudselt võrdne liidu pakutavaga
  .
  See peaks aitama kaasa ka laevade ohutu ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu ja töötluse konkurentsivõimelisuse suurendamisele liidu laevalammutuskohtades. |
| --- | --- |

(5)

Hongkongi konventsiooniga nähakse selgelt ette, et osalised
  võivad võtta
  laevade ohutu ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu edendamiseks rangemaid meetmeid, mis on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, et vältida ja vähendada negatiivset mõju inimeste tervisele ja keskkonnale või viia see miinimumini. Seda eesmärki
  peaks aitama
  saavutada ka Euroopa loetelu koostamine käesoleva määruse nõuetele vastavatest laevalammutuskohtadest ning parem jõustamine tänu sellele, et lipuriikidel on ringlussevõttu saadetavaid laevu lihtsam kontrollida. Laevalammutuskohtadele esitatavad nõuded peaksid põhinema Hongkongi konventsiooni nõuetel
  , kuid peaksid minema neist kaugemale, et tagada selline inimeste tervise ja keskkonna kaitse, mis oleks ligikaudselt võrdne liidu pakutavaga
  .
  See peaks aitama kaasa ka laevade ohutu ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu ja töötluse konkurentsivõimelisuse suurendamisele liidu laevalammutuskohtades.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Hongkongi konventsiooni
  ja käesoleva määruse
  reguleerimisalast välja jäävate laevade ringlussevõttu jätkatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1013/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid) sätetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Hongkongi konventsiooni
  ja käesoleva määruse
  reguleerimisalast välja jäävate laevade ringlussevõttu jätkatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1013/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid) sätetega.

| (7) | Hongkongi konventsiooni reguleerimisalast välja jäävate laevade
  , laevade, mis ei ole võimelised omal jõul liikuma (välja arvatud laevad, millel on olemas kehtiv leping täielikuks remondiks) ning laevade, mis ei vasta ohutuse alal kohaldatavatele liidu ja rahvusvahelise õiguse normidele liikmesriigi piirides kasutuselt kõrvaldamise korral,
  ringlussevõttu jätkatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1013/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid) sätetega. |
| --- | --- |

(7)

Hongkongi konventsiooni reguleerimisalast välja jäävate laevade
  , laevade, mis ei ole võimelised omal jõul liikuma (välja arvatud laevad, millel on olemas kehtiv leping täielikuks remondiks) ning laevade, mis ei vasta ohutuse alal kohaldatavatele liidu ja rahvusvahelise õiguse normidele liikmesriigi piirides kasutuselt kõrvaldamise korral,
  ringlussevõttu jätkatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1013/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid) sätetega.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Käesoleva määruse, määruse (EÜ) nr 1013/2006 ja direktiivi 2008/98/EÜ
  vastavat
  reguleerimisala on vaja täpsustada, et vältida
  sama eesmärgiga reguleeriva õigusakti dubleerimist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Käesoleva määruse, määruse (EÜ) nr 1013/2006 ja direktiivi 2008/98/EÜ
  vastavat
  reguleerimisala on vaja täpsustada, et vältida
  sama eesmärgiga reguleeriva õigusakti dubleerimist
  .

| (8) | Käesoleva määruse, määruse (EÜ) nr 1013/2006 ja direktiivi 2008/98/EÜ reguleerimisala on vaja täpsustada, et vältida
  erinevate õiguslike vahendite kohaldamist seoses samade asjaoludega
  . |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määruse, määruse (EÜ) nr 1013/2006 ja direktiivi 2008/98/EÜ reguleerimisala on vaja täpsustada, et vältida
  erinevate õiguslike vahendite kohaldamist seoses samade asjaoludega
  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Käesoleva määruse kohaldamisel tuleb järgida rahvusvahelisest õigusest tulenevaid transiidiriikide õigusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Käesoleva määruse kohaldamisel tuleb järgida rahvusvahelisest õigusest tulenevaid transiidiriikide õigusi.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Liikmesriigid peaksid korraldama IMO Hong Kongi rahvusvahelise konventsiooni (laevade ohutu ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu kohta) kiire ratifitseerimise eesmärgiga parandada laevade ringlussevõtu tavasid ja tingimusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Liikmesriigid peaksid korraldama IMO Hong Kongi rahvusvahelise konventsiooni (laevade ohutu ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu kohta) kiire ratifitseerimise eesmärgiga parandada laevade ringlussevõtu tavasid ja tingimusi.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Liikmesriigid peaksid sätestama eeskirjad käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ning tagama nende karistuste kohaldamise, et vältida laevade ringlussevõtu eeskirjade täitmisest kõrvalehoidmist. Need karistused, mis võivad olla kas tsiviil- või halduskaristused, peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Liikmesriigid peaksid sätestama eeskirjad käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ning tagama nende karistuste kohaldamise, et vältida laevade ringlussevõtu eeskirjade täitmisest kõrvalehoidmist. Need karistused, mis võivad olla kas tsiviil- või halduskaristused, peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (11) | Liikmesriigid peaksid sätestama eeskirjad käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ning tagama nende karistuste kohaldamise, et vältida laevade ringlussevõtu eeskirjade täitmisest kõrvalehoidmist. Need karistused, mis võivad olla kas
  kriminaal-,
  tsiviil- või halduskaristused, peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid peaksid sätestama eeskirjad käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ning tagama nende karistuste kohaldamise, et vältida laevade ringlussevõtu eeskirjade täitmisest kõrvalehoidmist. Need karistused, mis võivad olla kas
  kriminaal-,
  tsiviil- või halduskaristused, peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Kuna eesmärki vältida või vähendada
  liikmesriigi lipu all sõitvate
  laevade ringlussevõtu
  , käitamise ja hooldusega
  seotud negatiivset mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, või see mõju kõrvaldada, ei suuda liikmesriigid piisavas ulatuses saavutada laevanduse ja laevade ringlussevõtu rahvusvahelise olemuse tõttu ning seda on seetõttu parem saavutada liidu tasandil, siis võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik kõnealuse eesmärgi saavutamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Kuna eesmärki vältida või vähendada
  liikmesriigi lipu all sõitvate
  laevade ringlussevõtu
  , käitamise ja hooldusega
  seotud negatiivset mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, või see mõju kõrvaldada, ei suuda liikmesriigid piisavas ulatuses saavutada laevanduse ja laevade ringlussevõtu rahvusvahelise olemuse tõttu ning seda on seetõttu parem saavutada liidu tasandil, siis võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik kõnealuse eesmärgi saavutamiseks.

| (14) | Kuna eesmärki vältida või vähendada
  ELi
  laevade ringlussevõtu
  ja töötlemisega
  seotud negatiivset mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, või see mõju kõrvaldada, ei suuda liikmesriigid piisavas ulatuses
  ise
  saavutada laevanduse ja laevade ringlussevõtu rahvusvahelise olemuse tõttu ning seda on seetõttu
  teatavatel juhtudel
  parem saavutada liidu tasandil
  – kuigi Hong Kongi konventsiooni ratifitseerimine viiks ELi pädevuse laevade ringlussevõtu küsimuste reguleerimisel tagasi ELi liikmesriikidele –
  , siis võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik kõnealuse eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Kuna eesmärki vältida või vähendada
  ELi
  laevade ringlussevõtu
  ja töötlemisega
  seotud negatiivset mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, või see mõju kõrvaldada, ei suuda liikmesriigid piisavas ulatuses
  ise
  saavutada laevanduse ja laevade ringlussevõtu rahvusvahelise olemuse tõttu ning seda on seetõttu
  teatavatel juhtudel
  parem saavutada liidu tasandil
  – kuigi Hong Kongi konventsiooni ratifitseerimine viiks ELi pädevuse laevade ringlussevõtu küsimuste reguleerimisel tagasi ELi liikmesriikidele –
  , siis võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik kõnealuse eesmärgi saavutamiseks.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva määruse eesmärk on vältida või vähendada
  liikmesriigi lipu all sõitvate
  laevade ringlussevõtu
  , käitamise ja hooldusega
  seotud negatiivset mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, või see mõju kõrvaldada. | Käesoleva määruse eesmärk on vältida või vähendada
  miinimumini ELi
  laevade ringlussevõtu
  ja töötlemisega
  seotud
  õnnetusi ja vigastusi või muud
  negatiivset mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, või see mõju
  kõigi võimaluste piires
  kõrvaldada
  , muu hulgas laevade lammutamise abil Euroopa loetellu kantud ELis või väljaspool ELi asuvates laevalammutuskohtades, ning parandada ELi välist päritolu laevade ringlussevõtu tingimusi
  . |
| | Lisaks on käesoleva määruse eesmärk vähendada erinevusi ELi, OECD riikide ja asjaomaste kolmandate riikide ettevõtjate suhtes kehtivate tööohutuse ja töötervishoiu ning keskkonnakaitse nõuete osas. |
| | Samuti on käesoleva määruse eesmärk hõlbustada Hong Kongi konventsiooni ratifitseerimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva määruse eesmärk on vältida või vähendada
  liikmesriigi lipu all sõitvate
  laevade ringlussevõtu
  , käitamise ja hooldusega
  seotud negatiivset mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, või see mõju kõrvaldada.

Käesoleva määruse eesmärk on vältida või vähendada
  miinimumini ELi
  laevade ringlussevõtu
  ja töötlemisega
  seotud
  õnnetusi ja vigastusi või muud
  negatiivset mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, või see mõju
  kõigi võimaluste piires
  kõrvaldada
  , muu hulgas laevade lammutamise abil Euroopa loetellu kantud ELis või väljaspool ELi asuvates laevalammutuskohtades, ning parandada ELi välist päritolu laevade ringlussevõtu tingimusi
  .

Lisaks on käesoleva määruse eesmärk vähendada erinevusi ELi, OECD riikide ja asjaomaste kolmandate riikide ettevõtjate suhtes kehtivate tööohutuse ja töötervishoiu ning keskkonnakaitse nõuete osas.

Samuti on käesoleva määruse eesmärk hõlbustada Hong Kongi konventsiooni ratifitseerimist.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | „ELi laev” – laev, mis sõidab liikmesriigi lipu all või tegutseb liikmesriigi haldusalas; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1a.

„ELi laev” – laev, mis sõidab liikmesriigi lipu all või tegutseb liikmesriigi haldusalas;

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b. | „ELi väline laev”– laev, mis sõidab kolmanda riigi lipu all; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1b.

„ELi väline laev”– laev, mis sõidab kolmanda riigi lipu all;

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a. | „jäätmed”– jäätmed nagu määratletud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 1; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.

„jäätmed”– jäätmed nagu määratletud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 1;

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b. | „ohtlikud jäätmed” – ohtlikud jäätmed, nagu on määratletud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 2; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3b.

„ohtlikud jäätmed” – ohtlikud jäätmed, nagu on määratletud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 2;

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 3 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3c. | „töötlemine” – töötlemine, nagu on määratletud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 14; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3c.

„töötlemine” – töötlemine, nagu on määratletud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 14;

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 3 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3d. | „keskkonnaohutu jäätmekäitlus” – keskkonnaohutu jäätmehooldus nagu määratletud määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 2 lõikes 8; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3d.

„keskkonnaohutu jäätmekäitlus” – keskkonnaohutu jäätmehooldus nagu määratletud määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 2 lõikes 8;

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5. | „laeva ringlussevõtt” – laeva täielik või osaline lammutamine laevalammutuskohas selliste laeva osade ja materjalide taaskasutamiseks, mis sobivad ümbertöötlemiseks ja korduskasutuseks, kusjuures tagatakse ohtlike ja muude materjalide nõuetekohane käitlemine, ning see hõlmab osade ja materjalide kohapealset ladustamist ja töötlemist, kuid ei hõlma nende edasist töötlemist
  või kõrvaldamist
  mujal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.

„laeva ringlussevõtt” – laeva täielik või osaline lammutamine laevalammutuskohas selliste laeva osade ja materjalide taaskasutamiseks, mis sobivad ümbertöötlemiseks ja korduskasutuseks, kusjuures tagatakse ohtlike ja muude materjalide nõuetekohane käitlemine, ning see hõlmab osade ja materjalide kohapealset ladustamist ja töötlemist, kuid ei hõlma nende edasist töötlemist
  või kõrvaldamist
  mujal.

| 5. | „laeva ringlussevõtt” – laeva täielik või osaline lammutamine laevalammutuskohas selliste laeva osade ja materjalide taaskasutamiseks, mis sobivad ümbertöötlemiseks ja korduskasutuseks, kusjuures tagatakse ohtlike ja muude materjalide nõuetekohane käitlemine, ning see hõlmab osade ja materjalide kohapealset ladustamist ja töötlemist, kuid ei hõlma nende edasist töötlemist mujal
  ; käesoleva määruse kontekstis erineb termin „ringlussevõtt” seega direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 17 esitatud definitsioonist; |
| --- | --- |

5.

„laeva ringlussevõtt” – laeva täielik või osaline lammutamine laevalammutuskohas selliste laeva osade ja materjalide taaskasutamiseks, mis sobivad ümbertöötlemiseks ja korduskasutuseks, kusjuures tagatakse ohtlike ja muude materjalide nõuetekohane käitlemine, ning see hõlmab osade ja materjalide kohapealset ladustamist ja töötlemist, kuid ei hõlma nende edasist töötlemist mujal
  ; käesoleva määruse kontekstis erineb termin „ringlussevõtt” seega direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 17 esitatud definitsioonist;

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6. | „laevalammutuskoht” – liikmesriigis või kolmandas riigis kindlaksmääratud ala, mis on
  koht,
  tehas või ehitis ning mida kasutatakse laevade lammutamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.

„laevalammutuskoht” – liikmesriigis või kolmandas riigis kindlaksmääratud ala, mis on
  koht,
  tehas või ehitis ning mida kasutatakse laevade lammutamiseks;

| 6. | „laevalammutuskoht” – liikmesriigis või kolmandas riigis kindlaksmääratud ala, mis on
  selleks ette nähtud
  tehas või ehitis ning mida kasutatakse laevade lammutamiseks; |
| --- | --- |

6.

„laevalammutuskoht” – liikmesriigis või kolmandas riigis kindlaksmääratud ala, mis on
  selleks ette nähtud
  tehas või ehitis ning mida kasutatakse laevade lammutamiseks;

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7. | „ringlussevõtuettevõtja” – laevalammutuskoha omanik või muu organisatsioon või isik, kes on laevalammutuskoha omanikult võtnud vastutuse laevade ringlussevõtu koha käitamise eest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.

„ringlussevõtuettevõtja” – laevalammutuskoha omanik või muu organisatsioon või isik, kes on laevalammutuskoha omanikult võtnud vastutuse laevade ringlussevõtu koha käitamise eest;

| 7. | „
  laevade
  ringlussevõtuettevõtja” – laevalammutuskoha omanik või muu organisatsioon või isik, kes on laevalammutuskoha omanikult võtnud vastutuse laevade ringlussevõtu koha käitamise eest; |
| --- | --- |

7.

„
  laevade
  ringlussevõtuettevõtja” – laevalammutuskoha omanik või muu organisatsioon või isik, kes on laevalammutuskoha omanikult võtnud vastutuse laevade ringlussevõtu koha käitamise eest;

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9a. | „transiit” – laeva vedamine käesoleva määruse kohase ringlussevõtu sihtkohta läbi riigi, mis ei ole lähte- ega sihtriik ja kellel on rahvusvahelisest õigusest tulenev õigus selline vedamine vaidlustada; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9a.

„transiit” – laeva vedamine käesoleva määruse kohase ringlussevõtu sihtkohta läbi riigi, mis ei ole lähte- ega sihtriik ja kellel on rahvusvahelisest õigusest tulenev õigus selline vedamine vaidlustada;

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 20 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 20a. | „mahajäetud laev” – laev, mille selle viimane teadaolev omanik on jätnud mõnes liidu sadamas valveta ja hooletusse; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

20a.

„mahajäetud laev” – laev, mille selle viimane teadaolev omanik on jätnud mõnes liidu sadamas valveta ja hooletusse;

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesolevat määrust kohaldatakse laevadele
  , kellel on õigus sõita liikmesriigi lipu all või kes tegutsevad liikmesriigi haldusalas
  . | 1.   Käesolevat määrust kohaldatakse
  ELi
  laevadele. |
| | Käesoleva määruse artiklit 5a, artiklit 5b, artiklit 11b, artikli 23 lõiget 1 ja artikli 29 lõiget 1 kohaldatakse ka laeva ja sadama vahelise liidese kasutamiseks liikmesriigi sadamat või randumiskohta külastavatele ELi välistele laevadele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse laevadele
  , kellel on õigus sõita liikmesriigi lipu all või kes tegutsevad liikmesriigi haldusalas
  .

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse
  ELi
  laevadele.

Käesoleva määruse artiklit 5a, artiklit 5b, artiklit 11b, artikli 23 lõiget 1 ja artikli 29 lõiget 1 kohaldatakse ka laeva ja sadama vahelise liidese kasutamiseks liikmesriigi sadamat või randumiskohta külastavatele ELi välistele laevadele.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punktid c a ja c b (uued)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ca) | laevad, mis ei ole võimelised omal jõul liikuma, olenemata nende lipuriigist, ning kuuluvad seetõttu jäätmete hulka määruse (EÜ) nr 1013/2006 tähenduses, välja arvatud laevad, millel on olemas kehtiv leping täielikuks remondiks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ca)

laevad, mis ei ole võimelised omal jõul liikuma, olenemata nende lipuriigist, ning kuuluvad seetõttu jäätmete hulka määruse (EÜ) nr 1013/2006 tähenduses, välja arvatud laevad, millel on olemas kehtiv leping täielikuks remondiks;

| (cb) | laevad, mis ei vasta ohutuse alal kohaldatavatele liidu ja rahvusvahelise õiguse normidele. |
| --- | --- |

(cb)

laevad, mis ei vasta ohutuse alal kohaldatavatele liidu ja rahvusvahelise õiguse normidele.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ohtlike materjalide kontroll | Keelatud või piiratud kasutusega
  ohtlike materjalide kontroll |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Ohtlike materjalide kontroll

Keelatud või piiratud kasutusega
  ohtlike materjalide kontroll

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Laevadele keelatakse peale kanda tinaorgaanilisi biotsiidseid ühendeid sisaldavaid reostumisvastaseid süsteeme või mis tahes muid reostumisvastaseid süsteeme, mille pealekandmine või kasutamine on keelatud rahvusvahelise konventsiooniga laevade kahjulike veeorganismide tõrje süsteemide järelevalve kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Laevadele keelatakse peale kanda tinaorgaanilisi biotsiidseid ühendeid sisaldavaid reostumisvastaseid süsteeme või mis tahes muid reostumisvastaseid süsteeme, mille pealekandmine või kasutamine on keelatud rahvusvahelise konventsiooniga laevade kahjulike veeorganismide tõrje süsteemide järelevalve kohta.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ohtlike materjalide loend | Ohtlike materjalide loend |
| 1.   Iga uue laeva pardal
  hoitakse ohtlike materjalide loendit
  . | 1.   
  Liikmesriigid tagavad, et koostatakse ohtlike materjalide loend ja seda hoitakse kättesaadavana
  iga uue laeva pardal. |
| 2.   Ohtlike materjalide loend
  koostatakse
  enne laeva ringlussevõttu saatmist ning seda hoitakse pardal. | 2.   
  Liikmesriigid tagavad, et olemasolevate ELi laevade puhul koostatakse
  ohtlike materjalide loend
  vastavalt lõikes 2 a toodud tähtaegadele või
  enne laeva ringlussevõttu saatmist ning seda hoitakse pardal. |
| | 2a.
     
  Loendi koostamisele kehtivad järgmised tähtajad: |
| | — | üle 25 aasta vanuste laevade puhul ...

   (*)

  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Ohtlike materjalide loend

Ohtlike materjalide loend

1.   Iga uue laeva pardal
  hoitakse ohtlike materjalide loendit
  .

1.   
  Liikmesriigid tagavad, et koostatakse ohtlike materjalide loend ja seda hoitakse kättesaadavana
  iga uue laeva pardal.

2.   Ohtlike materjalide loend
  koostatakse
  enne laeva ringlussevõttu saatmist ning seda hoitakse pardal.

2.   
  Liikmesriigid tagavad, et olemasolevate ELi laevade puhul koostatakse
  ohtlike materjalide loend
  vastavalt lõikes 2 a toodud tähtaegadele või
  enne laeva ringlussevõttu saatmist ning seda hoitakse pardal.

2a.
     
  Loendi koostamisele kehtivad järgmised tähtajad:

—

üle 25 aasta vanuste laevade puhul ...

   (*)

  ;

| — | üle 20 aasta vanuste laevade puhul ...

   (**)

  ; |
| --- | --- |

—

üle 20 aasta vanuste laevade puhul ...

   (**)

  ;

| — | üle 15 aasta vanuste laevade puhul ...

   (***)

  ; |
| --- | --- |

—

üle 15 aasta vanuste laevade puhul ...

   (***)

  ;

| — | alla 15 aasta vanuste laevade puhul ...

   (****)

  . |
| --- | --- |

—

alla 15 aasta vanuste laevade puhul ...

   (****)

  .

3.
     
  Kolmanda riigi lipu all registreeritud olemasolevad laevad, kes taotlevad registreerimist liikmesriigi lipu alla, tagavad ohtlike materjalide loendi hoidmise pardal.

4.   Ohtlike materjalide loend vastab järgmistele nõuetele:

4.   Ohtlike materjalide loend vastab järgmistele nõuetele:

| (a) | see on igale laevale eriomane; |
| --- | --- |

(a)

see on igale laevale eriomane;

| (a) | see on igale laevale eriomane; |
| --- | --- |

(a)

see on igale laevale eriomane;

| (b) | selles on esitatud tõendid selle kohta, et laev täidab artikli 4 nõudeid ohtlike materjalide paigaldamise või kasutamise keelustamise või piiramise kohta; |
| --- | --- |

(b)

selles on esitatud tõendid selle kohta, et laev täidab artikli 4 nõudeid ohtlike materjalide paigaldamise või kasutamise keelustamise või piiramise kohta;

| (b) | selles on esitatud tõendid selle kohta, et laev täidab artikli 4 nõudeid ohtlike materjalide paigaldamise või kasutamise keelustamise või piiramise kohta; |
| --- | --- |

(b)

selles on esitatud tõendid selle kohta, et laev täidab artikli 4 nõudeid ohtlike materjalide paigaldamise või kasutamise keelustamise või piiramise kohta;

| (c) | selles on kindlaks määratud vähemalt I lisas osutatud ohtlikud materjalid, mida laeva konstruktsioon või seadmed sisaldavad, ning nende asukoht ja
  ligikaudne
  kogus. |
| --- | --- |

(c)

selles on kindlaks määratud vähemalt I lisas osutatud ohtlikud materjalid, mida laeva konstruktsioon või seadmed sisaldavad, ning nende asukoht ja
  ligikaudne
  kogus.

| (c) | selles on
  uute laevade puhul
  kindlaks määratud vähemalt I lisas osutatud ohtlikud materjalid, mida laeva konstruktsioon või seadmed sisaldavad, ning nende asukoht ja
  täpne
  kogus. |
| --- | --- |

(c)

selles on
  uute laevade puhul
  kindlaks määratud vähemalt I lisas osutatud ohtlikud materjalid, mida laeva konstruktsioon või seadmed sisaldavad, ning nende asukoht ja
  täpne
  kogus.

| (ca) | selles on olemasolevate laevade puhul kindlaks määratud vähemalt I lisas osutatud ohtlikud materjalid, mida laeva konstruktsioon või seadmed sisaldavad, ning nende asukoht ja võimalikult täpne kogus. |
| --- | --- |

(ca)

selles on olemasolevate laevade puhul kindlaks määratud vähemalt I lisas osutatud ohtlikud materjalid, mida laeva konstruktsioon või seadmed sisaldavad, ning nende asukoht ja võimalikult täpne kogus.

| (cb) | see võtab arvesse IMO välja töötatud suuniseid; |
| --- | --- |

(cb)

see võtab arvesse IMO välja töötatud suuniseid;

5.   Lisaks lõikele 4 koostatakse olemasolevate laevade jaoks kava, milles kirjeldatakse visuaalset või proovivõtul põhinevat kontrolli, mille põhjal ohtlike materjalide loend
  koostati
  .

5.   Lisaks lõikele 4 koostatakse olemasolevate laevade jaoks kava, milles kirjeldatakse visuaalset või proovivõtul põhinevat kontrolli, mille põhjal ohtlike materjalide loend
  koostatud on
  .

6.   Ohtlike materjalide loend koosneb kolmest osast:

6.   Ohtlike materjalide loend koosneb kolmest osast:

| (a) | loetelu I lisas osutatud ohtlikest materjalidest, mida laeva konstruktsioon või seadmed sisaldavad, ning nende asukoht ja
  ligikaudne
  kogus (I osa); |
| --- | --- |

(a)

loetelu I lisas osutatud ohtlikest materjalidest, mida laeva konstruktsioon või seadmed sisaldavad, ning nende asukoht ja
  ligikaudne
  kogus (I osa);

| (a) | loetelu I lisas osutatud ohtlikest materjalidest, mida laeva konstruktsioon või seadmed sisaldavad, ning nende asukoht ja kogus (I osa)
  vastavalt lõike 4 punktile c
  ; |
| --- | --- |

(a)

loetelu I lisas osutatud ohtlikest materjalidest, mida laeva konstruktsioon või seadmed sisaldavad, ning nende asukoht ja kogus (I osa)
  vastavalt lõike 4 punktile c
  ;

| (b) | loetelu jäätmetest laeva pardal, sealhulgas laeva käitamise ajal tekkinud jäätmed (II osa); |
| --- | --- |

(b)

loetelu jäätmetest laeva pardal, sealhulgas laeva käitamise ajal tekkinud jäätmed (II osa);

| (b) | loetelu
  (ohtlikest ja mitteohtlikest)
  jäätmetest laeva pardal, sealhulgas laeva käitamise ajal tekkinud jäätmed
  ja nende ligikaudne kogus
  ((II osa); |
| --- | --- |

(b)

loetelu
  (ohtlikest ja mitteohtlikest)
  jäätmetest laeva pardal, sealhulgas laeva käitamise ajal tekkinud jäätmed
  ja nende ligikaudne kogus
  ((II osa);

| (c) | loetelu laevavarudest laeva pardal sel ajal, kui tehti otsus laeva ringlussevõttu saatmise kohta (III osa). |
| --- | --- |

(c)

loetelu laevavarudest laeva pardal sel ajal, kui tehti otsus laeva ringlussevõttu saatmise kohta (III osa).

| (c) | loetelu laevavarudest laeva pardal sel ajal, kui tehti otsus laeva ringlussevõttu saatmise kohta (III osa). |
| --- | --- |

(c)

loetelu laevavarudest laeva pardal sel ajal, kui tehti otsus laeva ringlussevõttu saatmise kohta (III osa).

7.   Ohtlike materjalide loendi I osa hoitakse ja ajakohastatakse nõuetekohaselt kogu laeva tööea jooksul ning selles kajastatakse iga uut paigaldust, mis hõlmab I lisas osutatud ohtlikke materjale ning asjaomaseid muudatusi laeva konstruktsioonis ja seadmetes.

7.   Ohtlike materjalide loendi I osa hoitakse ja ajakohastatakse nõuetekohaselt kogu laeva tööea jooksul ning selles kajastatakse iga uut paigaldust, mis hõlmab I lisas osutatud ohtlikke materjale ning asjaomaseid muudatusi laeva konstruktsioonis ja seadmetes.

8.   Lisaks nõuetekohaselt hoitud ja ajakohastatud I osale lisatakse enne ringlussevõttu loendile laeva käitamise ajal tekkinud jäätmeid käsitlev II osa ning laevavarusid käsitlev III osa ning laeva lipuliikmesriik kontrollib loendit.

8.   Lisaks nõuetekohaselt hoitud ja ajakohastatud I osale lisatakse enne ringlussevõttu loendile laeva käitamise ajal tekkinud jäätmeid käsitlev II osa ning laevavarusid käsitlev III osa ning laeva lipuliikmesriik kontrollib loendit.

9.   Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 26 vastu delegeeritud akte seoses I lisas toodud ohtlike materjalide loendisse kuuluvate materjalide nimekirja ajakohastamisega.

9.   Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 26 vastu delegeeritud akte seoses I lisas toodud ohtlike materjalide loendisse kuuluvate materjalide nimekirja ajakohastamisega
  , et tagada, et loendis oleks ära toodud vähemalt Hongkongi konventsiooni I ja II lisas nimetatud materjalid ja et arvestada liidu seadustikuga, mis näeb ette ohtlike materjalide kasutamise järk-järgulise vähendamise või piiramise
  .

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 5 a |
| | Stiimulipõhine süsteem |
| | Arvestades laevade ringlussevõtu praegust seisu, mida iseloomustab äärmuslik väliskulude tekitamine ja laevade lammutamisel esinevad lubamatud tingimused, esitab komisjon enne 2015. aasta lõppu seadusandliku ettepaneku stiimulipõhise süsteemi loomiseks, mis soodustaks laevade ohutut ja usaldusväärset ringlussevõttu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 5 a

Stiimulipõhine süsteem

Arvestades laevade ringlussevõtu praegust seisu, mida iseloomustab äärmuslik väliskulude tekitamine ja laevade lammutamisel esinevad lubamatud tingimused, esitab komisjon enne 2015. aasta lõppu seadusandliku ettepaneku stiimulipõhise süsteemi loomiseks, mis soodustaks laevade ohutut ja usaldusväärset ringlussevõttu.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ringlussevõtu ettevalmistamine:
  üldnõuded | Üldnõuded laevaomanikele |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Ringlussevõtu ettevalmistamine:
  üldnõuded

Üldnõuded laevaomanikele

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | enne Euroopa loetelu avaldamist võetakse laev ringlusse üksnes sellises laevalammutuskohas,
  mis asub liidus
  või OECD
  riigis
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

enne Euroopa loetelu avaldamist võetakse laev ringlusse üksnes sellises laevalammutuskohas,
  mis asub liidus
  või OECD
  riigis
  ;

| (a) | enne Euroopa loetelu avaldamist võetakse laev ringlusse üksnes sellises laevalammutuskohas,
  millel on liidu
  või OECD
  riigi pädeva asutuse väljastatud nõuetekohane luba
  ; |
| --- | --- |

(a)

enne Euroopa loetelu avaldamist võetakse laev ringlusse üksnes sellises laevalammutuskohas,
  millel on liidu
  või OECD
  riigi pädeva asutuse väljastatud nõuetekohane luba
  ;

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Enne laeva ringlussevõttu koostatakse konkreetse laeva ringlussevõtu kava. | 1.   Enne
  mis tahes ELi
  laeva
  , mis on üle 20 aasta vana,
  ringlussevõttu koostatakse konkreetse laeva ringlussevõtu kava
  , kõige varem või hiljemalt
  ... (*****) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Enne laeva ringlussevõttu koostatakse konkreetse laeva ringlussevõtu kava.

1.   Enne
  mis tahes ELi
  laeva
  , mis on üle 20 aasta vana,
  ringlussevõttu koostatakse konkreetse laeva ringlussevõtu kava
  , kõige varem või hiljemalt
  ... (*****)

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | töötab välja laevalammutuskoht, kes võtab arvesse laevaomaniku poolt vastavalt artikli 9 lõike 3 punktile b esitatud teavet; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

töötab välja laevalammutuskoht, kes võtab arvesse laevaomaniku poolt vastavalt artikli 9 lõike 3 punktile b esitatud teavet;

| (a) | töötab
  enne Euroopa loetelu avaldamist
  välja
  liidus või OECD liikmesriigis paiknev
  laevalammutuskoht, kes võtab arvesse laevaomaniku poolt vastavalt artikli 9 lõike 3 punktile b esitatud teavet; |
| --- | --- |

(a)

töötab
  enne Euroopa loetelu avaldamist
  välja
  liidus või OECD liikmesriigis paiknev
  laevalammutuskoht, kes võtab arvesse laevaomaniku poolt vastavalt artikli 9 lõike 3 punktile b esitatud teavet;

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (aa) | töötab pärast Euroopa loetelu avaldamist välja Euroopa loetelus toodud laevalammutuskoht, kes võtab arvesse laevaomaniku poolt vastavalt artikli 9 lõike 3 punktile b esitatud teavet; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(aa)

töötab pärast Euroopa loetelu avaldamist välja Euroopa loetelus toodud laevalammutuskoht, kes võtab arvesse laevaomaniku poolt vastavalt artikli 9 lõike 3 punktile b esitatud teavet;

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | sisaldab teavet konkreetse laeva ringlussevõtuga seoses tekkivate ohtlike materjalide ja jäätmete liigi ja koguse kohta, sealhulgas ohtlike materjalide kontrolli käigus tuvastatud materjalid, ning selle kohta, kuidas kõnealuseid ohtlikke materjale ja jäätmeid
  käideldakse
  lammutuskohas ning seejärel järgmises
  jäätmekäitluskohas
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

sisaldab teavet konkreetse laeva ringlussevõtuga seoses tekkivate ohtlike materjalide ja jäätmete liigi ja koguse kohta, sealhulgas ohtlike materjalide kontrolli käigus tuvastatud materjalid, ning selle kohta, kuidas kõnealuseid ohtlikke materjale ja jäätmeid
  käideldakse
  lammutuskohas ning seejärel järgmises
  jäätmekäitluskohas
  ;

| (d) | sisaldab teavet konkreetse laeva ringlussevõtuga seoses tekkivate ohtlike materjalide ja jäätmete liigi ja koguse kohta, sealhulgas ohtlike materjalide kontrolli käigus tuvastatud materjalid
  ja jäätmed
  , ning selle kohta, kuidas kõnealuseid ohtlikke materjale ja jäätmeid
  töödeldakse
  lammutuskohas ning seejärel järgmises
  jäätmetöötluskohas
  ; |
| --- | --- |

(d)

sisaldab teavet konkreetse laeva ringlussevõtuga seoses tekkivate ohtlike materjalide ja jäätmete liigi ja koguse kohta, sealhulgas ohtlike materjalide kontrolli käigus tuvastatud materjalid
  ja jäätmed
  , ning selle kohta, kuidas kõnealuseid ohtlikke materjale ja jäätmeid
  töödeldakse
  lammutuskohas ning seejärel järgmises
  jäätmetöötluskohas
  ;

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ea) | uuendatakse kuue kuu jooksul pärast uut kontrolli või lisakontrolli. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ea)

uuendatakse kuue kuu jooksul pärast uut kontrolli või lisakontrolli.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Laevaomanikud, kes müüvad oma üle 20 aasta vanuse ELi laeva uuele omanikule, kes kavatseb laevaga sõita kolmanda riigi lipu all, peavad lepinguga tagama, et uus omanik ning laeva mis tahes järgmised omanikud võtavad üle kohustuse koostada laeva ringlussevõtu kava, kui nad plaanivad külastada liidu sadamaid või randumiskohti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Laevaomanikud, kes müüvad oma üle 20 aasta vanuse ELi laeva uuele omanikule, kes kavatseb laevaga sõita kolmanda riigi lipu all, peavad lepinguga tagama, et uus omanik ning laeva mis tahes järgmised omanikud võtavad üle kohustuse koostada laeva ringlussevõtu kava, kui nad plaanivad külastada liidu sadamaid või randumiskohti.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ülevaatust teostavad
  haldusasutuse
  või haldusasutuse nimel tegutseva tunnustatud organisatsiooni ametnikud. | 1.   Ülevaatust teostavad
  pädevate riiklike asutuste
  või haldusasutuse nimel tegutseva tunnustatud organisatsiooni ametnikud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ülevaatust teostavad
  haldusasutuse
  või haldusasutuse nimel tegutseva tunnustatud organisatsiooni ametnikud.

1.   Ülevaatust teostavad
  pädevate riiklike asutuste
  või haldusasutuse nimel tegutseva tunnustatud organisatsiooni ametnikud.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Esmane ülevaatus tehakse enne laeva kasutuselevõttu
  või enne ohtlike materjalide sertifikaadi väljaandmist
  . Korralist ülevaatust teostavad ametnikud kontrollivad, kas ohtlike materjalide loendi I osa vastab käesoleva määruse nõuetele. | 3.   
  Uue laeva
  esmane ülevaatus tehakse enne laeva kasutuselevõttu.
  Olemasoleva laeva esmane ülevaatus toimub viie aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
  Korralist ülevaatust teostavad ametnikud kontrollivad, kas ohtlike materjalide loendi I osa vastab käesoleva määruse nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Esmane ülevaatus tehakse enne laeva kasutuselevõttu
  või enne ohtlike materjalide sertifikaadi väljaandmist
  . Korralist ülevaatust teostavad ametnikud kontrollivad, kas ohtlike materjalide loendi I osa vastab käesoleva määruse nõuetele.

3.   
  Uue laeva
  esmane ülevaatus tehakse enne laeva kasutuselevõttu.
  Olemasoleva laeva esmane ülevaatus toimub viie aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
  Korralist ülevaatust teostavad ametnikud kontrollivad, kas ohtlike materjalide loendi I osa vastab käesoleva määruse nõuetele.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   
  Täiendava üldise või osalise ülevaatuse võib teha laevaomaniku taotlusel
  pärast laeva konstruktsiooni, varustuse, süsteemide, paigaldiste, seadmete ja materjali muutmist, asendamist või
  põhjalikku
  parandamist. Täiendavat ülevaatust teostavad ametnikud tagavad, et iga selline muudatus, asendus või
  põhjalik
  parandustöö on tehtud nii, et laev vastaks käesoleva määruse nõuetele, ning kontrollivad, kas ohtlike materjalide loendi I osa on vastavalt muudetud. | 5.   
  Laevaomanik taotleb laeva täiendavat üldist või osalist ülevaatust
  pärast laeva konstruktsiooni, varustuse, süsteemide, paigaldiste, seadmete ja materjali
  põhjalikku
  muutmist, asendamist või parandamist. Täiendavat ülevaatust teostavad ametnikud tagavad, et iga selline
  põhjalik
  muudatus, asendus või parandustöö on tehtud nii, et laev vastaks käesoleva määruse nõuetele, ning kontrollivad, kas ohtlike materjalide loendi I osa on vastavalt muudetud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   
  Täiendava üldise või osalise ülevaatuse võib teha laevaomaniku taotlusel
  pärast laeva konstruktsiooni, varustuse, süsteemide, paigaldiste, seadmete ja materjali muutmist, asendamist või
  põhjalikku
  parandamist. Täiendavat ülevaatust teostavad ametnikud tagavad, et iga selline muudatus, asendus või
  põhjalik
  parandustöö on tehtud nii, et laev vastaks käesoleva määruse nõuetele, ning kontrollivad, kas ohtlike materjalide loendi I osa on vastavalt muudetud.

5.   
  Laevaomanik taotleb laeva täiendavat üldist või osalist ülevaatust
  pärast laeva konstruktsiooni, varustuse, süsteemide, paigaldiste, seadmete ja materjali
  põhjalikku
  muutmist, asendamist või parandamist. Täiendavat ülevaatust teostavad ametnikud tagavad, et iga selline
  põhjalik
  muudatus, asendus või parandustöö on tehtud nii, et laev vastaks käesoleva määruse nõuetele, ning kontrollivad, kas ohtlike materjalide loendi I osa on vastavalt muudetud.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 6 – lõik 2 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (aa) | laev on eelnevalt puhastatud vastavalt artikli 6 lõike 1 punktile c; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(aa)

laev on eelnevalt puhastatud vastavalt artikli 6 lõike 1 punktile c;

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Kontrollkäike tegevad ametnikud võivad igal ajal või sadamavaldaja taotluse alusel, kui sadamavaldajal on sadamas vastu võetud laeva seisukorra suhtes tõsiseid kahtlusi, otsustada teha etteteatamata kontrollkäigu, et kontrollida laeva vastavust käesoleva määruse nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7a.
     
  Kontrollkäike tegevad ametnikud võivad igal ajal või sadamavaldaja taotluse alusel, kui sadamavaldajal on sadamas vastu võetud laeva seisukorra suhtes tõsiseid kahtlusi, otsustada teha etteteatamata kontrollkäigu, et kontrollida laeva vastavust käesoleva määruse nõuetele.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Leping on jõus hiljemalt alates artikli 8
  lõike 1 punktis d
  osutatud lõpliku ülevaatuse taotluse esitamisest ning kuni laev on ringlusse võetud. | 2.   Leping on jõus hiljemalt alates artikli 8
  lõikes 6
  osutatud lõpliku ülevaatuse taotluse esitamisest ning kuni laev on ringlusse võetud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Leping on jõus hiljemalt alates artikli 8
  lõike 1 punktis d
  osutatud lõpliku ülevaatuse taotluse esitamisest ning kuni laev on ringlusse võetud.

2.   Leping on jõus hiljemalt alates artikli 8
  lõikes 6
  osutatud lõpliku ülevaatuse taotluse esitamisest ning kuni laev on ringlusse võetud.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | esitada laevalammutuskohale laeva kohta kogu teave, mis on vajalik artikliga 7 ette nähtud laeva ringlussevõtu kava väljatöötamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

esitada laevalammutuskohale laeva kohta kogu teave, mis on vajalik artikliga 7 ette nähtud laeva ringlussevõtu kava väljatöötamiseks;

| (b) | esitada laevalammutuskohale
  vähemalt neli kuud enne
  laeva
  ringlussevõtu kavandatud kuupäeva laeva
  kohta kogu teave, mis on vajalik artikliga 7 ette nähtud laeva ringlussevõtu kava väljatöötamiseks
  , või juhul, kui laevaomaniku käsutuses sellist teavet ei ole, teavitada laevalammutuskohta ning teha sellega koostööd, et tagada mis tahes puudujääkide asjakohane lahendamine
  ; |
| --- | --- |

(b)

esitada laevalammutuskohale
  vähemalt neli kuud enne
  laeva
  ringlussevõtu kavandatud kuupäeva laeva
  kohta kogu teave, mis on vajalik artikliga 7 ette nähtud laeva ringlussevõtu kava väljatöötamiseks
  , või juhul, kui laevaomaniku käsutuses sellist teavet ei ole, teavitada laevalammutuskohta ning teha sellega koostööd, et tagada mis tahes puudujääkide asjakohane lahendamine
  ;

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3 – alapunkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ba) | esitada laevalammutuskohale koopia artikli 10 kohaselt väljastatud ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ba)

esitada laevalammutuskohale koopia artikli 10 kohaselt väljastatud ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadist;

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3 – punkt b b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (bb) | saata laev ringlusse alles siis, kui pädev asutus on laeva ringlussevõtu kava vastavalt artikli 7 lõike 2 punktile b sõnaselgelt heaks kiitnud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(bb)

saata laev ringlusse alles siis, kui pädev asutus on laeva ringlussevõtu kava vastavalt artikli 7 lõike 2 punktile b sõnaselgelt heaks kiitnud;

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | kui see on tehniliselt teostatav, võtta laev enne või pärast ringlussevõtu alustamist tagasi, kui ohtlike materjalide
  sisaldus pardal erineb oluliselt ohtlike materjalide loendist ning ei võimalda laeva nõuetekohaselt ringlusse võtta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

kui see on tehniliselt teostatav, võtta laev enne või pärast ringlussevõtu alustamist tagasi, kui ohtlike materjalide
  sisaldus pardal erineb oluliselt ohtlike materjalide loendist ning ei võimalda laeva nõuetekohaselt ringlusse võtta.

| (c) | kui see on tehniliselt teostatav, võtta laev enne või pärast ringlussevõtu alustamist tagasi, kui
  kavandatav laeva ringlussevõtt on ebapraktiline või esineb ohutusrisk või keskkonnaoht, kuna laeva kirjeldus
  ohtlike materjalide
  loendis või mujal ei olnud nõuetekohane; |
| --- | --- |

(c)

kui see on tehniliselt teostatav, võtta laev enne või pärast ringlussevõtu alustamist tagasi, kui
  kavandatav laeva ringlussevõtt on ebapraktiline või esineb ohutusrisk või keskkonnaoht, kuna laeva kirjeldus
  ohtlike materjalide
  loendis või mujal ei olnud nõuetekohane;

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ca) | kanda tegelikud lisakulud, kui ohtlike materjalide sisaldus laeva pardal ületab oluliselt ohtlike materjalide loendis toodud koguseid, kuid ei muuda kavandatud laeva ringlussevõttu ebapraktiliseks ega ole riskiks ohutusele või keskkonnakaitsele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ca)

kanda tegelikud lisakulud, kui ohtlike materjalide sisaldus laeva pardal ületab oluliselt ohtlike materjalide loendis toodud koguseid, kuid ei muuda kavandatud laeva ringlussevõttu ebapraktiliseks ega ole riskiks ohutusele või keskkonnakaitsele.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 4 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | töötada koostöös laevaomanikuga välja konkreetse laeva ringlussevõtu kava vastavalt artiklile 7; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

töötada koostöös laevaomanikuga välja konkreetse laeva ringlussevõtu kava vastavalt artiklile 7;

| (a) | töötada
  ühe kuu jooksul pärast kogu vajaliku teabe vastu võtmist vastavalt lõike 3 punktile b
  koostöös laevaomanikuga välja konkreetse laeva ringlussevõtu kava vastavalt artiklile 7; |
| --- | --- |

(a)

töötada
  ühe kuu jooksul pärast kogu vajaliku teabe vastu võtmist vastavalt lõike 3 punktile b
  koostöös laevaomanikuga välja konkreetse laeva ringlussevõtu kava vastavalt artiklile 7;

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 4 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | keelata laeva ringlussevõtu alustamine enne punktis b osutatud teate edastamist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

keelata laeva ringlussevõtu alustamine enne punktis b osutatud teate edastamist;

| (c) | keelduda laeva ringlussevõtu alustamisest enne punktis b osutatud teate edastamist ning enne, kui pädev asutus on laeva ringlussevõtu kava heaks kiitnud; |
| --- | --- |

(c)

keelduda laeva ringlussevõtu alustamisest enne punktis b osutatud teate edastamist ning enne, kui pädev asutus on laeva ringlussevõtu kava heaks kiitnud;

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 4 – punkt d – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | kui valmistutakse laeva lammutuskohas vastu võtma, tuleb vähemalt
  14 päeva
  enne ringlussevõtu kavandatud algust kirjalikult asjakohastele pädevatele asutustele teatada kavatsusest asjaomane laev ringlusse võtta ja esitada järgmised andmed: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

kui valmistutakse laeva lammutuskohas vastu võtma, tuleb vähemalt
  14 päeva
  enne ringlussevõtu kavandatud algust kirjalikult asjakohastele pädevatele asutustele teatada kavatsusest asjaomane laev ringlusse võtta ja esitada järgmised andmed:

| (d) | kui valmistutakse laeva lammutuskohas vastu võtma, tuleb vähemalt
  2 kuud
  enne ringlussevõtu kavandatud algust kirjalikult asjakohastele pädevatele asutustele teatada kavatsusest asjaomane laev ringlusse võtta ja esitada järgmised andmed: |
| --- | --- |

(d)

kui valmistutakse laeva lammutuskohas vastu võtma, tuleb vähemalt
  2 kuud
  enne ringlussevõtu kavandatud algust kirjalikult asjakohastele pädevatele asutustele teatada kavatsusest asjaomane laev ringlusse võtta ja esitada järgmised andmed:

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Laevaomanik esitab pädevale asutusele lepingu koopia. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Laevaomanik esitab pädevale asutusele lepingu koopia.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui esmane või korraline ülevaatus või
  laevaomaniku taotlusel tehtud
  täiendav ülevaatus on
  tehtud
  , annab liikmesriik IV lisas sätestatud vormi alusel välja ohtlike materjalide sertifikaadi. Sertifikaadile lisatakse ohtlike materjalide loendi I osa. | 1.   Kui esmane või korraline ülevaatus või täiendav ülevaatus on
  edukalt läbitud
  , annab liikmesriik
  , kelle lipu all laev sõidab,
  IV lisas sätestatud vormi alusel välja ohtlike materjalide sertifikaadi. Sertifikaadile lisatakse ohtlike materjalide loendi I osa. |
| Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 26 vastu delegeeritud akte IV lisas sätestatud ohtlike materjalide sertifikaadi vormi ajakohastamise kohta. | Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 26 vastu delegeeritud akte IV lisas sätestatud ohtlike materjalide sertifikaadi vormi ajakohastamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui esmane või korraline ülevaatus või
  laevaomaniku taotlusel tehtud
  täiendav ülevaatus on
  tehtud
  , annab liikmesriik IV lisas sätestatud vormi alusel välja ohtlike materjalide sertifikaadi. Sertifikaadile lisatakse ohtlike materjalide loendi I osa.

1.   Kui esmane või korraline ülevaatus või täiendav ülevaatus on
  edukalt läbitud
  , annab liikmesriik
  , kelle lipu all laev sõidab,
  IV lisas sätestatud vormi alusel välja ohtlike materjalide sertifikaadi. Sertifikaadile lisatakse ohtlike materjalide loendi I osa.

Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 26 vastu delegeeritud akte IV lisas sätestatud ohtlike materjalide sertifikaadi vormi ajakohastamise kohta.

Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 26 vastu delegeeritud akte IV lisas sätestatud ohtlike materjalide sertifikaadi vormi ajakohastamise kohta.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui artikli 8 lõikes 6 osutatud lõppülevaatus on edukalt tehtud, annab haldusasutus V lisas sätestatud vormi alusel välja ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadi. Sertifikaadile lisatakse ohtlike materjalide loend ja laeva ringlussevõtu kava. | 2.   Kui artikli 8 lõikes 6 osutatud lõppülevaatus on edukalt tehtud
  ja on tuvastatud
  ,
  et laeva ringlussevõtu kava vastab käesoleva määruse nõuetele,
  annab haldusasutus V lisas sätestatud vormi alusel välja ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadi. Sertifikaadile lisatakse ohtlike materjalide loend ja laeva ringlussevõtu kava. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui artikli 8 lõikes 6 osutatud lõppülevaatus on edukalt tehtud, annab haldusasutus V lisas sätestatud vormi alusel välja ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadi. Sertifikaadile lisatakse ohtlike materjalide loend ja laeva ringlussevõtu kava.

2.   Kui artikli 8 lõikes 6 osutatud lõppülevaatus on edukalt tehtud
  ja on tuvastatud
  ,
  et laeva ringlussevõtu kava vastab käesoleva määruse nõuetele,
  annab haldusasutus V lisas sätestatud vormi alusel välja ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadi. Sertifikaadile lisatakse ohtlike materjalide loend ja laeva ringlussevõtu kava.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 11a |
| | Kontrollimised |
| | Liikmesriigid kohaldavad ELi laevadele vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele direktiivis 2009/16/EÜ sätestatutega samaväärseid kontrollisätteid. Põhjalikum kontroll IMO suuniseid järgides viiakse läbi siis, kui kontrolli käigus selgus, et laev ei vasta artikli 4 lõigetes 1 ja 3a ning artiklites 5 ja 7 toodud nõuetele või sellel ei ole vastavalt artikli 10 lõikele 1 kaasas kehtivat ohtlike materjalide sertifikaati, või kui pärast kontrollimist on selgeid põhjuseid uskuda, et: |
| | — | laeva või selle varustuse olukord ei vasta artikli 4 lõigetes 1 ja 3a toodud nõuetele või erineb oluliselt sertifikaadi ja/või ohtlike materjalide loendi andmetest, või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 11a

Kontrollimised

Liikmesriigid kohaldavad ELi laevadele vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele direktiivis 2009/16/EÜ sätestatutega samaväärseid kontrollisätteid. Põhjalikum kontroll IMO suuniseid järgides viiakse läbi siis, kui kontrolli käigus selgus, et laev ei vasta artikli 4 lõigetes 1 ja 3a ning artiklites 5 ja 7 toodud nõuetele või sellel ei ole vastavalt artikli 10 lõikele 1 kaasas kehtivat ohtlike materjalide sertifikaati, või kui pärast kontrollimist on selgeid põhjuseid uskuda, et:

—

laeva või selle varustuse olukord ei vasta artikli 4 lõigetes 1 ja 3a toodud nõuetele või erineb oluliselt sertifikaadi ja/või ohtlike materjalide loendi andmetest, või

| — | ei ole kohaldatud menetlust ohtlike


  materjalide loendi laeva pardal hoidmiseks. |
| --- | --- |

—

ei ole kohaldatud menetlust ohtlike


  materjalide loendi laeva pardal hoidmiseks.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 11b |
| | ELi välistele laevadele kehtivad täiendavad sätted lisaks artiklile 5a, artiklile 5b, artikli 23 lõikele 1 ja artikli 29 lõikele 1 |
| | 1.
     
  Liikmesriik peab tagama, et ELi välised laevad vastavad artikli 4 lõigetes 1 kuni 3a toodud nõuetele, ilma et see piiraks muude liidu õigusaktide kohaldamist, millega võidakse nõuda täiendavate meetmete võtmist. Liikmesriigid keelavad artikli 4 lõigetes 1 kuni 3a toodud materjalide paigaldamise või kasutamise ELi välistel laevadel, kui need viibivad ELi sadamates, randumispaikades, laevatehastes, laevaremonditehastes või mereterminalides. |
| | 2.
     
  Liikmesriigi sadamasse või randumispaika sisenevad uued ELi välised laevad peavad pardal hoidma kehtivat ohtlike materjalide loendit. |
| | 3.
     
  Liikmesriigi sadamasse või randumispaika sisenevad olemasolevad ELi välised laevad peavad pardal hoidma kehtivat ohtlike materjalide loendit vastavalt artikli 5 lõikes 2a toodud tähtaegadele. Loend peab vastama artikli 5 lõigetes 4–7 esitatud nõuetele
  . |
| | 4.
     
  Liikmesriigi sadamasse või randumispaika sisenevad ELi välised laevad peavad esitama laeva haldaja või selle nimel tegutseva tunnustatud organisatsiooni välja antud nõuetelevastavuse sertifikaadi tõendamaks, et laev on kooskõlas lõigetes 1 kuni 3 toodud sätetega. |
| | 5.
     
  ELi välised laevad, mis on ostetud ELi lipu all sõitnud omanikult ajal, kui laev oli üle 20 aasta vana, peavad liikmesriigi sadamasse või randumispaika sisenemisel hoidma laeva pardal kättesaadaval laeva ringlussevõtu kava vastavalt artikli 7 lõike 2 punktile d. |
| | 6.
     
  Põhjalikum kontroll viiakse läbi siis, kui kontrolli käigus selgus, et ELi väline laev ei vasta lõigetes 1–5 esitatud nõuetele või kui pärast kontrolli läbiviimist on selgeid põhjusi uskuda, et: |
| | — | laeva või selle varustuse olukord ei vasta lõikes 1 toodud nõuetele või erineb oluliselt sertifikaadi ja/või ohtlike materjalide loendi andmetest, või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 11b

ELi välistele laevadele kehtivad täiendavad sätted lisaks artiklile 5a, artiklile 5b, artikli 23 lõikele 1 ja artikli 29 lõikele 1

1.
     
  Liikmesriik peab tagama, et ELi välised laevad vastavad artikli 4 lõigetes 1 kuni 3a toodud nõuetele, ilma et see piiraks muude liidu õigusaktide kohaldamist, millega võidakse nõuda täiendavate meetmete võtmist. Liikmesriigid keelavad artikli 4 lõigetes 1 kuni 3a toodud materjalide paigaldamise või kasutamise ELi välistel laevadel, kui need viibivad ELi sadamates, randumispaikades, laevatehastes, laevaremonditehastes või mereterminalides.

2.
     
  Liikmesriigi sadamasse või randumispaika sisenevad uued ELi välised laevad peavad pardal hoidma kehtivat ohtlike materjalide loendit.

3.
     
  Liikmesriigi sadamasse või randumispaika sisenevad olemasolevad ELi välised laevad peavad pardal hoidma kehtivat ohtlike materjalide loendit vastavalt artikli 5 lõikes 2a toodud tähtaegadele. Loend peab vastama artikli 5 lõigetes 4–7 esitatud nõuetele
  .

4.
     
  Liikmesriigi sadamasse või randumispaika sisenevad ELi välised laevad peavad esitama laeva haldaja või selle nimel tegutseva tunnustatud organisatsiooni välja antud nõuetelevastavuse sertifikaadi tõendamaks, et laev on kooskõlas lõigetes 1 kuni 3 toodud sätetega.

5.
     
  ELi välised laevad, mis on ostetud ELi lipu all sõitnud omanikult ajal, kui laev oli üle 20 aasta vana, peavad liikmesriigi sadamasse või randumispaika sisenemisel hoidma laeva pardal kättesaadaval laeva ringlussevõtu kava vastavalt artikli 7 lõike 2 punktile d.

6.
     
  Põhjalikum kontroll viiakse läbi siis, kui kontrolli käigus selgus, et ELi väline laev ei vasta lõigetes 1–5 esitatud nõuetele või kui pärast kontrolli läbiviimist on selgeid põhjusi uskuda, et:

—

laeva või selle varustuse olukord ei vasta lõikes 1 toodud nõuetele või erineb oluliselt sertifikaadi ja/või ohtlike materjalide loendi andmetest, või

| — | ei ole kohaldatud menetlust ohtlike materjalide loendi laeva pardal hoidmiseks. |
| --- | --- |

—

ei ole kohaldatud menetlust ohtlike materjalide loendi laeva pardal hoidmiseks.

7.
     
  Liikmesriigid tagavad, et ELi väliste laevade omanike suhtes, kes ei järgi käesoleva artikli sätteid, kohaldatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja veenvaid karistusi.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks et laevalammutuskoht kantaks Euroopa loetellu, peab see vastama järgmistele nõuetele: | Selleks et laevalammutuskoht kantaks Euroopa loetellu, peab see vastama järgmistele nõuetele
  ning võtma arvesse ka asjakohaseid IMO, ILO ja muid rahvusvahelisi suuniseid
  : |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Selleks et laevalammutuskoht kantaks Euroopa loetellu, peab see vastama järgmistele nõuetele:

Selleks et laevalammutuskoht kantaks Euroopa loetellu, peab see vastama järgmistele nõuetele
  ning võtma arvesse ka asjakohaseid IMO, ILO ja muid rahvusvahelisi suuniseid
  :

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 2 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (aa) | see töötab alalises ehitises (kuivdokid, kaid või betoonist ellingud); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(aa)

see töötab alalises ehitises (kuivdokid, kaid või betoonist ellingud);

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 2 – punkt a b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ab) | omab piisavalt kraanasid, et tõsta laevalt eemaldatud osi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ab)

omab piisavalt kraanasid, et tõsta laevalt eemaldatud osi;

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | selles on kehtestatud juhtimis- ja seiresüsteemid, menetlused ja meetodid,
  millega ei seata
  ohtu asjaomaste töötajate ega laevalammutuskoha ümbruskonna elanike
  tervist
  ning millega välditakse, vähendatakse, minimeeritakse ja nii palju kui võimalik kõrvaldatakse laevade ringlussevõtust põhjustatud negatiivset mõju keskkonnale; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

selles on kehtestatud juhtimis- ja seiresüsteemid, menetlused ja meetodid,
  millega ei seata
  ohtu asjaomaste töötajate ega laevalammutuskoha ümbruskonna elanike
  tervist
  ning millega välditakse, vähendatakse, minimeeritakse ja nii palju kui võimalik kõrvaldatakse laevade ringlussevõtust põhjustatud negatiivset mõju keskkonnale;

| (b) | selles on kehtestatud juhtimis- ja seiresüsteemid, menetlused ja meetodid,
  mis tagavad, et ei oleks
  ohtu asjaomaste töötajate ega laevalammutuskoha ümbruskonna elanike
  tervisele
  ning millega välditakse, vähendatakse, minimeeritakse ja nii palju kui võimalik kõrvaldatakse laevade ringlussevõtust põhjustatud negatiivset mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

(b)

selles on kehtestatud juhtimis- ja seiresüsteemid, menetlused ja meetodid,
  mis tagavad, et ei oleks
  ohtu asjaomaste töötajate ega laevalammutuskoha ümbruskonna elanike
  tervisele
  ning millega välditakse, vähendatakse, minimeeritakse ja nii palju kui võimalik kõrvaldatakse laevade ringlussevõtust põhjustatud negatiivset mõju keskkonnale;

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | on välja töötatud ja
  kinnitatud
  laevalammutuskoha plaan; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

on välja töötatud ja
  kinnitatud
  laevalammutuskoha plaan;

| (d) | on välja töötatud ja
  vastu võetud
  laevalammutuskoha plaan; |
| --- | --- |

(d)

on välja töötatud ja
  vastu võetud
  laevalammutuskoha plaan;

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 2 – punkt j

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (j) | hädaolukorras vajaliku varustuse, nagu tuletõrjeseadmed ja –autod, kiirabiautod ja kraanad, juurdepääs on tagatud kogu laevalammutuskoha territooriumil; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(j)

hädaolukorras vajaliku varustuse, nagu tuletõrjeseadmed ja –autod, kiirabiautod ja kraanad, juurdepääs on tagatud kogu laevalammutuskoha territooriumil;

| (j) | hädaolukorras vajaliku varustuse, nagu tuletõrjeseadmed ja -autod, kiirabiautod ja kraanad,
  kiire
  juurdepääs on tagatud
  laeval ja
  kogu laevalammutuskoha territooriumil
  alates hetkest, kui on alanud töö laeva ringlussevõtuks
  ; |
| --- | --- |

(j)

hädaolukorras vajaliku varustuse, nagu tuletõrjeseadmed ja -autod, kiirabiautod ja kraanad,
  kiire
  juurdepääs on tagatud
  laeval ja
  kogu laevalammutuskoha territooriumil
  alates hetkest, kui on alanud töö laeva ringlussevõtuks
  ;

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 2 – punkt k

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (k) | tagatakse kõigi laeva pardal leiduvate ohtlike materjalide kokkukogumine laeva ringlussevõtu protsessi käigus, et vältida nende sattumist keskkonda, eelkõige loodetevööndis; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(k)

tagatakse kõigi laeva pardal leiduvate ohtlike materjalide kokkukogumine laeva ringlussevõtu protsessi käigus, et vältida nende sattumist keskkonda, eelkõige loodetevööndis;

| (k) | tagatakse kõigi laeva pardal leiduvate ohtlike materjalide kokkukogumine laeva ringlussevõtu protsessi käigus, et vältida nende sattumist keskkonda, eelkõige loodetevööndis
  , lammutades laeva alumist osa alalises või ujuvas kuivdokis
  ; |
| --- | --- |

(k)

tagatakse kõigi laeva pardal leiduvate ohtlike materjalide kokkukogumine laeva ringlussevõtu protsessi käigus, et vältida nende sattumist keskkonda, eelkõige loodetevööndis
  , lammutades laeva alumist osa alalises või ujuvas kuivdokis
  ;

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 2 – punkt m

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (m) | ohtlike materjale ja jäätmeid käideldakse üksnes vettpidaval pinnal, kus on olemas tõhus kuivendussüsteem; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(m)

ohtlike materjale ja jäätmeid käideldakse üksnes vettpidaval pinnal, kus on olemas tõhus kuivendussüsteem;

| (m) | ohtlike materjale ja jäätmeid käideldakse üksnes vettpidaval pinnal, kus on olemas tõhus kuivendussüsteem
  , ilma et see piiraks punkti k sätete rakendamist; |
| --- | --- |

(m)

ohtlike materjale ja jäätmeid käideldakse üksnes vettpidaval pinnal, kus on olemas tõhus kuivendussüsteem
  , ilma et see piiraks punkti k sätete rakendamist;

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 2 – punkt m a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ma) | tagatakse, et kõik ringluseks valmis jäätmed antakse üle üksnes sellistele ringlussevõtu kohtadele, kellel on luba jäätmete ringlussevõtmiseks viisil, mis ei ohusta inimeste tervist ning keskkonda; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ma)

tagatakse, et kõik ringluseks valmis jäätmed antakse üle üksnes sellistele ringlussevõtu kohtadele, kellel on luba jäätmete ringlussevõtmiseks viisil, mis ei ohusta inimeste tervist ning keskkonda;

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 2 – punkt m b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (mb) | tagatud on demonteeritud osade nõuetekohane ladustamisvõimalus, kaasa arvatud õliga saastunud osade läbilaskmatu pinnasega ladustamiskoht; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(mb)

tagatud on demonteeritud osade nõuetekohane ladustamisvõimalus, kaasa arvatud õliga saastunud osade läbilaskmatu pinnasega ladustamiskoht;

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 2 – punkt m c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (mc) | tagatud on toimivad seadmed vee, sealhulgas vihmavee töötlemiseks kooskõlas tervishoiu- ja keskkonnakaitseeeskirjadega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(mc)

tagatud on toimivad seadmed vee, sealhulgas vihmavee töötlemiseks kooskõlas tervishoiu- ja keskkonnakaitseeeskirjadega;

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 2 – punkt m d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (md) | tagatud on plahvatus- ja/või tuleohtlike materjalide ja gaasi nõuetekohane ladustamisvõimalus, sealhulgas tulekahjuohu ja ülemäärase varu kogumise ennetamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(md)

tagatud on plahvatus- ja/või tuleohtlike materjalide ja gaasi nõuetekohane ladustamisvõimalus, sealhulgas tulekahjuohu ja ülemäärase varu kogumise ennetamine;

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 2 – punkt m e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (me) | tagatud on polüklooritud bifenüüli ja polüklooritud terfenüüli vedelate või tahkete jäätmete või materjali nõuetekohane läbilaskmatu ja kaitstud ladustamisvõimalus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(me)

tagatud on polüklooritud bifenüüli ja polüklooritud terfenüüli vedelate või tahkete jäätmete või materjali nõuetekohane läbilaskmatu ja kaitstud ladustamisvõimalus;

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 2 – punkt m f (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (mf) | tagatud on kõikide polüklooritud bifenüüli ja polüklooritud terfenüüli sisaldavate materjalide käitlemine kooskõlas Stockholmi konventsiooni kohustuste ja suunistega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(mf)

tagatud on kõikide polüklooritud bifenüüli ja polüklooritud terfenüüli sisaldavate materjalide käitlemine kooskõlas Stockholmi konventsiooni kohustuste ja suunistega;

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 2 – punkt n

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (n) | tagatakse, et kõik ringlussevõtu käigus tekkivad jäätmed antakse üle üksnes sellistele jäätmekäitluskohtadele, kellel on luba nende töötlemiseks ja kõrvaldamiseks viisil, mis ei ohusta inimeste tervist ning keskkonda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(n)

tagatakse, et kõik ringlussevõtu käigus tekkivad jäätmed antakse üle üksnes sellistele jäätmekäitluskohtadele, kellel on luba nende töötlemiseks ja kõrvaldamiseks viisil, mis ei ohusta inimeste tervist ning keskkonda.

| (n) | tagatakse, et kõik ringlussevõtu käigus tekkivad jäätmed antakse üle üksnes sellistele jäätmekäitluskohtadele, kellel on luba nende töötlemiseks ja kõrvaldamiseks viisil, mis ei ohusta inimeste tervist ning keskkonda.
  Selleks koostatakse nende järelturu ettevõtjate register, kellega peamine laevalammutuskoht koostööd teeb, ja esitatakse teave nende jäätmekäitlusvõimsuse ja –meetodite kohta. |
| --- | --- |

(n)

tagatakse, et kõik ringlussevõtu käigus tekkivad jäätmed antakse üle üksnes sellistele jäätmekäitluskohtadele, kellel on luba nende töötlemiseks ja kõrvaldamiseks viisil, mis ei ohusta inimeste tervist ning keskkonda.
  Selleks koostatakse nende järelturu ettevõtjate register, kellega peamine laevalammutuskoht koostööd teeb, ja esitatakse teave nende jäätmekäitlusvõimsuse ja –meetodite kohta.

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 2 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1)   täpsustab, millise loa või litsentsi on pädev asutus talle laevade ringlussevõtuks andnud ja märgib, kui suuri (maksimaalne pikkus, laius ja kaal) laevu tal on lubatud ringlusse võtta ning muud kohaldatavad piirangud; | (1)   täpsustab, millise loa või litsentsi on pädev asutus talle laevade ringlussevõtuks andnud ja märgib, kui suuri (maksimaalne pikkus, laius ja kaal) laevu tal on lubatud ringlusse võtta ning muud kohaldatavad piirangud
  ja tingimused
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)   täpsustab, millise loa või litsentsi on pädev asutus talle laevade ringlussevõtuks andnud ja märgib, kui suuri (maksimaalne pikkus, laius ja kaal) laevu tal on lubatud ringlusse võtta ning muud kohaldatavad piirangud;

(1)   täpsustab, millise loa või litsentsi on pädev asutus talle laevade ringlussevõtuks andnud ja märgib, kui suuri (maksimaalne pikkus, laius ja kaal) laevu tal on lubatud ringlusse võtta ning muud kohaldatavad piirangud
  ja tingimused
  ;

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 2 – punkt 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  esitab tõendid selle kohta, et laevalammutuskoht vastab kõikidele asjaomase riigi seaduste alusel kehtivatele töötervishoiu- ja tööohutusalastele nõuetele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  esitab tõendid selle kohta, et laevalammutuskoht vastab kõikidele asjaomase riigi seaduste alusel kehtivatele töötervishoiu- ja tööohutusalastele nõuetele;

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 2 – punkt 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  tuvastab laeva ringlussevõtus otseselt osalevad alltöövõtjad ning esitab nende tegevuslubade kohta tõendid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  tuvastab laeva ringlussevõtus otseselt osalevad alltöövõtjad ning esitab nende tegevuslubade kohta tõendid;

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 2 – punkt 5 – alapunkt b – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | millist
  jäätmekäitlusprotsessi
  hakatakse lammutuskohas kohaldama:
  põletamine,
  prügilasse ladestamine või muu jäätmekäitlusmeetod, ning esitatakse tõendid selle kohta, et kohaldatava protsessiga tagatakse jäätmete
  käitlemine
  viisil, mis ei sea ohtu inimese tervist ega kahjusta keskkonda ning mis eelkõige: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

millist
  jäätmekäitlusprotsessi
  hakatakse lammutuskohas kohaldama:
  põletamine,
  prügilasse ladestamine või muu jäätmekäitlusmeetod, ning esitatakse tõendid selle kohta, et kohaldatava protsessiga tagatakse jäätmete
  käitlemine
  viisil, mis ei sea ohtu inimese tervist ega kahjusta keskkonda ning mis eelkõige:

| (b) | millist
  jäätmetöötlusprotsessi
  hakatakse lammutuskohas kohaldama:
  (näiteks
  prügilasse ladestamine
  , hapete neutraliseerimine, keemiline hävitamine)
  või muu jäätmekäitlusmeetod
  iga I lisas nimetatud materjali kohta
  , ning esitatakse tõendid selle kohta, et kohaldatava protsessiga tagatakse
  kooskõlas väljakujunenud parimate tavadega, ülemaailmsete normide ja õigusaktidega
  jäätmete
  töötlemine
  viisil, mis ei sea ohtu inimese tervist ega kahjusta keskkonda ning mis eelkõige: |
| --- | --- |

(b)

millist
  jäätmetöötlusprotsessi
  hakatakse lammutuskohas kohaldama:
  (näiteks
  prügilasse ladestamine
  , hapete neutraliseerimine, keemiline hävitamine)
  või muu jäätmekäitlusmeetod
  iga I lisas nimetatud materjali kohta
  , ning esitatakse tõendid selle kohta, et kohaldatava protsessiga tagatakse
  kooskõlas väljakujunenud parimate tavadega, ülemaailmsete normide ja õigusaktidega
  jäätmete
  töötlemine
  viisil, mis ei sea ohtu inimese tervist ega kahjusta keskkonda ning mis eelkõige:

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 2 – punkt 5 – alapunkt c – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | millist
  jäätmekäitlusprotsessi
  kohaldatakse, kui ohtlikud materjalid on kavas saata järgmisesse jäätmekäitluskohta, mis asub väljaspool laevalammutuskohta. Iga järgmise jäätmekäitluskoha kohta esitatakse järgmine teave: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

millist
  jäätmekäitlusprotsessi
  kohaldatakse, kui ohtlikud materjalid on kavas saata järgmisesse jäätmekäitluskohta, mis asub väljaspool laevalammutuskohta. Iga järgmise jäätmekäitluskoha kohta esitatakse järgmine teave:

| (c) | millist
  jäätmetöötlusprotsessi
  kohaldatakse, kui ohtlikud materjalid on kavas saata järgmisesse jäätmekäitluskohta, mis asub väljaspool laevalammutuskohta. Iga järgmise jäätmekäitluskoha kohta esitatakse järgmine teave: |
| --- | --- |

(c)

millist
  jäätmetöötlusprotsessi
  kohaldatakse, kui ohtlikud materjalid on kavas saata järgmisesse jäätmekäitluskohta, mis asub väljaspool laevalammutuskohta. Iga järgmise jäätmekäitluskoha kohta esitatakse järgmine teave:

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 2 – punkt 5 – alapunkt c – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (ii) | tõendid selle kohta, et jäätmekäitluskohal on luba käidelda ohtlike materjale; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ii)

tõendid selle kohta, et jäätmekäitluskohal on luba käidelda ohtlike materjale;

| (ii) | tõendid selle kohta, et jäätmekäitluskohale on
  vastava pädeva asutuse poolt antud
  luba käidelda ohtlike materjale; |
| --- | --- |

(ii)

tõendid selle kohta, et jäätmekäitluskohale on
  vastava pädeva asutuse poolt antud
  luba käidelda ohtlike materjale;

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 2 – punkt 5 – alapunkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ca) | on kehtestatud süsteem, et dokumenteerida igalt laevalt eemaldatud ohtlike materjalide tegelikud kogused (võrreldes loendis esitatud kogustega) ning nende materjalide suhtes lammutuskohas ja sellest väljaspool kohaldatavad töötlusprotsessid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ca)

on kehtestatud süsteem, et dokumenteerida igalt laevalt eemaldatud ohtlike materjalide tegelikud kogused (võrreldes loendis esitatud kogustega) ning nende materjalide suhtes lammutuskohas ja sellest väljaspool kohaldatavad töötlusprotsessid;

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 2 – punkt 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a. | olemas on nõuetekohane kindlustus, et täita töötervishoiu- ja tööohutusnõuete täitmise alasest vastutusest tulenevaid kohustusi ning võtta keskkonnakahju heastamise meetmeid vastavalt selle liikmesriigi või kolmanda riigi seadustele, kui lammutuskoht asub; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5a.

olemas on nõuetekohane kindlustus, et täita töötervishoiu- ja tööohutusnõuete täitmise alasest vastutusest tulenevaid kohustusi ning võtta keskkonnakahju heastamise meetmeid vastavalt selle liikmesriigi või kolmanda riigi seadustele, kui lammutuskoht asub;

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 2 – punkt 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5b. | laevalammutuskoha lähedal viiakse läbi regulaarseid vee ja setete uuringuid, et kontrollida saastetaset. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5b.

laevalammutuskoha lähedal viiakse läbi regulaarseid vee ja setete uuringuid, et kontrollida saastetaset.

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Loa andmine liikmesriigis asuvale laevalammutuskohale | välja jäetud |
| 1.
     
  Pädev asutus annab loa asjaomase liikmesriigi territooriumil asuvale laevalammutuskohale, mis vastab artiklis 12 sätestatud nõuetele laeva ringlussevõtu teostamiseks. Luba antakse asjaomasele laevalammutuskohale kuni viieks aastaks. | |
| 2.
     
  Liikmesriik koostab loetelu laevalammutuskohtadest, millele ta on andnud lõike 1 kohaselt loa, ning ajakohastab seda loetelu. | |
| 3.
     
  Lõikes 2 osutatud loetelu esitatakse komisjonile viivitamata ning mitte hiljem kui üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist. | |
| 4.
     
  Kui laevalammutuskoht ei täida enam artiklis 12 sätestatud nõudeid, tühistab liikmesriik asjaomasele laevalammutuskohale antud loa ning teatab sellest viivitamata komisjonile. | |
| 5.
     
  Kui lõike 1 kohaselt antakse luba uuele laevalammutuskohale, teatab liikmesriik sellest viivitamata komisjonile. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Loa andmine liikmesriigis asuvale laevalammutuskohale

välja jäetud

1.
     
  Pädev asutus annab loa asjaomase liikmesriigi territooriumil asuvale laevalammutuskohale, mis vastab artiklis 12 sätestatud nõuetele laeva ringlussevõtu teostamiseks. Luba antakse asjaomasele laevalammutuskohale kuni viieks aastaks.

2.
     
  Liikmesriik koostab loetelu laevalammutuskohtadest, millele ta on andnud lõike 1 kohaselt loa, ning ajakohastab seda loetelu.

3.
     
  Lõikes 2 osutatud loetelu esitatakse komisjonile viivitamata ning mitte hiljem kui üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.

4.
     
  Kui laevalammutuskoht ei täida enam artiklis 12 sätestatud nõudeid, tühistab liikmesriik asjaomasele laevalammutuskohale antud loa ning teatab sellest viivitamata komisjonile.

5.
     
  Kui lõike 1 kohaselt antakse luba uuele laevalammutuskohale, teatab liikmesriik sellest viivitamata komisjonile.

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Väljaspool liitu asuvad laevalammutuskohad | Laevalammutuskoha Euroopa loetelusse lisamine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Väljaspool liitu asuvad laevalammutuskohad

Laevalammutuskoha Euroopa loetelusse lisamine

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Väljaspool liitu asuv
  ringlussevõtuettevõtja, kes soovib võtta ringlusse
  liikmesriigi lipu all sõitvat laeva
  , esitab komisjonile taotluse oma lammutuskoha lisamiseks Euroopa loetellu. | 1.   Laevalammutuskoha omanikust
  ringlussevõtuettevõtja, kes soovib
  käesoleva määruse sätteid järgides
  võtta ringlusse
  ELi või kolmandate riikide laevu
  , esitab komisjonile taotluse oma lammutuskoha lisamiseks Euroopa loetellu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Väljaspool liitu asuv
  ringlussevõtuettevõtja, kes soovib võtta ringlusse
  liikmesriigi lipu all sõitvat laeva
  , esitab komisjonile taotluse oma lammutuskoha lisamiseks Euroopa loetellu.

1.   Laevalammutuskoha omanikust
  ringlussevõtuettevõtja, kes soovib
  käesoleva määruse sätteid järgides
  võtta ringlusse
  ELi või kolmandate riikide laevu
  , esitab komisjonile taotluse oma lammutuskoha lisamiseks Euroopa loetellu.

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Kui laevalammutuskoht taotleb
  Euroopa loetellu
  kandmist, nõustub ta sellega, et komisjon või tema nimel tegutsevad esindajad võivad
  enne
  või pärast laevalammutuskoha
  kandmist kõnealusesse loetellu
  teostada lammutuskoha kontrolli, et kontrollida
  selle vastavust
  artiklis 12
  sätestatud nõuetele. | 3.   
  Laevalammutuskoha
  Euroopa loetellu
  lisamiseks korraldab komisjoni poolt ametisse nimetatud rahvusvaheline ekspertide rühm laevalammutuskohale
  enne
  selle
  kandmist kõnealusesse loetellu
  ning seejärel iga kahe aasta tagant auditi eesmärgiga kinnitada
  selle vastavust
  artiklis 12
  sätestatud nõuetele.
  Laevalammutuskoht peab nõustuma ka rahvusvahelise ekspertide rühma etteteatamata täiendavate kontrollidega. Rahvusvaheline ekspertide rühm teeb kontrollide korraldamisel koostööd lammutuskoha asupaigaks oleva liikmesriigi või kolmanda riigi pädevate asutustega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Kui laevalammutuskoht taotleb
  Euroopa loetellu
  kandmist, nõustub ta sellega, et komisjon või tema nimel tegutsevad esindajad võivad
  enne
  või pärast laevalammutuskoha
  kandmist kõnealusesse loetellu
  teostada lammutuskoha kontrolli, et kontrollida
  selle vastavust
  artiklis 12
  sätestatud nõuetele.

3.   
  Laevalammutuskoha
  Euroopa loetellu
  lisamiseks korraldab komisjoni poolt ametisse nimetatud rahvusvaheline ekspertide rühm laevalammutuskohale
  enne
  selle
  kandmist kõnealusesse loetellu
  ning seejärel iga kahe aasta tagant auditi eesmärgiga kinnitada
  selle vastavust
  artiklis 12
  sätestatud nõuetele.
  Laevalammutuskoht peab nõustuma ka rahvusvahelise ekspertide rühma etteteatamata täiendavate kontrollidega. Rahvusvaheline ekspertide rühm teeb kontrollide korraldamisel koostööd lammutuskoha asupaigaks oleva liikmesriigi või kolmanda riigi pädevate asutustega.

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   
  Lõike 2 kohaselt esitatud teabe ja toetava tõendusmaterjali hindamise tulemuste põhjal võtab komisjon rakendusaktiga vastu otsuse väljaspool liitu asuva laevalammutuskoha kandmise kohta Euroopa loetellu. Need rakendusaktid võetakse vastu artiklis 27 osutatud menetluse kohaselt. | 4.   
  Lõike 2 kohaselt esitatud teabe ja toetava tõendusmaterjali hindamise tulemuste põhjal võtab komisjon rakendusaktiga vastu otsuse
  mõnes liikmesriigis või
  väljaspool liitu asuva laevalammutuskoha kandmise kohta Euroopa loetellu. Need rakendusaktid võetakse vastu artiklis 27 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Lõike 2 kohaselt esitatud teabe ja toetava tõendusmaterjali hindamise tulemuste põhjal võtab komisjon rakendusaktiga vastu otsuse väljaspool liitu asuva laevalammutuskoha kandmise kohta Euroopa loetellu. Need rakendusaktid võetakse vastu artiklis 27 osutatud menetluse kohaselt.

4.   
  Lõike 2 kohaselt esitatud teabe ja toetava tõendusmaterjali hindamise tulemuste põhjal võtab komisjon rakendusaktiga vastu otsuse
  mõnes liikmesriigis või
  väljaspool liitu asuva laevalammutuskoha kandmise kohta Euroopa loetellu. Need rakendusaktid võetakse vastu artiklis 27 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.
     
  Komisjon kehtestab rakendusaktiga artiklis 27 osutatud menetluse kohaselt Euroopa loetelu laevalammutuskohtadest, mis: | välja jäetud |
| (a) | asuvad liidus ja millest liikmesriigid on teatanud vastavalt artikli 14 lõikele 3; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.
     
  Komisjon kehtestab rakendusaktiga artiklis 27 osutatud menetluse kohaselt Euroopa loetelu laevalammutuskohtadest, mis:

välja jäetud

(a)

asuvad liidus ja millest liikmesriigid on teatanud vastavalt artikli 14 lõikele 3;

| (b) | asuvad väljaspool liitu ning mille loetellu kandmise kohta on tehtud otsus vastavalt artikli 15 lõikele 4. |
| --- | --- |

(b)

asuvad väljaspool liitu ning mille loetellu kandmise kohta on tehtud otsus vastavalt artikli 15 lõikele 4.

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Euroopa loetelu avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja komisjoni veebisaidil hiljemalt
  36 kuud
  pärast käesoleva määruse jõustumist. | 2.   Euroopa loetelu avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja komisjoni veebisaidil hiljemalt
  24 kuud
  pärast ... (******) .
  See jagatakse kahte osaloetellu, millesse kuuluvad vastavalt ELi/OECD ning OECD-välised laevalammutuskohad
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Euroopa loetelu avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja komisjoni veebisaidil hiljemalt
  36 kuud
  pärast käesoleva määruse jõustumist.

2.   Euroopa loetelu avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja komisjoni veebisaidil hiljemalt
  24 kuud
  pärast ... (******) .
  See jagatakse kahte osaloetellu, millesse kuuluvad vastavalt ELi/OECD ning OECD-välised laevalammutuskohad
  .

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Euroopa loetelu sisaldab laevalammutuskoha kohta järgmist teavet: |
| | (a) | ringlussevõtu meetod; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Euroopa loetelu sisaldab laevalammutuskoha kohta järgmist teavet:

(a)

ringlussevõtu meetod;

| (b) | ringlussevõtuks sobivate laevade tüüp ja suurus; ning |
| --- | --- |

(b)

ringlussevõtuks sobivate laevade tüüp ja suurus; ning

| (c) | lammutuskoha tegevuse mis tahes piirangud, sh seoses ohtlike jäätmete käitlemisega. |
| --- | --- |

(c)

lammutuskoha tegevuse mis tahes piirangud, sh seoses ohtlike jäätmete käitlemisega.

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Euroopa loetelus on ära toodud kuupäev, millal laevalammutuskoht loetellu võeti. Loetelus olek kehtib maksimaalselt viis aastat ning on uuendatav. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Euroopa loetelus on ära toodud kuupäev, millal laevalammutuskoht loetellu võeti. Loetelus olek kehtib maksimaalselt viis aastat ning on uuendatav.

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Kui komisjonile esitatud teabe osas tehakse mis tahes olulisi muudatusi, on Euroopa loetellu kantud laevalammutuskohad kohustatud viivitamata esitama ajakohastatud andmed. Laevalammutuskohad on igal juhul kolm kuud enne iga viieaastase perioodi lõppu kohustatud teatama, et: |
| | (a) | esitatud tõendusmaterjal on täielik ning ajakohane; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2c.
     
  Kui komisjonile esitatud teabe osas tehakse mis tahes olulisi muudatusi, on Euroopa loetellu kantud laevalammutuskohad kohustatud viivitamata esitama ajakohastatud andmed. Laevalammutuskohad on igal juhul kolm kuud enne iga viieaastase perioodi lõppu kohustatud teatama, et:

(a)

esitatud tõendusmaterjal on täielik ning ajakohane;

| (b) | laevalammutuskoht täidab jätkuvalt artiklis 12 esitatud nõudeid. |
| --- | --- |

(b)

laevalammutuskoht täidab jätkuvalt artiklis 12 esitatud nõudeid.

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | kanda laevalammutuskoht Euroopa loetellu
  järgmistel juhtudel: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

kanda laevalammutuskoht Euroopa loetellu
  järgmistel juhtudel:

| (a) | kanda laevalammutuskoht Euroopa loetellu, kui selle kandmise kohta Euroopa loetellu on tehtud otsus vastavalt artikli 15 lõikele 4; |
| --- | --- |

(a)

kanda laevalammutuskoht Euroopa loetellu, kui selle kandmise kohta Euroopa loetellu on tehtud otsus vastavalt artikli 15 lõikele 4;

| | (i) | kui sellele on antud luba vastavalt artiklile 13; |
| --- | --- | --- |

(i)

kui sellele on antud luba vastavalt artiklile 13;

| (ii) | kui selle kandmise kohta Euroopa loetellu on tehtud otsus vastavalt artikli 15 lõikele 4; |
| --- | --- |

(ii)

kui selle kandmise kohta Euroopa loetellu on tehtud otsus vastavalt artikli 15 lõikele 4;

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 3 – punkt b – alapunkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2)   kui laevalammutuskoht
  on olnud loetelus rohkem kui viis aastat ning ta ei ole
  esitanud tõendeid selle kohta, et ta vastab endiselt artiklis 12 sätestatud nõuetele. | (2)   kui laevalammutuskoht
  ei ole kolm kuud enne viieaastase loetelus oleku lõppu
  esitanud tõendeid selle kohta, et ta vastab endiselt artiklis 12 sätestatud nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)   kui laevalammutuskoht
  on olnud loetelus rohkem kui viis aastat ning ta ei ole
  esitanud tõendeid selle kohta, et ta vastab endiselt artiklis 12 sätestatud nõuetele.

(2)   kui laevalammutuskoht
  ei ole kolm kuud enne viieaastase loetelus oleku lõppu
  esitanud tõendeid selle kohta, et ta vastab endiselt artiklis 12 sätestatud nõuetele.

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 3 – punkt b – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | kui laevalammutuskoht asub riigis, mis rakendab liikmesriigi lipu all sõitva mis tahes laeva suhtes keeldusid või diskrimineerivaid meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

kui laevalammutuskoht asub riigis, mis rakendab liikmesriigi lipu all sõitva mis tahes laeva suhtes keeldusid või diskrimineerivaid meetmeid.

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | teatab haldusasutusele kirjalikult vähemalt
  14 päeva
  enne ringlussevõtu kavandatud algust kavatsusest laev ringlusse võtta, et haldusasutus saaks teha ettevalmistusi käesoleva määrusega nõutud ülevaatuseks
  ja sertifikaatide väljaandmiseks
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

teatab haldusasutusele kirjalikult vähemalt
  14 päeva
  enne ringlussevõtu kavandatud algust kavatsusest laev ringlusse võtta, et haldusasutus saaks teha ettevalmistusi käesoleva määrusega nõutud ülevaatuseks
  ja sertifikaatide väljaandmiseks
  ;

| (a) | teatab haldusasutusele kirjalikult vähemalt
  kolm kuud
  enne ringlussevõtu kavandatud algust kavatsusest laev ringlusse võtta, et haldusasutus saaks teha ettevalmistusi käesoleva määrusega nõutud ülevaatuseks ja sertifikaatide väljaandmiseks;
  samal ajal teatab laevaomanik kavatsusest laev ringlusse võtta ka selle riigi haldusasutusele, kelle jurisdiktsiooni alla laev parajasti kuulub; |
| --- | --- |

(a)

teatab haldusasutusele kirjalikult vähemalt
  kolm kuud
  enne ringlussevõtu kavandatud algust kavatsusest laev ringlusse võtta, et haldusasutus saaks teha ettevalmistusi käesoleva määrusega nõutud ülevaatuseks ja sertifikaatide väljaandmiseks;
  samal ajal teatab laevaomanik kavatsusest laev ringlusse võtta ka selle riigi haldusasutusele, kelle jurisdiktsiooni alla laev parajasti kuulub;

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ba) | esitab haldusasutusele loetelu riikidest, mida laev teel lammutuskohta kavakohaselt läbib; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ba)

esitab haldusasutusele loetelu riikidest, mida laev teel lammutuskohta kavakohaselt läbib;

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | teave ebaseadusliku ringlussevõtu ja liikmesriigi võetud järelmeetmete kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

teave ebaseadusliku ringlussevõtu ja liikmesriigi võetud järelmeetmete kohta.

| (c) | teave ebaseadusliku ringlussevõtu ja liikmesriigi võetud järelmeetmete kohta
  , sealhulgas artikli 23 kohaselt kehtestatud karistuste üksikasjad
  . |
| --- | --- |

(c)

teave ebaseadusliku ringlussevõtu ja liikmesriigi võetud järelmeetmete kohta
  , sealhulgas artikli 23 kohaselt kehtestatud karistuste üksikasjad
  .

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Iga liikmesriik edastab aruande 31. detsembriks 2015 ja seejärel
  iga kahe aasta tagant
  . | 2.   Iga liikmesriik edastab aruande 31. detsembriks 2015 ja seejärel
  igal järgneval aastal
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Iga liikmesriik edastab aruande 31. detsembriks 2015 ja seejärel
  iga kahe aasta tagant
  .

2.   Iga liikmesriik edastab aruande 31. detsembriks 2015 ja seejärel
  igal järgneval aastal
  .

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisjon avaldab selle teabe elektroonilises andmebaasis, mis on alaliselt üldsusele kättesaadav. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Komisjon avaldab selle teabe elektroonilises andmebaasis, mis on alaliselt üldsusele kättesaadav.

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriik tagab tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste kohaldamise järgmistele laevadele: | 1.
     Liikmesriik tagab tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste
  tulemusliku
  kohaldamise
  järgmiste ELi laevade ja ELi väliste laevade omanike suhtes: |
| | (a) | mis ei järgi teatud ohtlike materjalide kasutamise keelde, nagu sätestatud artiklis 4 ja artiklis 11b; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriik tagab tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste kohaldamise järgmistele laevadele:

1.
     Liikmesriik tagab tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste
  tulemusliku
  kohaldamise
  järgmiste ELi laevade ja ELi väliste laevade omanike suhtes:

(a)

mis ei järgi teatud ohtlike materjalide kasutamise keelde, nagu sätestatud artiklis 4 ja artiklis 11b;

| (d) | mille pardal ei ole artiklitega 5 ja
  28
  nõutud ohtlike materjalide loendit; |
| --- | --- |

(d)

mille pardal ei ole artiklitega 5 ja
  28
  nõutud ohtlike materjalide loendit;

| (b) | mille pardal ei ole
  kehtivat
  artiklitega 5 ja
  11b
  nõutud ohtlike materjalide loendit; |
| --- | --- |

(b)

mille pardal ei ole
  kehtivat
  artiklitega 5 ja
  11b
  nõutud ohtlike materjalide loendit;

| (c) | mille pardal puudub artiklitega 7 ja 11b nõutud ringlussevõtu kava; |
| --- | --- |

(c)

mille pardal puudub artiklitega 7 ja 11b nõutud ringlussevõtu kava;

| (e) | mis saadeti ringlussevõttu artiklis 6 sätestatud ringlussevõtuks ettevalmistamise üldnõudeid täitmata; |
| --- | --- |

(e)

mis saadeti ringlussevõttu artiklis 6 sätestatud ringlussevõtuks ettevalmistamise üldnõudeid täitmata;

| (f) | mis saadeti ringlussevõttu ilma artiklis 6 nõutud ohtlike materjalide sertifikaadita; |
| --- | --- |

(f)

mis saadeti ringlussevõttu ilma artiklis 6 nõutud ohtlike materjalide sertifikaadita;

| (g) | mis saadeti ringlussevõttu ilma artiklis 6 nõutud ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadita; |
| --- | --- |

(g)

mis saadeti ringlussevõttu ilma artiklis 6 nõutud ringlussevõtuks valmisoleku sertifikaadita;

| (h) | mis saadeti ringlussevõttu haldusasutusele artiklis 21 nõutud kirjalikku teadet saatmata; |
| --- | --- |

(h)

mis saadeti ringlussevõttu haldusasutusele artiklis 21 nõutud kirjalikku teadet saatmata;

| (i) | mis võeti ringlusse viisil, mis ei vasta artikliga 7 nõutud laeva ringlussevõtu kavale. |
| --- | --- |

(i)

mis võeti ringlusse viisil, mis ei vasta artikliga 7 nõutud laeva ringlussevõtu kavale.

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008 direktiivi 2008/99/EÜ (keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu)

   (1)

  kohaseid karistusi kohaldatakse ELi laevaomanike suhtes laevade puhul, mis: |
| | (a) | saadeti ringlussevõttu käesoleva määruse artiklis 6 sätestatud ringlussevõtuks ettevalmistamise üldnõudeid täitmata; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008 direktiivi 2008/99/EÜ (keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu)

   (1)

  kohaseid karistusi kohaldatakse ELi laevaomanike suhtes laevade puhul, mis:

(a)

saadeti ringlussevõttu käesoleva määruse artiklis 6 sätestatud ringlussevõtuks ettevalmistamise üldnõudeid täitmata;

| (b) | saadeti ringlussevõttu ilma käesoleva määruse artikli 10 lõikes 1 sätestatud ohtlike materjalide sertifikaadita; |
| --- | --- |

(b)

saadeti ringlussevõttu ilma käesoleva määruse artikli 10 lõikes 1 sätestatud ohtlike materjalide sertifikaadita;

| (c) | saadeti ringlussevõttu ilma käesoleva määruse artiklis 9 sätestatud lepinguta; |
| --- | --- |

(c)

saadeti ringlussevõttu ilma käesoleva määruse artiklis 9 sätestatud lepinguta;

| (d) | saadeti ringlussevõttu haldusasutusele käesoleva määruse artiklis 21 nõutud kirjalikku teadet saatmata; |
| --- | --- |

(d)

saadeti ringlussevõttu haldusasutusele käesoleva määruse artiklis 21 nõutud kirjalikku teadet saatmata;

| (e) | saadeti ringlussevõttu, ilma et laeva ringlussevõtu kava oleks kinnitanud pädev asutus, nagu on sätestatud käesoleva määruse artikli 7 lõike 2 punktis b, või viisil, mis vastavalt käesoleva määruse artiklile 7 ei vasta laeva ringlussevõtu kavale. |
| --- | --- |

(e)

saadeti ringlussevõttu, ilma et laeva ringlussevõtu kava oleks kinnitanud pädev asutus, nagu on sätestatud käesoleva määruse artikli 7 lõike 2 punktis b, või viisil, mis vastavalt käesoleva määruse artiklile 7 ei vasta laeva ringlussevõtu kavale.

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Kui laev saadetakse ringlussevõtuks laevalammutuskohta, mis ei ole kantud Euroopa loetellu, vastavad kohaldatavad karistused vähemalt hinnale, mis laevaomanikule tema laeva eest maksti. | 2.   Kui laev saadetakse ringlussevõtuks laevalammutuskohta, mis ei ole kantud Euroopa loetellu, vastavad kohaldatavad karistused vähemalt hinnale, mis laevaomanikule tema laeva eest maksti
  , ilma et see piiraks direktiivi 2008/99/EÜ artikli 5 rakendamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Kui laev saadetakse ringlussevõtuks laevalammutuskohta, mis ei ole kantud Euroopa loetellu, vastavad kohaldatavad karistused vähemalt hinnale, mis laevaomanikule tema laeva eest maksti.

2.   Kui laev saadetakse ringlussevõtuks laevalammutuskohta, mis ei ole kantud Euroopa loetellu, vastavad kohaldatavad karistused vähemalt hinnale, mis laevaomanikule tema laeva eest maksti
  , ilma et see piiraks direktiivi 2008/99/EÜ artikli 5 rakendamist
  .

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõiked 5 ja 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Kui laev müüakse ära ja saadetakse seejärel vähem kui
  kuue
  kuu jooksul lammutuskohta, mis ei ole kantud Euroopa loetellu, kohaldatakse karistusi: | 5.   Kui laev müüakse ära ja saadetakse seejärel vähem kui
  kaheteistkümne
  kuu jooksul lammutuskohta, mis ei ole kantud Euroopa loetellu, kohaldatakse karistusi: |
| (a) | nii
  viimase
  kui ka eelviimase
  laevaomaniku suhtes, kui laev sõitis endiselt
  Euroopa Liidu
  liikmesriigi lipu all; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Kui laev müüakse ära ja saadetakse seejärel vähem kui
  kuue
  kuu jooksul lammutuskohta, mis ei ole kantud Euroopa loetellu, kohaldatakse karistusi:

5.   Kui laev müüakse ära ja saadetakse seejärel vähem kui
  kaheteistkümne
  kuu jooksul lammutuskohta, mis ei ole kantud Euroopa loetellu, kohaldatakse karistusi:

(a)

nii
  viimase
  kui ka eelviimase
  laevaomaniku suhtes, kui laev sõitis endiselt
  Euroopa Liidu
  liikmesriigi lipu all;

| (a) | viimase laevaomaniku suhtes, kui laev sõitis endiselt liikmesriigi lipu all; |
| --- | --- |

(a)

viimase laevaomaniku suhtes, kui laev sõitis endiselt liikmesriigi lipu all;

| (b) | üksnes eelviimase
  laevaomaniku suhtes, kui laev ei sõitnud enam
  Euroopa Liidu
  liikmesriigi lipu all. |
| --- | --- |

(b)

üksnes eelviimase
  laevaomaniku suhtes, kui laev ei sõitnud enam
  Euroopa Liidu
  liikmesriigi lipu all.

| (b) | viimase
  laevaomaniku suhtes,
  kes sõitis selle laevaga liikmeesriigi lipu all osutatud üheaastase perioodi jooksul,
  kui laev ei sõitnud enam liikmesriigi lipu all. |
| --- | --- |

(b)

viimase
  laevaomaniku suhtes,
  kes sõitis selle laevaga liikmeesriigi lipu all osutatud üheaastase perioodi jooksul,
  kui laev ei sõitnud enam liikmesriigi lipu all.

6.   Liikmesriik võib teha erandi lõikes 5 nimetatud karistustest, kui laevaomanik ei ole müünud oma laeva kavatusega see ringlusse võtta. Sellisel juhul
  palub
  liikmesriik
  esitada laevaomaniku
  väidet toetavat tõendusmaterjali, sealhulgas müügilepingu koopia.

6.   Liikmesriik võib teha erandi lõikes 5 nimetatud karistustest
  ainult juhul
  , kui laevaomanik ei ole müünud oma laeva kavatsusega see ringlusse võtta. Sellisel juhul
  nõuab
  liikmesriik
  , et laevaomanik esitaks oma
  väidet toetavat tõendusmaterjali, sealhulgas müügilepingu koopia
  vastavate sätetega ning teabe ostja ärimudeli kohta
  .

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3
  .   Kui meetmetaotlus ja sellele lisatud tähelepanekud tõendavad usutavalt käesoleva määruse rikkumist, käsitleb pädev asutus kõiki esitatud tähelepanekuid ja meetmetaotlusi. Sellisel juhul annab pädev asutus ringlussevõtuettevõtjale võimaluse avaldada oma seisukohad meetmetaotluse ja sellele lisatud tähelepanekute kohta. | 3.   Kui meetmetaotlus ja sellele lisatud tähelepanekud tõendavad usutavalt käesoleva määruse rikkumist, käsitleb pädev asutus kõiki esitatud tähelepanekuid ja meetmetaotlusi. Sellisel juhul annab pädev asutus
  laevaomanikule ja
  ringlussevõtuettevõtjale võimaluse avaldada oma seisukohad meetmetaotluse ja sellele lisatud tähelepanekute kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3
  .   Kui meetmetaotlus ja sellele lisatud tähelepanekud tõendavad usutavalt käesoleva määruse rikkumist, käsitleb pädev asutus kõiki esitatud tähelepanekuid ja meetmetaotlusi. Sellisel juhul annab pädev asutus ringlussevõtuettevõtjale võimaluse avaldada oma seisukohad meetmetaotluse ja sellele lisatud tähelepanekute kohta.

3.   Kui meetmetaotlus ja sellele lisatud tähelepanekud tõendavad usutavalt käesoleva määruse rikkumist, käsitleb pädev asutus kõiki esitatud tähelepanekuid ja meetmetaotlusi. Sellisel juhul annab pädev asutus
  laevaomanikule ja
  ringlussevõtuettevõtjale võimaluse avaldada oma seisukohad meetmetaotluse ja sellele lisatud tähelepanekute kohta.

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.
     
  Liikmesriik võib otsustada mitte kohaldada lõikeid 1 ja 4 käesoleva määruse otsese rikkumise juhtumite suhtes. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.
     
  Liikmesriik võib otsustada mitte kohaldada lõikeid 1 ja 4 käesoleva määruse otsese rikkumise juhtumite suhtes.

välja jäetud

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Õigus võtta vastu artiklites 5, 9, 10 ja 15 osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  määramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast
  . | 2.   Õigus võtta vastu artiklites 5, 9, 10 ja 15 osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  viieks aastaks alates ...

   (*******)

  .


  Komisjon koostab volituste delegeerimise kohta hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu aruande. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab pikendamisele vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Õigus võtta vastu artiklites 5, 9, 10 ja 15 osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  määramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast
  .

2.   Õigus võtta vastu artiklites 5, 9, 10 ja 15 osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  viieks aastaks alates ...

   (*******)

  .


  Komisjon koostab volituste delegeerimise kohta hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu aruande. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab pikendamisele vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu.

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.
     
  Ohtlike materjalide loend koostatakse kõigi laevade puhul hiljemalt viie aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.
     
  Ohtlike materjalide loend koostatakse kõigi laevade puhul hiljemalt viie aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

välja jäetud

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 a (uus)

Direktiiv 2009/16/EÜ

IV lisa – punkt 45 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 28a |
| | Muudatusettepanek direktiivile 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli |
| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009 direktiivi 2009/16/EÜ (mis käsitleb sadamariigi kontrolli)

   (2)

  IV lisasse lisatakse järgmine punkt: |
| | „45. | Ohtlike materjalide loendi sertifikaat vastavalt määrusele (EÜ) nr XX [sisestada käesoleva määruse täielik pealkiri]

   (********)

  ” |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 28a

Muudatusettepanek direktiivile 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009 direktiivi 2009/16/EÜ (mis käsitleb sadamariigi kontrolli)

   (2)

  IV lisasse lisatakse järgmine punkt:

„45.

Ohtlike materjalide loendi sertifikaat vastavalt määrusele (EÜ) nr XX [sisestada käesoleva määruse täielik pealkiri]

   (********)

  ”

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 1

Määrus (EÜ) nr 1013/2006

Artikkel 1 – lõige 3 – punkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | määruse
  (EL) nr XX [lisada käesoleva määruse täielik pealkiri]
  (*) reguleerimisalasse kuuluvad laevad
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

i)

määruse
  (EL) nr XX [lisada käesoleva määruse täielik pealkiri]
  (*) reguleerimisalasse kuuluvad laevad
  .

| i) | laevad, mis toimetatakse Euroopa loetellu kantud laevalammutuskohta vastavalt määrusele
  (EL) nr XX [lisada käesoleva määruse täielik pealkiri]. |
| --- | --- |

i)

laevad, mis toimetatakse Euroopa loetellu kantud laevalammutuskohta vastavalt määrusele
  (EL) nr XX [lisada käesoleva määruse täielik pealkiri].

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 29a |
| | Transiit |
| | 1.
     
  Liikmesriigid tagavad, et asjaomane asutus või muu valitsusasutus teavitab pädevat asutust või transiidiasutust 7 päeva jooksul pärast laevaomaniku teate kättesaamist. |
| | 2.
     
  Pädeval asutusel või transiidiasutusel tuleb 60 päeva jooksul alates lõikes 1 osutatud teate kättesaamise kuupäevast teha järgmist: |
| | (a) | anda nõusolek laeva transiidiks oma vete kaudu, kas tingimustega või ilma; või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 29a

Transiit

1.
     
  Liikmesriigid tagavad, et asjaomane asutus või muu valitsusasutus teavitab pädevat asutust või transiidiasutust 7 päeva jooksul pärast laevaomaniku teate kättesaamist.

2.
     
  Pädeval asutusel või transiidiasutusel tuleb 60 päeva jooksul alates lõikes 1 osutatud teate kättesaamise kuupäevast teha järgmist:

(a)

anda nõusolek laeva transiidiks oma vete kaudu, kas tingimustega või ilma; või

| (b) | keelduda laeva transiidist oma vete kaudu. |
| --- | --- |

(b)

keelduda laeva transiidist oma vete kaudu.

Asjaomane liikmesriik teavitab laevaomanikku viivitamata pädeva asutuse või transiidiasutuse otsusest.

3.
     
  Juhul kui keeldutakse lõikes 2 osutatud nõusoleku andmisest või seatakse sellele tingimused, millega laevaomanik ei nõustu, võib laevaomanik vedada laeva ringlussevõtuks ainult läbi selliste transiidiriikide, mis ei ole vastuväidet esitanud.

4.
     
  Kui vastust ei ole lõikes 2 osutatud 60-päevase ajavahemiku jooksul saadetud, siis eeldatakse, et pädev transiidiasutus keeldus nõusolekut andmast.

5.
     
  Olenemata lõikest 4 eeldatakse juhul, kui kooskõlas Baseli konventsiooni artikli 6 lõikega 4 pädev transiidiasutus on otsustanud, et ta kas üldiselt või teatud tingimustel ei nõua läbiveoks eelnevat kirjalikku nõusolekut, et transiidiasutus on loa andnud, kui asjaomane liikmesriik ei saa vastust transiidiasutusele edastatud teatele järgneva 60 päeva jooksul.

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi hiljemalt kaks aastat pärast Hongkongi konventsiooni jõustumise kuupäeva. Läbivaatamisel
  käsitletakse
  Hongkongi konventsiooni osaliste poolt lubatud lammutuskohtade
  kandmist
  laevalammutuskohtade Euroopa loetellu
  , et vältida töö ja halduskoormuse dubleerimist
  . | Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi hiljemalt kaks aastat pärast Hongkongi konventsiooni jõustumise kuupäeva. Läbivaatamisel
  uuritakse, kas
  Hongkongi konventsiooni osaliste poolt lubatud lammutuskohtade
  kandmine
  laevalammutuskohtade Euroopa loetellu
  vastaks käesoleva määruse nõuetele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi hiljemalt kaks aastat pärast Hongkongi konventsiooni jõustumise kuupäeva. Läbivaatamisel
  käsitletakse
  Hongkongi konventsiooni osaliste poolt lubatud lammutuskohtade
  kandmist
  laevalammutuskohtade Euroopa loetellu
  , et vältida töö ja halduskoormuse dubleerimist
  .

Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi hiljemalt kaks aastat pärast Hongkongi konventsiooni jõustumise kuupäeva. Läbivaatamisel
  uuritakse, kas
  Hongkongi konventsiooni osaliste poolt lubatud lammutuskohtade
  kandmine
  laevalammutuskohtade Euroopa loetellu
  vastaks käesoleva määruse nõuetele
  .

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolev määrus jõustub
  365. päeval
  pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. | Käesolev määrus jõustub
  kolmandal päeval
  pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
  Määrust kohaldatakse alates ...

   (*********) . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolev määrus jõustub
  365. päeval
  pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus jõustub
  kolmandal päeval
  pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
  Määrust kohaldatakse alates ...

   (*********) .

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – alapealkiri 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | KINNITUS ETTETEATAMATA ÜLEVAATUSE KOHTA |
| | Määruse artikli 8 kohaselt teostatud etteteatamata ülevaatusel leiti, et laev vastab määruse asjaomastele sätetele. |
| | Alla kirjutanud: (nõuetekohaselt volitatud ametniku allkiri) |
| | Koht:
  ... |
| | Kuupäev: (pp/kk/aaaa): |
| | (vajaduse korral ametiasutuse pitser või tempel) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

KINNITUS ETTETEATAMATA ÜLEVAATUSE KOHTA

Määruse artikli 8 kohaselt teostatud etteteatamata ülevaatusel leiti, et laev vastab määruse asjaomastele sätetele.

Alla kirjutanud: (nõuetekohaselt volitatud ametniku allkiri)

Koht:
  ...

Kuupäev: (pp/kk/aaaa):

(vajaduse korral ametiasutuse pitser või tempel)

---

(1)  Seejärel saadeti see vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0132/2013).

(*)  
  Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.

(**)  
  Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

(***)  
  Kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

(****)  
  Neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

(*****)  
  30 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

(******)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev
  .

(1)  

  ELT L 328, 6.12.2008, lk 28.

(*******)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(2)  

  ELT L 131, 28.5.2009, lk 57.

(********)  
  ELT L [...], [....], lk [...].

(*********)  
  Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.

---