# Uradni list C 419/16.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 419 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5816. december 2015 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 419

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5816. december 2015

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2012–2013Seje: 19.–22. november 2012
  Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 29 E, 31.1.2013 .
  SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2012–2013Seje: 19.–22. november 2012
  Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 29 E, 31.1.2013 .
  SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 29 E, 31.1.2013 .

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 20. november 2012 |
| 2015/C 419/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o izvajanju Direktive 2008/48/ES o potrošniških kreditnih pogodbah (2012/2037(INI)) | 2 |
| 2015/C 419/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o paktu za socialne naložbe – odgovor na krizo (2012/2003(INI)) | 5 |
| 2015/C 419/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o promociji kmetijskih proizvodov in informiranju o njih: kakšna strategija za promocijo evropskih specialitet (2012/2077(INI)) | 10 |
| 2015/C 419/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o poročilu o izvajanju in učinkovanju direktive o sledni pravici (2001/84/ES) 2012/2038(INI) | 17 |
| 2015/C 419/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o Na poti k integriranemu evropskemu trgu za kartična, spletna in mobilna plačila (2012/2040(INI)) | 19 |
| 2015/C 419/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o bančnem sistemu v senci (2012/2115(INI)) | 28 |
| 2015/C 419/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o zaščiti otrok v digitalnem svetu (2012/2068(INI)) | 33 |
| 2015/C 419/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o pobudi za socialno podjetništvo – ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij (2012/2004(INI)) | 42 |
| 2015/C 419/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 s priporočili Komisiji o poročilu predsednikov Evropskega sveta, Evropske komisije, Evropske centralne banke in Euroskupine z naslovom Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji (2012/2151(INI)) | 48 |
| 2015/C 419/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o delu Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v letu 2011 (2012/2048(INI)) | 69 |
| | Sreda, 21. november 2012 |
| 2015/C 419/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o 28. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava EU (2010) (2011/2275(INI)) | 73 |
| 2015/C 419/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o vplivih črpanja plina in nafte iz skrilavca na okolje (2011/2308(INI)) | 77 |
| 2015/C 419/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o industrijskih, energetskih in drugih vidikih v zvezi s plinom in nafto iz skrilavca (2011/2309(INI)) | 87 |
| 2015/C 419/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o dejavnostih Odbora za peticije v letu 2011 (2011/2317(INI)) | 94 |
| | Četrtek, 22. november 2012 |
| 2015/C 419/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o izjavi držav članic glede sprejetja v interesu Evropske unije pristopa osmih tretjih držav k haaški Konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (2012/2791(RSP)) | 100 |
| 2015/C 419/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o prihodnji svetovni konferenci o mednarodnih telekomunikacijah (WCIT-2012) Mednarodne telekomunikacijske zveze in morebitni širitvi obsega mednarodnih telekomunikacijskih pravil (2012/2881(RSP)) | 101 |
| 2015/C 419/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o konferenci o podnebnih spremembah v Dohi v Katarju (COP 18) (2012/2722(RSP)) | 103 |
| 2015/C 419/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o širitvi: politike, merila in strateški interesi EU (2012/2025(INI)) | 114 |
| 2015/C 419/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o razmerah v Gazi (2012/2883(RSP)) | 122 |
| 2015/C 419/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (na podlagi letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki) (12562/2011 – 2012/2138(INI)) | 124 |
| 2015/C 419/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o klavzuli o medsebojni obrambi in solidarnostni klavzuli EU: politična in operativna razsežnost (2012/2223(INI)) | 138 |
| 2015/C 419/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o kibernetski varnosti in obrambi (2012/2096(INI)) | 145 |
| 2015/C 419/23 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o vlogi skupne varnostne in obrambne politike v primeru podnebno pogojenih kriz in naravnih nesreč (2012/2095(INI)) | 153 |
| 2015/C 419/24 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede pogajanj za sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Kazahstanom in EU (2012/2153(INI)) | 159 |
| 2015/C 419/25 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o malem priobalnem in obrtnem ribolovu ter reformi skupne ribiške politike (2011/2292(INI)) | 167 |
| 2015/C 419/26 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike (2011/2318(INI)) | 175 |
| 2015/C 419/27 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o volitvah v Evropski parlament leta 2014 (2012/2829(RSP)) | 185 |
| 2015/C 419/28 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o razmerah na področju človekovih pravic v Iranu, zlasti množičnih usmrtitvah in nedavni smrti pisca bloga Satarja Beheštija (2012/2877(RSP)) | 186 |
| 2015/C 419/29 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o razmerah v Burmi/Mjanmaru, zlasti nenehnem nasilju v državi Rakhine (2012/2878(RSP)) | 189 |
| 2015/C 419/30 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o položaju migrantov v Libiji (2012/2879(RSP)) | 192 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 20. november 2012

2015/C 419/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o izvajanju Direktive 2008/48/ES o potrošniških kreditnih pogodbah (2012/2037(INI))

2

2015/C 419/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o paktu za socialne naložbe – odgovor na krizo (2012/2003(INI))

5

2015/C 419/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o promociji kmetijskih proizvodov in informiranju o njih: kakšna strategija za promocijo evropskih specialitet (2012/2077(INI))

10

2015/C 419/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o poročilu o izvajanju in učinkovanju direktive o sledni pravici (2001/84/ES) 2012/2038(INI)

17

2015/C 419/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o Na poti k integriranemu evropskemu trgu za kartična, spletna in mobilna plačila (2012/2040(INI))

19

2015/C 419/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o bančnem sistemu v senci (2012/2115(INI))

28

2015/C 419/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o zaščiti otrok v digitalnem svetu (2012/2068(INI))

33

2015/C 419/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o pobudi za socialno podjetništvo – ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij (2012/2004(INI))

42

2015/C 419/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 s priporočili Komisiji o poročilu predsednikov Evropskega sveta, Evropske komisije, Evropske centralne banke in Euroskupine z naslovom Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji (2012/2151(INI))

48

2015/C 419/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o delu Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v letu 2011 (2012/2048(INI))

69

Sreda, 21. november 2012

2015/C 419/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o 28. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava EU (2010) (2011/2275(INI))

73

2015/C 419/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o vplivih črpanja plina in nafte iz skrilavca na okolje (2011/2308(INI))

77

2015/C 419/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o industrijskih, energetskih in drugih vidikih v zvezi s plinom in nafto iz skrilavca (2011/2309(INI))

87

2015/C 419/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o dejavnostih Odbora za peticije v letu 2011 (2011/2317(INI))

94

Četrtek, 22. november 2012

2015/C 419/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o izjavi držav članic glede sprejetja v interesu Evropske unije pristopa osmih tretjih držav k haaški Konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (2012/2791(RSP))

100

2015/C 419/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o prihodnji svetovni konferenci o mednarodnih telekomunikacijah (WCIT-2012) Mednarodne telekomunikacijske zveze in morebitni širitvi obsega mednarodnih telekomunikacijskih pravil (2012/2881(RSP))

101

2015/C 419/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o konferenci o podnebnih spremembah v Dohi v Katarju (COP 18) (2012/2722(RSP))

103

2015/C 419/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o širitvi: politike, merila in strateški interesi EU (2012/2025(INI))

114

2015/C 419/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o razmerah v Gazi (2012/2883(RSP))

122

2015/C 419/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (na podlagi letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki) (12562/2011 – 2012/2138(INI))

124

2015/C 419/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o klavzuli o medsebojni obrambi in solidarnostni klavzuli EU: politična in operativna razsežnost (2012/2223(INI))

138

2015/C 419/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o kibernetski varnosti in obrambi (2012/2096(INI))

145

2015/C 419/23

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o vlogi skupne varnostne in obrambne politike v primeru podnebno pogojenih kriz in naravnih nesreč (2012/2095(INI))

153

2015/C 419/24

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede pogajanj za sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Kazahstanom in EU (2012/2153(INI))

159

2015/C 419/25

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o malem priobalnem in obrtnem ribolovu ter reformi skupne ribiške politike (2011/2292(INI))

167

2015/C 419/26

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike (2011/2318(INI))

175

2015/C 419/27

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o volitvah v Evropski parlament leta 2014 (2012/2829(RSP))

185

2015/C 419/28

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o razmerah na področju človekovih pravic v Iranu, zlasti množičnih usmrtitvah in nedavni smrti pisca bloga Satarja Beheštija (2012/2877(RSP))

186

2015/C 419/29

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o razmerah v Burmi/Mjanmaru, zlasti nenehnem nasilju v državi Rakhine (2012/2878(RSP))

189

2015/C 419/30

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o položaju migrantov v Libiji (2012/2879(RSP))

192

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 20. november 2012 |
| 2015/C 419/31 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o spremembi člena 70 Poslovnika Evropskega parlamenta o medinstitucionalnih pogajanjih in zakonodajnih postopkih (2011/2298(REG)) | 196 |
| 2015/C 419/32 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o spremembi člena 181 Poslovnika Evropskega parlamenta o dobesednem zapisu in člena 182 o avdiovizualnem zapisu sej (2012/2080(REG)) | 200 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 20. november 2012

2015/C 419/31

Sklep Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o spremembi člena 70 Poslovnika Evropskega parlamenta o medinstitucionalnih pogajanjih in zakonodajnih postopkih (2011/2298(REG))

196

2015/C 419/32

Sklep Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o spremembi člena 181 Poslovnika Evropskega parlamenta o dobesednem zapisu in člena 182 o avdiovizualnem zapisu sej (2012/2080(REG))

200

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 20. november 2012 |
| 2015/C 419/33 | P7_TA(2012)0412Pristojnost in priznavanje ter izvrševanje sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (prenovitev) (COM(2010)0748 – C7-0433/2010 – 2010/0383(COD))P7_TC1-COD(2010)0383Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (prenovitev) | 203 |
| 2015/C 419/34 | P7_TA(2012)0413Trženje in uporaba predhodnih sestavin za eksplozive ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive (KOM(2010)0473 – C7-0279/2010 – 2010/0246(COD))P7_TC1-COD(2010)0246Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive | 204 |
| 2015/C 419/35 | P7_TA(2012)0414Posebni začasni ukrepi za zaposlovanje uradnikov in začasnih uslužbencev Evropske unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi posebnih začasnih ukrepov za zaposlovanje uradnikov in začasnih uslužbencev Evropske unije zaradi pristopa Hrvaške (COM(2012)0377 – C7-0216/2012 – 2012/0224(COD))P7_TC1-COD(2012)0224Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi posebnih začasnih ukrepov za zaposlovanje uradnikov in začasnih uslužbencev Unije zaradi pristopa Hrvaške k Evropski uniji | 205 |
| 2015/C 419/36 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o pristopu Evropske unije k Protokolu o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem zaradi raziskovanja in izkoriščanja epikontinentalnega pasu, morskega dna in njegovega podmorja (09671/2012 – C7-0144/2012 – 2011/0304(NLE)) | 206 |
| 2015/C 419/37 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije na drugi strani (11119/2012 – C7-0299/2012 – 2012/0130(NLE)) | 207 |
| 2015/C 419/38 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o osnutku direktive Sveta o spremembi Direktive 93/109/ES z dne 6. decembra 1993 o podrobni ureditvi uresničevanja pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani (13634/2012 – C7-0293/2012 – 2006/0277(CNS)) | 208 |
| 2015/C 419/39 | P7_TA(2012)0424Homologacija in tržni nadzor dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (COM(2010)0542 – C7-0317/2010 – 2010/0271(COD))P7_TC1-COD(2010)0271Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o odobritvi in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov | 208 |
| 2015/C 419/40 | P7_TA(2012)0425Homologacija kmetijskih ali gozdarskih vozil ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji kmetijskih ali gozdarskih vozil (COM(2010)0395 – C7-0204/2010 – 2010/0212(COD))P7_TC1-COD(2010)0212Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil | 209 |
| | Sreda, 21. november 2012 |
| 2015/C 419/41 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o potrditvi imenovanja Tonia Borga za člana Komisije | 211 |
| 2015/C 419/42 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 5/2012 za proračunsko leto 2012, Oddelek III – Komisija (16398/2012 – C7-0383/2012 – 2012/2242(BUD)) | 211 |
| 2015/C 419/43 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (COM(2012)0538 – C7-0300/2012 – 2012/2237(BUD)) | 213 |
| 2015/C 419/44 | P7_TA(2012)0435Izvajanje sporazumov, ki jih je EU sklenila na podlagi pogajanj v okviru določb člena XXVIII iz GATT 1994 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju sporazumov, ki jih je EU sklenila na podlagi pogajanj v okviru določb člena XXVIII iz GATT 1994, ter o spremembi in dopolnitvi Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (COM(2012)0115 – C7-0079/2012 – 2012/0054(COD))P7_TC1-COD(2012)0054Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, in Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, ter o spremembah in dopolnitvah Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi | 214 |
| 2015/C 419/45 | P7_TA(2012)0436Tarifne kvote, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Rusije v Evropsko unijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dodelitvi tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo (COM(2012)0449 – C7-0215/2012 – 2012/0217(COD))P7_TC1-COD(2012)0217Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o dodelitvi tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo | 215 |
| 2015/C 419/46 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Zvezno republiko Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, in Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994 (07883/2012 – C7-0171/2012 – 2012/0046(NLE)) | 216 |
| 2015/C 419/47 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo na eni strani in državo Izrael na drugi strani o spremembi prilog k protokoloma 1 in 2 Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in državo Izrael na drugi strani (07433/2012 – C7-0157/2012 – 2011/0457(NLE)) | 217 |
| 2015/C 419/48 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o upravljanju tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo, ter Protokola med Evropsko unijo in vlado Ruske federacije o tehničnih podrobnostih v skladu z navedenim sporazumom (16775/1/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE)) | 217 |
| 2015/C 419/49 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o osnutku uredbe Sveta o migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (prenovitev) (11142/1/2012 – C7-0330/2012 – 2012/0033A(NLE)) | 218 |
| 2015/C 419/50 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o osnutku uredbe Sveta o migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (prenovitev) (11143/1/2012 – C7-0331/2012 – 2012/0033B(NLE)) | 226 |
| | Četrtek, 22. november 2012 |
| 2015/C 419/51 | P7_TA(2012)0446Stalež lososa v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča ta stalež ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za stalež lososa v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča ta stalež (COM(2011)0470 – C7-0220/2011 – 2011/0206(COD))P7_TC1-COD(2011)0206Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 22. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za stalež lososa v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča ta stalež | 235 |
| 2015/C 419/52 | P7_TA(2012)0447Dodelitev delegiranih pooblastil za sprejetje nekaterih ukrepov v zvezi s skupno trgovinsko politiko ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi nekaterih uredb o skupni trgovinski politiki v zvezi z dodelitvijo delegiranih pooblastil za sprejetje nekaterih ukrepov (COM(2011)0349 – C7-0162/2011 – 2011/0153(COD))P7_TC1-COD(2011)0153Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 22. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi nekaterih uredb o skupni trgovinski politiki v zvezi z dodelitvijo delegiranih in izvedbenih pooblastil za sprejetje nekaterih ukrepov [Sprememba 1] | 249 |
| 2015/C 419/53 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 22. novembra 2012 k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1288/2009 (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD)) | 273 |
| 2015/C 419/54 | P7_TA(2012)0449Odstranjevanje plavuti morskih psov na krovu plovil ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1185/2003 o odstranjevanju plavuti morskih psov na krovu plovil (COM(2011)0798 – C7-0431/2011 – 2011/0364(COD))P7_TC1-COD(2011)0364Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 22. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1185/2003 o odstranjevanju plavuti morskih psov na krovu plovil | 301 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 20. november 2012

2015/C 419/33

P7_TA(2012)0412Pristojnost in priznavanje ter izvrševanje sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (prenovitev) (COM(2010)0748 – C7-0433/2010 – 2010/0383(COD))P7_TC1-COD(2010)0383Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (prenovitev)

203

2015/C 419/34

P7_TA(2012)0413Trženje in uporaba predhodnih sestavin za eksplozive ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive (KOM(2010)0473 – C7-0279/2010 – 2010/0246(COD))P7_TC1-COD(2010)0246Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive

204

2015/C 419/35

P7_TA(2012)0414Posebni začasni ukrepi za zaposlovanje uradnikov in začasnih uslužbencev Evropske unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi posebnih začasnih ukrepov za zaposlovanje uradnikov in začasnih uslužbencev Evropske unije zaradi pristopa Hrvaške (COM(2012)0377 – C7-0216/2012 – 2012/0224(COD))P7_TC1-COD(2012)0224Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi posebnih začasnih ukrepov za zaposlovanje uradnikov in začasnih uslužbencev Unije zaradi pristopa Hrvaške k Evropski uniji

205

2015/C 419/36

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o pristopu Evropske unije k Protokolu o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem zaradi raziskovanja in izkoriščanja epikontinentalnega pasu, morskega dna in njegovega podmorja (09671/2012 – C7-0144/2012 – 2011/0304(NLE))

206

2015/C 419/37

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije na drugi strani (11119/2012 – C7-0299/2012 – 2012/0130(NLE))

207

2015/C 419/38

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o osnutku direktive Sveta o spremembi Direktive 93/109/ES z dne 6. decembra 1993 o podrobni ureditvi uresničevanja pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani (13634/2012 – C7-0293/2012 – 2006/0277(CNS))

208

2015/C 419/39

P7_TA(2012)0424Homologacija in tržni nadzor dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (COM(2010)0542 – C7-0317/2010 – 2010/0271(COD))P7_TC1-COD(2010)0271Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o odobritvi in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov

208

2015/C 419/40

P7_TA(2012)0425Homologacija kmetijskih ali gozdarskih vozil ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji kmetijskih ali gozdarskih vozil (COM(2010)0395 – C7-0204/2010 – 2010/0212(COD))P7_TC1-COD(2010)0212Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil

209

Sreda, 21. november 2012

2015/C 419/41

Sklep Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o potrditvi imenovanja Tonia Borga za člana Komisije

211

2015/C 419/42

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 5/2012 za proračunsko leto 2012, Oddelek III – Komisija (16398/2012 – C7-0383/2012 – 2012/2242(BUD))

211

2015/C 419/43

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (COM(2012)0538 – C7-0300/2012 – 2012/2237(BUD))

213

2015/C 419/44

P7_TA(2012)0435Izvajanje sporazumov, ki jih je EU sklenila na podlagi pogajanj v okviru določb člena XXVIII iz GATT 1994 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju sporazumov, ki jih je EU sklenila na podlagi pogajanj v okviru določb člena XXVIII iz GATT 1994, ter o spremembi in dopolnitvi Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (COM(2012)0115 – C7-0079/2012 – 2012/0054(COD))P7_TC1-COD(2012)0054Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, in Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, ter o spremembah in dopolnitvah Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi

214

2015/C 419/45

P7_TA(2012)0436Tarifne kvote, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Rusije v Evropsko unijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dodelitvi tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo (COM(2012)0449 – C7-0215/2012 – 2012/0217(COD))P7_TC1-COD(2012)0217Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o dodelitvi tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo

215

2015/C 419/46

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Zvezno republiko Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, in Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994 (07883/2012 – C7-0171/2012 – 2012/0046(NLE))

216

2015/C 419/47

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo na eni strani in državo Izrael na drugi strani o spremembi prilog k protokoloma 1 in 2 Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in državo Izrael na drugi strani (07433/2012 – C7-0157/2012 – 2011/0457(NLE))

217

2015/C 419/48

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o upravljanju tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo, ter Protokola med Evropsko unijo in vlado Ruske federacije o tehničnih podrobnostih v skladu z navedenim sporazumom (16775/1/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE))

217

2015/C 419/49

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o osnutku uredbe Sveta o migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (prenovitev) (11142/1/2012 – C7-0330/2012 – 2012/0033A(NLE))

218

2015/C 419/50

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o osnutku uredbe Sveta o migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (prenovitev) (11143/1/2012 – C7-0331/2012 – 2012/0033B(NLE))

226

Četrtek, 22. november 2012

2015/C 419/51

P7_TA(2012)0446Stalež lososa v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča ta stalež ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za stalež lososa v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča ta stalež (COM(2011)0470 – C7-0220/2011 – 2011/0206(COD))P7_TC1-COD(2011)0206Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 22. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za stalež lososa v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča ta stalež

235

2015/C 419/52

P7_TA(2012)0447Dodelitev delegiranih pooblastil za sprejetje nekaterih ukrepov v zvezi s skupno trgovinsko politiko ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi nekaterih uredb o skupni trgovinski politiki v zvezi z dodelitvijo delegiranih pooblastil za sprejetje nekaterih ukrepov (COM(2011)0349 – C7-0162/2011 – 2011/0153(COD))P7_TC1-COD(2011)0153Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 22. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi nekaterih uredb o skupni trgovinski politiki v zvezi z dodelitvijo delegiranih in izvedbenih pooblastil za sprejetje nekaterih ukrepov [Sprememba 1]

in izvedbenih

249

2015/C 419/53

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 22. novembra 2012 k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1288/2009 (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD))

273

2015/C 419/54

P7_TA(2012)0449Odstranjevanje plavuti morskih psov na krovu plovil ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1185/2003 o odstranjevanju plavuti morskih psov na krovu plovil (COM(2011)0798 – C7-0431/2011 – 2011/0364(COD))P7_TC1-COD(2011)0364Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 22. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1185/2003 o odstranjevanju plavuti morskih psov na krovu plovil

301

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

16.12.2015

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2012–2013

Seje: 19.–22. november 2012

Zapisnik seje je bil objavljen v UL C 29 E, 31.1.2013.

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 20. november 2012

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/2

---

P7_TA(2012)0418

Izvajanje Direktive o potrošniških kreditnih pogodbah

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o izvajanju Direktive 2008/48/ES o potrošniških kreditnih pogodbah (2012/2037(INI))

(2015/C 419/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0343/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0343/2012),

| A. | ker je politična naloga EU, da nacionalne trge odpre za pomembni gospodarski sektor potrošniških kreditov, da krepi konkurenco, obravnava različno raven varstva potrošnikov, odpravi morebitno konkurenco med gospodarskimi subjekti in izboljša delovanje notranjega trga in je to v interesu potrošnikov in kreditodajalcev; |
| --- | --- |

A.

ker je politična naloga EU, da nacionalne trge odpre za pomembni gospodarski sektor potrošniških kreditov, da krepi konkurenco, obravnava različno raven varstva potrošnikov, odpravi morebitno konkurenco med gospodarskimi subjekti in izboljša delovanje notranjega trga in je to v interesu potrošnikov in kreditodajalcev;

| B. | ker je direktiva o potrošniških kreditih vzpostavila skupni evropski pravni okvir za varstvo potrošnikov z usmerjenim izčrpnim usklajevanjem na petih področjih, na katerih imajo države članice le majhen manevrski prostor, ki zadeva zlasti različne pristope k izvajanju; |
| --- | --- |

B.

ker je direktiva o potrošniških kreditih vzpostavila skupni evropski pravni okvir za varstvo potrošnikov z usmerjenim izčrpnim usklajevanjem na petih področjih, na katerih imajo države članice le majhen manevrski prostor, ki zadeva zlasti različne pristope k izvajanju;

| C. | ker klub temu še naprej ostajajo pravne in praktične ovire; |
| --- | --- |

C.

ker klub temu še naprej ostajajo pravne in praktične ovire;

| D. | ker, kot je pojasnjeno v študiji Evropskega parlamenta o izvajanju direktive o potrošniških kreditnih pogodbah, nekatere osrednje določbe direktive – denimo člen 5 o predpogodbenih informacijah – zaradi neenotne razlage in izvajanja v državah članicah niso dosegle načrtovanega poenotenja pravic v državah članicah; |
| --- | --- |

D.

ker, kot je pojasnjeno v študiji Evropskega parlamenta o izvajanju direktive o potrošniških kreditnih pogodbah, nekatere osrednje določbe direktive – denimo člen 5 o predpogodbenih informacijah – zaradi neenotne razlage in izvajanja v državah članicah niso dosegle načrtovanega poenotenja pravic v državah članicah;

| E. | ker se prenos direktive o potrošniških kreditih zaradi kratkega roka ter različnih in obširnih sprememb pravne regulative, ki jih je bilo treba izvesti v tem času, v vseh državah članicah ni izvedel pravočasno in deloma tudi ne povsem pravilno; |
| --- | --- |

E.

ker se prenos direktive o potrošniških kreditih zaradi kratkega roka ter različnih in obširnih sprememb pravne regulative, ki jih je bilo treba izvesti v tem času, v vseh državah članicah ni izvedel pravočasno in deloma tudi ne povsem pravilno;

| F. | ker se po statističnih podatkih čezmejno najemanje potrošniških kreditov od začetka veljavnosti direktive ni povečalo, čeprav je to mogoče pojasniti z različnimi dejavniki, na primer jezikom, pa tudi resnimi težavami v finančnem sektorju in pomanjkanjem zadostnih informacij za potrošnike o možnosti čezmejnih potrošniških kreditov ter pravicah, ki jih imajo pri sklepanju tovrstnih pogodb; |
| --- | --- |

F.

ker se po statističnih podatkih čezmejno najemanje potrošniških kreditov od začetka veljavnosti direktive ni povečalo, čeprav je to mogoče pojasniti z različnimi dejavniki, na primer jezikom, pa tudi resnimi težavami v finančnem sektorju in pomanjkanjem zadostnih informacij za potrošnike o možnosti čezmejnih potrošniških kreditov ter pravicah, ki jih imajo pri sklepanju tovrstnih pogodb;

| G. | ker je imelo nezadostno varstvo potrošnikov v sektorju kreditov veliko vlogo v finančni krizi; ker so potrošniki zaradi nestanovitnih menjalnih tečajev izpostavljeni velikim tveganjem, zlasti med finančnimi krizami; |
| --- | --- |

G.

ker je imelo nezadostno varstvo potrošnikov v sektorju kreditov veliko vlogo v finančni krizi; ker so potrošniki zaradi nestanovitnih menjalnih tečajev izpostavljeni velikim tveganjem, zlasti med finančnimi krizami;

| H. | ker so se zaradi čezmernega dajanja potrošniških posojil v tujih valutah povečala tveganja in izgube, ki so jim izpostavljena gospodinjstva; |
| --- | --- |

H.

ker so se zaradi čezmernega dajanja potrošniških posojil v tujih valutah povečala tveganja in izgube, ki so jim izpostavljena gospodinjstva;

| I. | ker je Evropski odbor za sistemska tveganja 21. septembra 2011 sprejel pomembno priporočilo o dajanju posojil v tujih valutah (ESRB/2011/1); |
| --- | --- |

I.

ker je Evropski odbor za sistemska tveganja 21. septembra 2011 sprejel pomembno priporočilo o dajanju posojil v tujih valutah (ESRB/2011/1);

| J. | ker mora Komisija po členu 27 direktive izvesti pregled nekaterih vidikov direktive in je o tem že naročila študijo; |
| --- | --- |

J.

ker mora Komisija po členu 27 direktive izvesti pregled nekaterih vidikov direktive in je o tem že naročila študijo;

| K. | ker meni, je Evropskemu parlamentu zelo pomembno, da je sproti obveščen o vmesnih korakih in izidih pregleda in da ima možnost predstaviti svoje stališče; |
| --- | --- |

K.

ker meni, je Evropskemu parlamentu zelo pomembno, da je sproti obveščen o vmesnih korakih in izidih pregleda in da ima možnost predstaviti svoje stališče;

| 1. | pozdravlja, da Komisija pri pripravi pregleda že izvaja študijo učinka na notranji trg in varstvo potrošnikov, da bi preučila čezmejne posledice čezmejnega sklepanja kreditnih pogodb, in izreka priznanje obsežnemu delu, ki so ga izvedli Komisija, nacionalni zakonodajalci in kreditne institucije; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja, da Komisija pri pripravi pregleda že izvaja študijo učinka na notranji trg in varstvo potrošnikov, da bi preučila čezmejne posledice čezmejnega sklepanja kreditnih pogodb, in izreka priznanje obsežnemu delu, ki so ga izvedli Komisija, nacionalni zakonodajalci in kreditne institucije;

| 2. | poudarja, da lahko izboljšanje čezmejnega trga za potrošniške kredite prinese evropsko dodano vrednost pri spodbujanju notranjega trga; meni, da bi to lahko med drugim dosegli z boljšim obveščanjem potrošnikov o možnostih za najemanje potrošniških kreditov v drugih državah članicah in o pravicah, ki jih imajo pri sklepanju tovrstnih pogodb; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da lahko izboljšanje čezmejnega trga za potrošniške kredite prinese evropsko dodano vrednost pri spodbujanju notranjega trga; meni, da bi to lahko med drugim dosegli z boljšim obveščanjem potrošnikov o možnostih za najemanje potrošniških kreditov v drugih državah članicah in o pravicah, ki jih imajo pri sklepanju tovrstnih pogodb;

| 3. | ugotavlja, da obseg čezmejnega najemanja potrošniških kreditov znaša manj kot 2 %, od tega se jih približno 20 % sklene prek spleta; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da obseg čezmejnega najemanja potrošniških kreditov znaša manj kot 2 %, od tega se jih približno 20 % sklene prek spleta;

| 4. | poudarja, da je eden od ciljev te direktive zagotoviti razpoložljivost informacij, s čimer bi spodbudili delovanje notranjega trga tudi na tem področju, ter da je zato treba ovrednotiti, ali delež čezmejnih kreditnih pogodb narašča; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je eden od ciljev te direktive zagotoviti razpoložljivost informacij, s čimer bi spodbudili delovanje notranjega trga tudi na tem področju, ter da je zato treba ovrednotiti, ali delež čezmejnih kreditnih pogodb narašča;

| 5. | meni, da so predpisi o predpogodbenih informacijah, razlage iz člena 5(6) in ocena kreditne sposobnosti iz člena 8 pomembni za ozaveščanje potrošnikov o tveganjih, povezanih s posojili v tuji valuti; |
| --- | --- |

5.

meni, da so predpisi o predpogodbenih informacijah, razlage iz člena 5(6) in ocena kreditne sposobnosti iz člena 8 pomembni za ozaveščanje potrošnikov o tveganjih, povezanih s posojili v tuji valuti;

| 6. | kljub temu poziva, naj nadzorni organi zahtevajo od finančnih institucij, da potrošnikom zagotovijo popolne in zlahka razumljive informacije po meri o tveganjih v zvezi s posojili v tuji valuti in posledicah hudega padca vrednosti zakonitega plačilnega sredstva države članice, kjer ima potrošnik stalno prebivališče, ter povišanja tujevalutne obrestne mere za višino obrokov; meni, da bi bilo treba te informacije zagotoviti pred podpisom pogodbe; |
| --- | --- |

6.

kljub temu poziva, naj nadzorni organi zahtevajo od finančnih institucij, da potrošnikom zagotovijo popolne in zlahka razumljive informacije po meri o tveganjih v zvezi s posojili v tuji valuti in posledicah hudega padca vrednosti zakonitega plačilnega sredstva države članice, kjer ima potrošnik stalno prebivališče, ter povišanja tujevalutne obrestne mere za višino obrokov; meni, da bi bilo treba te informacije zagotoviti pred podpisom pogodbe;

| 7. | je seznanjen s pomisleki, izraženimi v nekaterih državah članicah o tem, kako so predpogodbene informacije predstavljene potrošnikom prek obrazca o standardnih informacijah o evropskem potrošniškem kreditu (SECCI), ki je tako tehničen, da vpliva na sposobnost potrošnikov, da bi ga dejansko razumeli; meni, da bi morala biti učinkovitost tega obrazca pomemben vidik pri oceni učinka direktive, ki jo bo izvedla Komisija; |
| --- | --- |

7.

je seznanjen s pomisleki, izraženimi v nekaterih državah članicah o tem, kako so predpogodbene informacije predstavljene potrošnikom prek obrazca o standardnih informacijah o evropskem potrošniškem kreditu (SECCI), ki je tako tehničen, da vpliva na sposobnost potrošnikov, da bi ga dejansko razumeli; meni, da bi morala biti učinkovitost tega obrazca pomemben vidik pri oceni učinka direktive, ki jo bo izvedla Komisija;

| 8. | pozdravlja postopek pregleda (sweep), ki ga je septembra 2011 izvedla Komisija in ki je pokazal, da so pri 70 % pregledanih spletnih strani finančnih institucij v oglasih manjkali podatki in v ponudbi ni bilo pomembnih podatkov ter je bil prikaz stroškov zavajajoč, in poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe, da se to odpravi; ob tem opominja, da se pravila o reprezentativnih primerih ponekod ne uporabljajo kot obvezna in da je treba to popraviti; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja postopek pregleda (sweep), ki ga je septembra 2011 izvedla Komisija in ki je pokazal, da so pri 70 % pregledanih spletnih strani finančnih institucij v oglasih manjkali podatki in v ponudbi ni bilo pomembnih podatkov ter je bil prikaz stroškov zavajajoč, in poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe, da se to odpravi; ob tem opominja, da se pravila o reprezentativnih primerih ponekod ne uporabljajo kot obvezna in da je treba to popraviti;

| 9. | poziva k strogemu nadzoru finančnih institucij v zvezi z ravnanjem v oglaševanju in trženju, da bi preprečili zavajajoče ali napačne informacije pri oglaševanju ali trženju kreditnih pogodb; |
| --- | --- |

9.

poziva k strogemu nadzoru finančnih institucij v zvezi z ravnanjem v oglaševanju in trženju, da bi preprečili zavajajoče ali napačne informacije pri oglaševanju ali trženju kreditnih pogodb;

| 10. | ugotavlja, da so nekatere države članice izkoristile možnost, da področje uporabe direktive razširijo na druge finančne produkte in to očitno ni sprožilo pritožb; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da so nekatere države članice izkoristile možnost, da področje uporabe direktive razširijo na druge finančne produkte in to očitno ni sprožilo pritožb;

| 11. | poudarja, da bi morali zakonski predpisi izhajati iz običajnih primerov, iz povprečnega potrošnika in povprečnega podjetnika, ne pa iz redkih primerov zlorabe, tako da postanejo informacije za potrošnike manj razumljive, pregledne in primerljive; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi morali zakonski predpisi izhajati iz običajnih primerov, iz povprečnega potrošnika in povprečnega podjetnika, ne pa iz redkih primerov zlorabe, tako da postanejo informacije za potrošnike manj razumljive, pregledne in primerljive;

| 12. | ugotavlja, da večja količina predpisov ne pomeni samodejno večjega varstva potrošnikov in da lahko preveč informacij zlasti neizkušenega potrošnika bolj zmede kot mu pomaga; v zvezi s tem priznava strokovno znanje, pomoč in finančno izobraževanje, ki jih zagotavljajo potrošniške organizacije, in vlogo, ki jo lahko imajo pri prestrukturiranju posojil v imenu gospodinjstev v stiski; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da večja količina predpisov ne pomeni samodejno večjega varstva potrošnikov in da lahko preveč informacij zlasti neizkušenega potrošnika bolj zmede kot mu pomaga; v zvezi s tem priznava strokovno znanje, pomoč in finančno izobraževanje, ki jih zagotavljajo potrošniške organizacije, in vlogo, ki jo lahko imajo pri prestrukturiranju posojil v imenu gospodinjstev v stiski;

| 13. | poziva, da je treba posojilojemalce obvestiti o stroških dodatnih storitev in o njihovi pravici do nakupa pomožnih storitev pri drugih dobaviteljih; meni, da bi bilo treba od finančnih institucij zahtevati ločevanje tovrstnih storitev in z njimi povezanih stroškov od stroškov osnovnega posojila; morale pa bi tudi jasno navesti, katere storitve so pomembne za podaljšanje posojila in katere so potrošniku povsem na izbiro; |
| --- | --- |

13.

poziva, da je treba posojilojemalce obvestiti o stroških dodatnih storitev in o njihovi pravici do nakupa pomožnih storitev pri drugih dobaviteljih; meni, da bi bilo treba od finančnih institucij zahtevati ločevanje tovrstnih storitev in z njimi povezanih stroškov od stroškov osnovnega posojila; morale pa bi tudi jasno navesti, katere storitve so pomembne za podaljšanje posojila in katere so potrošniku povsem na izbiro;

| 14. | meni, da bi bilo treba podrobneje raziskati težave, ki bi se utegnile pojaviti pri uveljavljanju pravice do odstopa pri povezanih pogodbah; poudarja, da je pomembno potrošnike seznaniti, da če se odločijo izkoristiti pravico do odstopa od pogodbe, pri kateri je dobavitelj ali ponudnik storitve zaradi pomožne pogodbe upravičen do ustreznega plačila od posojilodajalca, potrošnik za storitev ne plača opravnin, provizij ali stroškov; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi bilo treba podrobneje raziskati težave, ki bi se utegnile pojaviti pri uveljavljanju pravice do odstopa pri povezanih pogodbah; poudarja, da je pomembno potrošnike seznaniti, da če se odločijo izkoristiti pravico do odstopa od pogodbe, pri kateri je dobavitelj ali ponudnik storitve zaradi pomožne pogodbe upravičen do ustreznega plačila od posojilodajalca, potrošnik za storitev ne plača opravnin, provizij ali stroškov;

| 15. | poziva Komisijo, naj oceni obseg neizpolnjevanja zahtev glede informiranja v pogodbah, kjer posrednikov ne zavezujejo zahteve o predpogodbenih informacijah, da se ugotovi, kako najbolje zaščititi potrošnike v tem položaju; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj oceni obseg neizpolnjevanja zahtev glede informiranja v pogodbah, kjer posrednikov ne zavezujejo zahteve o predpogodbenih informacijah, da se ugotovi, kako najbolje zaščititi potrošnike v tem položaju;

| 16. | meni, da je treba nameniti posebno pozornost zapletenim postopkom za predčasno vračilo; |
| --- | --- |

16.

meni, da je treba nameniti posebno pozornost zapletenim postopkom za predčasno vračilo;

| 17. | trdi, da bi morali potrošnikom pred spremembo obrestnih mer zagotoviti dovolj časa, da raziščejo trg in zamenjajo posojilodajalca, preden spremembe začnejo veljati; |
| --- | --- |

17.

trdi, da bi morali potrošnikom pred spremembo obrestnih mer zagotoviti dovolj časa, da raziščejo trg in zamenjajo posojilodajalca, preden spremembe začnejo veljati;

| 18. | ugotavlja, da je treba natančneje opredeliti, kaj je reprezentativni primer; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da je treba natančneje opredeliti, kaj je reprezentativni primer;

| 19. | poudarja, da bi bilo treba zagotoviti enoten način izračunavanja efektivne obrestne mere, odpraviti nejasnosti in vzpostaviti skladnost z vsemi drugimi pravnimi instrumenti; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi bilo treba zagotoviti enoten način izračunavanja efektivne obrestne mere, odpraviti nejasnosti in vzpostaviti skladnost z vsemi drugimi pravnimi instrumenti;

| 20. | poziva države članice, naj nacionalnim nadzornim organom zagotovijo vse potrebne pristojnosti in sredstva za opravljanje nalog; nadalje poziva, naj nacionalni nadzorni organi učinkovito spremljajo in izvršujejo izpolnjevanje določb direktive; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj nacionalnim nadzornim organom zagotovijo vse potrebne pristojnosti in sredstva za opravljanje nalog; nadalje poziva, naj nacionalni nadzorni organi učinkovito spremljajo in izvršujejo izpolnjevanje določb direktive;

| 21. | poudarja, da bi se pri določanju rokov za prenos v prihodnje morale bolj upoštevati spremembe nacionalne zakonodaje, ki jih zahteva prenos; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da bi se pri določanju rokov za prenos v prihodnje morale bolj upoštevati spremembe nacionalne zakonodaje, ki jih zahteva prenos;

| 22. | poziva države članice, naj razširijo sedanjo raven varstva potrošnikov pri kreditih, vključno s kratkoročnimi krediti, ki se zagotavljajo prek interneta, prek storitev kratkih sporočil ali drugih medijev sporočanja na daljavo, ki so na tem trgu vse pogostejši in pri katerih gre za zneske, ki ne dosegajo meje 200 EUR ter zaenkrat niso zajeti v področje uporabe direktive; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj razširijo sedanjo raven varstva potrošnikov pri kreditih, vključno s kratkoročnimi krediti, ki se zagotavljajo prek interneta, prek storitev kratkih sporočil ali drugih medijev sporočanja na daljavo, ki so na tem trgu vse pogostejši in pri katerih gre za zneske, ki ne dosegajo meje 200 EUR ter zaenkrat niso zajeti v področje uporabe direktive;

| 23. | poudarja, da zaenkrat ni razloga za revizijo direktive, temveč bi bilo treba najprej poskrbeti za njen pravilni prenos in izvajanje; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da zaenkrat ni razloga za revizijo direktive, temveč bi bilo treba najprej poskrbeti za njen pravilni prenos in izvajanje;

| 24. | meni, da bi bilo treba poleg pravilnega popolnega prenosa in uporabe direktive počakati na njen dejanski in praktični učinek in ga ovrednotiti, zatem pa bi morala Komisija poročati Evropskemu parlamentu, ali so potrebne spremembe; poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu in Svetu posreduje poročilo o oceni izvajanja direktive in popolno oceno njenega učinka na področju varstva potrošnikov, pri čemer mora upoštevati posledice finančne krize in novi pravni okvir EU za finančne storitve; |
| --- | --- |

24.

meni, da bi bilo treba poleg pravilnega popolnega prenosa in uporabe direktive počakati na njen dejanski in praktični učinek in ga ovrednotiti, zatem pa bi morala Komisija poročati Evropskemu parlamentu, ali so potrebne spremembe; poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu in Svetu posreduje poročilo o oceni izvajanja direktive in popolno oceno njenega učinka na področju varstva potrošnikov, pri čemer mora upoštevati posledice finančne krize in novi pravni okvir EU za finančne storitve;

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

25.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/5

---

P7_TA(2012)0419

Pakt za socialne naložbe

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o paktu za socialne naložbe – odgovor na krizo (2012/2003(INI))

(2015/C 419/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 5, 6, 9, 147, 149, 151 in 153 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 5, 6, 9, 147, 149, 151 in 153 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2010 z naslovom „Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta: evropski prispevek k polni zaposlenosti“ (COM(2010)0682) in svoje resolucije o tem sporočilu z dne 26. oktobra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2010 z naslovom „Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta: evropski prispevek k polni zaposlenosti“ (COM(2010)0682) in svoje resolucije o tem sporočilu z dne 26. oktobra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2011 z naslovom „Letni pregled rasti 2012“ (COM(2011)0815), sporočilu priloženega osnutka skupnega poročila o zaposlovanju in svoje resolucije z dne 15. februarja 2012 o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2011 z naslovom „Letni pregled rasti 2012“ (COM(2011)0815), sporočilu priloženega osnutka skupnega poročila o zaposlovanju in svoje resolucije z dne 15. februarja 2012 o zaposlovanju in socialnih vidikih v letnem pregledu rasti 2012 (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ (COM(2012)0173),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o priporočilu Komisije o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (COM(2008)0639), in svoje resolucije o tem sporočilu z dne 6. maja 2009 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o priporočilu Komisije o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (COM(2008)0639), in svoje resolucije o tem sporočilu z dne 6. maja 2009 (3),

| — | ob upoštevanju raziskave Eurostata iz januarja 2012 in sporočila za javnost Eurostata z dne 8. februarja 2012 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave Eurostata iz januarja 2012 in sporočila za javnost Eurostata z dne 8. februarja 2012 (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropska platforma za boj proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo“ (COM(2010)0758), mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o tem sporočilu (5) in svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o tem sporočilu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropska platforma za boj proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo“ (COM(2010)0758), mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o tem sporočilu (5) in svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o tem sporočilu (6),

| — | ob upoštevanju sklepa Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti (2010) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti (2010) (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2008 z naslovom „Prenovljena socialna agenda: priložnosti, dostopnost in solidarnost v Evropi 21. stoletja“ (COM(2008)0412) in svoje resolucije o tem sporočilu z dne 6. maja 2009 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2008 z naslovom „Prenovljena socialna agenda: priložnosti, dostopnost in solidarnost v Evropi 21. stoletja“ (COM(2008)0412) in svoje resolucije o tem sporočilu z dne 6. maja 2009 (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o dolgoročni vzdržnosti javnih financ za okrevajoče gospodarstvo (COM(2009)0545) in svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o tem sporočilu (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o dolgoročni vzdržnosti javnih financ za okrevajoče gospodarstvo (COM(2009)0545) in svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o tem sporočilu (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. junija 2010 z naslovom „Nova spodbuda za evropsko sodelovanje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v podporo strategiji EU 2020“ (COM(2010)0296) in svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o tem sporočilu (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. junija 2010 z naslovom „Nova spodbuda za evropsko sodelovanje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v podporo strategiji EU 2020“ (COM(2010)0296) in svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o tem sporočilu (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter Evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter Evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2011 o zmanjševanju šolskega osipa (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2011 o zmanjševanju šolskega osipa (12),

| — | ob upoštevanju sporočila iz Brugesa o okrepljenem evropskem sodelovanju pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju za obdobje 2011–2010, ki je bilo sprejeto 7. decembra 2010 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila iz Brugesa o okrepljenem evropskem sodelovanju pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju za obdobje 2011–2010, ki je bilo sprejeto 7. decembra 2010 (13),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Napredek pri doseganju skupnih evropskih ciljev na področju izobraževanja in usposabljanja“ (SEC(2011)0526), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Napredek pri doseganju skupnih evropskih ciljev na področju izobraževanja in usposabljanja“ (SEC(2011)0526),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom (14),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Programu Evropske unije za socialne spremembe in inovacije (COM(2011)0609), ki ga je predložila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Programu Evropske unije za socialne spremembe in inovacije (COM(2011)0609), ki ga je predložila Komisija,

| — | ob upoštevanju nedavno sprejetega sklopa petih uredb in ene direktive o gospodarskem upravljanju EU (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavno sprejetega sklopa petih uredb in ene direktive o gospodarskem upravljanju EU (15),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. decembra 2011 z naslovom „Pobuda Priložnosti za mlade“ (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. decembra 2011 z naslovom „Pobuda Priložnosti za mlade“ (COM(2011)0933),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. junija 2011 o večletnem finančnem okviru 2014–2020 (COM(2011)0398), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. junija 2011 o večletnem finančnem okviru 2014–2020 (COM(2011)0398),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0263/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0263/2012),

| A. | ker bo imela sedanja gospodarska in finančna kriza dolgoročne posledice ne samo za gospodarsko rast, temveč tudi zaposlenost, obseg revščine in socialno izključenost, javne prihranke ter količino in kakovost socialnih naložb v Evropi; |
| --- | --- |

A.

ker bo imela sedanja gospodarska in finančna kriza dolgoročne posledice ne samo za gospodarsko rast, temveč tudi zaposlenost, obseg revščine in socialno izključenost, javne prihranke ter količino in kakovost socialnih naložb v Evropi;

| B. | ker je bilo javnemu sektorju v zadnjih letih naloženo veliko breme dolgov, nedavni odzivi na krizo za preprečitev prekomernih dolgov pa so večinoma temeljili na kratkoročnih ciljih, da bi se ponovno vzpostavila stabilnost javnega proračuna, kar so nujna prizadevanja za zaščito gospodarstva; ker bi bilo treba takšne varčevalne ukrepe in konsolidacijo proračuna združiti s celovito in ambiciozno naložbeno strategijo za trajnostno rast, zaposlovanje, socialno kohezijo in konkurenčnost ter socialnim upravljanjem, ki bi zagotovilo trden mehanizem za nadzor in spremljanje zaposlovanja ter socialnih ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

B.

ker je bilo javnemu sektorju v zadnjih letih naloženo veliko breme dolgov, nedavni odzivi na krizo za preprečitev prekomernih dolgov pa so večinoma temeljili na kratkoročnih ciljih, da bi se ponovno vzpostavila stabilnost javnega proračuna, kar so nujna prizadevanja za zaščito gospodarstva; ker bi bilo treba takšne varčevalne ukrepe in konsolidacijo proračuna združiti s celovito in ambiciozno naložbeno strategijo za trajnostno rast, zaposlovanje, socialno kohezijo in konkurenčnost ter socialnim upravljanjem, ki bi zagotovilo trden mehanizem za nadzor in spremljanje zaposlovanja ter socialnih ciljev strategije Evropa 2020;

| C. | ker lizbonska strategija in evropska strategija zaposlovanja nista dosegli želenih ciljev in ker je uspeh strategije Evropa 2020 negotov ter je zato treba okrepiti prizadevanja držav članic in evropskih institucij v obliki ukrepov za spodbujanje konkurenčnosti, rasti in zaposlovanja; |
| --- | --- |

C.

ker lizbonska strategija in evropska strategija zaposlovanja nista dosegli želenih ciljev in ker je uspeh strategije Evropa 2020 negotov ter je zato treba okrepiti prizadevanja držav članic in evropskih institucij v obliki ukrepov za spodbujanje konkurenčnosti, rasti in zaposlovanja;

| D. | ker sta nedavno objavljeni letni pregled rasti in skupno poročilo o zaposlovanju pokazala, da se večina držav članic ne posveča dovolj socialnim, zaposlitvenim in izobraževalnim ciljem strategije Evropa 2020, saj še vedno ni doseženega ustreznega napredka na področju fiskalne konsolidacije, ki ostaja prednostna naloga; |
| --- | --- |

D.

ker sta nedavno objavljeni letni pregled rasti in skupno poročilo o zaposlovanju pokazala, da se večina držav članic ne posveča dovolj socialnim, zaposlitvenim in izobraževalnim ciljem strategije Evropa 2020, saj še vedno ni doseženega ustreznega napredka na področju fiskalne konsolidacije, ki ostaja prednostna naloga;

| E. | ker se je stopnja brezposelnosti v EU-27 povečala s 7,1 % v letu 2008 na več kot 10 % v januarju 2012, pri čemer so jasne razlike med posameznimi regijami, kar je prizadelo predvsem mlade, nekvalificirane delavce in dolgotrajno brezposelne, in ker zaradi tega, skupaj s staranjem prebivalstva, nastaja precejšnje dolgoročno tveganje izgubljanja človeškega kapitala, kar bi lahko imelo nepopravljive posledice za trg dela, zlasti ustvarjanje novih delovnih mest, rast, konkurenčnost in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

E.

ker se je stopnja brezposelnosti v EU-27 povečala s 7,1 % v letu 2008 na več kot 10 % v januarju 2012, pri čemer so jasne razlike med posameznimi regijami, kar je prizadelo predvsem mlade, nekvalificirane delavce in dolgotrajno brezposelne, in ker zaradi tega, skupaj s staranjem prebivalstva, nastaja precejšnje dolgoročno tveganje izgubljanja človeškega kapitala, kar bi lahko imelo nepopravljive posledice za trg dela, zlasti ustvarjanje novih delovnih mest, rast, konkurenčnost in socialno kohezijo;

| F. | ker je 80 milijonov Evropejcev izpostavljenih revščini, delež otrok in odraslih, ki živijo v gospodinjstvih brez zaposlitve, pa se je v letu 2010 povečal na skoraj 10 %; ker bo to v povezavi z revščino med otroki, naraščajočim številom revnih delavcev in visoko stopnjo brezposelnosti med mladimi v prihodnosti še povečalo tveganje ter dedovanje revščine in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

F.

ker je 80 milijonov Evropejcev izpostavljenih revščini, delež otrok in odraslih, ki živijo v gospodinjstvih brez zaposlitve, pa se je v letu 2010 povečal na skoraj 10 %; ker bo to v povezavi z revščino med otroki, naraščajočim številom revnih delavcev in visoko stopnjo brezposelnosti med mladimi v prihodnosti še povečalo tveganje ter dedovanje revščine in socialne izključenosti;

| G. | ker je povprečni delež revnih 16- do 24-letnikov leta 2011 v Evropi znašal 21,6 % in je pri mladih verjetnost zaposlitve s slabim plačilom, za določen čas ali za skrajšani delovni čas večja ter so izpostavljeni večjemu tveganju brezposelnosti; ker se je število slabo plačanih delovnih mest v zadnjih letih zelo povečalo in je brezposelnost v nekaterih državah v razmahu; |
| --- | --- |

G.

ker je povprečni delež revnih 16- do 24-letnikov leta 2011 v Evropi znašal 21,6 % in je pri mladih verjetnost zaposlitve s slabim plačilom, za določen čas ali za skrajšani delovni čas večja ter so izpostavljeni večjemu tveganju brezposelnosti; ker se je število slabo plačanih delovnih mest v zadnjih letih zelo povečalo in je brezposelnost v nekaterih državah v razmahu;

| H. | ker rezultati izobraževanja in usposabljanja v Evropski uniji deloma zaradi nezadostnih vlaganj še vedno ne ustrezajo potrebam trga dela in ne izpolnjujejo vse večjih potreb po znanju in izkušnjah za delovna mesta, ki so na voljo, ter po potrebnih znanjih in izkušnjah v sektorjih, ki bodo v prihodnje ponujali največ delovnih mest; |
| --- | --- |

H.

ker rezultati izobraževanja in usposabljanja v Evropski uniji deloma zaradi nezadostnih vlaganj še vedno ne ustrezajo potrebam trga dela in ne izpolnjujejo vse večjih potreb po znanju in izkušnjah za delovna mesta, ki so na voljo, ter po potrebnih znanjih in izkušnjah v sektorjih, ki bodo v prihodnje ponujali največ delovnih mest;

| I. | ker se je zaradi večje porabe in upada prihodkov povečal pritisk na socialne sisteme ter na zmanjšanje stroškov; ker se zna ta trend zaradi slabe gospodarske rasti, vztrajno visoke dolgotrajne brezposelnosti, vse večjega števila revnih delavcev, stopnje neprijavljenega dela in naraščajoče brezposelnosti mladih verjetno še povečal; |
| --- | --- |

I.

ker se je zaradi večje porabe in upada prihodkov povečal pritisk na socialne sisteme ter na zmanjšanje stroškov; ker se zna ta trend zaradi slabe gospodarske rasti, vztrajno visoke dolgotrajne brezposelnosti, vse večjega števila revnih delavcev, stopnje neprijavljenega dela in naraščajoče brezposelnosti mladih verjetno še povečal;

| J. | ker so natančno usmerjene socialne naložbe pomembne za zagotovitev ustrezne prihodnje stopnje zaposlenosti moških in žensk, stabilizacijo gospodarstva, krepitev spretnosti in znanja delovne sile ter večjo konkurenčnost Evropske unije; |
| --- | --- |

J.

ker so natančno usmerjene socialne naložbe pomembne za zagotovitev ustrezne prihodnje stopnje zaposlenosti moških in žensk, stabilizacijo gospodarstva, krepitev spretnosti in znanja delovne sile ter večjo konkurenčnost Evropske unije;

| K. | ker imajo mala in srednja podjetja pomemben potencial za ustvarjanje novih delovnih mest in odločilno vlogo pri prehodu na novo trajnostno gospodarstvo; |
| --- | --- |

K.

ker imajo mala in srednja podjetja pomemben potencial za ustvarjanje novih delovnih mest in odločilno vlogo pri prehodu na novo trajnostno gospodarstvo;

Prenovljen pristop k socialnim naložbam v Evropi

| 1. | opozarja, da so socialne naložbe, ki so vir in namen financiranja za ustvarjanje družbenega in tudi gospodarskega donosa, usmerjene v reševanje novih socialnih tveganj in neizpolnjene potrebe ter se osredotočajo na javne politike in strategije vlaganja v človeški kapital, ki posameznike, družine in družbe pripravljajo in jim pomagajo pri prilagajanju različnim spremembam, njihovem prehodu na spreminjajoče se trge dela in soočanju z drugimi izzivi, denimo pridobivanju novih znanj in izkušenj za delo v sektorjih, ki bodo v prihodnje ponujali največ zaposlitev; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da so socialne naložbe, ki so vir in namen financiranja za ustvarjanje družbenega in tudi gospodarskega donosa, usmerjene v reševanje novih socialnih tveganj in neizpolnjene potrebe ter se osredotočajo na javne politike in strategije vlaganja v človeški kapital, ki posameznike, družine in družbe pripravljajo in jim pomagajo pri prilagajanju različnim spremembam, njihovem prehodu na spreminjajoče se trge dela in soočanju z drugimi izzivi, denimo pridobivanju novih znanj in izkušenj za delo v sektorjih, ki bodo v prihodnje ponujali največ zaposlitev;

| 2. | ugotavlja, da je mogoče vse javne storitve socialne in zdravstvene oskrbe in izobraževanja ter denimo storitve, ki jih na teh področjih ponujajo zasebni ponudniki, šteti za socialne naložbe, ter opozarja, da te storitve v skladu s Pogodbami spadajo v pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je mogoče vse javne storitve socialne in zdravstvene oskrbe in izobraževanja ter denimo storitve, ki jih na teh področjih ponujajo zasebni ponudniki, šteti za socialne naložbe, ter opozarja, da te storitve v skladu s Pogodbami spadajo v pristojnosti držav članic;

| 3. | poudarja, da je ena od najpomembnejših značilnosti socialnih naložb njihova zmožnost združevanja socialnih in gospodarskih ciljev ter da jih zato ne bi smeli obravnavati zgolj kot porabo, temveč ob ustrezni porabi sredstev predvsem kot naložbe z dvojno koristjo, ki bodo resnični donos prinesle v prihodnosti; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je ena od najpomembnejših značilnosti socialnih naložb njihova zmožnost združevanja socialnih in gospodarskih ciljev ter da jih zato ne bi smeli obravnavati zgolj kot porabo, temveč ob ustrezni porabi sredstev predvsem kot naložbe z dvojno koristjo, ki bodo resnični donos prinesle v prihodnosti;

| 4. | zato ugotavlja, da bi morale biti usmerjene socialne naložbe pomemben del gospodarskih politik in politik zaposlovanja EU in držav članic ter tudi pomemben del njihovega odziva na krizo, da bi dosegle cilje strategije Evropa 2020 na področju zaposlovanja, socialne politike in politike izobraževanja; |
| --- | --- |

4.

zato ugotavlja, da bi morale biti usmerjene socialne naložbe pomemben del gospodarskih politik in politik zaposlovanja EU in držav članic ter tudi pomemben del njihovega odziva na krizo, da bi dosegle cilje strategije Evropa 2020 na področju zaposlovanja, socialne politike in politike izobraževanja;

| 5 | meni, da je spodbujanje socialnega podjetništva in osredotočanje nanj ter lajšanje dostopa do mikrofinanc ranljivim skupinam in tistim, ki so najdlje od trga dela, bistveno za socialne naložbe, saj omogočajo ustvarjanje novih trajnostnih delovnih mest, ki pogosto prestanejo spremembe v gospodarskih ciklih; |
| --- | --- |

5

meni, da je spodbujanje socialnega podjetništva in osredotočanje nanj ter lajšanje dostopa do mikrofinanc ranljivim skupinam in tistim, ki so najdlje od trga dela, bistveno za socialne naložbe, saj omogočajo ustvarjanje novih trajnostnih delovnih mest, ki pogosto prestanejo spremembe v gospodarskih ciklih;

| 6. | ugotavlja, da je treba zaradi krize posodobiti evropski socialni model, prenoviti nacionalne socialne politike in preiti z modela socialne države, ki se v glavnem odziva na škodo zaradi nedelovanja trga, na model „spodbujajoče socialne države“, ki vlaga v ljudi in zagotavlja sredstva in pobude, da bi ustvaril trajnostna delovna mesta in rast ter preprečil socialna neskladja; ugotavlja, da se je zaradi krize še povečala potreba po vlaganju v socialno podjetništvo; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da je treba zaradi krize posodobiti evropski socialni model, prenoviti nacionalne socialne politike in preiti z modela socialne države, ki se v glavnem odziva na škodo zaradi nedelovanja trga, na model „spodbujajoče socialne države“, ki vlaga v ljudi in zagotavlja sredstva in pobude, da bi ustvaril trajnostna delovna mesta in rast ter preprečil socialna neskladja; ugotavlja, da se je zaradi krize še povečala potreba po vlaganju v socialno podjetništvo;

Spodbujajoče socialne države

| 7. | v zvezi s tem poziva države članice in Komisijo, naj ohranijo ravnovesje med ukrepi za spopadanje z neposrednimi izzivi, ki so posledica krize, ter srednje- in dolgoročnimi ukrepi ter posebno prednost namenijo ukrepom za:






  (a) | pomoč brezposelnim pri ponovnem vključevanju na trg dela z vzpostavitvijo ustvarjalnega in dinamičnega okolja ter zagotavljanjem prilagojenih rešitev in potrebnega usposabljanja; pomoč oseb, ki se vključujejo na trg dela, pri iskanju, ter ustvarjanje pogojev za njihov lažji prehod z izobraževanja in usposabljanja v poklicno življenje; |
| --- | --- | --- |

7.

v zvezi s tem poziva države članice in Komisijo, naj ohranijo ravnovesje med ukrepi za spopadanje z neposrednimi izzivi, ki so posledica krize, ter srednje- in dolgoročnimi ukrepi ter posebno prednost namenijo ukrepom za:

(a)

pomoč brezposelnim pri ponovnem vključevanju na trg dela z vzpostavitvijo ustvarjalnega in dinamičnega okolja ter zagotavljanjem prilagojenih rešitev in potrebnega usposabljanja; pomoč oseb, ki se vključujejo na trg dela, pri iskanju, ter ustvarjanje pogojev za njihov lažji prehod z izobraževanja in usposabljanja v poklicno življenje;

| (b) | boj proti brezposelnosti mladih in omogočanje trajne vključitve mladih v poklicno življenje, tudi mladih, ki nimajo niti zaposlitve niti izobrazbe ali poklicne usposobljenosti; |
| --- | --- |

(b)

boj proti brezposelnosti mladih in omogočanje trajne vključitve mladih v poklicno življenje, tudi mladih, ki nimajo niti zaposlitve niti izobrazbe ali poklicne usposobljenosti;

| (c) | spodbuditev gospodarske rasti, da bi ustvarili kakovostna in trajnostna delovna mesta za ženske in moške, zlasti v malih in srednjih podjetjih; izboljšanje delovne produktivnosti ter razporeditve dela, |
| --- | --- |

(c)

spodbuditev gospodarske rasti, da bi ustvarili kakovostna in trajnostna delovna mesta za ženske in moške, zlasti v malih in srednjih podjetjih; izboljšanje delovne produktivnosti ter razporeditve dela,

| (d) | izboljšanje dobrega počutja na delu in zmanjšanje vzrokov za odhod iz poklicnega življenja, denimo nezgod pri delu, psihičnega nasilja na delovnem mestu in drugih slabih delovnih razmer, |
| --- | --- |

(d)

izboljšanje dobrega počutja na delu in zmanjšanje vzrokov za odhod iz poklicnega življenja, denimo nezgod pri delu, psihičnega nasilja na delovnem mestu in drugih slabih delovnih razmer,

| (e) | vlaganje v vseživljenjsko izobraževanje in usposabljanje za vse starostne skupine s posebnim poudarkom na izobraževanju v zgodnjem otroštvu ter dostopu do terciarnega izobraževanja, sodelovanju med podjetji in šolami, usposabljanju na delovnem mestu ter posebnem usposabljanju za sektorje, ki se soočajo s pomanjkanjem delovne sile, in poklicnem usposabljanju; |
| --- | --- |

(e)

vlaganje v vseživljenjsko izobraževanje in usposabljanje za vse starostne skupine s posebnim poudarkom na izobraževanju v zgodnjem otroštvu ter dostopu do terciarnega izobraževanja, sodelovanju med podjetji in šolami, usposabljanju na delovnem mestu ter posebnem usposabljanju za sektorje, ki se soočajo s pomanjkanjem delovne sile, in poklicnem usposabljanju;

| (f) | vlaganje v inovacije, in sicer s spodbujanjem izdelave inovativnih izdelkov ter zagotavljanja inovativnih storitev, zlasti na področju podnebnih sprememb, energetske učinkovitosti, zdravstva in staranja prebivalstva; |
| --- | --- |

(f)

vlaganje v inovacije, in sicer s spodbujanjem izdelave inovativnih izdelkov ter zagotavljanja inovativnih storitev, zlasti na področju podnebnih sprememb, energetske učinkovitosti, zdravstva in staranja prebivalstva;

| (g) | odpravo vzrokov za spolno segregacijo na trgu dela; |
| --- | --- |

(g)

odpravo vzrokov za spolno segregacijo na trgu dela;

| (h) | izboljšanje ravnotežja med prožnostjo in varnostjo pogodb o zaposlitvi, da bi spodbudili zaposlovanje ter usklajevanje družinskega in poklicnega življenja; |
| --- | --- |

(h)

izboljšanje ravnotežja med prožnostjo in varnostjo pogodb o zaposlitvi, da bi spodbudili zaposlovanje ter usklajevanje družinskega in poklicnega življenja;

| (i) | prilagoditev pokojninskih sistemov glede na gospodarske in demografske spremembe, uvedbo potrebnih reform ob upoštevanju njihove trajnosti in zanesljivosti ter zmanjšanje stopnje ekonomske odvisnosti, tj. z oblikovanjem pogojev za prostovoljno daljšo delovno dobo, na primer z zagotovitvijo boljšega poklicnega in zdravstvenega varstva, raznimi pobudami in prilagodljivimi modeli zaposlovanja ter izboljšanjem zaposljivosti v vseh starostnih skupinah; |
| --- | --- |

(i)

prilagoditev pokojninskih sistemov glede na gospodarske in demografske spremembe, uvedbo potrebnih reform ob upoštevanju njihove trajnosti in zanesljivosti ter zmanjšanje stopnje ekonomske odvisnosti, tj. z oblikovanjem pogojev za prostovoljno daljšo delovno dobo, na primer z zagotovitvijo boljšega poklicnega in zdravstvenega varstva, raznimi pobudami in prilagodljivimi modeli zaposlovanja ter izboljšanjem zaposljivosti v vseh starostnih skupinah;

| (j) | boj proti revščini ter socialni in zdravstveni izključenosti, s posebnim poudarkom na preventivnem in proaktivnem delu; |
| --- | --- |

(j)

boj proti revščini ter socialni in zdravstveni izključenosti, s posebnim poudarkom na preventivnem in proaktivnem delu;

| 8. | poziva države članice in Komisijo, naj: sprejmejo ukrepe za oblikovanje rasti in zaposlovanju prijaznih politik (npr. z učinkovitejšo podporo malih in srednjih podjetij ter učinkovitejšimi, bolje usmerjenimi in spodbujajočimi politikami ter sistemi socialne pomoči); uvedejo vseživljenjsko usposabljanje, specializirano usposabljanje, povezano s sektorji s pomanjkanjem delovne sile ter potrebami regionalnih in lokalnih trgov dela in preusposabljanjem, da bi podprle zaposljivost dolgotrajno brezposelnih, ter naj spodbudijo vseživljenjsko pridobivanje novih spretnosti poklicno usposabljanje, usposabljanje na delovnem mestu in plačano vajeništvo, s posebnim poudarkom na brezposelnih mladih in nizkokvalificiranih delavcih; si prizadevajo, da bodo delavci z zaposlitvijo s polnim delovnim časom zaslužili dovolj za preživetje; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice in Komisijo, naj: sprejmejo ukrepe za oblikovanje rasti in zaposlovanju prijaznih politik (npr. z učinkovitejšo podporo malih in srednjih podjetij ter učinkovitejšimi, bolje usmerjenimi in spodbujajočimi politikami ter sistemi socialne pomoči); uvedejo vseživljenjsko usposabljanje, specializirano usposabljanje, povezano s sektorji s pomanjkanjem delovne sile ter potrebami regionalnih in lokalnih trgov dela in preusposabljanjem, da bi podprle zaposljivost dolgotrajno brezposelnih, ter naj spodbudijo vseživljenjsko pridobivanje novih spretnosti poklicno usposabljanje, usposabljanje na delovnem mestu in plačano vajeništvo, s posebnim poudarkom na brezposelnih mladih in nizkokvalificiranih delavcih; si prizadevajo, da bodo delavci z zaposlitvijo s polnim delovnim časom zaslužili dovolj za preživetje;

| 9. | vztraja, da mora biti zaposlovanje mladih pomemben element strategije za socialne naložbe; spodbuja države članice, naj vlagajo in oblikujejo strategije z visoko zastavljenimi cilji, da bi preprečile izgubo generacij ter izboljšale dostop mladih do trgov dela, in sicer:






  (a) | z razvojem partnerstev med šolami, ustanovami za usposabljanje ter lokalnimi ali regionalnimi podjetji; |
| --- | --- | --- |

9.

vztraja, da mora biti zaposlovanje mladih pomemben element strategije za socialne naložbe; spodbuja države članice, naj vlagajo in oblikujejo strategije z visoko zastavljenimi cilji, da bi preprečile izgubo generacij ter izboljšale dostop mladih do trgov dela, in sicer:

(a)

z razvojem partnerstev med šolami, ustanovami za usposabljanje ter lokalnimi ali regionalnimi podjetji;

| (b) | z zagotavljanjem programov usposabljanja in kakovostnega pripravništva za mlade, programov poklicnega usposabljanja v sodelovanju s podjetji ter mentorskih programov s sodelovanjem zaposlenih na višjih položajih za zaposlitev in usposabljanje mladih na delovnem mestu; |
| --- | --- |

(b)

z zagotavljanjem programov usposabljanja in kakovostnega pripravništva za mlade, programov poklicnega usposabljanja v sodelovanju s podjetji ter mentorskih programov s sodelovanjem zaposlenih na višjih položajih za zaposlitev in usposabljanje mladih na delovnem mestu;

| (c) | s spodbujanjem podjetništva in evropskega jamstva za mlade ter ustvarjanjem spodbud za zaposlovanje diplomirancev; |
| --- | --- |

(c)

s spodbujanjem podjetništva in evropskega jamstva za mlade ter ustvarjanjem spodbud za zaposlovanje diplomirancev;

| (d) | z zagotavljanjem lažjega vstopa v poklicno življenje ter spodbujanjem evropske in regionalne mobilnosti; |
| --- | --- |

(d)

z zagotavljanjem lažjega vstopa v poklicno življenje ter spodbujanjem evropske in regionalne mobilnosti;

| 10. | opozarja na osebno odgovornost, pri čemer morajo tudi posamezniki razmišljati o tem, kaj lahko storijo, da bodo v tekmi talentov na strani zmagovalcev; |
| --- | --- |

10.

opozarja na osebno odgovornost, pri čemer morajo tudi posamezniki razmišljati o tem, kaj lahko storijo, da bodo v tekmi talentov na strani zmagovalcev;

| 11. | poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo vse možne ukrepe za izboljšanje šolskega sistema na vseh stopnjah, in sicer z večjim poudarkom na strategiji razvoja v zgodnjem otroštvu, ustvarjanjem vzdušja inkluzivnega šolanja, preprečevanjem zgodnje opustitve šolanja, izboljšanjem srednješolskega izobraževanja ter uvedbo usmerjanja in svetovanja, izboljšanjem pogojev za uspešen prehod mladih v terciarno izobraževanje ali neposredni vstop na trg dela, razvojem instrumentov za boljše predvidevanje prihodnjih potreb po znanju in krepitev sodelovanja med izobraževalnimi ustanovami, podjetji in zavodi za zaposlovanje, širšim priznavanjem poklicnih kvalifikacij in razvojem nacionalnih ogrodij kvalifikacij; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo vse možne ukrepe za izboljšanje šolskega sistema na vseh stopnjah, in sicer z večjim poudarkom na strategiji razvoja v zgodnjem otroštvu, ustvarjanjem vzdušja inkluzivnega šolanja, preprečevanjem zgodnje opustitve šolanja, izboljšanjem srednješolskega izobraževanja ter uvedbo usmerjanja in svetovanja, izboljšanjem pogojev za uspešen prehod mladih v terciarno izobraževanje ali neposredni vstop na trg dela, razvojem instrumentov za boljše predvidevanje prihodnjih potreb po znanju in krepitev sodelovanja med izobraževalnimi ustanovami, podjetji in zavodi za zaposlovanje, širšim priznavanjem poklicnih kvalifikacij in razvojem nacionalnih ogrodij kvalifikacij;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dobro ravnovesje med varnostjo in prožnostjo na trgu dela, na primer z doslednim izvajanjem načel varne prožnosti, ter odpravijo segmentacijo trga dela z zagotovitvijo ustrezne socialne podpore za ljudi v prehodnem obdobju ali zaposlene s pogodbo za določen čas ali s skrajšanim delovnim časom, ter z zagotovitvijo dostopa do usposabljanja, razvoja poklicne poti in možnosti zaposlitve s polnim delovnim časom; spodbuja države članice k naložbam v storitve, kot so cenovno dostopno, celodnevno in visokokakovostno otroško varstvo, celodnevna šola in oskrba starejših, ki spodbujajo enakost spolov, boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter ustvarjajo pogoje za vstop oziroma ponovni vstop na trg dela; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dobro ravnovesje med varnostjo in prožnostjo na trgu dela, na primer z doslednim izvajanjem načel varne prožnosti, ter odpravijo segmentacijo trga dela z zagotovitvijo ustrezne socialne podpore za ljudi v prehodnem obdobju ali zaposlene s pogodbo za določen čas ali s skrajšanim delovnim časom, ter z zagotovitvijo dostopa do usposabljanja, razvoja poklicne poti in možnosti zaposlitve s polnim delovnim časom; spodbuja države članice k naložbam v storitve, kot so cenovno dostopno, celodnevno in visokokakovostno otroško varstvo, celodnevna šola in oskrba starejših, ki spodbujajo enakost spolov, boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter ustvarjajo pogoje za vstop oziroma ponovni vstop na trg dela;

| 13. | spodbuja države članice, ki še niso uvedle potrebnih reform za zagotovitev vzdržnosti, varnosti in inkluzivnosti svojih pokojninskih sistemov ter zmanjšale stopnjo ekonomske odvisnosti, da bi ohranile ustrezno raven delovne sile, naj to storijo, ob tem pa nenehno izboljšujejo delovne razmere in izvajajo programe vseživljenjskega učenja, ki bodo omogočali bolj zdravo in daljše poklicno življenje; |
| --- | --- |

13.

spodbuja države članice, ki še niso uvedle potrebnih reform za zagotovitev vzdržnosti, varnosti in inkluzivnosti svojih pokojninskih sistemov ter zmanjšale stopnjo ekonomske odvisnosti, da bi ohranile ustrezno raven delovne sile, naj to storijo, ob tem pa nenehno izboljšujejo delovne razmere in izvajajo programe vseživljenjskega učenja, ki bodo omogočali bolj zdravo in daljše poklicno življenje;

Boljše upravljanje prek pakta za socialne naložbe

| 14. | spodbuja države članice, naj si še bolj prizadevajo za vključevanje socialnih naložb med srednje- in dolgoročne proračunske cilje ter v nacionalne programe reform; poziva Evropski svet in Komisijo k boljšemu spremljanju izvajanja in doseganja ciljev strategije Evropa 2020 na področju politike zaposlovanja in socialne politike; |
| --- | --- |

14.

spodbuja države članice, naj si še bolj prizadevajo za vključevanje socialnih naložb med srednje- in dolgoročne proračunske cilje ter v nacionalne programe reform; poziva Evropski svet in Komisijo k boljšemu spremljanju izvajanja in doseganja ciljev strategije Evropa 2020 na področju politike zaposlovanja in socialne politike;

| 15. | ugotavlja, da je treba nedavno razviti sistem makroekonomskega in proračunskega nadzora v EU za ustrezno uresničevanje ciljev na področju zaposlovanja in sociale dopolniti z izboljšanim spremljanjem politik s tega področja; zato Komisijo poziva k oblikovanju preglednice skupnih kazalnikov na področju socialnih naložb za spremljanje napredka na ravni držav članic in Unije v zvezi s tem in k spodbujanju družbene odgovornosti podjetij, zlasti malih in srednjih, z oblikovanjem evropske oznake kakovosti na področju družbene odgovornosti; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da je treba nedavno razviti sistem makroekonomskega in proračunskega nadzora v EU za ustrezno uresničevanje ciljev na področju zaposlovanja in sociale dopolniti z izboljšanim spremljanjem politik s tega področja; zato Komisijo poziva k oblikovanju preglednice skupnih kazalnikov na področju socialnih naložb za spremljanje napredka na ravni držav članic in Unije v zvezi s tem in k spodbujanju družbene odgovornosti podjetij, zlasti malih in srednjih, z oblikovanjem evropske oznake kakovosti na področju družbene odgovornosti;

| 16. | poziva države članice, naj preučijo možnost podpisa „pakta za socialne naložbe“, ki bi opredelil naložbene cilje in ustvaril okrepljen nadzorni mehanizem za izboljšanje prizadevanj na področju uresničevanja ciljev strategije Evropa 2020; ta „pakt za socialne naložbe“ bi tako kot npr. pakt „evro plus“ vseboval seznam posebnih ukrepov v obliki socialnih naložb, ki jih morajo izvesti države članice v določenem časovnem okviru, da bi izpolnile cilje na področju zaposlovanja, socialne politike in politike izobraževanja v skladu z letnim pregledom rasti in nacionalnimi programi reform; to bi bilo treba redno spremljati, pri čemer bi morala imeti veliko vlogo Evropska komisija in Evropski parlament, vključeni pa bi morali biti tudi vsi pristojni organi Sveta; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj preučijo možnost podpisa „pakta za socialne naložbe“, ki bi opredelil naložbene cilje in ustvaril okrepljen nadzorni mehanizem za izboljšanje prizadevanj na področju uresničevanja ciljev strategije Evropa 2020; ta „pakt za socialne naložbe“ bi tako kot npr. pakt „evro plus“ vseboval seznam posebnih ukrepov v obliki socialnih naložb, ki jih morajo izvesti države članice v določenem časovnem okviru, da bi izpolnile cilje na področju zaposlovanja, socialne politike in politike izobraževanja v skladu z letnim pregledom rasti in nacionalnimi programi reform; to bi bilo treba redno spremljati, pri čemer bi morala imeti veliko vlogo Evropska komisija in Evropski parlament, vključeni pa bi morali biti tudi vsi pristojni organi Sveta;

| 17. | poziva Komisijo, naj države članice na vse možne načine spodbuja k podpisu „pakta za socialne naložbe“ in jim pri tem pomaga ter naj v evropski semester 2013 vključi oceno ciljev na področjih zaposlovanja, sociale in izobraževanja; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj države članice na vse možne načine spodbuja k podpisu „pakta za socialne naložbe“ in jim pri tem pomaga ter naj v evropski semester 2013 vključi oceno ciljev na področjih zaposlovanja, sociale in izobraževanja;

| 18. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bo večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 vseboval ustrezna proračunska sredstva za spodbujanje in podpiranje socialnih naložb v Evropi, ter da bodo razpoložljiva sredstva porabljena gospodarno in učinkovito, ter naj zagotovijo, da bodo strukturni skladi, zlasti Evropski socialni sklad, podpirali socialne naložbe ter da bodo prednostne naloge slednjega odražale posebne potrebe posameznih držav članic; poziva Komisijo, naj da državam članicam, kadar se ji to zdi primerno, na voljo druge možne vire financiranja za socialne naložbe; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bo večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 vseboval ustrezna proračunska sredstva za spodbujanje in podpiranje socialnih naložb v Evropi, ter da bodo razpoložljiva sredstva porabljena gospodarno in učinkovito, ter naj zagotovijo, da bodo strukturni skladi, zlasti Evropski socialni sklad, podpirali socialne naložbe ter da bodo prednostne naloge slednjega odražale posebne potrebe posameznih držav članic; poziva Komisijo, naj da državam članicam, kadar se ji to zdi primerno, na voljo druge možne vire financiranja za socialne naložbe;

o

o o

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0466.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0047.

(3)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 23.

(4)  Sporočilo za javnost Eurostata 21/2012, str. 1.

(5)  UL C 248, 25.8.2011, str. 130.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0495.

(7)  UL L 298, 7.11.2008, str. 20.

(8)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 11.

(9)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 112.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0263.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0453.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0531.

(13)  IP/10/1673.

(14)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 29.

(15)  UL L 306, 23.11.2011.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/10

---

P7_TA(2012)0420

Promocija kmetijskih proizvodov in informiranje o njih

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o promociji kmetijskih proizvodov in informiranju o njih: kakšna strategija za promocijo evropskih specialitet (2012/2077(INI))

(2015/C 419/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o poštenih prihodkih za kmete: bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o poštenih prihodkih za kmete: bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Promocija kmetijskih proizvodov in informiranje o njih: strategija z veliko evropsko dodano vrednostjo za promocijo evropskih specialitet“ (COM(2012)0148), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Promocija kmetijskih proizvodov in informiranje o njih: strategija z veliko evropsko dodano vrednostjo za promocijo evropskih specialitet“ (COM(2012)0148),

| — | ob upoštevanju Zelene knjige Komisije o promociji kmetijskih proizvodov in informiranju o njih: strategija z veliko evropsko dodano vrednostjo za promocijo evropskih specialitet (COM(2011)0436), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Zelene knjige Komisije o promociji kmetijskih proizvodov in informiranju o njih: strategija z veliko evropsko dodano vrednostjo za promocijo evropskih specialitet (COM(2011)0436),

| — | ob upoštevanju horizontalne promocijske sheme iz Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 z dne 17. decembra 2007 (2) in njene izvedbene uredbe, Uredbe Komisije (ES) št. 501/2008 z dne 5. junija 2008 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju horizontalne promocijske sheme iz Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 z dne 17. decembra 2007 (2) in njene izvedbene uredbe, Uredbe Komisije (ES) št. 501/2008 z dne 5. junija 2008 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (4),

| — | ob upoštevanju študije iz leta 2011 o oceni promocijskih in informacijskih ukrepov za kmetijske proizvode (5), izvedene v imenu Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz leta 2011 o oceni promocijskih in informacijskih ukrepov za kmetijske proizvode (5), izvedene v imenu Komisije,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije „o uporabi Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 o ukrepih za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo na notranjem trgu in v tretjih državah“ (SEC(2010)1434), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije „o uporabi Uredbe Sveta (ES) št. 3/2008 o ukrepih za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo na notranjem trgu in v tretjih državah“ (SEC(2010)1434),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o prihodnosti politike promocije na področju kmetijstva z dne 15. in 16. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o prihodnosti politike promocije na področju kmetijstva z dne 15. in 16. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju zakonodajnih predlogov o reformi skupne kmetijske politike, ki jih je Komisija predstavila 12. oktobra 2011 (COM(2011)0625/3, COM(2011)0627/3, COM(2011)0628/3, COM(2011)0629, COM(2011)0630/3, COM(2011)0631/3), in predloga uredbe o enotni SUT, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakonodajnih predlogov o reformi skupne kmetijske politike, ki jih je Komisija predstavila 12. oktobra 2011 (COM(2011)0625/3, COM(2011)0627/3, COM(2011)0628/3, COM(2011)0629, COM(2011)0630/3, COM(2011)0631/3), in predloga uredbe o enotni SUT,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije o promociji kmetijskih proizvodov in informiranju o njih: strategija z veliko evropsko dodano vrednostjo za promocijo evropskih specialitet"(NAT/560), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije o promociji kmetijskih proizvodov in informiranju o njih: strategija z veliko evropsko dodano vrednostjo za promocijo evropskih specialitet"(NAT/560),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije o promociji kmetijskih proizvodov in informiranju o njih: strategija z veliko evropsko dodano vrednostjo za promocijo evropskih specialitet"(NAT/525) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije o promociji kmetijskih proizvodov in informiranju o njih: strategija z veliko evropsko dodano vrednostjo za promocijo evropskih specialitet"(NAT/525) (6),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0286/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0286/2012),

| A. | ker je Komisija marca 2012 objavila sporočilo o informiranju in promociji, ki naj bi mu po pričakovanjih konec leta sledili zakonodajni predlogi; |
| --- | --- |

A.

ker je Komisija marca 2012 objavila sporočilo o informiranju in promociji, ki naj bi mu po pričakovanjih konec leta sledili zakonodajni predlogi;

| B. | ker ima agroživilski sektor možnost, da postane močen in dinamičen sektor za gospodarsko rast in inovacije v vseh državah članicah EU, zlasti na podeželskih območjih in na regionalni ravni, pri tem poveča kmetijske prihodke ter ustvari delovna mesta in rast; |
| --- | --- |

B.

ker ima agroživilski sektor možnost, da postane močen in dinamičen sektor za gospodarsko rast in inovacije v vseh državah članicah EU, zlasti na podeželskih območjih in na regionalni ravni, pri tem poveča kmetijske prihodke ter ustvari delovna mesta in rast;

| C. | ker so bili v 80. letih prejšnjega stoletja uvedeni informacijski in promocijski ukrepi, namenjeni zmanjšanju presežkov v kmetijstvu, pozneje pa so se uporabljali tudi kot instrument za obvladovanje kriz v živilski panogi, kot sta bila izbruh bolezni bovine spongiformne encefalopatije (BSE) – bolj znane kot „bolezen norih krav“ – leta 1996 in škandal z dioksinom v jajcih leta 1999; |
| --- | --- |

C.

ker so bili v 80. letih prejšnjega stoletja uvedeni informacijski in promocijski ukrepi, namenjeni zmanjšanju presežkov v kmetijstvu, pozneje pa so se uporabljali tudi kot instrument za obvladovanje kriz v živilski panogi, kot sta bila izbruh bolezni bovine spongiformne encefalopatije (BSE) – bolj znane kot „bolezen norih krav“ – leta 1996 in škandal z dioksinom v jajcih leta 1999;

| D. | ker morajo imeti informacijski in promocijski ukrepi zdaj širšo in stalnejšo vlogo ter bi morali prispevati k večji donosnosti proizvodov, uvesti večjo konkurenčno enakost na zunanje trge in zagotavljati več boljših informacij za potrošnike; |
| --- | --- |

D.

ker morajo imeti informacijski in promocijski ukrepi zdaj širšo in stalnejšo vlogo ter bi morali prispevati k večji donosnosti proizvodov, uvesti večjo konkurenčno enakost na zunanje trge in zagotavljati več boljših informacij za potrošnike;

| E. | ker se te vrste podpore financirajo v okviru Uredbe (ES) št. 3/2008, znane kot „horizontalna promocijska shema“; ker je bilo v ocenjevalni študiji promocijskih politik iz leta 2011, katere izvedbo je zahtevala Komisija, ugotovljeno, da Unija nima oblikovane dosledne in celovite strategije na področju informiranja in promocije; |
| --- | --- |

E.

ker se te vrste podpore financirajo v okviru Uredbe (ES) št. 3/2008, znane kot „horizontalna promocijska shema“; ker je bilo v ocenjevalni študiji promocijskih politik iz leta 2011, katere izvedbo je zahtevala Komisija, ugotovljeno, da Unija nima oblikovane dosledne in celovite strategije na področju informiranja in promocije;

| F. | ker Uredba (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov (Uredba o enotni SUT), ki je v fazi prenove kot del procesa reforme skupne kmetijske politike, zagotavlja podporo za posebne promocijske ukrepe na področju vina, sadja in zelenjave kot del širših programov; ker se promocijski ukrepi za proizvode, vključene v sheme kakovosti hrane, financirajo v okviru politike razvoja podeželja; |
| --- | --- |

F.

ker Uredba (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov (Uredba o enotni SUT), ki je v fazi prenove kot del procesa reforme skupne kmetijske politike, zagotavlja podporo za posebne promocijske ukrepe na področju vina, sadja in zelenjave kot del širših programov; ker se promocijski ukrepi za proizvode, vključene v sheme kakovosti hrane, financirajo v okviru politike razvoja podeželja;

| G. | ker se poraba vina v Evropski uniji stalno zmanjšuje, evropski ukrepi za notranjo promocijo tega proizvoda pa ne obstajajo; |
| --- | --- |

G.

ker se poraba vina v Evropski uniji stalno zmanjšuje, evropski ukrepi za notranjo promocijo tega proizvoda pa ne obstajajo;

| H. | ker izdatki za horizontalno promocijsko shemo v okviru proračuna za leto 2012 znašajo približno 56 milijonov EUR, kar je okrog 0,1 % celotne porabe za skupno kmetijsko politiko; |
| --- | --- |

H.

ker izdatki za horizontalno promocijsko shemo v okviru proračuna za leto 2012 znašajo približno 56 milijonov EUR, kar je okrog 0,1 % celotne porabe za skupno kmetijsko politiko;

| I. | ker bi bilo treba za namene proračuna upoštevati tudi zadnje cilje informacijske in promocijske politike Evropske unije, ti cilji pa niso omejeni na ponovno vzpostavitev zaupanja potrošnikov po krizi, ampak se raztezajo na ustvarjanje večje donosnosti proizvodov, uvajanje konkurenčnejšega položaja na zunanjih trgih in zagotavljanje obsežnejših in boljših informacij; |
| --- | --- |

I.

ker bi bilo treba za namene proračuna upoštevati tudi zadnje cilje informacijske in promocijske politike Evropske unije, ti cilji pa niso omejeni na ponovno vzpostavitev zaupanja potrošnikov po krizi, ampak se raztezajo na ustvarjanje večje donosnosti proizvodov, uvajanje konkurenčnejšega položaja na zunanjih trgih in zagotavljanje obsežnejših in boljših informacij;

| J. | ker je poraba za vse druge promocijske in informacijske ukrepe skupne kmetijske politike, zlasti v okviru enotne SUT in politike razvoja podeželja, ocenjena na 400 do 500 milijonov EUR na leto, kar je še vedno manj kot 1 % celotne porabe za skupno kmetijsko politiko, kar očitno ne zadostuje, zlasti za povečanje konkurenčnosti evropskih proizvodov na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

J.

ker je poraba za vse druge promocijske in informacijske ukrepe skupne kmetijske politike, zlasti v okviru enotne SUT in politike razvoja podeželja, ocenjena na 400 do 500 milijonov EUR na leto, kar je še vedno manj kot 1 % celotne porabe za skupno kmetijsko politiko, kar očitno ne zadostuje, zlasti za povečanje konkurenčnosti evropskih proizvodov na svetovnem trgu;

| K. | ker eno od prednosti Unije zagotavljata raznolikost in specifičnost njenih proizvodov, ki sta povezani z različnimi geografskimi območji in različnimi tradicionalnimi metodami, ki prispevajo edinstvene raznolike in pristne okuse, k čemur vedno bolj stremijo potrošniki tako v EU kot zunaj nje; |
| --- | --- |

K.

ker eno od prednosti Unije zagotavljata raznolikost in specifičnost njenih proizvodov, ki sta povezani z različnimi geografskimi območji in različnimi tradicionalnimi metodami, ki prispevajo edinstvene raznolike in pristne okuse, k čemur vedno bolj stremijo potrošniki tako v EU kot zunaj nje;

| L. | ker je promocijska politika EU pomemben instrument skupne kmetijske politike, ki lahko pripomore h konkurenčnosti in dolgoročni vzdržnosti kmetijskega in živilskega sektorja, |
| --- | --- |

L.

ker je promocijska politika EU pomemben instrument skupne kmetijske politike, ki lahko pripomore h konkurenčnosti in dolgoročni vzdržnosti kmetijskega in živilskega sektorja,

| M. | ker je EU nedavno objavila seznam odobrenih prehranskih in zdravstvenih trditev, ki začne veljati decembra 2012, s čimer bo odpravila večletno obdobje negotovosti za živilsko panogo, zagotovila tržna orodja, ki so bistvena za pritegnitev pozornosti potrošnikov, ter jim omogočila, da izbirajo na podlagi boljše obveščenosti; |
| --- | --- |

M.

ker je EU nedavno objavila seznam odobrenih prehranskih in zdravstvenih trditev, ki začne veljati decembra 2012, s čimer bo odpravila večletno obdobje negotovosti za živilsko panogo, zagotovila tržna orodja, ki so bistvena za pritegnitev pozornosti potrošnikov, ter jim omogočila, da izbirajo na podlagi boljše obveščenosti;

| N. | ker lahko kmetijstvo EU in živilski sektor postaneta še bolj konkurenčna na svetovni ravni, če bosta sposobna promovirati evropsko živilsko raznolikost ter evropski model proizvodnje, ki izpolnjuje visoke standarde kakovosti, varnosti, dobrega počutja živali, okoljske trajnosti itd., in tako spodbudila druge kmetijske sile, da prevzamejo ta model z namenom vzpostavitve pravičnih proizvodnih pogojev in poštene trgovinske konkurenčnosti; |
| --- | --- |

N.

ker lahko kmetijstvo EU in živilski sektor postaneta še bolj konkurenčna na svetovni ravni, če bosta sposobna promovirati evropsko živilsko raznolikost ter evropski model proizvodnje, ki izpolnjuje visoke standarde kakovosti, varnosti, dobrega počutja živali, okoljske trajnosti itd., in tako spodbudila druge kmetijske sile, da prevzamejo ta model z namenom vzpostavitve pravičnih proizvodnih pogojev in poštene trgovinske konkurenčnosti;

| O. | ker vedno večja globalizacija trgovine nedvomno prinaša vrsto izzivov, hkrati pa odpira nove trge in priložnosti za uresničevanje rasti; |
| --- | --- |

O.

ker vedno večja globalizacija trgovine nedvomno prinaša vrsto izzivov, hkrati pa odpira nove trge in priložnosti za uresničevanje rasti;

| P. | ker Svet v svojih sklepih iz decembra 2011 o politiki promocije kmetijstva navaja, da bi bilo treba promocijske ukrepe izvajati tudi za promocijo potenciala lokalnega kmetijstva in kratkih distribucijskih verig, te ukrepe pa bi bilo treba vključiti v programe za razvoj podeželja, kot je že predlagala Komisija; |
| --- | --- |

P.

ker Svet v svojih sklepih iz decembra 2011 o politiki promocije kmetijstva navaja, da bi bilo treba promocijske ukrepe izvajati tudi za promocijo potenciala lokalnega kmetijstva in kratkih distribucijskih verig, te ukrepe pa bi bilo treba vključiti v programe za razvoj podeželja, kot je že predlagala Komisija;

| Q. | ker je nujno treba zagotoviti dovolj instrumentov za politiko, ki bo spodbujala evropsko kmetijstvo in promocijo živil ter prispevala h konkurenčnosti kmetijskega in živilskega sektorja, ob tem pa prinesla koristi zaradi raznolikosti, dodane vrednosti ter kakovosti njunih proizvodov; |
| --- | --- |

Q.

ker je nujno treba zagotoviti dovolj instrumentov za politiko, ki bo spodbujala evropsko kmetijstvo in promocijo živil ter prispevala h konkurenčnosti kmetijskega in živilskega sektorja, ob tem pa prinesla koristi zaradi raznolikosti, dodane vrednosti ter kakovosti njunih proizvodov;

| R. | ker obstaja neločljiva vez med evropskim kmetijstvom in živilsko industrijo, ki predela 70 % kmetijskih surovin in prodaja živilske proizvode, mala in srednja podjetja predstavljajo 99 % podjetij, ki se ukvarjajo s prodajo živil in pijače, 52 % teh podjetij pa se nahaja na podeželju, zato predstavljajo gospodarsko in socialno gonilo na evropskem podeželju; |
| --- | --- |

R.

ker obstaja neločljiva vez med evropskim kmetijstvom in živilsko industrijo, ki predela 70 % kmetijskih surovin in prodaja živilske proizvode, mala in srednja podjetja predstavljajo 99 % podjetij, ki se ukvarjajo s prodajo živil in pijače, 52 % teh podjetij pa se nahaja na podeželju, zato predstavljajo gospodarsko in socialno gonilo na evropskem podeželju;

| S. | ker se podpora skupne kmetijske politike za razvoj kratkih dobavnih verig in lokalnih trgov financira iz politike razvoja podeželja, kar je dejansko najboljši pristop glede na to, da so take pobude manj obsežne, imajo zelo lokalen značaj in spodbujajo lokalno zaposlovanje; |
| --- | --- |

S.

ker se podpora skupne kmetijske politike za razvoj kratkih dobavnih verig in lokalnih trgov financira iz politike razvoja podeželja, kar je dejansko najboljši pristop glede na to, da so take pobude manj obsežne, imajo zelo lokalen značaj in spodbujajo lokalno zaposlovanje;

| T. | ker imajo edinstveni evropski tradicionalni proizvodi veliko možnosti za rast in so privlačni za potrošnike na večjih trgih tretjih držav in bi imeli korist od usmerjenih in okrepljenih promocijskih shem ter ustvarili delovna mesta in rast na regionalnih območjih; |
| --- | --- |

T.

ker imajo edinstveni evropski tradicionalni proizvodi veliko možnosti za rast in so privlačni za potrošnike na večjih trgih tretjih držav in bi imeli korist od usmerjenih in okrepljenih promocijskih shem ter ustvarili delovna mesta in rast na regionalnih območjih;

| U. | ker je eden od ciljev zakonodajnih predlogov, ki so trenutno predmet pogajanj v okviru reforme skupne kmetijske politike za obdobje po letu 2013, da se zagotovi, da lahko ta politika v celoti prispeva k strategiji Evropa 2020; |
| --- | --- |

U.

ker je eden od ciljev zakonodajnih predlogov, ki so trenutno predmet pogajanj v okviru reforme skupne kmetijske politike za obdobje po letu 2013, da se zagotovi, da lahko ta politika v celoti prispeva k strategiji Evropa 2020;

| V. | ker Uredba (ES) št. 1234/2007 o enotni SUT vsebuje pravila za financiranje programov razdeljevanja sadja in mleka v šolah; ker sedanji predlog za prenovo skupne ureditve kmetijskih trgov (COM(2011)0626) predvideva dvig stopnje sofinanciranja EU za program razdeljevanja sadja v šolah s 50 % na 75 % stroškov (in s 75 % na 90 % v konvergenčnih regijah); |
| --- | --- |

V.

ker Uredba (ES) št. 1234/2007 o enotni SUT vsebuje pravila za financiranje programov razdeljevanja sadja in mleka v šolah; ker sedanji predlog za prenovo skupne ureditve kmetijskih trgov (COM(2011)0626) predvideva dvig stopnje sofinanciranja EU za program razdeljevanja sadja v šolah s 50 % na 75 % stroškov (in s 75 % na 90 % v konvergenčnih regijah);

| W. | ker ima program razdeljevanja sadja v šolah tudi izobraževalni namen, ki mora vključevati boljše seznanjanje dijakov s proizvodnjo hrane in življenjem na kmetiji; |
| --- | --- |

W.

ker ima program razdeljevanja sadja v šolah tudi izobraževalni namen, ki mora vključevati boljše seznanjanje dijakov s proizvodnjo hrane in življenjem na kmetiji;

| X. | ker številne promocijske sheme ob učinkovitem izvajanju prispevajo k zagotavljanju prepoznavnosti evropskih kmetijskih proizvodov v Evropi in celem svetu ter k večji osveščenosti potrošnikov o visokih standardih glede varnosti živil, dobrega počutja živali in zaščite okolja, ki jih vzdržujejo evropski kmetje in se jih dosledno spremlja in izboljšuje; |
| --- | --- |

X.

ker številne promocijske sheme ob učinkovitem izvajanju prispevajo k zagotavljanju prepoznavnosti evropskih kmetijskih proizvodov v Evropi in celem svetu ter k večji osveščenosti potrošnikov o visokih standardih glede varnosti živil, dobrega počutja živali in zaščite okolja, ki jih vzdržujejo evropski kmetje in se jih dosledno spremlja in izboljšuje;

| Y. | ker je namen Uredbe (ES) št. 814/2000 olajšati razumevanje evropskega modela kmetijstva s strani državljanov in povečati ozaveščenost javnosti o teh vprašanjih; ker sta nevednost in slabo razumevanje kmetovanja in podeželskega življenja v današnjem času verjetno bolj razširjena kot v katerem koli drugem obdobju v evropski zgodovini, eden od pomembnih dejavnikov, ki se ga javnost najmanj zaveda, pa je velik porast stroškov kmetijske proizvodnje zaradi obveznosti, ki jih nalaga EU glede varnosti preskrbe s hrano, higiene, socialne zaščite delavcev, varstva okolja in dobrega počutja živali, ki jih neposredni konkurenti EU na področju kmetijstva pogosto ne izpolnjujejo; ker se eden od pomembnih dejavnikov, ki ga javnost najbolj napačno razume, nanaša na pomanjkanje zavesti o prispevku kmetijstva k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov in na dolg seznam javnih dobrin, ki jih zagotavlja; |
| --- | --- |

Y.

ker je namen Uredbe (ES) št. 814/2000 olajšati razumevanje evropskega modela kmetijstva s strani državljanov in povečati ozaveščenost javnosti o teh vprašanjih; ker sta nevednost in slabo razumevanje kmetovanja in podeželskega življenja v današnjem času verjetno bolj razširjena kot v katerem koli drugem obdobju v evropski zgodovini, eden od pomembnih dejavnikov, ki se ga javnost najmanj zaveda, pa je velik porast stroškov kmetijske proizvodnje zaradi obveznosti, ki jih nalaga EU glede varnosti preskrbe s hrano, higiene, socialne zaščite delavcev, varstva okolja in dobrega počutja živali, ki jih neposredni konkurenti EU na področju kmetijstva pogosto ne izpolnjujejo; ker se eden od pomembnih dejavnikov, ki ga javnost najbolj napačno razume, nanaša na pomanjkanje zavesti o prispevku kmetijstva k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov in na dolg seznam javnih dobrin, ki jih zagotavlja;

Splošni pristop

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije o ukrepih za promocijo kmetijskih proizvodov in informiranje o njih: sporočilo o strategiji z veliko evropsko dodano vrednostjo za promocijo evropskih specialitet, ki mora biti prvi korak k povečanju vrednosti evropske proizvodnje v očeh Evropejcev in drugih, ter k povečanju njene donosnosti; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije o ukrepih za promocijo kmetijskih proizvodov in informiranje o njih: sporočilo o strategiji z veliko evropsko dodano vrednostjo za promocijo evropskih specialitet, ki mora biti prvi korak k povečanju vrednosti evropske proizvodnje v očeh Evropejcev in drugih, ter k povečanju njene donosnosti;

| 2. | podpira štiri glavne cilje, opredeljene v sporočilu, in sicer ustvarjanje večje evropske dodane vrednosti v živilskem sektorju, privlačnejša in odločnejša strategija politike, enostavnejše upravljanje in večja sinergija med različnimi promocijskimi instrumenti; |
| --- | --- |

2.

podpira štiri glavne cilje, opredeljene v sporočilu, in sicer ustvarjanje večje evropske dodane vrednosti v živilskem sektorju, privlačnejša in odločnejša strategija politike, enostavnejše upravljanje in večja sinergija med različnimi promocijskimi instrumenti;

| 3. | meni, da bi bilo treba nameniti enako pozornost promocijski politiki za notranji in zunanji trg, saj imajo proizvajalci in potrošniki korist od obeh; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi bilo treba nameniti enako pozornost promocijski politiki za notranji in zunanji trg, saj imajo proizvajalci in potrošniki korist od obeh;

| 4. | poudarja, da ostaja promocijska politika EU upravičena in pomembna na notranji, lokalni in regionalni ravni ter na rastočih svetovnih trgih; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da ostaja promocijska politika EU upravičena in pomembna na notranji, lokalni in regionalni ravni ter na rastočih svetovnih trgih;

| 5. | vendar meni, da morajo biti cilji promocijske politike EU jasnejši in ustrezno opredeljeni; poudarja, da morajo promocijske dejavnosti zajemati vse agroživilske proizvode, ki izpolnjujejo evropske standarde kakovosti, ker bo to prispevalo k učinkovitosti promocijskih dejavnosti in izpolnjevanju zahtev potrošnikov; poudarja tudi, da podpora kmetijstvu, ki jamči za varnost preskrbe s hrano, trajnostno uporabo naravnih virov in dinamičnost podeželskih območij, povečuje rast in ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

5.

vendar meni, da morajo biti cilji promocijske politike EU jasnejši in ustrezno opredeljeni; poudarja, da morajo promocijske dejavnosti zajemati vse agroživilske proizvode, ki izpolnjujejo evropske standarde kakovosti, ker bo to prispevalo k učinkovitosti promocijskih dejavnosti in izpolnjevanju zahtev potrošnikov; poudarja tudi, da podpora kmetijstvu, ki jamči za varnost preskrbe s hrano, trajnostno uporabo naravnih virov in dinamičnost podeželskih območij, povečuje rast in ustvarjanje delovnih mest;

| 6. | poudarja dejstvo, da je nujna na notranjem trgu splošna in trajnostna promocija, da se zagotovi obveščenost evropskih potrošnikov o značilnostih in dodani vrednosti evropskih kmetijskih proizvodov, ki jih najdejo na trgu; |
| --- | --- |

6.

poudarja dejstvo, da je nujna na notranjem trgu splošna in trajnostna promocija, da se zagotovi obveščenost evropskih potrošnikov o značilnostih in dodani vrednosti evropskih kmetijskih proizvodov, ki jih najdejo na trgu;

| 7. | poudarja, da je treba ohraniti in povečati na zunanjih trgih tržni delež evropskih kmetijskih proizvodov ter da se je treba za nove možnosti prodaje teh proizvodov usmeriti na nove trge v vzponu z večjo usklajenostjo med promocijo in trgovinsko politiko EU; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba ohraniti in povečati na zunanjih trgih tržni delež evropskih kmetijskih proizvodov ter da se je treba za nove možnosti prodaje teh proizvodov usmeriti na nove trge v vzponu z večjo usklajenostjo med promocijo in trgovinsko politiko EU;

| 8. | meni, da mora Komisija jasno opredeliti cilje promocijske politike EU ter določiti smernice za doseganje ciljev za države članice, ker je to nujen prvi korak k povečanju skladnosti politik in sinergij med različnimi promocijskimi instrumenti, in skrajno nujno, da se zagotovi večja preglednost nad izbiro programov na nacionalni ravni; poudarja, da morajo dejavnosti Unije na tem področju dopolnjevati nacionalne pobude in pobude zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

8.

meni, da mora Komisija jasno opredeliti cilje promocijske politike EU ter določiti smernice za doseganje ciljev za države članice, ker je to nujen prvi korak k povečanju skladnosti politik in sinergij med različnimi promocijskimi instrumenti, in skrajno nujno, da se zagotovi večja preglednost nad izbiro programov na nacionalni ravni; poudarja, da morajo dejavnosti Unije na tem področju dopolnjevati nacionalne pobude in pobude zasebnega sektorja;

| 9. | meni, da bi bilo treba bistveno povečati proračun za izboljšanje informacijskih in promocijskih ukrepov, ob upoštevanju zadnjih ciljev informacijske in promocijske politike, zlasti za horizontalno promocijsko shemo; nadalje meni, da bi morala biti tej shemi namenjen ločen naslov v splošnem proračunu; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi bilo treba bistveno povečati proračun za izboljšanje informacijskih in promocijskih ukrepov, ob upoštevanju zadnjih ciljev informacijske in promocijske politike, zlasti za horizontalno promocijsko shemo; nadalje meni, da bi morala biti tej shemi namenjen ločen naslov v splošnem proračunu;

| 10. | poudarja, da bo uspeh evropskih kmetov odvisen od njihove sposobnosti, da povečajo svoj delež na trgu ter da visoko konkurenčni živilski industriji omogočijo, da obdrži svoj pomemben položaj v gospodarstvu in trgovini EU; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bo uspeh evropskih kmetov odvisen od njihove sposobnosti, da povečajo svoj delež na trgu ter da visoko konkurenčni živilski industriji omogočijo, da obdrži svoj pomemben položaj v gospodarstvu in trgovini EU;

| 11. | poudarja, da je za potrošnike treba organizirati obsežne informacijske kampanje v EU in na zunanjih trgih o visokih proizvodnih standardih in certifikacijskih sistemih; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je za potrošnike treba organizirati obsežne informacijske kampanje v EU in na zunanjih trgih o visokih proizvodnih standardih in certifikacijskih sistemih;

| 12. | poudarja, da bi morali horizontalni promocijski ukrepi v okviru Uredbe (ES) št. 3/2008 prispevati k razvoju lokalnih trgov in kratkih dobavnih verig, k oživitvi notranjega trga in k okrepitvi trženja evropskih proizvodov na zunanjih trgih; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bi morali horizontalni promocijski ukrepi v okviru Uredbe (ES) št. 3/2008 prispevati k razvoju lokalnih trgov in kratkih dobavnih verig, k oživitvi notranjega trga in k okrepitvi trženja evropskih proizvodov na zunanjih trgih;

| 13. | pozdravlja predlog Komisije o uvedbi četrte vrste promocijskih ukrepov za zagotavljanje tehnične podpore; meni, da je to nujno za učinkovito promocijsko politiko, zlasti navzven; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja predlog Komisije o uvedbi četrte vrste promocijskih ukrepov za zagotavljanje tehnične podpore; meni, da je to nujno za učinkovito promocijsko politiko, zlasti navzven;

| 14. | priznava potencial, ki ga ima sistem enotnega okrilja za informacijske in promocijske ukrepe; |
| --- | --- |

14.

priznava potencial, ki ga ima sistem enotnega okrilja za informacijske in promocijske ukrepe;

| 15. | priporoča, da se ohrani generična narava informacijskih in promocijskih dejavnosti; |
| --- | --- |

15.

priporoča, da se ohrani generična narava informacijskih in promocijskih dejavnosti;

Lokalni, regionalni, notranji in zunanji trgi

| 16. | ugotavlja, da bi morala informacijska in promocijska politika EU imeti tri glavne cilje: na lokalnih in regionalnih trgih bi morala poudarjati raznolikost in svežino proizvodov ter bližino med proizvajalci in potrošniki, z namenom oživitve gospodarstva in okrepitve družbe na podeželju; na notranjem trgu bi morala v celoti izkoristiti evropsko območje brez meja in s 500 milijoni potrošnikov, da poveča proizvodnjo in spodbudi potrošnjo evropskih proizvodov; na zunanjih trgih bi morala izkoristiti visoke standarde evropskega proizvodnega modela, da bi povečala dodano vrednost agroživilskega sektorja; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da bi morala informacijska in promocijska politika EU imeti tri glavne cilje: na lokalnih in regionalnih trgih bi morala poudarjati raznolikost in svežino proizvodov ter bližino med proizvajalci in potrošniki, z namenom oživitve gospodarstva in okrepitve družbe na podeželju; na notranjem trgu bi morala v celoti izkoristiti evropsko območje brez meja in s 500 milijoni potrošnikov, da poveča proizvodnjo in spodbudi potrošnjo evropskih proizvodov; na zunanjih trgih bi morala izkoristiti visoke standarde evropskega proizvodnega modela, da bi povečala dodano vrednost agroživilskega sektorja;

| 17. | predlaga, da bi morala Komisija razviti kratke dobavne verige na lokalnih in regionalnih trgih, s čimer bi ustvarila nove priložnosti za kmete in druge proizvajalce na podeželju ter za združenja kmetov in/ali kmetov ter drugih gospodarskih subjektov na podeželju, ter zasnovati široko paleto instrumentov za promocijo razvoja podeželja; nadalje meni, da je zaželeno, da Komisija izdela priročnike, ki bodo kmetom pomagali več in bolje vlagati v kakovost in posebno vrednost svojih proizvodov; meni, da bi bilo treba razmisliti tudi o naložbah v razširjanje informacij prek medijev (zlasti prek interneta); |
| --- | --- |

17.

predlaga, da bi morala Komisija razviti kratke dobavne verige na lokalnih in regionalnih trgih, s čimer bi ustvarila nove priložnosti za kmete in druge proizvajalce na podeželju ter za združenja kmetov in/ali kmetov ter drugih gospodarskih subjektov na podeželju, ter zasnovati široko paleto instrumentov za promocijo razvoja podeželja; nadalje meni, da je zaželeno, da Komisija izdela priročnike, ki bodo kmetom pomagali več in bolje vlagati v kakovost in posebno vrednost svojih proizvodov; meni, da bi bilo treba razmisliti tudi o naložbah v razširjanje informacij prek medijev (zlasti prek interneta);

| 18. | predlaga, da bi morala Komisija na notranjem trgu storiti več v podporo prizadevanjem evropskih proizvajalcev, da bi jim uspelo izpolniti višje zahteve potrošnikov po kakovosti in higieni hrane, pa tudi poznavanju porekla svežih proizvodov ter najboljšem času za njihovo zaužitje, pri čemer se promovira raznolikost proizvodov in hrane ter zagotavlja priložnost za seznanitev z novimi proizvodi ali novimi načini predstavitve ali uporabe tradicionalnih proizvodov; |
| --- | --- |

18.

predlaga, da bi morala Komisija na notranjem trgu storiti več v podporo prizadevanjem evropskih proizvajalcev, da bi jim uspelo izpolniti višje zahteve potrošnikov po kakovosti in higieni hrane, pa tudi poznavanju porekla svežih proizvodov ter najboljšem času za njihovo zaužitje, pri čemer se promovira raznolikost proizvodov in hrane ter zagotavlja priložnost za seznanitev z novimi proizvodi ali novimi načini predstavitve ali uporabe tradicionalnih proizvodov;

| 19. | zato poziva k razširitvi programov, prilagojenih bodisi trgom ali ciljnim proizvodom, pri čemer bi se promocijska orodja morala osredotočati na posebnosti proizvodnih standardov, ki vedno poudarjajo evropski proizvodni model in predvsem evropski sistem kakovosti; tudi meni, da je treba spodbujati večdržavne programe za različne proizvode, ki programu dajejo pravo evropsko razsežnost, a hkrati potrebujejo bolj specifično evropsko podporo; s tem v zvezi meni, da bi bilo treba dati prednost državam, ki izvajajo proizvodne programe, ki upoštevajo tržne pogoje in potencial, hkrati pa Komisiji omogočajo, da podporo prilagaja v skladu z določenim področjem; |
| --- | --- |

19.

zato poziva k razširitvi programov, prilagojenih bodisi trgom ali ciljnim proizvodom, pri čemer bi se promocijska orodja morala osredotočati na posebnosti proizvodnih standardov, ki vedno poudarjajo evropski proizvodni model in predvsem evropski sistem kakovosti; tudi meni, da je treba spodbujati večdržavne programe za različne proizvode, ki programu dajejo pravo evropsko razsežnost, a hkrati potrebujejo bolj specifično evropsko podporo; s tem v zvezi meni, da bi bilo treba dati prednost državam, ki izvajajo proizvodne programe, ki upoštevajo tržne pogoje in potencial, hkrati pa Komisiji omogočajo, da podporo prilagaja v skladu z določenim področjem;

| 20. | poziva, da bi morali biti informacijski in promocijski ukrepi privlačnejši za strokovne organizacije prek večjega sodelovanja med nacionalnimi in sektorskimi dejavnostmi in boljšega usklajevanja s političnimi dejavnostmi, predvsem glede sporazumov o prosti trgovini; |
| --- | --- |

20.

poziva, da bi morali biti informacijski in promocijski ukrepi privlačnejši za strokovne organizacije prek večjega sodelovanja med nacionalnimi in sektorskimi dejavnostmi in boljšega usklajevanja s političnimi dejavnostmi, predvsem glede sporazumov o prosti trgovini;

| 21. | poudarja, da morajo biti programi prožnejši, da bi jih med izvajanjem lahko prilagajali nihanju razmer na trgu; meni, da bi bilo zato treba zmanjšati tudi zahtevane podrobnosti pri predstavitvah programov; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da morajo biti programi prožnejši, da bi jih med izvajanjem lahko prilagajali nihanju razmer na trgu; meni, da bi bilo zato treba zmanjšati tudi zahtevane podrobnosti pri predstavitvah programov;

| 22. | poziva k boljšemu ocenjevanju programov s pomočjo strogih ocenjevalnih sistemov s posebnimi kazalniki, kot sta porast tržnega deleža in ustvarjanje delovnih mest; meni, da bi morali biti izbirni postopki krajši, razmisliti pa bi bilo treba o možnosti predplačil za organizacije; |
| --- | --- |

22.

poziva k boljšemu ocenjevanju programov s pomočjo strogih ocenjevalnih sistemov s posebnimi kazalniki, kot sta porast tržnega deleža in ustvarjanje delovnih mest; meni, da bi morali biti izbirni postopki krajši, razmisliti pa bi bilo treba o možnosti predplačil za organizacije;

| 23. | čestita Komisiji za dobre rezultate, ki jih je dosegla s sedanjo informacijsko in promocijsko politiko za kmetijske proizvode, vendar poziva k poenostavitvi in izboljšavi te politike, pri čemer je zelo pomembno zmanjšati upravna bremena, zlasti z zmanjšanjem števila poročil, ki jih zahteva Komisija; meni, da bi bilo zaželeno, da Komisija izdela enostaven in razumljiv priročnik, ki bi potencialnim upravičencem pomagal pri delovanju v skladu s pravili in postopki, povezanimi s to politiko; |
| --- | --- |

23.

čestita Komisiji za dobre rezultate, ki jih je dosegla s sedanjo informacijsko in promocijsko politiko za kmetijske proizvode, vendar poziva k poenostavitvi in izboljšavi te politike, pri čemer je zelo pomembno zmanjšati upravna bremena, zlasti z zmanjšanjem števila poročil, ki jih zahteva Komisija; meni, da bi bilo zaželeno, da Komisija izdela enostaven in razumljiv priročnik, ki bi potencialnim upravičencem pomagal pri delovanju v skladu s pravili in postopki, povezanimi s to politiko;

| 24. | opozarja Komisijo na dejstvo o zunanjih trgih, kjer proizvodnja kakovostne hrane sama po sebi ni dovolj za zagotovitev dobrega položaja na trgu, in da je zato bistvenega pomena vlagati v promocijske programe; meni, da bi bilo treba te programe uvesti na podlagi predhodnih tržnih raziskav v tretjih državah, za katere bi moralo biti na razpolago sofinanciranje; verjame, da bi bilo treba razmisliti o možnosti, da se podprejo pilotni projekti v tretjih državah, ki veljajo za potencialne nove trge; |
| --- | --- |

24.

opozarja Komisijo na dejstvo o zunanjih trgih, kjer proizvodnja kakovostne hrane sama po sebi ni dovolj za zagotovitev dobrega položaja na trgu, in da je zato bistvenega pomena vlagati v promocijske programe; meni, da bi bilo treba te programe uvesti na podlagi predhodnih tržnih raziskav v tretjih državah, za katere bi moralo biti na razpolago sofinanciranje; verjame, da bi bilo treba razmisliti o možnosti, da se podprejo pilotni projekti v tretjih državah, ki veljajo za potencialne nove trge;

| 25. | poziva k sprejemu ukrepa, ki spodbuja razvoj evropskih združenj in podjetij ter njihovo sodelovanje v svetovnih forumih, kjer se lahko merijo v kakovosti in poudarjanju specializacije in raznolikosti, kar bo pomenilo, da bodo kmetje in zadruge potrebovali pomoč pri izvajanju lastnih strategij in izvozne kapacitete, vključno s tehnično pomočjo za proizvajalce; |
| --- | --- |

25.

poziva k sprejemu ukrepa, ki spodbuja razvoj evropskih združenj in podjetij ter njihovo sodelovanje v svetovnih forumih, kjer se lahko merijo v kakovosti in poudarjanju specializacije in raznolikosti, kar bo pomenilo, da bodo kmetje in zadruge potrebovali pomoč pri izvajanju lastnih strategij in izvozne kapacitete, vključno s tehnično pomočjo za proizvajalce;

| 26. | poziva k omogočanju promocije porekla proizvodov, ki nimajo označbe kakovosti, pri čemer se poudarijo njihove značilnosti in prednosti; |
| --- | --- |

26.

poziva k omogočanju promocije porekla proizvodov, ki nimajo označbe kakovosti, pri čemer se poudarijo njihove značilnosti in prednosti;

| 27. | meni, da bi bilo treba za informacijske in promocijske politike Evropske unije za evropske proizvode zagotoviti lastne znamke, ki bodo zagotavljale prepoznavnost v EU in zunaj nje; |
| --- | --- |

27.

meni, da bi bilo treba za informacijske in promocijske politike Evropske unije za evropske proizvode zagotoviti lastne znamke, ki bodo zagotavljale prepoznavnost v EU in zunaj nje;

| 28. | poziva Komisijo, naj poveča zavedanje potrošnikov o dejstvu, da so evropski kmetijski standardi glede kakovosti, varnosti, dobrega počutja živali in okoljske trajnosti, itd. najzahtevnejši na svetu, kar vpliva na končno ceno proizvoda; meni, da bi bilo treba potrošnikom zagotoviti pregledne informacije o tem, kako prepoznati evropske proizvode in njihove značilnosti, da bi se izognili tveganju kupovanja ponarejenih proizvodov in da se jim omogoči nakup tistega, kar si želijo; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj poveča zavedanje potrošnikov o dejstvu, da so evropski kmetijski standardi glede kakovosti, varnosti, dobrega počutja živali in okoljske trajnosti, itd. najzahtevnejši na svetu, kar vpliva na končno ceno proizvoda; meni, da bi bilo treba potrošnikom zagotoviti pregledne informacije o tem, kako prepoznati evropske proizvode in njihove značilnosti, da bi se izognili tveganju kupovanja ponarejenih proizvodov in da se jim omogoči nakup tistega, kar si želijo;

Poreklo in kakovost

| 29. | meni, da so kakovostni proizvodi tisti, ki so povezani z določenimi proizvodnimi metodami, geografskim poreklom, tradicijami ali kulturnim ozadjem, ter ugotavlja, da že obstajajo sistemi za njihovo zaščito v obliki zaščitenih označb porekla (ZOP), zaščitenih geografskih označb (ZGO), ekoloških proizvodov ali zajamčenih tradicionalnih posebnosti (ZTP); poziva k vzpostavitvi nove sheme za „lokalno kmetovanje in neposredno prodajo“, ki bi vključevala lokalne kakovostne proizvode, namenjene prehrani ljudi v regiji, v kateri so proizvedeni; |
| --- | --- |

29.

meni, da so kakovostni proizvodi tisti, ki so povezani z določenimi proizvodnimi metodami, geografskim poreklom, tradicijami ali kulturnim ozadjem, ter ugotavlja, da že obstajajo sistemi za njihovo zaščito v obliki zaščitenih označb porekla (ZOP), zaščitenih geografskih označb (ZGO), ekoloških proizvodov ali zajamčenih tradicionalnih posebnosti (ZTP); poziva k vzpostavitvi nove sheme za „lokalno kmetovanje in neposredno prodajo“, ki bi vključevala lokalne kakovostne proizvode, namenjene prehrani ljudi v regiji, v kateri so proizvedeni;

| 30. | meni, da bi morala označba evropskega porekla prevladati kot glavna identiteta v vseh promocijskih in informacijskih dejavnostih, tako na notranjem trgu kot na trgih tretjih držav; meni, da bi se lahko razmislilo o dodatni označbi nacionalnega porekla v tretjih državah, kjer je identiteta močna in pomaga pri poudarjanju raznovrstnosti in oskrbi z živilskimi proizvodi; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi morala označba evropskega porekla prevladati kot glavna identiteta v vseh promocijskih in informacijskih dejavnostih, tako na notranjem trgu kot na trgih tretjih držav; meni, da bi se lahko razmislilo o dodatni označbi nacionalnega porekla v tretjih državah, kjer je identiteta močna in pomaga pri poudarjanju raznovrstnosti in oskrbi z živilskimi proizvodi;

| 31. | poudarja, da je v zvezi z zasebnimi blagovnimi znamkami nujno treba poiskati ravnovesje med generično promocijo in promocijo blagovnih znamk, ki bodo pripomogle k večji učinkovitosti promocijskih kampanj v tretjih državah; podpira mnenje Komisije, da imajo lahko blagovne znamke spodbuden učinek na to vrsto dejavnosti, kjer je generično promocijo naravno dopolnjevati z združevanjem gospodarskih akterjev prek promocije proizvodov in blagovnih znamk, zato imajo večji učinek na uvoznike in posledično na potrošnike; nadalje meni, da bo vključevanje zasebnih blagovnih znamk v promocijske dejavnosti vplivalo na večje zanimanje podjetij za sodelovanje, in da bi bilo treba upoštevati, da v končni fazi ta podjetja sofinancirajo te ukrepe; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je v zvezi z zasebnimi blagovnimi znamkami nujno treba poiskati ravnovesje med generično promocijo in promocijo blagovnih znamk, ki bodo pripomogle k večji učinkovitosti promocijskih kampanj v tretjih državah; podpira mnenje Komisije, da imajo lahko blagovne znamke spodbuden učinek na to vrsto dejavnosti, kjer je generično promocijo naravno dopolnjevati z združevanjem gospodarskih akterjev prek promocije proizvodov in blagovnih znamk, zato imajo večji učinek na uvoznike in posledično na potrošnike; nadalje meni, da bo vključevanje zasebnih blagovnih znamk v promocijske dejavnosti vplivalo na večje zanimanje podjetij za sodelovanje, in da bi bilo treba upoštevati, da v končni fazi ta podjetja sofinancirajo te ukrepe;

| 32. | poudarja, da kmetom glede na stopnjo njihove organiziranosti sheme kakovosti omogočajo izvajanje ukrepov za upravljanje ponudbe in stabilizacijo cen, kar povečuje njihove možnosti za dostojno preživljanje s kmetijstvom, in da so zato te sheme najprimernejše za povečanje „evropske dodane vrednosti“ v skladu s prednostnimi nalogami Komisije; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da kmetom glede na stopnjo njihove organiziranosti sheme kakovosti omogočajo izvajanje ukrepov za upravljanje ponudbe in stabilizacijo cen, kar povečuje njihove možnosti za dostojno preživljanje s kmetijstvom, in da so zato te sheme najprimernejše za povečanje „evropske dodane vrednosti“ v skladu s prednostnimi nalogami Komisije;

| 33. | meni, da je treba zagotoviti učinkovitejšo zaščito za proizvode, za katere veljajo standardi kakovosti pri trgovinskih partnerjih EU; poziva k celoviti vključitvi geografskih označb in njihovi širši zaščiti v dvostranskih in medregionalnih sporazumih o trgovini ter na ravni Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

33.

meni, da je treba zagotoviti učinkovitejšo zaščito za proizvode, za katere veljajo standardi kakovosti pri trgovinskih partnerjih EU; poziva k celoviti vključitvi geografskih označb in njihovi širši zaščiti v dvostranskih in medregionalnih sporazumih o trgovini ter na ravni Svetovne trgovinske organizacije;

| 34. | poudarja, da je treba spremeniti določbe v okviru financiranja promocije proizvodov, skladnih s standardi kakovosti z namenom povečanja finančne vključenosti EU; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je treba spremeniti določbe v okviru financiranja promocije proizvodov, skladnih s standardi kakovosti z namenom povečanja finančne vključenosti EU;

| 35. | ugotavlja, da bo uveljavitev odobrenih informacij o razmerju med posebnimi snovmi v živilih in izboljšanim zdravjem zagotovila večjo preglednost promocije proizvodov iz zdravstvenih razlogov; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da bo uveljavitev odobrenih informacij o razmerju med posebnimi snovmi v živilih in izboljšanim zdravjem zagotovila večjo preglednost promocije proizvodov iz zdravstvenih razlogov;

| 36. | pozdravlja vedno večje povpraševanje po ekoloških proizvodih in poziva k aktivnejšemu spodbujanju njihove proizvodnje in promocije; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja vedno večje povpraševanje po ekoloških proizvodih in poziva k aktivnejšemu spodbujanju njihove proizvodnje in promocije;

| 37. | poudarja, da je treba promovirati lokalne proizvode na gorskih in otoških območjih in v ta namen povečati financiranje EU; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je treba promovirati lokalne proizvode na gorskih in otoških območjih in v ta namen povečati financiranje EU;

| 38. | poziva Komisijo, naj pri svojih zunanjih promocijskih dejavnostih bolj poudarja zavezanost kmetijstva EU bolj trajnostnim metodam, raznolikosti in kakovosti kmetovanja, in povečanim stroškom, ki jih to prinaša, in razvija ter poveča osveščenost o promocijskih shemah in logotipih EU; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj pri svojih zunanjih promocijskih dejavnostih bolj poudarja zavezanost kmetijstva EU bolj trajnostnim metodam, raznolikosti in kakovosti kmetovanja, in povečanim stroškom, ki jih to prinaša, in razvija ter poveča osveščenost o promocijskih shemah in logotipih EU;

| 39. | podpira razvoj tehnične pomoči, predvsem za mala in srednja podjetja, da jim pomaga pri razvoju lastnih strategij trženja in analizi njihovih tržnih ciljev |
| --- | --- |

39.

podpira razvoj tehnične pomoči, predvsem za mala in srednja podjetja, da jim pomaga pri razvoju lastnih strategij trženja in analizi njihovih tržnih ciljev

| 40. | predlaga vzpostavitev internetne platforme za izmenjavo potencialnih projektov in najboljših praks kot instrumenta, ki podpira razvoj promocijskih kampanj na evropski ravni |
| --- | --- |

40.

predlaga vzpostavitev internetne platforme za izmenjavo potencialnih projektov in najboljših praks kot instrumenta, ki podpira razvoj promocijskih kampanj na evropski ravni

| 41. | poudarja, da je cilj reforme skupne kmetijske politike izboljšanje organizacije proizvodnje, trajnosti in kakovosti kmetijskih proizvodov; poudarja, do bi morala promocijska politika zato omogočiti razvoj celotnega potenciala živilskega sektorja, da se spodbudi evropska gospodarska rast in zaposlovanje; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je cilj reforme skupne kmetijske politike izboljšanje organizacije proizvodnje, trajnosti in kakovosti kmetijskih proizvodov; poudarja, do bi morala promocijska politika zato omogočiti razvoj celotnega potenciala živilskega sektorja, da se spodbudi evropska gospodarska rast in zaposlovanje;

| 42. | poziva Komisijo, naj v svojih bodočih zakonodajnih predlogih za promocijo evropskih specialitet po potrebi opredeli primerne različne načine upravljanja za notranji in zunanji trg ter za večnacionalne in krizne programe |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj v svojih bodočih zakonodajnih predlogih za promocijo evropskih specialitet po potrebi opredeli primerne različne načine upravljanja za notranji in zunanji trg ter za večnacionalne in krizne programe

| 43. | meni, da je treba opredeliti evropsko informacijsko in promocijsko strategijo, ki je natančneje usmerjena na trge in ponuja proizvode ali sporočila, ki jih je treba izpostaviti, pri čemer je treba upoštevati pogajanja o sporazumih o prosti trgovini in najdonosnejše trge, da bi se izognili razdrobljenosti in razpršenosti sredstev; |
| --- | --- |

43.

meni, da je treba opredeliti evropsko informacijsko in promocijsko strategijo, ki je natančneje usmerjena na trge in ponuja proizvode ali sporočila, ki jih je treba izpostaviti, pri čemer je treba upoštevati pogajanja o sporazumih o prosti trgovini in najdonosnejše trge, da bi se izognili razdrobljenosti in razpršenosti sredstev;

Programa razdeljevanja sadja in mleka v šolah

| 44. | glede na še vedno trajajočo gospodarsko krizo pozdravlja predlog Komisije za povečanje stopenj sofinanciranja EU za program razdeljevanja sadja v šolah; |
| --- | --- |

44.

glede na še vedno trajajočo gospodarsko krizo pozdravlja predlog Komisije za povečanje stopenj sofinanciranja EU za program razdeljevanja sadja v šolah;

| 45. | poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, ki bi vse države članice spodbudili k namenjanju večje pozornosti izobraževalnemu značaju programov razdeljevanja sadja in mleka v šolah in k celoviti vključitvi programov razdeljevanja sadja in mleka v šolah v drugi steber kmetijske podpore; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, ki bi vse države članice spodbudili k namenjanju večje pozornosti izobraževalnemu značaju programov razdeljevanja sadja in mleka v šolah in k celoviti vključitvi programov razdeljevanja sadja in mleka v šolah v drugi steber kmetijske podpore;

Ukrepi v zvezi z informacijskimi kampanjami o kakovosti vin

| 46. | poziva Komisijo, naj oceni izvajanje informacijskih kampanj na trgu Skupnosti, ki so namenjene odraslim, glede odgovornega uživanja evropskih kakovostnih vin; ugotavlja, da bi morale te kampanje polega zmernega uživanja teh vin poudarjati kulturno poreklo, kvalitativne značilnosti in posebnosti evropskih vin. |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj oceni izvajanje informacijskih kampanj na trgu Skupnosti, ki so namenjene odraslim, glede odgovornega uživanja evropskih kakovostnih vin; ugotavlja, da bi morale te kampanje polega zmernega uživanja teh vin poudarjati kulturno poreklo, kvalitativne značilnosti in posebnosti evropskih vin.

o

o o

| 47. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

47.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 22..

(2)  UL L 3, 5.1.2008, str. 1.

(3)  UL L 147, 6.6.2008, str. 3.

(4)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

(5)  http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/promotion/fulltext_en.pdf

(6)  UL C 43, 15.2.2012, str. 59.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/17

---

P7_TA(2012)0421

Izvajanje direktive o sledni pravici

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o poročilu o izvajanju in učinkovanju direktive o sledni pravici (2001/84/ES) 2012/2038(INI)

(2015/C 419/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/84/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o sledni pravici v korist avtorja izvirnega umetniškega dela (v nadaljevanju „direktiva“) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/84/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o sledni pravici v korist avtorja izvirnega umetniškega dela (v nadaljevanju „direktiva“) (1),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Poročilo o izvajanju in učinkovanju Direktive o sledni pravici (2001/84/ES)“ (COM(2011)0878), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Poročilo o izvajanju in učinkovanju Direktive o sledni pravici (2001/84/ES)“ (COM(2011)0878),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0326/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0326/2012),

| A. | ker je sledna pravica vrsta avtorske pravice, določena s členom 14b Bernske konvencije za varstvo književnih in umetniških del; |
| --- | --- |

A.

ker je sledna pravica vrsta avtorske pravice, določena s členom 14b Bernske konvencije za varstvo književnih in umetniških del;

| B. | ker je direktiva spodbudila usklajevanje temeljnih pogojev za uporabo sledne pravice, da bi tako odpravili morebitne ovire pri uresničevanju notranjega trga; |
| --- | --- |

B.

ker je direktiva spodbudila usklajevanje temeljnih pogojev za uporabo sledne pravice, da bi tako odpravili morebitne ovire pri uresničevanju notranjega trga;

| C. | ker je bilo sprejetje direktive pomembno za umetnike, zlasti kar zadeva njihove pobude, da bi bili priznani in pravično obravnavani kot ustvarjalci, ter za njihovo vlogo pri prispevanju h kulturnim vrednotam; ker so kljub temu še naprej prisotni pomisleki o učinkih na evropske trge umetnin ter zlasti na številne manjše in specializirane dražbene hiše in trgovce z umetninami v EU; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo sprejetje direktive pomembno za umetnike, zlasti kar zadeva njihove pobude, da bi bili priznani in pravično obravnavani kot ustvarjalci, ter za njihovo vlogo pri prispevanju h kulturnim vrednotam; ker so kljub temu še naprej prisotni pomisleki o učinkih na evropske trge umetnin ter zlasti na številne manjše in specializirane dražbene hiše in trgovce z umetninami v EU;

| D. | ker je bila direktiva v vseh državah članicah v celoti uveljavljena šele 1. januarja 2012; |
| --- | --- |

D.

ker je bila direktiva v vseh državah članicah v celoti uveljavljena šele 1. januarja 2012;

| E. | ker je delež EU na svetovnem trgu za dela živečih umetnikov v zadnjih nekaj letih znatno upadel; |
| --- | --- |

E.

ker je delež EU na svetovnem trgu za dela živečih umetnikov v zadnjih nekaj letih znatno upadel;

| F. | ker umetniško ustvarjanje prispeva k nenehnemu razvoju kulturnega življenja in kulturne dediščine EU; |
| --- | --- |

F.

ker umetniško ustvarjanje prispeva k nenehnemu razvoju kulturnega življenja in kulturne dediščine EU;

| G. | ker trg z umetninami in starinami znatno prispeva k svetovnemu gospodarstvu, vključno s podjetji, ki jih podpira, zlasti tistimi v ustvarjalni industriji; |
| --- | --- |

G.

ker trg z umetninami in starinami znatno prispeva k svetovnemu gospodarstvu, vključno s podjetji, ki jih podpira, zlasti tistimi v ustvarjalni industriji;

| H. | ker direktiva povzroča upravno breme za trgovce z umetninami in so zaradi nje evropski trgovci z umetninami s poslovnega vidika prikrajšani v primerjavi s trgovci z umetninami v tretjih državah; |
| --- | --- |

H.

ker direktiva povzroča upravno breme za trgovce z umetninami in so zaradi nje evropski trgovci z umetninami s poslovnega vidika prikrajšani v primerjavi s trgovci z umetninami v tretjih državah;

Trendi na evropskem in svetovnem trgu umetnin

| 1. | ugotavlja, da je bilo leto 2011 rekordno za trg umetnin in da je letni izkupiček od prodaje dosegel 11,57 milijarde USD, to je več kot 2 milijardi USD več kot v letu 2010 (2); poudarja, da trg z umetninami in starinami znatno prispeva k svetovnemu gospodarstvu, vključno s podjetji, ki jih podpira, zlasti tistimi v ustvarjalni industriji; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je bilo leto 2011 rekordno za trg umetnin in da je letni izkupiček od prodaje dosegel 11,57 milijarde USD, to je več kot 2 milijardi USD več kot v letu 2010 (2); poudarja, da trg z umetninami in starinami znatno prispeva k svetovnemu gospodarstvu, vključno s podjetji, ki jih podpira, zlasti tistimi v ustvarjalni industriji;

| 2. | ugotavlja, da je evropski trg umetnin v letu 2011 zelo napredoval; Združeno kraljestvo ohranja 19,4-odstotni delež svetovnega trga s 24-odstotnim povečanjem obsega prodaje; Franciji pripada 4,5-odstotni tržni delež ob 9-odstotnem povečanju obsega poslov; in še nazadnje, Nemčija je z 1,8-odstotnim tržnim deležem zabeležila 23-odstotni porast prodaje (3); |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je evropski trg umetnin v letu 2011 zelo napredoval; Združeno kraljestvo ohranja 19,4-odstotni delež svetovnega trga s 24-odstotnim povečanjem obsega prodaje; Franciji pripada 4,5-odstotni tržni delež ob 9-odstotnem povečanju obsega poslov; in še nazadnje, Nemčija je z 1,8-odstotnim tržnim deležem zabeležila 23-odstotni porast prodaje (3);

| 3. | ugotavlja, da je tržni delež Kitajske v letu 2011 znašal 41,4 %, s čimer je ta država prehitela Združene države Amerike, katerih promet je upadel za 3 %, njihov tržni delež pa se je zmanjšal za 6 %, to je z 29,5 % leta 2010 na 23,5 % leta 2011 (4); |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je tržni delež Kitajske v letu 2011 znašal 41,4 %, s čimer je ta država prehitela Združene države Amerike, katerih promet je upadel za 3 %, njihov tržni delež pa se je zmanjšal za 6 %, to je z 29,5 % leta 2010 na 23,5 % leta 2011 (4);

| 4. | opozarja na izjemen vzpon Kitajske; vendar hkrati ugotavlja, da je ta trg umetnin trenutno omejen zgolj na umetnike iz te države; |
| --- | --- |

4.

opozarja na izjemen vzpon Kitajske; vendar hkrati ugotavlja, da je ta trg umetnin trenutno omejen zgolj na umetnike iz te države;

| 5. | ugotavlja, da je splošen trend selitve „gravitacijskega središča“ trga umetnin proti državam v vzponu povezan z globalizacijo, vzponom Azije in pojavom novih zbirateljev v teh državah; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je splošen trend selitve „gravitacijskega središča“ trga umetnin proti državam v vzponu povezan z globalizacijo, vzponom Azije in pojavom novih zbirateljev v teh državah;

| 6. | z zadovoljstvom opaža, da tretje države razmišljajo o vključitvi sledne pravice v nacionalno pravo; ugotavlja zlasti, da je bil v Združenih državah Amerike 12. decembra 2011 vložen predlog zakona, ki predvideva 7-odstotno stopnjo sledne pravice na odsvojitve sodobnih umetnin; je seznanjen, da osnutek kitajskega zakona o avtorskih pravicah prav tako določa uvedbo sledne pravice (člen 11(13)); |
| --- | --- |

6.

z zadovoljstvom opaža, da tretje države razmišljajo o vključitvi sledne pravice v nacionalno pravo; ugotavlja zlasti, da je bil v Združenih državah Amerike 12. decembra 2011 vložen predlog zakona, ki predvideva 7-odstotno stopnjo sledne pravice na odsvojitve sodobnih umetnin; je seznanjen, da osnutek kitajskega zakona o avtorskih pravicah prav tako določa uvedbo sledne pravice (člen 11(13));

Izvajanje direktive

| 7. | opozarja, da je za grafična in likovna umetniška dela vrednost pravice reproduciranja in izvajanja zanemarljiva, saj se prihodki v teh panogah ustvarjajo s prodajo ali nadaljnjo odsvojitvijo del; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da je za grafična in likovna umetniška dela vrednost pravice reproduciranja in izvajanja zanemarljiva, saj se prihodki v teh panogah ustvarjajo s prodajo ali nadaljnjo odsvojitvijo del;

| 8. | opozarja na dejstvo, da se s sledno pravico zagotavlja permanentno plačilo umetnikom, ki na začetku kariere zelo pogosto poceni prodajajo svoja dela; |
| --- | --- |

8.

opozarja na dejstvo, da se s sledno pravico zagotavlja permanentno plačilo umetnikom, ki na začetku kariere zelo pogosto poceni prodajajo svoja dela;

| 9. | opozarja, da izsledki iz poročila Komisije o izvajanju in učinkovanju direktive ter statistični podatki zadevnega sektorja ne kažejo, da ima sledna pravica negativen učinek na trg umetnin v Evropi; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da izsledki iz poročila Komisije o izvajanju in učinkovanju direktive ter statistični podatki zadevnega sektorja ne kažejo, da ima sledna pravica negativen učinek na trg umetnin v Evropi;

| 10. | poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka delovanja trga umetnin na splošno ter upravnih težav, ki jih imajo manjše in specializirane dražbene hiše in trgovci; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka delovanja trga umetnin na splošno ter upravnih težav, ki jih imajo manjše in specializirane dražbene hiše in trgovci;

| 11. | opozarja, da je z več določbami direktive zagotovljena uravnotežena uporaba sledne pravice ob upoštevanju interesov vseh zainteresiranih strani, kar se zagotavlja zlasti s padajočo lestvico upoštevanih stopenj, zgornjo mejo v višini 12  500 EUR, izključitvijo malih prodaj in izvzetjem nadaljnjih odsvojitev za prvega kupca; poudarja pa, da direktiva nalaga upravno breme trgovcem z umetninami; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da je z več določbami direktive zagotovljena uravnotežena uporaba sledne pravice ob upoštevanju interesov vseh zainteresiranih strani, kar se zagotavlja zlasti s padajočo lestvico upoštevanih stopenj, zgornjo mejo v višini 12  500 EUR, izključitvijo malih prodaj in izvzetjem nadaljnjih odsvojitev za prvega kupca; poudarja pa, da direktiva nalaga upravno breme trgovcem z umetninami;

| 12. | ugotavlja, da je lahko sledna pravica v korist živečega avtorja izvirnega umetniškega dela koristno orodje za preprečitev diskriminacije umetnikov; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da je lahko sledna pravica v korist živečega avtorja izvirnega umetniškega dela koristno orodje za preprečitev diskriminacije umetnikov;

Sklepi

| 13. | opozarja, da je bila vrednost trga umetnin v letu 2010 ocenjena na 10 milijard USD, v letu 2012 pa na skoraj 12 milijard USD, pri čemer sledna pravica predstavlja samo 0,03 %; meni, da je to pomemben trg, na katerem bi bilo treba umetnikom in njihovim dedičem zagotoviti pravično plačilo; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da je bila vrednost trga umetnin v letu 2010 ocenjena na 10 milijard USD, v letu 2012 pa na skoraj 12 milijard USD, pri čemer sledna pravica predstavlja samo 0,03 %; meni, da je to pomemben trg, na katerem bi bilo treba umetnikom in njihovim dedičem zagotoviti pravično plačilo;

| 14. | ugotavlja, da študije in statistični podatki v zvezi s trgom umetnin ne kažejo, da ima sledna pravica negativen vpliv na prostorsko umestitev trga umetnin in raven prometa; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da študije in statistični podatki v zvezi s trgom umetnin ne kažejo, da ima sledna pravica negativen vpliv na prostorsko umestitev trga umetnin in raven prometa;

| 15. | vendar opozarja, da se je direktivo začelo celovito izvajati v vseh državah članicah šele 1. januarja 2012, čeprav je sledna pravica bila že več desetletij priznana v številnih državah članicah; |
| --- | --- |

15.

vendar opozarja, da se je direktivo začelo celovito izvajati v vseh državah članicah šele 1. januarja 2012, čeprav je sledna pravica bila že več desetletij priznana v številnih državah članicah;

| 16. | poudarja pomen zagotavljanja dejavne podpore lokalnim umetnikom, tudi najmlajšim; |
| --- | --- |

16.

poudarja pomen zagotavljanja dejavne podpore lokalnim umetnikom, tudi najmlajšim;

| 17. | meni, da bi bilo leta 2014, kot predlaga Komisija, prezgodaj za ponovno analizo direktive, in predlaga, da se jo naredi leta 2015 (štiri leta po oceni decembra 2011); |
| --- | --- |

17.

meni, da bi bilo leta 2014, kot predlaga Komisija, prezgodaj za ponovno analizo direktive, in predlaga, da se jo naredi leta 2015 (štiri leta po oceni decembra 2011);

| 18. | spodbuja Komisijo, naj v prihodnjem poročilu o oceni ponovno preuči primernost upoštevanih stopenj, pragov, pa tudi kategorij upravičencev na podlagi direktive; |
| --- | --- |

18.

spodbuja Komisijo, naj v prihodnjem poročilu o oceni ponovno preuči primernost upoštevanih stopenj, pragov, pa tudi kategorij upravičencev na podlagi direktive;

| 19. | poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z zainteresiranimi stranmi pri krepitvi položaja evropskega trga umetnin in odpravljanju nekaterih težav, kot je „učinek snežne kepe“, ter upravnih težav, ki jih imajo manjše in specializirane dražbene hiše in trgovci z umetninami; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z zainteresiranimi stranmi pri krepitvi položaja evropskega trga umetnin in odpravljanju nekaterih težav, kot je „učinek snežne kepe“, ter upravnih težav, ki jih imajo manjše in specializirane dražbene hiše in trgovci z umetninami;

| 20. | pozdravlja pobude tretjih držav za uvedbo sledne pravice in poziva Komisijo, naj nadaljuje prizadevanja v večstranskih forumih za okrepitev položaja evropskega trga umetnin v svetu; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja pobude tretjih držav za uvedbo sledne pravice in poziva Komisijo, naj nadaljuje prizadevanja v večstranskih forumih za okrepitev položaja evropskega trga umetnin v svetu;

o

o o

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 272, 13.10.2001, str. 32.

(2)  Cena umetnin, Trendi na trgu umetnin v letu 2011 (Artprice, Art Market Trends 2011), http://imgpublic.artprice.com/pdf/trends2011_en.pdf

(3)  Glej prejšnjo opombo.

(4)  Glej prejšnjo opombo.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/19

---

P7_TA(2012)0426

Kartična, spletna in mobilna plačila

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o „Na poti k integriranemu evropskemu trgu za kartična, spletna in mobilna plačila“ (2012/2040(INI))

(2015/C 419/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 26 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 26 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 11. januarja 2012 z naslovom „Na poti k integriranemu evropskemu trgu za kartična, spletna in mobilna plačila“ (COM(2011)0941, v nadaljnjem besedilu „zelena knjiga“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 11. januarja 2012 z naslovom „Na poti k integriranemu evropskemu trgu za kartična, spletna in mobilna plačila“ (COM(2011)0941, v nadaljnjem besedilu „zelena knjiga“),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. januarja 2012 z naslovom „Skladen okvir za okrepitev zaupanja v enotni digitalni trg elektronskega poslovanja in spletnih storitev“ (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. januarja 2012 z naslovom „Skladen okvir za okrepitev zaupanja v enotni digitalni trg elektronskega poslovanja in spletnih storitev“ (COM(2011)0942),

| — | ob upoštevanju javnega posvetovanja, ki ga je Komisija priredila o zeleni knjigi in ki je potekalo od 11. januarja 2012 do 11. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javnega posvetovanja, ki ga je Komisija priredila o zeleni knjigi in ki je potekalo od 11. januarja 2012 do 11. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju konference o kartičnih, spletnih in mobilnih plačilih, ki jo je priredila Komisija in je potekala 4. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konference o kartičnih, spletnih in mobilnih plačilih, ki jo je priredila Komisija in je potekala 4. maja 2012,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 260/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o uvajanju tehničnih in poslovnih zahtev za kreditne prenose in direktne bremenitve v eurih in o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 260/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o uvajanju tehničnih in poslovnih zahtev za kreditne prenose in direktne bremenitve v eurih in o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 (1),

| — | ob upoštevanju informativnega dokumenta iz marca 2012 o uveljavljanju konkurence v plačilnem sektorju, ki ga je pripravila podskupina za bančništvo in plačila Evropske mreže za konkurenco (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnega dokumenta iz marca 2012 o uveljavljanju konkurence v plačilnem sektorju, ki ga je pripravila podskupina za bančništvo in plačila Evropske mreže za konkurenco (2),

| — | ob upoštevanju priporočil Evropske centralne banke za varnost spletnih plačil iz aprila 2012 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Evropske centralne banke za varnost spletnih plačil iz aprila 2012 (3),

| — | ob upoštevanju odgovora evropskega nadzornika za varstvo podatkov na javno posvetovanje Komisije o zeleni knjigi z naslovom „Na poti k integriranemu evropskemu trgu za kartična, spletna in mobilna plačila“ z dne 11. aprila 2012 (4); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odgovora evropskega nadzornika za varstvo podatkov na javno posvetovanje Komisije o zeleni knjigi z naslovom „Na poti k integriranemu evropskemu trgu za kartična, spletna in mobilna plačila“ z dne 11. aprila 2012 (4);

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. maja 2012 o zeleni knjigi (INT/634), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. maja 2012 o zeleni knjigi (INT/634),

| — | ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 24. julija 2002 glede postopka iz člena 81 Pogodbe ES in člena 53 Sporazuma EGP v zadevi št. COMP/29.373 Visa International (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 24. julija 2002 glede postopka iz člena 81 Pogodbe ES in člena 53 Sporazuma EGP v zadevi št. COMP/29.373 Visa International (5),

| — | ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 19. decembra 2007 glede postopka iz člena 81 Pogodbe ES in člena 53 Sporazuma EGP v zadevah št. COMP/34.579 – MasterCard, št. COMP/36.518 – EuroCommerce in št. COMP/38.580 – Commercial Cards (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 19. decembra 2007 glede postopka iz člena 81 Pogodbe ES in člena 53 Sporazuma EGP v zadevah št. COMP/34.579 – MasterCard, št. COMP/36.518 – EuroCommerce in št. COMP/38.580 – Commercial Cards (6),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 24. maja 2012 v zadevi MasterCard in drugi proti Komisiji (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 24. maja 2012 v zadevi MasterCard in drugi proti Komisiji (7),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0304/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0304/2012),

| A. | ker je evropski trg za kartična, spletna in mobilna plačila trenutno še vedno razdrobljen čez državne meje in so trgovci pripravljeni sprejeti samo nekaj velikih akterjev, ki so zmožni poslovati na čezmejni ravni; |
| --- | --- |

A.

ker je evropski trg za kartična, spletna in mobilna plačila trenutno še vedno razdrobljen čez državne meje in so trgovci pripravljeni sprejeti samo nekaj velikih akterjev, ki so zmožni poslovati na čezmejni ravni;

| B. | ker utegne prevladujoč položaj dveh neevropskih ponudnikov storitev kartičnega plačevanja prinesti previsoke in neutemeljene pristojbine za potrošnike in trgovce, kar lahko izkoristijo njihove banke (tako imenovane banke izdajateljice in banke pridobiteljice), kakor navaja Komisija v zeleni knjigi; |
| --- | --- |

B.

ker utegne prevladujoč položaj dveh neevropskih ponudnikov storitev kartičnega plačevanja prinesti previsoke in neutemeljene pristojbine za potrošnike in trgovce, kar lahko izkoristijo njihove banke (tako imenovane banke izdajateljice in banke pridobiteljice), kakor navaja Komisija v zeleni knjigi;

| C. | ker bi razvoj in širša raba kartičnih, spletnih in mobilnih plačil lahko pripomogla tudi k rasti in večji raznolikosti e-trgovine v Evropi; |
| --- | --- |

C.

ker bi razvoj in širša raba kartičnih, spletnih in mobilnih plačil lahko pripomogla tudi k rasti in večji raznolikosti e-trgovine v Evropi;

| D. | ker se delež in raznolikost spletnih in mobilnih plačil v Evropi in svetu nenehno povečujeta; |
| --- | --- |

D.

ker se delež in raznolikost spletnih in mobilnih plačil v Evropi in svetu nenehno povečujeta;

| E. | ker utegnejo zaradi tehničnega napredka sisteme za plačevanje s plačilnimi karticami zamenjati drugi elektronski in mobilni načini plačevanja; |
| --- | --- |

E.

ker utegnejo zaradi tehničnega napredka sisteme za plačevanje s plačilnimi karticami zamenjati drugi elektronski in mobilni načini plačevanja;

| F. | ker zelena knjiga ne obravnava stroškov in družbenih učinkov gotovinskih plačil ali plačil s čeki v primerjavi s kartičnimi, spletnimi in mobilnimi plačili ter tako onemogoča primerjalno analizo gospodarskih in socialnih stroškov ter družbenih učinkov gotovinskih plačil ali plačil s čeki; |
| --- | --- |

F.

ker zelena knjiga ne obravnava stroškov in družbenih učinkov gotovinskih plačil ali plačil s čeki v primerjavi s kartičnimi, spletnimi in mobilnimi plačili ter tako onemogoča primerjalno analizo gospodarskih in socialnih stroškov ter družbenih učinkov gotovinskih plačil ali plačil s čeki;

| G. | ker zdajšnji poslovni model kartičnih plačil dopušča prevelike stopnje večstranskih medfranšiznih provizij, ki, kot kaže, včasih presegajo dejanske stroške financiranja sistema in močno ovirajo konkurenco na trgu plačil; |
| --- | --- |

G.

ker zdajšnji poslovni model kartičnih plačil dopušča prevelike stopnje večstranskih medfranšiznih provizij, ki, kot kaže, včasih presegajo dejanske stroške financiranja sistema in močno ovirajo konkurenco na trgu plačil;

| H. | ker ima zdaj možnost čezmejnega pridobivanja samo omejeno število akterjev in ker bi se s to ureditvijo lahko razširil izbor trgovcev ter posledično okrepila konkurenca in zmanjšali stroški za potrošnike; |
| --- | --- |

H.

ker ima zdaj možnost čezmejnega pridobivanja samo omejeno število akterjev in ker bi se s to ureditvijo lahko razširil izbor trgovcev ter posledično okrepila konkurenca in zmanjšali stroški za potrošnike;

| I. | ker v nekaterih državah članicah doplačila za uporabo kartičnih plačil niso dovoljena, v drugih pa so v široki uporabi, in ker so pretirana doplačila na škodo potrošnikom, saj ponudniki plačilnih storitev pogosto ne omogočijo drugih načinov plačila poleg tistih z doplačili; |
| --- | --- |

I.

ker v nekaterih državah članicah doplačila za uporabo kartičnih plačil niso dovoljena, v drugih pa so v široki uporabi, in ker so pretirana doplačila na škodo potrošnikom, saj ponudniki plačilnih storitev pogosto ne omogočijo drugih načinov plačila poleg tistih z doplačili;

| J. | ker okvir enotnega območja plačil v evrih (SEPA) za uporabo kartic zahteva, da potrošniki „splošne kartice, ki se uporabljajo za plačila in dvig gotovine v evrih na celotnem enotnem območju plačil v evrih, uporabljajo s prav tako lahkoto in ravno tako prikladno kot v domovini. Pri uporabi kartic doma ali kjer koli drugje na enotnem območju plačil v evrih ne bi smelo biti razlik. Tako ne bi več smela obstajati nobena splošna shema plačilnih kartic, namenjena za izključno uporabo v eni sami državi, in nobena shema plačilnih kartic izključno za čezmejno rabo na enotnem območju plačil v evrih“; |
| --- | --- |

J.

ker okvir enotnega območja plačil v evrih (SEPA) za uporabo kartic zahteva, da potrošniki „splošne kartice, ki se uporabljajo za plačila in dvig gotovine v evrih na celotnem enotnem območju plačil v evrih, uporabljajo s prav tako lahkoto in ravno tako prikladno kot v domovini. Pri uporabi kartic doma ali kjer koli drugje na enotnem območju plačil v evrih ne bi smelo biti razlik. Tako ne bi več smela obstajati nobena splošna shema plačilnih kartic, namenjena za izključno uporabo v eni sami državi, in nobena shema plačilnih kartic izključno za čezmejno rabo na enotnem območju plačil v evrih“;

| K. | ker je mogoče pričakovati, da bo uspešen prehod na shemo enotnega območja plačil v evrih spodbudil razvoj inovativnih vseevropskih plačilnih sredstev; |
| --- | --- |

K.

ker je mogoče pričakovati, da bo uspešen prehod na shemo enotnega območja plačil v evrih spodbudil razvoj inovativnih vseevropskih plačilnih sredstev;

Različni načini plačevanja

| 1. | izraža vso pohvalo Komisiji za objavo zelene knjige, saj so opažanja in vprašanja v njej izjemno tehtna, ter se v celoti strinja z naštetimi cilji, da se povečajo konkurenčnost, izbira, inovativnost in varnost plačil ter hkrati zaupanje potrošnikov; |
| --- | --- |

1.

izraža vso pohvalo Komisiji za objavo zelene knjige, saj so opažanja in vprašanja v njej izjemno tehtna, ter se v celoti strinja z naštetimi cilji, da se povečajo konkurenčnost, izbira, inovativnost in varnost plačil ter hkrati zaupanje potrošnikov;

| 2. | se strinja s Komisijo, da je treba razlikovati med tremi različnimi trgi produktov na področju štiristranskih sistemov bančnih kartic – prvič, trgom, na katerem različni sistemi kartic tekmujejo, da bi finančne institucije pridobili med stranke pri izdajanju ali pridobivanju; drugič, prvim prodajnim trgom, na katerem banke izdajateljice tekmujejo za posle imetnikov bančnih kartic („izdajateljski trg“); in tretjič, drugim prodajnim trgom, na katerem banke pridobiteljice tekmujejo za posle trgovcev („pridobiteljski trg“) –, ter meni, da je treba na vseh trgih okrepiti svobodno konkurenco; |
| --- | --- |

2.

se strinja s Komisijo, da je treba razlikovati med tremi različnimi trgi produktov na področju štiristranskih sistemov bančnih kartic – prvič, trgom, na katerem različni sistemi kartic tekmujejo, da bi finančne institucije pridobili med stranke pri izdajanju ali pridobivanju; drugič, prvim prodajnim trgom, na katerem banke izdajateljice tekmujejo za posle imetnikov bančnih kartic („izdajateljski trg“); in tretjič, drugim prodajnim trgom, na katerem banke pridobiteljice tekmujejo za posle trgovcev („pridobiteljski trg“) –, ter meni, da je treba na vseh trgih okrepiti svobodno konkurenco;

| 3. | poudarja pomen samoregulacije na trgu s sodelovanjem vseh zainteresiranih strani, vendar priznava, da ta zaradi navzkrižja interesov morda ne bo prinesla želenih rezultatov v sprejemljivem roku; pričakuje, da bo Komisija predstavila potrebne zakonodajne predloge, s katerimi bo pripomogla k resnično enotnemu območju plačil v evrih za kartična, spletna in mobilna plačila, ter v zvezi s tem opozarja na pomen prihodnje revizije direktive o plačilnih storitvah; |
| --- | --- |

3.

poudarja pomen samoregulacije na trgu s sodelovanjem vseh zainteresiranih strani, vendar priznava, da ta zaradi navzkrižja interesov morda ne bo prinesla želenih rezultatov v sprejemljivem roku; pričakuje, da bo Komisija predstavila potrebne zakonodajne predloge, s katerimi bo pripomogla k resnično enotnemu območju plačil v evrih za kartična, spletna in mobilna plačila, ter v zvezi s tem opozarja na pomen prihodnje revizije direktive o plačilnih storitvah;

| 4. | poudarja potrebo po jasni in celoviti podobi enotnega območja plačil v evrih za kartična, spletna in mobilna plačila ter zagotovitvi takšnih smernic in rokov, kot so potrebni za dosego osnovnega cilja, in sicer odprave vseh razlik med čezmejnimi in nacionalnimi plačili; |
| --- | --- |

4.

poudarja potrebo po jasni in celoviti podobi enotnega območja plačil v evrih za kartična, spletna in mobilna plačila ter zagotovitvi takšnih smernic in rokov, kot so potrebni za dosego osnovnega cilja, in sicer odprave vseh razlik med čezmejnimi in nacionalnimi plačili;

| 5. | poudarja, da se je treba približati sistemu sprotnega obračuna in poravnave, ki je tehnično že mogoč in se uporablja za nekatera plačila, in opozarja, da bi moral biti premik na gospodarstvo, ki poteka v realnem času, pomemben cilj za celotno enotno območje plačil v evrih ter da bi moral biti napreden sproten medbančni sistem dostopen na celotnem območju; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da se je treba približati sistemu sprotnega obračuna in poravnave, ki je tehnično že mogoč in se uporablja za nekatera plačila, in opozarja, da bi moral biti premik na gospodarstvo, ki poteka v realnem času, pomemben cilj za celotno enotno območje plačil v evrih ter da bi moral biti napreden sproten medbančni sistem dostopen na celotnem območju;

| 6. | zato meni, da bi se morale vse nacionalne sheme kartičnih, mobilnih in spletnih plačil pridružiti vseevropski shemi, skladni z enotnim območjem plačil v evrih, ali se vanjo preoblikovati, tako da bi bila vsa kartična, mobilna in spletna plačila sprejeta povsod po tem območju, ter da bi morala Komisija predlagati primerno obdobje za ta prehod; |
| --- | --- |

6.

zato meni, da bi se morale vse nacionalne sheme kartičnih, mobilnih in spletnih plačil pridružiti vseevropski shemi, skladni z enotnim območjem plačil v evrih, ali se vanjo preoblikovati, tako da bi bila vsa kartična, mobilna in spletna plačila sprejeta povsod po tem območju, ter da bi morala Komisija predlagati primerno obdobje za ta prehod;

| 7. | opozarja, da bi morali biti vsi terminali primerni za sprejemanje vseh kartic in izpolnjevati vse zahteve glede interoperabilnosti ter da bi bilo treba odpraviti vse tehnične ovire zaradi različnih zmogljivosti in zahteve glede certificiranja terminalov, saj bi skupni standardi in pravila ter standardizirana terminalska programska oprema prispevali k večji konkurenci; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi morali biti vsi terminali primerni za sprejemanje vseh kartic in izpolnjevati vse zahteve glede interoperabilnosti ter da bi bilo treba odpraviti vse tehnične ovire zaradi različnih zmogljivosti in zahteve glede certificiranja terminalov, saj bi skupni standardi in pravila ter standardizirana terminalska programska oprema prispevali k večji konkurenci;

| 8. | meni, da samoregulativen pristop na povezanem evropskem plačilnem trgu ne zadošča; poziva Komisijo, naj z zakonodajnimi ukrepi zagotovi varnost plačil, pošteno konkurenco, finančno vključenost, varstvo osebnih podatkov in preglednost za potrošnike; |
| --- | --- |

8.

meni, da samoregulativen pristop na povezanem evropskem plačilnem trgu ne zadošča; poziva Komisijo, naj z zakonodajnimi ukrepi zagotovi varnost plačil, pošteno konkurenco, finančno vključenost, varstvo osebnih podatkov in preglednost za potrošnike;

| 9. | poziva Komisijo k reformi upravljanja enotnega območja plačil v evrih, s čimer bi zagotovili demokratično in pregledno odločanje v javnem interesu; ugotavlja, da sta za to potrebni bolj aktivna in vodilna vloga Komisije in Evropske centralne banke (ECB) pri upravljanju enotnega območja plačil v evrih ter uravnotežena zastopanost vseh zainteresiranih strani v vseh organih odločanja in izvajanja sheme tega območja, s čimer bi poskrbeli za zadostno vključenost končnih uporabnikov; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo k reformi upravljanja enotnega območja plačil v evrih, s čimer bi zagotovili demokratično in pregledno odločanje v javnem interesu; ugotavlja, da sta za to potrebni bolj aktivna in vodilna vloga Komisije in Evropske centralne banke (ECB) pri upravljanju enotnega območja plačil v evrih ter uravnotežena zastopanost vseh zainteresiranih strani v vseh organih odločanja in izvajanja sheme tega območja, s čimer bi poskrbeli za zadostno vključenost končnih uporabnikov;

| 10. | je zaskrbljen zaradi vsake neupravičeno stroge ureditve na trgu spletnih in mobilnih plačil v tem trenutku, saj se tovrstni načini plačevanja šele razvijajo; opozarja na tveganje, da bi kakršna koli zakonodajna pobuda s tega področja nesorazmerno poudarjala obstoječe plačilne instrumente, kar bi lahko oteževalo inovacije in privedlo do izkrivljanja trga, še preden se ta razvije; poziva Komisijo, naj v prihodnjem predlogu sprejme ustrezen pristop h kakršnim koli prihodnjim spletnim in mobilnim načinom plačevanja ter zagotovi visoko stopnjo varstva potrošnikov, zlasti občutljivih skupin; |
| --- | --- |

10.

je zaskrbljen zaradi vsake neupravičeno stroge ureditve na trgu spletnih in mobilnih plačil v tem trenutku, saj se tovrstni načini plačevanja šele razvijajo; opozarja na tveganje, da bi kakršna koli zakonodajna pobuda s tega področja nesorazmerno poudarjala obstoječe plačilne instrumente, kar bi lahko oteževalo inovacije in privedlo do izkrivljanja trga, še preden se ta razvije; poziva Komisijo, naj v prihodnjem predlogu sprejme ustrezen pristop h kakršnim koli prihodnjim spletnim in mobilnim načinom plačevanja ter zagotovi visoko stopnjo varstva potrošnikov, zlasti občutljivih skupin;

| 11. | poudarja, da kljub vse pomembnejši vlogi elektronskih plačil v Evropi in svetu še vedno obstajajo velike ovire za v celoti in učinkovito povezan, konkurenčen, inovativen, varen, pregleden in potrošnikom prijazen evropski digitalni enotni trg, kar zadeva tovrstne oblike plačil; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da kljub vse pomembnejši vlogi elektronskih plačil v Evropi in svetu še vedno obstajajo velike ovire za v celoti in učinkovito povezan, konkurenčen, inovativen, varen, pregleden in potrošnikom prijazen evropski digitalni enotni trg, kar zadeva tovrstne oblike plačil;

| 12. | ugotavlja, da je v sedanji krizi bistveno sprejeti ukrepe za spodbuditev gospodarske rasti, ustvarjanje delovnih mest in ponovno okrepitev potrošnje, da je digitalni trg sicer velika priložnost za izpolnitev teh ciljev, vendar pa mora biti Evropska unija v ta namen sposobna vzpostaviti popoln digitalni notranji trg, ter da je bistveno odpraviti obstoječe ovire na eni strani in povečati zaupanje potrošnikov na drugi; v zvezi s tem je prepričan, da je obstoj nevtralnega in varnega evropskega enotnega trga za kartična, spletna in mobilna plačila, ki bo omogočal svobodno konkurenco in inovacije, bistven za uresničitev pravega enotnega digitalnega trga in bi lahko znatno prispeval k povečanju zaupanja potrošnikov; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da je v sedanji krizi bistveno sprejeti ukrepe za spodbuditev gospodarske rasti, ustvarjanje delovnih mest in ponovno okrepitev potrošnje, da je digitalni trg sicer velika priložnost za izpolnitev teh ciljev, vendar pa mora biti Evropska unija v ta namen sposobna vzpostaviti popoln digitalni notranji trg, ter da je bistveno odpraviti obstoječe ovire na eni strani in povečati zaupanje potrošnikov na drugi; v zvezi s tem je prepričan, da je obstoj nevtralnega in varnega evropskega enotnega trga za kartična, spletna in mobilna plačila, ki bo omogočal svobodno konkurenco in inovacije, bistven za uresničitev pravega enotnega digitalnega trga in bi lahko znatno prispeval k povečanju zaupanja potrošnikov;

| 13. | ugotavlja, da je razvoj preglednih, varnih in učinkovitih plačilnih sistemov na evropskem digitalnem trgu osrednjega pomena za zagotovitev pravega digitalnega gospodarstva in olajšanje čezmejnega elektronskega trgovanja; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je razvoj preglednih, varnih in učinkovitih plačilnih sistemov na evropskem digitalnem trgu osrednjega pomena za zagotovitev pravega digitalnega gospodarstva in olajšanje čezmejnega elektronskega trgovanja;

| 14. | poudarja, da je za uresničitev digitalnega enotnega trga poglaviten varen, zaupanja vreden in pregleden evropski okvir za elektronska plačila; poudarja, da je pomembno izvesti informacijske kampanje, da bi potrošnike seznanili z možnostmi, ki so na voljo na trgu, ter pogoji in zahtevami glede varnih elektronskih plačil, in meni, da bi bilo treba te kampanje organizirati na ravni EU, tudi da bi odpravili sicer pogosto neutemeljene pomisleke o tovrstnem plačevanju; pri tem meni, da bi potrošnikom prijazne kontaktne točke okrepile zaupanje v plačila na daljavo; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je za uresničitev digitalnega enotnega trga poglaviten varen, zaupanja vreden in pregleden evropski okvir za elektronska plačila; poudarja, da je pomembno izvesti informacijske kampanje, da bi potrošnike seznanili z možnostmi, ki so na voljo na trgu, ter pogoji in zahtevami glede varnih elektronskih plačil, in meni, da bi bilo treba te kampanje organizirati na ravni EU, tudi da bi odpravili sicer pogosto neutemeljene pomisleke o tovrstnem plačevanju; pri tem meni, da bi potrošnikom prijazne kontaktne točke okrepile zaupanje v plačila na daljavo;

| 15. | poudarja, da je treba v zvezi s tem sprejeti ukrepe za zaustavitev pogoste diskriminacije evropskih potrošnikov, katerih plačila za čezmejne spletne transakcije niso sprejeta zaradi njihovega izvora; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba v zvezi s tem sprejeti ukrepe za zaustavitev pogoste diskriminacije evropskih potrošnikov, katerih plačila za čezmejne spletne transakcije niso sprejeta zaradi njihovega izvora;

| 16. | obžaluje, da v trenutnih razmerah stroški plačil večinoma niso pregledni, in opozarja, da tisti, ki ne uporabljajo dragih načinov plačevanja, še vedno krijejo njihove stroške; opozarja, da so z vsakim načinom plačevanja povezani stroški; zato Komisijo poziva, naj v prihodnosti upošteva tudi stroške, posebnosti in družbene učinke gotovinskih plačil in plačil s čeki za vse udeležence na trgu in potrošnike v primerjavi z drugimi načini plačevanja; opozarja, da bi morali imeti vsi Evropejci dostop do osnovnih bančnih storitev; poudarja, da je treba sprejeti ukrepe v smeri skupnih tehničnih standardov ob upoštevanju pomena, učinkovitosti in zadostnosti standardov, ki v tem trenutku veljajo v Evropi; |
| --- | --- |

16.

obžaluje, da v trenutnih razmerah stroški plačil večinoma niso pregledni, in opozarja, da tisti, ki ne uporabljajo dragih načinov plačevanja, še vedno krijejo njihove stroške; opozarja, da so z vsakim načinom plačevanja povezani stroški; zato Komisijo poziva, naj v prihodnosti upošteva tudi stroške, posebnosti in družbene učinke gotovinskih plačil in plačil s čeki za vse udeležence na trgu in potrošnike v primerjavi z drugimi načini plačevanja; opozarja, da bi morali imeti vsi Evropejci dostop do osnovnih bančnih storitev; poudarja, da je treba sprejeti ukrepe v smeri skupnih tehničnih standardov ob upoštevanju pomena, učinkovitosti in zadostnosti standardov, ki v tem trenutku veljajo v Evropi;

Standardizacija in interoperabilnost

| 17. | meni, da bi nadaljnja izdelava skupnih tehničnih standardov na osnovi odprtega dostopa prispevala h konkurenčnosti evropskega gospodarstva in delovanju notranjega trga, hkrati pa bi tudi prispevala k interoperabilnosti in prinesla prednosti na področju varnosti, in sicer v obliki skupnih varnostnih standardov v korist potrošnikom in trgovcem; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi nadaljnja izdelava skupnih tehničnih standardov na osnovi odprtega dostopa prispevala h konkurenčnosti evropskega gospodarstva in delovanju notranjega trga, hkrati pa bi tudi prispevala k interoperabilnosti in prinesla prednosti na področju varnosti, in sicer v obliki skupnih varnostnih standardov v korist potrošnikom in trgovcem;

| 18. | opozarja, da bi morala biti večina standardov za spletna in mobilna plačila enaka kot za zdajšnja plačila na enotnem območju plačil v evrih, vendar so zaradi varnosti, za identifikacijo potrošnikov ter za takojšnje medbančno spletno posredovanje potrebni novi standardi, vendar poudarja, da oblikovanje novih standardov ne zadošča, saj je enako pomembno usklajeno izvajanje; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da bi morala biti večina standardov za spletna in mobilna plačila enaka kot za zdajšnja plačila na enotnem območju plačil v evrih, vendar so zaradi varnosti, za identifikacijo potrošnikov ter za takojšnje medbančno spletno posredovanje potrebni novi standardi, vendar poudarja, da oblikovanje novih standardov ne zadošča, saj je enako pomembno usklajeno izvajanje;

| 19. | poudarja, da standardizacija ne bi smela omejevati konkurenčnosti in inovacij, pač pa bi morala odpraviti ovire in zagotoviti enake pogoje za vse udeležence; zato priporoča, da bi bili standardi odprti ter bi omogočali inovativnost in konkurenco na trgu, saj bi določitev enega samega ali zaprtega standarda omejila razvoj in inovativnost, uveljavila nesorazmerno omejitev in ne bi prinesla enakih konkurenčnih pogojev; vendar opozarja na protimonopolno preiskavo Komisije v zvezi s postopkom standardizacije spletnih plačil (e-plačil), ki ga je uvedel Evropski svet za plačila; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da standardizacija ne bi smela omejevati konkurenčnosti in inovacij, pač pa bi morala odpraviti ovire in zagotoviti enake pogoje za vse udeležence; zato priporoča, da bi bili standardi odprti ter bi omogočali inovativnost in konkurenco na trgu, saj bi določitev enega samega ali zaprtega standarda omejila razvoj in inovativnost, uveljavila nesorazmerno omejitev in ne bi prinesla enakih konkurenčnih pogojev; vendar opozarja na protimonopolno preiskavo Komisije v zvezi s postopkom standardizacije spletnih plačil (e-plačil), ki ga je uvedel Evropski svet za plačila;

| 20. | opozarja, da tako rekoč vse plačilne transakcije vsebujejo istovrstne podatke, in poudarja, da bi bilo treba poskrbeti za varno sporočanje podatkov o vsakem plačilu, ki bi omogočalo popolno sprotno obdelavo brez ročnega posredovanja; vidi prednosti vseh sistemov, ki uporabljajo isto obliko sporočila, in opozarja, da je najbolj očitna izbira ta, ki se uporablja za kreditni prenos in neposredne bremenitve, kot določa priloga uredbe o končnih datumih za enotno območje plačil v evrih (tj. ISO XML 20022); priporoča, da bi se ista oblika sporočila uporabljala za vsakršno sporočanje podatkov o transakciji od terminala do potrošnika in bi vsebovala vse potrebne informacije; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da tako rekoč vse plačilne transakcije vsebujejo istovrstne podatke, in poudarja, da bi bilo treba poskrbeti za varno sporočanje podatkov o vsakem plačilu, ki bi omogočalo popolno sprotno obdelavo brez ročnega posredovanja; vidi prednosti vseh sistemov, ki uporabljajo isto obliko sporočila, in opozarja, da je najbolj očitna izbira ta, ki se uporablja za kreditni prenos in neposredne bremenitve, kot določa priloga uredbe o končnih datumih za enotno območje plačil v evrih (tj. ISO XML 20022); priporoča, da bi se ista oblika sporočila uporabljala za vsakršno sporočanje podatkov o transakciji od terminala do potrošnika in bi vsebovala vse potrebne informacije;

| 21. | poudarja, da bi se zaradi hitro rastočega, vendar za zdaj še nezrelega trga elektronskih in mobilnih plačil z uvedbo obveznih standardov na teh ključnih področjih za krepitev enotnega digitalnega trga v Evropi pojavilo tveganje negativnih posledic za inovativnost, konkurenčnost in rast trga; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da bi se zaradi hitro rastočega, vendar za zdaj še nezrelega trga elektronskih in mobilnih plačil z uvedbo obveznih standardov na teh ključnih področjih za krepitev enotnega digitalnega trga v Evropi pojavilo tveganje negativnih posledic za inovativnost, konkurenčnost in rast trga;

| 22. | poudarja, da je v skladu s povratnim poročilom Komisije glede javnega posvetovanja o zeleni knjigi uveljavljanje razvitih standardov pogosto velik izziv; poziva Komisijo, naj preuči možnost za uvedbo mehanizmov uveljavljanja, kot je določitev končnih datumov za prehod; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je v skladu s povratnim poročilom Komisije glede javnega posvetovanja o zeleni knjigi uveljavljanje razvitih standardov pogosto velik izziv; poziva Komisijo, naj preuči možnost za uvedbo mehanizmov uveljavljanja, kot je določitev končnih datumov za prehod;

| 23. | opozarja, da so pristojbine za dvig gotovine na bančnih avtomatih zunaj banke in kartične sheme uporabnika plačilnih storitev v mnogih državah članicah previsoke in bi morale v celotnem enotnem območju plačil v evrih v večji meri temeljiti na stroških; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da so pristojbine za dvig gotovine na bančnih avtomatih zunaj banke in kartične sheme uporabnika plačilnih storitev v mnogih državah članicah previsoke in bi morale v celotnem enotnem območju plačil v evrih v večji meri temeljiti na stroških;

| 24. | poudarja, da bi morale biti morebitne zahteve po standardizaciji in interoperabilnosti usmerjene v krepitev konkurenčnosti, preglednosti, inovativne narave, varnosti plačil in konkurenčnosti evropskih plačilnih sistemov, v korist vseh potrošnikov in drugih zainteresiranih strani; poudarja, da morebitne zahteve po standardizaciji ne bi smele prinašati nepotrebnih ovir z nepotrebnimi razlikami v primerjavi s svetovnim trgom; poleg tega meni, da bi si morali prizadevati za skupne standarde tudi na svetovni ravni, v tesnem sodelovanju z glavnimi gospodarskimi partnericami EU; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da bi morale biti morebitne zahteve po standardizaciji in interoperabilnosti usmerjene v krepitev konkurenčnosti, preglednosti, inovativne narave, varnosti plačil in konkurenčnosti evropskih plačilnih sistemov, v korist vseh potrošnikov in drugih zainteresiranih strani; poudarja, da morebitne zahteve po standardizaciji ne bi smele prinašati nepotrebnih ovir z nepotrebnimi razlikami v primerjavi s svetovnim trgom; poleg tega meni, da bi si morali prizadevati za skupne standarde tudi na svetovni ravni, v tesnem sodelovanju z glavnimi gospodarskimi partnericami EU;

| 25. | poziva Komisijo, naj oceni možnosti za spodbujanje vstopa novih udeležencev na trg plačilnih kartic, na primer s skupno plačilno infrastrukturo za vse transakcije ne glede na izdajatelja kartic; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj oceni možnosti za spodbujanje vstopa novih udeležencev na trg plačilnih kartic, na primer s skupno plačilno infrastrukturo za vse transakcije ne glede na izdajatelja kartic;

| 26. | opozarja, da bi lahko ločitev plačilnih infrastruktur od plačilnih shem prispevala h konkurenčnosti, saj manjši akterji ne bi bili izključeni zaradi tehničnih omejitev; poudarja, da bi morali ponudniki plačilnih storitev prosto izbrati kakršno koli kombinacijo storitev izdajanja in pridobivanja, ki so na voljo v plačilnih shemah na trgu, plačilne infrastrukture pa bi morale nevtralno obdelovati transakcije različnih vzporednih plačilnih shem za podobne instrumente; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da bi lahko ločitev plačilnih infrastruktur od plačilnih shem prispevala h konkurenčnosti, saj manjši akterji ne bi bili izključeni zaradi tehničnih omejitev; poudarja, da bi morali ponudniki plačilnih storitev prosto izbrati kakršno koli kombinacijo storitev izdajanja in pridobivanja, ki so na voljo v plačilnih shemah na trgu, plačilne infrastrukture pa bi morale nevtralno obdelovati transakcije različnih vzporednih plačilnih shem za podobne instrumente;

| 27. | ugotavlja, da je treba z ustrezno skrbnostjo zagotoviti, da bodo vsi ti ukrepi vedno v skladu z načeli svobodne in poštene konkurence ter prostega vstopa na trg in dostopa do njega, pri čemer je treba upoštevati prihodnje tehnološke inovacije v tem sektorju, da se bo sistem lahko prilagodil prihodnjemu razvoju ter da se bodo dosledno spodbujale in pospeševale inovacije in konkurenčnost; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da je treba z ustrezno skrbnostjo zagotoviti, da bodo vsi ti ukrepi vedno v skladu z načeli svobodne in poštene konkurence ter prostega vstopa na trg in dostopa do njega, pri čemer je treba upoštevati prihodnje tehnološke inovacije v tem sektorju, da se bo sistem lahko prilagodil prihodnjemu razvoju ter da se bodo dosledno spodbujale in pospeševale inovacije in konkurenčnost;

Upravljanje

| 28. | poziva Komisijo, naj predlaga boljše upravljanje enotnega območja plačil v evrih, ki bi zajemalo organizacijski okvir, povezan z razvojem glavnih elementov plačilnih storitev in izpolnjevanja nujnih zahtev, ter omogočalo ločeno organiziran razvoj tehničnih in varnostnih standardov v podporo izvajanju ustrezne zakonodaje; poziva k bolj uravnoteženi zastopanosti vseh zainteresiranih strani pri nadaljnjem razvoju skupnih tehničnih in varnostnih standardov za plačilne sheme; poziva Komisijo, naj se odzove na pretekle pozive Evropskega parlamenta k reformi upravljanja enotnega območja plačil v evrih, da bi zagotovili boljšo zastopanost uporabnikov plačilnih storitev pri odločanju in določanju standardov; opozarja, da so med temi zainteresiranimi stranmi zlasti Evropski svet za plačila, organizacije potrošnikov, organizacije trgovcev in velike trgovske verige, Evropski bančni organ, Komisija, strokovnjaki z različnih področij, nebančni ponudniki plačilnih storitev, ponudniki storitev mobilne, spletne in kartične trgovine ter operaterji mobilnih omrežij; te zainteresirane strani poziva, naj svoje delo uskladijo z novo strukturo upravljanja, v kateri ima pomembno vlogo Svet enotnega območja plačil v evrih; meni, da bi morali Svetu enotnega območja plačil v evrih pomagati različni tehnični odbori ali projektne skupine za e-plačila, m-plačila, kartice, gotovino in druga vprašanja, povezana s standardizacijo, ter priložnostne delovne skupine; opozarja na zavezo Komisije v izjavi o upravljanju enotnega območja plačil v evrih ob sprejetju Uredbe (EU) št. 260/2012, da naj bi predlog predstavila pred koncem leta 2012; poziva evropske standardizacijske organe, kot sta Evropski odbor za standardizacijo (Comité européen de normalisation – CEN) ali Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI), naj v sodelovanju s Komisijo prevzamejo aktivnejšo vlogo pri standardizaciji kartičnih plačil; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj predlaga boljše upravljanje enotnega območja plačil v evrih, ki bi zajemalo organizacijski okvir, povezan z razvojem glavnih elementov plačilnih storitev in izpolnjevanja nujnih zahtev, ter omogočalo ločeno organiziran razvoj tehničnih in varnostnih standardov v podporo izvajanju ustrezne zakonodaje; poziva k bolj uravnoteženi zastopanosti vseh zainteresiranih strani pri nadaljnjem razvoju skupnih tehničnih in varnostnih standardov za plačilne sheme; poziva Komisijo, naj se odzove na pretekle pozive Evropskega parlamenta k reformi upravljanja enotnega območja plačil v evrih, da bi zagotovili boljšo zastopanost uporabnikov plačilnih storitev pri odločanju in določanju standardov; opozarja, da so med temi zainteresiranimi stranmi zlasti Evropski svet za plačila, organizacije potrošnikov, organizacije trgovcev in velike trgovske verige, Evropski bančni organ, Komisija, strokovnjaki z različnih področij, nebančni ponudniki plačilnih storitev, ponudniki storitev mobilne, spletne in kartične trgovine ter operaterji mobilnih omrežij; te zainteresirane strani poziva, naj svoje delo uskladijo z novo strukturo upravljanja, v kateri ima pomembno vlogo Svet enotnega območja plačil v evrih; meni, da bi morali Svetu enotnega območja plačil v evrih pomagati različni tehnični odbori ali projektne skupine za e-plačila, m-plačila, kartice, gotovino in druga vprašanja, povezana s standardizacijo, ter priložnostne delovne skupine; opozarja na zavezo Komisije v izjavi o upravljanju enotnega območja plačil v evrih ob sprejetju Uredbe (EU) št. 260/2012, da naj bi predlog predstavila pred koncem leta 2012; poziva evropske standardizacijske organe, kot sta Evropski odbor za standardizacijo (Comité européen de normalisation – CEN) ali Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI), naj v sodelovanju s Komisijo prevzamejo aktivnejšo vlogo pri standardizaciji kartičnih plačil;

| 29. | glede tega priznava, da je enotno območje plačil v evrih temelj za vzpostavitev povezanega trga plačil EU ter bi moralo služiti kot osnova za njegov razvoj in povečanje njegove inovativnosti in konkurenčnosti; |
| --- | --- |

29.

glede tega priznava, da je enotno območje plačil v evrih temelj za vzpostavitev povezanega trga plačil EU ter bi moralo služiti kot osnova za njegov razvoj in povečanje njegove inovativnosti in konkurenčnosti;

| 30. | meni, da je izvajanje pravil na področju elektronskih plačil v Evropi pogosto težko, neustrezno in raznoliko ter da si je treba bolj prizadevati za zagotovitev njihovega pravilnega in enotnega izvajanja; |
| --- | --- |

30.

meni, da je izvajanje pravil na področju elektronskih plačil v Evropi pogosto težko, neustrezno in raznoliko ter da si je treba bolj prizadevati za zagotovitev njihovega pravilnega in enotnega izvajanja;

| 31. | potrjuje, da samoregulativni pristop ni zadosten; meni, da bi morali imeti Komisija in Evropska centralna banka v sodelovanju z državami članicami bolj aktivno in vodilno vlogo ter da bi bilo treba v proces odločanja ustrezno vključiti vse zadevne zainteresirane strani, tudi združenja potrošnikov, in se z njimi posvetovati; |
| --- | --- |

31.

potrjuje, da samoregulativni pristop ni zadosten; meni, da bi morali imeti Komisija in Evropska centralna banka v sodelovanju z državami članicami bolj aktivno in vodilno vlogo ter da bi bilo treba v proces odločanja ustrezno vključiti vse zadevne zainteresirane strani, tudi združenja potrošnikov, in se z njimi posvetovati;

| 32. | meni, da bo število evropskih podjetij, katerih dejavnosti so dejansko odvisne od možnosti sprejemanja kartičnih plačil, najverjetneje naraščalo; meni, da je v javnem interesu opredeliti objektivna pravila, ki bi opisovala okoliščine in postopke, v skladu s katerimi bi lahko sheme kartičnih plačil enostransko zavrnile sprejetje; |
| --- | --- |

32.

meni, da bo število evropskih podjetij, katerih dejavnosti so dejansko odvisne od možnosti sprejemanja kartičnih plačil, najverjetneje naraščalo; meni, da je v javnem interesu opredeliti objektivna pravila, ki bi opisovala okoliščine in postopke, v skladu s katerimi bi lahko sheme kartičnih plačil enostransko zavrnile sprejetje;

| 33. | meni, da je treba okrepiti upravljanje enotnega območja plačil v evrih in prenovljenemu Svetu tega območja dodeliti večjo vlogo ter da bi morali ta novi upravni organ sestavljati predstavniki najpomembnejših ustreznih zainteresiranih strani, zasnovan pa bi moral biti tako, da bi zagotavljal demokratičen nadzor prek Komisije in drugih organov EU; predlaga, da bi prenovljeni Svet enotnega območja plačil v evrih vodil delo, opredelil časovni razpored in načrt dela, odločal o prednostnih nalogah in pomembnih vprašanjih ter tako posredoval v nesporazumih med zainteresiranimi stranmi; poudarja, da bi moral biti demokratični nadzor zagotovljen prek Komisije, pomembni vlogi pa bi imela tudi Evropska centralna banka in Evropski bančni organ; |
| --- | --- |

33.

meni, da je treba okrepiti upravljanje enotnega območja plačil v evrih in prenovljenemu Svetu tega območja dodeliti večjo vlogo ter da bi morali ta novi upravni organ sestavljati predstavniki najpomembnejših ustreznih zainteresiranih strani, zasnovan pa bi moral biti tako, da bi zagotavljal demokratičen nadzor prek Komisije in drugih organov EU; predlaga, da bi prenovljeni Svet enotnega območja plačil v evrih vodil delo, opredelil časovni razpored in načrt dela, odločal o prednostnih nalogah in pomembnih vprašanjih ter tako posredoval v nesporazumih med zainteresiranimi stranmi; poudarja, da bi moral biti demokratični nadzor zagotovljen prek Komisije, pomembni vlogi pa bi imela tudi Evropska centralna banka in Evropski bančni organ;

| 34. | odobrava posvetovanja Komisije z zainteresiranimi stranmi v okviru zelene knjige o upravljanju enotnega območja plačil v evrih v skladu z uvodno izjavo 5 Uredbe (EU) št. 260/2012 ter z zanimanjem pričakuje predlog v zvezi s tem, ki ga namerava Komisija predstaviti konec leta; poudarja, da morajo biti za vse zainteresirane strani v shemi enotnega območja plačil v evrih prednostnega pomena priprave na prehod na shemo tega območja skladno s pogoji iz Uredbe (EU) št. 260/2012, da bi zagotovili gladek prehod z nacionalnih na vseevropske plačilne sheme; |
| --- | --- |

34.

odobrava posvetovanja Komisije z zainteresiranimi stranmi v okviru zelene knjige o upravljanju enotnega območja plačil v evrih v skladu z uvodno izjavo 5 Uredbe (EU) št. 260/2012 ter z zanimanjem pričakuje predlog v zvezi s tem, ki ga namerava Komisija predstaviti konec leta; poudarja, da morajo biti za vse zainteresirane strani v shemi enotnega območja plačil v evrih prednostnega pomena priprave na prehod na shemo tega območja skladno s pogoji iz Uredbe (EU) št. 260/2012, da bi zagotovili gladek prehod z nacionalnih na vseevropske plačilne sheme;

Čezmejno pridobivanje

| 35. | poudarja, da bi nadaljnja standardizacija in uskladitev praks za odpravo tehničnih ovir in nacionalnih zahtev glede obračuna in poravnave prispevali k nadaljnjemu spodbujanju čezmejnega pridobivanja, ki bi pripomoglo k večji konkurenci in s tem izbiri za trgovce ter posledično stroškovno učinkovitejšim načinom plačevanja za kupce; meni, da bi morali biti trgovci bolje seznanjeni z možnostmi čezmejnega pridobivanja; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da bi nadaljnja standardizacija in uskladitev praks za odpravo tehničnih ovir in nacionalnih zahtev glede obračuna in poravnave prispevali k nadaljnjemu spodbujanju čezmejnega pridobivanja, ki bi pripomoglo k večji konkurenci in s tem izbiri za trgovce ter posledično stroškovno učinkovitejšim načinom plačevanja za kupce; meni, da bi morali biti trgovci bolje seznanjeni z možnostmi čezmejnega pridobivanja;

| 36. | poziva k dejavnemu iskanju rešitev za še lažje čezmejno pridobivanje zaradi njegovih koristi za notranji trg; izraža zaskrbljenost zaradi obstoječih nacionalnih, pravnih in tehničnih ovir, kot so nekateri pogoji za licenciranje, ki bi jih bilo treba odpraviti, da tuji pridobitelj, usklajen s shemo enotnega območja plačil v evrih, v državi ne bi bil obravnavan drugače kot domači pridobitelj; |
| --- | --- |

36.

poziva k dejavnemu iskanju rešitev za še lažje čezmejno pridobivanje zaradi njegovih koristi za notranji trg; izraža zaskrbljenost zaradi obstoječih nacionalnih, pravnih in tehničnih ovir, kot so nekateri pogoji za licenciranje, ki bi jih bilo treba odpraviti, da tuji pridobitelj, usklajen s shemo enotnega območja plačil v evrih, v državi ne bi bil obravnavan drugače kot domači pridobitelj;

| 37. | poudarja, da se zakonodaja različnih plačilnih računov ne bi smela preveč razlikovati in da bi plačniku moralo biti omogočeno, da izvede spletno ali mobilno nakazilo sredstev kateremu koli prejemniku, ki ima račun v kateri koli finančni ustanovi, povezani v shemo enotnega območja plačil v evrih; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da se zakonodaja različnih plačilnih računov ne bi smela preveč razlikovati in da bi plačniku moralo biti omogočeno, da izvede spletno ali mobilno nakazilo sredstev kateremu koli prejemniku, ki ima račun v kateri koli finančni ustanovi, povezani v shemo enotnega območja plačil v evrih;

| 38. | poudarja, da bi morali imeti vsi pooblaščeni ponudniki plačilnih storitev enako pravico dostopa do možnosti za obračun in poravnavo, če imajo primerne postopke za obvladovanje tveganj, če izpolnjujejo minimalne tehnične zahteve in so dovolj stabilni, da ne pomenijo tveganj, tj. če zanje v osnovi veljajo enake zahteve kakor za banke; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da bi morali imeti vsi pooblaščeni ponudniki plačilnih storitev enako pravico dostopa do možnosti za obračun in poravnavo, če imajo primerne postopke za obvladovanje tveganj, če izpolnjujejo minimalne tehnične zahteve in so dovolj stabilni, da ne pomenijo tveganj, tj. če zanje v osnovi veljajo enake zahteve kakor za banke;

Večstranske medfranšizne provizije (MIF)

| 39. | opozarja, da lahko v skladu s sodbo Evropskega sodišča v primeru Mastercard z dne 24. maja 2012 večstranske medfranšizne provizije veljajo za protikonkurenčne, in poziva Komisijo, naj oblikuje predlog, kako bi lahko to sodbo upoštevali pri urejanju poslovnih modelov za kartična, mobilna ali spletna plačila. |
| --- | --- |

39.

opozarja, da lahko v skladu s sodbo Evropskega sodišča v primeru Mastercard z dne 24. maja 2012 večstranske medfranšizne provizije veljajo za protikonkurenčne, in poziva Komisijo, naj oblikuje predlog, kako bi lahko to sodbo upoštevali pri urejanju poslovnih modelov za kartična, mobilna ali spletna plačila.

| 40. | ugotavlja, da so trenutni prihodki od večstranskih medfranšiznih provizij v veliko primerih previsoki glede na stroške, ki naj bi jih pokrivali; opozarja, da bi bilo mogoče treba uravnotežiti različne pristojbine za plačila, s čimer bi zagotovili, da navzkrižno subvencioniranje ne bi spodbujalo izbire neučinkovitih instrumentov, ter poziva Komisijo, naj z uredbo zagotovi, da večstranske medfranšizne provizije ne bodo več izkrivljale konkurence z ustvarjanjem ovir za nove udeležence na trgu in inovacije; poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 izvede oceno učinka za različne možnosti; poudarja, da sta potrebni pravna jasnost in gotovost v zvezi z večstranskimi medfranšiznimi provizijami; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da so trenutni prihodki od večstranskih medfranšiznih provizij v veliko primerih previsoki glede na stroške, ki naj bi jih pokrivali; opozarja, da bi bilo mogoče treba uravnotežiti različne pristojbine za plačila, s čimer bi zagotovili, da navzkrižno subvencioniranje ne bi spodbujalo izbire neučinkovitih instrumentov, ter poziva Komisijo, naj z uredbo zagotovi, da večstranske medfranšizne provizije ne bodo več izkrivljale konkurence z ustvarjanjem ovir za nove udeležence na trgu in inovacije; poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 izvede oceno učinka za različne možnosti; poudarja, da sta potrebni pravna jasnost in gotovost v zvezi z večstranskimi medfranšiznimi provizijami;

| 41. | opozarja, da bi morali po prehodnem obdobju na plačilnih terminalih enotnega območja plačil v eurih sprejemati plačilne kartice vseh posameznikov iz vseh držav članic, če so te združljive s shemo SEPA, plačilo pa bi moralo biti varno izvršeno; opozarja, da ta zahteva morda pomeni, da je treba večstranske medfranšizne provizije urediti tako, da morajo biti pod neko zgornjo mejo, in vztraja, da se te v nobeni državi članici zaradi tega ne bi smele povečati, temveč zmanjšati in se nekoč morda približati ničli; |
| --- | --- |

41.

opozarja, da bi morali po prehodnem obdobju na plačilnih terminalih enotnega območja plačil v eurih sprejemati plačilne kartice vseh posameznikov iz vseh držav članic, če so te združljive s shemo SEPA, plačilo pa bi moralo biti varno izvršeno; opozarja, da ta zahteva morda pomeni, da je treba večstranske medfranšizne provizije urediti tako, da morajo biti pod neko zgornjo mejo, in vztraja, da se te v nobeni državi članici zaradi tega ne bi smele povečati, temveč zmanjšati in se nekoč morda približati ničli;

| 42. | meni, da bi bilo treba okrepiti čezmejno in centralno pridobivanje ter odstraniti vse tehnične ali pravne ovire, saj bi to pripomoglo k znižanju stopenj večstranskih medfranšiznih provizij in provizij, ki se zaračunavajo trgovcem; |
| --- | --- |

42.

meni, da bi bilo treba okrepiti čezmejno in centralno pridobivanje ter odstraniti vse tehnične ali pravne ovire, saj bi to pripomoglo k znižanju stopenj večstranskih medfranšiznih provizij in provizij, ki se zaračunavajo trgovcem;

| 43. | meni, da bi morale biti večstranske medfranšizne provizije urejene na evropski ravni, kar bi zagotovilo lažji dostop novih udeležencev na trgu do čezmejnega pridobivanja, s tem pa trgovcem ponudilo resnično izbiro pri pridružitvi plačilni shemi; poudarja, da bi morali biti v primeru, da nov zakonodajni predlog predvideva provizije, elementi njihovih stopenj popolnoma pregledni; opozarja, da člen 5 Uredbe (EU) št. 260/2012 o uvajanju tehničnih in poslovnih zahtev za kreditne prenose in direktne bremenitve v eurih določa, da se po 1. februarju 2017 večstranske medfranšizne provizije na transakcijo ne smejo uporabljati; poziva k enakemu pristopu za kartična plačila; |
| --- | --- |

43.

meni, da bi morale biti večstranske medfranšizne provizije urejene na evropski ravni, kar bi zagotovilo lažji dostop novih udeležencev na trgu do čezmejnega pridobivanja, s tem pa trgovcem ponudilo resnično izbiro pri pridružitvi plačilni shemi; poudarja, da bi morali biti v primeru, da nov zakonodajni predlog predvideva provizije, elementi njihovih stopenj popolnoma pregledni; opozarja, da člen 5 Uredbe (EU) št. 260/2012 o uvajanju tehničnih in poslovnih zahtev za kreditne prenose in direktne bremenitve v eurih določa, da se po 1. februarju 2017 večstranske medfranšizne provizije na transakcijo ne smejo uporabljati; poziva k enakemu pristopu za kartična plačila;

| 44. | meni, da utegne poslovni model za tristranske in mešane plačilne sheme vzbuditi podobne konkurenčne pomisleke kot pri štiristranskih; zato meni, da bi bilo treba vse kartične sheme, naj gre za štiristranske, tristranske ali mešane sheme in morebitne nove udeležence na trgu, obravnavati enako, da bi jim zagotovili enake pogoje ter da bi spodbujali konkurenco in preglednost za potrošnike in trgovce; |
| --- | --- |

44.

meni, da utegne poslovni model za tristranske in mešane plačilne sheme vzbuditi podobne konkurenčne pomisleke kot pri štiristranskih; zato meni, da bi bilo treba vse kartične sheme, naj gre za štiristranske, tristranske ali mešane sheme in morebitne nove udeležence na trgu, obravnavati enako, da bi jim zagotovili enake pogoje ter da bi spodbujali konkurenco in preglednost za potrošnike in trgovce;

Povezovanje blagovnih znamk

| 45. | opozarja, da bi povezovanje blagovnih znamk, pri katerem so udeleženi plačilnimi sistemi sodelovali prostovoljno, lahko koristilo potrošnikom, saj bi to pomenilo manj kartic v njihovih denarnicah in bi lahko olajšalo dostop nacionalnih shem do širšega trga enotnega območja plačil v evrih ter spodbudilo konkurenco; vendar opozarja, da se ne bi smelo uporabljati za obvod domačih shem z vnaprej določeno uporabo domače blagovne znamke; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da bi povezovanje blagovnih znamk, pri katerem so udeleženi plačilnimi sistemi sodelovali prostovoljno, lahko koristilo potrošnikom, saj bi to pomenilo manj kartic v njihovih denarnicah in bi lahko olajšalo dostop nacionalnih shem do širšega trga enotnega območja plačil v evrih ter spodbudilo konkurenco; vendar opozarja, da se ne bi smelo uporabljati za obvod domačih shem z vnaprej določeno uporabo domače blagovne znamke;

| 46. | poudarja, da bi morali potrošniki, imetniki kartic, prosto izbirati, katere možnosti povezovanja blagovnih znamk bodo aktivirane na kateri od njihovih kartic, in vztraja, da morajo imeti trgovci pravico izbire, katero možnost povezovanja blagovnih znamk bodo sprejeli, in da bi morali ob vsakem posameznem plačilu potrošniki, imetniki kartic, imeti pravico do izbire svoje najljubše možnosti povezovanja blagovnih znamk med tistimi, ki jih trgovec sprejema; poziva Komisijo, naj predlaga rešitve, ki bodo spodbudile povezovanje blagovnih znamk več kot ene sheme, skladne s shemo SEPA; meni, da bi bilo treba ustrezno upoštevati vprašanja, kot so skladnost upravljavskih postopkov, tehnična interoperabilnost in odgovornost za varnostne ranljivosti; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da bi morali potrošniki, imetniki kartic, prosto izbirati, katere možnosti povezovanja blagovnih znamk bodo aktivirane na kateri od njihovih kartic, in vztraja, da morajo imeti trgovci pravico izbire, katero možnost povezovanja blagovnih znamk bodo sprejeli, in da bi morali ob vsakem posameznem plačilu potrošniki, imetniki kartic, imeti pravico do izbire svoje najljubše možnosti povezovanja blagovnih znamk med tistimi, ki jih trgovec sprejema; poziva Komisijo, naj predlaga rešitve, ki bodo spodbudile povezovanje blagovnih znamk več kot ene sheme, skladne s shemo SEPA; meni, da bi bilo treba ustrezno upoštevati vprašanja, kot so skladnost upravljavskih postopkov, tehnična interoperabilnost in odgovornost za varnostne ranljivosti;

| 47. | meni, da bi uvedbo večstranske kartice na podlagi povezovanja blagovnih znamk morale spremljati ustrezne informacije za potrošnika, da bi bil ta zaščiten in ne bi bil izpostavljen prevaram; poudarja, da mora biti vsem stranem jasno, kdo je odgovoren za varstvo in zaupnost podatkov imetnikov kartic in trgovcev ter za plačilni instrument, ki povezuje več blagovnih znamk; |
| --- | --- |

47.

meni, da bi uvedbo večstranske kartice na podlagi povezovanja blagovnih znamk morale spremljati ustrezne informacije za potrošnika, da bi bil ta zaščiten in ne bi bil izpostavljen prevaram; poudarja, da mora biti vsem stranem jasno, kdo je odgovoren za varstvo in zaupnost podatkov imetnikov kartic in trgovcev ter za plačilni instrument, ki povezuje več blagovnih znamk;

Doplačila

| 48. | meni, da so doplačila, rabati in druge oblike usmerjanja, v obliki, v kateri se na splošno uporabljajo, pogosto škodljivi za končne uporabnike plačilnih storitev; opozarja, da utegnejo biti doplačila zgolj na podlagi izbire plačila samovoljna in da se lahko izrabljajo za doseganje dodatnega dohodka namesto za kritje stroškov; meni, da bi bilo pomembno prepovedati možnosti pretiranih doplačil v povezavi s provizijami, ki se zaračunavajo trgovcem pri posamični transakciji, ter nadzirati rabate in podobne dejavnosti za usmerjanje potrošnikov na ravni EU; zato poudarja, da bi trgovci morali sprejeti en plačilni instrument brez doplačil, ki se splošno uporablja (plačilno kartico, skladno s shemo SEPA, e-plačilo), morebitna doplačila za druge instrumente pa ne bi smela nikoli presegati njihovih dodatnih neposrednih stroškov v primerjavi z instrumentom, ki se sprejema brez doplačila; |
| --- | --- |

48.

meni, da so doplačila, rabati in druge oblike usmerjanja, v obliki, v kateri se na splošno uporabljajo, pogosto škodljivi za končne uporabnike plačilnih storitev; opozarja, da utegnejo biti doplačila zgolj na podlagi izbire plačila samovoljna in da se lahko izrabljajo za doseganje dodatnega dohodka namesto za kritje stroškov; meni, da bi bilo pomembno prepovedati možnosti pretiranih doplačil v povezavi s provizijami, ki se zaračunavajo trgovcem pri posamični transakciji, ter nadzirati rabate in podobne dejavnosti za usmerjanje potrošnikov na ravni EU; zato poudarja, da bi trgovci morali sprejeti en plačilni instrument brez doplačil, ki se splošno uporablja (plačilno kartico, skladno s shemo SEPA, e-plačilo), morebitna doplačila za druge instrumente pa ne bi smela nikoli presegati njihovih dodatnih neposrednih stroškov v primerjavi z instrumentom, ki se sprejema brez doplačila;

| 49. | poudarja, da je treba zahtevati večjo preglednost in boljše obveščanje potrošnikov o doplačilih in dodatnih pristojbinah za različne načine plačil, saj trgovci stroške transakcije običajno vključijo v cene svojih izdelkov in storitev, zaradi česar potrošniki niso vnaprej ustrezno obveščeni o skupnih stroških in za svoje nakupe plačajo več, kar spodkopava njihovo zaupanje; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je treba zahtevati večjo preglednost in boljše obveščanje potrošnikov o doplačilih in dodatnih pristojbinah za različne načine plačil, saj trgovci stroške transakcije običajno vključijo v cene svojih izdelkov in storitev, zaradi česar potrošniki niso vnaprej ustrezno obveščeni o skupnih stroških in za svoje nakupe plačajo več, kar spodkopava njihovo zaupanje;

| 50. | opozarja, da utegnejo biti doplačila zgolj na podlagi izbire plačila samovoljna, da se lahko izrabljajo za doseganje dodatnega dohodka namesto za kritje stroškov in na splošno ne koristijo razvoju enotnega trga, saj zavirajo konkurenčnost in prispevajo k večji razdrobljenosti trga ter zmedi potrošnikov; |
| --- | --- |

50.

opozarja, da utegnejo biti doplačila zgolj na podlagi izbire plačila samovoljna, da se lahko izrabljajo za doseganje dodatnega dohodka namesto za kritje stroškov in na splošno ne koristijo razvoju enotnega trga, saj zavirajo konkurenčnost in prispevajo k večji razdrobljenosti trga ter zmedi potrošnikov;

| 51. | opozarja, da je omejevanje doplačil za neposredne stroške uporabe plačilnega instrumenta ena od možnosti, prav tako kot vseevropska prepoved doplačil; zato poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka za prepoved možnosti pretiranih doplačil glede na provizije, ki se zaračunavajo trgovcem, in za vseevropsko prepoved doplačil, ob upoštevanju člena 19 Direktive 2011/83/EU o pravicah potrošnikov; |
| --- | --- |

51.

opozarja, da je omejevanje doplačil za neposredne stroške uporabe plačilnega instrumenta ena od možnosti, prav tako kot vseevropska prepoved doplačil; zato poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka za prepoved možnosti pretiranih doplačil glede na provizije, ki se zaračunavajo trgovcem, in za vseevropsko prepoved doplačil, ob upoštevanju člena 19 Direktive 2011/83/EU o pravicah potrošnikov;

Varnost plačil

| 52. | poudarja, da je zato, da bi v celoti razvili možnosti elektronskih plačil, poglavitno zagotavljanje zaupanja potrošnikov, kar pa terja visoko stopnjo varnosti, da bi zagotovili zaščito pred tveganjem goljufije in zavarovali občutljive osebne podatke potrošnikov; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da je zato, da bi v celoti razvili možnosti elektronskih plačil, poglavitno zagotavljanje zaupanja potrošnikov, kar pa terja visoko stopnjo varnosti, da bi zagotovili zaščito pred tveganjem goljufije in zavarovali občutljive osebne podatke potrošnikov;

| 53. | poudarja, da bi bilo treba zaščititi zasebnost potrošnikov v skladu z zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo ter da bi moral vsak člen v plačilni verigi imeti dostop zgolj do podatkov, ki jih potrebuje za obdelavo, preostali pa bi ga zaobšli v šifrirani obliki; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da bi bilo treba zaščititi zasebnost potrošnikov v skladu z zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo ter da bi moral vsak člen v plačilni verigi imeti dostop zgolj do podatkov, ki jih potrebuje za obdelavo, preostali pa bi ga zaobšli v šifrirani obliki;

| 54. | meni, da bi morale biti minimalne varnostne zahteve za spletna, kartična in mobilna plačila enake v vseh državah članicah in da bi jih moral določati skupni upravljavski organ; opozarja, da bi standardizirane varnostne rešitve poenostavile potrošniške informacije in tako tudi način, kako se potrošniki prilagajajo na varnostno ureditev, ter hkrati zmanjšale stroške pri ponudnikih plačilnih storitev; zato predlaga, da bi vsi ponudniki plačilnih storitev morali zagotavljati skupne minimalne varnostne rešitve, ki bi jih sicer lahko izboljšali, vendar izboljšave ne bi smele ovirati konkurence; |
| --- | --- |

54.

meni, da bi morale biti minimalne varnostne zahteve za spletna, kartična in mobilna plačila enake v vseh državah članicah in da bi jih moral določati skupni upravljavski organ; opozarja, da bi standardizirane varnostne rešitve poenostavile potrošniške informacije in tako tudi način, kako se potrošniki prilagajajo na varnostno ureditev, ter hkrati zmanjšale stroške pri ponudnikih plačilnih storitev; zato predlaga, da bi vsi ponudniki plačilnih storitev morali zagotavljati skupne minimalne varnostne rešitve, ki bi jih sicer lahko izboljšali, vendar izboljšave ne bi smele ovirati konkurence;

| 55. | opozarja, da končne odgovornosti za varnostne ukrepe v zvezi z različnimi načini plačevanja ne morejo nositi potrošniki, vendar pa bi le-ti morali biti seznanjeni z varnostnimi ukrepi, ter da bi morale biti za stroške prevar odgovorne finančne institucije, razen če jih ne povzroči potrošnik, „ker je goljufal ali naklepno ali iz velike malomarnosti ni izpolnil ene ali več svojih obveznosti iz člena 56 direktive o plačilnih storitvah“; meni, da je zato treba spodbujati programe za obveščanje javnosti, da bi tako povečali ozaveščenost javnosti in zlasti znanje o vprašanjih digitalne varnosti; poziva Komisijo, naj pri oblikovanju strategije in instrumentov za združevanje trgov kartičnih spletnih in mobilnih plačil upošteva standarde in priporočila evropskega nadzornika za varstvo podatkov glede preglednosti, identifikacije upravljavca in obdelovalca podatkov, sorazmernosti in pravic osebe, na katero se podatki nanašajo; opozarja na pomen tega, da se vse goljufije pri plačilih na enotnem območju plačil v evrih sporočijo osrednjemu mestu za spremljanje, statistiko in ocenjevanje, da se je mogoče hitro odzvati na nove varnostne grožnje, in tega, da se z glavnim dogajanjem seznani javnost; poziva Komisijo, naj koncept vgrajene zasebnosti razširi, in sicer ne samo na avtentifikacijske mehanizme in varnostno zaščito, da se čim bolj zmanjša število podatkov, zagotovi privzeta pravica do zasebnosti, da se dostop do informacij o posamezniku omeji zgolj na to, kar je nujno za zagotavljanje storitve, in da se uporabljajo orodja, ki bodo uporabnikom omogočala boljše varovanje osebnih podatkov; |
| --- | --- |

55.

opozarja, da končne odgovornosti za varnostne ukrepe v zvezi z različnimi načini plačevanja ne morejo nositi potrošniki, vendar pa bi le-ti morali biti seznanjeni z varnostnimi ukrepi, ter da bi morale biti za stroške prevar odgovorne finančne institucije, razen če jih ne povzroči potrošnik, „ker je goljufal ali naklepno ali iz velike malomarnosti ni izpolnil ene ali več svojih obveznosti iz člena 56 direktive o plačilnih storitvah“; meni, da je zato treba spodbujati programe za obveščanje javnosti, da bi tako povečali ozaveščenost javnosti in zlasti znanje o vprašanjih digitalne varnosti; poziva Komisijo, naj pri oblikovanju strategije in instrumentov za združevanje trgov kartičnih spletnih in mobilnih plačil upošteva standarde in priporočila evropskega nadzornika za varstvo podatkov glede preglednosti, identifikacije upravljavca in obdelovalca podatkov, sorazmernosti in pravic osebe, na katero se podatki nanašajo; opozarja na pomen tega, da se vse goljufije pri plačilih na enotnem območju plačil v evrih sporočijo osrednjemu mestu za spremljanje, statistiko in ocenjevanje, da se je mogoče hitro odzvati na nove varnostne grožnje, in tega, da se z glavnim dogajanjem seznani javnost; poziva Komisijo, naj koncept vgrajene zasebnosti razširi, in sicer ne samo na avtentifikacijske mehanizme in varnostno zaščito, da se čim bolj zmanjša število podatkov, zagotovi privzeta pravica do zasebnosti, da se dostop do informacij o posamezniku omeji zgolj na to, kar je nujno za zagotavljanje storitve, in da se uporabljajo orodja, ki bodo uporabnikom omogočala boljše varovanje osebnih podatkov;

| 56. | meni, da je pri osebnih kartičnih plačilih varnost na splošno na visoki ravni in da se bo s postopnim prehodom z magnetnih kartic na kartice s čipi, ki se mora izvesti hitro, raven varnosti še zvišala; izraža zaskrbljenost nad varnostnimi vprašanji, povezanimi z drugimi oblikami kartičnih plačil, in nad dejstvom, da nekatere sedanje vrste uporabe standarda EMV v Evropi niso dosledne; poziva Komisijo, naj zbere neodvisne podatke o goljufijah s spletnimi plačili in v svoj zakonodajni predlog vključi ustrezne določbe proti goljufijam; |
| --- | --- |

56.

meni, da je pri osebnih kartičnih plačilih varnost na splošno na visoki ravni in da se bo s postopnim prehodom z magnetnih kartic na kartice s čipi, ki se mora izvesti hitro, raven varnosti še zvišala; izraža zaskrbljenost nad varnostnimi vprašanji, povezanimi z drugimi oblikami kartičnih plačil, in nad dejstvom, da nekatere sedanje vrste uporabe standarda EMV v Evropi niso dosledne; poziva Komisijo, naj zbere neodvisne podatke o goljufijah s spletnimi plačili in v svoj zakonodajni predlog vključi ustrezne določbe proti goljufijam;

| 57. | meni, da je posredovanje podatkov o razpoložljivosti sredstev na bančnih računih tretjim strankam tvegano; opozarja, da je med tveganji tudi to, da se potrošniki morda ne zavedajo, kdo vse ima dostop do informacij o njihovem računu, v katerem pravnem okviru in kateri operater je pristojen za plačilne storitve, ki jih potrošnik uporablja; poudarja, da varstvo podatkov ne sme biti ogroženo v nobeni fazi; |
| --- | --- |

57.

meni, da je posredovanje podatkov o razpoložljivosti sredstev na bančnih računih tretjim strankam tvegano; opozarja, da je med tveganji tudi to, da se potrošniki morda ne zavedajo, kdo vse ima dostop do informacij o njihovem računu, v katerem pravnem okviru in kateri operater je pristojen za plačilne storitve, ki jih potrošnik uporablja; poudarja, da varstvo podatkov ne sme biti ogroženo v nobeni fazi;

| 58. | poudarja, da bi se z zakonodajnimi spremembami in tehničnim razvojem lahko ta varnostna tveganja zmanjšala in bi plačila prek nebančnih ponudnikov plačilnih storitev lahko postala enako varna kot plačila neposredno z dobro zaščitenega bančnega računa, če bodo v praksi na voljo varni sistemi ter bodo jasno opredeljene upravičenost tovrstnega dostopa in organizacije, ki zanj prosijo; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da bi se z zakonodajnimi spremembami in tehničnim razvojem lahko ta varnostna tveganja zmanjšala in bi plačila prek nebančnih ponudnikov plačilnih storitev lahko postala enako varna kot plačila neposredno z dobro zaščitenega bančnega računa, če bodo v praksi na voljo varni sistemi ter bodo jasno opredeljene upravičenost tovrstnega dostopa in organizacije, ki zanj prosijo;

| 59. | zato ne podpira dostopa tretjih strank do informacij o potrošnikovem bančnem računu, razen če sistem ni dokazano varen in je bil temeljito preizkušen; opozarja, da bi moral biti v morebitni uredbi dostop tretjih strank omejen na binarne (da-ne) informacije o razpoložljivosti sredstev ter posebna pozornost namenjena varnosti, varstvu podatkov in potrošnikovim pravicam; meni zlasti, da bi bilo treba jasno opredeliti, katere strani imajo lahko dostop do teh informacij na nediskriminatorni osnovi in pod katerimi pogoji je mogoče hraniti podatke, te določbe pa morajo biti predmet pogodbe med vpletenimi; poudarja, da bi bilo treba pri oblikovanju regulativnega okvira za dostop tretjih strank jasno razlikovati med dostopom do informacij o razpoložljivosti sredstev za posamezno transakcijo ter dostopom do informacij o računu potrošnika na splošno; poziva Komisijo, naj zagotovi varstvo osebnih podatkov, tako da po posvetovanju z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov predlaga jasno ureditev vlog posameznega akterja pri zbiranju podatkov za posamezen namen ter jasno opredeli akterje, odgovorne za zbiranje, obdelavo in hranjenje podatkov; dodaja, da bi morali imeti imetniki kartic možnost dostopa do svojih osebnih podatkov in njihovih popravkov, tudi v zapletenem čezmejnem okolju; meni, da bi se morale zahteve za varstvo podatkov izvajati po načelu zagotavljanja vgrajene/samodejne zasebnosti ter da podjetja ali potrošniki ne bi smeli nositi odgovornosti za varstvo svojih podatkov; |
| --- | --- |

59.

zato ne podpira dostopa tretjih strank do informacij o potrošnikovem bančnem računu, razen če sistem ni dokazano varen in je bil temeljito preizkušen; opozarja, da bi moral biti v morebitni uredbi dostop tretjih strank omejen na binarne (da-ne) informacije o razpoložljivosti sredstev ter posebna pozornost namenjena varnosti, varstvu podatkov in potrošnikovim pravicam; meni zlasti, da bi bilo treba jasno opredeliti, katere strani imajo lahko dostop do teh informacij na nediskriminatorni osnovi in pod katerimi pogoji je mogoče hraniti podatke, te določbe pa morajo biti predmet pogodbe med vpletenimi; poudarja, da bi bilo treba pri oblikovanju regulativnega okvira za dostop tretjih strank jasno razlikovati med dostopom do informacij o razpoložljivosti sredstev za posamezno transakcijo ter dostopom do informacij o računu potrošnika na splošno; poziva Komisijo, naj zagotovi varstvo osebnih podatkov, tako da po posvetovanju z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov predlaga jasno ureditev vlog posameznega akterja pri zbiranju podatkov za posamezen namen ter jasno opredeli akterje, odgovorne za zbiranje, obdelavo in hranjenje podatkov; dodaja, da bi morali imeti imetniki kartic možnost dostopa do svojih osebnih podatkov in njihovih popravkov, tudi v zapletenem čezmejnem okolju; meni, da bi se morale zahteve za varstvo podatkov izvajati po načelu zagotavljanja vgrajene/samodejne zasebnosti ter da podjetja ali potrošniki ne bi smeli nositi odgovornosti za varstvo svojih podatkov;

| 60. | meni, da je treba okrepiti pravice potrošnikov do povračila, tako v primeru neodobrenih plačil kot v primeru nedobavljenega blaga (ali blaga, ki ni dobavljeno v skladu z dogovorom) ali neopravljenih storitev (ali storitev, ki niso opravljene v skladu z dogovorom), ter da so učinkovita kolektivna pravna sredstva in sistemi alternativnega reševanja sporov nujna orodja za varstvo potrošnikov, tudi na področju elektronskih plačil; |
| --- | --- |

60.

meni, da je treba okrepiti pravice potrošnikov do povračila, tako v primeru neodobrenih plačil kot v primeru nedobavljenega blaga (ali blaga, ki ni dobavljeno v skladu z dogovorom) ali neopravljenih storitev (ali storitev, ki niso opravljene v skladu z dogovorom), ter da so učinkovita kolektivna pravna sredstva in sistemi alternativnega reševanja sporov nujna orodja za varstvo potrošnikov, tudi na področju elektronskih plačil;

| 61. | opozarja, da bi morala zaradi vse večjih varnostnih groženj pri razvoju varnostnih standardov dejavno sodelovati tudi Evropski odbor za standardizacijo (CEN) in Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI); |
| --- | --- |

61.

opozarja, da bi morala zaradi vse večjih varnostnih groženj pri razvoju varnostnih standardov dejavno sodelovati tudi Evropski odbor za standardizacijo (CEN) in Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI);

| 62. | opozarja, da se za plačilne sisteme, kjer je eden ali več udeležencev v različnih državah članicah, v predlogu Komisije pričakuje pojasnilo, katera sodišča ali kateri sistem zunajsodnega reševanja sporov naj bi se uporabljali pri morebitnih sporih, ter da morajo biti ti organi alternativnega reševanja sporov zlahka dostopni za potrošnike; |
| --- | --- |

62.

opozarja, da se za plačilne sisteme, kjer je eden ali več udeležencev v različnih državah članicah, v predlogu Komisije pričakuje pojasnilo, katera sodišča ali kateri sistem zunajsodnega reševanja sporov naj bi se uporabljali pri morebitnih sporih, ter da morajo biti ti organi alternativnega reševanja sporov zlahka dostopni za potrošnike;

o

o o

| 63. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

63.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 94, 30.3.2012, str. 22

(2)  http://ec.europa.eu/competition/sectors/financial_services/information_paper_payments_en.pdf

(3)  http://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/recommendationsforthesecurityofinternetpaymentsen.pdf

(4)  http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2012/12-04-11_Mobile_Payments_EN.pdf

(5)  UL L 318, 22.11.2002, str. 17.

(6)  http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/dec_docs/34579/34579_1889_2.pdf; povzetek sklepa objavljen v UL C 264, 6.11.2009, str. 8.

(7)  Zadeva T-111/08, MasterCard in drugi proti Komisiji, poročila še ni.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/28

---

P7_TA(2012)0427

Bančni sistem v senci

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o bančnem sistemu v senci (2012/2115(INI))

(2015/C 419/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predlogov in sporočila Evropske komisije z dne 12. septembra 2012 o bančni uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predlogov in sporočila Evropske komisije z dne 12. septembra 2012 o bančni uniji,

| — | ob upoštevanju sklepov G20 z dne 18. junija 2012, ki pozivajo k dokončanju dela glede bančnega sistema v senci, da bi dosegli celovito izvajanje reform, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov G20 z dne 18. junija 2012, ki pozivajo k dokončanju dela glede bančnega sistema v senci, da bi dosegli celovito izvajanje reform,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (1),

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila delovnega področja Odbora za finančno stabilnost o poslih začasne prodaje/začasnega odkupa in izposoje vrednostnih papirjev, objavljenega dne 27. aprila 2012, in poročila o posvetovanju o skladih denarnega trga (MMF), ki ga je istega dne objavilo Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostih papirjev (IOSCO), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila delovnega področja Odbora za finančno stabilnost o poslih začasne prodaje/začasnega odkupa in izposoje vrednostnih papirjev, objavljenega dne 27. aprila 2012, in poročila o posvetovanju o skladih denarnega trga (MMF), ki ga je istega dne objavilo Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostih papirjev (IOSCO),

| — | ob upoštevanju priložnostnega dokumenta (št. 133) Evropske centralne banke o bančnem sistemu v senci v evroobmočju, objavljenega dne 30. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priložnostnega dokumenta (št. 133) Evropske centralne banke o bančnem sistemu v senci v evroobmočju, objavljenega dne 30. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije o bančnem sistemu v senci (COM(2012)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije o bančnem sistemu v senci (COM(2012)0102),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 26. julija 2012 o predpisih za produkte, upravljanju likvidnosti, depozitarjih, MMF in dolgoročnih naložbah za KNPVP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 26. julija 2012 o predpisih za produkte, upravljanju likvidnosti, depozitarjih, MMF in dolgoročnih naložbah za KNPVP,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za finančno stabilnost, objavljenega 27. oktobra 2011, o okrepitvi nadzora in zakonske ureditve bančnega sistema v senci, s katerim se je odzval na poziva G20 v Seulu leta 2010 in Cannesu leta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za finančno stabilnost, objavljenega 27. oktobra 2011, o okrepitvi nadzora in zakonske ureditve bančnega sistema v senci, s katerim se je odzval na poziva G20 v Seulu leta 2010 in Cannesu leta 2011,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0354/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0354/2012),

| A. | ker pojem bančnega sistema v senci, kot ga je opredelil Odbor za finančno stabilnost, zajema sistem kreditnega posredovanja, ki vključuje subjekte in dejavnosti zunaj konvencionalnega bančnega sistema; |
| --- | --- |

A.

ker pojem bančnega sistema v senci, kot ga je opredelil Odbor za finančno stabilnost, zajema sistem kreditnega posredovanja, ki vključuje subjekte in dejavnosti zunaj konvencionalnega bančnega sistema;

| B. | ker se regulirani subjekti v konvencionalnem bančnem sistemu v veliki meri vključujejo v tiste dejavnosti, ki so opredeljene kot del bančnega sistema v senci, in so na več načinov medsebojno povezani s subjekti bančnih sistemov v senci; |
| --- | --- |

B.

ker se regulirani subjekti v konvencionalnem bančnem sistemu v veliki meri vključujejo v tiste dejavnosti, ki so opredeljene kot del bančnega sistema v senci, in so na več načinov medsebojno povezani s subjekti bančnih sistemov v senci;

| C. | ker je velik del dejavnosti bančnega sistema v senci deloma vezan na regulirani bančni sektor in bi bilo treba ta del v celoti zajeti v veljavni regulativni okvir; |
| --- | --- |

C.

ker je velik del dejavnosti bančnega sistema v senci deloma vezan na regulirani bančni sektor in bi bilo treba ta del v celoti zajeti v veljavni regulativni okvir;

| D. | ker je nekaj sestavin, ki spadajo v pojem bančništva v senci, ključnega pomena za financiranje realnega gospodarstva in ker bi morali posebno skrbno opredeliti področje uporabe novih ali razširitev že veljavnih regulativnih ukrepov; |
| --- | --- |

D.

ker je nekaj sestavin, ki spadajo v pojem bančništva v senci, ključnega pomena za financiranje realnega gospodarstva in ker bi morali posebno skrbno opredeliti področje uporabe novih ali razširitev že veljavnih regulativnih ukrepov;

| E. | ker del bančništva v senci prikladno pripomore k temu, da ostanejo tveganja ločena od bančnega sektorja ter tako ne morejo vplivati na davkoplačevalce in sistem; ker je kljub temu boljše poznavanje delovanja bančništva v senci, njegovih povezav s finančnimi institucijami in regulacije za zagotovitev preglednosti, zmanjšanje sistemskega tveganja in odpravo vseh neprimernih praks kljub temu je nujna sestavina finančne stabilnosti; |
| --- | --- |

E.

ker del bančništva v senci prikladno pripomore k temu, da ostanejo tveganja ločena od bančnega sektorja ter tako ne morejo vplivati na davkoplačevalce in sistem; ker je kljub temu boljše poznavanje delovanja bančništva v senci, njegovih povezav s finančnimi institucijami in regulacije za zagotovitev preglednosti, zmanjšanje sistemskega tveganja in odpravo vseh neprimernih praks kljub temu je nujna sestavina finančne stabilnosti;

| F. | ker je nujno, če hočemo dobiti pregled nad bančništvom v senci, da vsako pravno urejanje v celoti obravnava vprašanja rešljivosti, kompleksnosti in nepreglednosti finančnih dejavnosti, ki so del tega sistema, še zlasti v izrednih razmerah; |
| --- | --- |

F.

ker je nujno, če hočemo dobiti pregled nad bančništvom v senci, da vsako pravno urejanje v celoti obravnava vprašanja rešljivosti, kompleksnosti in nepreglednosti finančnih dejavnosti, ki so del tega sistema, še zlasti v izrednih razmerah;

| G. | ker je obseg svetovnega bančnega sistema v senci po ocenah Odbora za finančno stabilnost leta 2011 znašal približno 51 bilijonov EUR, kar je porast v primerjavi z 21 bilijoni EUR leta 2002; ker to pomeni 25 do 30 % celotnega finančnega sistema in polovico vseh sredstev bank; |
| --- | --- |

G.

ker je obseg svetovnega bančnega sistema v senci po ocenah Odbora za finančno stabilnost leta 2011 znašal približno 51 bilijonov EUR, kar je porast v primerjavi z 21 bilijoni EUR leta 2002; ker to pomeni 25 do 30 % celotnega finančnega sistema in polovico vseh sredstev bank;

| H. | ker je bančni sistem v senci kljub nekaterim pozitivnim učinkom, kot so večja učinkovitost finančnega sistema, večja raznolikost produktov in večja konkurenca, opredeljen kot eden od glavnih možnih sprožilcev kot dejavnikov, ki prispevajo k finančni krizi in lahko ogrozijo stabilnost finančnega sistema; ker Odbor za finančno stabilnost zahteva okrepljen nadzor nad razširitvijo bančništva v senci, ki poraja pomisleke i) v zvezi s sistemskimi tveganji, zlasti zaradi spremembe ročnosti in/ali likvidnosti, deleža zunanjega financiranja in nezadostnega prenosa kreditnega tveganja, ter ii) v zvezi z regulativno arbitražo; |
| --- | --- |

H.

ker je bančni sistem v senci kljub nekaterim pozitivnim učinkom, kot so večja učinkovitost finančnega sistema, večja raznolikost produktov in večja konkurenca, opredeljen kot eden od glavnih možnih sprožilcev kot dejavnikov, ki prispevajo k finančni krizi in lahko ogrozijo stabilnost finančnega sistema; ker Odbor za finančno stabilnost zahteva okrepljen nadzor nad razširitvijo bančništva v senci, ki poraja pomisleke i) v zvezi s sistemskimi tveganji, zlasti zaradi spremembe ročnosti in/ali likvidnosti, deleža zunanjega financiranja in nezadostnega prenosa kreditnega tveganja, ter ii) v zvezi z regulativno arbitražo;

| I. | ker so predlogi o bančnem sistemu v senci ter strukturi bančnega poslovanja s prebivalstvom in investicijskega bančništva pomembne sestavine učinkovitega prenosa sklepa z vrha G20 leta 2008, da je treba pravno urediti vsak produkt in vsakega akterja ter da mora Evropska komisija to področje preučiti hitreje in bolj kritično; |
| --- | --- |

I.

ker so predlogi o bančnem sistemu v senci ter strukturi bančnega poslovanja s prebivalstvom in investicijskega bančništva pomembne sestavine učinkovitega prenosa sklepa z vrha G20 leta 2008, da je treba pravno urediti vsak produkt in vsakega akterja ter da mora Evropska komisija to področje preučiti hitreje in bolj kritično;

| J. | ker bančni sistem v senci kot svetovni pojav zahteva usklajen regulativni pristop na svetovni ravni, ki bo temeljil na priporočilih Odbora za finančno stabilnost (ki bodo objavljeni v prihodnjih tednih), ki se dopolnijo s tistimi katerega koli drugega ustreznega nacionalnega ali nadnacionalnega regulativnega organa; |
| --- | --- |

J.

ker bančni sistem v senci kot svetovni pojav zahteva usklajen regulativni pristop na svetovni ravni, ki bo temeljil na priporočilih Odbora za finančno stabilnost (ki bodo objavljeni v prihodnjih tednih), ki se dopolnijo s tistimi katerega koli drugega ustreznega nacionalnega ali nadnacionalnega regulativnega organa;

A.   
  Opredelitev bančnega sistema v senci

| 1. | pozdravlja zeleno knjigo Komisije kot prvi korak k strožjemu spremljanju in nadzoru bančnega sistema v senci; potrjuje pristop Komisije, ki temelji na posredni ureditvi in primerni razširitvi ali reviziji obstoječega bančnega sistema v senci; hkrati poudarja, da je treba nekatere njegove vidike na funkcionalen način neposredno pravno urediti brez podvajanja in z zagotavljanjem skladnosti z obstoječimi uredbami; poziva k celovitemu pristopu do bančništva v senci, za katerega sta pomembna bonitetni vidik in vidik ravnanja na trgu; opozarja na čedalje več prehajanja na tržno financiranje in prodajo zelo kompleksnih finančnih produktov v manjših količinah; zato poudarja, da je treba upoštevati ravnanje na trgu in varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zeleno knjigo Komisije kot prvi korak k strožjemu spremljanju in nadzoru bančnega sistema v senci; potrjuje pristop Komisije, ki temelji na posredni ureditvi in primerni razširitvi ali reviziji obstoječega bančnega sistema v senci; hkrati poudarja, da je treba nekatere njegove vidike na funkcionalen način neposredno pravno urediti brez podvajanja in z zagotavljanjem skladnosti z obstoječimi uredbami; poziva k celovitemu pristopu do bančništva v senci, za katerega sta pomembna bonitetni vidik in vidik ravnanja na trgu; opozarja na čedalje več prehajanja na tržno financiranje in prodajo zelo kompleksnih finančnih produktov v manjših količinah; zato poudarja, da je treba upoštevati ravnanje na trgu in varstvo potrošnikov;

| 2. | poudarja dejstvo, da bo vsaka oblika okrepljenega pravnega urejanja kreditnih institucij, investicijskih podjetij ter zavarovalnic in pozavarovalnic neizogibno ustvarila spodbude, da se dejavnosti prenesejo iz področja uporabe veljavne sektorske zakonodaje; zato poudarja, da je treba okrepiti postopke za sistematično, predhodno oceno morebitnega učinka, ki bi ga spremembe zakonodaje v finančnem sektorju imele na tok tveganj in kapitala po manj reguliranih ali nereguliranih finančnih subjektih, ter v skladu s tem razširiti regulativni režim, da se prepreči arbitraža; |
| --- | --- |

2.

poudarja dejstvo, da bo vsaka oblika okrepljenega pravnega urejanja kreditnih institucij, investicijskih podjetij ter zavarovalnic in pozavarovalnic neizogibno ustvarila spodbude, da se dejavnosti prenesejo iz področja uporabe veljavne sektorske zakonodaje; zato poudarja, da je treba okrepiti postopke za sistematično, predhodno oceno morebitnega učinka, ki bi ga spremembe zakonodaje v finančnem sektorju imele na tok tveganj in kapitala po manj reguliranih ali nereguliranih finančnih subjektih, ter v skladu s tem razširiti regulativni režim, da se prepreči arbitraža;

| 3. | se strinja z opredelitvijo Odbora za finančno stabilnost za bančni sistem v senci, po kateri gre za „sistem posrednikov, instrumentov, subjektov ali finančnih pogodb, ki zagotavlja kombinacijo funkcij, kakršne opravljajo banke, vendar zunaj regulativnega okvira ali pod regulativnim režimom, ki je bodisi šibek bodisi obravnava zadeve, ki niso sistemska tveganja, in nima zagotovljenega dostopa do likvidnostnih posojil centralnih bank ali kreditnih jamstev javnega sektorja“; poudarja, da v nasprotju s tem, kar bi lahko pod tem izrazom sklepali, ni nujno, da bančništvo v senci predstavlja neregulirani ali nezakoniti del finančnega sektorja; poudarja, da upoštevanje te opredelitve v okviru spremljanja, zakonske ureditve in nadzora predstavlja izziv tudi ob upoštevanju stalne nepreglednosti in pomanjkljivih podatkov o tem sistemu ter njegovem pomanjkljivem razumevanju; |
| --- | --- |

3.

se strinja z opredelitvijo Odbora za finančno stabilnost za bančni sistem v senci, po kateri gre za „sistem posrednikov, instrumentov, subjektov ali finančnih pogodb, ki zagotavlja kombinacijo funkcij, kakršne opravljajo banke, vendar zunaj regulativnega okvira ali pod regulativnim režimom, ki je bodisi šibek bodisi obravnava zadeve, ki niso sistemska tveganja, in nima zagotovljenega dostopa do likvidnostnih posojil centralnih bank ali kreditnih jamstev javnega sektorja“; poudarja, da v nasprotju s tem, kar bi lahko pod tem izrazom sklepali, ni nujno, da bančništvo v senci predstavlja neregulirani ali nezakoniti del finančnega sektorja; poudarja, da upoštevanje te opredelitve v okviru spremljanja, zakonske ureditve in nadzora predstavlja izziv tudi ob upoštevanju stalne nepreglednosti in pomanjkljivih podatkov o tem sistemu ter njegovem pomanjkljivem razumevanju;

B.   
  Kartiranje podatkov in analiza

| 4. | poudarja, da je od začetka krize izginilo le malo praks bančnega sistema v senci; vseeno ugotavlja, da lahko bančni sistem v senci s svojim inovativnim značajem pripelje do novih gibanj, ki so lahko vir sistemskega tveganja, in s tem bi se morali spopasti; zato poudarja, da je treba na evropski in svetovni ravni zbrati več podatkov boljše kakovosti o poslih bančnega sistema v senci, udeležencih na trgu, finančnih tokovih in medsebojnih povezavah, da bi si ustvarili popoln pregled nad tem sektorjem; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je od začetka krize izginilo le malo praks bančnega sistema v senci; vseeno ugotavlja, da lahko bančni sistem v senci s svojim inovativnim značajem pripelje do novih gibanj, ki so lahko vir sistemskega tveganja, in s tem bi se morali spopasti; zato poudarja, da je treba na evropski in svetovni ravni zbrati več podatkov boljše kakovosti o poslih bančnega sistema v senci, udeležencih na trgu, finančnih tokovih in medsebojnih povezavah, da bi si ustvarili popoln pregled nad tem sektorjem;

| 5. | meni, da so tesno sodelovanje na mednarodni ravni in skupna prizadevanja na svetovni ravni nujni za celovit pregled nad bančnim sistemom v senci; |
| --- | --- |

5.

meni, da so tesno sodelovanje na mednarodni ravni in skupna prizadevanja na svetovni ravni nujni za celovit pregled nad bančnim sistemom v senci;

| 6. | meni, da bo s celovitejšim pregledom ter boljšim spremljanjem in analizo mogoče odkriti tako vidike bančnega sistema v senci, ki ugodno vplivajo na realno gospodarstvo, kot tiste, ki povzročajo skrbi v zvezi s sistemskim tveganjem ali regulativno arbitražo; poudarja, da so potrebni temeljitejši postopki ocenjevanja tveganj, razkritja in nadzora pri vseh institucijah, ki imajo povečan profil tveganja in ki so sistemsko pomembne; opozarja na obveznosti vrha G20 iz Los Cabosa, da se uvede sistem identifikatorja pravnih oseb (LEI), in poudarja, da morajo biti pri njegovem upravljanju ustrezno zastopani evropski interesi; |
| --- | --- |

6.

meni, da bo s celovitejšim pregledom ter boljšim spremljanjem in analizo mogoče odkriti tako vidike bančnega sistema v senci, ki ugodno vplivajo na realno gospodarstvo, kot tiste, ki povzročajo skrbi v zvezi s sistemskim tveganjem ali regulativno arbitražo; poudarja, da so potrebni temeljitejši postopki ocenjevanja tveganj, razkritja in nadzora pri vseh institucijah, ki imajo povečan profil tveganja in ki so sistemsko pomembne; opozarja na obveznosti vrha G20 iz Los Cabosa, da se uvede sistem identifikatorja pravnih oseb (LEI), in poudarja, da morajo biti pri njegovem upravljanju ustrezno zastopani evropski interesi;

| 7. | ugotavlja, da je nujno, da nadzorniki institucij vsaj v skupni vrednosti poznajo njihov obseg pogodb o začasni prodaji/začasnem odkupu, izposojo vrednostnih papirjev ter vseh oblik obremenitev ali sporazumov o pogojnih plačilih; poleg tega opozarja, da z namenom, da bi se s tem lahko spoprijeli, poročilo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve o direktivi o kapitalskih zahtevah IV (CRD IV), o kateri zdaj potekajo pogajanja s Svetom, poziva, da se tovrstne informacije sporočajo repozitoriju sklenjenih poslov ali centralni depotni družbi, da se omogoči dostop med drugim Evropskemu bančnemu organu, Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge, ustreznim pristojnim organom, Evropskemu odboru za sistemska (ESRB) tveganja ter ustreznim centralnim bankam in Evropskemu sistemu centralnih bank; poudarja tudi, da to poročilo odbora poziva, naj se za nezapisane sporazume o pogojnih plačilih v likvidacijskih postopkih šteje, kot da nimajo pravnega učinka; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da je nujno, da nadzorniki institucij vsaj v skupni vrednosti poznajo njihov obseg pogodb o začasni prodaji/začasnem odkupu, izposojo vrednostnih papirjev ter vseh oblik obremenitev ali sporazumov o pogojnih plačilih; poleg tega opozarja, da z namenom, da bi se s tem lahko spoprijeli, poročilo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve o direktivi o kapitalskih zahtevah IV (CRD IV), o kateri zdaj potekajo pogajanja s Svetom, poziva, da se tovrstne informacije sporočajo repozitoriju sklenjenih poslov ali centralni depotni družbi, da se omogoči dostop med drugim Evropskemu bančnemu organu, Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge, ustreznim pristojnim organom, Evropskemu odboru za sistemska (ESRB) tveganja ter ustreznim centralnim bankam in Evropskemu sistemu centralnih bank; poudarja tudi, da to poročilo odbora poziva, naj se za nezapisane sporazume o pogojnih plačilih v likvidacijskih postopkih šteje, kot da nimajo pravnega učinka;

| 8. | podpira oblikovanje in upravljanje osrednje zbirke podatkov EU o poslih začasne prodaje/začasnega nakupa (kar naj po možnosti stori ECB), v katero bi podatke posredovale infrastrukture in depozitne banke tako, da same knjižijo posle začasne prodaje/začasnega nakupa; meni pa, da bi morala tovrstna zbirka podatkov zajemati posle v vseh valutah, kar bi nadzornikom zagotovilo popolno sliko in razumevanje svetovnega trga poslov začasne prodaje/začasnega nakupa; poziva Komisijo, naj napreduje k hitremu sprejetju (v začetku leta 2013) usklajenega pristopa za zbiranje podatkov za osrednjo zbirko, ki bi omogočal odkrivanje vrzeli v podatkih in povezoval prizadevanja že obstoječih pobud drugih organov in nacionalnih oblasti, zlasti repozitorije sklenjenih poslov, uvedenih z uredbo o infrastrukturi evropskega trga; poziva Komisijo, naj predloži poročilo (do sredine leta 2013), ki bo zajemalo, med drugim, potrebno institucionalno ureditev (npr. ECB, ESRB, neodvisni centralni register), vsebino in pogostost preverjanj podatkov, zlasti o poslih začasne prodaje/začasnega nakupa v evrih in prenosih finančnega tveganja, ter obseg potrebnih sredstev; |
| --- | --- |

8.

podpira oblikovanje in upravljanje osrednje zbirke podatkov EU o poslih začasne prodaje/začasnega nakupa (kar naj po možnosti stori ECB), v katero bi podatke posredovale infrastrukture in depozitne banke tako, da same knjižijo posle začasne prodaje/začasnega nakupa; meni pa, da bi morala tovrstna zbirka podatkov zajemati posle v vseh valutah, kar bi nadzornikom zagotovilo popolno sliko in razumevanje svetovnega trga poslov začasne prodaje/začasnega nakupa; poziva Komisijo, naj napreduje k hitremu sprejetju (v začetku leta 2013) usklajenega pristopa za zbiranje podatkov za osrednjo zbirko, ki bi omogočal odkrivanje vrzeli v podatkih in povezoval prizadevanja že obstoječih pobud drugih organov in nacionalnih oblasti, zlasti repozitorije sklenjenih poslov, uvedenih z uredbo o infrastrukturi evropskega trga; poziva Komisijo, naj predloži poročilo (do sredine leta 2013), ki bo zajemalo, med drugim, potrebno institucionalno ureditev (npr. ECB, ESRB, neodvisni centralni register), vsebino in pogostost preverjanj podatkov, zlasti o poslih začasne prodaje/začasnega nakupa v evrih in prenosih finančnega tveganja, ter obseg potrebnih sredstev;

| 9. | meni, da bi Komisija kljub veliki količini podatkov in informacij, ki jih zahteva direktiva o kapitalskih zahtevah na podlagi obveznosti poročanja o poslih začasne prodaje/začasnega nakupa, morala preučiti razpoložljivost, pravočasnost in popolnost podatkov za namene načrtovanja in spremljanja; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi Komisija kljub veliki količini podatkov in informacij, ki jih zahteva direktiva o kapitalskih zahtevah na podlagi obveznosti poročanja o poslih začasne prodaje/začasnega nakupa, morala preučiti razpoložljivost, pravočasnost in popolnost podatkov za namene načrtovanja in spremljanja;

| 10. | odobrava razvoj identifikatorja pravnih oseb (LEI) in meni, da bi bilo treba na podlagi njegove koristnosti razviti podobne skupne standarde v zvezi s poročanjem o poslih začasne prodaje/začasnega nakupa in vrednostnih papirjih, ki bi zajemali glavnico, obrestno mero, zavarovanje s premoženjem, odbitke, ročnost, nasprotne stranke in druge vidike, ki omogočajo oblikovanje agregatov; |
| --- | --- |

10.

odobrava razvoj identifikatorja pravnih oseb (LEI) in meni, da bi bilo treba na podlagi njegove koristnosti razviti podobne skupne standarde v zvezi s poročanjem o poslih začasne prodaje/začasnega nakupa in vrednostnih papirjih, ki bi zajemali glavnico, obrestno mero, zavarovanje s premoženjem, odbitke, ročnost, nasprotne stranke in druge vidike, ki omogočajo oblikovanje agregatov;

| 11. | poudarja, da so za to, da bi regulatorji imeli skupen globalni pristop pri analizi podatkov in da bi si slednje med seboj lahko izmenjevali ter po potrebi ukrepali in s tem preprečili pojav sistemskih tveganj ter zaščitili finančno stabilnost, nujni skupni obrazci za poročanje, osnovani na odprtih panožnih standardih; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da so za to, da bi regulatorji imeli skupen globalni pristop pri analizi podatkov in da bi si slednje med seboj lahko izmenjevali ter po potrebi ukrepali in s tem preprečili pojav sistemskih tveganj ter zaščitili finančno stabilnost, nujni skupni obrazci za poročanje, osnovani na odprtih panožnih standardih;

| 12. | poudarja tudi, da je treba pridobiti celovitejši pregled nad prenosi tveganja finančnih institucij, med drugim tudi nad prenosi, ki se izvršijo prek poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere bodo podatki zagotovljeni na podlagi Uredbe o infrastrukturi evropskega trga ter direktive MIFID/uredbe MIFIR, da bi ugotovili, kdo je od koga kaj odkupil in kako se financirajo prenesena tveganja; poudarja, da bi moral biti eden od ciljev doseči pregled poslov v realnem času v vseh finančnih storitvah ter da lahko standardizirana sporočila in identifikatorji podatkov to olajšajo in omogočijo avtomatsko obdelavo; zato poziva Komisijo, naj ob posvetu z ESRB in mednarodnimi organi, kot je Odbor za finančno stabilnost, vključi v svoje poročilo o osrednji zbirki podatkov v zvezi s sedanjim delom o standardiziranih sporočilih in formatih podatkov ter izvedljivostjo ustanovitve osrednjega registra za prenose tveganja, ki bi moral omogočati zajetje in spremljanje podatkov o prenosu tveganj v realnem času, ter naj pri tem v celoti izkoristi podatke, ki jih v zvezi s poročanjem zahteva zdaj veljavna in prihodnja finančna zakonodaja, in vključi podatke, ki so na voljo na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

12.

poudarja tudi, da je treba pridobiti celovitejši pregled nad prenosi tveganja finančnih institucij, med drugim tudi nad prenosi, ki se izvršijo prek poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere bodo podatki zagotovljeni na podlagi Uredbe o infrastrukturi evropskega trga ter direktive MIFID/uredbe MIFIR, da bi ugotovili, kdo je od koga kaj odkupil in kako se financirajo prenesena tveganja; poudarja, da bi moral biti eden od ciljev doseči pregled poslov v realnem času v vseh finančnih storitvah ter da lahko standardizirana sporočila in identifikatorji podatkov to olajšajo in omogočijo avtomatsko obdelavo; zato poziva Komisijo, naj ob posvetu z ESRB in mednarodnimi organi, kot je Odbor za finančno stabilnost, vključi v svoje poročilo o osrednji zbirki podatkov v zvezi s sedanjim delom o standardiziranih sporočilih in formatih podatkov ter izvedljivostjo ustanovitve osrednjega registra za prenose tveganja, ki bi moral omogočati zajetje in spremljanje podatkov o prenosu tveganj v realnem času, ter naj pri tem v celoti izkoristi podatke, ki jih v zvezi s poročanjem zahteva zdaj veljavna in prihodnja finančna zakonodaja, in vključi podatke, ki so na voljo na mednarodni ravni;

| 13. | meni, da so zahteve v zvezi s poročanjem za banke nujno in dragoceno orodje za opredeljevanje dejavnosti bančništva v senci; ponovno poudarja, da bi računovodska pravila morala odražati stvarnost in da bi v najboljšem primeru iz bilance stanja morali biti razvidni agregati, in sicer v največji možni meri; |
| --- | --- |

13.

meni, da so zahteve v zvezi s poročanjem za banke nujno in dragoceno orodje za opredeljevanje dejavnosti bančništva v senci; ponovno poudarja, da bi računovodska pravila morala odražati stvarnost in da bi v najboljšem primeru iz bilance stanja morali biti razvidni agregati, in sicer v največji možni meri;

| 14. | poudarja, da bo za te nove naloge potreben zadosten obseg novih virov; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bo za te nove naloge potreben zadosten obseg novih virov;

C.   
  Spoprijemanje s sistemskimi tveganji bančništva v senci

| 15. | poudarja, da so nekatere dejavnosti in subjekti bančnih sistemov v senci lahko regulirani ali neregulirani, kar je odvisno od posamezne države; poudarja pomen enakih konkurenčnih pogojev med državami ter med subjekti bančnega sektorja in subjekti bančništva v senci, da bi se izognili regulativni arbitraži, ki bi pripeljala do izkrivljenih regulativnih spodbud; ugotavlja tudi, da je med subjekti bančnega sektorja in subjekti bančništva v senci v tem trenutku prevelika finančna medsebojna odvisnost; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da so nekatere dejavnosti in subjekti bančnih sistemov v senci lahko regulirani ali neregulirani, kar je odvisno od posamezne države; poudarja pomen enakih konkurenčnih pogojev med državami ter med subjekti bančnega sektorja in subjekti bančništva v senci, da bi se izognili regulativni arbitraži, ki bi pripeljala do izkrivljenih regulativnih spodbud; ugotavlja tudi, da je med subjekti bančnega sektorja in subjekti bančništva v senci v tem trenutku prevelika finančna medsebojna odvisnost;

| 16. | ugotavlja, da so natančna zakonska ureditev, ocena in revizija v tem trenutku skoraj nemogoče, kjer je najti izkrivljanje v zvezi s kreditnim tveganjem ali motnje v zvezi z denarnimi tokovi; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da so natančna zakonska ureditev, ocena in revizija v tem trenutku skoraj nemogoče, kjer je najti izkrivljanje v zvezi s kreditnim tveganjem ali motnje v zvezi z denarnimi tokovi;

| 17. | meni, da bi skladi in upravitelji morali dokazati, da so zanesljivi, njihove pozicije pa drugi lahko razumejo in jih prevzamejo; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi skladi in upravitelji morali dokazati, da so zanesljivi, njihove pozicije pa drugi lahko razumejo in jih prevzamejo;

| 18. | poudarja potrebo po tem, da se z odpravo vrzeli v mednarodnih standardih računovodskega poročanja izboljša razkritje prenosov finančnih sredstev iz bilance stanja; poudarja odgovornost finančnih varuhov, kot so računovodje in notranji revizorji, da opozarjajo na potencialno škodljiva gibanja in kopičenje tveganj; |
| --- | --- |

18.

poudarja potrebo po tem, da se z odpravo vrzeli v mednarodnih standardih računovodskega poročanja izboljša razkritje prenosov finančnih sredstev iz bilance stanja; poudarja odgovornost finančnih varuhov, kot so računovodje in notranji revizorji, da opozarjajo na potencialno škodljiva gibanja in kopičenje tveganj;

| 19. | meni, da bi računovodska pravila morala odražati realnost ter da je dejstvo, da so se sredstva lahko vrednotila po nabavni ceni, čeprav je ta veliko višja od tržne vrednosti, prispevalo k nestabilnosti v bančnih in drugih subjektih, ter da tega ne bi smeli dovoliti; poziva Komisijo, naj spodbuja spremembe mednarodnih standardov računovodskega poročanja, pri čemer je treba več pozornosti posvetiti agregatom brez pobotanja in utežem tveganja; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi računovodska pravila morala odražati realnost ter da je dejstvo, da so se sredstva lahko vrednotila po nabavni ceni, čeprav je ta veliko višja od tržne vrednosti, prispevalo k nestabilnosti v bančnih in drugih subjektih, ter da tega ne bi smeli dovoliti; poziva Komisijo, naj spodbuja spremembe mednarodnih standardov računovodskega poročanja, pri čemer je treba več pozornosti posvetiti agregatom brez pobotanja in utežem tveganja;

| 20. | meni, da bi moral biti namen regulacije finančnega sektorja obravnavati vprašanja kompleksnosti in nepreglednosti finančnih storitev in produktov, regulativi ukrepi, kot so večje kapitalske zahteve in odprave znižanj uteži tveganja, pa bi morali prispevati k odvračanju od kompleksnih zavarovanj v obliki izvedenih finančnih instrumentov. meni, da se novi finančni produkti ne bi smeli tržiti ali odobriti, če regulatorji ne dobijo dokazila, da so rešljivi; |
| --- | --- |

20.

meni, da bi moral biti namen regulacije finančnega sektorja obravnavati vprašanja kompleksnosti in nepreglednosti finančnih storitev in produktov, regulativi ukrepi, kot so večje kapitalske zahteve in odprave znižanj uteži tveganja, pa bi morali prispevati k odvračanju od kompleksnih zavarovanj v obliki izvedenih finančnih instrumentov. meni, da se novi finančni produkti ne bi smeli tržiti ali odobriti, če regulatorji ne dobijo dokazila, da so rešljivi;

| 21. | predlaga, da bi bilo treba asimetrijo informacij kaznovati, zlasti v zvezi z dokumentacijo in izjavami o omejitvi odgovornosti, ki se pripisujejo finančnim storitvam in proizvodom; meni, naj bi za takšne izjave o omejitvi odgovornosti po potrebi veljalo plačilo za „drobni tisk“ (na stran in izjavo omejitvi odgovornosti); |
| --- | --- |

21.

predlaga, da bi bilo treba asimetrijo informacij kaznovati, zlasti v zvezi z dokumentacijo in izjavami o omejitvi odgovornosti, ki se pripisujejo finančnim storitvam in proizvodom; meni, naj bi za takšne izjave o omejitvi odgovornosti po potrebi veljalo plačilo za „drobni tisk“ (na stran in izjavo omejitvi odgovornosti);

| 22. | poudarja, da so poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve o direktivi o kapitalskih zahtevah IV (CRD IV) (2), o kateri zdaj razpravlja s Svetom, pomemben korak v spoprijemanju z bančništvom v senci na pozitiven način, ki nosilcem strukturiranih naložb in posebnim posredniškim družbam (programom) nalaga kapitalsko obravnavanje likvidnostnih linij, za vse neregulirane subjekte, kar bo pomagalo pri spodbujanju bank k uporabi količnika neto stabilnih virov financiranja, določa zgornjo mejo velike izpostavljenosti v višini 25 % lastnih sredstev in ki večjo tveganost izpostavljenosti do takih subjektov – v primerjavi z izpostavljenostjo do reguliranih in nefinančnih subjektov – priznava v bonitetnih določbah za likvidnostna tveganja; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da so poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve o direktivi o kapitalskih zahtevah IV (CRD IV) (2), o kateri zdaj razpravlja s Svetom, pomemben korak v spoprijemanju z bančništvom v senci na pozitiven način, ki nosilcem strukturiranih naložb in posebnim posredniškim družbam (programom) nalaga kapitalsko obravnavanje likvidnostnih linij, za vse neregulirane subjekte, kar bo pomagalo pri spodbujanju bank k uporabi količnika neto stabilnih virov financiranja, določa zgornjo mejo velike izpostavljenosti v višini 25 % lastnih sredstev in ki večjo tveganost izpostavljenosti do takih subjektov – v primerjavi z izpostavljenostjo do reguliranih in nefinančnih subjektov – priznava v bonitetnih določbah za likvidnostna tveganja;

| 23. | ugotavlja, da je eden od naukov finančne krize ta, da je razlika med zavarovalniškim in kreditnim tveganjem običajno jasna, pri produktih za zavarovanje kreditov pa ta razlika ni vedno tako jasna; poziva Komisijo, naj preuči zakonodajo, ki ureja bančne, zavarovalniške in zlasti finančne konglomerate, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje med bankami in zavarovalnicami ter preprečili regulativno in/ali nadzorno arbitražo; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da je eden od naukov finančne krize ta, da je razlika med zavarovalniškim in kreditnim tveganjem običajno jasna, pri produktih za zavarovanje kreditov pa ta razlika ni vedno tako jasna; poziva Komisijo, naj preuči zakonodajo, ki ureja bančne, zavarovalniške in zlasti finančne konglomerate, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje med bankami in zavarovalnicami ter preprečili regulativno in/ali nadzorno arbitražo;

| 24. | poleg tega meni, da je predlagana razširitev nekaterih elementov direktive CRD IV na nekatere finančne institucije, ki ne sprejemajo depozitov in ki niso zajete v opredelitvi iz uredbe o kapitalskih zahtevah (CRR), nujna, da bi obravnavali posebna tveganja, pri tem pa upoštevali dejstvo, da se nekatere določbe lahko prilagodijo posebnostim teh subjektov, da bi preprečili nesorazmeren vpliv na te institucije; |
| --- | --- |

24.

poleg tega meni, da je predlagana razširitev nekaterih elementov direktive CRD IV na nekatere finančne institucije, ki ne sprejemajo depozitov in ki niso zajete v opredelitvi iz uredbe o kapitalskih zahtevah (CRR), nujna, da bi obravnavali posebna tveganja, pri tem pa upoštevali dejstvo, da se nekatere določbe lahko prilagodijo posebnostim teh subjektov, da bi preprečili nesorazmeren vpliv na te institucije;

| 25. | meni, da Evropski bančni organ ne sme izvzeti bančnega sistema v senci; |
| --- | --- |

25.

meni, da Evropski bančni organ ne sme izvzeti bančnega sistema v senci;

| 26. | poudarja, da je treba zagotoviti, da so vsi subjekti bančništva v senci, ki imajo bančnega sponzorja ali so povezani z banko, za namene bonitetne konsolidacije vključeni v bilanco stanja banke; poziva Komisijo, naj do začetka leta 2013 preuči, kako bi zagotovili, da bodo subjekti, ki niso konsolidirani z računovodskega vidika, konsolidirani za namene bonitetne konsolidacije, da bi tako izboljšali globalno finančno stabilnost; spodbuja Komisijo, naj upošteva vsa navodila Baselskega odbora za bančni nadzor (BCBS) ali drugega mednarodnega organa za boljšo uskladitev obsega konsolidacije za računovodske namene in za namene ocene tveganja; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba zagotoviti, da so vsi subjekti bančništva v senci, ki imajo bančnega sponzorja ali so povezani z banko, za namene bonitetne konsolidacije vključeni v bilanco stanja banke; poziva Komisijo, naj do začetka leta 2013 preuči, kako bi zagotovili, da bodo subjekti, ki niso konsolidirani z računovodskega vidika, konsolidirani za namene bonitetne konsolidacije, da bi tako izboljšali globalno finančno stabilnost; spodbuja Komisijo, naj upošteva vsa navodila Baselskega odbora za bančni nadzor (BCBS) ali drugega mednarodnega organa za boljšo uskladitev obsega konsolidacije za računovodske namene in za namene ocene tveganja;

| 27. | poudarja, da je treba zagotoviti večjo preglednost strukture in dejavnosti finančnih institucij; poziva Komisijo, naj ob upoštevanju sklepov iz poročila komisarja Liikanena predlaga ukrepe za strukturo evropskega bančnega sektorja, in sicer ob upoštevanju prednosti in morebitnih tveganj združevanja dejavnosti bančnega poslovanja s prebivalstvom in investicijskih bančnih dejavnosti; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba zagotoviti večjo preglednost strukture in dejavnosti finančnih institucij; poziva Komisijo, naj ob upoštevanju sklepov iz poročila komisarja Liikanena predlaga ukrepe za strukturo evropskega bančnega sektorja, in sicer ob upoštevanju prednosti in morebitnih tveganj združevanja dejavnosti bančnega poslovanja s prebivalstvom in investicijskih bančnih dejavnosti;

| 28. | je seznanjen s tem, kako pomemben je trg poslov začasne prodaje/začasnega nakupa in izposoje vrednostnih papirjev; poziva Komisijo, naj do začetka leta 2013 sprejme ukrepe, ki bodo povečali preglednost, zlasti za stranke,– med take ukrepe bi lahko spadala identifikator zavarovanja s premoženjem in ponovna uporaba zavarovanja s premoženjem, o katerih bi se v agregatni obliki poročalo regulatorjem – in omogočili, da bodo regulatorji lahko določili priporočene minimalne odbitke ali ravni kritja za trge financiranja, zavarovanega s premoženjem, ne da bi jih standardizirali; v tem smislu priznava, kako pomembno je jasno opredeliti lastništvo vrednostnih papirjev in zagotoviti njegovo varstvo; vseeno poziva Komisijo, naj poleg sektorskih pristopov, ki so že v teku, sproži obsežno razpravo o ravneh kritja, pa tudi preučevanje in upoštevanje uvedbe omejitev za ponovno uporabo zavarovanja s premoženjem za lastne razmere; poudarja, da je treba pregledati stečajno pravo v zvezi s trgom poslov začasne prodaje/začasnega nakupa in izposoje vrednostnih papirjev ter listinjenjem, da bi dosegli uskladitev in obravnavali izdaje s prednostnimi pravicami, ki so bistvene za reševanje reguliranih finančnih institucij; poziva Komisijo, naj preuči različne pristope za omejevanje stečajnih prednostnih pravic, tudi predloge o omejevanju prednostnih pravic pri stečaju na posle s centralnim kliringom ali zavarovanje s premoženjem, ki izpolnjujejo usklajena, vnaprej določena merila upravičenosti; |
| --- | --- |

28.

je seznanjen s tem, kako pomemben je trg poslov začasne prodaje/začasnega nakupa in izposoje vrednostnih papirjev; poziva Komisijo, naj do začetka leta 2013 sprejme ukrepe, ki bodo povečali preglednost, zlasti za stranke,– med take ukrepe bi lahko spadala identifikator zavarovanja s premoženjem in ponovna uporaba zavarovanja s premoženjem, o katerih bi se v agregatni obliki poročalo regulatorjem – in omogočili, da bodo regulatorji lahko določili priporočene minimalne odbitke ali ravni kritja za trge financiranja, zavarovanega s premoženjem, ne da bi jih standardizirali; v tem smislu priznava, kako pomembno je jasno opredeliti lastništvo vrednostnih papirjev in zagotoviti njegovo varstvo; vseeno poziva Komisijo, naj poleg sektorskih pristopov, ki so že v teku, sproži obsežno razpravo o ravneh kritja, pa tudi preučevanje in upoštevanje uvedbe omejitev za ponovno uporabo zavarovanja s premoženjem za lastne razmere; poudarja, da je treba pregledati stečajno pravo v zvezi s trgom poslov začasne prodaje/začasnega nakupa in izposoje vrednostnih papirjev ter listinjenjem, da bi dosegli uskladitev in obravnavali izdaje s prednostnimi pravicami, ki so bistvene za reševanje reguliranih finančnih institucij; poziva Komisijo, naj preuči različne pristope za omejevanje stečajnih prednostnih pravic, tudi predloge o omejevanju prednostnih pravic pri stečaju na posle s centralnim kliringom ali zavarovanje s premoženjem, ki izpolnjujejo usklajena, vnaprej določena merila upravičenosti;

| 29. | meni, da je treba ustrezno obravnavati spodbude, ki so povezane z listinjenjem; poudarja, da bi morale zahteve za listinjenje, ki so povezane s solventnostjo in likvidnostjo, spodbujati visoko kakovosten in zelo razpršen naložbeni portfelj, kar bi preprečilo čredno vedenje; poziva Komisijo, naj preuči trg listinjenja in pregleda tudi krite obveznice, ki lahko povečajo tveganja v bilancah stanja bank; poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za bistveno povečanje njegove preglednosti; poziva Komisijo, naj po potrebi posodobi sedanjo pravno ureditev, da jo uskladi z novim okvirom za listinjenje BCBS, o katerem zdaj poteka razprava, najkasneje do začetka leta 2013; predlaga uvedbo omejitve, kolikokrat je možno listinjenje posameznega finančnega proizvoda, posebne zahteve za dobavitelje listinjenja (npr. originatorje ali sponzorje), da obdržijo del tveganj, povezanih z listinjenjem, in tako zagotovijo, da bo dobavitelj dejansko obdržal tveganja, namesto da bi se ta prenesla na upravitelje premoženja, in ukrepe za večjo preglednost; še posebej poziva k uvedbi dosledne metodologije za oceno vrednosti osnovnih sredstev in standardizacijo produktov listinjenja v različnih zakonodajah in jurisdikcijah; |
| --- | --- |

29.

meni, da je treba ustrezno obravnavati spodbude, ki so povezane z listinjenjem; poudarja, da bi morale zahteve za listinjenje, ki so povezane s solventnostjo in likvidnostjo, spodbujati visoko kakovosten in zelo razpršen naložbeni portfelj, kar bi preprečilo čredno vedenje; poziva Komisijo, naj preuči trg listinjenja in pregleda tudi krite obveznice, ki lahko povečajo tveganja v bilancah stanja bank; poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za bistveno povečanje njegove preglednosti; poziva Komisijo, naj po potrebi posodobi sedanjo pravno ureditev, da jo uskladi z novim okvirom za listinjenje BCBS, o katerem zdaj poteka razprava, najkasneje do začetka leta 2013; predlaga uvedbo omejitve, kolikokrat je možno listinjenje posameznega finančnega proizvoda, posebne zahteve za dobavitelje listinjenja (npr. originatorje ali sponzorje), da obdržijo del tveganj, povezanih z listinjenjem, in tako zagotovijo, da bo dobavitelj dejansko obdržal tveganja, namesto da bi se ta prenesla na upravitelje premoženja, in ukrepe za večjo preglednost; še posebej poziva k uvedbi dosledne metodologije za oceno vrednosti osnovnih sredstev in standardizacijo produktov listinjenja v različnih zakonodajah in jurisdikcijah;

| 30. | ugotavlja, da so bile košarice sredstev, ki so v nekaterih primerih pridobile visoke ocene, predmet začasne prodaje/začasnega nakupa, in sicer po modelu „originate-to-repo“ (ustvari in začasno prodaj/začasno kupi); poudarja, da se takšni posli ne bi smeli uporabljati kot regulativni ukrep za likvidnost (glej poročilo odbora ECON o direktivi CRD IV); |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da so bile košarice sredstev, ki so v nekaterih primerih pridobile visoke ocene, predmet začasne prodaje/začasnega nakupa, in sicer po modelu „originate-to-repo“ (ustvari in začasno prodaj/začasno kupi); poudarja, da se takšni posli ne bi smeli uporabljati kot regulativni ukrep za likvidnost (glej poročilo odbora ECON o direktivi CRD IV);

| 31. | priznava, da imajo MMF pomembno vlogo v kratkoročnem financiranju finančnih institucij in omogočanju diverzifikacije tveganj; priznava, da se MMF s sedežem v EU in ZDA razlikujejo po svoji vlogi in strukturi; priznava, da so smernice 2010 Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) vzpostavile strožje standarde za MMF (bonitetna ocena, ročnost osnovnih vrednostnih papirjev in večje razkritje vlagateljem); vseeno ugotavlja, da so nekateri MMF, zlasti tisti, ki vlagateljem ponujajo stabilno čisto vrednost sredstev, občutljivi na obsežne umike sredstev; zato poudarja, da je treba sprejeti dodatne ukrepe, ki bi izboljšali odpornost teh skladov in pokrili likvidnostna tveganja; podpira končno poročilo IOSCO iz oktobra 2012 in njegova predlagana priporočila za pravno urejanje in upravljanje MMF v različnih jurisdikcijah; meni, da bi bilo treba MMF, ki ponujajo stabilno čisto vrednost sredstev, podvreči ukrepom, namenjenim zmanjšanju posebnih tveganj, povezanih s funkcijo stabilne čiste vrednosti sredstev ter internalizaciji stroškov, ki izhajajo iz teh tveganj; meni, da bi morali regulatorji zahtevati, kjer je to izvedljivo, preusmeritev na spremenljivo/variabilno čisto vrednost sredstev, oziroma bi bilo treba kot alternativo uvesti okrepitev vzdržljivosti stabilne čiste vrednosti sredstev MMF in zmožnost, da se soočijo z znatnim odkupom; poziva Komisijo, naj v prvi polovici leta 2013 predloži pregled okvira KNPVP, posebej pa se osredotoči na vprašanje MMF, tako da od njih zahteva, da bodisi sprejmejo spremenljivo vrednost sredstev z dnevnim vrednotenjem, ali da morajo, če ohranijo konstantno vrednost, zaprositi za omejeno dovoljenje za opravljanje bančnih storitev ter da zanje veljajo kapitalske in druge bonitetne zahteve; poudarja, da je treba čim bolj zmanjšati regulativno arbitražo; |
| --- | --- |

31.

priznava, da imajo MMF pomembno vlogo v kratkoročnem financiranju finančnih institucij in omogočanju diverzifikacije tveganj; priznava, da se MMF s sedežem v EU in ZDA razlikujejo po svoji vlogi in strukturi; priznava, da so smernice 2010 Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) vzpostavile strožje standarde za MMF (bonitetna ocena, ročnost osnovnih vrednostnih papirjev in večje razkritje vlagateljem); vseeno ugotavlja, da so nekateri MMF, zlasti tisti, ki vlagateljem ponujajo stabilno čisto vrednost sredstev, občutljivi na obsežne umike sredstev; zato poudarja, da je treba sprejeti dodatne ukrepe, ki bi izboljšali odpornost teh skladov in pokrili likvidnostna tveganja; podpira končno poročilo IOSCO iz oktobra 2012 in njegova predlagana priporočila za pravno urejanje in upravljanje MMF v različnih jurisdikcijah; meni, da bi bilo treba MMF, ki ponujajo stabilno čisto vrednost sredstev, podvreči ukrepom, namenjenim zmanjšanju posebnih tveganj, povezanih s funkcijo stabilne čiste vrednosti sredstev ter internalizaciji stroškov, ki izhajajo iz teh tveganj; meni, da bi morali regulatorji zahtevati, kjer je to izvedljivo, preusmeritev na spremenljivo/variabilno čisto vrednost sredstev, oziroma bi bilo treba kot alternativo uvesti okrepitev vzdržljivosti stabilne čiste vrednosti sredstev MMF in zmožnost, da se soočijo z znatnim odkupom; poziva Komisijo, naj v prvi polovici leta 2013 predloži pregled okvira KNPVP, posebej pa se osredotoči na vprašanje MMF, tako da od njih zahteva, da bodisi sprejmejo spremenljivo vrednost sredstev z dnevnim vrednotenjem, ali da morajo, če ohranijo konstantno vrednost, zaprositi za omejeno dovoljenje za opravljanje bančnih storitev ter da zanje veljajo kapitalske in druge bonitetne zahteve; poudarja, da je treba čim bolj zmanjšati regulativno arbitražo;

| 32. | poziva Komisijo, naj v okviru pregleda KNPVP nadalje preuči zamisel o uvedbi posebnih določb o likvidnosti za MMF, tako da določi minimalne zahteve za likvidnost čez noč, tedensko in mesečno likvidnost [20 %, 40 %, 60 %], in naj ob nastopu sprožilnega dogodka, ki pomeni tudi obveznost neposrednega obveščanja pristojnega nadzornega organa in ESMA, zaračuna pristojbino za likvidnost; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj v okviru pregleda KNPVP nadalje preuči zamisel o uvedbi posebnih določb o likvidnosti za MMF, tako da določi minimalne zahteve za likvidnost čez noč, tedensko in mesečno likvidnost [20 %, 40 %, 60 %], in naj ob nastopu sprožilnega dogodka, ki pomeni tudi obveznost neposrednega obveščanja pristojnega nadzornega organa in ESMA, zaračuna pristojbino za likvidnost;

| 33. | priznava ugodnosti, ki jih prinašajo indeksni investicijski skladi (Exchange Traded Funds – ETF), saj malim vlagateljem omogočajo dostop do večjega izbora sredstev (še zlasti na primer do surovin), poudarja pa tveganja, ki jih nosijo ETF v smislu kompleksnosti, tveganja nasprotne stranke, likvidnosti proizvodov in morebitne regulativne arbitraže; svari pred tveganji, ki so povezana s sintetičnimi ETF zaradi njihove čedalje večje nepreglednosti in kompleksnosti, zlasti kadar se sintetični ETF tržijo malim vlagateljem; zato poziva Komisijo, naj oceni te morebitne strukturne šibke točke v potekajočem pregledu KNPVP VI ob upoštevanju različnih kategorij strank (npr. mali vlagatelji, profesionalni vlagatelji, institucionalni vlagatelji) in njihovih različnih profilov tveganja; |
| --- | --- |

33.

priznava ugodnosti, ki jih prinašajo indeksni investicijski skladi (Exchange Traded Funds – ETF), saj malim vlagateljem omogočajo dostop do večjega izbora sredstev (še zlasti na primer do surovin), poudarja pa tveganja, ki jih nosijo ETF v smislu kompleksnosti, tveganja nasprotne stranke, likvidnosti proizvodov in morebitne regulativne arbitraže; svari pred tveganji, ki so povezana s sintetičnimi ETF zaradi njihove čedalje večje nepreglednosti in kompleksnosti, zlasti kadar se sintetični ETF tržijo malim vlagateljem; zato poziva Komisijo, naj oceni te morebitne strukturne šibke točke v potekajočem pregledu KNPVP VI ob upoštevanju različnih kategorij strank (npr. mali vlagatelji, profesionalni vlagatelji, institucionalni vlagatelji) in njihovih različnih profilov tveganja;

| 34. | poziva Komisijo, naj pri vseh novih zakonodajnih predlogih izvede obsežne študije učinkov na financiranje realnega gospodarstva; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj pri vseh novih zakonodajnih predlogih izvede obsežne študije učinkov na financiranje realnega gospodarstva;

o

o o

| 35. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Odboru za finančno stabilnost. |
| --- | --- |

35.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Odboru za finančno stabilnost.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0331.

(2)  A7-0170/2012 in A7-0171/2012.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/33

---

P7_TA(2012)0428

Zaščita otrok v digitalnem svetu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o zaščiti otrok v digitalnem svetu (2012/2068(INI))

(2015/C 419/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske Unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske Unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznika glede na obdelavo osebnih podatkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznika glede na obdelavo osebnih podatkov,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989,

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (direktiva o elektronskem poslovanju) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (direktiva o elektronskem poslovanju) (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o izvajanju podpornega programa za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o izvajanju podpornega programa za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007) (4),

| — | ob upoštevanju Priporočila 2006/952/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter o pravici do odgovora v zvezi s konkurenčnostjo evropske avdiovizualne industrije in industrije spletnih informacijskih storitev (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila 2006/952/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter o pravici do odgovora v zvezi s konkurenčnostjo evropske avdiovizualne industrije in industrije spletnih informacijskih storitev (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o varstvu otrok v digitalnem svetu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o varstvu otrok v digitalnem svetu (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 15. februarja 2011 z naslovom Agenda EU za otrokove pravice (COM(2011)0060), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 15. februarja 2011 z naslovom Agenda EU za otrokove pravice (COM(2011)0060),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 26. avgusta 2010 z naslovom „Evropska digitalna agenda“ (COM(2010)0245/2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 26. avgusta 2010 z naslovom „Evropska digitalna agenda“ (COM(2010)0245/2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 28. marca 2012 z naslovom Boj proti kriminalu v digitalni dobi: ustanovitev Evropskega centra za boj proti kibernetski kriminaliteti (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 28. marca 2012 z naslovom Boj proti kriminalu v digitalni dobi: ustanovitev Evropskega centra za boj proti kibernetski kriminaliteti (COM(2012)0140),

| — | ob upoštevanju strategije Sveta Evrope o otrokovih pravicah (2012–2015) z dne 15. februarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Sveta Evrope o otrokovih pravicah (2012–2015) z dne 15. februarja 2012,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 2. maja 2012 z naslovom Evropska strategija za boljši internet za otroke (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 2. maja 2012 z naslovom Evropska strategija za boljši internet za otroke (COM(2012)0196),

| — | ob upoštevanju Poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 13. septembra 2011 o uporabi Priporočila Sveta z dne 24. septembra 1998 o zaščiti mladoletnikov in človekovega dostojanstva ter Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter o pravici do odgovora v zvezi s konkurenčnostjo evropske avdiovizualne industrije in industrije spletnih informacijskih storitev – o zaščiti otrok v digitalnem svetu (COM(2011)0556), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 13. septembra 2011 o uporabi Priporočila Sveta z dne 24. septembra 1998 o zaščiti mladoletnikov in človekovega dostojanstva ter Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter o pravici do odgovora v zvezi s konkurenčnostjo evropske avdiovizualne industrije in industrije spletnih informacijskih storitev – o zaščiti otrok v digitalnem svetu (COM(2011)0556),

| — | ob upoštevanju konvencije Sveta Evrope o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in zlorabo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Sveta Evrope o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in zlorabo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o celovitem pristopu k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o celovitem pristopu k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji (7),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0353/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0353/2012),

| A. | ker je treba varstvo otrok v digitalnem svetu obravnavati na regulatorni ravni z uporabo učinkovitejših ukrepov, med drugim s samoregulacijo, tako da se industrijo spodbudi k prevzemanju svojega dela odgovornosti, ter na ravni izobraževanja in usposabljanja z usposabljanjem otrok, starše in učiteljev za preprečevanja dostopa mladoletnikov do nezakonitih vsebin; |
| --- | --- |

A.

ker je treba varstvo otrok v digitalnem svetu obravnavati na regulatorni ravni z uporabo učinkovitejših ukrepov, med drugim s samoregulacijo, tako da se industrijo spodbudi k prevzemanju svojega dela odgovornosti, ter na ravni izobraževanja in usposabljanja z usposabljanjem otrok, starše in učiteljev za preprečevanja dostopa mladoletnikov do nezakonitih vsebin;

| B. | ker je treba obravnavati vse oblike nezakonitih spletnih vsebin in ker je treba priznati poseben značaj spolnih zlorab otrok, ne le kot nezakonito v tem okviru, temveč kot eno najgnusnejših oblik vsebine na spletu; |
| --- | --- |

B.

ker je treba obravnavati vse oblike nezakonitih spletnih vsebin in ker je treba priznati poseben značaj spolnih zlorab otrok, ne le kot nezakonito v tem okviru, temveč kot eno najgnusnejših oblik vsebine na spletu;

| C. | ker bi moral biti eden glavnih ciljev učinkovite strategije varstva otrok zagotoviti, da imajo vsi otroci, mladi in starši/skrbniki ustrezne informacije in znanja, da se lahko zaščitijo na spletu; |
| --- | --- |

C.

ker bi moral biti eden glavnih ciljev učinkovite strategije varstva otrok zagotoviti, da imajo vsi otroci, mladi in starši/skrbniki ustrezne informacije in znanja, da se lahko zaščitijo na spletu;

| D. | ker hiter razvoj tehnologije zahteva hiter odziv s samoregulacijo in soregulacijo, pa tudi s stalnimi organi, ki lahko sprejmejo celosten pristop v različnih okoljih; |
| --- | --- |

D.

ker hiter razvoj tehnologije zahteva hiter odziv s samoregulacijo in soregulacijo, pa tudi s stalnimi organi, ki lahko sprejmejo celosten pristop v različnih okoljih;

| E. | ker digitalni svet zagotavlja številne priložnosti v zvezi z izobraževanjem in učenjem; ker se šolstvo prilagaja digitalnemu svetu, vendar pa hitrost in način tega prilagajanja ne dohajata hitrosti tehnoloških sprememb v življenju mladoletnikov, zaradi česar imajo starši in učitelji težave, ko poskušajo otroke usposobiti za kritično uporabo tega medija, namesto tega pa ostajajo na obrobju njihovega virtualnega življenja; |
| --- | --- |

E.

ker digitalni svet zagotavlja številne priložnosti v zvezi z izobraževanjem in učenjem; ker se šolstvo prilagaja digitalnemu svetu, vendar pa hitrost in način tega prilagajanja ne dohajata hitrosti tehnoloških sprememb v življenju mladoletnikov, zaradi česar imajo starši in učitelji težave, ko poskušajo otroke usposobiti za kritično uporabo tega medija, namesto tega pa ostajajo na obrobju njihovega virtualnega življenja;

| F. | ker mladoletniki na splošno z veliko lahkoto uporabljajo internet, vendar potrebujejo pomoč, da bi ga lahko uporabljali pametno, odgovorno in varno; |
| --- | --- |

F.

ker mladoletniki na splošno z veliko lahkoto uporabljajo internet, vendar potrebujejo pomoč, da bi ga lahko uporabljali pametno, odgovorno in varno;

| G. | ker je pomembno, da mladoletniki bolje razumejo potencialne nevarnosti, ki so jim izpostavljeni na spletu, pa tudi da družine, šole in civilna družba skupaj prevzamejo odgovornost za njihovo izobraževanje in zagotovitev, da so otroci pri uporabi interneta in drugih novih medijev primerno zaščiteni; |
| --- | --- |

G.

ker je pomembno, da mladoletniki bolje razumejo potencialne nevarnosti, ki so jim izpostavljeni na spletu, pa tudi da družine, šole in civilna družba skupaj prevzamejo odgovornost za njihovo izobraževanje in zagotovitev, da so otroci pri uporabi interneta in drugih novih medijev primerno zaščiteni;

| H. | ker je izobraževanje v zvezi z mediji in novimi informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami pomembno pri oblikovanju politik za varstvo otrok v digitalnem svetu ter pri zagotavljanju varne, primerne in kritične uporabe teh tehnologij; |
| --- | --- |

H.

ker je izobraževanje v zvezi z mediji in novimi informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami pomembno pri oblikovanju politik za varstvo otrok v digitalnem svetu ter pri zagotavljanju varne, primerne in kritične uporabe teh tehnologij;

| I. | ker razvoj digitalnih tehnologij pomeni veliko priložnost, da se otrokom in mladim zagotovijo možnosti za učinkovito uporabo novih medijev in interneta, ki jim bo omogočila delitev svojih stališč z drugimi in torej udeležbo in igranje dejavne vloge v družbi, najsibo na spletu ali zunaj spleta; |
| --- | --- |

I.

ker razvoj digitalnih tehnologij pomeni veliko priložnost, da se otrokom in mladim zagotovijo možnosti za učinkovito uporabo novih medijev in interneta, ki jim bo omogočila delitev svojih stališč z drugimi in torej udeležbo in igranje dejavne vloge v družbi, najsibo na spletu ali zunaj spleta;

| J. | ker uveljavljanje državljanstva in uživanje z njim povezanih pravic, vključno z udeležbo v kulturnem, socialnem in demokratičnem življenju, zahteva dostop do uporabe pluralističnih in varnih digitalnih orodij, storitev in vsebin, tudi za mladoletnike; |
| --- | --- |

J.

ker uveljavljanje državljanstva in uživanje z njim povezanih pravic, vključno z udeležbo v kulturnem, socialnem in demokratičnem življenju, zahteva dostop do uporabe pluralističnih in varnih digitalnih orodij, storitev in vsebin, tudi za mladoletnike;

| K. | ker morajo preventivni in intervencijski ukrepi poleg boja proti nezakoniti in neprimerni vsebini obravnavati tudi številna druga tveganja, kot so nadlegovanje, diskriminacija, omejevanje dostopa do storitev, spletni nadzor, napadi na zasebnost in svobodo izražanja in obveščanja ter pomanjkanje jasnosti glede ciljev zbiranja osebnih podatkov; |
| --- | --- |

K.

ker morajo preventivni in intervencijski ukrepi poleg boja proti nezakoniti in neprimerni vsebini obravnavati tudi številna druga tveganja, kot so nadlegovanje, diskriminacija, omejevanje dostopa do storitev, spletni nadzor, napadi na zasebnost in svobodo izražanja in obveščanja ter pomanjkanje jasnosti glede ciljev zbiranja osebnih podatkov;

| L. | ker nove možnosti obveščanja in komunikacije, ki jih ponuja digitalni svet, kot so računalniki, televizija in različne platforme, mobilni telefoni, video igre, tablični računalniki, aplikacije in stopnja razpršenosti različnih medijev, ki se zlivajo v en sam digitalni sistem, pomenijo ne le številne možnosti in priložnosti za otroke in adolescente, temveč prinašajo tudi tveganja glede enostavnega dostopa do vsebin, ki so nezakonite, neprimerne za razvoj mladoletnikov, pa tudi možnost, da se podatki zbirajo z namenom naslavljanja otrok kot potrošnikov, to pa ima škodljive in nemerljive učinke; |
| --- | --- |

L.

ker nove možnosti obveščanja in komunikacije, ki jih ponuja digitalni svet, kot so računalniki, televizija in različne platforme, mobilni telefoni, video igre, tablični računalniki, aplikacije in stopnja razpršenosti različnih medijev, ki se zlivajo v en sam digitalni sistem, pomenijo ne le številne možnosti in priložnosti za otroke in adolescente, temveč prinašajo tudi tveganja glede enostavnega dostopa do vsebin, ki so nezakonite, neprimerne za razvoj mladoletnikov, pa tudi možnost, da se podatki zbirajo z namenom naslavljanja otrok kot potrošnikov, to pa ima škodljive in nemerljive učinke;

| M. | ker sta dobrobit mladoletnikov in človeško dostojanstvo interesa, ki si zaslužita posebno pravno zaščito pri prostem kroženju avdiovizualnih storitev na enotnem trgu; |
| --- | --- |

M.

ker sta dobrobit mladoletnikov in človeško dostojanstvo interesa, ki si zaslužita posebno pravno zaščito pri prostem kroženju avdiovizualnih storitev na enotnem trgu;

| N. | ker ukrepi držav članic za preprečevanje nezakonitih spletnih vsebin niso vedno učinkoviti in neizogibno vključujejo različne pristope k preprečevanju škodljivih vsebin; ker bi bilo treba takšne nezakonite spletne vsebine takoj izbrisati na podlagi ustreznega pravnega postopka; |
| --- | --- |

N.

ker ukrepi držav članic za preprečevanje nezakonitih spletnih vsebin niso vedno učinkoviti in neizogibno vključujejo različne pristope k preprečevanju škodljivih vsebin; ker bi bilo treba takšne nezakonite spletne vsebine takoj izbrisati na podlagi ustreznega pravnega postopka;

| O. | ker lahko dejstvo, da osebne informacije in podatki o mladoletnikih ostajajo na spletu, vodi v njihovo nezakonito obdelavo, izkoriščanje takšnih mladoletnikov ali škodovanje njihovemu osebnemu dostojanstvu, to pa lahko povzroči ogromno škodo njihovi identiteti, duševnim zmožnostim in socialnemu vključevanju, zlasti ker lahko ti podatki pristanejo v napačnih rokah; |
| --- | --- |

O.

ker lahko dejstvo, da osebne informacije in podatki o mladoletnikih ostajajo na spletu, vodi v njihovo nezakonito obdelavo, izkoriščanje takšnih mladoletnikov ali škodovanje njihovemu osebnemu dostojanstvu, to pa lahko povzroči ogromno škodo njihovi identiteti, duševnim zmožnostim in socialnemu vključevanju, zlasti ker lahko ti podatki pristanejo v napačnih rokah;

| P. | ker hitra rast sredstev družbenega mreženja prinaša nekatera tveganja za varnost zasebnega življenja, osebnih podatkov in osebnega dostojanstva mladoletnikov; |
| --- | --- |

P.

ker hitra rast sredstev družbenega mreženja prinaša nekatera tveganja za varnost zasebnega življenja, osebnih podatkov in osebnega dostojanstva mladoletnikov;

| Q. | ker skoraj 15 % mladoletnih uporabnikov interneta, starih od 10 do 17 let, dobiva spolne ponudbe v takšni ali drugačni obliki, 34 % pa jih naleti na spolne vsebine, ki jih niso iskali; |
| --- | --- |

Q.

ker skoraj 15 % mladoletnih uporabnikov interneta, starih od 10 do 17 let, dobiva spolne ponudbe v takšni ali drugačni obliki, 34 % pa jih naleti na spolne vsebine, ki jih niso iskali;

| R. | ker različni kodeksi ravnanja, ki jih uporabljajo ponudniki digitalnih vsebin in storitev, ne zadovoljijo vedno zahtev evropske in nacionalne zakonodaje v zvezi s preglednostjo, neodvisnostjo, zaupnostjo in obdelavo osebnih podatkov in lahko pomenijo tveganja v smislu profiliranja za komercialne namene, druge oblike izkoriščanja, na primer spolno zlorabo, in celo trgovino z ljudmi; |
| --- | --- |

R.

ker različni kodeksi ravnanja, ki jih uporabljajo ponudniki digitalnih vsebin in storitev, ne zadovoljijo vedno zahtev evropske in nacionalne zakonodaje v zvezi s preglednostjo, neodvisnostjo, zaupnostjo in obdelavo osebnih podatkov in lahko pomenijo tveganja v smislu profiliranja za komercialne namene, druge oblike izkoriščanja, na primer spolno zlorabo, in celo trgovino z ljudmi;

| S. | ker bi moralo biti oglaševanje, namenjeno otrokom, odgovorno in zmerno; |
| --- | --- |

S.

ker bi moralo biti oglaševanje, namenjeno otrokom, odgovorno in zmerno;

| T. | ker morajo biti mladoletniki zaščiteni pred nevarnostmi digitalnega sveta v skladu z njihovo starostjo in stopnjo razvoja; ker države članice poročajo o težavah pri usklajevanju različnih vidikov na področju sprejemanja načinov razvrščanja vsebin po starostnih skupinah in stopnjah tveganja vsebin; |
| --- | --- |

T.

ker morajo biti mladoletniki zaščiteni pred nevarnostmi digitalnega sveta v skladu z njihovo starostjo in stopnjo razvoja; ker države članice poročajo o težavah pri usklajevanju različnih vidikov na področju sprejemanja načinov razvrščanja vsebin po starostnih skupinah in stopnjah tveganja vsebin;

| U. | ker bi sicer morali priznati številne nevarnosti, ki so jim mladoletniki izpostavljeni v digitalnem svetu, vendar bi morali tudi še naprej podpirati številne priložnosti, ki jih prinaša digitalni svet pri razvoju družbe, temelječe na znanju; |
| --- | --- |

U.

ker bi sicer morali priznati številne nevarnosti, ki so jim mladoletniki izpostavljeni v digitalnem svetu, vendar bi morali tudi še naprej podpirati številne priložnosti, ki jih prinaša digitalni svet pri razvoju družbe, temelječe na znanju;

| V. | ker je vloga staršev v procesu zaščite njihovih otrok pred nevarnostmi, ki jih prinaša digitalni svet, zelo pomembna; |
| --- | --- |

V.

ker je vloga staršev v procesu zaščite njihovih otrok pred nevarnostmi, ki jih prinaša digitalni svet, zelo pomembna;

Okvir pravic in upravljanja

| 1. | poudarja, da se je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe in danes pravno zavezujočo Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, ki v členu 24 opredeljuje varstvo otrokovih pravic kot temeljno pravico in določa, da se morajo pri vseh ukrepih javnih organov ali zasebnih ustanov, ki se nanašajo na otroke, upoštevati predvsem koristi otroka, začela nova faza varstva otrokovih pravic v okviru EU; ponovno poudarja, da mora EU v celoti upoštevati standarde tistih mednarodnih instrumentov, h katerim EU ni pristopila, kot zahteva Evropsko sodišče v zadevi C-540/03, Evropski parlament proti Svetu; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da se je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe in danes pravno zavezujočo Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, ki v členu 24 opredeljuje varstvo otrokovih pravic kot temeljno pravico in določa, da se morajo pri vseh ukrepih javnih organov ali zasebnih ustanov, ki se nanašajo na otroke, upoštevati predvsem koristi otroka, začela nova faza varstva otrokovih pravic v okviru EU; ponovno poudarja, da mora EU v celoti upoštevati standarde tistih mednarodnih instrumentov, h katerim EU ni pristopila, kot zahteva Evropsko sodišče v zadevi C-540/03, Evropski parlament proti Svetu;

| 2. | poziva države članice, naj nemoteno in pravočasno prenesejo in izvajajo Direktivo 2011/92/EU o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji; poziva države članice, naj zagotovijo največje možno usklajevanje njihovih prizadevanj na področju zaščite otrok v digitalnem svetu; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, naj nemoteno in pravočasno prenesejo in izvajajo Direktivo 2011/92/EU o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji; poziva države članice, naj zagotovijo največje možno usklajevanje njihovih prizadevanj na področju zaščite otrok v digitalnem svetu;

| 3. | ponovno poziva države članice, naj podpišejo in ratificirajo, če tega še niso storile, mednarodne instrumente s področja varstva otrok, na primer Konvencije Sveta Evrope o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in spolnim zlorabljanjem, Tretji izbirni protokol h Konvenciji o otrokovih pravicah in Evropsko konvencijo o uresničevanju otrokovih pravic, ter naj navedene instrumente prenesejo v nacionalno zakonodajo ob uporabi potrebne pravne varnosti in jasnosti, kot to zahteva pravni red EU; |
| --- | --- |

3.

ponovno poziva države članice, naj podpišejo in ratificirajo, če tega še niso storile, mednarodne instrumente s področja varstva otrok, na primer Konvencije Sveta Evrope o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in spolnim zlorabljanjem, Tretji izbirni protokol h Konvenciji o otrokovih pravicah in Evropsko konvencijo o uresničevanju otrokovih pravic, ter naj navedene instrumente prenesejo v nacionalno zakonodajo ob uporabi potrebne pravne varnosti in jasnosti, kot to zahteva pravni red EU;

| 4. | poziva Komisijo, naj okrepi obstoječe notranje mehanizme ter s tem zagotovi dosleden in usklajen pristop k zaščiti pravic mladoletnikov v digitalnem svetu; pozdravlja evropsko strategijo Komisije za boljši internet za otroke in poziva Komisijo, naj okrepi obstoječe notranje mehanizme ter s tem zagotovi dosleden in usklajen pristop k zaščiti otrok na spletu; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj okrepi obstoječe notranje mehanizme ter s tem zagotovi dosleden in usklajen pristop k zaščiti pravic mladoletnikov v digitalnem svetu; pozdravlja evropsko strategijo Komisije za boljši internet za otroke in poziva Komisijo, naj okrepi obstoječe notranje mehanizme ter s tem zagotovi dosleden in usklajen pristop k zaščiti otrok na spletu;

| 5. | poudarja potrebo po vključitvi otrokovih pravic v vsa področja politike EU z analizo vpliva ukrepov na pravice, varnost ter telesno, duševno in moralno integriteto otrok, ter da je treba pri tem vključiti jasno oblikovane predloge Komisije v zvezi z digitalnim svetom; |
| --- | --- |

5.

poudarja potrebo po vključitvi otrokovih pravic v vsa področja politike EU z analizo vpliva ukrepov na pravice, varnost ter telesno, duševno in moralno integriteto otrok, ter da je treba pri tem vključiti jasno oblikovane predloge Komisije v zvezi z digitalnim svetom;

| 6. | poudarja, da se lahko ustrezno obravnava nevarnosti, ki prežijo na otroke na spletu, samo s celovito kombinacijo pravnih, tehničnih in vzgojnih ukrepov, vključno s preprečevanjem, in okrepitvijo zaščite v spletnem okolju; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da se lahko ustrezno obravnava nevarnosti, ki prežijo na otroke na spletu, samo s celovito kombinacijo pravnih, tehničnih in vzgojnih ukrepov, vključno s preprečevanjem, in okrepitvijo zaščite v spletnem okolju;

| 7. | pozdravlja novo agencijo za kibernetsko varnost, ki ima sedež pri Europolu, ter poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo imeli zaposleni v novi agenciji, ki se ukvarjajo z zaščito otrok, na voljo ustrezna sredstva in da bodo učinkovito sodelovali z Interpolom; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja novo agencijo za kibernetsko varnost, ki ima sedež pri Europolu, ter poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo imeli zaposleni v novi agenciji, ki se ukvarjajo z zaščito otrok, na voljo ustrezna sredstva in da bodo učinkovito sodelovali z Interpolom;

| 8. | se zavzema za nadaljevanje programa Safer Internet z ustreznimi finančnimi sredstvi za opravljanje njegovih dejavnosti v celoti in ob ohranitvi njegovih posebnih značilnosti ter poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži poročilo o njegovih uspehih in neuspehih, da se zagotovi največja možna učinkovitost v prihodnosti; |
| --- | --- |

8.

se zavzema za nadaljevanje programa Safer Internet z ustreznimi finančnimi sredstvi za opravljanje njegovih dejavnosti v celoti in ob ohranitvi njegovih posebnih značilnosti ter poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži poročilo o njegovih uspehih in neuspehih, da se zagotovi največja možna učinkovitost v prihodnosti;

| 9. | poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo ustrezne ukrepe, tudi prek spleta, kot so raziskovalni in izobraževalni programi, po potrebi v sodelovanju z ustreznimi organizacijami civilne družbe, družinami, šolami, avdiovizualnimi storitvami, sektorjem in drugimi zainteresiranimi stranmi, namenjene zmanjšanju nevarnosti, da bi otroci postali žrtve interneta; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo ustrezne ukrepe, tudi prek spleta, kot so raziskovalni in izobraževalni programi, po potrebi v sodelovanju z ustreznimi organizacijami civilne družbe, družinami, šolami, avdiovizualnimi storitvami, sektorjem in drugimi zainteresiranimi stranmi, namenjene zmanjšanju nevarnosti, da bi otroci postali žrtve interneta;

| 10. | je seznanjen s koalicijo izvršnih direktorjev za spletno varnost otrok, ki je bila vzpostavljena na pobudo Komisije; v tem okviru poziva k tesnemu sodelovanju z združenji in organizacijami civilne družbe, ki si prizadevajo med drugim za zaščito mladoletnikov, varstvo podatkov in izobraževanje, pa tudi s predstavniki staršev in pedagogov, zlasti na evropski ravni, ter z generalnimi direktorati Komisije, pristojnimi za varstvo potrošnikov in pravosodje; |
| --- | --- |

10.

je seznanjen s koalicijo izvršnih direktorjev za spletno varnost otrok, ki je bila vzpostavljena na pobudo Komisije; v tem okviru poziva k tesnemu sodelovanju z združenji in organizacijami civilne družbe, ki si prizadevajo med drugim za zaščito mladoletnikov, varstvo podatkov in izobraževanje, pa tudi s predstavniki staršev in pedagogov, zlasti na evropski ravni, ter z generalnimi direktorati Komisije, pristojnimi za varstvo potrošnikov in pravosodje;

Mediji in novi mediji: dostop in izobraževanje

| 11. | poudarja, da nudi internet otrokom in mladim izredno dragocena orodja, ki jih lahko uporabljajo za izražanje ali zagovarjanje svojih stališč, dostop do informacij in učenje in uveljavljanje svojih pravic, ter je odlično sredstvo za komuniciranje, ki omogoča možnosti za odprtost svetu in osebno rast; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da nudi internet otrokom in mladim izredno dragocena orodja, ki jih lahko uporabljajo za izražanje ali zagovarjanje svojih stališč, dostop do informacij in učenje in uveljavljanje svojih pravic, ter je odlično sredstvo za komuniciranje, ki omogoča možnosti za odprtost svetu in osebno rast;

| 12. | kljub temu poudarja, da predstavljajo spletno okolje in družbeni mediji znatno tveganje za varnost zasebnosti in dostojanstva otrok, ki so med njihovimi najbolj ranljivi uporabniki; |
| --- | --- |

12.

kljub temu poudarja, da predstavljajo spletno okolje in družbeni mediji znatno tveganje za varnost zasebnosti in dostojanstva otrok, ki so med njihovimi najbolj ranljivi uporabniki;

| 13. | opozarja, da splet predstavlja tudi nevarnost za otroke zaradi pojavov, kot so otroška pornografija, izmenjava gradiva o nasilju, kibernetska kriminaliteta, ustrahovanje, navezovanje stikov z namenom spolne zlorabe, možnost dostopa do ali pridobitve z zakonom prepovedanega ali starosti neprimernega blaga ali storitev, izpostavljenost starosti neprimernemu, agresivnemu ali zavajajočemu oglaševanju, prevare, kraja identitete, goljufije in podobne grožnje finančne narave, ki so povzročijo travmatične izkušnje; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da splet predstavlja tudi nevarnost za otroke zaradi pojavov, kot so otroška pornografija, izmenjava gradiva o nasilju, kibernetska kriminaliteta, ustrahovanje, navezovanje stikov z namenom spolne zlorabe, možnost dostopa do ali pridobitve z zakonom prepovedanega ali starosti neprimernega blaga ali storitev, izpostavljenost starosti neprimernemu, agresivnemu ali zavajajočemu oglaševanju, prevare, kraja identitete, goljufije in podobne grožnje finančne narave, ki so povzročijo travmatične izkušnje;

| 14. | v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja držav članic za spodbujanje sistematičnega izobraževanja in usposabljanja otrok, staršev, vzgojiteljev, učiteljev in socialnih delavcev, ki jim omogoča razumevanje digitalnega sveta, odkrivanje nevarnosti, ki bi lahko škodovale fizični ali duševni celovitosti otrok, zmanjševanje tveganja, povezanega z digitalnimi mediji in za zagotavljanje informacij o točkah, na katerih je mogoče podati prijavo in o tem, kako obravnavati otroške žrtve; obenem poudarja, da morajo otroci razumeti, da lahko z uporabo digitalne tehnologije posegajo v pravice drugih ali celo povzročijo kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

14.

v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja držav članic za spodbujanje sistematičnega izobraževanja in usposabljanja otrok, staršev, vzgojiteljev, učiteljev in socialnih delavcev, ki jim omogoča razumevanje digitalnega sveta, odkrivanje nevarnosti, ki bi lahko škodovale fizični ali duševni celovitosti otrok, zmanjševanje tveganja, povezanega z digitalnimi mediji in za zagotavljanje informacij o točkah, na katerih je mogoče podati prijavo in o tem, kako obravnavati otroške žrtve; obenem poudarja, da morajo otroci razumeti, da lahko z uporabo digitalne tehnologije posegajo v pravice drugih ali celo povzročijo kaznivo dejanje;

| 15. | meni, da je izjemno pomembno, da se usposabljanje na področju medijev začne kar najbolj zgodaj, pri čemer je treba otroke in adolescente izobraziti, da se kritično in obveščeno odločajo o tem, katero poti želijo ubrati na internetu in kateri se želijo izogniti, ter spodbujati temeljne vrednote v zvezi s sobivanjem ter spoštljivim in strpnim odnosom do drugih ljudi; |
| --- | --- |

15.

meni, da je izjemno pomembno, da se usposabljanje na področju medijev začne kar najbolj zgodaj, pri čemer je treba otroke in adolescente izobraziti, da se kritično in obveščeno odločajo o tem, katero poti želijo ubrati na internetu in kateri se želijo izogniti, ter spodbujati temeljne vrednote v zvezi s sobivanjem ter spoštljivim in strpnim odnosom do drugih ljudi;

| 16. | ugotavlja, da je „Media Education“ bistveno orodje, ki omogoča otrokom kritično rabo medijev in priložnosti digitalnega sveta, ter poziva države članice, naj ga vključijo v šolske učne načrte; opozarja, da je glede na nenehno povečevanje obsega digitalnega oglaševanja pomembno tudi izobraževanje potrošnikov; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da je „Media Education“ bistveno orodje, ki omogoča otrokom kritično rabo medijev in priložnosti digitalnega sveta, ter poziva države članice, naj ga vključijo v šolske učne načrte; opozarja, da je glede na nenehno povečevanje obsega digitalnega oglaševanja pomembno tudi izobraževanje potrošnikov;

| 17. | znova poudarja pomen digitalne in medijske pismenosti in znanj pri mladoletnikih, pa tudi njihovih starših; poudarja tudi, da je treba digitalno pismenost, digitalna znanja in varno uporabo interneta pri mladoletnikih prednostno obravnavati v socialnih in izobraževalnih politikah ter politikah za mlade v državah članicah in v Uniji ter kot bistveni element strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

17.

znova poudarja pomen digitalne in medijske pismenosti in znanj pri mladoletnikih, pa tudi njihovih starših; poudarja tudi, da je treba digitalno pismenost, digitalna znanja in varno uporabo interneta pri mladoletnikih prednostno obravnavati v socialnih in izobraževalnih politikah ter politikah za mlade v državah članicah in v Uniji ter kot bistveni element strategije Evropa 2020;

| 18. | spodbuja stalno in neprekinjeno digitalno usposabljanje pedagogov, ki delajo z učenci in dijaki v šolah; |
| --- | --- |

18.

spodbuja stalno in neprekinjeno digitalno usposabljanje pedagogov, ki delajo z učenci in dijaki v šolah;

| 19. | poudarja potrebo po sodelovanju družine, šole, civilne družbe in zainteresiranih strani, vključno z zainteresiranimi stranmi vseh vrst iz sektorja medijev in avdiovizualnih storitev, na področju izobraževanja, da se zagotovi uravnotežena in proaktivna dinamika med digitalnim svetom in otroci; spodbuja Komisijo, naj podpre pobude za ozaveščanje staršev, pedagogov in učiteljev, ki jim je treba omogočiti čim boljše spremljanje otrok pri uporabi digitalnih orodij in storitev; |
| --- | --- |

19.

poudarja potrebo po sodelovanju družine, šole, civilne družbe in zainteresiranih strani, vključno z zainteresiranimi stranmi vseh vrst iz sektorja medijev in avdiovizualnih storitev, na področju izobraževanja, da se zagotovi uravnotežena in proaktivna dinamika med digitalnim svetom in otroci; spodbuja Komisijo, naj podpre pobude za ozaveščanje staršev, pedagogov in učiteljev, ki jim je treba omogočiti čim boljše spremljanje otrok pri uporabi digitalnih orodij in storitev;

| 20. | spodbuja Komisijo in države članice, naj podpirajo enakopraven dostop otrok do varnih in visokokakovostnih pluralnih digitalnih vsebin v obstoječih in novih programih in storitvah, ki so posvečeni mladim, izobraževanju, kulturi in umetnosti; |
| --- | --- |

20.

spodbuja Komisijo in države članice, naj podpirajo enakopraven dostop otrok do varnih in visokokakovostnih pluralnih digitalnih vsebin v obstoječih in novih programih in storitvah, ki so posvečeni mladim, izobraževanju, kulturi in umetnosti;

| 21. | poziva države članice, javne organe in ponudnike spletnega dostopa, naj okrepijo komunikacijske kampanje za ozaveščanje mladoletnikov, adolescentov, starše in pedagogov o nenadzorovanih digitalnih nevarnostih; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, javne organe in ponudnike spletnega dostopa, naj okrepijo komunikacijske kampanje za ozaveščanje mladoletnikov, adolescentov, starše in pedagogov o nenadzorovanih digitalnih nevarnostih;

| 22. | priznava vlogo javnih medijev pri spodbujanju varnega in zanesljivega spletnega prostora za mladoletnike; |
| --- | --- |

22.

priznava vlogo javnih medijev pri spodbujanju varnega in zanesljivega spletnega prostora za mladoletnike;

| 23. | poziva Komisijo, naj med svoje glavne prednostne naloge vključi zaščito otrok pred agresivnim ali zavajajočim televizijskim in spletnim oglaševanjem; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj med svoje glavne prednostne naloge vključi zaščito otrok pred agresivnim ali zavajajočim televizijskim in spletnim oglaševanjem;

| 24. | zlasti poudarja vlogo zasebnega sektorja in industrije, pa tudi drugih zainteresiranih strani, kar zadeva njihovo odgovornost glede teh vprašanj ter glede otrokom varnega označevanja spletnih strani in spodbujanja omrežnega bontona za otroke; poudarja, da morajo biti vsi takšni ukrepi popolnoma skladni z načeli vladavine prava in pravne varnosti, upoštevati pravice končnih uporabnikov in biti skladni z veljavnimi pravnimi in pravosodnimi postopki, Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in sodno prakso Sodišča ter Evropskega sodišča za človekove pravice; poziva zadevni sektor, naj spoštuje in v celoti izvaja obstoječe kodekse ravnanja in podobne pobude, kot so Zaveza EU in barcelonska deklaracija Foruma za potrošniške izdelke; |
| --- | --- |

24.

zlasti poudarja vlogo zasebnega sektorja in industrije, pa tudi drugih zainteresiranih strani, kar zadeva njihovo odgovornost glede teh vprašanj ter glede otrokom varnega označevanja spletnih strani in spodbujanja omrežnega bontona za otroke; poudarja, da morajo biti vsi takšni ukrepi popolnoma skladni z načeli vladavine prava in pravne varnosti, upoštevati pravice končnih uporabnikov in biti skladni z veljavnimi pravnimi in pravosodnimi postopki, Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in sodno prakso Sodišča ter Evropskega sodišča za človekove pravice; poziva zadevni sektor, naj spoštuje in v celoti izvaja obstoječe kodekse ravnanja in podobne pobude, kot so Zaveza EU in barcelonska deklaracija Foruma za potrošniške izdelke;

| 25. | poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti spletnemu trženju škodljivih snovi, na primer alkohola, ki lahko dosežejo tudi mladino; poudarja, da zaradi narave in področja uporabe metod spletnega trženja, npr. prek socialnih omrežij, posamezne države članice zelo težko spremljajo spletno trženje alkohola, zaradi česar bi ukrepi Komisije imeli pomembno dodano vrednost; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti spletnemu trženju škodljivih snovi, na primer alkohola, ki lahko dosežejo tudi mladino; poudarja, da zaradi narave in področja uporabe metod spletnega trženja, npr. prek socialnih omrežij, posamezne države članice zelo težko spremljajo spletno trženje alkohola, zaradi česar bi ukrepi Komisije imeli pomembno dodano vrednost;

| 26. | izpostavlja učinkovitost formalnega, priložnostnega in neformalnega izobraževanja ter vzajemnega izobraževanja z razširjanjem varnih praks v zvezi z morebitnimi tveganji (s konkretnimi primeri) pri uporabi interneta, socialnih omrežij, videoiger in mobilne telefonije med mladimi, ter spodbuja mrežo„European Schoolnet“, naj na tem področju podpre mentorstvo med študenti; poudarja, da je treba tudi starše seznaniti z varnimi praksami in tveganji; |
| --- | --- |

26.

izpostavlja učinkovitost formalnega, priložnostnega in neformalnega izobraževanja ter vzajemnega izobraževanja z razširjanjem varnih praks v zvezi z morebitnimi tveganji (s konkretnimi primeri) pri uporabi interneta, socialnih omrežij, videoiger in mobilne telefonije med mladimi, ter spodbuja mrežo„European Schoolnet“, naj na tem področju podpre mentorstvo med študenti; poudarja, da je treba tudi starše seznaniti z varnimi praksami in tveganji;

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo sheme, ki bodo otrokom in mladim zagotovile pridobitev primernih znanj in obveščen dostop do interneta in novih medijev, ter v zvezi s tem poudarja pomen usklajevanja digitalne medijske pismenosti na vseh ravneh formalnega in neformalnega izobraževanja, vključno s pristopom vseživljenjskega učenja od najzgodnejše možne faze; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo sheme, ki bodo otrokom in mladim zagotovile pridobitev primernih znanj in obveščen dostop do interneta in novih medijev, ter v zvezi s tem poudarja pomen usklajevanja digitalne medijske pismenosti na vseh ravneh formalnega in neformalnega izobraževanja, vključno s pristopom vseživljenjskega učenja od najzgodnejše možne faze;

Pravica do zaščite

Boj proti nezakonitim vsebinam

| 28. | poudarja izzive, s katerimi se spopada kazensko pravo pri svojem delovanju v spletnem okolju v zvezi z načeli pravne varnosti in zakonitosti, domnevo nedolžnosti, pravicami žrtve in pravicami osumljenca; v tej zvezi poudarja izzive, ki so se pojavili v preteklosti v zvezi z določitvijo jasne opredelitve pojmov, kot sta spletno navezovanje stikov z namenom spolne zlorabe in otroška pornografija – zanjo je bolje uporabljati izraz „gradivo o spolni zlorabi otrok“; |
| --- | --- |

28.

poudarja izzive, s katerimi se spopada kazensko pravo pri svojem delovanju v spletnem okolju v zvezi z načeli pravne varnosti in zakonitosti, domnevo nedolžnosti, pravicami žrtve in pravicami osumljenca; v tej zvezi poudarja izzive, ki so se pojavili v preteklosti v zvezi z določitvijo jasne opredelitve pojmov, kot sta spletno navezovanje stikov z namenom spolne zlorabe in otroška pornografija – zanjo je bolje uporabljati izraz „gradivo o spolni zlorabi otrok“;

| 29. | zato poziva Komisijo, da v okviru svoje obveznosti poročanja o prenosu Direktive 2011/92/EU zbere točne in jasne podatke o kaznivem dejanju spletnega navezovanja stikov z namenom spolne zlorabe, vključno z natančno opredelitvijo nacionalnih določb, ki takšno vedenje opredeljujejo kot kaznivo dejanje; poziva države članice in Komisijo, da zberejo podatke o tem kaznivem dejanju, ki se nanašajo na število opravljenih kazenskih postopkov, število obsodb in pomembno nacionalno sodno prakso, ter naj izmenjajo najboljše prakse v zvezi s pregonom in izrekom kazni za to kaznivo dejanje; prav tako poziva Komisijo, naj občutno izboljša razvoj in objavljanje statističnih podatkov ter tako omogoči boljši razvoj in pregled politik; |
| --- | --- |

29.

zato poziva Komisijo, da v okviru svoje obveznosti poročanja o prenosu Direktive 2011/92/EU zbere točne in jasne podatke o kaznivem dejanju spletnega navezovanja stikov z namenom spolne zlorabe, vključno z natančno opredelitvijo nacionalnih določb, ki takšno vedenje opredeljujejo kot kaznivo dejanje; poziva države članice in Komisijo, da zberejo podatke o tem kaznivem dejanju, ki se nanašajo na število opravljenih kazenskih postopkov, število obsodb in pomembno nacionalno sodno prakso, ter naj izmenjajo najboljše prakse v zvezi s pregonom in izrekom kazni za to kaznivo dejanje; prav tako poziva Komisijo, naj občutno izboljša razvoj in objavljanje statističnih podatkov ter tako omogoči boljši razvoj in pregled politik;

| 30. | v zvezi s tem ugotavlja visoko raven sodelovanja med policijo in sodnimi organi v državah članicah, kakor tudi med njimi in uradoma Europol in Eurojust, pri kaznivih dejanjih, zagrešenih proti otrokom s pomočjo digitalnih medijev – primer takšnega sodelovanja je odločna operacija „Ikar“ iz leta 2011, usmerjena proti spletnim mrežam za izmenjavo datotek s spolnimi zlorabami otrok; |
| --- | --- |

30.

v zvezi s tem ugotavlja visoko raven sodelovanja med policijo in sodnimi organi v državah članicah, kakor tudi med njimi in uradoma Europol in Eurojust, pri kaznivih dejanjih, zagrešenih proti otrokom s pomočjo digitalnih medijev – primer takšnega sodelovanja je odločna operacija „Ikar“ iz leta 2011, usmerjena proti spletnim mrežam za izmenjavo datotek s spolnimi zlorabami otrok;

| 31. | poudarja pa, da je glede na obstoječe ovire, ki onemogočajo celovito sodelovanje in vzajemno zaupanje, mogoče doseči še dodatne izboljšave pri nadaljnji uskladitvi kazenskega prava in kazenskih postopkov v državah članicah, vključno s postopkovnimi pravicami osumljencev in njihovimi pravicami do varstva podatkov ter s spoštovanjem temeljnih pravic iz Listine Evropske unije; |
| --- | --- |

31.

poudarja pa, da je glede na obstoječe ovire, ki onemogočajo celovito sodelovanje in vzajemno zaupanje, mogoče doseči še dodatne izboljšave pri nadaljnji uskladitvi kazenskega prava in kazenskih postopkov v državah članicah, vključno s postopkovnimi pravicami osumljencev in njihovimi pravicami do varstva podatkov ter s spoštovanjem temeljnih pravic iz Listine Evropske unije;

| 32. | pozdravlja namero Komisije, da preuči možne zakonodajne ukrepe, če se panoga ne bo sposobna samoregulirati; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja namero Komisije, da preuči možne zakonodajne ukrepe, če se panoga ne bo sposobna samoregulirati;

| 33. | vendar poudarja, da morajo predlogi za materialno kazenskopravno zakonodajo EU v celoti spoštovati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti ter splošna načela, ki veljajo v kazenskem pravu, in imeti jasno izražen namen, da prispevajo dodano vrednost skupnemu pristopu EU k boju proti resnim čezmejnim kaznivim dejanjem, kot je navedeno v resoluciji o pristopu EU h kazenskem pravu, ki jo je Evropski parlament sprejel dne 22. maja 2012 (8); |
| --- | --- |

33.

vendar poudarja, da morajo predlogi za materialno kazenskopravno zakonodajo EU v celoti spoštovati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti ter splošna načela, ki veljajo v kazenskem pravu, in imeti jasno izražen namen, da prispevajo dodano vrednost skupnemu pristopu EU k boju proti resnim čezmejnim kaznivim dejanjem, kot je navedeno v resoluciji o pristopu EU h kazenskem pravu, ki jo je Evropski parlament sprejel dne 22. maja 2012 (8);

| 34. | poziva Komisijo in države članice, naj si najmočneje prizadevajo za okrepitev sodelovanja s tretjimi državami pri zagotavljanju takojšnjega umika spletnih strani, ki vsebujejo ali širijo nezakonito vsebino ali vedenje in gostujejo na njihovem ozemlju, ter se bojujejo proti kibernetski kriminaliteti; v zvezi s tem spodbuja mednarodno izmenjavo strokovnega znanja, najboljše prakse in zamisli med vladami, organi pregona, policijskimi enotami, specializiranimi za računalniško kriminaliteto, odprtimi telefoni, organizacijami za zaščito otrok in internetnim sektorjem; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo in države članice, naj si najmočneje prizadevajo za okrepitev sodelovanja s tretjimi državami pri zagotavljanju takojšnjega umika spletnih strani, ki vsebujejo ali širijo nezakonito vsebino ali vedenje in gostujejo na njihovem ozemlju, ter se bojujejo proti kibernetski kriminaliteti; v zvezi s tem spodbuja mednarodno izmenjavo strokovnega znanja, najboljše prakse in zamisli med vladami, organi pregona, policijskimi enotami, specializiranimi za računalniško kriminaliteto, odprtimi telefoni, organizacijami za zaščito otrok in internetnim sektorjem;

| 35. | v zvezi s tem poziva k celovitemu sprejetju vseh ukrepov, navedenih v načrtu Sveta iz leta 2009 za krepitev procesnih pravic osumljenih ali obtoženih oseb v kazenskih postopkih, kakor tudi k skupnemu pristopu v zvezi z dopustnostjo in oceno, da se odpravijo ovire za prosti pretok dokazov, zbranih v drugi državi članici; |
| --- | --- |

35.

v zvezi s tem poziva k celovitemu sprejetju vseh ukrepov, navedenih v načrtu Sveta iz leta 2009 za krepitev procesnih pravic osumljenih ali obtoženih oseb v kazenskih postopkih, kakor tudi k skupnemu pristopu v zvezi z dopustnostjo in oceno, da se odpravijo ovire za prosti pretok dokazov, zbranih v drugi državi članici;

| 36. | podpira uvedbo in okrepitev sistemov odprtih telefonov za prijavo kaznivih dejanj, nezakonitih vsebin in škodljivega vedenja, ob upoštevanju, med drugim, izkušenj evropske telefonske linije za iskanje pogrešanih otrok ter nacionalnih sistemov za hitro opozarjanje in evropskega avtomatiziranega sistema za opozarjanje o pogrešanih otrocih; poudarja pa, da je treba pri vsakem neposrednem kaznivem dejanju, ki je bilo prijavljeno, poiskati ravnotežje med pravicami potencialnih žrtev in pozitivno obveznostjo držav članic iz členov 2 in 8 EKČP, da se odzovejo, kot je že poudarjeno v sodni praksi EKČP, na eni strani, ter pravicami osumljenca na drugi strani; zato poziva države članice in Komisijo k izmenjavi najboljših praks na področju preiskav in pregona kaznivih dejanj, uperjenih proti otrokom v digitalnem svetu; opozarja, da člen 8 predloga Komisije o splošni uredbi o varstvu podatkov (COM(2012)0011) vsebuje posebne zaščitne ukrepe glede obdelave osebnih podatkov otrok, na primer obvezno soglasje staršev za obdelavo podatkov otrok, mlajših od 13 let; |
| --- | --- |

36.

podpira uvedbo in okrepitev sistemov odprtih telefonov za prijavo kaznivih dejanj, nezakonitih vsebin in škodljivega vedenja, ob upoštevanju, med drugim, izkušenj evropske telefonske linije za iskanje pogrešanih otrok ter nacionalnih sistemov za hitro opozarjanje in evropskega avtomatiziranega sistema za opozarjanje o pogrešanih otrocih; poudarja pa, da je treba pri vsakem neposrednem kaznivem dejanju, ki je bilo prijavljeno, poiskati ravnotežje med pravicami potencialnih žrtev in pozitivno obveznostjo držav članic iz členov 2 in 8 EKČP, da se odzovejo, kot je že poudarjeno v sodni praksi EKČP, na eni strani, ter pravicami osumljenca na drugi strani; zato poziva države članice in Komisijo k izmenjavi najboljših praks na področju preiskav in pregona kaznivih dejanj, uperjenih proti otrokom v digitalnem svetu; opozarja, da člen 8 predloga Komisije o splošni uredbi o varstvu podatkov (COM(2012)0011) vsebuje posebne zaščitne ukrepe glede obdelave osebnih podatkov otrok, na primer obvezno soglasje staršev za obdelavo podatkov otrok, mlajših od 13 let;

| 37. | ugotavlja, da so postopki za prijavo in odstranjevanje nezakonitih vsebin v nekaterih državah članicah še vedno prepočasni, pozdravlja pobudo Komisije pri objavi ocene učinka na tem področju ter priporoča izboljšanje učinkovitosti teh postopkov in njihov nadaljnji razvoj v državah članicah zavoljo najboljše prakse; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da so postopki za prijavo in odstranjevanje nezakonitih vsebin v nekaterih državah članicah še vedno prepočasni, pozdravlja pobudo Komisije pri objavi ocene učinka na tem področju ter priporoča izboljšanje učinkovitosti teh postopkov in njihov nadaljnji razvoj v državah članicah zavoljo najboljše prakse;

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo učinkovitost sodelovanja med policijami na področju ukrepov za zaščito otrok pred kaznivimi dejanji na spletu, klicnimi centri ter obstoječimi sporazumi s ponudniki storitev na internetu; poziva k razvijanju sinergij z drugimi povezanimi službami, vključno s policijo in sodišči za mladoletnike, za zaščito mladoletnikov pred spletnim kriminalom, zlasti s usklajevanjem in integracijo klicnih centrov in kontaktnih točk; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo učinkovitost sodelovanja med policijami na področju ukrepov za zaščito otrok pred kaznivimi dejanji na spletu, klicnimi centri ter obstoječimi sporazumi s ponudniki storitev na internetu; poziva k razvijanju sinergij z drugimi povezanimi službami, vključno s policijo in sodišči za mladoletnike, za zaščito mladoletnikov pred spletnim kriminalom, zlasti s usklajevanjem in integracijo klicnih centrov in kontaktnih točk;

| 39. | spodbuja države članice, naj zagotovijo neprekinjeno delovanje nacionalnih klicnih centrov in drugih storitev pomoči – na primer „varnostnih gumbov“ – v skladu s standardom INHOPE, naj se bolje povežejo med seboj in naj podrobno analizirajo dosežene rezultate; |
| --- | --- |

39.

spodbuja države članice, naj zagotovijo neprekinjeno delovanje nacionalnih klicnih centrov in drugih storitev pomoči – na primer „varnostnih gumbov“ – v skladu s standardom INHOPE, naj se bolje povežejo med seboj in naj podrobno analizirajo dosežene rezultate;

| 40. | poudarja pomen širjenja zanesljivih orodij, kot so svarilna spletišča ali zvočni in vidni signali za omejitev neposrednega dostopa mladoletnikov do škodljivih vsebin; |
| --- | --- |

40.

poudarja pomen širjenja zanesljivih orodij, kot so svarilna spletišča ali zvočni in vidni signali za omejitev neposrednega dostopa mladoletnikov do škodljivih vsebin;

| 41. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo obveščenost mladoletnikov in njihovih družin o klicnih centrih in drugih storitvah pomoči, kot so „varnostni gumbi“, in s tem olajšajo prijavo nezakonitih vsebin, ter poziva države članice, naj poskrbijo za večjo osveščenost o klicnih centrih kot kontaktnih mestih za prijavo slik, ki prikazujejo spolno zlorabo otrok; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo obveščenost mladoletnikov in njihovih družin o klicnih centrih in drugih storitvah pomoči, kot so „varnostni gumbi“, in s tem olajšajo prijavo nezakonitih vsebin, ter poziva države članice, naj poskrbijo za večjo osveščenost o klicnih centrih kot kontaktnih mestih za prijavo slik, ki prikazujejo spolno zlorabo otrok;

| 42. | podpira prizadevanja ponudnikov digitalnih vsebin in storitev za uveljavitev kodeksov ravnanja, skladnih z veljavnimi predpisi, za odkrivanje, preprečevanje in odstranjevanje nezakonitih vsebin na podlagi odločitev pravosodnih organov; spodbuja Komisijo in države članice, naj na tem področju izvedejo ustrezne ocene; |
| --- | --- |

42.

podpira prizadevanja ponudnikov digitalnih vsebin in storitev za uveljavitev kodeksov ravnanja, skladnih z veljavnimi predpisi, za odkrivanje, preprečevanje in odstranjevanje nezakonitih vsebin na podlagi odločitev pravosodnih organov; spodbuja Komisijo in države članice, naj na tem področju izvedejo ustrezne ocene;

| 43. | poziva Komisijo in države članice, naj začnejo z novo kampanjo za starše, ki jim bo pomagala pri razumevanju digitalnih vsebin, s katerimi upravljajo njihovi otroci, predvsem pa pri razumevanju, kako lahko zaščitijo svoje otroke pred nezakonitimi, neprimernimi ali nevarnimi vsebinami; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo in države članice, naj začnejo z novo kampanjo za starše, ki jim bo pomagala pri razumevanju digitalnih vsebin, s katerimi upravljajo njihovi otroci, predvsem pa pri razumevanju, kako lahko zaščitijo svoje otroke pred nezakonitimi, neprimernimi ali nevarnimi vsebinami;

| 44. | obžaluje neupoštevanje sporazuma, ki so ga 9. februarja 2009 podpisale Komisija in 17 spletnih družabnih omrežij, med njimi Facebook in Myspace, ki je spodbujal k zaščiti in varstvu mladoletnikov na spletu; |
| --- | --- |

44.

obžaluje neupoštevanje sporazuma, ki so ga 9. februarja 2009 podpisale Komisija in 17 spletnih družabnih omrežij, med njimi Facebook in Myspace, ki je spodbujal k zaščiti in varstvu mladoletnikov na spletu;

| 45. | poudarja, da je spletni kriminal pogosto čezmejne narave in da bi moralo biti zaradi tega mednarodno sodelovanje med obstoječimi organi pregona pomemben element boja proti takšnim kaznivim dejanjem; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je spletni kriminal pogosto čezmejne narave in da bi moralo biti zaradi tega mednarodno sodelovanje med obstoječimi organi pregona pomemben element boja proti takšnim kaznivim dejanjem;

| 46. | poziva države članice in Komisijo, naj podpirajo in izvajajo kampanje za ozaveščanje otrok, staršev in učiteljev, da bi jim zagotovili potrebne informacije za varstvo pred računalniškim kriminalom in jih spodbudili k prijavi sumljivih spletišč in spletnega obnašanja; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice in Komisijo, naj podpirajo in izvajajo kampanje za ozaveščanje otrok, staršev in učiteljev, da bi jim zagotovili potrebne informacije za varstvo pred računalniškim kriminalom in jih spodbudili k prijavi sumljivih spletišč in spletnega obnašanja;

| 47. | poziva države članice, naj ustrezno izvajajo obstoječa postopkovna pravila za brisanje spletišč z izkoriščevalsko, grozilno, žaljivo, diskriminatorno ali drugo škodljivo vsebino; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice, naj ustrezno izvajajo obstoječa postopkovna pravila za brisanje spletišč z izkoriščevalsko, grozilno, žaljivo, diskriminatorno ali drugo škodljivo vsebino;

Boj proti škodljivim vsebinam

| 48. | poziva Komisijo, naj preuči učinkovitost različnih sistemov prostovoljnega razvrščanja vsebin v državah članicah, ki so škodljive mladoletnikom, in spodbuja Komisijo, države članice in sektor interneta, naj razvijejo strategije in standarde za zaščito otrok pred izpostavljenostjo vsebinam, neprimernim njihovi starosti, na spletu in brez spletne povezave, ki vključujejo nasilje, oglase, ki spodbujajo razsipavanje z denarjem in nakup virtualnih dobrin ali plačilnih enot prek mobilnih telefonov; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj preuči učinkovitost različnih sistemov prostovoljnega razvrščanja vsebin v državah članicah, ki so škodljive mladoletnikom, in spodbuja Komisijo, države članice in sektor interneta, naj razvijejo strategije in standarde za zaščito otrok pred izpostavljenostjo vsebinam, neprimernim njihovi starosti, na spletu in brez spletne povezave, ki vključujejo nasilje, oglase, ki spodbujajo razsipavanje z denarjem in nakup virtualnih dobrin ali plačilnih enot prek mobilnih telefonov;

| 49. | pozdravlja tehnično inovacijo pri kateri podjetja nudijo posebne spletne rešitve, ki otrokom omogočajo varno rabo interneta; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja tehnično inovacijo pri kateri podjetja nudijo posebne spletne rešitve, ki otrokom omogočajo varno rabo interneta;

| 50. | poziva združenja ponudnikov avdiovizualnih in digitalnih storitev – v sodelovanju z drugimi ustreznimi združenji – k vključevanju zaščite otrok v svoje statute in navajanju primernih starostnih obdobij; |
| --- | --- |

50.

poziva združenja ponudnikov avdiovizualnih in digitalnih storitev – v sodelovanju z drugimi ustreznimi združenji – k vključevanju zaščite otrok v svoje statute in navajanju primernih starostnih obdobij;

| 51. | spodbuja države članice, naj v sodelovanju z ustreznimi ponudniki in združenji ter tretjimi državami nadaljujejo dialog za usklajevanje razvrščanja digitalnih vsebin za otroke; |
| --- | --- |

51.

spodbuja države članice, naj v sodelovanju z ustreznimi ponudniki in združenji ter tretjimi državami nadaljujejo dialog za usklajevanje razvrščanja digitalnih vsebin za otroke;

| 52. | spodbuja Komisijo in države članice, naj razvrstijo razločljive elektronske igrice na podlagi starosti, ki so ji namenjene, predvsem pa njihove vsebine; |
| --- | --- |

52.

spodbuja Komisijo in države članice, naj razvrstijo razločljive elektronske igrice na podlagi starosti, ki so ji namenjene, predvsem pa njihove vsebine;

| 53. | poziva Komisijo, naj nadaljuje „Evropski okvir o varnejši uporabi mobilnih telefonov“ in izkoristi možnosti, ki omogočajo starševski nadzor; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj nadaljuje „Evropski okvir o varnejši uporabi mobilnih telefonov“ in izkoristi možnosti, ki omogočajo starševski nadzor;

| 54. | poudarja dobro delo, ki so ga opravile organizacije civilne družbe in jih spodbuja k sodelovanju in skupnem čezmejnem delu, pa tudi partnerskem delovanju z organi prisile, vladnimi organi, ponudniki internetnih storitev in javnostjo; |
| --- | --- |

54.

poudarja dobro delo, ki so ga opravile organizacije civilne družbe in jih spodbuja k sodelovanju in skupnem čezmejnem delu, pa tudi partnerskem delovanju z organi prisile, vladnimi organi, ponudniki internetnih storitev in javnostjo;

Varstvo zasebnosti

| 55. | glede na vse večji pretok in dostopnost osebnih podatkov prek digitalnih medijev ponovno poudarja pomen varstva podatkov za otroke, zlasti glede na hitro rast sredstev za socialno mreženje in spletnih klepetalnic; |
| --- | --- |

55.

glede na vse večji pretok in dostopnost osebnih podatkov prek digitalnih medijev ponovno poudarja pomen varstva podatkov za otroke, zlasti glede na hitro rast sredstev za socialno mreženje in spletnih klepetalnic;

| 56. | pozdravlja novi predlog uredbe o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov (COM(2012)0011) in njene posebne določbe o privolitvi otrok in pravici biti pozabljen, ki prepoveduje shranjevanje osebnih podatkov otrok na spletu, ki so morda nevarni za njihovo zasebno in poklicno življenje in opozarja, da bi lahko bili trajni spletni podatki in podatki, ki se nanašajo na otroke, zlorabljeni v škodo njihovega dostojanstva in družbenega vključevanja; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja novi predlog uredbe o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov (COM(2012)0011) in njene posebne določbe o privolitvi otrok in pravici biti pozabljen, ki prepoveduje shranjevanje osebnih podatkov otrok na spletu, ki so morda nevarni za njihovo zasebno in poklicno življenje in opozarja, da bi lahko bili trajni spletni podatki in podatki, ki se nanašajo na otroke, zlorabljeni v škodo njihovega dostojanstva in družbenega vključevanja;

| 57. | poudarja, da je treba te določbe pojasniti in oblikovati tako, da bodo jasne in v celoti delujoče, ko bo nova zakonodaja sprejeta, in da ne bodo spodkopavale svobode interneta; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da je treba te določbe pojasniti in oblikovati tako, da bodo jasne in v celoti delujoče, ko bo nova zakonodaja sprejeta, in da ne bodo spodkopavale svobode interneta;

| 58. | pozdravlja tudi namen, da bi vzpostavili elektronski sistem za preverjanje starosti; |
| --- | --- |

58.

pozdravlja tudi namen, da bi vzpostavili elektronski sistem za preverjanje starosti;

| 59. | meni, da bi morali lastniki in upravljavci spletnih strani jasno in vidno objaviti svojo politiko varstva podatkov ter uvesti sistem obveznega starševskega dovoljenja za obdelavo podatkov otrok, mlajših od 13 let; poziva tudi k okrepljenemu prizadevanju za čim obsežnejše povečanje privzete pravice do zasebnosti, da bi se izognili sekundarni viktimizaciji otrok; |
| --- | --- |

59.

meni, da bi morali lastniki in upravljavci spletnih strani jasno in vidno objaviti svojo politiko varstva podatkov ter uvesti sistem obveznega starševskega dovoljenja za obdelavo podatkov otrok, mlajših od 13 let; poziva tudi k okrepljenemu prizadevanju za čim obsežnejše povečanje privzete pravice do zasebnosti, da bi se izognili sekundarni viktimizaciji otrok;

| 60. | poudarja, da je treba uporabnike ozaveščati o tem, kako ponudniki storitev in družabna omrežja obdelujejo njihove osebne podatke in o možnih pravnih sredstvih v primerih, ko se podatkov ne uporablja v okviru zakonitih namenov, zaradi katerih so jih ponudniki in njihovi partnerji zbirali, te informacije pa so objavljene v jeziku in na način, prilagojen profilu uporabnikov, pri čimer se posebno pozornost nameni otrokom; meni, da so za to še zlasti odgovorni ponudniki, in jih poziva, naj uporabnike jasno in razumljivo obvestijo o svoji uredniški politiki; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da je treba uporabnike ozaveščati o tem, kako ponudniki storitev in družabna omrežja obdelujejo njihove osebne podatke in o možnih pravnih sredstvih v primerih, ko se podatkov ne uporablja v okviru zakonitih namenov, zaradi katerih so jih ponudniki in njihovi partnerji zbirali, te informacije pa so objavljene v jeziku in na način, prilagojen profilu uporabnikov, pri čimer se posebno pozornost nameni otrokom; meni, da so za to še zlasti odgovorni ponudniki, in jih poziva, naj uporabnike jasno in razumljivo obvestijo o svoji uredniški politiki;

| 61. | spodbuja pospeševanje koristnih tehnoloških možnosti v vseh digitalnih sektorjih, ki se lahko izberejo za omejevanje brskanja otrok znotraj sledljivih meja in s pogojnim dostopom, kar predstavlja učinkovito orodje za starševski nadzor; vendar je seznanjen, da takšni ukrepi ne morejo nadomestiti poglobljenega seznanjanja otrok z rabo medijskega sredstva; |
| --- | --- |

61.

spodbuja pospeševanje koristnih tehnoloških možnosti v vseh digitalnih sektorjih, ki se lahko izberejo za omejevanje brskanja otrok znotraj sledljivih meja in s pogojnim dostopom, kar predstavlja učinkovito orodje za starševski nadzor; vendar je seznanjen, da takšni ukrepi ne morejo nadomestiti poglobljenega seznanjanja otrok z rabo medijskega sredstva;

| 62. | Poudarja, da je treba otroke in mladostnike že v zgodnji fazi obveščati o pravici do zasebnosti na spletu in jih naučiti prepoznavati včasih subtilne metode, ki jih uporabljajo, da od njih pridobijo podatke; |
| --- | --- |

62.

Poudarja, da je treba otroke in mladostnike že v zgodnji fazi obveščati o pravici do zasebnosti na spletu in jih naučiti prepoznavati včasih subtilne metode, ki jih uporabljajo, da od njih pridobijo podatke;

Pravica do odgovora v digitalnih medijih

| 63. | poziva države članice, naj razvijejo in uskladijo sisteme glede pravice do odgovora v digitalnih medijih ter izboljšajo tudi njihovo učinkovitost; |
| --- | --- |

63.

poziva države članice, naj razvijejo in uskladijo sisteme glede pravice do odgovora v digitalnih medijih ter izboljšajo tudi njihovo učinkovitost;

Pravica do digitalnega državljanstva

| 64. | poudarja, da so digitalne tehnologije pomembno orodje spoznavanja z državljanstvom, saj poenostavljajo udeležbo številnim državljanom – še zlasti mladim – z oddaljenih območij, ki lahko tako polno izkoristijo svobodo izražanja in spletne komunikacije; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da so digitalne tehnologije pomembno orodje spoznavanja z državljanstvom, saj poenostavljajo udeležbo številnim državljanom – še zlasti mladim – z oddaljenih območij, ki lahko tako polno izkoristijo svobodo izražanja in spletne komunikacije;

| 65. | poziva države članice, naj obravnavajo digitalne platforme kot učno orodje demokratične udeležbe za vsakega otroka, s posebnim poudarkom na najranljivejših; |
| --- | --- |

65.

poziva države članice, naj obravnavajo digitalne platforme kot učno orodje demokratične udeležbe za vsakega otroka, s posebnim poudarkom na najranljivejših;

| 66. | poudarja, da ponujajo novi mediji v digitalnih storitvah in vsebinah priložnost za spodbujanje razumevanja in dialoga med generacijami, spoloma ter različnimi kulturnimi in etničnimi skupinami; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da ponujajo novi mediji v digitalnih storitvah in vsebinah priložnost za spodbujanje razumevanja in dialoga med generacijami, spoloma ter različnimi kulturnimi in etničnimi skupinami;

| 67. | opozarja, da so na spletu ti podatki in državljanstvo tesno povezani in da civilno udejstvovanje mladih dandanes ogroža njihovo pomanjkanje zanimanja za informacije; |
| --- | --- |

67.

opozarja, da so na spletu ti podatki in državljanstvo tesno povezani in da civilno udejstvovanje mladih dandanes ogroža njihovo pomanjkanje zanimanja za informacije;

o

o o

| 68. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

68.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 335, 17.12.2011, str. 1.

(2)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

(3)  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

(4)  UL L 327, 24.11.2006, str. 12.

(5)  UL L 378, 27.12.2006, str. 72.

(6)  UL C 372, 20.12.2011, str. 15.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0323.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0208.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/42

---

P7_TA(2012)0429

Pobuda za socialno podjetništvo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o pobudi za socialno podjetništvo – ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij (2012/2004(INI))

(2015/C 419/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 18. aprila 2012 z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 18. aprila 2012 z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ (COM(2012)0173),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta strokovne skupine za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o pobudi za socialno podjetništvo – ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij, INT/606 z dne 22. februarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta strokovne skupine za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o pobudi za socialno podjetništvo – ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij, INT/606 z dne 22. februarja 2012,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 8. februarja 2012 za uredbo Sveta o statutu evropske fundacije (COM(2012)0035), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 8. februarja 2012 za uredbo Sveta o statutu evropske fundacije (COM(2012)0035),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 20. decembra 2011 za direktivo o javnih naročilih (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 20. decembra 2011 za direktivo o javnih naročilih (COM(2011)0896),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 7. decembra 2011 o evropskih skladih za socialno podjetništvo (COM(2011)0862), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 7. decembra 2011 o evropskih skladih za socialno podjetništvo (COM(2011)0862),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2011 o pobudi za socialno podjetništvo – ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2011 o pobudi za socialno podjetništvo – ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij (COM(2011)0682),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2011 z naslovom „Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–14“ (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2011 z naslovom „Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–14“ (COM(2011)0681),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom „Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja: Skupaj za novo rast“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom „Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja: Skupaj za novo rast“ (COM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. oktobra 2010 z naslovom „K aktu za enotni trg – Za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo“ (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. oktobra 2010 z naslovom „K aktu za enotni trg – Za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo“ (COM(2010)0608),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. oktobra 2011 o Programu Evropske unije za socialne spremembe in inovacije (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. oktobra 2011 o Programu Evropske unije za socialne spremembe in inovacije (COM(2011)0609),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – strategija za inteligentno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – strategija za inteligentno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. oktobra 2011 za uredbo Sveta o evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1081/2006 (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. oktobra 2011 za uredbo Sveta o evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1081/2006 (COM(2011)0607),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 z naslovom „Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo“ (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 z naslovom „Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo“ (COM(2010)0758),

| — | ob upoštevanju publikacije Programa Združenih narodov za razvoj in Evropske raziskovalne mreže EMES iz leta 2008 z naslovom „Social Enterprise: A new model for poverty reduction and employment generation“ (1) (Socialno podjetništvo: nov model za zmanjševanje revščine in ustvarjanje delovnih mest), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije Programa Združenih narodov za razvoj in Evropske raziskovalne mreže EMES iz leta 2008 z naslovom „Social Enterprise: A new model for poverty reduction and employment generation“ (1) (Socialno podjetništvo: nov model za zmanjševanje revščine in ustvarjanje delovnih mest),

| — | ob upoštevanju raziskovalnega mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. oktobra 2011„Socialno podjetništvo in socialna podjetja“ IN/589, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskovalnega mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. oktobra 2011„Socialno podjetništvo in socialna podjetja“ IN/589,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (1),

| — | ob upoštevanju svoje izjave z dne 10. marca 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje izjave z dne 10. marca 2011 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o statutu evropske zadruge glede udeležbe delavcev (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o statutu evropske zadruge glede udeležbe delavcev (3),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov (A7–0305/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov (A7–0305/2012),

| A. | ker socialna podjetja, ki predstavljajo 10 % vseh evropskih podjetij, kar je 2 milijona podjetij, in zaposlujejo več kot 11 milijonov ljudi v EU, kar je 6 % skupne delovne sile v Uniji, veliko prispevajo k evropskemu socialnemu modelu in k strategiji Evropa 2020; |
| --- | --- |

A.

ker socialna podjetja, ki predstavljajo 10 % vseh evropskih podjetij, kar je 2 milijona podjetij, in zaposlujejo več kot 11 milijonov ljudi v EU, kar je 6 % skupne delovne sile v Uniji, veliko prispevajo k evropskemu socialnemu modelu in k strategiji Evropa 2020;

| B. | ker je zgodovinski razvoj privedel do različnih pravnih okvirov za podjetja vseh vrst, tudi za podjetja socialnega gospodarstva in socialna podjetja, ki razkrivajo pomembne razlike med državami članicami; |
| --- | --- |

B.

ker je zgodovinski razvoj privedel do različnih pravnih okvirov za podjetja vseh vrst, tudi za podjetja socialnega gospodarstva in socialna podjetja, ki razkrivajo pomembne razlike med državami članicami;

| C. | ker podjetja socialnega gospodarstva niso priznana v nobenem pravnem okviru na evropski ravni, priznana so le na nacionalni ravni v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

C.

ker podjetja socialnega gospodarstva niso priznana v nobenem pravnem okviru na evropski ravni, priznana so le na nacionalni ravni v nekaterih državah članicah;

| D. | ker so posledice trenutne socialne, gospodarske in finančne krize ter demografske spremembe, zlasti starajoče se prebivalstvo, izziv za sisteme zdravstvenega in socialnega varstva, vključno s shemami obveznega in prostovoljnega socialnega zavarovanja, zato bi bilo treba spodbujati inovativne sisteme socialne pomoči, da bi z njimi zagotovili ustrezno in dostojno socialno varnosti; |
| --- | --- |

D.

ker so posledice trenutne socialne, gospodarske in finančne krize ter demografske spremembe, zlasti starajoče se prebivalstvo, izziv za sisteme zdravstvenega in socialnega varstva, vključno s shemami obveznega in prostovoljnega socialnega zavarovanja, zato bi bilo treba spodbujati inovativne sisteme socialne pomoči, da bi z njimi zagotovili ustrezno in dostojno socialno varnosti;

| E. | ker sta Akt za enotni trg in strategija Evropa 2020, ki sta namenjena ustvarjanju pametne, trajnostne in vključujoče rasti, s tem pa povečanju števila in izboljšanju kakovosti delovnih mest ter boju proti revščini, močno povezana med seboj, in ker je lahko prispevek socialnih podjetij precejšen, saj imajo velik potencial za inovacije in se lahko ustrezno odzivajo na socialne potrebe; |
| --- | --- |

E.

ker sta Akt za enotni trg in strategija Evropa 2020, ki sta namenjena ustvarjanju pametne, trajnostne in vključujoče rasti, s tem pa povečanju števila in izboljšanju kakovosti delovnih mest ter boju proti revščini, močno povezana med seboj, in ker je lahko prispevek socialnih podjetij precejšen, saj imajo velik potencial za inovacije in se lahko ustrezno odzivajo na socialne potrebe;

| F. | ker Komisija priznava, da so akterji socialne ekonomije in socialna podjetja pomembno gibalo rasti in socialnih inovacij s potencialom za ustvarjanje trajnostnih delovnih mest in za vključevanje ranljivih skupin na trg dela; |
| --- | --- |

F.

ker Komisija priznava, da so akterji socialne ekonomije in socialna podjetja pomembno gibalo rasti in socialnih inovacij s potencialom za ustvarjanje trajnostnih delovnih mest in za vključevanje ranljivih skupin na trg dela;

| G. | ker bi morali pozdraviti predloga Komisije za uredbo o evropskih skladih za socialno podjetništvo in za program EU za socialne spremembe in socialne inovacije; |
| --- | --- |

G.

ker bi morali pozdraviti predloga Komisije za uredbo o evropskih skladih za socialno podjetništvo in za program EU za socialne spremembe in socialne inovacije;

| H. | ker lahko socialna podjetja pomagajo pri zagotavljanju socialnih storitev, ki so ključne sestavine socialne države, s tem pa prispevajo k doseganju skupnih ciljev Evropske unije; |
| --- | --- |

H.

ker lahko socialna podjetja pomagajo pri zagotavljanju socialnih storitev, ki so ključne sestavine socialne države, s tem pa prispevajo k doseganju skupnih ciljev Evropske unije;

| I. | ker se številna socialna podjetja srečujejo s težavami pri dostopanju do finančnih sredstev za razširitev njihove dejavnosti, zaradi česar potrebujejo posebej prilagojeno podporo v obliki, na primer, socialnega bančništva, instrumentov za porazdelitev tveganja, dobrodelnih skladov ali (mikro) kreditov, zlasti v primeru mikro podjetij in malih in srednjih podjetij; ker imajo v tem pogledu strukturni skladi EU pomembno vlogo pri omogočanju lažjega dostopa do financiranja za socialna podjetja, tudi taka z visoko naložbeno intenzivnostjo; |
| --- | --- |

I.

ker se številna socialna podjetja srečujejo s težavami pri dostopanju do finančnih sredstev za razširitev njihove dejavnosti, zaradi česar potrebujejo posebej prilagojeno podporo v obliki, na primer, socialnega bančništva, instrumentov za porazdelitev tveganja, dobrodelnih skladov ali (mikro) kreditov, zlasti v primeru mikro podjetij in malih in srednjih podjetij; ker imajo v tem pogledu strukturni skladi EU pomembno vlogo pri omogočanju lažjega dostopa do financiranja za socialna podjetja, tudi taka z visoko naložbeno intenzivnostjo;

| J. | ker večina socialnih podjetij spodbuja politične reforme, saj spodbujajo dobro upravljanje, zlasti z vključevanjem delavcev, strank in zainteresiranih strani, in podpirajo vzajemno učenje in socialno inovativnost, s tem pa se odzivajo na vse pogostejše zahteve državljanov po etičnem, socialnem in okolju prijaznem podjetniškem ravnanju; |
| --- | --- |

J.

ker večina socialnih podjetij spodbuja politične reforme, saj spodbujajo dobro upravljanje, zlasti z vključevanjem delavcev, strank in zainteresiranih strani, in podpirajo vzajemno učenje in socialno inovativnost, s tem pa se odzivajo na vse pogostejše zahteve državljanov po etičnem, socialnem in okolju prijaznem podjetniškem ravnanju;

| K. | ker socialna podjetja že po svoji naravi in s svojim načinom dela prispevajo k vzpostavljanju bolj povezane in dejavne družbe, pogosto ponujajo – in bi morala ponujati – ugodne delovne pogoje in enako plačilo za enako delo ter podpirajo enake možnosti za moške in ženske, s tem pa omogočajo usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

K.

ker socialna podjetja že po svoji naravi in s svojim načinom dela prispevajo k vzpostavljanju bolj povezane in dejavne družbe, pogosto ponujajo – in bi morala ponujati – ugodne delovne pogoje in enako plačilo za enako delo ter podpirajo enake možnosti za moške in ženske, s tem pa omogočajo usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja;

| L. | ker Komisija predlaga, naj se na področju pridržanih naročil doda nova kategorija prikrajšanih oseb; |
| --- | --- |

L.

ker Komisija predlaga, naj se na področju pridržanih naročil doda nova kategorija prikrajšanih oseb;

Uvod

| 1. | pozdravlja sporočili Komisije o „pobudi za socialno podjetništvo“ in o „okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ s priporočili za nacionalne vlade za izboljšanje okvirnih pogojev za socialna podjetja, ki naj privedejo do novih priložnosti in delovnih mest, med drugim v hitro rastočem sektorju zdravstvenega in socialnega varstva (tako imenovani beli sektor) in okoljskem sektorju (tako imenovani zeleni sektor) – sektorja, ki socialnemu in širšemu gospodarstvu ponujata nove možnosti; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočili Komisije o „pobudi za socialno podjetništvo“ in o „okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ s priporočili za nacionalne vlade za izboljšanje okvirnih pogojev za socialna podjetja, ki naj privedejo do novih priložnosti in delovnih mest, med drugim v hitro rastočem sektorju zdravstvenega in socialnega varstva (tako imenovani beli sektor) in okoljskem sektorju (tako imenovani zeleni sektor) – sektorja, ki socialnemu in širšemu gospodarstvu ponujata nove možnosti;

| 2. | ugotavlja, da je socialno gospodarstvo del ekosocialnega tržnega gospodarstva in enotnega trga EU, in opozarja na njegovo veliko odpornost na krize in na njegove zanesljive poslovne modele; poudarja, da si socialna podjetja pogosto prizadevajo, da bi izpolnila socialne in človeške potrebe, ki jih ne uspe izpolniti – ali vsaj ne ustrezno – komercialnim akterjem ali državi; poudarja, da je za delovna mesta v socialnem gospodarstvu značilno, da bodo verjetneje ostala na lokalni ravni; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je socialno gospodarstvo del ekosocialnega tržnega gospodarstva in enotnega trga EU, in opozarja na njegovo veliko odpornost na krize in na njegove zanesljive poslovne modele; poudarja, da si socialna podjetja pogosto prizadevajo, da bi izpolnila socialne in človeške potrebe, ki jih ne uspe izpolniti – ali vsaj ne ustrezno – komercialnim akterjem ali državi; poudarja, da je za delovna mesta v socialnem gospodarstvu značilno, da bodo verjetneje ostala na lokalni ravni;

| 3. | ugotavlja, da je socialno podjetje tisto podjetje, ki ne glede na svojo pravno obliko:






  (a) | si v skladu s členi o združevanju, statuti ali katerimi koli drugimi statutarnimi dokumenti o ustanovitvi podjetja prizadeva za izpolnitev glavnega cilja doseganja merljivih pozitivnih socialnih vplivov, pri čemer podjetje:






  — | zagotavlja storitve ali izdelke občutljivim, marginaliziranim, prikrajšanim ali izključenim osebam in/ali |
| --- | --- | --- | --- |

3.

ugotavlja, da je socialno podjetje tisto podjetje, ki ne glede na svojo pravno obliko:

(a)

si v skladu s členi o združevanju, statuti ali katerimi koli drugimi statutarnimi dokumenti o ustanovitvi podjetja prizadeva za izpolnitev glavnega cilja doseganja merljivih pozitivnih socialnih vplivov, pri čemer podjetje:

—

zagotavlja storitve ali izdelke občutljivim, marginaliziranim, prikrajšanim ali izključenim osebam in/ali

| — | zagotavlja storitve ali izdelke s proizvodno metodo, s katero izpolnjuje svoj socialni cilj; |
| --- | --- |

—

zagotavlja storitve ali izdelke s proizvodno metodo, s katero izpolnjuje svoj socialni cilj;

| (b) | svoje dobičke namesto za njihovo razdelitev uporablja zlasti za izpolnitev svojega glavnega cilja ter ima vnaprej določene postopke in pravila za vse primere, ko se dobički razdelijo med delničarje in lastnike, kar zagotavlja, da razdeljevanje dobička ne ogroža izpolnitev glavnega cilja; ter |
| --- | --- |

(b)

svoje dobičke namesto za njihovo razdelitev uporablja zlasti za izpolnitev svojega glavnega cilja ter ima vnaprej določene postopke in pravila za vse primere, ko se dobički razdelijo med delničarje in lastnike, kar zagotavlja, da razdeljevanje dobička ne ogroža izpolnitev glavnega cilja; ter

| (c) | je upravljano odgovorno in pregledno, predvsem z vključevanjem delavcev, strank in/ali zainteresiranih strani, na katere vplivajo njegove poslovne dejavnosti; |
| --- | --- |

(c)

je upravljano odgovorno in pregledno, predvsem z vključevanjem delavcev, strank in/ali zainteresiranih strani, na katere vplivajo njegove poslovne dejavnosti;

Priporočeni ukrepi za različne vrste podjetij

| 4. | poudarja, da dejavnosti prostovoljcev v različnih sektorjih socialnega gospodarstva – vključno z mladimi, ki šele začenjajo poklicno pot ter prinašajo navdušenje in nove sposobnosti, ter starejšimi, ki imajo obsežne izkušnje in razvite sposobnosti – pomenijo pomemben prispevek k gospodarski rasti, solidarnosti in socialni koheziji, mnogim ljudem pa osmislijo življenje; poziva k priznanju in ustrezni finančni in strukturni podpori na lokalni, nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da dejavnosti prostovoljcev v različnih sektorjih socialnega gospodarstva – vključno z mladimi, ki šele začenjajo poklicno pot ter prinašajo navdušenje in nove sposobnosti, ter starejšimi, ki imajo obsežne izkušnje in razvite sposobnosti – pomenijo pomemben prispevek k gospodarski rasti, solidarnosti in socialni koheziji, mnogim ljudem pa osmislijo življenje; poziva k priznanju in ustrezni finančni in strukturni podpori na lokalni, nacionalni in evropski ravni;

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da socialna podjetja ne bi bila v slabšem položaju zaradi drugih vrst podjetij, ki „pobirajo“ pridobitna področja v socialnem gospodarstvu; poudarja, da so ta področja večinoma urbana, kar pomeni, da drugim, manj pridobitnim, večinoma podeželskim ali oddaljenim območjem, kjer je logistika povezana z višjimi stroški, ostajajo manj številčne in slabše storitve; poudarja, da bi morali imeti uporabniki možnost, da izbirajo med več ponudniki storitev; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da socialna podjetja ne bi bila v slabšem položaju zaradi drugih vrst podjetij, ki „pobirajo“ pridobitna področja v socialnem gospodarstvu; poudarja, da so ta področja večinoma urbana, kar pomeni, da drugim, manj pridobitnim, večinoma podeželskim ali oddaljenim območjem, kjer je logistika povezana z višjimi stroški, ostajajo manj številčne in slabše storitve; poudarja, da bi morali imeti uporabniki možnost, da izbirajo med več ponudniki storitev;

| 6. | poudarja pomen strategije in ukrepov za spodbujanje socialnega podjetništva in inovativnih socialnih podjetij, zlasti kar zadeva mlade in prikrajšane osebe, da bi podjetniki in podjetnice lažje dostopali do programov in financiranja Unije in držav članic; poziva k ustrezni podpori programu Erasmus za mlade podjetnike, da se njegova privlačnost in prepoznavnost izboljšata tudi v socialnem gospodarstvu; opozarja pa, da morajo samozaposlovanje spremljati ustrezni napotki; |
| --- | --- |

6.

poudarja pomen strategije in ukrepov za spodbujanje socialnega podjetništva in inovativnih socialnih podjetij, zlasti kar zadeva mlade in prikrajšane osebe, da bi podjetniki in podjetnice lažje dostopali do programov in financiranja Unije in držav članic; poziva k ustrezni podpori programu Erasmus za mlade podjetnike, da se njegova privlačnost in prepoznavnost izboljšata tudi v socialnem gospodarstvu; opozarja pa, da morajo samozaposlovanje spremljati ustrezni napotki;

| 7. | ugotavlja, da socialno gospodarstvo zaznamuje velika raznolikost; poudarja, da bi moralo biti oblikovanje novih okvirov na ravni EU za podjetja neobvezno, pred tem pa bi bilo treba opraviti oceno učinka, da bi se upošteval obstoj različnih socialnih poslovnih modelov v državah članicah; poudarja, da bi se morali morebitni ukrepi ponašati z dodano vrednostjo za vso EU; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da socialno gospodarstvo zaznamuje velika raznolikost; poudarja, da bi moralo biti oblikovanje novih okvirov na ravni EU za podjetja neobvezno, pred tem pa bi bilo treba opraviti oceno učinka, da bi se upošteval obstoj različnih socialnih poslovnih modelov v državah članicah; poudarja, da bi se morali morebitni ukrepi ponašati z dodano vrednostjo za vso EU;

| 8. | podpira pobude na ravni EU za širjenje in krepitev že naprednega sektorja združenj v več državah članicah; poziva k pripravi evropskega statuta za združenja, ki naj dopolni obstoječe pravne statuse na ravni držav članic; |
| --- | --- |

8.

podpira pobude na ravni EU za širjenje in krepitev že naprednega sektorja združenj v več državah članicah; poziva k pripravi evropskega statuta za združenja, ki naj dopolni obstoječe pravne statuse na ravni držav članic;

| 9. | pozdravlja namen Komisije, da predstavi predlog za poenostavitev Uredbe o statutu evropske zadruge; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja namen Komisije, da predstavi predlog za poenostavitev Uredbe o statutu evropske zadruge;

| 10. | pozdravlja študijo Komisije o položaju vzajemnih družb v Evropi, pri kateri je tesno udeležen prizadeti sektor; poudarja, da bi morali z evropskim statutom vzajemne družbe priznati kot posebne in pomembne akterje v evropskem gospodarstvu in družbi; poudarja koristi evropskega statuta, ki bi omogočil čezmejne dejavnosti vzajemnih družb; spodbuja države članice, ki nacionalnega statuta za vzajemne družbe še niso sprejele, naj to storijo; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja študijo Komisije o položaju vzajemnih družb v Evropi, pri kateri je tesno udeležen prizadeti sektor; poudarja, da bi morali z evropskim statutom vzajemne družbe priznati kot posebne in pomembne akterje v evropskem gospodarstvu in družbi; poudarja koristi evropskega statuta, ki bi omogočil čezmejne dejavnosti vzajemnih družb; spodbuja države članice, ki nacionalnega statuta za vzajemne družbe še niso sprejele, naj to storijo;

| 11. | pozdravlja predlog Komisije za uredbo o statutu evropske fundacije; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja predlog Komisije za uredbo o statutu evropske fundacije;

| 12. | opozarja, da se je Komisija v dokumentu COM(2004)0018 obvezala k dvanajstim konkretnim ukrepom v podporo razvoju zadrug, in obžaluje, da je napredek na tem področju zelo majhen; poziva Komisijo, naj – skladno s pobudo iz leta 2004 – ambiciozno predlaga nadaljnje ukrepe za ugodnejše pogoje delovanja za zadruge, vzajemne družbe, združenja ali fundacije, s tem pa podpre razvoj socialnega gospodarstva nasploh; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da se je Komisija v dokumentu COM(2004)0018 obvezala k dvanajstim konkretnim ukrepom v podporo razvoju zadrug, in obžaluje, da je napredek na tem področju zelo majhen; poziva Komisijo, naj – skladno s pobudo iz leta 2004 – ambiciozno predlaga nadaljnje ukrepe za ugodnejše pogoje delovanja za zadruge, vzajemne družbe, združenja ali fundacije, s tem pa podpre razvoj socialnega gospodarstva nasploh;

| 13. | pozdravlja sprejetje revidiranega paketa pravil EU o državni pomoči v zvezi s socialnimi in lokalnimi storitvami, hkrati pa poziva Komisijo, naj ta pravila – predvsem v zvezi s socialnimi podjetji – dodatno pojasni, da bi jih lokalni in regionalni organi lažje razumeli in uporabljali; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja sprejetje revidiranega paketa pravil EU o državni pomoči v zvezi s socialnimi in lokalnimi storitvami, hkrati pa poziva Komisijo, naj ta pravila – predvsem v zvezi s socialnimi podjetji – dodatno pojasni, da bi jih lokalni in regionalni organi lažje razumeli in uporabljali;

Podjetja, ki izpolnjujejo socialne cilje ali imajo socialne učinke

| 14. | poudarja, da so socialna podjetja pomembni ponudniki socialnih storitev splošnega pomena; opozarja, da ta podjetja pogosto bodisi izhajajo iz organizacij civilne družbe, prostovoljnih organizacij in/ali socialnih združenj bodisi so s temi organizacijami in/ali združenji tesno povezana, zagotavljajo pa storitve, ki so namenjene posameznikom in so zasnovane tako, da zadovoljijo življenjsko pomembne potrebe ljudi, zlasti uporabnikov v ranljivem položaju; opozarja, da se socialna podjetja pogosto znajdejo med tradicionalnim zasebnim in javnim sektorjem ter opravljajo javne storitve, tj. storitve v okviru javnih naročil; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da so socialna podjetja pomembni ponudniki socialnih storitev splošnega pomena; opozarja, da ta podjetja pogosto bodisi izhajajo iz organizacij civilne družbe, prostovoljnih organizacij in/ali socialnih združenj bodisi so s temi organizacijami in/ali združenji tesno povezana, zagotavljajo pa storitve, ki so namenjene posameznikom in so zasnovane tako, da zadovoljijo življenjsko pomembne potrebe ljudi, zlasti uporabnikov v ranljivem položaju; opozarja, da se socialna podjetja pogosto znajdejo med tradicionalnim zasebnim in javnim sektorjem ter opravljajo javne storitve, tj. storitve v okviru javnih naročil;

| 15. | meni, da je treba pojem socialne odgovornosti podjetij obravnavati ločeno od pojma socialnega gospodarstva in socialnih podjetij, čeprav so nekatera komercialna podjetja s pomembnimi dejavnostmi v okviru socialne odgovornosti podjetij lahko močno povezana s socialnim podjetništvom; |
| --- | --- |

15.

meni, da je treba pojem socialne odgovornosti podjetij obravnavati ločeno od pojma socialnega gospodarstva in socialnih podjetij, čeprav so nekatera komercialna podjetja s pomembnimi dejavnostmi v okviru socialne odgovornosti podjetij lahko močno povezana s socialnim podjetništvom;

Finančne perspektive – za boljše pravno in davčno okolje

| 16. | meni, da program za socialne spremembe in socialne inovacije za 2014–2020 – ki se osredotoča na mikrofinanciranje in socialno podjetništvo – prispeva k prizadevanjem za večjo dostopnost mikro kreditov za mikro podjetja v socialnem gospodarstvu, hkrati pa upošteva, da socialna podjetja sredstva potrebujejo iz zelo različnih razlogov; |
| --- | --- |

16.

meni, da program za socialne spremembe in socialne inovacije za 2014–2020 – ki se osredotoča na mikrofinanciranje in socialno podjetništvo – prispeva k prizadevanjem za večjo dostopnost mikro kreditov za mikro podjetja v socialnem gospodarstvu, hkrati pa upošteva, da socialna podjetja sredstva potrebujejo iz zelo različnih razlogov;

| 17. | je prepričan, da so različni finančni instrumenti, denimo evropski skladi za socialna podjetja, evropski skladi tveganega kapitala in skladi poslovnih angelov, potrebni, da se socialnim podjetjem izboljša dostop do finančnih trgov; |
| --- | --- |

17.

je prepričan, da so različni finančni instrumenti, denimo evropski skladi za socialna podjetja, evropski skladi tveganega kapitala in skladi poslovnih angelov, potrebni, da se socialnim podjetjem izboljša dostop do finančnih trgov;

| 18. | poudarja, da je treba socialna podjetja podpreti z zadostnimi finančnimi sredstvi na lokalni, regionalni, nacionalni ravni in ravni Unije, ter opozarja na ustrezna sredstva v okviru večletnega finančnega okvira 2014–2020 (evropski socialni sklad, evropski sklad za socialni razvoj, kmetijski sklad za razvoj podeželja, program za socialne spremembe in socialne inovacije, program za raziskave in razvoj, pa tudi Obzorje 2020); izrecno poziva k podpori inovativnim socialnim podjetjem, zlasti tistim, ki spodbujajo kakovostna delovna mesta, se borijo proti revščini in socialni izključenosti ter vlagajo v izobrazbo, usposabljanje in vseživljenjsko učenje; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je treba socialna podjetja podpreti z zadostnimi finančnimi sredstvi na lokalni, regionalni, nacionalni ravni in ravni Unije, ter opozarja na ustrezna sredstva v okviru večletnega finančnega okvira 2014–2020 (evropski socialni sklad, evropski sklad za socialni razvoj, kmetijski sklad za razvoj podeželja, program za socialne spremembe in socialne inovacije, program za raziskave in razvoj, pa tudi Obzorje 2020); izrecno poziva k podpori inovativnim socialnim podjetjem, zlasti tistim, ki spodbujajo kakovostna delovna mesta, se borijo proti revščini in socialni izključenosti ter vlagajo v izobrazbo, usposabljanje in vseživljenjsko učenje;

| 19. | poudarja, da je treba dostop do financiranja Unije poenostaviti in omogočiti ustrezno prožnost na ravni držav članic; na voljo je treba dati možnosti financiranja, jih jasno oglaševati in poleg tega še poenostaviti zahteve glede organizacije, upravljanja in poročanja; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je treba dostop do financiranja Unije poenostaviti in omogočiti ustrezno prožnost na ravni držav članic; na voljo je treba dati možnosti financiranja, jih jasno oglaševati in poleg tega še poenostaviti zahteve glede organizacije, upravljanja in poročanja;

| 20. | poudarja, da bo pred uvedbo novih oblik finančne podpore izdelana analiza sedanjih instrumentov, da se preveri njihova učinkovitost, zato meni, da je treba pridobiti instrumente za merjenje in primerjanje socialnega donosa naložb, da se spodbudi razvoj preglednejšega naložbenega trga; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bo pred uvedbo novih oblik finančne podpore izdelana analiza sedanjih instrumentov, da se preveri njihova učinkovitost, zato meni, da je treba pridobiti instrumente za merjenje in primerjanje socialnega donosa naložb, da se spodbudi razvoj preglednejšega naložbenega trga;

| 21. | meni, da je treba ustvariti pogoje, pod katerimi bi lahko socialna podjetja postala finančno neodvisna in bi se ukvarjala s komercialnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

21.

meni, da je treba ustvariti pogoje, pod katerimi bi lahko socialna podjetja postala finančno neodvisna in bi se ukvarjala s komercialnimi dejavnostmi;

| 22. | meni, da je za ohranjanje osrednjih značilnosti socialnega podjetništva in socialnih podjetij nujno potrebno odgovorno upravljanje, podprto z ustreznim spremljanjem in preglednostjo mehanizmov financiranja; |
| --- | --- |

22.

meni, da je za ohranjanje osrednjih značilnosti socialnega podjetništva in socialnih podjetij nujno potrebno odgovorno upravljanje, podprto z ustreznim spremljanjem in preglednostjo mehanizmov financiranja;

Merila, podpora in spodbude

| 23. | se zavzema za pripravo primerjalne študije o različnih nacionalnih in regionalnih pravnih okvirih po Uniji, o pogojih in značilnostih poslovanja za socialna podjetja, vključno z njihovo velikostjo, številom in področjem delovanja, pa tudi o sistemih potrjevanja in označevanja; primerjalno študijo bi sprožila Komisija, izvajala pa bi se v sodelovanju s socialnimi podjetji; |
| --- | --- |

23.

se zavzema za pripravo primerjalne študije o različnih nacionalnih in regionalnih pravnih okvirih po Uniji, o pogojih in značilnostih poslovanja za socialna podjetja, vključno z njihovo velikostjo, številom in področjem delovanja, pa tudi o sistemih potrjevanja in označevanja; primerjalno študijo bi sprožila Komisija, izvajala pa bi se v sodelovanju s socialnimi podjetji;

| 24. | poudarja, da se socialna podjetja zelo razlikujejo po obliki, velikosti, poslovni dejavnosti, gospodarnosti in sodelovanju; ugotavlja, da obstajajo socialna podjetja, ki so vodilna pri razvoju na svojem področju in ki imajo zadostne zmogljivosti za lastni razvoj, obstajajo pa tudi taka, ki za svojo ustanovitev, razvoj in upravljanje potrebujejo znanje in izkušnje; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da se socialna podjetja zelo razlikujejo po obliki, velikosti, poslovni dejavnosti, gospodarnosti in sodelovanju; ugotavlja, da obstajajo socialna podjetja, ki so vodilna pri razvoju na svojem področju in ki imajo zadostne zmogljivosti za lastni razvoj, obstajajo pa tudi taka, ki za svojo ustanovitev, razvoj in upravljanje potrebujejo znanje in izkušnje;

| 25. | meni, da je treba za večjo konkurenčnost socialnih podjetij po Uniji podpreti ustanavljanje socialnih inovacijskih grozdov, ki ne bodo imeli dodane vrednosti le na lokalni ravni; poleg tega meni, da bi lahko socialna podjetja z ustreznimi spodbudami pomembno prispevala k zaposlovanju kvalificiranih delavcev, starejših od 50 let, ki so zapustili trg dela; |
| --- | --- |

25.

meni, da je treba za večjo konkurenčnost socialnih podjetij po Uniji podpreti ustanavljanje socialnih inovacijskih grozdov, ki ne bodo imeli dodane vrednosti le na lokalni ravni; poleg tega meni, da bi lahko socialna podjetja z ustreznimi spodbudami pomembno prispevala k zaposlovanju kvalificiranih delavcev, starejših od 50 let, ki so zapustili trg dela;

| 26. | podpira predlog Komisije, da vzpostavi večjezično, dostopno in uporabniku prijazno spletno platformo za socialna podjetja, ki bi med drugim morala omogočati vzajemno učenje in izmenjavo najboljših praks, pospeševati razvoj partnerstev, olajšati izmenjavo informacij o dostopu do financiranja in o možnostih za usposabljanje ter služiti kot omrežje za čezmejno sodelovanje; poziva Komisijo in države članice, naj socialnim podjetjem namenijo pozornost v okviru odprte metode sodelovanja; |
| --- | --- |

26.

podpira predlog Komisije, da vzpostavi večjezično, dostopno in uporabniku prijazno spletno platformo za socialna podjetja, ki bi med drugim morala omogočati vzajemno učenje in izmenjavo najboljših praks, pospeševati razvoj partnerstev, olajšati izmenjavo informacij o dostopu do financiranja in o možnostih za usposabljanje ter služiti kot omrežje za čezmejno sodelovanje; poziva Komisijo in države članice, naj socialnim podjetjem namenijo pozornost v okviru odprte metode sodelovanja;

| 27. | podpira predlog Komisije, da ustanovi ekspertno skupino za razvoj socialnega podjetništva (GECES), ki bi spremljala in ocenjevala doseženi napredek pri izvajanju ukrepov, predvidenih v sporočilu (COM(2011)0682); |
| --- | --- |

27.

podpira predlog Komisije, da ustanovi ekspertno skupino za razvoj socialnega podjetništva (GECES), ki bi spremljala in ocenjevala doseženi napredek pri izvajanju ukrepov, predvidenih v sporočilu (COM(2011)0682);

| 28. | poziva Komisijo in države članice, naj preučijo, ali bi bilo možno in zaželeno razviti „evropsko socialno oznako“, ki bi jo podeljevali socialnim podjetjem, da bi ta lažje dostopala do javnih in socialno inovativnih naročil, ne da bi kršila pravila o konkurenci; predlaga, da bi bilo treba podjetja, ki bi prejela to oznako, redno spremljati glede njihovega spoštovanja določb, predvidenih z oznako; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo in države članice, naj preučijo, ali bi bilo možno in zaželeno razviti „evropsko socialno oznako“, ki bi jo podeljevali socialnim podjetjem, da bi ta lažje dostopala do javnih in socialno inovativnih naročil, ne da bi kršila pravila o konkurenci; predlaga, da bi bilo treba podjetja, ki bi prejela to oznako, redno spremljati glede njihovega spoštovanja določb, predvidenih z oznako;

| 29. | poziva k pripravi pravil EU o javnem naročanju, s katerimi bi se pri oddajanju naročil storitev zunanjim izvajalcem namesto načela najnižje cene uporabljalo načelo ekonomsko najugodnejše ponudbe; |
| --- | --- |

29.

poziva k pripravi pravil EU o javnem naročanju, s katerimi bi se pri oddajanju naročil storitev zunanjim izvajalcem namesto načela najnižje cene uporabljalo načelo ekonomsko najugodnejše ponudbe;

| 30. | poziva Komisijo, naj zagotovi boljše razumevanje in poznavanje socialnih podjetij in socialnega gospodarstva, naj poskrbi za njuno večjo prepoznavnost, med drugim v kontekstu 8. okvirnega programa (Obzorje) ter naj uvede redno letno poročilo o dejavnostih socialnega gospodarstva; poziva države članice, naj se odzovejo na poziv Komisije po predlogih za to, da bi nacionalni statistični uradi pripravili zanesljive statistične podatke o socialnih podjetjih; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj zagotovi boljše razumevanje in poznavanje socialnih podjetij in socialnega gospodarstva, naj poskrbi za njuno večjo prepoznavnost, med drugim v kontekstu 8. okvirnega programa (Obzorje) ter naj uvede redno letno poročilo o dejavnostih socialnega gospodarstva; poziva države članice, naj se odzovejo na poziv Komisije po predlogih za to, da bi nacionalni statistični uradi pripravili zanesljive statistične podatke o socialnih podjetjih;

| 31. | poziva Komisijo in države članice, naj socialna podjetja vključijo v akcijske načrte za zaposlovanje in socialno vključevanje, in podpira evropsko nagrado za socialno podjetništvo v priznanje socialnim učinkom tega podjetništva; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo in države članice, naj socialna podjetja vključijo v akcijske načrte za zaposlovanje in socialno vključevanje, in podpira evropsko nagrado za socialno podjetništvo v priznanje socialnim učinkom tega podjetništva;

| 32. | opozarja, da socialna podjetja potrebujejo kar največ podpore in da je treba s kampanjami ozaveščanja in nenazadnje s poudarjanjem, da njihova koristnost presega zgolj ekonomsko, prispevati k njihovi sprejetosti, zato poziva k obsežni informacijski kampanji, ki bi jo sprožili Komisija, države članice in socialni partnerji in v ta namen postavili dostopno, večjezično spletno stran, ki bi državljanom zagotavljala hitro dostopne in razumljive informacije o socialnih dobrinah in storitvah; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da socialna podjetja potrebujejo kar največ podpore in da je treba s kampanjami ozaveščanja in nenazadnje s poudarjanjem, da njihova koristnost presega zgolj ekonomsko, prispevati k njihovi sprejetosti, zato poziva k obsežni informacijski kampanji, ki bi jo sprožili Komisija, države članice in socialni partnerji in v ta namen postavili dostopno, večjezično spletno stran, ki bi državljanom zagotavljala hitro dostopne in razumljive informacije o socialnih dobrinah in storitvah;

| 33. | poziva države članice, naj pretehtajo, ali bi bilo koristno, da se v učne načrte šol, univerz in drugih izobraževalnih ustanov in v programe vseživljenjskega učenja vključijo načela socialnih podjetij/socialnega podjetništva in socialne odgovornosti, da bi na ta način prispevali k razvoju socialnih in državljanskih kompetenc ter podprli zaposlovanje v socialnih podjetjih; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo konvencionalno in spletno izobraževanje socialnih podjetnikov in spodbujajo tesnejše sodelovanje med socialnimi podjetji, komercialnimi podjetji in akademskim svetom, da bi se povečalo poznavanje in boljše razumevanje socialnih podjetij, pa tudi da bi se odpravili morebitni obstoječi stereotipi; |
| --- | --- |

33.

poziva države članice, naj pretehtajo, ali bi bilo koristno, da se v učne načrte šol, univerz in drugih izobraževalnih ustanov in v programe vseživljenjskega učenja vključijo načela socialnih podjetij/socialnega podjetništva in socialne odgovornosti, da bi na ta način prispevali k razvoju socialnih in državljanskih kompetenc ter podprli zaposlovanje v socialnih podjetjih; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo konvencionalno in spletno izobraževanje socialnih podjetnikov in spodbujajo tesnejše sodelovanje med socialnimi podjetji, komercialnimi podjetji in akademskim svetom, da bi se povečalo poznavanje in boljše razumevanje socialnih podjetij, pa tudi da bi se odpravili morebitni obstoječi stereotipi;

| 34. | meni, da bo uvedba skupnega evropskega okvira na področju objave podatkov zagotovila jasnejše in učinkovitejše informacije o naložbah v socialna podjetja; |
| --- | --- |

34.

meni, da bo uvedba skupnega evropskega okvira na področju objave podatkov zagotovila jasnejše in učinkovitejše informacije o naložbah v socialna podjetja;

| 35. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo preučila in predvidela možnost, da bi socialna podjetja za lažji razvoj lahko uporabljala neizkoriščene, „speče“ patente, in pričakuje konkretne ukrepe v bližnji prihodnosti; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja zavezo Komisije, da bo preučila in predvidela možnost, da bi socialna podjetja za lažji razvoj lahko uporabljala neizkoriščene, „speče“ patente, in pričakuje konkretne ukrepe v bližnji prihodnosti;

o

o o

| 36. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

36.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  http://www.emes.net/fileadmin/emes/PDF_files/News/2008/11.08_EMES_UNDP_publication.pdf

(1)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 16

(2)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 187

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0071.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/48

---

P7_TA(2012)0430

Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 s priporočili Komisiji o poročilu predsednikov Evropskega sveta, Evropske komisije, Evropske centralne banke in Euroskupine z naslovom „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“ (2012/2151(INI))

(2015/C 419/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. in 29. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. in 29. junija 2012,

| — | ob upoštevanju izjave voditeljev držav oziroma vlad evroobmočja z dne 29. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave voditeljev držav oziroma vlad evroobmočja z dne 29. junija 2012,

| — | ob upoštevanju poročila predsednikov Evropskega sveta, Evropske komisije, Evropske centralne banke in Euroskupine „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“ z dne 26. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila predsednikov Evropskega sveta, Evropske komisije, Evropske centralne banke in Euroskupine „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“ z dne 26. junija 2012,

| — | ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za ustavne zadeve, Odbora za proračun ter Obora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0339/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za ustavne zadeve, Odbora za proračun ter Obora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0339/2012),

| A. | ker je Evropska unija od podpisa Rimske pogodbe pomembno napredovala v smislu političnega, gospodarskega, fiskalnega in monetarnega povezovanja; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija od podpisa Rimske pogodbe pomembno napredovala v smislu političnega, gospodarskega, fiskalnega in monetarnega povezovanja;

| B. | ker ekonomska in monetarna unija (EMU) ni sama sebi namen, ampak je orodje za uresničevanje ciljev Unije in držav članic, zlasti uravnotežene in trajnostne rasti ter visoke stopnje zaposlenosti; ker sta socialno vključevanje in solidarnost temelja evropskega socialnega modela in evropskega povezovanja kot celote in ju ne smemo izvzeti iz nobene prihodnje reforme Unije; |
| --- | --- |

B.

ker ekonomska in monetarna unija (EMU) ni sama sebi namen, ampak je orodje za uresničevanje ciljev Unije in držav članic, zlasti uravnotežene in trajnostne rasti ter visoke stopnje zaposlenosti; ker sta socialno vključevanje in solidarnost temelja evropskega socialnega modela in evropskega povezovanja kot celote in ju ne smemo izvzeti iz nobene prihodnje reforme Unije;

| C. | ker v globalizirani informacijski družbi postaja vedno bolj očitna potreba po tesnejšem evropskem povezovanju, ki temelji na demokratični legitimnosti, odgovornosti, preglednosti in podpori državljanov; |
| --- | --- |

C.

ker v globalizirani informacijski družbi postaja vedno bolj očitna potreba po tesnejšem evropskem povezovanju, ki temelji na demokratični legitimnosti, odgovornosti, preglednosti in podpori državljanov;

| D. | ker bi tesnejše evropsko povezovanje moralo omogočiti večjo parlamentarno udeležbo na nacionalni ravni in na ravni Unije; |
| --- | --- |

D.

ker bi tesnejše evropsko povezovanje moralo omogočiti večjo parlamentarno udeležbo na nacionalni ravni in na ravni Unije;

| E. | ker je Unija na razpotju in je zato treba izbrati jasno usmeritev, pri čemer sta na izbiro bodisi združitev sil v Uniji za izgradnjo prihodnosti, v kateri se bo okrepila vloga na vrednotah in solidarnosti temelječe Unije v globaliziranem svetu, bodisi obrat nazaj in zanašanje na lastne sile ter s tem neizogibna pasivna prilagoditev globalizaciji; |
| --- | --- |

E.

ker je Unija na razpotju in je zato treba izbrati jasno usmeritev, pri čemer sta na izbiro bodisi združitev sil v Uniji za izgradnjo prihodnosti, v kateri se bo okrepila vloga na vrednotah in solidarnosti temelječe Unije v globaliziranem svetu, bodisi obrat nazaj in zanašanje na lastne sile ter s tem neizogibna pasivna prilagoditev globalizaciji;

| F. | ker sta gospodarska, finančna in bančna kriza ter trenutna gospodarska recesija povzročili visoko javno in zasebno zadolženost na nacionalni ravni in javnofinančne težave v več državah članicah ter skupaj s pretiranimi makroekonomskimi neravnovesji hitro, neposredno in negativno vplivala na socialno-ekonomski razvoj evroobmočja in celotne Unije; |
| --- | --- |

F.

ker sta gospodarska, finančna in bančna kriza ter trenutna gospodarska recesija povzročili visoko javno in zasebno zadolženost na nacionalni ravni in javnofinančne težave v več državah članicah ter skupaj s pretiranimi makroekonomskimi neravnovesji hitro, neposredno in negativno vplivala na socialno-ekonomski razvoj evroobmočja in celotne Unije;

| G. | ker se je stopnja brezposelnosti v EU27 med letom 2008 in sredino leta 2012 povečala s 7 % na 10,4 % oz. na 25 milijonov brezposelnih ter je vsaka peta mlada oseba brezposelna (22 %), pri čemer brezposelnost med mladimi v nekaterih državah članicah presega 50 %; |
| --- | --- |

G.

ker se je stopnja brezposelnosti v EU27 med letom 2008 in sredino leta 2012 povečala s 7 % na 10,4 % oz. na 25 milijonov brezposelnih ter je vsaka peta mlada oseba brezposelna (22 %), pri čemer brezposelnost med mladimi v nekaterih državah članicah presega 50 %;

| H. | ker so ustvarjanje delovnih mest, kakovostno zaposlovanje in dostojno delo ključni pri premagovanju sedanje krize; |
| --- | --- |

H.

ker so ustvarjanje delovnih mest, kakovostno zaposlovanje in dostojno delo ključni pri premagovanju sedanje krize;

| I. | ker se trenutno več držav članic sooča z zelo zahtevnimi gospodarskimi in finančnimi razmerami, ki jih še poslabšujejo nenehne napetosti na trgih državnih obveznic, kar se kaže v nevzdržnih posojilnih obrestnih merah za nekatere države in nizkih ali negativnih obrestnih merah za nekatere druge ter v veliki finančni in gospodarski nestabilnosti; |
| --- | --- |

I.

ker se trenutno več držav članic sooča z zelo zahtevnimi gospodarskimi in finančnimi razmerami, ki jih še poslabšujejo nenehne napetosti na trgih državnih obveznic, kar se kaže v nevzdržnih posojilnih obrestnih merah za nekatere države in nizkih ali negativnih obrestnih merah za nekatere druge ter v veliki finančni in gospodarski nestabilnosti;

| J. | ker kombinacija konkurenčnosti, ki se razvijajo v različnih smereh, ter majhnih možnosti za rast, visoke stopnje brezposelnosti z velikimi primanjkljaji in visoko stopnjo javne in zasebne zadolženosti ne le škoduje posameznim državam članicam, temveč tudi slabi celotno evroobmočje; |
| --- | --- |

J.

ker kombinacija konkurenčnosti, ki se razvijajo v različnih smereh, ter majhnih možnosti za rast, visoke stopnje brezposelnosti z velikimi primanjkljaji in visoko stopnjo javne in zasebne zadolženosti ne le škoduje posameznim državam članicam, temveč tudi slabi celotno evroobmočje;

| K. | ker so nedavni dogodki jasno pokazali, da evroobmočje še vedno ni ustrezno opremljeno za reševanje krize ali ustrezno odzivanje na regionalne in svetovne gospodarske pretrese v njegovem okviru; |
| --- | --- |

K.

ker so nedavni dogodki jasno pokazali, da evroobmočje še vedno ni ustrezno opremljeno za reševanje krize ali ustrezno odzivanje na regionalne in svetovne gospodarske pretrese v njegovem okviru;

| L. | ker pomembna vloga, ki jo ima evro v evroobmočju in na svetovni ravni kot druga najpomembnejša mednarodna rezervna valuta, zahteva odločen odziv in usklajeno ukrepanje na evropski ravni, da se obnovita rast in stabilnost gospodarstva; |
| --- | --- |

L.

ker pomembna vloga, ki jo ima evro v evroobmočju in na svetovni ravni kot druga najpomembnejša mednarodna rezervna valuta, zahteva odločen odziv in usklajeno ukrepanje na evropski ravni, da se obnovita rast in stabilnost gospodarstva;

| M. | ker je evro v zadnjem desetletju državljanom Unije prinesel veliko koristi, kot so stabilnost cen, odprava stroškov menjave valute znotraj evroobmočja, onemogočenje pojava nominalne konkurenčne devalvacije valut, nižje obrestne mere, spodbude za povezovanje finančnih trgov in lažji čezmejni pretok kapitala; |
| --- | --- |

M.

ker je evro v zadnjem desetletju državljanom Unije prinesel veliko koristi, kot so stabilnost cen, odprava stroškov menjave valute znotraj evroobmočja, onemogočenje pojava nominalne konkurenčne devalvacije valut, nižje obrestne mere, spodbude za povezovanje finančnih trgov in lažji čezmejni pretok kapitala;

| N. | ker enotna valuta Unije ne bi smela postati simbol razdeljenosti, ki ogroža celotni evropski projekt, ampak mora ostati valuta Unije kot celote, ki je odločna in sposobna sprejemati daljnosežne odločitve za skupno in uspešno prihodnost; |
| --- | --- |

N.

ker enotna valuta Unije ne bi smela postati simbol razdeljenosti, ki ogroža celotni evropski projekt, ampak mora ostati valuta Unije kot celote, ki je odločna in sposobna sprejemati daljnosežne odločitve za skupno in uspešno prihodnost;

| O. | ker bi ukrepi na poti k pravi EMU morali upoštevati željo držav članic, ki imajo možnost odstopanja od uvedbe evra, da obdržijo svoje nacionalne valute; |
| --- | --- |

O.

ker bi ukrepi na poti k pravi EMU morali upoštevati željo držav članic, ki imajo možnost odstopanja od uvedbe evra, da obdržijo svoje nacionalne valute;

| P. | ker pomeni članstvo v evroobmočju visoko stopnjo gospodarske in finančne soodvisnosti med sodelujočimi državami članicami in torej zahteva tesnejše usklajevanje finančnih, fiskalnih, socialnih in gospodarskih politik, pri čemer morajo države članice pristojnosti prenesti na raven Unije, v povezavi s strožjimi nadzornimi instrumenti in učinkovitim izvrševanjem; ker pa je treba takšno večje povezovanje držav članic, katerih valuta je evro, in morda še skupine tistih držav članic, ki so na to pripravljene, razviti v okviru „ene Evrope dveh hitrosti“, da bi se izognili političnim ukrepom, ki bi nazadnje pripeljali do dveh različnih Evrop; |
| --- | --- |

P.

ker pomeni članstvo v evroobmočju visoko stopnjo gospodarske in finančne soodvisnosti med sodelujočimi državami članicami in torej zahteva tesnejše usklajevanje finančnih, fiskalnih, socialnih in gospodarskih politik, pri čemer morajo države članice pristojnosti prenesti na raven Unije, v povezavi s strožjimi nadzornimi instrumenti in učinkovitim izvrševanjem; ker pa je treba takšno večje povezovanje držav članic, katerih valuta je evro, in morda še skupine tistih držav članic, ki so na to pripravljene, razviti v okviru „ene Evrope dveh hitrosti“, da bi se izognili političnim ukrepom, ki bi nazadnje pripeljali do dveh različnih Evrop;

| Q. | ker najnovejše raziskave Eurobarometra kažejo, da je zaradi dolgotrajne krize močno oslabljeno zaupanje v politične institucije tako na nacionalni ravni kot na ravni Unije, bistveno pa se je zmanjšalo tudi dojemanje Unije kot pozitivne podobe v javnosti; ker Unija kljub temu ostaja akter, ki se po mnenju državljanov Unije najučinkoviteje spopada z gospodarsko krizo; |
| --- | --- |

Q.

ker najnovejše raziskave Eurobarometra kažejo, da je zaradi dolgotrajne krize močno oslabljeno zaupanje v politične institucije tako na nacionalni ravni kot na ravni Unije, bistveno pa se je zmanjšalo tudi dojemanje Unije kot pozitivne podobe v javnosti; ker Unija kljub temu ostaja akter, ki se po mnenju državljanov Unije najučinkoviteje spopada z gospodarsko krizo;

| R. | ker bi morali oblikovalci politike na ravni Unije in nacionalni ravni državljane stalno obveščati o koristih evropskega povezovanja ter posledicah in izzivih enotne valute ter o stroških in tveganjih, povezanih z razpadom evroobmočja; |
| --- | --- |

R.

ker bi morali oblikovalci politike na ravni Unije in nacionalni ravni državljane stalno obveščati o koristih evropskega povezovanja ter posledicah in izzivih enotne valute ter o stroških in tveganjih, povezanih z razpadom evroobmočja;

| S. | ker je 17 držav članic že sprejelo enotno valuto Unije, številne druge države pa se bodo evroobmočju pridružile, ko bodo pripravljene; |
| --- | --- |

S.

ker je 17 držav članic že sprejelo enotno valuto Unije, številne druge države pa se bodo evroobmočju pridružile, ko bodo pripravljene;

| T. | ker je vsak dvom v zvezi s prihodnostjo ekonomske in monetarne unije (EMU) na splošno, vključno z nepreklicnostjo članstva v evroobmočju, in še zlasti v zvezi z enotno valuto Unije neutemeljen, saj je močna Unija v interesu vseh državljanov; |
| --- | --- |

T.

ker je vsak dvom v zvezi s prihodnostjo ekonomske in monetarne unije (EMU) na splošno, vključno z nepreklicnostjo članstva v evroobmočju, in še zlasti v zvezi z enotno valuto Unije neutemeljen, saj je močna Unija v interesu vseh državljanov;

| U. | ker je ponovna pridobitev zaupanja glavna naloga, ki jo je treba opraviti za pritegnitev evropskih državljanov in podjetij k ponovnemu vlaganju v gospodarstvo ter za vzpostavitev pogojev, ki bodo finančnim institucijam omogočili ponovno kreditiranje realnega gospodarstva na široki, vendar trdni podlagi; |
| --- | --- |

U.

ker je ponovna pridobitev zaupanja glavna naloga, ki jo je treba opraviti za pritegnitev evropskih državljanov in podjetij k ponovnemu vlaganju v gospodarstvo ter za vzpostavitev pogojev, ki bodo finančnim institucijam omogočili ponovno kreditiranje realnega gospodarstva na široki, vendar trdni podlagi;

| V. | ker je rešitev za krizo evra zapletena ter zahteva stalna in vsestranska prizadevanja na ravni vseh institucij in politik; |
| --- | --- |

V.

ker je rešitev za krizo evra zapletena ter zahteva stalna in vsestranska prizadevanja na ravni vseh institucij in politik;

| W. | ker imajo institucije Unije ter predsedniki držav in vlad držav članic na splošno, držav članic evroobmočja pa še posebej, pomembno vlogo pri vzpostavljanju fiskalne unije na način, da bodo vsi mehanizmi za obvladovanje krize v evroobmočju, na primer evropski mehanizem za stabilnost (ESM), vključeni v institucionalni okvir, v katerem Parlament polno sodeluje kot sozakonodajalec; ker predstavlja zdajšnja medvladna struktura primer velikega pomanjkanja demokratične legitimnosti; ker je skupno valuto mogoče stabilizirati samo, če bodo države članice pripravljene prenesti pristojnosti na področju fiskalnih politik na raven Unije; |
| --- | --- |

W.

ker imajo institucije Unije ter predsedniki držav in vlad držav članic na splošno, držav članic evroobmočja pa še posebej, pomembno vlogo pri vzpostavljanju fiskalne unije na način, da bodo vsi mehanizmi za obvladovanje krize v evroobmočju, na primer evropski mehanizem za stabilnost (ESM), vključeni v institucionalni okvir, v katerem Parlament polno sodeluje kot sozakonodajalec; ker predstavlja zdajšnja medvladna struktura primer velikega pomanjkanja demokratične legitimnosti; ker je skupno valuto mogoče stabilizirati samo, če bodo države članice pripravljene prenesti pristojnosti na področju fiskalnih politik na raven Unije;

| X. | ker morajo predsedniki držav in vlad ter njihovi ministri, če želijo ponovno vzpostaviti zaupanje, v svojih državah članicah braniti in pojasnjevati politične odločitve, ki so bile sprejete na ravni Unije; ker pomeni nepošteno pripisovanje nepriljubljenih odločitev Uniji v nekaterih primerih zelo nevarno igro oblikovanja predstav, ki lahko odznotraj spodkoplje Unijo, oslabi solidarnost in nazadnje povzroči nepopravljivo škodo verodostojnosti nacionalnih voditeljev samih in potencialno celotnemu evropskemu projektu; |
| --- | --- |

X.

ker morajo predsedniki držav in vlad ter njihovi ministri, če želijo ponovno vzpostaviti zaupanje, v svojih državah članicah braniti in pojasnjevati politične odločitve, ki so bile sprejete na ravni Unije; ker pomeni nepošteno pripisovanje nepriljubljenih odločitev Uniji v nekaterih primerih zelo nevarno igro oblikovanja predstav, ki lahko odznotraj spodkoplje Unijo, oslabi solidarnost in nazadnje povzroči nepopravljivo škodo verodostojnosti nacionalnih voditeljev samih in potencialno celotnemu evropskemu projektu;

| Y. | ker je Unija v tem trenutku socialno šibka; ker v več državah članicah potekajo zelo zahtevni ukrepi strukturnih reform in programi konsolidacije; ker je politična unija navsezadnje nujna, če želimo premagati te težke čase, ob spodbujanju solidarnosti in z nadaljevanjem evropskega projekta; |
| --- | --- |

Y.

ker je Unija v tem trenutku socialno šibka; ker v več državah članicah potekajo zelo zahtevni ukrepi strukturnih reform in programi konsolidacije; ker je politična unija navsezadnje nujna, če želimo premagati te težke čase, ob spodbujanju solidarnosti in z nadaljevanjem evropskega projekta;

| Z. | ker sta zasedanje Evropskega sveta in vrh držav evroobmočja dne 28. in 29. junija 2012 potrdila zavezanost teh držav k sprejetju ukrepov, ki so potrebni za zagotovitev finančno stabilne, konkurenčne in uspešne Evrope, s čimer bi se povečala blaginja državljanov; |
| --- | --- |

Z.

ker sta zasedanje Evropskega sveta in vrh držav evroobmočja dne 28. in 29. junija 2012 potrdila zavezanost teh držav k sprejetju ukrepov, ki so potrebni za zagotovitev finančno stabilne, konkurenčne in uspešne Evrope, s čimer bi se povečala blaginja državljanov;

| AA. | ker vse večji prepad med osrednjimi in obrobnimi državami v Uniji ne bi smel postati kroničen; ker bi bilo treba vzpostaviti stalni okvir, v skladu s katerim bi se lahko države članice v težavah zanašale na solidarnostno podporo drugih držav članic; ker bi države članice, ki si želijo solidarnosti, morale biti zavezane prevzeti odgovornost za izvajanje vseh svojih zavez na proračunskem področju ter priporočil za posamezne države članice in svojih zavez v okviru evropskega semestra, zlasti tistih, povezanih s Paktom za stabilnost in rast, paktom „evro plus“, strategijo Evrope 2020 in postopkom v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji, pri čemer je treba upoštevati razmere v vsaki državi članici; ker je zagotavljanje finančne stabilnosti vseh držav članic v skupnem interesu držav članic; ker morajo države članice v skladu s členom 121 Pogodbe o delovanju Evropske unije svoje ekonomske politike obravnavati kot zadevo skupnega pomena in jih usklajevati v okviru Sveta; |
| --- | --- |

AA.

ker vse večji prepad med osrednjimi in obrobnimi državami v Uniji ne bi smel postati kroničen; ker bi bilo treba vzpostaviti stalni okvir, v skladu s katerim bi se lahko države članice v težavah zanašale na solidarnostno podporo drugih držav članic; ker bi države članice, ki si želijo solidarnosti, morale biti zavezane prevzeti odgovornost za izvajanje vseh svojih zavez na proračunskem področju ter priporočil za posamezne države članice in svojih zavez v okviru evropskega semestra, zlasti tistih, povezanih s Paktom za stabilnost in rast, paktom „evro plus“, strategijo Evrope 2020 in postopkom v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji, pri čemer je treba upoštevati razmere v vsaki državi članici; ker je zagotavljanje finančne stabilnosti vseh držav članic v skupnem interesu držav članic; ker morajo države članice v skladu s členom 121 Pogodbe o delovanju Evropske unije svoje ekonomske politike obravnavati kot zadevo skupnega pomena in jih usklajevati v okviru Sveta;

| AB. | ker je za ponovno rast najpomembnejše dokončanje notranjega trga; ker mora Komisija kot varuhinja Pogodb okrepiti svoja prizadevanja za uveljavitev izvajanja obstoječe zakonodaje o notranjem trgu in skladnost z njo; ker je za pravilno delovanje notranjega trga nujno, da bodo pravila o povezovanju trgov osnovana bolj na uredbah in ne na direktivah; |
| --- | --- |

AB.

ker je za ponovno rast najpomembnejše dokončanje notranjega trga; ker mora Komisija kot varuhinja Pogodb okrepiti svoja prizadevanja za uveljavitev izvajanja obstoječe zakonodaje o notranjem trgu in skladnost z njo; ker je za pravilno delovanje notranjega trga nujno, da bodo pravila o povezovanju trgov osnovana bolj na uredbah in ne na direktivah;

| AC. | ker je evropsko povezovanje nedvomno nepovraten in postopen proces; |
| --- | --- |

AC.

ker je evropsko povezovanje nedvomno nepovraten in postopen proces;

Pot naprej: poročilo štirih predsednikov

| AD. | ker je z demokratičnega vidika in ob upoštevanju vseh določb Lizbonske pogodbe nesprejemljivo, da predsednik Evropskega parlamenta, sestavljenega iz izvoljenih poslancev, ki zastopajo več kot 502 milijona evropskih državljanov, ni bil vključen v pripravo zgoraj omenjenega poročila z naslovom „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“; |
| --- | --- |

AD.

ker je z demokratičnega vidika in ob upoštevanju vseh določb Lizbonske pogodbe nesprejemljivo, da predsednik Evropskega parlamenta, sestavljenega iz izvoljenih poslancev, ki zastopajo več kot 502 milijona evropskih državljanov, ni bil vključen v pripravo zgoraj omenjenega poročila z naslovom „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“;

| AE. | ker je prišel čas, da politični voditelji Unije in znotraj nje pokažejo svojo odločnost, ustvarjalnost, pogum, trdnost in vodilno vlogo pri odpravi preostalih pomanjkljivosti, ki še naprej ovirajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije (EMU); ker je medvladna metoda dosegla, kar je lahko, in ni primerna za demokratično in učinkovito odločanje v 21. stoletju; ker je treba narediti preskok v resnično zvezno Evropo; |
| --- | --- |

AE.

ker je prišel čas, da politični voditelji Unije in znotraj nje pokažejo svojo odločnost, ustvarjalnost, pogum, trdnost in vodilno vlogo pri odpravi preostalih pomanjkljivosti, ki še naprej ovirajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije (EMU); ker je medvladna metoda dosegla, kar je lahko, in ni primerna za demokratično in učinkovito odločanje v 21. stoletju; ker je treba narediti preskok v resnično zvezno Evropo;

| AF. | ker zgoraj omenjeno poročilo z naslovom „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“ nedvoumno predstavlja pot naprej in si s strukturnimi ukrepi prizadeva za prekinitev kroga nezaupanja; ker bi moralo poročilo nameniti pozornost tudi socialni razsežnosti; |
| --- | --- |

AF.

ker zgoraj omenjeno poročilo z naslovom „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“ nedvoumno predstavlja pot naprej in si s strukturnimi ukrepi prizadeva za prekinitev kroga nezaupanja; ker bi moralo poročilo nameniti pozornost tudi socialni razsežnosti;

| AG. | ker je Evropski svet na zasedanju dne 28. in 29. junija 2012 pozval svojega predsednika, naj razvije specifičen in časovno omejen načrt za vzpostavitev prave ekonomske in monetarne unije; ker je razvoj globalne dolgoročne vizije prek načrta pomemben znak, ki bi lahko prispeval k ponovni vzpostavitvi zaupanja, ki bi se lahko krepilo s postopnim izvajanjem načrta; |
| --- | --- |

AG.

ker je Evropski svet na zasedanju dne 28. in 29. junija 2012 pozval svojega predsednika, naj razvije specifičen in časovno omejen načrt za vzpostavitev prave ekonomske in monetarne unije; ker je razvoj globalne dolgoročne vizije prek načrta pomemben znak, ki bi lahko prispeval k ponovni vzpostavitvi zaupanja, ki bi se lahko krepilo s postopnim izvajanjem načrta;

| AH. | ker stalen napredek pri izvajanju dolgoročnega načrta ne zagotavlja takojšnje rešitve za izhod iz krize in ne bi smel upočasniti izvajanja potrebnih kratkoročnih ukrepov; |
| --- | --- |

AH.

ker stalen napredek pri izvajanju dolgoročnega načrta ne zagotavlja takojšnje rešitve za izhod iz krize in ne bi smel upočasniti izvajanja potrebnih kratkoročnih ukrepov;

| AI. | ker ni mogoče izključiti, da bodo za krepitev demokratične legitimnosti povsem delujoče ekonomske in monetarne unije (EMU) potrebne nove spremembe Pogodbe; ker bi morala Komisija oblikovati seznam tekočih zakonodajnih pobud, ki jih institucionalne spremembe na daljši rok ne smejo časovno zamakniti; |
| --- | --- |

AI.

ker ni mogoče izključiti, da bodo za krepitev demokratične legitimnosti povsem delujoče ekonomske in monetarne unije (EMU) potrebne nove spremembe Pogodbe; ker bi morala Komisija oblikovati seznam tekočih zakonodajnih pobud, ki jih institucionalne spremembe na daljši rok ne smejo časovno zamakniti;

| AJ. | ker bodo za dokončno vzpostavitev prave EMU v Uniji srednjeročno potrebne spremembe Pogodbe; |
| --- | --- |

AJ.

ker bodo za dokončno vzpostavitev prave EMU v Uniji srednjeročno potrebne spremembe Pogodbe;

| AK. | ker je za dosego demokratičnega soglasja za prihodnjo celovito in uspešno spremembo Pogodbe treba v celoti izkoristiti postopke in fleksibilnost obstoječih Pogodb, da se čim prej izboljša upravljanje ekonomske in monetarne unije (EMU) v okviru oblikovanja pravega evropskega političnega prostora; |
| --- | --- |

AK.

ker je za dosego demokratičnega soglasja za prihodnjo celovito in uspešno spremembo Pogodbe treba v celoti izkoristiti postopke in fleksibilnost obstoječih Pogodb, da se čim prej izboljša upravljanje ekonomske in monetarne unije (EMU) v okviru oblikovanja pravega evropskega političnega prostora;

| AL. | ker ima Evropski parlament pravico, da Svetu predloži predloge za spremembo Pogodb, ki jih mora naknadno preučiti Konvencija, da se dokončno oblikuje prava ekonomska in monetarna unija (EMU) s povečanjem pristojnosti Unije, predvsem na področju gospodarske politike, ter z okrepitvijo proračunske zmogljivosti Unije in njenih lastnih sredstev, vloge in demokratične odgovornosti Komisije ter posebnih pravic Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

AL.

ker ima Evropski parlament pravico, da Svetu predloži predloge za spremembo Pogodb, ki jih mora naknadno preučiti Konvencija, da se dokončno oblikuje prava ekonomska in monetarna unija (EMU) s povečanjem pristojnosti Unije, predvsem na področju gospodarske politike, ter z okrepitvijo proračunske zmogljivosti Unije in njenih lastnih sredstev, vloge in demokratične odgovornosti Komisije ter posebnih pravic Evropskega parlamenta;

| AM. | ker ni realno ali primerno misliti, da bi se takšna Konvencija lahko zgodila pred naslednjimi volitvami v Evropski parlament; ker bi se priprave na takšno Konvencijo morale začeti pred naslednjimi volitvami v Evropski parlament; |
| --- | --- |

AM.

ker ni realno ali primerno misliti, da bi se takšna Konvencija lahko zgodila pred naslednjimi volitvami v Evropski parlament; ker bi se priprave na takšno Konvencijo morale začeti pred naslednjimi volitvami v Evropski parlament;

| AN. | ker ukrepi, predlagani v obstoječih Pogodbah, in prihodnje spremembe Pogodb ne bi smeli izključevati možnosti pridružitve držav članic ter bi morali zagotavljati celovitost Unije; |
| --- | --- |

AN.

ker ukrepi, predlagani v obstoječih Pogodbah, in prihodnje spremembe Pogodb ne bi smeli izključevati možnosti pridružitve držav članic ter bi morali zagotavljati celovitost Unije;

| AO. | ker prihodnje spremembe Pogodb ne bi smele ovirati hitrega izvajanja tistega, kar je že mogoče doseči v okviru obstoječih Pogodb; ker obstoječi Pogodbi ponujata veliko možnosti za bistven napredek na poti k ekonomski in monetarni uniji, ki temelji na izboljšanem in bolj povezanem okviru finančne, proračunske in gospodarske politike ter na trdnejši demokratični legitimnosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

AO.

ker prihodnje spremembe Pogodb ne bi smele ovirati hitrega izvajanja tistega, kar je že mogoče doseči v okviru obstoječih Pogodb; ker obstoječi Pogodbi ponujata veliko možnosti za bistven napredek na poti k ekonomski in monetarni uniji, ki temelji na izboljšanem in bolj povezanem okviru finančne, proračunske in gospodarske politike ter na trdnejši demokratični legitimnosti in odgovornosti;

| AP. | ker do zdaj še niso bile izkoriščene vse možnosti Lizbonske pogodbe v zvezi s politiko zaposlovanja in socialno politiko, in sicer najprej in predvsem glede:






  — | člena 9 PDEU, v skladu s katerim je treba pri opredeljevanju in izvajanju politik in dejavnosti Unije upoštevati spodbujanje visoke zaposlenosti in zagotavljanje ustrezne socialne zaščite, |
| --- | --- | --- |

AP.

ker do zdaj še niso bile izkoriščene vse možnosti Lizbonske pogodbe v zvezi s politiko zaposlovanja in socialno politiko, in sicer najprej in predvsem glede:

—

člena 9 PDEU, v skladu s katerim je treba pri opredeljevanju in izvajanju politik in dejavnosti Unije upoštevati spodbujanje visoke zaposlenosti in zagotavljanje ustrezne socialne zaščite,

| — | člena 151 PDEU, v skladu s katerim si „Unija in države članice (...) prizadevajo za naslednje cilje: spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev, tako da se ob ohranjanju izboljšav omogoči njihova uskladitev, ustrezno socialno zaščito, dialog med socialnimi partnerji, razvoj človeških virov za trajno visoko zaposlenost in boj proti izključenosti“, |
| --- | --- |

—

člena 151 PDEU, v skladu s katerim si „Unija in države članice (...) prizadevajo za naslednje cilje: spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev, tako da se ob ohranjanju izboljšav omogoči njihova uskladitev, ustrezno socialno zaščito, dialog med socialnimi partnerji, razvoj človeških virov za trajno visoko zaposlenost in boj proti izključenosti“,

| — | člena 153(1) PDEU na splošno in zlasti njegove točke (h), ki predvideva „vključevanje oseb, ki so izključene s trga dela“; |
| --- | --- |

—

člena 153(1) PDEU na splošno in zlasti njegove točke (h), ki predvideva „vključevanje oseb, ki so izključene s trga dela“;

| AQ. | ker člen 48(7) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) za sprejetje akta, za katerega je po PDEU potreben poseben zakonodajni postopek, predvideva poseben postopek v skladu z rednim zakonodajnim postopkom; ker člen 333 PDEU vsebuje tudi določbe, ki omogočajo uporabo rednega zakonodajnega postopka v okviru okrepljenega sodelovanja; |
| --- | --- |

AQ.

ker člen 48(7) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) za sprejetje akta, za katerega je po PDEU potreben poseben zakonodajni postopek, predvideva poseben postopek v skladu z rednim zakonodajnim postopkom; ker člen 333 PDEU vsebuje tudi določbe, ki omogočajo uporabo rednega zakonodajnega postopka v okviru okrepljenega sodelovanja;

| AR. | ker bi morala obstajati ambicija, da vse države članice skupaj napredujejo proti trdnejši evropski zvezi; ker bi utegnile biti potrebne odločitve, ki veljajo le za evroobmočje, če so zahtevane ali utemeljene na podlagi specifičnosti evroobmočja, ob vključevanju razumnih in poštenih možnosti pridružitve drugih držav članic z uravnoteženimi pravicami in obveznostmi; |
| --- | --- |

AR.

ker bi morala obstajati ambicija, da vse države članice skupaj napredujejo proti trdnejši evropski zvezi; ker bi utegnile biti potrebne odločitve, ki veljajo le za evroobmočje, če so zahtevane ali utemeljene na podlagi specifičnosti evroobmočja, ob vključevanju razumnih in poštenih možnosti pridružitve drugih držav članic z uravnoteženimi pravicami in obveznostmi;

| AS. | ker je skupna evropska strategija za mlade nujna za boj proti brezposelnosti mladih in nevarnosti, da Evropa izgubi celo generacijo; |
| --- | --- |

AS.

ker je skupna evropska strategija za mlade nujna za boj proti brezposelnosti mladih in nevarnosti, da Evropa izgubi celo generacijo;

Bančna unija

| AT. | ker so bili dosedanji ukrepi za stabilizacijo finančnega sistema nezadostni, da bi se v celoti ponovno vzpostavilo zaupanje; ker je imela Evropska centralna banka (ECB) s serijo izjemnih ukrepov začasne pomoči za države članice in banke ključno vlogo pri teh reševalnih operacijah, pri tem pa ni zanemarila glavnega cilja, tj. zagotavljanja stabilnosti cen; |
| --- | --- |

AT.

ker so bili dosedanji ukrepi za stabilizacijo finančnega sistema nezadostni, da bi se v celoti ponovno vzpostavilo zaupanje; ker je imela Evropska centralna banka (ECB) s serijo izjemnih ukrepov začasne pomoči za države članice in banke ključno vlogo pri teh reševalnih operacijah, pri tem pa ni zanemarila glavnega cilja, tj. zagotavljanja stabilnosti cen;

| AU. | ker operativna neodvisnost Evropske centralne banke (ECB) na področju monetarne politike, ki jo določa Pogodba, ostaja temelj za verodostojnost ekonomske in monetarne unije (EMU) in enotne valute; |
| --- | --- |

AU.

ker operativna neodvisnost Evropske centralne banke (ECB) na področju monetarne politike, ki jo določa Pogodba, ostaja temelj za verodostojnost ekonomske in monetarne unije (EMU) in enotne valute;

| AV. | ker negotov položaj bančnega sektorja v več državah članicah in Uniji kot celoti ogroža realno gospodarstvo in javne finance ter prekomerno obremenjuje davkoplačevalce in razvoj realnega gospodarstva s stroški obvladovanja bančne krize, kar ovira rast; ker obstoječi mehanizmi in strukture ne morejo preprečiti širjenja negativnih učinkov prelivanja; |
| --- | --- |

AV.

ker negotov položaj bančnega sektorja v več državah članicah in Uniji kot celoti ogroža realno gospodarstvo in javne finance ter prekomerno obremenjuje davkoplačevalce in razvoj realnega gospodarstva s stroški obvladovanja bančne krize, kar ovira rast; ker obstoječi mehanizmi in strukture ne morejo preprečiti širjenja negativnih učinkov prelivanja;

| AW. | ker so države članice v težavah zaradi očitne neusklajenosti med bankami, ki izvajajo operacije na ravni evropskega trga, in pogojnimi obveznostmi, ki jih prevzemajo njihove države; ker se je v tej krizi izkazalo, da je vez med bankami in državami močnejša in bolj škodljiva v monetarni uniji, kjer je notranja obrestna mera fiksna in kjer na ravni Unije ni mehanizma, ki bi zmanjšal stroške prestrukturiranja bank; |
| --- | --- |

AW.

ker so države članice v težavah zaradi očitne neusklajenosti med bankami, ki izvajajo operacije na ravni evropskega trga, in pogojnimi obveznostmi, ki jih prevzemajo njihove države; ker se je v tej krizi izkazalo, da je vez med bankami in državami močnejša in bolj škodljiva v monetarni uniji, kjer je notranja obrestna mera fiksna in kjer na ravni Unije ni mehanizma, ki bi zmanjšal stroške prestrukturiranja bank;

| AX. | ker je odprava negativnih povratnih zank med državami, bankami in realnim gospodarstvom bistvena za nemoteno delovanje ekonomske in monetarne unije (EMU); |
| --- | --- |

AX.

ker je odprava negativnih povratnih zank med državami, bankami in realnim gospodarstvom bistvena za nemoteno delovanje ekonomske in monetarne unije (EMU);

| AY. | ker je kriza povzročila razpršenost obrestnih mer in tudi dejansko razdrobila enotni trg za finančne storitve; |
| --- | --- |

AY.

ker je kriza povzročila razpršenost obrestnih mer in tudi dejansko razdrobila enotni trg za finančne storitve;

| AZ. | ker je Parlament večkrat in dosledno poudaril, da je treba nujno sprejeti dodatne in daljnosežne ukrepe za odpravo krize v bančnem sektorju; ker bi bilo treba razlikovati med kratkoročnimi ukrepi za stabilizacijo akutnih kriznih razmer v bančnem sektorju ter srednje- in dolgoročnimi ukrepi, vključno z zavezami z vrha G-20 glede pravočasnega, popolnega in doslednega izvajanja mednarodno dogovorjenih pravil o bančnem kapitalu, likvidnosti in finančnem vzvodu, namenjenimi vzpostavljanju povsem delujoče evropske bančne unije; |
| --- | --- |

AZ.

ker je Parlament večkrat in dosledno poudaril, da je treba nujno sprejeti dodatne in daljnosežne ukrepe za odpravo krize v bančnem sektorju; ker bi bilo treba razlikovati med kratkoročnimi ukrepi za stabilizacijo akutnih kriznih razmer v bančnem sektorju ter srednje- in dolgoročnimi ukrepi, vključno z zavezami z vrha G-20 glede pravočasnega, popolnega in doslednega izvajanja mednarodno dogovorjenih pravil o bančnem kapitalu, likvidnosti in finančnem vzvodu, namenjenimi vzpostavljanju povsem delujoče evropske bančne unije;

| BA. | ker ukrepi, sprejeti v okviru take bančne unije, ne bi smeli ogrožati nadaljnjega pravilnega delovanja notranjega trga za finančne storitve in prostega pretoka kapitala; |
| --- | --- |

BA.

ker ukrepi, sprejeti v okviru take bančne unije, ne bi smeli ogrožati nadaljnjega pravilnega delovanja notranjega trga za finančne storitve in prostega pretoka kapitala;

| BB. | ker bi morale finančne institucije in njihovi predstavniki delovati odgovorno in v skladu z visokimi moralnimi standardi ter tako podpirati realno gospodarstvo; |
| --- | --- |

BB.

ker bi morale finančne institucije in njihovi predstavniki delovati odgovorno in v skladu z visokimi moralnimi standardi ter tako podpirati realno gospodarstvo;

| BC. | ker Unija potrebuje vzpostavitev enotnega evropskega nadzornega mehanizma za bančne institucije; ker sta za zagotovitev potrebnega zaupanja na finančnem trgu in stabilnosti na skupnem notranjem trgu za finančne storitve bistvena evropski okvir za trdna in učinkovita jamstva za vloge ter za reševanje bank; |
| --- | --- |

BC.

ker Unija potrebuje vzpostavitev enotnega evropskega nadzornega mehanizma za bančne institucije; ker sta za zagotovitev potrebnega zaupanja na finančnem trgu in stabilnosti na skupnem notranjem trgu za finančne storitve bistvena evropski okvir za trdna in učinkovita jamstva za vloge ter za reševanje bank;

| BD. | ker bi morali vse ukrepe za vzpostavitev bančne unije spremljati večja preglednost in odgovornost institucij, ki jo izvajajo; |
| --- | --- |

BD.

ker bi morali vse ukrepe za vzpostavitev bančne unije spremljati večja preglednost in odgovornost institucij, ki jo izvajajo;

| BE. | ker bi bilo treba preučiti vprašanje, ali je treba zahtevati ločitev nekaterih posebno tveganih finančnih dejavnosti od bank, ki sprejemajo depozite znotraj bančne skupine, v skladu z Liikanenovim poročilom; |
| --- | --- |

BE.

ker bi bilo treba preučiti vprašanje, ali je treba zahtevati ločitev nekaterih posebno tveganih finančnih dejavnosti od bank, ki sprejemajo depozite znotraj bančne skupine, v skladu z Liikanenovim poročilom;

| BF. | ker bi morali nadzorni organi na splošno zaznati in odpraviti težave na začetni stopnji, da bi preprečili pojav kriz ter ohranili finančno stabilnost in odpornost; |
| --- | --- |

BF.

ker bi morali nadzorni organi na splošno zaznati in odpraviti težave na začetni stopnji, da bi preprečili pojav kriz ter ohranili finančno stabilnost in odpornost;

| BG. | ker imajo večino pooblastil za bančni nadzor v današnji Uniji nacionalni nadzorniki, usklajevalno vlogo pa ima Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (EBA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 (1); ker se je sedanji sistem nacionalnega nadzora izkazal za preveč razdrobljenega, da bi lahko obvladal sedanje izzive; |
| --- | --- |

BG.

ker imajo večino pooblastil za bančni nadzor v današnji Uniji nacionalni nadzorniki, usklajevalno vlogo pa ima Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (EBA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 (1); ker se je sedanji sistem nacionalnega nadzora izkazal za preveč razdrobljenega, da bi lahko obvladal sedanje izzive;

| BH. | ker je visokokakovosten in učinkovit evropski nadzorni mehanizem nujno potreben za zagotovitev učinkovitega zaznavanja težav in odločnega spopadanja z njimi, za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev med vsemi bančnimi institucijami, da se ponovno vzpostavi čezmejno zaupanje, in preprečevanje razdrobljenosti notranjega trga; |
| --- | --- |

BH.

ker je visokokakovosten in učinkovit evropski nadzorni mehanizem nujno potreben za zagotovitev učinkovitega zaznavanja težav in odločnega spopadanja z njimi, za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev med vsemi bančnimi institucijami, da se ponovno vzpostavi čezmejno zaupanje, in preprečevanje razdrobljenosti notranjega trga;

| BI. | ker bi bilo treba jasno razdeliti operativne pristojnosti med evropskim nadzornim mehanizmom in nacionalnimi nadzornimi organi, in sicer glede na velikost in poslovne modele bank ter nadzorne naloge, ob uporabi načel sorazmernosti in subsidiarnosti; |
| --- | --- |

BI.

ker bi bilo treba jasno razdeliti operativne pristojnosti med evropskim nadzornim mehanizmom in nacionalnimi nadzornimi organi, in sicer glede na velikost in poslovne modele bank ter nadzorne naloge, ob uporabi načel sorazmernosti in subsidiarnosti;

| BJ. | ker sta evropski nadzor bančnih institucij v ekonomski in monetarni uniji in krepitev vloge EBA pri ohranjanju notranjega trga absolutni prednostni nalogi za rešitev krize; ker pa je zaradi stabilnosti notranjega finančnega trga treba zagotoviti, da je državam članicam, katerih valuta ni evro in ki se odločijo za udeležbo v enotnem nadzornem mehanizmu prek tesnega sodelovanja, dodeljena formula udeležbe, ki zagotavlja simetrično razmerje med sprejetimi obveznostmi in vplivom na postopek sprejemanja odločitev; |
| --- | --- |

BJ.

ker sta evropski nadzor bančnih institucij v ekonomski in monetarni uniji in krepitev vloge EBA pri ohranjanju notranjega trga absolutni prednostni nalogi za rešitev krize; ker pa je zaradi stabilnosti notranjega finančnega trga treba zagotoviti, da je državam članicam, katerih valuta ni evro in ki se odločijo za udeležbo v enotnem nadzornem mehanizmu prek tesnega sodelovanja, dodeljena formula udeležbe, ki zagotavlja simetrično razmerje med sprejetimi obveznostmi in vplivom na postopek sprejemanja odločitev;

| BK. | ker bi moral enotni nadzorni mehanizem že od samega začetka zajemati finančne institucije, ki potrebujejo neposredno podporo Unije, ter sistemsko pomembne finančne institucije; |
| --- | --- |

BK.

ker bi moral enotni nadzorni mehanizem že od samega začetka zajemati finančne institucije, ki potrebujejo neposredno podporo Unije, ter sistemsko pomembne finančne institucije;

| BL. | ker neodvisnost enotnega evropskega nadzornega mehanizma od vplivov politike in sektorja ne pomeni, da je izvzet iz obveznosti, da Parlamentu pojasni in utemelji ukrepe in odločitve, sprejete na področju evropskega nadzora, ter odgovarja zanje, redno in kadar koli to zahtevajo razmere, glede na vpliv, ki jih lahko imajo nadzorni ukrepi na javne finance, banke, zaposlene in stranke; ker učinkovita demokratična odgovornost med drugim zahteva, da Parlament odobri predsednika ali predsednico nadzornega sveta enotnega nadzornega mehanizma, ki je izbran z javnim izbirnim postopkom, da ima predsednik obveznost poročati in biti zaslišan v Parlamentu, da ima Parlament pravico pisno ali ustno postavljati vprašanja ter pravico do preiskave v skladu s PDEU; |
| --- | --- |

BL.

ker neodvisnost enotnega evropskega nadzornega mehanizma od vplivov politike in sektorja ne pomeni, da je izvzet iz obveznosti, da Parlamentu pojasni in utemelji ukrepe in odločitve, sprejete na področju evropskega nadzora, ter odgovarja zanje, redno in kadar koli to zahtevajo razmere, glede na vpliv, ki jih lahko imajo nadzorni ukrepi na javne finance, banke, zaposlene in stranke; ker učinkovita demokratična odgovornost med drugim zahteva, da Parlament odobri predsednika ali predsednico nadzornega sveta enotnega nadzornega mehanizma, ki je izbran z javnim izbirnim postopkom, da ima predsednik obveznost poročati in biti zaslišan v Parlamentu, da ima Parlament pravico pisno ali ustno postavljati vprašanja ter pravico do preiskave v skladu s PDEU;

| BM. | ker bo lahko v prihodnosti evropski mehanizem za stabilnost (ESM) pod določenimi pogoji neposredno financiral banke v težavah; ker je iz tega razloga zagotovitev delovanja enotnega nadzornega mehanizma prva in najbolj nujna naloga na poti do vzpostavitve bančne unije; |
| --- | --- |

BM.

ker bo lahko v prihodnosti evropski mehanizem za stabilnost (ESM) pod določenimi pogoji neposredno financiral banke v težavah; ker je iz tega razloga zagotovitev delovanja enotnega nadzornega mehanizma prva in najbolj nujna naloga na poti do vzpostavitve bančne unije;

| BN. | ker bi moral enotni sklop pravil (enotna pravila), ki ga oblikuje Evropski bančni organ (EBA), zagotoviti popolnoma usklajena pravila in njihovo enotno uporabo po vsej Uniji; ker so oblikovanje enotnih pravil v zvezi z bančnim nadzorom ter širše usklajene in strožje bonitetne zahteve nujne za učinkovito delovanje enotnega nadzornega mehanizma, saj evropski nadzornik ne more uporabljati različnih nacionalnih bonitetnih pravil; |
| --- | --- |

BN.

ker bi moral enotni sklop pravil (enotna pravila), ki ga oblikuje Evropski bančni organ (EBA), zagotoviti popolnoma usklajena pravila in njihovo enotno uporabo po vsej Uniji; ker so oblikovanje enotnih pravil v zvezi z bančnim nadzorom ter širše usklajene in strožje bonitetne zahteve nujne za učinkovito delovanje enotnega nadzornega mehanizma, saj evropski nadzornik ne more uporabljati različnih nacionalnih bonitetnih pravil;

| BO. | ker bi bilo treba pravila glasovanja v EBA po vzpostavitvi enotnega nadzornega mehanizma skrbno prilagoditi, da se okrepi konstruktivno sodelovanje med državami članicami evroobmočja in državami članicami, ki niso del evroobmočja, ter da so interesi vseh držav članic v celoti upoštevani; |
| --- | --- |

BO.

ker bi bilo treba pravila glasovanja v EBA po vzpostavitvi enotnega nadzornega mehanizma skrbno prilagoditi, da se okrepi konstruktivno sodelovanje med državami članicami evroobmočja in državami članicami, ki niso del evroobmočja, ter da so interesi vseh držav članic v celoti upoštevani;

| BP. | ker je treba brez odlašanja končati zakonodajne postopke v obravnavi, povezane z enotnim nadzornim mehanizmom; |
| --- | --- |

BP.

ker je treba brez odlašanja končati zakonodajne postopke v obravnavi, povezane z enotnim nadzornim mehanizmom;

| BQ. | ker je treba za izvajanje nove finančne strukture nujno nadaljevati pogajanja o direktivah o sistemih zajamčenih vlog in o odškodninskih shemah za vlagatelje, saj pogajanja med Parlamentom in Svetom o teh vprašanjih mirujejo kljub njihovemu bistvenemu pomenu pri zagotavljanju skupnih mehanizmov za reševanje bank in jamčenje depozitov strank; |
| --- | --- |

BQ.

ker je treba za izvajanje nove finančne strukture nujno nadaljevati pogajanja o direktivah o sistemih zajamčenih vlog in o odškodninskih shemah za vlagatelje, saj pogajanja med Parlamentom in Svetom o teh vprašanjih mirujejo kljub njihovemu bistvenemu pomenu pri zagotavljanju skupnih mehanizmov za reševanje bank in jamčenje depozitov strank;

| BR. | ker so za enotni evropski okvir zajamčenih vlog potrebne enotne, skupne in stroge zahteve, ki se uporabljajo za vse sisteme zajamčenih vlog v Uniji, da se zagotovijo enaka zaščita, enaka stabilnost sistemov zajamčenih vlog in enaki konkurenčni pogoji; ker je le tako mogoče ustvariti pogoje za potrebno prilagodljivost, da se ustrezno upoštevajo posebne nacionalne okoliščine v finančnem sektorju; |
| --- | --- |

BR.

ker so za enotni evropski okvir zajamčenih vlog potrebne enotne, skupne in stroge zahteve, ki se uporabljajo za vse sisteme zajamčenih vlog v Uniji, da se zagotovijo enaka zaščita, enaka stabilnost sistemov zajamčenih vlog in enaki konkurenčni pogoji; ker je le tako mogoče ustvariti pogoje za potrebno prilagodljivost, da se ustrezno upoštevajo posebne nacionalne okoliščine v finančnem sektorju;

| BS. | ker bi dolgoročni cilj lahko bil evropski sklad za zajamčene vloge z delujočimi sistemi zajamčenih vlog, ki imajo ustrezno finančno podporo, s čimer bi se povečala verodostojnost in zaupanje vlagateljev, ko bi začela delovati učinkovit okvir za reševanje in učinkovit enotni nadzorni mehanizem; |
| --- | --- |

BS.

ker bi dolgoročni cilj lahko bil evropski sklad za zajamčene vloge z delujočimi sistemi zajamčenih vlog, ki imajo ustrezno finančno podporo, s čimer bi se povečala verodostojnost in zaupanje vlagateljev, ko bi začela delovati učinkovit okvir za reševanje in učinkovit enotni nadzorni mehanizem;

| BT. | ker so predhodno načrtovanje, hitrost, pravočasno ukrepanje, ustrezna skrbnost, dostop do kakovostnih informacij in verodostojnost bistveni za obvladovanje bančnih kriz; |
| --- | --- |

BT.

ker so predhodno načrtovanje, hitrost, pravočasno ukrepanje, ustrezna skrbnost, dostop do kakovostnih informacij in verodostojnost bistveni za obvladovanje bančnih kriz;

| BU. | ker bi bilo treba vzpostaviti enotno evropsko ureditev za sanacijo in reševanje, najbolje vzporedno z začetkom veljavnosti enotnega nadzornega mehanizma, ki bi obnovila sposobnost preživetja bank v težavah in reševala nezdrave finančne institucije; |
| --- | --- |

BU.

ker bi bilo treba vzpostaviti enotno evropsko ureditev za sanacijo in reševanje, najbolje vzporedno z začetkom veljavnosti enotnega nadzornega mehanizma, ki bi obnovila sposobnost preživetja bank v težavah in reševala nezdrave finančne institucije;

| BV. | ker ima kratkoročno vsekakor prednost sprejetje sedanjih predlogov Komisije za okvir kriznega upravljanja za banke v težavah; |
| --- | --- |

BV.

ker ima kratkoročno vsekakor prednost sprejetje sedanjih predlogov Komisije za okvir kriznega upravljanja za banke v težavah;

| BW. | ker je splošni namen učinkovitega sistema reševanja in okvira za sanacijo zmanjšati možnost morebitne uporabe davkoplačevalskih sredstev, potrebnih za sanacijo in reševanje bančnih institucij; |
| --- | --- |

BW.

ker je splošni namen učinkovitega sistema reševanja in okvira za sanacijo zmanjšati možnost morebitne uporabe davkoplačevalskih sredstev, potrebnih za sanacijo in reševanje bančnih institucij;

| BX. | ker morata biti zaradi zaščite zasebnih prihrankov evropski sklad za zajamčene vloge ter evropski sklad za sanacijo in reševanje funkcionalno ločena, a učinkovito povezana; |
| --- | --- |

BX.

ker morata biti zaradi zaščite zasebnih prihrankov evropski sklad za zajamčene vloge ter evropski sklad za sanacijo in reševanje funkcionalno ločena, a učinkovito povezana;

| BY. | ker bi morali imeti mehanizmi za reševanje in zajamčene vloge močno finančno strukturo, v prvi vrsti predhodno financirano, ki temelji na prispevkih sektorja, pri čemer bi moral prispevek zadevne finančne institucije odražati tveganost te institucije, evropska javna sredstva pa bi služila le kot končno varovalo, zmanjšano na najmanjši možni obseg; |
| --- | --- |

BY.

ker bi morali imeti mehanizmi za reševanje in zajamčene vloge močno finančno strukturo, v prvi vrsti predhodno financirano, ki temelji na prispevkih sektorja, pri čemer bi moral prispevek zadevne finančne institucije odražati tveganost te institucije, evropska javna sredstva pa bi služila le kot končno varovalo, zmanjšano na najmanjši možni obseg;

Fiskalna unija

| BZ. | ker je v zvezi s tem zgoraj omenjeno poročilo „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“ pomemben korak naprej, saj priznava, da je treba „za nemoteno delovanje EMU ne le hitro in dosledno izvesti že dogovorjene ukrepe v okviru okrepljenega gospodarskega upravljanja (zlasti Pakta za stabilnost in rast ter Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju), temveč sprejeti tudi konkretne ukrepe za vzpostavitev fiskalne unije“; |
| --- | --- |

BZ.

ker je v zvezi s tem zgoraj omenjeno poročilo „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“ pomemben korak naprej, saj priznava, da je treba „za nemoteno delovanje EMU ne le hitro in dosledno izvesti že dogovorjene ukrepe v okviru okrepljenega gospodarskega upravljanja (zlasti Pakta za stabilnost in rast ter Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju), temveč sprejeti tudi konkretne ukrepe za vzpostavitev fiskalne unije“;

| CA. | ker so zdrave javne finance, uravnoteženi proračuni v teku celotnega gospodarskega ciklusa in obeti srednjeročno trajnostne rasti ter ustrezne ravni javnih naložb osnovni pogoj za dolgoročno gospodarsko in finančno stabilnost, socialno državo in plačilo stroškov pričakovanega demografskega razvoja; |
| --- | --- |

CA.

ker so zdrave javne finance, uravnoteženi proračuni v teku celotnega gospodarskega ciklusa in obeti srednjeročno trajnostne rasti ter ustrezne ravni javnih naložb osnovni pogoj za dolgoročno gospodarsko in finančno stabilnost, socialno državo in plačilo stroškov pričakovanega demografskega razvoja;

| CB. | ker je za nemoteno delovanje EMU potrebno celovito in hitro izvajanje ukrepov, ki so že bili dogovorjeni v sklopu okrepljenega okvira gospodarskega upravljanja, kot sta okrepljen Pakt za stabilnost in rast ter evropski semester, dopolnjena s politikami za spodbujanje rasti; ker bodo v največ petih letih od začetka veljavnosti Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju na podlagi ocene izkušenj z njenim izvajanjem narejeni potrebni koraki v skladu s PEU in PDEU, z namenom, da se vsebina Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju vključi v pravni okvir Unije; |
| --- | --- |

CB.

ker je za nemoteno delovanje EMU potrebno celovito in hitro izvajanje ukrepov, ki so že bili dogovorjeni v sklopu okrepljenega okvira gospodarskega upravljanja, kot sta okrepljen Pakt za stabilnost in rast ter evropski semester, dopolnjena s politikami za spodbujanje rasti; ker bodo v največ petih letih od začetka veljavnosti Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju na podlagi ocene izkušenj z njenim izvajanjem narejeni potrebni koraki v skladu s PEU in PDEU, z namenom, da se vsebina Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju vključi v pravni okvir Unije;

| CC. | ker Pakt za rast in delovna mesta vztraja, da je treba izvajati rasti prijazno fiskalno konsolidacijo, ter poziva, naj se posebna pozornost posveti naložbam v področja, usmerjena v prihodnost; ker bi morala Komisija pripraviti predloge za opredelitev naložb, ki jim je treba dati prednost znotraj meja fiskalnega okvira Unije in nacionalnih fiskalnih okvirov; |
| --- | --- |

CC.

ker Pakt za rast in delovna mesta vztraja, da je treba izvajati rasti prijazno fiskalno konsolidacijo, ter poziva, naj se posebna pozornost posveti naložbam v področja, usmerjena v prihodnost; ker bi morala Komisija pripraviti predloge za opredelitev naložb, ki jim je treba dati prednost znotraj meja fiskalnega okvira Unije in nacionalnih fiskalnih okvirov;

| CD. | ker je kriza jasno poudarila potrebo po kakovostnem preskoku k trdnejši in bolj demokratični fiskalni uniji s povečanjem lastnih sredstev Unije in učinkovitejšimi mehanizmi za odpravo netrajnostnih fiskalnih usmeritev, zmanjšanje stopnje zadolženosti in določitev zgornjih mej proračunskega salda držav članic; |
| --- | --- |

CD.

ker je kriza jasno poudarila potrebo po kakovostnem preskoku k trdnejši in bolj demokratični fiskalni uniji s povečanjem lastnih sredstev Unije in učinkovitejšimi mehanizmi za odpravo netrajnostnih fiskalnih usmeritev, zmanjšanje stopnje zadolženosti in določitev zgornjih mej proračunskega salda držav članic;

| CE. | ker je potrebno, da „pravo ekonomsko in monetarno unijo“ podprejo in sprejmejo državljani Unije; ker je zato treba poudariti potrebo po vključitvi oblikovalcev politik, socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe na vseh političnih ravneh; |
| --- | --- |

CE.

ker je potrebno, da „pravo ekonomsko in monetarno unijo“ podprejo in sprejmejo državljani Unije; ker je zato treba poudariti potrebo po vključitvi oblikovalcev politik, socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe na vseh političnih ravneh;

| CF. | ker bi dodatni mehanizmi za zagotavljanje, da vse države članice izpolnjujejo svoje zaveze v posameznih proračunskih postopkih, morali okrepiti in ne oslabiti trenutni okvir gospodarskega upravljanja; ker je treba okrepiti neodvisno vlogo evropskega komisarja za ekonomske in monetarne zadeve, to pa morajo spremljati močni mehanizmi odgovornosti Parlamentu in Svetu; ker je treba ustanoviti evropsko zakladnico pod vodstvom evropskega finančnega ministra, ki bi individualno odgovarjal Parlamentu; |
| --- | --- |

CF.

ker bi dodatni mehanizmi za zagotavljanje, da vse države članice izpolnjujejo svoje zaveze v posameznih proračunskih postopkih, morali okrepiti in ne oslabiti trenutni okvir gospodarskega upravljanja; ker je treba okrepiti neodvisno vlogo evropskega komisarja za ekonomske in monetarne zadeve, to pa morajo spremljati močni mehanizmi odgovornosti Parlamentu in Svetu; ker je treba ustanoviti evropsko zakladnico pod vodstvom evropskega finančnega ministra, ki bi individualno odgovarjal Parlamentu;

| CG. | ker za namen ustanovitve urada evropske zakladnice, ki bi jo vodil evropski finančni minister, lahko uporabi klavzula o fleksibilnosti (člen 352 PDEU), kar je bistveni element prave ekonomske in monetarne unije; |
| --- | --- |

CG.

ker za namen ustanovitve urada evropske zakladnice, ki bi jo vodil evropski finančni minister, lahko uporabi klavzula o fleksibilnosti (člen 352 PDEU), kar je bistveni element prave ekonomske in monetarne unije;

| CH. | ker člen 136 PDEU omogoča sprejetje – po enem od ustreznih zakonodajnih postopkov iz členov 121 in 126 PDEU – posebnih ukrepov za večjo uskladitev in nadzorovanje proračunske discipline držav članic, katerih valuta je evro; ker lahko taka zakonodaja določa, da se na Komisijo prenesejo pooblastila, da sprejema nezakonodajne akte, ki se splošno uporabljajo in dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnega akta; ker PDEU Evropskemu parlamentu ali Svetu podeljuje pravico do preklica prenosa pooblastil na Komisijo; |
| --- | --- |

CH.

ker člen 136 PDEU omogoča sprejetje – po enem od ustreznih zakonodajnih postopkov iz členov 121 in 126 PDEU – posebnih ukrepov za večjo uskladitev in nadzorovanje proračunske discipline držav članic, katerih valuta je evro; ker lahko taka zakonodaja določa, da se na Komisijo prenesejo pooblastila, da sprejema nezakonodajne akte, ki se splošno uporabljajo in dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnega akta; ker PDEU Evropskemu parlamentu ali Svetu podeljuje pravico do preklica prenosa pooblastil na Komisijo;

| CI. | ker ima v skladu z obstoječim splošnim pravilom pravnega reda Unije Sodišče Evropske unije pooblastilo za to, da pri razlagi in uporabi Pogodb zagotavlja upoštevanje prava Unije, razen če je slednje izrecno izključeno; |
| --- | --- |

CI.

ker ima v skladu z obstoječim splošnim pravilom pravnega reda Unije Sodišče Evropske unije pooblastilo za to, da pri razlagi in uporabi Pogodb zagotavlja upoštevanje prava Unije, razen če je slednje izrecno izključeno;

| CJ. | ker bi morala tristranska pogajanja o tako imenovanih ureditvah „dvojnega svežnja“ kmalu prinesti konkretne politične rezultate; |
| --- | --- |

CJ.

ker bi morala tristranska pogajanja o tako imenovanih ureditvah „dvojnega svežnja“ kmalu prinesti konkretne politične rezultate;

| CK. | ker je Pakt za stabilnost in rast zasnovan kot ciklični instrument za stabilizacijo, ki s tem, ko državam članicam dovoljuje do triodstotni primanjkljaj, omogoča preprečevanje in odpravo gospodarskih pretresov v zadevni državi članici; ker ta proticiklična politika lahko deluje le, če države članice v dobrih časih dosegajo proračunske presežke; ker so mehanizmi finančne pomoči, kot je ESM, ukrep v skrajni sili; |
| --- | --- |

CK.

ker je Pakt za stabilnost in rast zasnovan kot ciklični instrument za stabilizacijo, ki s tem, ko državam članicam dovoljuje do triodstotni primanjkljaj, omogoča preprečevanje in odpravo gospodarskih pretresov v zadevni državi članici; ker ta proticiklična politika lahko deluje le, če države članice v dobrih časih dosegajo proračunske presežke; ker so mehanizmi finančne pomoči, kot je ESM, ukrep v skrajni sili;

| CL. | ker morajo države članice pogodbenice Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji sporočati svoje načrte za izdajanje javnega dolga Komisiji in Svetu, kar omogoča pravočasno usklajevanje izdajanja dolžniških instrumentov na ravni Unije; |
| --- | --- |

CL.

ker morajo države članice pogodbenice Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji sporočati svoje načrte za izdajanje javnega dolga Komisiji in Svetu, kar omogoča pravočasno usklajevanje izdajanja dolžniških instrumentov na ravni Unije;

| CM. | ker lahko države članice, katerih valuta je evro, v skladu z obstoječima Pogodbama financirajo povečani proračun Unije v okviru postopka lastnih sredstev z uvedbo posebnih davkov ali dajatev po postopku okrepljenega sodelovanja; ker bi bilo treba pri tem dati posebno prednost povezavi z obstoječim proračunskim okvirom Unije, ob tem pa ne bi smeli ogroziti tradicionalnih funkcij, proračuna Unije, da finančno podpira skupne politike; ker bi morala tako povečana proračunska sposobnost zagotavljati rast in socialno kohezijo s preprečevanjem neravnotežij, strukturnih odstopanj in finančnih ki so neposredno povezane z monetarno unijo; |
| --- | --- |

CM.

ker lahko države članice, katerih valuta je evro, v skladu z obstoječima Pogodbama financirajo povečani proračun Unije v okviru postopka lastnih sredstev z uvedbo posebnih davkov ali dajatev po postopku okrepljenega sodelovanja; ker bi bilo treba pri tem dati posebno prednost povezavi z obstoječim proračunskim okvirom Unije, ob tem pa ne bi smeli ogroziti tradicionalnih funkcij, proračuna Unije, da finančno podpira skupne politike; ker bi morala tako povečana proračunska sposobnost zagotavljati rast in socialno kohezijo s preprečevanjem neravnotežij, strukturnih odstopanj in finančnih ki so neposredno povezane z monetarno unijo;

| CN. | ker bi skupno izdajanje dolžniških instrumentov na dolgi rok in po izpolnitvi strogih pogojev lahko bilo način za dopolnitev EMU; ker bi bile za skupno izdajanje dolžniških instrumentov s solidarno odgovornostjo v evroobmočju potrebne spremembe Pogodb; |
| --- | --- |

CN.

ker bi skupno izdajanje dolžniških instrumentov na dolgi rok in po izpolnitvi strogih pogojev lahko bilo način za dopolnitev EMU; ker bi bile za skupno izdajanje dolžniških instrumentov s solidarno odgovornostjo v evroobmočju potrebne spremembe Pogodb;

| CO. | ker se za skupno izdajanje dolžniških instrumentov vzpostavlja trajnosten fiskalni okvir, namenjen krepitvi gospodarskega upravljanja, fiskalne discipline in skladnosti s Paktom za stabilnost in rast, ter oblikujejo nadzorni instrumenti za preprečevanje moralnega tveganja; |
| --- | --- |

CO.

ker se za skupno izdajanje dolžniških instrumentov vzpostavlja trajnosten fiskalni okvir, namenjen krepitvi gospodarskega upravljanja, fiskalne discipline in skladnosti s Paktom za stabilnost in rast, ter oblikujejo nadzorni instrumenti za preprečevanje moralnega tveganja;

| CP. | ker bi morala močnejša in bolj povezana fiskalna unija vključevati postopen prenos v sklad za odkup dolgov; |
| --- | --- |

CP.

ker bi morala močnejša in bolj povezana fiskalna unija vključevati postopen prenos v sklad za odkup dolgov;

| CQ. | ker lahko neverodostojna uvedba instrumentov za skupno izdajanje dolžniških instrumentov povzroči neobvladljive posledice in izgubo dolgoročnega zaupanja v sposobnost evroobmočja za odločno ukrepanje; |
| --- | --- |

CQ.

ker lahko neverodostojna uvedba instrumentov za skupno izdajanje dolžniških instrumentov povzroči neobvladljive posledice in izgubo dolgoročnega zaupanja v sposobnost evroobmočja za odločno ukrepanje;

| CR. | ker sta zaradi dolžniške krize Unija in predvsem evroobmočje vzpostavila nove instrumente finančne solidarnosti v Evropi: evropski instrument za finančno stabilnost (EFSF), Evropski mehanizem za stabilnost (ESM) in druge projekte, povezane z načrtom za pravo EMU; ker je finančni učinek teh instrumentov po višini zneskov mnogo večji od učinka proračuna Unije in ker je inovativna zamisel centralnega proračuna za evroobmočje, ki bi ga financirale članice evroobmočja, zdaj predstavljena kot glavno jamstvo za novo finančno solidarnost; |
| --- | --- |

CR.

ker sta zaradi dolžniške krize Unija in predvsem evroobmočje vzpostavila nove instrumente finančne solidarnosti v Evropi: evropski instrument za finančno stabilnost (EFSF), Evropski mehanizem za stabilnost (ESM) in druge projekte, povezane z načrtom za pravo EMU; ker je finančni učinek teh instrumentov po višini zneskov mnogo večji od učinka proračuna Unije in ker je inovativna zamisel centralnega proračuna za evroobmočje, ki bi ga financirale članice evroobmočja, zdaj predstavljena kot glavno jamstvo za novo finančno solidarnost;

| CS. | ker je zaradi povečanega števila teh instrumentov solidarnosti težko oceniti dejanski prispevek posameznih držav članic k evropski solidarnosti, ta prispevek pa močno presega njihov finančni prispevek v proračun Unije; ker bodo poleg tega zaradi razlik med obstoječimi instrumenti z vidika njihove pravne podlage, načina ukrepanja in zadevnih držav članic evropski voditelji verjetno težko upravljali celoten sistem, večina evropskih državljanov ga bo težko razumela, parlamentarni nadzor nad njim pa ne bo mogoč; |
| --- | --- |

CS.

ker je zaradi povečanega števila teh instrumentov solidarnosti težko oceniti dejanski prispevek posameznih držav članic k evropski solidarnosti, ta prispevek pa močno presega njihov finančni prispevek v proračun Unije; ker bodo poleg tega zaradi razlik med obstoječimi instrumenti z vidika njihove pravne podlage, načina ukrepanja in zadevnih držav članic evropski voditelji verjetno težko upravljali celoten sistem, večina evropskih državljanov ga bo težko razumela, parlamentarni nadzor nad njim pa ne bo mogoč;

| CT. | ker bi bilo s klavzulo o fleksibilnosti (člen 352 PDEU) v povezavi s členom 136 PDEU mogoče evropski mehanizem za stabilnost (ESM) vključiti v evropski pravni okvir; |
| --- | --- |

CT.

ker bi bilo s klavzulo o fleksibilnosti (člen 352 PDEU) v povezavi s členom 136 PDEU mogoče evropski mehanizem za stabilnost (ESM) vključiti v evropski pravni okvir;

| CU. | ker lahko Svet v skladu z obstoječima Pogodbama določi opredelitve za uporabo „klavzule o nereševanju iz finančnih težav“ na predlog Komisije in po posvetovanju s Parlamentom (člen 125(2) PDEU); |
| --- | --- |

CU.

ker lahko Svet v skladu z obstoječima Pogodbama določi opredelitve za uporabo „klavzule o nereševanju iz finančnih težav“ na predlog Komisije in po posvetovanju s Parlamentom (člen 125(2) PDEU);

| CV. | ker bi morali visoki standardi demokratične odgovornosti na ravni Unije veljati za trojko; |
| --- | --- |

CV.

ker bi morali visoki standardi demokratične odgovornosti na ravni Unije veljati za trojko;

| CW. | ker bi aktivnosti Komisije v okviru fiskalne in gospodarske unije morale temeljiti na ustreznem socialnem dialogu in bi morale v celoti spoštovati avtonomijo socialnih partnerjev; |
| --- | --- |

CW.

ker bi aktivnosti Komisije v okviru fiskalne in gospodarske unije morale temeljiti na ustreznem socialnem dialogu in bi morale v celoti spoštovati avtonomijo socialnih partnerjev;

| CX. | ker je treba neodvisnost evropskega statističnega sistema zavarovati na nacionalni in ravni Unije, da se ohrani verodostojnost evropske statistike v njeni ključni vlogi podpornice v celoti uveljavljeni fiskalni uniji (z visokokakovostnimi standardi in sistemskim pristopom k oblikovanju, pripravi in preverjanju natančnosti statistike javnih financ); |
| --- | --- |

CX.

ker je treba neodvisnost evropskega statističnega sistema zavarovati na nacionalni in ravni Unije, da se ohrani verodostojnost evropske statistike v njeni ključni vlogi podpornice v celoti uveljavljeni fiskalni uniji (z visokokakovostnimi standardi in sistemskim pristopom k oblikovanju, pripravi in preverjanju natančnosti statistike javnih financ);

| CY. | ker bi se morali javni računovodski standardi uporabljati v vseh državah članicah enotno in bi morali biti podvrženi mehanizmom notranje in zunanje revizije, kar je bistveno dopolnilo k večjim pristojnostim Komisije in večji usklajevalni vlogi Računskega sodišča in nacionalnih računskih sodišč pri preverjanju kakovosti nacionalnih virov, porabljenih za določanje podatkov o nacionalnem dolgu in primanjkljaju; |
| --- | --- |

CY.

ker bi se morali javni računovodski standardi uporabljati v vseh državah članicah enotno in bi morali biti podvrženi mehanizmom notranje in zunanje revizije, kar je bistveno dopolnilo k večjim pristojnostim Komisije in večji usklajevalni vlogi Računskega sodišča in nacionalnih računskih sodišč pri preverjanju kakovosti nacionalnih virov, porabljenih za določanje podatkov o nacionalnem dolgu in primanjkljaju;

Ekonomska unija

| CZ. | ker je bil do sedaj velik poudarek namenjen monetarni strani EMU, medtem ko je treba nujno zgraditi pravo ekonomsko unijo, pri čemer bi strategija „Evropa 2020“ morala dati zavezujoč okvir za zasnovo in izvajanje ekonomskih politik; |
| --- | --- |

CZ.

ker je bil do sedaj velik poudarek namenjen monetarni strani EMU, medtem ko je treba nujno zgraditi pravo ekonomsko unijo, pri čemer bi strategija „Evropa 2020“ morala dati zavezujoč okvir za zasnovo in izvajanje ekonomskih politik;

| DA. | ker je pakt „evro plus“, strategijo Evropa 2020 in Pakt za rast in delovna mesta treba vključiti v zakonodajo Unije in ker utirajo pot uvedbi kodeksa za doseganje konvergence gospodarstev držav članic; |
| --- | --- |

DA.

ker je pakt „evro plus“, strategijo Evropa 2020 in Pakt za rast in delovna mesta treba vključiti v zakonodajo Unije in ker utirajo pot uvedbi kodeksa za doseganje konvergence gospodarstev držav članic;

| DB. | ker je evropski semester, kot je določen v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast, ustrezen okvir za usklajevanje gospodarskih politik in proračunskih izbir, ki se izvajajo na nacionalni ravni v skladu s priporočili za posamezne države, ki jih je sprejel Svet; |
| --- | --- |

DB.

ker je evropski semester, kot je določen v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast, ustrezen okvir za usklajevanje gospodarskih politik in proračunskih izbir, ki se izvajajo na nacionalni ravni v skladu s priporočili za posamezne države, ki jih je sprejel Svet;

| DC. | ker člen 9 PDEU poziva k spodbujanju visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanju ustrezne socialne zaščite, boju proti socialni izključenosti ter visoki stopnji izobraževanja, usposabljanja in varovanja zdravja ljudi; |
| --- | --- |

DC.

ker člen 9 PDEU poziva k spodbujanju visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanju ustrezne socialne zaščite, boju proti socialni izključenosti ter visoki stopnji izobraževanja, usposabljanja in varovanja zdravja ljudi;

| DD. | ker so fiskalna konsolidacija, zmanjšanje prevelikih makroekonomskih neravnovesij, strukturne reforme in naložbe nujni za izhod iz krize ter zagotovitev kakovostne in trajnostne rasti in zaposlovanja v družbi, ki temelji na znanju, kar odraža dejansko vlogo EMU v socialnem tržnem gospodarstvu; ker strukturne reforme prinašajo rezultate šele na dolgi rok; |
| --- | --- |

DD.

ker so fiskalna konsolidacija, zmanjšanje prevelikih makroekonomskih neravnovesij, strukturne reforme in naložbe nujni za izhod iz krize ter zagotovitev kakovostne in trajnostne rasti in zaposlovanja v družbi, ki temelji na znanju, kar odraža dejansko vlogo EMU v socialnem tržnem gospodarstvu; ker strukturne reforme prinašajo rezultate šele na dolgi rok;

| DE. | ker lahko Pakt za rast in delovna mesta, ki je bil odobren na evropskem vrhu 28. in 29. junija 2012, bistveno prispeva k evropski rasti, zaposlovanju in večji sposobnosti konkuriranja; ker morajo Unija in države članice prevzeti odgovornost in hitro ukrepati, da bi se dokončno vzpostavil notranji trg in sprostil njegov potencial; ker je preusmeritev pozornosti s sprejetjem Pakta za rast dobrodošla, čeprav mobilizacija sredstev za ukrepe za spodbujanje rasti iz strukturnih skladov zajema le prerazporeditev obstoječih sredstev, kar pomeni, da niso zagotovljena dodatna finančna sredstva; |
| --- | --- |

DE.

ker lahko Pakt za rast in delovna mesta, ki je bil odobren na evropskem vrhu 28. in 29. junija 2012, bistveno prispeva k evropski rasti, zaposlovanju in večji sposobnosti konkuriranja; ker morajo Unija in države članice prevzeti odgovornost in hitro ukrepati, da bi se dokončno vzpostavil notranji trg in sprostil njegov potencial; ker je preusmeritev pozornosti s sprejetjem Pakta za rast dobrodošla, čeprav mobilizacija sredstev za ukrepe za spodbujanje rasti iz strukturnih skladov zajema le prerazporeditev obstoječih sredstev, kar pomeni, da niso zagotovljena dodatna finančna sredstva;

| DF. | ker morajo države članice nemudoma izvesti dogovorjene reforme v okviru nacionalnih programov reform in ker je naloga nacionalnih parlamentov, da zagotovijo pravočasen in z informacijami podprt nadzor ukrepov svojih vlad na tem področju; |
| --- | --- |

DF.

ker morajo države članice nemudoma izvesti dogovorjene reforme v okviru nacionalnih programov reform in ker je naloga nacionalnih parlamentov, da zagotovijo pravočasen in z informacijami podprt nadzor ukrepov svojih vlad na tem področju;

| DG. | ker popolno delovanje notranjega trga preprečujejo ovire, ki so v nekaterih državah članicah še vedno prisotne; ker je za koriščenje celotnega potenciala rasti gospodarstva Unije potrebno dokončanje notranjega trga zlasti na področjih storitev, energetike, telekomunikacij, standardizacije, poenostavitve pravil o javnem naročanju, omrežnih panog, elektronskega poslovanja in režima avtorskih pravic; |
| --- | --- |

DG.

ker popolno delovanje notranjega trga preprečujejo ovire, ki so v nekaterih državah članicah še vedno prisotne; ker je za koriščenje celotnega potenciala rasti gospodarstva Unije potrebno dokončanje notranjega trga zlasti na področjih storitev, energetike, telekomunikacij, standardizacije, poenostavitve pravil o javnem naročanju, omrežnih panog, elektronskega poslovanja in režima avtorskih pravic;

| DH. | ker bo tesnejše gospodarsko in proračunsko povezovanje brez tesnejšega usklajevanja na področju obdavčevanja ogroženo; ker pravilo soglasja na področju obdavčevanja ovira napredek na tem področju in bi bilo treba pogosteje uporabiti instrument okrepljenega sodelovanja; ker se je pri tem mogoče sklicevati na stališče Parlamenta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) in davku na finančne transakcije (FTT); ker je na področju obdavčevanja očitna potreba po zbliževanju med ustroji davčnih sistemov in davčno osnovo v državah članicah; ker je škodljiva davčna konkurenca med državami članicami v očitnem nasprotju z logiko notranjega trga in jo je treba preprečiti; |
| --- | --- |

DH.

ker bo tesnejše gospodarsko in proračunsko povezovanje brez tesnejšega usklajevanja na področju obdavčevanja ogroženo; ker pravilo soglasja na področju obdavčevanja ovira napredek na tem področju in bi bilo treba pogosteje uporabiti instrument okrepljenega sodelovanja; ker se je pri tem mogoče sklicevati na stališče Parlamenta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) in davku na finančne transakcije (FTT); ker je na področju obdavčevanja očitna potreba po zbliževanju med ustroji davčnih sistemov in davčno osnovo v državah članicah; ker je škodljiva davčna konkurenca med državami članicami v očitnem nasprotju z logiko notranjega trga in jo je treba preprečiti;

| DI. | ker je pomembno, da je oživljanje gospodarstva skladno s politiko trga dela, ki spodbuja iskanje zaposlitve in podjetniški duh ter zmanjšuje strukturno brezposelnost, zlasti mladih, starejših in žensk, ob tem pa varuje evropski socialni model in v celoti upošteva vlogo socialnih partnerjev ter pravico do pogajanja, sklepanja ali izvajanja kolektivnih pogodb ter pravico do kolektivnih ukrepov v skladu z nacionalnimi zakoni in praksami; ker bi bilo v tem smislu treba spodbujati povezovanje trgov dela držav članic za krepitev čezmejne mobilnosti delovne sile; |
| --- | --- |

DI.

ker je pomembno, da je oživljanje gospodarstva skladno s politiko trga dela, ki spodbuja iskanje zaposlitve in podjetniški duh ter zmanjšuje strukturno brezposelnost, zlasti mladih, starejših in žensk, ob tem pa varuje evropski socialni model in v celoti upošteva vlogo socialnih partnerjev ter pravico do pogajanja, sklepanja ali izvajanja kolektivnih pogodb ter pravico do kolektivnih ukrepov v skladu z nacionalnimi zakoni in praksami; ker bi bilo v tem smislu treba spodbujati povezovanje trgov dela držav članic za krepitev čezmejne mobilnosti delovne sile;

| DJ. | ker je pri nekaterih ključnih vprašanjih gospodarske politike, ki so posebej pomembna za rast in zaposlovanje, treba uvesti obvezno usklajevanje na ravni Unije; |
| --- | --- |

DJ.

ker je pri nekaterih ključnih vprašanjih gospodarske politike, ki so posebej pomembna za rast in zaposlovanje, treba uvesti obvezno usklajevanje na ravni Unije;

| DK. | ker trajnostnih in vzdržnih javnih financ ni mogoče doseči le z gospodarno porabo omejenih vladnih sredstev, ampak tudi s poštenim obdavčevanjem, progresivnimi davki, dobro organiziranim pobiranjem davkov, učinkovitejšim bojem proti vsem oblikam davčnih goljufij in davčne utaje, davčnim sodelovanjem in usklajevanjem z namenom omejiti škodljivo davčno konkurenco ter z dobro zasnovanim davčnim sistemom, ki spodbuja razvoj podjetništva in ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

DK.

ker trajnostnih in vzdržnih javnih financ ni mogoče doseči le z gospodarno porabo omejenih vladnih sredstev, ampak tudi s poštenim obdavčevanjem, progresivnimi davki, dobro organiziranim pobiranjem davkov, učinkovitejšim bojem proti vsem oblikam davčnih goljufij in davčne utaje, davčnim sodelovanjem in usklajevanjem z namenom omejiti škodljivo davčno konkurenco ter z dobro zasnovanim davčnim sistemom, ki spodbuja razvoj podjetništva in ustvarjanje delovnih mest;

| DL. | ker bi morale biti države članice odgovorne za izvajanje strategije „Evropa 2020“; |
| --- | --- |

DL.

ker bi morale biti države članice odgovorne za izvajanje strategije „Evropa 2020“;

| DM. | ker bi bil potreben vmesni pregled strategije Evropa 2020, v okviru katerega se ne bi smeli izogniti poimenski navedbi kršiteljev in s katerim bi bilo treba preučiti, ali je cilje treba izpopolniti ali prilagoditi in kako bi bilo mogoče povečati pritisk na države članice, da jih izpolnijo; |
| --- | --- |

DM.

ker bi bil potreben vmesni pregled strategije Evropa 2020, v okviru katerega se ne bi smeli izogniti poimenski navedbi kršiteljev in s katerim bi bilo treba preučiti, ali je cilje treba izpopolniti ali prilagoditi in kako bi bilo mogoče povečati pritisk na države članice, da jih izpolnijo;

| DN. | ker ima razpoložljivost kakovostne evropske statistike bistveno vlogo v samem jedru novega gospodarskega upravljanja, predvsem pa je predpogoj za podporo pravilnega delovanja glavnih procesov nadzora in uveljavljanja, kot so evropski semester, postopek makroekonomskih neravnovesij in strategija Evropa2020; |
| --- | --- |

DN.

ker ima razpoložljivost kakovostne evropske statistike bistveno vlogo v samem jedru novega gospodarskega upravljanja, predvsem pa je predpogoj za podporo pravilnega delovanja glavnih procesov nadzora in uveljavljanja, kot so evropski semester, postopek makroekonomskih neravnovesij in strategija Evropa2020;

| DO. | ker si je treba nadalje prizadevati za posodobitev metod priprave evropske statistike, da bi tako zagotovili visoke standarde, stroškovno učinkovitost in ustreznost sredstev ter omogočili potrebno širjenje in dostop organom oblasti, gospodarskim akterjem in državljanom; |
| --- | --- |

DO.

ker si je treba nadalje prizadevati za posodobitev metod priprave evropske statistike, da bi tako zagotovili visoke standarde, stroškovno učinkovitost in ustreznost sredstev ter omogočili potrebno širjenje in dostop organom oblasti, gospodarskim akterjem in državljanom;

Od demokratične legitimnosti in odgovornosti k politični uniji

| DP. | ker Unija dolguje svojo legitimnost demokratičnim vrednotam, ciljem, ki jih zasleduje, ter pristojnostim, instrumentom in institucijam; |
| --- | --- |

DP.

ker Unija dolguje svojo legitimnost demokratičnim vrednotam, ciljem, ki jih zasleduje, ter pristojnostim, instrumentom in institucijam;

| DQ. | ker ta legitimnost izhaja iz dvojnega zastopanja državljanov, in sicer ljudi, ki jih zastopa Parlament, in držav članic, ki jih zastopa Svet; |
| --- | --- |

DQ.

ker ta legitimnost izhaja iz dvojnega zastopanja državljanov, in sicer ljudi, ki jih zastopa Parlament, in držav članic, ki jih zastopa Svet;

| DR. | ker se je zaradi trajajoče krize in načina sprejemanja nekaterih ukrepov za boj proti krizi okrepila razprava o stopnjevanju demokratične narave sprejemanja odločitev v EMU; |
| --- | --- |

DR.

ker se je zaradi trajajoče krize in načina sprejemanja nekaterih ukrepov za boj proti krizi okrepila razprava o stopnjevanju demokratične narave sprejemanja odločitev v EMU;

| DS. | ker bi politični voditelji in predstavniki institucij, agencij in drugih organov Unije morali biti politično odgovorni Parlamentu; ker bi morali pred pristojnim odborom Parlamenta redno poročati in imeti letne predstavitve svojega dela in napovedi; |
| --- | --- |

DS.

ker bi politični voditelji in predstavniki institucij, agencij in drugih organov Unije morali biti politično odgovorni Parlamentu; ker bi morali pred pristojnim odborom Parlamenta redno poročati in imeti letne predstavitve svojega dela in napovedi;

| DT. | ker je Evropski svet v zadnjih letih iskal način za izhod iz krize ter oblikoval več predlogov, za katere Unija v skladu s Pogodbama ni bila vedno jasno pristojna; |
| --- | --- |

DT.

ker je Evropski svet v zadnjih letih iskal način za izhod iz krize ter oblikoval več predlogov, za katere Unija v skladu s Pogodbama ni bila vedno jasno pristojna;

| DU. | ker je mogoče obžalovati odločitev Evropskega sveta, da ubere medvladno pot, ki ni vključila Parlamenta kot pomembnega akterja pri iskanju načina za izhod iz krize, čeprav je bila v nekaterih primerih neizogibna; |
| --- | --- |

DU.

ker je mogoče obžalovati odločitev Evropskega sveta, da ubere medvladno pot, ki ni vključila Parlamenta kot pomembnega akterja pri iskanju načina za izhod iz krize, čeprav je bila v nekaterih primerih neizogibna;

| DV. | ker bi morale biti v zvezi s predlogi, ki sodijo v pristojnost Unije, odločitve sprejete po rednem zakonodajnem postopku, ki v celoti vključuje Parlament; |
| --- | --- |

DV.

ker bi morale biti v zvezi s predlogi, ki sodijo v pristojnost Unije, odločitve sprejete po rednem zakonodajnem postopku, ki v celoti vključuje Parlament;

| DW. | ker bi za izvršilne pristojnosti Komisije pri pristopu k okviru gospodarskega upravljanja, ki temelji na pravilih, kakor je določeno zlasti v okrepljenem Paktu za stabilnost in rast in makroekonomskem mehanizmu nadzora, morala veljati naknadni demokratični nadzor s strani Parlamenta in odgovornost Parlamentu; |
| --- | --- |

DW.

ker bi za izvršilne pristojnosti Komisije pri pristopu k okviru gospodarskega upravljanja, ki temelji na pravilih, kakor je določeno zlasti v okrepljenem Paktu za stabilnost in rast in makroekonomskem mehanizmu nadzora, morala veljati naknadni demokratični nadzor s strani Parlamenta in odgovornost Parlamentu;

| DX. | ker bi bilo medvladne instrumente, ki so bili oblikovani od začetka krize decembra 2009, treba prenesti pod okrilje Skupnosti; |
| --- | --- |

DX.

ker bi bilo medvladne instrumente, ki so bili oblikovani od začetka krize decembra 2009, treba prenesti pod okrilje Skupnosti;

| DY. | ker so potrebni bolj demokratičen nadzor, sodelovanje in soodločanje v zvezi z ekonomsko, monetarno in socialno politiko, obdavčevanjem, večletnim finančnim okvirom in lastnimi sredstvi; ker bi bilo v ta namen treba aktivirati obstoječe premostitvene klavzule; |
| --- | --- |

DY.

ker so potrebni bolj demokratičen nadzor, sodelovanje in soodločanje v zvezi z ekonomsko, monetarno in socialno politiko, obdavčevanjem, večletnim finančnim okvirom in lastnimi sredstvi; ker bi bilo v ta namen treba aktivirati obstoječe premostitvene klavzule;

| DZ. | ker ni sprejemljivo, da predsednik Evropskega parlamenta ne more biti prisoten med celotnim trajanjem zasedanj Evropskega sveta in vrha držav evroobmočja; ker bi bilo treba nujno najti rešitev za to pomanjkanje demokratične legitimnosti, in sicer s političnim sporazumom med obema institucijama; |
| --- | --- |

DZ.

ker ni sprejemljivo, da predsednik Evropskega parlamenta ne more biti prisoten med celotnim trajanjem zasedanj Evropskega sveta in vrha držav evroobmočja; ker bi bilo treba nujno najti rešitev za to pomanjkanje demokratične legitimnosti, in sicer s političnim sporazumom med obema institucijama;

| EA. | ker je treba nujno odpraviti sedanji demokratični primanjkljaj EMU, vsak nadaljnji korak v smeri bančne, fiskalne in ekonomske unije pa tesno povezati s povečano demokratično legitimnostjo in odgovornostjo na ravni Unije; |
| --- | --- |

EA.

ker je treba nujno odpraviti sedanji demokratični primanjkljaj EMU, vsak nadaljnji korak v smeri bančne, fiskalne in ekonomske unije pa tesno povezati s povečano demokratično legitimnostjo in odgovornostjo na ravni Unije;

| EB. | ker je treba, kadar koli se nove pristojnosti prenesejo na raven Unije ali se ustvarijo na ravni Unije ali pa se ustanovijo nove institucije Unije, zagotoviti ustrezno legitimnost in demokratični nadzor s strani Parlamenta ter odgovornost do njega; |
| --- | --- |

EB.

ker je treba, kadar koli se nove pristojnosti prenesejo na raven Unije ali se ustvarijo na ravni Unije ali pa se ustanovijo nove institucije Unije, zagotoviti ustrezno legitimnost in demokratični nadzor s strani Parlamenta ter odgovornost do njega;

| EC. | ker noben medvladni sporazum med državami članicami ne sme ustvariti struktur, vzporednih strukturam Unije; ker mora za vse sporazume, s katerimi se uvajajo mednarodni ali nadnacionalni režimi, veljati demokratični nadzor s strani Parlamenta; |
| --- | --- |

EC.

ker noben medvladni sporazum med državami članicami ne sme ustvariti struktur, vzporednih strukturam Unije; ker mora za vse sporazume, s katerimi se uvajajo mednarodni ali nadnacionalni režimi, veljati demokratični nadzor s strani Parlamenta;

| ED. | ker je zagotavljanje priprave, preverjanja in širjenja kakovostne evropske statistike s pomočjo pravega evropskega statističnega sistema ključni prispevek k povečanju popolne preglednosti in učinkovite javne odgovornosti pri zasnovi, upravljanju, izvajanju in izvrševanju politik Unije na ravni Unije in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

ED.

ker je zagotavljanje priprave, preverjanja in širjenja kakovostne evropske statistike s pomočjo pravega evropskega statističnega sistema ključni prispevek k povečanju popolne preglednosti in učinkovite javne odgovornosti pri zasnovi, upravljanju, izvajanju in izvrševanju politik Unije na ravni Unije in nacionalni ravni;

| EE. | ker je treba okrepiti sodelovanje med Parlamentom in nacionalnimi parlamenti na podlagi Protokola št. 1 k PEU in PDEU o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji (Protokol št. 1), da se izboljšata izmenjava stališč in kakovost parlamentarne dejavnosti na področju upravljanja ekonomske in monetarne unije na ravni Unije in nacionalni ravni; ker se na takšno sodelovanje ne bi smelo gledati kot na oblikovanje novega mešanega parlamentarnega organa, kar bi bilo neučinkovito, pa tudi nezakonito z demokratičnega in ustavnega vidika; |
| --- | --- |

EE.

ker je treba okrepiti sodelovanje med Parlamentom in nacionalnimi parlamenti na podlagi Protokola št. 1 k PEU in PDEU o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji (Protokol št. 1), da se izboljšata izmenjava stališč in kakovost parlamentarne dejavnosti na področju upravljanja ekonomske in monetarne unije na ravni Unije in nacionalni ravni; ker se na takšno sodelovanje ne bi smelo gledati kot na oblikovanje novega mešanega parlamentarnega organa, kar bi bilo neučinkovito, pa tudi nezakonito z demokratičnega in ustavnega vidika;

| 1. | meni, da je treba upravljanje ekonomske in monetarne unije vključiti v institucionalni okvir Unije, kar je predpogoj za njegovo učinkovitost in za zapolnitev sedanje politične vrzeli med nacionalnimi in evropskimi politikami; |
| --- | --- |

1.

meni, da je treba upravljanje ekonomske in monetarne unije vključiti v institucionalni okvir Unije, kar je predpogoj za njegovo učinkovitost in za zapolnitev sedanje politične vrzeli med nacionalnimi in evropskimi politikami;

| 2. | poziva vse institucije, naj hitro ukrepajo s kar največjo izrabo možnosti, ki jih ponujata obstoječi Pogodbi in njuni elementi fleksibilnosti, ter se istočasno pripravijo za potrebne spremembe Pogodb za zagotovitev pravne varnosti in demokratične legitimnosti; ponovno poudarja, da bi bilo treba izključiti možnost novega medvladnega sporazuma; |
| --- | --- |

2.

poziva vse institucije, naj hitro ukrepajo s kar največjo izrabo možnosti, ki jih ponujata obstoječi Pogodbi in njuni elementi fleksibilnosti, ter se istočasno pripravijo za potrebne spremembe Pogodb za zagotovitev pravne varnosti in demokratične legitimnosti; ponovno poudarja, da bi bilo treba izključiti možnost novega medvladnega sporazuma;

| 3. | poudarja, da ne ukrepi, predlagani v okviru obstoječih Pogodb, ne prihodnje spremembe Pogodb ne bi smeli izključevati možnosti pridružitve držav članic ter bi morali zagotavljati celovitost Unije; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da ne ukrepi, predlagani v okviru obstoječih Pogodb, ne prihodnje spremembe Pogodb ne bi smeli izključevati možnosti pridružitve držav članic ter bi morali zagotavljati celovitost Unije;

| 4. | poziva Svet – ki je dal pooblastilo avtorjem zgoraj omenjenega poročila „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“ –, naj kot pripravljavca tega predloga z enakimi pravicami nemudoma vključi tudi predsednika Evropskega parlamenta za okrepitev njegove demokratičnosti legitimnosti; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet – ki je dal pooblastilo avtorjem zgoraj omenjenega poročila „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“ –, naj kot pripravljavca tega predloga z enakimi pravicami nemudoma vključi tudi predsednika Evropskega parlamenta za okrepitev njegove demokratičnosti legitimnosti;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je konferenca predsednikov Evropskega parlamenta, čeprav je bila njena vključenost do sedaj le neformalna, zahtevala, da pristojni odbor Parlamenta preuči vsebinske predloge skupaj s tremi predstavniki (pomočniki), ki se v imenu Parlamenta pogajajo s stalnim predsednikom Evropskega sveta; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je konferenca predsednikov Evropskega parlamenta, čeprav je bila njena vključenost do sedaj le neformalna, zahtevala, da pristojni odbor Parlamenta preuči vsebinske predloge skupaj s tremi predstavniki (pomočniki), ki se v imenu Parlamenta pogajajo s stalnim predsednikom Evropskega sveta;

| 6. | potrjuje, da bo v celoti uveljavljal svojo posebno pravico, da Svetu predloži predloge za spremembo Pogodb, ki jih mora naknadno preučiti Konvencija, da se s povečanjem pristojnosti Unije, predvsem na področju gospodarske politike, ter z okrepitvijo lastnih sredstev in proračunske zmogljivosti Unije, vloge in demokratične odgovornosti Komisije ter posebnih pravic Evropskega parlamenta dokončno oblikuje prava ekonomska in monetarna unija (EMU); |
| --- | --- |

6.

potrjuje, da bo v celoti uveljavljal svojo posebno pravico, da Svetu predloži predloge za spremembo Pogodb, ki jih mora naknadno preučiti Konvencija, da se s povečanjem pristojnosti Unije, predvsem na področju gospodarske politike, ter z okrepitvijo lastnih sredstev in proračunske zmogljivosti Unije, vloge in demokratične odgovornosti Komisije ter posebnih pravic Evropskega parlamenta dokončno oblikuje prava ekonomska in monetarna unija (EMU);

| 7. | poziva nacionalne parlamente, naj se vključijo v proces priprave fiskalnih in reformnih načrtov svojih vlad, preden jih te predložijo Uniji; namerava predlagati Konvenciji, naj to izrecno odgovornost doda med dolžnosti, ki jih imajo nacionalni parlamenti v skladu z določbami člena 12 PEU; |
| --- | --- |

7.

poziva nacionalne parlamente, naj se vključijo v proces priprave fiskalnih in reformnih načrtov svojih vlad, preden jih te predložijo Uniji; namerava predlagati Konvenciji, naj to izrecno odgovornost doda med dolžnosti, ki jih imajo nacionalni parlamenti v skladu z določbami člena 12 PEU;

| 8. | poziva predsednika Sveta, naj brez odlašanja v soglasju s Parlamentom po rednem zakonodajnem postopku v skladu z Lizbonsko pogodbo zaključi zakonodajne postopke, ki jih Svet blokira, in jih sprejme, zlasti tiste, ki zadevajo direktivo CRD IV (kapitalske zahteve) in nacionalne sisteme zajamčenih vlog; |
| --- | --- |

8.

poziva predsednika Sveta, naj brez odlašanja v soglasju s Parlamentom po rednem zakonodajnem postopku v skladu z Lizbonsko pogodbo zaključi zakonodajne postopke, ki jih Svet blokira, in jih sprejme, zlasti tiste, ki zadevajo direktivo CRD IV (kapitalske zahteve) in nacionalne sisteme zajamčenih vlog;

| 9. | meni, da je občutno izboljšanje demokratične legitimnosti in odgovornosti upravljanja evropske ekonomske in monetarne unije (EMU) na ravni EU s povečano vlogo Parlamenta absolutna nuja in predpogoj za vsak nadaljnji korak v smeri bančne, fiskalne in ekonomske unije; |
| --- | --- |

9.

meni, da je občutno izboljšanje demokratične legitimnosti in odgovornosti upravljanja evropske ekonomske in monetarne unije (EMU) na ravni EU s povečano vlogo Parlamenta absolutna nuja in predpogoj za vsak nadaljnji korak v smeri bančne, fiskalne in ekonomske unije;

| 10. | meni, da bi v skladu z obstoječima Pogodbama uskladitev in nadzorovanje proračunske discipline držav članic, katerih valuta je evro, lahko postala zavezujoča in bi ju lahko nadziralo Sodišče Evropske unije na podlagi samega člena 136 PDEU v povezavi s členom 121(6), vendar pa bi z ustavnega vidika ta korak moral priti v poštev samo, če bi občutno okrepil vlogo Parlamenta, kar zadeva natančno izvajanje členov 121(3) in (4) PDEU ter da se dopolni in izvede postopek večstranskega nadzora z delegiranimi akti na podlagi člena 290 PDEU; opozarja, da je v skladu s Pogodbama treba upoštevati spodbujanje visoke stopnje zaposlovanja in zagotavljanje ustrezne socialne zaščite pri opredeljevanju in izvajanju politik in dejavnosti Unije, in sicer z uvajanjem, ob podpori obstoječih strategij, novega sklopa smernic za države članice, ki bo vključeval socialna in ekonomska merila z določenimi najnižjimi standardi, ki bi morali veljati za glavne stebre njihovih gospodarstev; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi v skladu z obstoječima Pogodbama uskladitev in nadzorovanje proračunske discipline držav članic, katerih valuta je evro, lahko postala zavezujoča in bi ju lahko nadziralo Sodišče Evropske unije na podlagi samega člena 136 PDEU v povezavi s členom 121(6), vendar pa bi z ustavnega vidika ta korak moral priti v poštev samo, če bi občutno okrepil vlogo Parlamenta, kar zadeva natančno izvajanje členov 121(3) in (4) PDEU ter da se dopolni in izvede postopek večstranskega nadzora z delegiranimi akti na podlagi člena 290 PDEU; opozarja, da je v skladu s Pogodbama treba upoštevati spodbujanje visoke stopnje zaposlovanja in zagotavljanje ustrezne socialne zaščite pri opredeljevanju in izvajanju politik in dejavnosti Unije, in sicer z uvajanjem, ob podpori obstoječih strategij, novega sklopa smernic za države članice, ki bo vključeval socialna in ekonomska merila z določenimi najnižjimi standardi, ki bi morali veljati za glavne stebre njihovih gospodarstev;

| 11. | meni, da „prava EMU“ ne more biti omejena na sistem pravil, ampak zahteva večjo proračunsko zmogljivost na podlagi posebnih lastnih sredstev (vključno z davkom na finančne transakcije), ki bi v okviru proračuna Unije podpirala gospodarsko rast in socialno kohezijo, odpravljala neravnovesja in strukturne razlike ter reševala finančne nujne primere, neposredno povezane z monetarno unijo, ne da bi pri tem ogrozila tradicionalne naloge financiranja skupnih politik; |
| --- | --- |

11.

meni, da „prava EMU“ ne more biti omejena na sistem pravil, ampak zahteva večjo proračunsko zmogljivost na podlagi posebnih lastnih sredstev (vključno z davkom na finančne transakcije), ki bi v okviru proračuna Unije podpirala gospodarsko rast in socialno kohezijo, odpravljala neravnovesja in strukturne razlike ter reševala finančne nujne primere, neposredno povezane z monetarno unijo, ne da bi pri tem ogrozila tradicionalne naloge financiranja skupnih politik;

| 12. | meni, da v skladu z obstoječima Pogodbama člen 136 PDEU omogoča, da Svet na priporočilo Komisije in z glasovanjem samo držav članic, katerih valuta je evro, sprejema zavezujoče smernice ekonomske politike za države evroobmočja v okviru evropskega semestra; poudarja, da bi spodbujevalni mehanizem okrepil zavezujočo naravo usklajevanja gospodarskih politik; poziva k sprejetju medinstitucionalnega sporazuma, s katerim bi Parlament vključili v pripravo in potrditev letnega pregleda rasti in smernic za gospodarsko politiko in zaposlovanje; |
| --- | --- |

12.

meni, da v skladu z obstoječima Pogodbama člen 136 PDEU omogoča, da Svet na priporočilo Komisije in z glasovanjem samo držav članic, katerih valuta je evro, sprejema zavezujoče smernice ekonomske politike za države evroobmočja v okviru evropskega semestra; poudarja, da bi spodbujevalni mehanizem okrepil zavezujočo naravo usklajevanja gospodarskih politik; poziva k sprejetju medinstitucionalnega sporazuma, s katerim bi Parlament vključili v pripravo in potrditev letnega pregleda rasti in smernic za gospodarsko politiko in zaposlovanje;

| 13. | ponovno potrjuje svoj namen, da okrepi sodelovanje z nacionalnimi parlamenti na podlagi Protokola št. 1, in poudarja, da se na takšno sodelovanje ne bi smelo gledati kot na oblikovanje novega mešanega parlamentarnega organa, kar bi bilo neučinkovito, pa tudi nezakonito z demokratičnega in ustavnega vidika; poudarja, da je Parlament popolnoma legitimen parlamentarni organ na ravni Unije za okrepljeno in demokratično upravljanje ekonomske in monetarne unije (EMU); |
| --- | --- |

13.

ponovno potrjuje svoj namen, da okrepi sodelovanje z nacionalnimi parlamenti na podlagi Protokola št. 1, in poudarja, da se na takšno sodelovanje ne bi smelo gledati kot na oblikovanje novega mešanega parlamentarnega organa, kar bi bilo neučinkovito, pa tudi nezakonito z demokratičnega in ustavnega vidika; poudarja, da je Parlament popolnoma legitimen parlamentarni organ na ravni Unije za okrepljeno in demokratično upravljanje ekonomske in monetarne unije (EMU);

| 14. | poziva Komisijo, naj Parlamentu čim prej in po posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi, pri čemer ima Parlament vlogo sozakonodajalca, predloži predloge aktov o izvajanju podrobnih priporočil iz spodnje priloge; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj Parlamentu čim prej in po posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi, pri čemer ima Parlament vlogo sozakonodajalca, predloži predloge aktov o izvajanju podrobnih priporočil iz spodnje priloge;

| 15. | potrjuje, da ta priporočila spoštujejo načelo subsidiarnosti in temeljne pravice državljanov Unije; |
| --- | --- |

15.

potrjuje, da ta priporočila spoštujejo načelo subsidiarnosti in temeljne pravice državljanov Unije;

| 16. | poziva Komisijo, naj poleg ukrepov, ki jih je mogoče in treba hitro sprejeti v skladu z obstoječima Pogodbama, pripravi seznam institucionalnih sprememb, ki se lahko izkažejo za potrebne pri vzpostavljanju močnejše strukture EMU, pri čemer mora upoštevati potrebo po celostnem finančnem okviru, celostnem proračunskem okviru in celostnem okviru gospodarskih politik, ob izhajanju iz okrepljene vloge Parlamenta; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj poleg ukrepov, ki jih je mogoče in treba hitro sprejeti v skladu z obstoječima Pogodbama, pripravi seznam institucionalnih sprememb, ki se lahko izkažejo za potrebne pri vzpostavljanju močnejše strukture EMU, pri čemer mora upoštevati potrebo po celostnem finančnem okviru, celostnem proračunskem okviru in celostnem okviru gospodarskih politik, ob izhajanju iz okrepljene vloge Parlamenta;

| 17. | meni, da je treba finančne posledice zahtevanega predloga kriti z ustrezno dodelitvijo proračunskih sredstev; |
| --- | --- |

17.

meni, da je treba finančne posledice zahtevanega predloga kriti z ustrezno dodelitvijo proračunskih sredstev;

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in podrobna priporočila iz priloge pošlje Komisiji, Evropskemu svetu, Svetu, Evropski centralni banki, predsedniku evroskupine ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in podrobna priporočila iz priloge pošlje Komisiji, Evropskemu svetu, Svetu, Evropski centralni banki, predsedniku evroskupine ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 12.

---

PRILOGA

PODROBNA PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

1.   Integrirani finančni okvir

Priporočilo št. 1.1 v zvezi z enotnim nadzornim mehanizmom

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki bi naj bil sprejet, osredotočiti na naslednje:

Sedanje predloge Komisije o enotnem nadzornem mehanizmu bi bilo treba sprejeti čim prej, da se zagotovi učinkovita uporaba bonitetnih pravil, nadzor nad tveganji in preprečevanje kriz, povezanih s kreditnimi institucijami v celotni Uniji.

Pravna podlaga, oblika in vsebina predloga bi morale omogočati popolno sodelovanje vseh držav članic v evropskem enotnem nadzornem mehanizmu, in sicer tako, da se v procesu odločanja zagotovi polno sodelovanje držav članic, katerih valuta ni evro, in s tem simetrično razmerje med sprejetimi obveznostmi in vplivom na postopek sprejemanja odločitev.

Sodelovanje držav članic evroobmočja v evropskem nadzorniku bi moralo biti obvezno.

Za predlog bi moral veljati celovit demokratični nadzor Evropskega parlamenta v okviru Pogodb.

Pravna podlaga bi morala zagotavljati vključenost Evropskega parlamenta kot sozakonodajalca, kadar soodločanja Evropskega parlamenta ni mogoče zagotoviti s konceptom „nadzornega svežnja“. V skladu s členom 263 PDEU Sodišče Evropske unije nadzira zakonitost aktov Evropske centralne banke (ECB), razen priporočil in mnenj, s pravnim učinkom za tretje osebe.

Predlog bi moral zagotoviti, da se vse naloge Evropskega bančnega organa (EBA), predvidene v Uredbi (EU) št. 1093/2010, še naprej izvajajo na ravni Unije in da so predlogi skladni z neoporečnim delovanjem evropskih nadzornih organov, kot je zapisano v Uredbi (EU) št. 1093/2010.

Enotni nadzorni mehanizem bi moral odgovarjati Evropskemu parlamentu in Svetu za ukrepe in odločitve, sprejete na področju evropskega nadzora, in poročati pristojnemu odboru Evropskega parlamenta. Demokratična odgovornost med drugim zahteva, da Parlament odobri predsednika ali predsednico nadzornega sveta enotnega nadzornega mehanizma, ki je izbran z javnim izbirnim postopkom, da ima predsednik obveznost poročati in biti zaslišan v Evropskem parlamentu, da ima Evropski parlament pravico pisno ali ustno postavljati vprašanja ter pravico do preiskave v skladu s PDEU.

Evropski enotni nadzorni mehanizem bi moral biti neodvisen od nacionalnega političnega interesa in se zavzemati za prevlado evropskega interesa nad nacionalnim, in sicer prek mandata Unije in ustreznega upravljanja.

Proces odločanja v okviru enotnega nadzornega mehanizma bi moral biti opredeljen v ustreznem zakonodajnem predlogu, sprejetem po rednem zakonodajnem postopku.

Evropski nadzornik bi moral biti pristojen in odgovoren za:

| — | izvajanje nadzora nad kreditnimi institucijami v državah, vključenih v sistem, pri čemer pa mora biti operativna odgovornost jasno razmejena med evropskim in nacionalnimi nadzorniki glede na velikost in poslovne modele bank ter naravo nadzornih nalog; |
| --- | --- |

—

izvajanje nadzora nad kreditnimi institucijami v državah, vključenih v sistem, pri čemer pa mora biti operativna odgovornost jasno razmejena med evropskim in nacionalnimi nadzorniki glede na velikost in poslovne modele bank ter naravo nadzornih nalog;

| — | delovanje v skladu s potrebo, da se ohranijo enotnost in celovitost ter mednarodna konkurenčnost notranjega trga, na primer zato da med državami članicami ne bo nobenih ovir za konkurenco; |
| --- | --- |

—

delovanje v skladu s potrebo, da se ohranijo enotnost in celovitost ter mednarodna konkurenčnost notranjega trga, na primer zato da med državami članicami ne bo nobenih ovir za konkurenco;

| — | ustrezno upoštevanje učinka svojih dejavnosti na konkurenčnost in inovativnost na notranjem trgu, neokrnjenost Unije kot celote, globalno konkurenčnost Unije, finančno vključenost, varstvo potrošnikov in strategijo Unije za delovna mesta in rast; |
| --- | --- |

—

ustrezno upoštevanje učinka svojih dejavnosti na konkurenčnost in inovativnost na notranjem trgu, neokrnjenost Unije kot celote, globalno konkurenčnost Unije, finančno vključenost, varstvo potrošnikov in strategijo Unije za delovna mesta in rast;

| — | zaščito stabilnosti in odpornosti vseh delov finančnega sistema sodelujočih držav članic, preglednosti trgov in finančnih produktov ter varstvo vlagateljev, naložbenikov in davkoplačevalcev, pri čemer je treba upoštevati raznolikost trgov in institucionalnih oblik; |
| --- | --- |

—

zaščito stabilnosti in odpornosti vseh delov finančnega sistema sodelujočih držav članic, preglednosti trgov in finančnih produktov ter varstvo vlagateljev, naložbenikov in davkoplačevalcev, pri čemer je treba upoštevati raznolikost trgov in institucionalnih oblik;

| — | preprečevanje regulativne arbitraže in zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev; |
| --- | --- |

—

preprečevanje regulativne arbitraže in zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev;

| — | krepitev mednarodnega usklajevanja nadzora in po potrebi zastopanje Unije v mednarodnih finančnih institucijah; |
| --- | --- |

—

krepitev mednarodnega usklajevanja nadzora in po potrebi zastopanje Unije v mednarodnih finančnih institucijah;

| — | v primeru neukrepanja ustreznih nacionalnih organov sprejemanje ustreznih ukrepov za prestrukturiranje, reševanje in ukinitev finančnih institucij, ki propadejo ali katerih propad bi lahko bil zaskrbljujoč z vidika interesa širše javnosti. |
| --- | --- |

—

v primeru neukrepanja ustreznih nacionalnih organov sprejemanje ustreznih ukrepov za prestrukturiranje, reševanje in ukinitev finančnih institucij, ki propadejo ali katerih propad bi lahko bil zaskrbljujoč z vidika interesa širše javnosti.

Organi, ki so odgovorni za nadzor na nadnacionalni ravni, bi morali dobiti dovolj sredstev, vključno z osebjem, da bi imeli potrebne operativne zmožnosti za izvajanje svojih nalog.

Priporočilo št. 1.2 v zvezi z zajamčenimi vlogami

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki bi naj bil sprejet, osredotočiti na naslednje:

Evropski parlament poziva Komisijo, naj ukrene vse potrebno, da bo zakonodajni postopek v zvezi s preoblikovano direktivo o sistemih zajamčenih vlog čim prej dokončan na podlagi stališča Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012.

Glede na dolgoročni cilj evropskega okvira za zajamčene vloge bi se za vse sisteme zajamčenih vlog v Uniji morale uporabljati enotne in stroge zahteve, da se zagotovijo enaka celovita zaščita, enaka stabilnost sistemov zajamčenih vlog in enaki konkurenčni pogoji. Le tako je mogoče ustvariti pogoje za potrebno prilagodljivost, da se ustrezno upoštevajo posebne nacionalne okoliščine v finančnem sektorju.

Po vzpostavitvi učinkovitega sistema reševanja in učinkovitega enotnega nadzornega mehanizma bi bilo treba preučiti možnosti za enotni evropski sklad za zajamčene vloge z delujočimi sistemi zajamčenih vlog, ki imajo ustrezno finančno podporo, s čimer bi se povečala verodostojnost in zaupanje vlagateljev.

Zaradi zaščite zasebnih prihrankov morata biti sklad za zajamčene vloge ter sklad za sanacijo in reševanje funkcionalno ločena, a učinkovito povezana.

Mehanizmi za zajamčene vloge ter sistemi sanacije in reševanja bi morali imeti močno finančno strukturo, v prvi vrsti predhodno financirano, ki temelji na prispevkih sektorja, pri čemer bi moral prispevek zadevne finančne institucije odražati tveganost te institucije, javna sredstva pa bi služila le kot končno varovalo, zmanjšano na najmanjši možni obseg.

Priporočilo št. 1.3 v zvezi s sanacijo in reševanjem

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki bi naj bil sprejet, osredotočiti na naslednje:

Zdajšnji predlog direktive o vzpostavitvi okvira za sanacijo in reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij bi bilo treba sprejeti čim prej, da bi vzpostavili evropski sistem za uporabo ukrepov reševanja in srednjeročno omogočili vzpostavitev enotne evropske ureditve za sanacijo in reševanje. Upoštevati je treba dejstvo, da nekateri bančni sektorji že imajo mehanizme popolne zaščite ter orodja za sanacijo in reševanje, ki bi jih bilo treba priznati, podpreti in opredeliti v zakonodajnem aktu.

Splošni namen učinkovitega sistema za reševanje in za sanacijo je čim bolj zmanjšati možnost uporabe davkoplačevalskega denarja, ki je potreben za sanacijo in reševanje bančnih institucij.

Zaradi zaščite zasebnih prihrankov morata biti sklad za zajamčene vloge ter sklad za sanacijo in reševanje funkcionalno ločena, a učinkovito povezana.

Sistemi za sanacijo in reševanje ter za zajamčene vloge bi morali imeti močno finančno strukturo, v prvi vrsti predhodno financirano, ki temelji na prispevkih sektorja, pri čemer bi moral prispevek zadevne finančne institucije odražati tveganost te institucije, javna sredstva pa bi služila le kot končno varovalo, zmanjšano na najmanjši možni obseg.

Ta predlog bi moral biti usklajen tudi z drugimi vidiki resolucije Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2010, ki vsebuje priporočila Komisiji glede čezmejnega obvladovanja krize v bančnem sektorju, kot so usklajevanje insolvenčnega prava, skupno ocenjevanje tveganja, enoten nabor orodij in „lestvica posredovanj“.

Priporočilo št. 1.4 v zvezi z dodatnimi elementi bančne unije

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki bi naj bil sprejet, osredotočiti na naslednje:

| — | po potrebi zahtevo po ločitvi nekaterih posebno tveganih finančnih dejavnosti od bank, ki sprejemajo depozite znotraj bančne skupine, v skladu z Liikanenovim poročilom; |
| --- | --- |

—

po potrebi zahtevo po ločitvi nekaterih posebno tveganih finančnih dejavnosti od bank, ki sprejemajo depozite znotraj bančne skupine, v skladu z Liikanenovim poročilom;

| — | regulativni okvir z „enakimi pravili za enako tveganje“, ki bo zagotovil, da nebančni subjekti, ki opravljajo bančnim podobne dejavnosti in sodelujejo z bankami, ne bodo zunaj dosega regulatorjev; |
| --- | --- |

—

regulativni okvir z „enakimi pravili za enako tveganje“, ki bo zagotovil, da nebančni subjekti, ki opravljajo bančnim podobne dejavnosti in sodelujejo z bankami, ne bodo zunaj dosega regulatorjev;

| — | verodostojno in redno stresno testiranje finančnega zdravja bank, ki bo spodbujalo zgodnje zaznavanje težav in učinkovito določanje obsega intervencije; |
| --- | --- |

—

verodostojno in redno stresno testiranje finančnega zdravja bank, ki bo spodbujalo zgodnje zaznavanje težav in učinkovito določanje obsega intervencije;

| — | enoten skupni pravilnik za bonitetni nadzor vseh bank in enoten okvir makrobonitetnega nadzora za preprečitev nadaljnje finančne drobitve. |
| --- | --- |

—

enoten skupni pravilnik za bonitetni nadzor vseh bank in enoten okvir makrobonitetnega nadzora za preprečitev nadaljnje finančne drobitve.

2.   Integrirani fiskalni okvir

Priporočilo št. 2.1 o dvojnem svežnju

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki bi naj bil sprejet, osredotočiti na naslednje:

Komisija bi morala učinkovito izvajati sporazume, ki bodo doseženi v okviru tristranskih pogajanj v zvezi z dvojnim svežnjem med Evropskim parlamentom in Svetom, na naslednjih področjih:

| — | vzpostavitev skupnega proračunskega časovnega okvira; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev skupnega proračunskega časovnega okvira;

| — | preoblikovanje nacionalnih proračunskih okvirov; |
| --- | --- |

—

preoblikovanje nacionalnih proračunskih okvirov;

| — | ocenjevanje proračunskih načrtov, vključno z oceno kakovosti javnih naložb in odhodkov, povezanih s cilji strategije „Evropa 2020“; |
| --- | --- |

—

ocenjevanje proračunskih načrtov, vključno z oceno kakovosti javnih naložb in odhodkov, povezanih s cilji strategije „Evropa 2020“;

| — | oblikovanje programov ekonomskega partnerstva; |
| --- | --- |

—

oblikovanje programov ekonomskega partnerstva;

| — | natančnejše spremljanje držav članic, katerih valuta je evro in ki so v postopku v zvezi z čezmernim primanjkljajem; |
| --- | --- |

—

natančnejše spremljanje držav članic, katerih valuta je evro in ki so v postopku v zvezi z čezmernim primanjkljajem;

| — | natančnejše spremljanje držav članic, katerih valuta je evro in ki verjetno ne bodo mogle izpolniti svoje obveznosti v okviru postopka v zvezi z čezmernim primanjkljajem; |
| --- | --- |

—

natančnejše spremljanje držav članic, katerih valuta je evro in ki verjetno ne bodo mogle izpolniti svoje obveznosti v okviru postopka v zvezi z čezmernim primanjkljajem;

| — | poročanje o izdajanju dolžniških instrumentov; |
| --- | --- |

—

poročanje o izdajanju dolžniških instrumentov;

| — | pobuda, ki določa serijo programov, potrebnih za mobilizacijo dodatnih dolgoročnih naložb v višini približno 1 % BDP za večjo trajnostno rast in dopolnitev nujnih strukturnih reform; |
| --- | --- |

—

pobuda, ki določa serijo programov, potrebnih za mobilizacijo dodatnih dolgoročnih naložb v višini približno 1 % BDP za večjo trajnostno rast in dopolnitev nujnih strukturnih reform;

Priporočilo št. 2.2 o prenosu (komunitarizaciji) fiskalnega pakta na Evropsko skupnost

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki bi naj bil sprejet, osredotočiti na naslednje:

Na podlagi ocene izkušenj z izvajanjem in v skladu s pogodbama PEU in PDEU bi bilo treba fiskalni pakt čim prej prenesti v sekundarno zakonodajo Unije.

Priporočilo št. 2.3: obdavčenje

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki bi naj bil sprejet, osredotočiti na naslednje:

V čedalje tesneje povezani gospodarski, fiskalni in proračunski Uniji je treba več ukreniti za uskladitev sistemov obdavčitve ter se spopasti s škodljivo davčno konkurenco med državami članicami, ki je povsem očitno sprta z logiko notranjega trga. Na področju obdavčevanja je treba, ko odpovedo že vse možnosti razprave in sporazuma, najprej pogosteje uporabljati okrepljeno sodelovanje (na primer za oblikovanje CCCTB ali davka na finančne transakcije), saj bodo usklajeni okviri za obdavčevanje okrepili povezanost proračunskih politik.

Priporočilo št. 2.4: osrednji evropski proračun, financiran z lastnimi sredstvi

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki bi naj bil sprejet, osredotočiti na naslednje:

Komisija in Svet bi morala pri oblikovanju možnosti politike upoštevati stališča Evropskega parlamenta o večletnem finančnem okviru in lastnih sredstvih. Evropski parlament je večkrat izrazil, da sta nujna reforma sistema lastnih sredstev in vrnitev k duhu in črki PDEU, ter izjavil, naj se proračun Unije financira izključno iz lastnih sredstev.

Nemudoma bi se bilo treba spopasti s stanjem, v katerem so finančne potrebe proračuna Unije v nasprotju s konsolidacijo proračuna v državah članicah. Zato je prišel čas, da se postopno ponovno vzpostavi stanje, v katerem se proračun Unije financira iz pravih lastnih virov, to pa bi ustrezno razbremenilo državne proračune. Evropski parlament je v svojih resolucijah z dne 29. marca 2007, 8. junija 2011, 13. junija 2012 in 23. oktobra 2012 pojasnil svoja stališča o tem, kaj pomeni pravi sistem lastnih sredstev in kako v kratkem času zagotoviti združljivost tega sistema s potrebno fiskalno konsolidacijo na nacionalni ravni.

Za nadaljnje proračunsko usklajevanje v Uniji so potrebni konsolidirani podatki o javnih financah Unije, držav članic in lokalnih in regionalnih organov, ki odražajo cilje Unije. Komisija bi zato morala v prihodnje zakonodajne predloge vključiti uvedbo takšnih konsolidiranih podatkov.

Priporočilo št. 2.5: postopni prenos v sklad za odkup

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki bi naj bil sprejet, osredotočiti na naslednje:

Nemški svet ekonomskih strokovnjakov je pripravil predlog za postopen prenos presežnega dolga v sklad za odkup, po katerem naj bi se začasno vzpostavil sklad, v katerega bi se stekal ves dolg držav članic, ki izpolnjujejo določena merila, in sicer dolg nad 60 %; dolg bi se odkupoval v obdobju približno 25 let; tako bi oblikovanje sklada, skupaj z izvajanjem vseh obstoječih mehanizmov, v prihodnosti pomagalo obdržati skupni dolg držav članic pod 60 %.

Priporočilo št. 2.6 za boj proti davčnim utajam

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki bi naj bil sprejet, osredotočiti na naslednje:

Prost pretok kapitala se ne sme uporabljati kot način za izogibanje davkom, zlasti ne v državah članicah, katerih valuta je evro in ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo v evroobmočju. Zato bi morala Komisija v skladu s svojo pomembno pobudo z dne 27. junija 2012 za okrepitev boja proti davčnim goljufijam, izmikanju davkom in agresivnemu davčnemu načrtovanju, zaključiti kroge pogajanj za dosego mednarodnega sporazuma in predložiti predloge za izboljšanje sodelovanja in usklajevanja med davčnimi organi.

Uvesti bi bilo treba davek na finančne transakcije, in sicer v okviru okrepljenega sodelovanja v skladu s členi 326 do 333 PDEU.

Priporočilo št. 2.7 o zagotavljanju demokratičnega nadzora nad evropskim mehanizmom za stabilnost (ESM)

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki bi naj bil sprejet, osredotočiti na naslednje:

ESM se mora razvijati v smeri upravljanja po metodi Skupnosti in biti odgovoren Evropskemu parlamentu. Za ključne odločitve, kot sta dodeljevanje finančne pomoči državi članici in sklepanje memorandumov, mora veljati ustrezen nadzor Evropskega parlamenta.

Trojka, imenovana za zagotavljanje izvajanja memorandumov, se mora pred prevzemom dolžnosti udeležiti predstavitve v Evropskem parlamentu, zanjo pa morata veljati obveznost rednega poročanja Evropskemu parlamentu in njegov demokratični nadzor.

Priporočilo št. 2.8 o zagotavljanju demokratične odgovornosti in legitimnosti fiskalnega usklajevanja

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki bi naj bil sprejet, osredotočiti na naslednje:

Vsi novo oblikovani mehanizmi za usklajevanje fiskalne politike bi morali biti podprti z ustreznimi določbami, da bi bili zagotovljeni demokratična odgovornost in legitimnost.

3.   Integrirani okvir ekonomskih politik

Priporočilo št. 3.1 o boljšem predhodnem usklajevanju gospodarske politike in o izboljšanju evropskega semestra

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki bi naj bil sprejet, osredotočiti na naslednje:

Komisija bi morala zagotoviti, da se sporazumi, ki bodo doseženi v okviru tristranskih pogajanj v zvezi z dvojnim svežnjem med Evropskim parlamentom in Svetom, celovito izvajajo.

Temeljito je treba raziskati instrumente Unije za evropsko socialno varnost in minimalne socialne standarde, vključno z instrumentom za zmanjševanje brezposelnosti mladih, kot je evropsko jamstvo za mlade.

Komisija bi morala nemudoma predstaviti predloge v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, da se zaveze voditeljev držav ali vlad z dne 28. junija 2012 za „Pakt za rast in delovna mesta“ prenesejo v sekundarno zakonodajo. Okvir za gospodarsko usklajevanje mora ustrezno upoštevati predvsem zavezo države članice za „izvedbo diferencirane in rasti prijazne fiskalne konsolidacije, izpolnjevanje Pakta za stabilnost in rast ter upoštevanje razmer v posameznih državah“ in za spodbujanje „naložb v področja, usmerjena v prihodnost, ki so neposredno povezana s potencialom gospodarske rasti“.

Komisija bi morala predložiti pojasnitev glede statusa letnega pregleda rasti. Evropski semester bi moral vključevati Evropski parlament in nacionalne parlamente.

Za nadaljnje proračunsko usklajevanje v Uniji so potrebni konsolidirani podatki o javnih financah Unije, držav članic in lokalnih in regionalnih organov, ki odražajo cilje Unije. Komisija bi zato morala v prihodnje zakonodajne predloge vključiti uvedbo takšnih konsolidiranih podatkov.

Na podlagi ocene raznih ukrepov evropskega semestra, kot je določeno v okrepljenem Paktu za stabilnost in rast ter v mehanizmu za makroekonomski nadzor, je treba oceniti potrebo po dodatni zakonodaji ob upoštevanju naslednjega:

| — | razvoj in krepitev notranjega trga ter spodbujanje mednarodnih trgovinskih povezav so bistveni za spodbujanje trajnostne gospodarske rasti, povečevanje konkurenčnosti in obvladovanje makroekonomskih neravnovesij. Zato mora Komisija v letnem pregledu rasti upoštevati ukrepe, ki so jih države članice sprejele oz. jih še morajo sprejeti za dopolnitev notranjega trga; |
| --- | --- |

—

razvoj in krepitev notranjega trga ter spodbujanje mednarodnih trgovinskih povezav so bistveni za spodbujanje trajnostne gospodarske rasti, povečevanje konkurenčnosti in obvladovanje makroekonomskih neravnovesij. Zato mora Komisija v letnem pregledu rasti upoštevati ukrepe, ki so jih države članice sprejele oz. jih še morajo sprejeti za dopolnitev notranjega trga;

| — | nacionalne programe reform (NRP) in nacionalne programe za stabilnost (NSP) je treba tesno povezati. Ustrezno spremljanje mora zagotavljati povezanost NRP in NSP; |
| --- | --- |

—

nacionalne programe reform (NRP) in nacionalne programe za stabilnost (NSP) je treba tesno povezati. Ustrezno spremljanje mora zagotavljati povezanost NRP in NSP;

| — | evropski semester mora omogočati razvoj večje sinergije med proračunom Unije in proračuni držav članic z namenom uresničiti cilje strategije Evropa 2020; s tem je treba evropski semester razvijati tudi v tem smislu, da bi vključeval kazalnike stopnje učinkovite rabe virov; |
| --- | --- |

—

evropski semester mora omogočati razvoj večje sinergije med proračunom Unije in proračuni držav članic z namenom uresničiti cilje strategije Evropa 2020; s tem je treba evropski semester razvijati tudi v tem smislu, da bi vključeval kazalnike stopnje učinkovite rabe virov;

| — | vključevanje regionalnih in lokalnih organov ter partnerjev v načrtovanje in izvajanje ustreznih programov je treba okrepiti, da bi povečali občutek zavezanosti ciljem strategije na vseh ravneh in zagotovili večjo ozaveščenost o ciljih in dosežkih strategije na kraju samem; |
| --- | --- |

—

vključevanje regionalnih in lokalnih organov ter partnerjev v načrtovanje in izvajanje ustreznih programov je treba okrepiti, da bi povečali občutek zavezanosti ciljem strategije na vseh ravneh in zagotovili večjo ozaveščenost o ciljih in dosežkih strategije na kraju samem;

| — | Komisija mora do 1. decembra vsako leto sprejeti letni pregled rasti in mehanizem opozarjanja s posebnim poglavjem za evroobmočje. Komisija mora v celoti razkriti svoje osnovne makroekonomske metodologije in predpostavke; |
| --- | --- |

—

Komisija mora do 1. decembra vsako leto sprejeti letni pregled rasti in mehanizem opozarjanja s posebnim poglavjem za evroobmočje. Komisija mora v celoti razkriti svoje osnovne makroekonomske metodologije in predpostavke;

| — | Komisija mora v letnem pregledu rasti jasno oceniti najpomembnejše gospodarske in fiskalne težave Unije in posameznih držav članic, predlagati prednostne ukrepe za njihovo reševanje ter opredeliti pobude, ki so jih sprejele Unija in države članice, da bi okrepile konkurenčnost in dolgoročne naložbe, odpravile ovire za trajnostno rast, uresničile cilje, določene v Pogodbah in aktualni strategiji Evropa 2020, izpeljale sedem vodilnih pobud ter zmanjšale makroekonomska neravnovesja; |
| --- | --- |

—

Komisija mora v letnem pregledu rasti jasno oceniti najpomembnejše gospodarske in fiskalne težave Unije in posameznih držav članic, predlagati prednostne ukrepe za njihovo reševanje ter opredeliti pobude, ki so jih sprejele Unija in države članice, da bi okrepile konkurenčnost in dolgoročne naložbe, odpravile ovire za trajnostno rast, uresničile cilje, določene v Pogodbah in aktualni strategiji Evropa 2020, izpeljale sedem vodilnih pobud ter zmanjšale makroekonomska neravnovesja;

| — | države članice in njihove regije morajo v oblikovanje nacionalnih reformnih, razvojnih in kohezijskih programov zlasti v večji meri vključiti nacionalne in regionalne parlamente, socialne partnerje, javne organe ter civilno družbo ter se z njimi redno posvetovati; |
| --- | --- |

—

države članice in njihove regije morajo v oblikovanje nacionalnih reformnih, razvojnih in kohezijskih programov zlasti v večji meri vključiti nacionalne in regionalne parlamente, socialne partnerje, javne organe ter civilno družbo ter se z njimi redno posvetovati;

| — | Komisija mora v letnem pregledu rasti izrecno opredeliti morebitne čezmejne učinke prelivanja glavnih ukrepov gospodarske politike, ki se izvajajo na ravni Unije in v državah članicah; |
| --- | --- |

—

Komisija mora v letnem pregledu rasti izrecno opredeliti morebitne čezmejne učinke prelivanja glavnih ukrepov gospodarske politike, ki se izvajajo na ravni Unije in v državah članicah;

| — | komisarji, pristojni za evropski semester, morajo začeti razpravo o letnem pregledu rasti v pristojnih odborih Parlamenta takoj, ko Komisija omenjeni dokument sprejme; |
| --- | --- |

—

komisarji, pristojni za evropski semester, morajo začeti razpravo o letnem pregledu rasti v pristojnih odborih Parlamenta takoj, ko Komisija omenjeni dokument sprejme;

| — | Svet mora julija pred pristojnimi odbori Evropskega parlamenta pojasniti svoje bistvene spremembe k predlaganim priporočilom Komisije za posamezne države; Komisija se mora udeležiti te predstavitve in predložiti svoja stališča o razmerah; |
| --- | --- |

—

Svet mora julija pred pristojnimi odbori Evropskega parlamenta pojasniti svoje bistvene spremembe k predlaganim priporočilom Komisije za posamezne države; Komisija se mora udeležiti te predstavitve in predložiti svoja stališča o razmerah;

| — | države članice morajo predložiti čim natančnejše informacije o ukrepih in instrumentih, predvidenih v nacionalnih programih reform za uresničevanje zastavljenih nacionalnih ciljev, vključno z rokom izvedbe, pričakovanimi učinki, morebitnimi učinki prelivanja, tveganjem neuspešne izvedbe, stroški in morebitno uporabo strukturnih skladov Unije; |
| --- | --- |

—

države članice morajo predložiti čim natančnejše informacije o ukrepih in instrumentih, predvidenih v nacionalnih programih reform za uresničevanje zastavljenih nacionalnih ciljev, vključno z rokom izvedbe, pričakovanimi učinki, morebitnimi učinki prelivanja, tveganjem neuspešne izvedbe, stroški in morebitno uporabo strukturnih skladov Unije;

| — | spodbujevalni mehanizmi bi okrepili zavezujočo naravo usklajevanja gospodarskih politik. |
| --- | --- |

—

spodbujevalni mehanizmi bi okrepili zavezujočo naravo usklajevanja gospodarskih politik.

Priporočilo št. 3.2 o socialnem paktu za Evropo

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki bi naj bil sprejet, osredotočiti na naslednje:

V skladu s Pogodbama je treba pri opredeljevanju in izvajanju politik in dejavnosti Unije upoštevati spodbujanje visoke zaposlenosti in zagotavljanje ustrezne socialne zaščite.

Posebna pravila za zavezujoči nadzor nad proračunsko disciplino v evroobmočju lahko dopolnijo in bi morala dopolniti fiskalna in makroekonomska merila z merili uspešnosti na področju zaposlovanja in socialne zaščite, da bi se zgoraj omenjena določba ustrezno izvajala prek ustreznih finančnih določb Unije.

Uvesti je treba socialni pakt za Evropo, ki bo spodbujal:

| — | zaposlovanje mladih, vključno s pobudami, kot je evropsko jamstvo za mlade; |
| --- | --- |

—

zaposlovanje mladih, vključno s pobudami, kot je evropsko jamstvo za mlade;

| — | visoko kakovost in ustrezno financiranje javnih storitev; |
| --- | --- |

—

visoko kakovost in ustrezno financiranje javnih storitev;

| — | dostojno plačilo; |
| --- | --- |

—

dostojno plačilo;

| — | dostop do cenovno dostopnih in socialnih stanovanj; |
| --- | --- |

—

dostop do cenovno dostopnih in socialnih stanovanj;

| — | socialni prag, ki zagotavlja splošen dostop do osnovnih zdravstvenih storitev, ne glede na dohodek; |
| --- | --- |

—

socialni prag, ki zagotavlja splošen dostop do osnovnih zdravstvenih storitev, ne glede na dohodek;

| — | izvajanje socialnega protokola za varstvo temeljnih socialnih in delavskih pravic; |
| --- | --- |

—

izvajanje socialnega protokola za varstvo temeljnih socialnih in delavskih pravic;

| — | evropske standarde za upravljanje prestrukturiranja na socialen in odgovoren način; |
| --- | --- |

—

evropske standarde za upravljanje prestrukturiranja na socialen in odgovoren način;

| — | novo strategijo na področju zdravja in varnosti, vključno z boleznimi, ki so povezane s stresom; |
| --- | --- |

—

novo strategijo na področju zdravja in varnosti, vključno z boleznimi, ki so povezane s stresom;

| — | enako plačilo in enake pravice za enakovredno delo za vse. |
| --- | --- |

—

enako plačilo in enake pravice za enakovredno delo za vse.

4.   Krepitev demokratične legitimnosti in odgovornosti

Priporočilo št. 4.1 o ekonomskem dialogu

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki bi naj bil sprejet, osredotočiti na naslednje:

Komisija mora celovito izvajati sporazume, ki bodo doseženi v okviru tristranskih pogajanj v zvezi z dvojnim svežnjem med Evropskim parlamentom in Svetom.

Priporočilo št. 4.2: evropska finančna varovala

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki bi naj bil sprejet, osredotočiti na naslednje:

Za operacije EFSF/ESM in katerekoli prihodnje podobne strukture morata veljati redni demokratični nadzor in spremljanje s strani Evropskega parlamenta in Računskega sodišča, v nadzor in spremljanje pa mora biti vključen tudi OLAF. ESM mora biti v pristojnosti Skupnosti.

Priporočilo št. 4.3 o krepitvi vloge Evropskega parlamenta in medparlamentarnega sodelovanja v okviru evropskega semestra

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki bi naj bil sprejet, osredotočiti na naslednje:

| — | predsednik Evropskega parlamenta na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta predloži stališča Parlamenta o letnem pregledu rasti. Dogovoriti se je treba o medinstitucionalnem sporazumu, s katerim bi Parlament vključili v pripravo in potrditev letnega pregleda rasti ter smernic za gospodarsko politiko in zaposlovanje; |
| --- | --- |

—

predsednik Evropskega parlamenta na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta predloži stališča Parlamenta o letnem pregledu rasti. Dogovoriti se je treba o medinstitucionalnem sporazumu, s katerim bi Parlament vključili v pripravo in potrditev letnega pregleda rasti ter smernic za gospodarsko politiko in zaposlovanje;

| — | Komisija in Svet morata biti prisotna na medparlamentarnih srečanjih med predstavniki nacionalnih parlamentov in predstavniki Evropskega parlamenta, ki se organizirajo v ključnih trenutkih semestra (tj. po objavi letnega pregleda rasti in po objavi priporočil za posamezne države), kar nacionalnim parlamentom zlasti omogoča, da pri oblikovanju nacionalnih proračunov upoštevajo evropski vidik. |
| --- | --- |

—

Komisija in Svet morata biti prisotna na medparlamentarnih srečanjih med predstavniki nacionalnih parlamentov in predstavniki Evropskega parlamenta, ki se organizirajo v ključnih trenutkih semestra (tj. po objavi letnega pregleda rasti in po objavi priporočil za posamezne države), kar nacionalnim parlamentom zlasti omogoča, da pri oblikovanju nacionalnih proračunov upoštevajo evropski vidik.

Priporočilo št. 4.4 o krepitvi preglednosti, legitimnosti in odgovornosti

Evropski parlament meni, da se mora zakonodajni akt, ki bi naj bil sprejet, osredotočiti na naslednje:

| — | da bi okrepili preglednost, morata Ecofin in evroskupina pred svojimi srečanji Evropskemu parlamentu predložiti ključne notranje dokumente, agende in osnovno gradivo; poleg tega mora predsednik evroskupine redno nastopati pred Evropskim parlamentom, npr. s predstavitvami, ki bi se organizirale v okviru Odbora Evropskega parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve; |
| --- | --- |

—

da bi okrepili preglednost, morata Ecofin in evroskupina pred svojimi srečanji Evropskemu parlamentu predložiti ključne notranje dokumente, agende in osnovno gradivo; poleg tega mora predsednik evroskupine redno nastopati pred Evropskim parlamentom, npr. s predstavitvami, ki bi se organizirale v okviru Odbora Evropskega parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve;

| — | Evropski parlament mora biti v celoti vključen v nadaljnjo pripravo poročila štirih predsednikov v skladu z metodo Skupnosti; sodeluje lahko na ravni delovne skupine (pripravljalno delo) in na predsedniški ravni (sprejemanje odločitev); |
| --- | --- |

—

Evropski parlament mora biti v celoti vključen v nadaljnjo pripravo poročila štirih predsednikov v skladu z metodo Skupnosti; sodeluje lahko na ravni delovne skupine (pripravljalno delo) in na predsedniški ravni (sprejemanje odločitev);

| — | predsednika Evropskega parlamenta je treba vabiti k udeležbi na zasedanjih Evropskega sveta in na vrhih držav evroobmočja; |
| --- | --- |

—

predsednika Evropskega parlamenta je treba vabiti k udeležbi na zasedanjih Evropskega sveta in na vrhih držav evroobmočja;

| — | kadar koli se nove pristojnosti prenesejo na raven Unije ali se ustvarijo na ravni Unije ali pa se ustanovijo nove institucije Unije, je treba zagotoviti ustrezen demokratični nadzor s strani Evropskega parlamenta in odgovornost do njega; |
| --- | --- |

—

kadar koli se nove pristojnosti prenesejo na raven Unije ali se ustvarijo na ravni Unije ali pa se ustanovijo nove institucije Unije, je treba zagotoviti ustrezen demokratični nadzor s strani Evropskega parlamenta in odgovornost do njega;

| — | Evropski parlament mora organizirati predstavitev in dati soglasje k imenovanju predsednika ESM. Predsednik mora redno poročati Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

—

Evropski parlament mora organizirati predstavitev in dati soglasje k imenovanju predsednika ESM. Predsednik mora redno poročati Evropskemu parlamentu;

| — | predstavnik(-i) Komisije v trojki se morajo pred prevzemom dolžnosti udeležiti predstavitve v Evropskem parlamentu, ki mu morajo redno poročati; |
| --- | --- |

—

predstavnik(-i) Komisije v trojki se morajo pred prevzemom dolžnosti udeležiti predstavitve v Evropskem parlamentu, ki mu morajo redno poročati;

| — | krepitev vloge komisarja za ekonomske in monetarne zadeve ali ustanovitev evropskega ministrstva za finance mora biti povezana z ustreznimi sredstvi za demokratično odgovornost in legitimnost, vključno s postopki Evropskega parlamenta za potrjevanje in nadzor; |
| --- | --- |

—

krepitev vloge komisarja za ekonomske in monetarne zadeve ali ustanovitev evropskega ministrstva za finance mora biti povezana z ustreznimi sredstvi za demokratično odgovornost in legitimnost, vključno s postopki Evropskega parlamenta za potrjevanje in nadzor;

| — | samo spoštovanje metode Skupnosti, prava Unije in institucij Unije lahko zagotovi spoštovanje demokratične odgovornosti in legitimnosti v Uniji; na podlagi Pogodb lahko EMU ustanovi samo Unija; |
| --- | --- |

—

samo spoštovanje metode Skupnosti, prava Unije in institucij Unije lahko zagotovi spoštovanje demokratične odgovornosti in legitimnosti v Uniji; na podlagi Pogodb lahko EMU ustanovi samo Unija;

| — | valuta Unije je evro, njen parlament pa je Evropski parlament; prihodnja struktura EMU mora priznavati, da je Evropski parlament sedež odgovornosti na ravni Unije; |
| --- | --- |

—

valuta Unije je evro, njen parlament pa je Evropski parlament; prihodnja struktura EMU mora priznavati, da je Evropski parlament sedež odgovornosti na ravni Unije;

| — | v proces, s katerim se pripravlja načrt za prihodnost EMU, mora biti v celoti vključen Parlament v skladu z metodo Skupnosti. |
| --- | --- |

—

v proces, s katerim se pripravlja načrt za prihodnost EMU, mora biti v celoti vključen Parlament v skladu z metodo Skupnosti.

Vse odločitve v zvezi s krepitvijo EMU se morajo sprejeti na podlagi Pogodbe o Evropski uniji; vsakršno odstopanje od metode Skupnosti ter povečana uporaba medvladnih sporazumov bi le razdelila in oslabila Evropsko unijo, vključno z evroobmočjem.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/69 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/69

---

P7_TA(2012)0431

Delo Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v letu 2011

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o delu Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v letu 2011 (2012/2048(INI))

(2015/C 419/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju partnerskega sporazuma med člani skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, ki je bil podpisan v Cotonouju 23. junija 2000 (Sporazum o partnerstvu iz Cotonouja (1)) ter revidiran v Luksemburgu 25. junija 2005 in v Ouagadougouju 22. junija 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerskega sporazuma med člani skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, ki je bil podpisan v Cotonouju 23. junija 2000 (Sporazum o partnerstvu iz Cotonouja (1)) ter revidiran v Luksemburgu 25. junija 2005 in v Ouagadougouju 22. junija 2010 (2),

| — | ob upoštevanju poslovnika Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU (SPS), sprejetega 3. aprila 2003 (3) in nazadnje spremenjenega v Budimpešti (Madžarska) 18. maja 2011 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poslovnika Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU (SPS), sprejetega 3. aprila 2003 (3) in nazadnje spremenjenega v Budimpešti (Madžarska) 18. maja 2011 (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (5),

| — | ob upoštevanju izjave za razvoju prijazne sporazume o gospodarskem partnerstvu, ki jo je SPS sprejela v Kigaliju (Ruanda) 22. novembra 2007 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave za razvoju prijazne sporazume o gospodarskem partnerstvu, ki jo je SPS sprejela v Kigaliju (Ruanda) 22. novembra 2007 (6),

| — | ob upoštevanju deklaracije o drugi reviziji Sporazuma o partnerstvu AKP-EU (Sporazum o partnerstvu iz Cotonouja), ki jo je SPS sprejela v Luandi (Angola) 3. decembra 2009 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije o drugi reviziji Sporazuma o partnerstvu AKP-EU (Sporazum o partnerstvu iz Cotonouja), ki jo je SPS sprejela v Luandi (Angola) 3. decembra 2009 (7),

| — | ob upoštevanju sporočila, sprejetega 29. aprila 2011 na regionalnem srečanju SPS za osrednjo Afriko v Yaoundéju (Kamerun) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila, sprejetega 29. aprila 2011 na regionalnem srečanju SPS za osrednjo Afriko v Yaoundéju (Kamerun) (8),

| — | ob upoštevanju resolucij, ki jih je SPS sprejela v Budimpešti (maja 2011) o: demokratičnih spremembah v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu: posledicah za države AKP, Evropo in ves svet; razmerah v Slonokoščeni obali; izzivih za prihodnost demokracije in spoštovanju ustavne ureditve v državah AKP in EU; proračunski podpori kot sredstvu za izvajanje uradne razvojne pomoči v državah AKP; in onesnaževanju voda, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij, ki jih je SPS sprejela v Budimpešti (maja 2011) o: demokratičnih spremembah v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu: posledicah za države AKP, Evropo in ves svet; razmerah v Slonokoščeni obali; izzivih za prihodnost demokracije in spoštovanju ustavne ureditve v državah AKP in EU; proračunski podpori kot sredstvu za izvajanje uradne razvojne pomoči v državah AKP; in onesnaževanju voda,

| — | ob upoštevanju izjav, ki jih je SPS sprejela v Budimpešti (maj 2011) o: četrtem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu (Južna Koreja) leta 2011; združevanju za zagotovitev splošnega dostopa v luči srečanja na visoki ravni o aidsu junija 2011 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav, ki jih je SPS sprejela v Budimpešti (maj 2011) o: četrtem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu (Južna Koreja) leta 2011; združevanju za zagotovitev splošnega dostopa v luči srečanja na visoki ravni o aidsu junija 2011 (9),

| — | ob upoštevanju resolucij, ki jih je SPS sprejela v Loméju (novembra 2011) o: vplivu Lizbonske pogodbe na partnerstvo AKP-EU; učinku dolga na financiranje razvoja v državah AKP; vključevanju invalidnih oseb v državah v razvoju; krizi zaradi pomanjkanja hrane na Afriškem rogu, zlasti v Somaliji; in vplivu arabske pomladi na sosednje države podsaharske Afrike (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij, ki jih je SPS sprejela v Loméju (novembra 2011) o: vplivu Lizbonske pogodbe na partnerstvo AKP-EU; učinku dolga na financiranje razvoja v državah AKP; vključevanju invalidnih oseb v državah v razvoju; krizi zaradi pomanjkanja hrane na Afriškem rogu, zlasti v Somaliji; in vplivu arabske pomladi na sosednje države podsaharske Afrike (10),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A7-0328/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A7-0328/2012),

| A. | ker je visoka predstavnica/podpredsednica zagotovila, da bo Svet EU na ministrski ravni zastopan na zasedanjih skupščine, in pojasnila, da je dejstvo, da leta 2010 ni bil zastopan na 20. seji v Kinšasi, izjema; ker je bil Svet EU na obeh zasedanjih leta 2011 zastopan na ministrski ravni; |
| --- | --- |

A.

ker je visoka predstavnica/podpredsednica zagotovila, da bo Svet EU na ministrski ravni zastopan na zasedanjih skupščine, in pojasnila, da je dejstvo, da leta 2010 ni bil zastopan na 20. seji v Kinšasi, izjema; ker je bil Svet EU na obeh zasedanjih leta 2011 zastopan na ministrski ravni;

| B. | ker je SPS AKP-EU največje parlamentarno telo, v katerega so vključene države severa in juga; |
| --- | --- |

B.

ker je SPS AKP-EU največje parlamentarno telo, v katerega so vključene države severa in juga;

| C. | ker so madžarsko predsedstvo in različni lokalni organi odlično prispevali k organizaciji in vsebini 21. zasedanja v Budimpešti; |
| --- | --- |

C.

ker so madžarsko predsedstvo in različni lokalni organi odlično prispevali k organizaciji in vsebini 21. zasedanja v Budimpešti;

| D. | ker sta bili leta 2011 organizirani dve misiji za ugotavljanje dejstev, ena v Vzhodnem Timorju, druga pa na četrtem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu (Južna Koreja); |
| --- | --- |

D.

ker sta bili leta 2011 organizirani dve misiji za ugotavljanje dejstev, ena v Vzhodnem Timorju, druga pa na četrtem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu (Južna Koreja);

| E. | ker je revizija Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja v letu 2010 ponudila pomembno priložnost za okrepitev vloge SPS in njene regionalne razsežnosti ter za razvoj parlamentarnega nadzora v regijah in državah AKP; ker ratifikacija revizije sporazuma ob koncu leta 2011 še ni bila zaključena; |
| --- | --- |

E.

ker je revizija Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja v letu 2010 ponudila pomembno priložnost za okrepitev vloge SPS in njene regionalne razsežnosti ter za razvoj parlamentarnega nadzora v regijah in državah AKP; ker ratifikacija revizije sporazuma ob koncu leta 2011 še ni bila zaključena;

| F. | ker se mora v skladu s sporazumom iz Cotonouja politični dialog v okviru člena 8 odvijati s sodelovanjem SPS; |
| --- | --- |

F.

ker se mora v skladu s sporazumom iz Cotonouja politični dialog v okviru člena 8 odvijati s sodelovanjem SPS;

| G. | ker je bilo regionalno srečanje SPS v Kamerunu leta 2011 precej uspešno in je bilo na njem sprejeto omenjeno sporočilo iz Yaoundéja, ki poudarja zlasti ogorčenje poslancev nad širjenjem spolnega nasilja, tveganjem banalizacije in splošnim nekaznovanjem; |
| --- | --- |

G.

ker je bilo regionalno srečanje SPS v Kamerunu leta 2011 precej uspešno in je bilo na njem sprejeto omenjeno sporočilo iz Yaoundéja, ki poudarja zlasti ogorčenje poslancev nad širjenjem spolnega nasilja, tveganjem banalizacije in splošnim nekaznovanjem;

| H. | ker so nova pravila glede potovanj parlamentarnih pomočnikov, ki jih je sprejel Evropski parlament, le-tem onemogočila, da bi pomagali poslancem na misiji; |
| --- | --- |

H.

ker so nova pravila glede potovanj parlamentarnih pomočnikov, ki jih je sprejel Evropski parlament, le-tem onemogočila, da bi pomagali poslancem na misiji;

| 1. | izraža zadovoljstvo, da je SPS v letu 2011 še naprej zagotavljala okvir za odprt, demokratičen in poglobljen dialog med Evropsko unijo in državami AKP o Sporazumu o partnerstvu iz Cotonouja in njegovem izvajanju, vključno s sporazumi o gospodarskem partnerstvu; |
| --- | --- |

1.

izraža zadovoljstvo, da je SPS v letu 2011 še naprej zagotavljala okvir za odprt, demokratičen in poglobljen dialog med Evropsko unijo in državami AKP o Sporazumu o partnerstvu iz Cotonouja in njegovem izvajanju, vključno s sporazumi o gospodarskem partnerstvu;

| 2. | opozarja na dodano vrednost zasedanj SPS v državah članicah EU po rotacijskem sistemu in izraža prepričanje, da je treba rotacijski sistem tudi v prihodnosti ohraniti v obliki v uporabi od leta 2003; |
| --- | --- |

2.

opozarja na dodano vrednost zasedanj SPS v državah članicah EU po rotacijskem sistemu in izraža prepričanje, da je treba rotacijski sistem tudi v prihodnosti ohraniti v obliki v uporabi od leta 2003;

| 3. | čestita madžarskemu predsedstvu za dejavni prispevek k 21. zasedanju, zlasti za delavnice; |
| --- | --- |

3.

čestita madžarskemu predsedstvu za dejavni prispevek k 21. zasedanju, zlasti za delavnice;

| 4. | poudarja, da je treba več pozornosti nameniti rezultatom dela SPS AKP-EU ter zagotoviti skladnost med njenimi resolucijami in resolucijami Evropskega parlamenta; je zaskrbljen zaradi upada udeležbe poslancev Evropskega parlamenta, zlasti na sejah odborov SPS, in poziva k večjem sodelovanju poslancev Evropskega parlamenta na njenih sejah in pri njenih dejavnostih; poziva k večji prožnosti pri odobravanju udeležbe parlamentarnih pomočnikov na sejah SPS, da bi se povečala kakovost dela poslancev; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba več pozornosti nameniti rezultatom dela SPS AKP-EU ter zagotoviti skladnost med njenimi resolucijami in resolucijami Evropskega parlamenta; je zaskrbljen zaradi upada udeležbe poslancev Evropskega parlamenta, zlasti na sejah odborov SPS, in poziva k večjem sodelovanju poslancev Evropskega parlamenta na njenih sejah in pri njenih dejavnostih; poziva k večji prožnosti pri odobravanju udeležbe parlamentarnih pomočnikov na sejah SPS, da bi se povečala kakovost dela poslancev;

| 5. | ponovno opozarja na zaveze visoke predstavnice/podpredsednice, da bi Svet EU na zasedanju skupščine moral biti zastopan na ministrski ravni; pozdravlja ponovno udeležbo Sveta EU na zasedanjih SPS v letu 2011 in izraža zadovoljstvo, da je visoka predstavnica zagotovila razjasnitev vloge Sveta EU; poziva k jasnejši razmejitvi odgovornosti med Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, kar zadeva izvajanje Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja; |
| --- | --- |

5.

ponovno opozarja na zaveze visoke predstavnice/podpredsednice, da bi Svet EU na zasedanju skupščine moral biti zastopan na ministrski ravni; pozdravlja ponovno udeležbo Sveta EU na zasedanjih SPS v letu 2011 in izraža zadovoljstvo, da je visoka predstavnica zagotovila razjasnitev vloge Sveta EU; poziva k jasnejši razmejitvi odgovornosti med Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, kar zadeva izvajanje Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja;

| 6. | poudarja, da imajo parlamenti držav AKP, lokalni organi in nedržavni akterji bistveno vlogo pri oblikovanju in spremljanju državnih in regionalnih strateških dokumentov in izvajanju Evropskega razvojnega sklada, ter poziva Komisijo in vlade držav AKP, naj zagotovijo njihovo sodelovanje; prav tako poudarja potrebo po temeljitem parlamentarnem nadzoru med pogajanji in sklepanjem sporazumov o gospodarskem partnerstvu; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da imajo parlamenti držav AKP, lokalni organi in nedržavni akterji bistveno vlogo pri oblikovanju in spremljanju državnih in regionalnih strateških dokumentov in izvajanju Evropskega razvojnega sklada, ter poziva Komisijo in vlade držav AKP, naj zagotovijo njihovo sodelovanje; prav tako poudarja potrebo po temeljitem parlamentarnem nadzoru med pogajanji in sklepanjem sporazumov o gospodarskem partnerstvu;

| 7. | izraža zaskrbljenost zaradi proračunskih rezov v državah članicah, ki vplivajo na porabo za razvojno politiko; poziva SPS, naj še naprej pritiska na države članice EU, da bi dosegle svoj cilj v zvezi z namenitvijo 0,7 % BND za uradno razvojno pomoč do leta 2015; poziva poslance SPS, naj bolj razmislijo o usmerjanju sredstev tja, kjer so najbolj potrebna za zmanjšanje revščine, in o diferenciranem pristopu k načinom pomoči; |
| --- | --- |

7.

izraža zaskrbljenost zaradi proračunskih rezov v državah članicah, ki vplivajo na porabo za razvojno politiko; poziva SPS, naj še naprej pritiska na države članice EU, da bi dosegle svoj cilj v zvezi z namenitvijo 0,7 % BND za uradno razvojno pomoč do leta 2015; poziva poslance SPS, naj bolj razmislijo o usmerjanju sredstev tja, kjer so najbolj potrebna za zmanjšanje revščine, in o diferenciranem pristopu k načinom pomoči;

| 8. | opozarja, da morajo biti parlamenti vključeni v demokratični postopek in nacionalne razvojne strategije; poudarja, da imajo le-ti bistveno vlogo pri oblikovanju, spremljanju in nadzorovanju razvojnih politik; poziva Komisijo, naj parlamentom držav AKP zagotovi vse razpoložljive informacije ter jim pomaga pri izvajanju demokratičnega nadzora, zlasti s podpiranjem izgradnje zmogljivosti; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da morajo biti parlamenti vključeni v demokratični postopek in nacionalne razvojne strategije; poudarja, da imajo le-ti bistveno vlogo pri oblikovanju, spremljanju in nadzorovanju razvojnih politik; poziva Komisijo, naj parlamentom držav AKP zagotovi vse razpoložljive informacije ter jim pomaga pri izvajanju demokratičnega nadzora, zlasti s podpiranjem izgradnje zmogljivosti;

| 9. | poudarja, da je treba podpirati svobodo in neodvisnost medijev, ki so bistveni za zagotavljanje pluralizma ter sodelovanja demokratične opozicije in manjšin v političnem življenju; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba podpirati svobodo in neodvisnost medijev, ki so bistveni za zagotavljanje pluralizma ter sodelovanja demokratične opozicije in manjšin v političnem življenju;

| 10. | poziva EU in države AKP, naj spodbujajo sodelovanje državljanov, zlasti žensk, pri razvojnih vprašanjih, saj je vključevanje družbe bistveno za dosego napredka; priznava, da imajo ženske posebno znanje in spretnosti za reševanje težav in sporov, ter poziva Komisijo in SPS, naj v projektne in delovne skupine vključita več žensk; v zvezi s tem poudarja dragoceni prispevek ženskega foruma; |
| --- | --- |

10.

poziva EU in države AKP, naj spodbujajo sodelovanje državljanov, zlasti žensk, pri razvojnih vprašanjih, saj je vključevanje družbe bistveno za dosego napredka; priznava, da imajo ženske posebno znanje in spretnosti za reševanje težav in sporov, ter poziva Komisijo in SPS, naj v projektne in delovne skupine vključita več žensk; v zvezi s tem poudarja dragoceni prispevek ženskega foruma;

| 11. | poziva parlamente, naj temeljito nadzorujejo izvajanje Evropskega razvojnega sklada; poudarja, da ima SPS v tej razpravi osrednjo vlogo, ter poziva SPS in parlamente držav AKP, naj dejavno sodelujejo v tej razpravi, zlasti ko gre za ratifikacijo revidiranega Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja; |
| --- | --- |

11.

poziva parlamente, naj temeljito nadzorujejo izvajanje Evropskega razvojnega sklada; poudarja, da ima SPS v tej razpravi osrednjo vlogo, ter poziva SPS in parlamente držav AKP, naj dejavno sodelujejo v tej razpravi, zlasti ko gre za ratifikacijo revidiranega Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja;

| 12. | poziva Evropsko komisijo, naj SPS predstavi najnovejše stanje pri ratifikaciji Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja, kot je bil spremenjen 22. junija 2010 v Ouagadougouju; |
| --- | --- |

12.

poziva Evropsko komisijo, naj SPS predstavi najnovejše stanje pri ratifikaciji Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja, kot je bil spremenjen 22. junija 2010 v Ouagadougouju;

| 13. | opozarja, da se mora v skladu s sporazumom iz Cotonouja politični dialog v okviru člena 8 odvijati s sodelovanjem SPS in da mora biti SPS zato ustrezno obveščena in vključena; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da se mora v skladu s sporazumom iz Cotonouja politični dialog v okviru člena 8 odvijati s sodelovanjem SPS in da mora biti SPS zato ustrezno obveščena in vključena;

| 14. | ponovno poudarja pomen okrepljenega, pristnega in celovitejšega političnega dialoga o človekovih pravicah, vključno z nediskriminacijo zaradi spola, rase ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

14.

ponovno poudarja pomen okrepljenega, pristnega in celovitejšega političnega dialoga o človekovih pravicah, vključno z nediskriminacijo zaradi spola, rase ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti;

| 15. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je SPS vedno bolj parlamentarne, torej tudi politične narave, da njeni člani izkazujejo vedno večjo zavezanost, razprave pa so vedno bolj kakovostne, kar odločilno prispeva k partnerstvu med državami AKP in EU; |
| --- | --- |

15.

z zadovoljstvom ugotavlja, da je SPS vedno bolj parlamentarne, torej tudi politične narave, da njeni člani izkazujejo vedno večjo zavezanost, razprave pa so vedno bolj kakovostne, kar odločilno prispeva k partnerstvu med državami AKP in EU;

| 16. | je zaskrbljen zaradi povečanja nasilja nad istospolno usmerjenimi osebami in njihove diskriminacije v nekaterih državah ter poziva SPS, naj to temo vključi na dnevni red svojih razprav; |
| --- | --- |

16.

je zaskrbljen zaradi povečanja nasilja nad istospolno usmerjenimi osebami in njihove diskriminacije v nekaterih državah ter poziva SPS, naj to temo vključi na dnevni red svojih razprav;

| 17. | opozarja na dejstvo, da se je razprava o prihodnosti skupine AKP po letu 2020 že pričela, in poudarja pomembno vlogo, ki jo bo SPS morala odigrati v tej razpravi; s tem v zvezi poudarja potrebo po razjasnitvi prihodnjih vlog različnih skupin in razmerij med njimi (AKP, AU, najmanj razvite države, G-77, regionalne skupine); poudarja potrebo po celovitem skupnem parlamentarnem nadzoru, ne glede na končni rezultat; |
| --- | --- |

17.

opozarja na dejstvo, da se je razprava o prihodnosti skupine AKP po letu 2020 že pričela, in poudarja pomembno vlogo, ki jo bo SPS morala odigrati v tej razpravi; s tem v zvezi poudarja potrebo po razjasnitvi prihodnjih vlog različnih skupin in razmerij med njimi (AKP, AU, najmanj razvite države, G-77, regionalne skupine); poudarja potrebo po celovitem skupnem parlamentarnem nadzoru, ne glede na končni rezultat;

| 18. | poudarja pomen, ki ga SPS pripisuje preglednosti pri izkoriščanju naravnih virov in trgovanju z njimi, in poudarja, da si bo SPS še naprej prizadevala za ustrezno zakonodajo na tem področju; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomen, ki ga SPS pripisuje preglednosti pri izkoriščanju naravnih virov in trgovanju z njimi, in poudarja, da si bo SPS še naprej prizadevala za ustrezno zakonodajo na tem področju;

| 19. | poziva SPS, naj še naprej spremlja razmere v severni Afriki in v državah AKP v krizi ter naj več pozornosti namenja primerom nestabilnih držav; |
| --- | --- |

19.

poziva SPS, naj še naprej spremlja razmere v severni Afriki in v državah AKP v krizi ter naj več pozornosti namenja primerom nestabilnih držav;

| 20. | poziva SPS, naj še naprej organizira lastne misije za opazovanje volitev na podlagi uspešne misije v Burundiju leta 2010, če te misije odražajo dvojno legitimnost SPS, pri čemer morajo biti neodvisne in morajo tesno sodelovati z drugimi regionalnimi opazovalci; |
| --- | --- |

20.

poziva SPS, naj še naprej organizira lastne misije za opazovanje volitev na podlagi uspešne misije v Burundiju leta 2010, če te misije odražajo dvojno legitimnost SPS, pri čemer morajo biti neodvisne in morajo tesno sodelovati z drugimi regionalnimi opazovalci;

| 21. | pozdravlja dejstvo, da je bilo v letu 2011 organizirano dodatno regionalno srečanje, kot je predvideno v Sporazumu o partnerstvu iz Cotonouja in poslovniku SPS; meni, da ta srečanja omogočajo resnično izmenjavo stališč o regionalnih izzivih, vključno s preprečevanjem in reševanjem sporov, poglabljanjem regionalnih vezi in pogajanji za sklenitev sporazumov o gospodarskem partnerstvu; čestita organizatorjem uspešnega srečanja v Kamerunu; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja dejstvo, da je bilo v letu 2011 organizirano dodatno regionalno srečanje, kot je predvideno v Sporazumu o partnerstvu iz Cotonouja in poslovniku SPS; meni, da ta srečanja omogočajo resnično izmenjavo stališč o regionalnih izzivih, vključno s preprečevanjem in reševanjem sporov, poglabljanjem regionalnih vezi in pogajanji za sklenitev sporazumov o gospodarskem partnerstvu; čestita organizatorjem uspešnega srečanja v Kamerunu;

| 22. | pozdravlja zaključek dela delovne skupine o delovnih metodah in sprejetje prvega dela sprememb poslovnika v Budimpešti ter poziva predsedstvo SPS, naj uresniči preostala priporočila te delovne skupine, da bi bila SPS bolj učinkovita in imela večji politični vpliv pri izvajanju Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja in na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja zaključek dela delovne skupine o delovnih metodah in sprejetje prvega dela sprememb poslovnika v Budimpešti ter poziva predsedstvo SPS, naj uresniči preostala priporočila te delovne skupine, da bi bila SPS bolj učinkovita in imela večji politični vpliv pri izvajanju Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja in na mednarodni ravni;

| 23. | poudarja pomen obiskov na terenu, ki so organizirani med zasedanji SPS in dopolnjujejo razprave na zasedanju; |
| --- | --- |

23.

poudarja pomen obiskov na terenu, ki so organizirani med zasedanji SPS in dopolnjujejo razprave na zasedanju;

| 24. | poziva SPS, naj nadaljuje razpravo o stroških organizacije svojih srečanj; |
| --- | --- |

24.

poziva SPS, naj nadaljuje razpravo o stroških organizacije svojih srečanj;

| 25. | pozdravlja sodelovanje predstavnikov Evropskega parlamenta in SPS na neuradnem svetu ministrov za razvojno sodelovanje, ki ga je organiziralo poljsko predsedstvo Sveta EU v Sopotu 14. in 15. julija 2011, in poziva, naj enako storijo bodoča predsedstva Sveta EU; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja sodelovanje predstavnikov Evropskega parlamenta in SPS na neuradnem svetu ministrov za razvojno sodelovanje, ki ga je organiziralo poljsko predsedstvo Sveta EU v Sopotu 14. in 15. julija 2011, in poziva, naj enako storijo bodoča predsedstva Sveta EU;

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu EU, Komisiji, Svetu AKP, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, predsedstvu SPS ter vladama in parlamentoma Madžarske in Toga. |
| --- | --- |

26.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu EU, Komisiji, Svetu AKP, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, predsedstvu SPS ter vladama in parlamentoma Madžarske in Toga.

---

(1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(2)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

(3)  UL C 231, 26.9.2003, str. 68.

(4)  DV\875101.

(5)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

(6)  UL C 58, 1.3.2008, str. 44.

(7)  UL C 68, 18.3.2010, str. 43.

(8)  APP 100.945.

(9)  UL C 327, 10.11.2011, str. 42.

(10)  UL C 145, 23.5.2012, str. 21.

---

Sreda, 21. november 2012

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/73

---

P7_TA(2012)0442

Spremljanje uporabe prava EU (2010)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o 28. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava EU (2010) (2011/2275(INI))

(2015/C 419/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju 28. letnega poročila o spremljanju uporabe prava EU (2010) (COM(2011)0588), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 28. letnega poročila o spremljanju uporabe prava EU (2010) (COM(2011)0588),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom Ocenjevalno poročilo sistema „EU pilot“ (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom Ocenjevalno poročilo sistema „EU pilot“ (COM(2010)0070),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom Drugo ocenjevalno poročilo sistema „EU pilot“ (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom Drugo ocenjevalno poročilo sistema „EU pilot“ (COM(2011)0930),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. septembra 2007 z naslovom „Evropa rezultatov – uporaba prava skupnosti“ (COM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. septembra 2007 z naslovom „Evropa rezultatov – uporaba prava skupnosti“ (COM(2007)0502),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2002 o odnosih s pritožnikom v zvezi s kršitvami prava Skupnosti (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2002 o odnosih s pritožnikom v zvezi s kršitvami prava Skupnosti (COM(2002)0141),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. aprila 2012 o posodobitvi načina urejanja odnosov s pritožnikom glede uporabe prava Unije (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. aprila 2012 o posodobitvi načina urejanja odnosov s pritožnikom glede uporabe prava Unije (COM(2012)0154),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o 27. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava Evropske unije (2009) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o 27. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava Evropske unije (2009) (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o 26. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava Evropske unije (2008) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o 26. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava Evropske unije (2008) (2),

| — | ob upoštevanju delovnih dokumentov služb Komisije (SEC(2011)0193, SEC(2011)0194 in SEC(2011)1626), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnih dokumentov služb Komisije (SEC(2011)0193, SEC(2011)0194 in SEC(2011)1626),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o razpravah Odbora za peticije v letu 2010 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o razpravah Odbora za peticije v letu 2010 (3),

| — | ob upoštevanju členov 48 in 119(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 48 in 119(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za ustavne zadeve ter Odbora za peticije (A7-0330/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za ustavne zadeve ter Odbora za peticije (A7-0330/2012),

| A. | ker je Lizbonska pogodba uvedla številne nove pravne podlage, katerih namen je olajšati izvrševanje, uporabo in zagotavljanje spoštovanja prava EU; |
| --- | --- |

A.

ker je Lizbonska pogodba uvedla številne nove pravne podlage, katerih namen je olajšati izvrševanje, uporabo in zagotavljanje spoštovanja prava EU;

| B. | ker člen 298 PDEU določa, da institucije, organe, urade in agencije Unije pri izvajanju njihovih nalog podpira odprta, učinkovita in neodvisna evropska uprava; |
| --- | --- |

B.

ker člen 298 PDEU določa, da institucije, organe, urade in agencije Unije pri izvajanju njihovih nalog podpira odprta, učinkovita in neodvisna evropska uprava;

| C. | ker so okolje, notranji trg in obdavčenje področja, na katerih so se kršitve pojavljale najpogosteje in predstavljajo 52 % vseh primerov kršitev; |
| --- | --- |

C.

ker so okolje, notranji trg in obdavčenje področja, na katerih so se kršitve pojavljale najpogosteje in predstavljajo 52 % vseh primerov kršitev;

| 1. | ponovno opozarja, da člen 17 PEU opredeljuje temeljno vlogo Komisije kot „varuhinje pogodb“; v tem smislu ugotavlja, da so pooblastila in dolžnosti Komisije za začetek postopka za ugotavljanje kršitev proti državi članici, ki ni izpolnila obveznosti iz pogodb (4), temelj pravnega reda EU in so skladna z idejo o Uniji, ki temelji na vladavini prava; |
| --- | --- |

1.

ponovno opozarja, da člen 17 PEU opredeljuje temeljno vlogo Komisije kot „varuhinje pogodb“; v tem smislu ugotavlja, da so pooblastila in dolžnosti Komisije za začetek postopka za ugotavljanje kršitev proti državi članici, ki ni izpolnila obveznosti iz pogodb (4), temelj pravnega reda EU in so skladna z idejo o Uniji, ki temelji na vladavini prava;

| 2. | poudarja temeljni pomen pravne države kot pogoja za legitimnost vsake oblike demokratičnega vladanja ter za celovito zagotovitev državljanom, da bodo uživali pravice, ki jih določa zakon; |
| --- | --- |

2.

poudarja temeljni pomen pravne države kot pogoja za legitimnost vsake oblike demokratičnega vladanja ter za celovito zagotovitev državljanom, da bodo uživali pravice, ki jih določa zakon;

| 3. | podpira pristop Komisije, ki je v skladu z načelom pametne pravne ureditve in ki se osredotoča na vključitev spremljanja uporabe prava EU v širši politični cikel, v čemer vidi odbor ključni preventivni ukrep; |
| --- | --- |

3.

podpira pristop Komisije, ki je v skladu z načelom pametne pravne ureditve in ki se osredotoča na vključitev spremljanja uporabe prava EU v širši politični cikel, v čemer vidi odbor ključni preventivni ukrep;

| 4. | ugotavlja, da je postopek za ugotavljanje kršitev sestavljen iz dveh faz: upravnega postopka (preiskava) in sodnega postopka pred Sodiščem Evropske unije; meni, da je vloga državljanov kot pritožnikov bistvena v upravni fazi, ko gre za zagotavljanje spoštovanja prava Unije v praksi; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je postopek za ugotavljanje kršitev sestavljen iz dveh faz: upravnega postopka (preiskava) in sodnega postopka pred Sodiščem Evropske unije; meni, da je vloga državljanov kot pritožnikov bistvena v upravni fazi, ko gre za zagotavljanje spoštovanja prava Unije v praksi;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da Komisija uporablja veliko število orodij za olajšanje nemotenega poteka procesa prenosa (kontrolne sezname prenosov, priročnike ali pojasnjevalne zaznamke), in spodbuja Komisijo, naj še tesneje sledi prenosu direktiv pred iztekom roka za prenos, zlasti v primeru držav članic z „negativnimi rezultati“, tako da bo lahko hitro posredovala; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da Komisija uporablja veliko število orodij za olajšanje nemotenega poteka procesa prenosa (kontrolne sezname prenosov, priročnike ali pojasnjevalne zaznamke), in spodbuja Komisijo, naj še tesneje sledi prenosu direktiv pred iztekom roka za prenos, zlasti v primeru držav članic z „negativnimi rezultati“, tako da bo lahko hitro posredovala;

| 6. | opozarja na neposredno uporabnost določb direktiv, če so dovolj natančne in brezpogojne („neposredni učinek“), glede na ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

opozarja na neposredno uporabnost določb direktiv, če so dovolj natančne in brezpogojne („neposredni učinek“), glede na ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije;

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj skupaj in dosledno se lotijo reševanja problematike čezmernega urejanja; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo in države članice, naj skupaj in dosledno se lotijo reševanja problematike čezmernega urejanja;

| 8. | ugotavlja, da je Komisija nedavno objavila novo sporočilo o posodobitvi načina urejanja odnosov s pritožnikom glede uporabe prava Unije (COM(2012)0154), v katerem je opravila revizijo pogojev, pod katerimi se pritožba registrira, in ki torej vpliva na postopek za ugotavljanje kršitev kot celoto; poziva Komisijo, naj v zvezi s postopki za ugotavljanje kršitev ne uporablja nezavezujočih aktov, temveč naj predlaga uredbo (5), da bo Parlament pri tako bistvenem elementu pravnega reda EU v polni meri udeležen kot sozakonodajalec; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je Komisija nedavno objavila novo sporočilo o posodobitvi načina urejanja odnosov s pritožnikom glede uporabe prava Unije (COM(2012)0154), v katerem je opravila revizijo pogojev, pod katerimi se pritožba registrira, in ki torej vpliva na postopek za ugotavljanje kršitev kot celoto; poziva Komisijo, naj v zvezi s postopki za ugotavljanje kršitev ne uporablja nezavezujočih aktov, temveč naj predlaga uredbo (5), da bo Parlament pri tako bistvenem elementu pravnega reda EU v polni meri udeležen kot sozakonodajalec;

| 9. | vendar meni, da je izredno veliko število zadev v zvezi z neobveščanjem (470 odprtih zadev v letu 2010) vredno obžalovanja; |
| --- | --- |

9.

vendar meni, da je izredno veliko število zadev v zvezi z neobveščanjem (470 odprtih zadev v letu 2010) vredno obžalovanja;

| 10. | obžaluje dejstvo, da v omenjenem sporočilu ni sklicevanja na sistem „EU pilot“, ki je, kot to opredeljuje Komisija sama, dobro uveljavljena metoda dela (6), ki jo Komisija uporablja za obravnavo pritožb, to pa je prva stopnja postopka za ugotavljanje kršitev vedno, ko se uporabi ta postopek (7); ugotavlja, da se sistem „EU pilot“ v sporočilu po imenu niti ne omenja in da ni sklicevanja na nobeno od pravic ali na zaščito, ki pritožniku gre po tem sistemu; zato zaključuje, da nobena odločitev Komisije, sprejeta pred postopkom za ugotavljanje kršitev ali ki ga izključuje, v tem primeru ne spoštuje pravil preglednosti in odgovornosti ter jo sprejme Komisija popolnoma po lastnem preudarku; |
| --- | --- |

10.

obžaluje dejstvo, da v omenjenem sporočilu ni sklicevanja na sistem „EU pilot“, ki je, kot to opredeljuje Komisija sama, dobro uveljavljena metoda dela (6), ki jo Komisija uporablja za obravnavo pritožb, to pa je prva stopnja postopka za ugotavljanje kršitev vedno, ko se uporabi ta postopek (7); ugotavlja, da se sistem „EU pilot“ v sporočilu po imenu niti ne omenja in da ni sklicevanja na nobeno od pravic ali na zaščito, ki pritožniku gre po tem sistemu; zato zaključuje, da nobena odločitev Komisije, sprejeta pred postopkom za ugotavljanje kršitev ali ki ga izključuje, v tem primeru ne spoštuje pravil preglednosti in odgovornosti ter jo sprejme Komisija popolnoma po lastnem preudarku;

| 11. | poziva Komisijo, naj razjasni status sistema „EU pilot“ in jasno opredeli okvir ter pravila njegove uporabe tako, da jih bodo državljani razumeli; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj razjasni status sistema „EU pilot“ in jasno opredeli okvir ter pravila njegove uporabe tako, da jih bodo državljani razumeli;

| 12. | opozarja, da je bilo število držav članic, ki sodelujejo pri projektu „EU pilot“ (18 do konca leta 2010), in veliko število primerov, ki so bili zaključeni po tem, ko je država članica podala odgovor, ocenjeno za sprejemljivo (81 % primerov); poudarja pomen in kakovost teh ocen, v smislu veljavnih in preverjenih informacij in spoštovanja splošnih načel upravnega prava, ki jih priznava Sodišče Evropske unije; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da je bilo število držav članic, ki sodelujejo pri projektu „EU pilot“ (18 do konca leta 2010), in veliko število primerov, ki so bili zaključeni po tem, ko je država članica podala odgovor, ocenjeno za sprejemljivo (81 % primerov); poudarja pomen in kakovost teh ocen, v smislu veljavnih in preverjenih informacij in spoštovanja splošnih načel upravnega prava, ki jih priznava Sodišče Evropske unije;

| 13. | ponovno poudarja svoje mnenje, da mora diskrecijska pravica, ki jo Pogodbe podeljujejo Komisiji za postopek ugotavljanja kršitev, spoštovati vladavino prava, načelo pravne jasnosti, zahteve preglednosti in odprtosti ter načelo sorazmernosti in da se pod nobenim pogojem ne sme ogroziti temeljnega namena te pravice, ki je zagotavljanje pravočasnega in pravilnega izvajanja prava Unije (8); |
| --- | --- |

13.

ponovno poudarja svoje mnenje, da mora diskrecijska pravica, ki jo Pogodbe podeljujejo Komisiji za postopek ugotavljanja kršitev, spoštovati vladavino prava, načelo pravne jasnosti, zahteve preglednosti in odprtosti ter načelo sorazmernosti in da se pod nobenim pogojem ne sme ogroziti temeljnega namena te pravice, ki je zagotavljanje pravočasnega in pravilnega izvajanja prava Unije (8);

| 14. | ugotavlja, da je bilo v letu 2010 spodbudnih 88 % vseh postopkov za ugotavljanje kršitev zaključenih, „ne da bi bile predložene Sodišču, ker so zadevne države članice odpravile pravne pomisleke, ki jih je izpostavila Komisija, še preden bi prišlo do naslednje faze v postopku za ugotavljanje kršitev“; kljub temu meni, da je nujno še naprej pozorno spremljati ukrepe držav članic, saj se nekatere peticije nanašajo na težave, prisotne celo potem, ko je posamezna zadeva že končana (glej na primer peticije 0808/2006, 1322/2007, 0492/2010, 1060/2010 in 0947/2011); |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da je bilo v letu 2010 spodbudnih 88 % vseh postopkov za ugotavljanje kršitev zaključenih, „ne da bi bile predložene Sodišču, ker so zadevne države članice odpravile pravne pomisleke, ki jih je izpostavila Komisija, še preden bi prišlo do naslednje faze v postopku za ugotavljanje kršitev“; kljub temu meni, da je nujno še naprej pozorno spremljati ukrepe držav članic, saj se nekatere peticije nanašajo na težave, prisotne celo potem, ko je posamezna zadeva že končana (glej na primer peticije 0808/2006, 1322/2007, 0492/2010, 1060/2010 in 0947/2011);

| 15. | v splošnem poudarja, da si je treba pri komunikaciji med Parlamentom in Komisijo še bolj prizadevati za večjo preglednost in vzajemnost; ugotavlja na primer, da bi lahko omogočili širši dostop do informacij o pritožbah, primerih kršitev in drugih mehanizmih izvrševanja, ne da bi bil pri tem ogrožen namen preiskav, in da lahko prevladujoč javni interes upraviči dostop do teh informacij, zlasti če gre za nevarnost za zdravje ljudi in nepopravljivo škodo okolju; |
| --- | --- |

15.

v splošnem poudarja, da si je treba pri komunikaciji med Parlamentom in Komisijo še bolj prizadevati za večjo preglednost in vzajemnost; ugotavlja na primer, da bi lahko omogočili širši dostop do informacij o pritožbah, primerih kršitev in drugih mehanizmih izvrševanja, ne da bi bil pri tem ogrožen namen preiskav, in da lahko prevladujoč javni interes upraviči dostop do teh informacij, zlasti če gre za nevarnost za zdravje ljudi in nepopravljivo škodo okolju;

| 16. | ugotavlja, da je Komisija za uspešno delovanje sistema „EU pilot“ v praksi vzpostavila „zaupno podatkovno bazo“, ki služi za komuniciranje med službami Komisije in organi držav članic; ponovno opozarja na pomanjkanje preglednosti v odnosu do pritožnikov v sistemu „EU pilot“ in ponavlja svojo zahtevo, naj se mu omogoči dostop do podatkovne baze, kjer so zbrane vse pritožbe, da bo lahko bolje nadzoroval vlogo Komisije kot varuhinje pogodb; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da je Komisija za uspešno delovanje sistema „EU pilot“ v praksi vzpostavila „zaupno podatkovno bazo“, ki služi za komuniciranje med službami Komisije in organi držav članic; ponovno opozarja na pomanjkanje preglednosti v odnosu do pritožnikov v sistemu „EU pilot“ in ponavlja svojo zahtevo, naj se mu omogoči dostop do podatkovne baze, kjer so zbrane vse pritožbe, da bo lahko bolje nadzoroval vlogo Komisije kot varuhinje pogodb;

| 17. | obžaluje odsotnost nadaljnjih ukrepov v zvezi z zgoraj omenjeno resolucijo Parlamenta o 27. letnem poročilu, zlasti po pozivu iz te resolucije k postopkovnim predpisom v obliki uredbe po členu 298 PDEU, ki bi določili različne vidike postopka ugotavljanja kršitev, vključno s predhodnim postopkom, obveščanjem, zavezujočimi roki, pravico do zaslišanja, obveznostjo navedbe razlogov ter pravico vsakega posameznika, da dostopa do svojega spisa, da bi se tako okrepile pravice državljanov in zagotovila preglednost; |
| --- | --- |

17.

obžaluje odsotnost nadaljnjih ukrepov v zvezi z zgoraj omenjeno resolucijo Parlamenta o 27. letnem poročilu, zlasti po pozivu iz te resolucije k postopkovnim predpisom v obliki uredbe po členu 298 PDEU, ki bi določili različne vidike postopka ugotavljanja kršitev, vključno s predhodnim postopkom, obveščanjem, zavezujočimi roki, pravico do zaslišanja, obveznostjo navedbe razlogov ter pravico vsakega posameznika, da dostopa do svojega spisa, da bi se tako okrepile pravice državljanov in zagotovila preglednost;

| 18. | zato ponovno poziva Komisijo, naj predlaga „postopkovne predpise“ v obliki uredbe na novi pravni podlagi, ki jo zagotavlja člen 298 PDEU; |
| --- | --- |

18.

zato ponovno poziva Komisijo, naj predlaga „postopkovne predpise“ v obliki uredbe na novi pravni podlagi, ki jo zagotavlja člen 298 PDEU;

| 19. | je seznanjen z odgovorom Komisije na prošnjo Parlamenta po oblikovanju postopkovnih predpisov, v katerem je Komisija izrazila dvom o možnostih za sprejetje nove zakonodaje na osnovi člena 298 PDEU, in sicer zaradi diskrecijske pravice, ki ji je s pogodbami dodeljena za urejanje načinov vodenja postopkov za ugotavljanje kršitev in z njimi povezanih dejavnosti za pravilno uporabo prava EU; je prepričan, da postopkovni predpisi ne bi nikakor omejili diskrecijske pravice Komisije, temveč bi samo zagotovili, da bi Komisija pri njenem uveljavljanju spoštovala načela odprte, učinkovite in neodvisne evropske uprave iz člena 298 PDEU in pravico do dobrega upravljanja iz člena 41 Listine EU o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

19.

je seznanjen z odgovorom Komisije na prošnjo Parlamenta po oblikovanju postopkovnih predpisov, v katerem je Komisija izrazila dvom o možnostih za sprejetje nove zakonodaje na osnovi člena 298 PDEU, in sicer zaradi diskrecijske pravice, ki ji je s pogodbami dodeljena za urejanje načinov vodenja postopkov za ugotavljanje kršitev in z njimi povezanih dejavnosti za pravilno uporabo prava EU; je prepričan, da postopkovni predpisi ne bi nikakor omejili diskrecijske pravice Komisije, temveč bi samo zagotovili, da bi Komisija pri njenem uveljavljanju spoštovala načela odprte, učinkovite in neodvisne evropske uprave iz člena 298 PDEU in pravico do dobrega upravljanja iz člena 41 Listine EU o temeljnih pravicah.

| 20. | poudarja pomen preglednosti postopkov o kršitvah, tudi zaradi možnosti, da Parlament spremlja uporabo prava Evropske unije; v zvezi s tem opozarja, da se v revidiranem okvirnem sporazumu o odnosih s Parlamentom Komisija zavezuje, da „da Parlamentu na razpolago strnjene informacije v zvezi z vsemi postopki o kršitvah od uradnega opomina, [...] pa tudi podatke o vprašanjih, ki so povezana s postopkom o kršitvah, če Parlament to zahteva“, ter pričakuje, da se ta določba dobroverno uporablja v praksi; |
| --- | --- |

20.

poudarja pomen preglednosti postopkov o kršitvah, tudi zaradi možnosti, da Parlament spremlja uporabo prava Evropske unije; v zvezi s tem opozarja, da se v revidiranem okvirnem sporazumu o odnosih s Parlamentom Komisija zavezuje, da „da Parlamentu na razpolago strnjene informacije v zvezi z vsemi postopki o kršitvah od uradnega opomina, [...] pa tudi podatke o vprašanjih, ki so povezana s postopkom o kršitvah, če Parlament to zahteva“, ter pričakuje, da se ta določba dobroverno uporablja v praksi;

| 21. | poudarja, da so peticije ustrezen instrument državljanov, organizacij civilne družbe in podjetij za poročanje o nespoštovanju prava EU na različnih ravneh s strani organov držav članic; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj si prizadeva za preglednost postopkov za ugotavljanje kršitev, ki so v teku, tako da pravočasno in ustrezno obvešča državljane o ukrepih, ki so bili sprejeti na njihovo zahtevo; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da so peticije ustrezen instrument državljanov, organizacij civilne družbe in podjetij za poročanje o nespoštovanju prava EU na različnih ravneh s strani organov držav članic; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj si prizadeva za preglednost postopkov za ugotavljanje kršitev, ki so v teku, tako da pravočasno in ustrezno obvešča državljane o ukrepih, ki so bili sprejeti na njihovo zahtevo;

| 22. | poudarja, da državljani in organizacije civilne družbe mehanizem peticij še naprej uporabljajo v glavnem za poročanje in pritožbe o neizpolnjevanju prava EU s strani organov držav članic na različnih ravneh; v zvezi s tem poudarja ključno vlogo Odbora za peticije, ki je učinkovita vez med državljani, Parlamentom in Komisijo; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da državljani in organizacije civilne družbe mehanizem peticij še naprej uporabljajo v glavnem za poročanje in pritožbe o neizpolnjevanju prava EU s strani organov držav članic na različnih ravneh; v zvezi s tem poudarja ključno vlogo Odbora za peticije, ki je učinkovita vez med državljani, Parlamentom in Komisijo;

| 23. | pozdravlja dejstvo, da je na zahtevo Parlamenta v 28. letno poročilo vključen poseben oddelek o peticijah, v katerem Komisija razčlenjuje nove prejete peticije; pozdravlja poročilo Komisije, ki pravi, da so bili „na podlagi peticij, naslovljenih na Evropski parlament,“ na številnih področjih „sproženi postopki za ugotavljanje kršitev“; poudarja, da predstavljajo peticije, tudi v primerih, ki ne zadevajo kršitev, za Parlament in Komisijo bogat vir informacij o težavah državljanov; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja dejstvo, da je na zahtevo Parlamenta v 28. letno poročilo vključen poseben oddelek o peticijah, v katerem Komisija razčlenjuje nove prejete peticije; pozdravlja poročilo Komisije, ki pravi, da so bili „na podlagi peticij, naslovljenih na Evropski parlament,“ na številnih področjih „sproženi postopki za ugotavljanje kršitev“; poudarja, da predstavljajo peticije, tudi v primerih, ki ne zadevajo kršitev, za Parlament in Komisijo bogat vir informacij o težavah državljanov;

| 24. | izpostavlja pomembno število prejetih peticij o zadevah, povezanih z okoljsko zakonodajo in še zlasti z določbami o ravnanju z odpadki; opozarja na točke, ki jih je poudaril predsedujoči na konferenci Komisije o izvajanju okoljske zakonodaje EU, ki je bila 15. junija 2011 in ki je opozorila na pogosto pomanjkanje zanesljive presoje vpliva na okolje, neupoštevanje javnega posvetovanja in na več drugih pomanjkljivosti pri delovanju sistemov za ravnanje z odpadki; |
| --- | --- |

24.

izpostavlja pomembno število prejetih peticij o zadevah, povezanih z okoljsko zakonodajo in še zlasti z določbami o ravnanju z odpadki; opozarja na točke, ki jih je poudaril predsedujoči na konferenci Komisije o izvajanju okoljske zakonodaje EU, ki je bila 15. junija 2011 in ki je opozorila na pogosto pomanjkanje zanesljive presoje vpliva na okolje, neupoštevanje javnega posvetovanja in na več drugih pomanjkljivosti pri delovanju sistemov za ravnanje z odpadki;

| 25. | opozarja, da je bila prvotna naloga Listine uzakoniti temeljne pravice, ki jih uživajo državljani EU, in da so voditelji držav in vlad večkrat slovesno izjavili, da Listina predstavlja pravice državljanov EU; poziva vse države članice, naj ponovno razmislijo o potrebnosti člena 51 Listine, in jih spodbuja, naj enostransko izjavijo, da na podlagi določb v navedenem členu na svojem ozemlju ne bodo omejile pravic posameznikov; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da je bila prvotna naloga Listine uzakoniti temeljne pravice, ki jih uživajo državljani EU, in da so voditelji držav in vlad večkrat slovesno izjavili, da Listina predstavlja pravice državljanov EU; poziva vse države članice, naj ponovno razmislijo o potrebnosti člena 51 Listine, in jih spodbuja, naj enostransko izjavijo, da na podlagi določb v navedenem členu na svojem ozemlju ne bodo omejile pravic posameznikov;

| 26. | poudarja, da državljani, ki Evropskemu parlamentu predložijo peticijo, pričakujejo, da jih bodo določbe Listine varovale, in sicer ne glede na to, v kateri državi članici prebivajo in ali se zakonodaja EU izvaja ali ne; s tem v zvezi je še naprej zaskrbljen, da imajo državljani občutek, da se jih zavaja glede dejanskega področja uporabe Listine; zato meni, da je bistvenega pomena, da se načelo subsidiarnosti pravilno razloži in da se razjasni področje uporabe Listine z vidika Evropskega parlamenta na podlagi člena 51 Listine; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da državljani, ki Evropskemu parlamentu predložijo peticijo, pričakujejo, da jih bodo določbe Listine varovale, in sicer ne glede na to, v kateri državi članici prebivajo in ali se zakonodaja EU izvaja ali ne; s tem v zvezi je še naprej zaskrbljen, da imajo državljani občutek, da se jih zavaja glede dejanskega področja uporabe Listine; zato meni, da je bistvenega pomena, da se načelo subsidiarnosti pravilno razloži in da se razjasni področje uporabe Listine z vidika Evropskega parlamenta na podlagi člena 51 Listine;

| 27. | poudarja, da se precejšnje število peticij, povezanih s temeljnimi pravicami, nanaša na prosto gibanje oseb in da pravice, ki izhajajo iz državljanstva Unije, – kot je jasno razvidno iz Poročila o državljanstvu Unije 2010 – na splošno pomenijo pomemben pogoj za državljane, da lahko v celoti izkoriščajo enotni trg; poudarja, da lahko državljani z okrepljeno izrabo priložnosti, ki jih prinaša enotni trg, sprostijo precejšen potencial za rast, in zato glede na trenutne gospodarske izzive v Evropi ponovno zahteva od Komisije in držav članic, naj si na tem področju bolj prizadevajo za popoln in pravočasen prenos prava EU; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da se precejšnje število peticij, povezanih s temeljnimi pravicami, nanaša na prosto gibanje oseb in da pravice, ki izhajajo iz državljanstva Unije, – kot je jasno razvidno iz Poročila o državljanstvu Unije 2010 – na splošno pomenijo pomemben pogoj za državljane, da lahko v celoti izkoriščajo enotni trg; poudarja, da lahko državljani z okrepljeno izrabo priložnosti, ki jih prinaša enotni trg, sprostijo precejšen potencial za rast, in zato glede na trenutne gospodarske izzive v Evropi ponovno zahteva od Komisije in držav članic, naj si na tem področju bolj prizadevajo za popoln in pravočasen prenos prava EU;

| 28. | poleg tega poudarja, da imajo državljani občutek, da se jih zavaja tudi glede veljavnosti prava Unije v primerih poznega prenosa; opozarja na zaskrbljujoče dejstvo, da državljani, ki se ne morejo sklicevati na veljavno pravo Unije, ker ga zadevna država članica še ni prenesla, ne morejo uporabiti nobenega drugega pravnega sredstva; |
| --- | --- |

28.

poleg tega poudarja, da imajo državljani občutek, da se jih zavaja tudi glede veljavnosti prava Unije v primerih poznega prenosa; opozarja na zaskrbljujoče dejstvo, da državljani, ki se ne morejo sklicevati na veljavno pravo Unije, ker ga zadevna država članica še ni prenesla, ne morejo uporabiti nobenega drugega pravnega sredstva;

| 29. | podpira mnenje pravne službe Evropskega parlamenta, da so glede dopustnosti peticij področja dejavnosti Evropske unije širša, kot so njene pristojnosti; poudarja, da bi to stališče moralo biti podlaga za obravnavanje peticij s strani Parlamenta in Komisije; |
| --- | --- |

29.

podpira mnenje pravne službe Evropskega parlamenta, da so glede dopustnosti peticij področja dejavnosti Evropske unije širša, kot so njene pristojnosti; poudarja, da bi to stališče moralo biti podlaga za obravnavanje peticij s strani Parlamenta in Komisije;

| 30. | ponavlja, da pritožbe državljanov in podjetij še naprej veljajo za najpomembnejši vir za prepoznavanje kršitev prava EU in posledično sprožitev postopkov za ugotavljanje kršitev; zato poziva k sprejetju učinkovitejših, pravno zavezujočih upravnih predpisov, ki bodo zanesljivo opredelili odnos v postopku med Komisijo in državljanom oz. podjetjem pritožnikom pred, med in po postopku za ugotavljanje kršitev, da bi s tem predvsem okrepili položaj pritožnika posameznika; |
| --- | --- |

30.

ponavlja, da pritožbe državljanov in podjetij še naprej veljajo za najpomembnejši vir za prepoznavanje kršitev prava EU in posledično sprožitev postopkov za ugotavljanje kršitev; zato poziva k sprejetju učinkovitejših, pravno zavezujočih upravnih predpisov, ki bodo zanesljivo opredelili odnos v postopku med Komisijo in državljanom oz. podjetjem pritožnikom pred, med in po postopku za ugotavljanje kršitev, da bi s tem predvsem okrepili položaj pritožnika posameznika;

| 31. | pozdravlja novi element, vsebovan v členu 260 PDEU, ki Komisiji dopušča, da Sodišče Evropske unije, kateremu predloži zadevo v skladu s členom 258 PDEU, zaprosi, da državi članici naloži denarno kazen zaradi poznega prenosa direktive, |
| --- | --- |

31.

pozdravlja novi element, vsebovan v členu 260 PDEU, ki Komisiji dopušča, da Sodišče Evropske unije, kateremu predloži zadevo v skladu s členom 258 PDEU, zaprosi, da državi članici naloži denarno kazen zaradi poznega prenosa direktive,

| 32. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo kot načelo v primeru neizpolnitve obveznosti iz člena 260(3) PDEU, ki se nanaša na prenos direktiv, sprejetih v skladu z zakonodajnim postopkom, uporabila instrument iz tega člena; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja zavezo Komisije, da bo kot načelo v primeru neizpolnitve obveznosti iz člena 260(3) PDEU, ki se nanaša na prenos direktiv, sprejetih v skladu z zakonodajnim postopkom, uporabila instrument iz tega člena;

| 33. | meni, da je zelo pomembno, da Komisija uporabi to možnost, skupaj z drugimi možnimi sredstvi za zagotovitev, da države članice pravočasno in pravilno prenesejo zakonodajo Unije; meni, da bi bilo treba objaviti, katere države članice zaostajajo in niso pravočasno začele izvajati zakonodaje; |
| --- | --- |

33.

meni, da je zelo pomembno, da Komisija uporabi to možnost, skupaj z drugimi možnimi sredstvi za zagotovitev, da države članice pravočasno in pravilno prenesejo zakonodajo Unije; meni, da bi bilo treba objaviti, katere države članice zaostajajo in niso pravočasno začele izvajati zakonodaje;

| 34. | opozarja, da so po objavi tega poročila Parlament, Svet, Komisija in države članice dosegle dogovor o vprašanju obrazložitvenih dokumentov, ki opredeljujejo razmerje med sestavnimi elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos („korelacijske tabele“); ugotavlja, da so se vse tri institucije in države članice dogovorile, da bodo v direktive vključile uvodno izjavo, da mora zadevna država članica zagotoviti korelacijsko tabelo, kadar je to v danem primeru potrebno in sorazmerno; |
| --- | --- |

34.

opozarja, da so po objavi tega poročila Parlament, Svet, Komisija in države članice dosegle dogovor o vprašanju obrazložitvenih dokumentov, ki opredeljujejo razmerje med sestavnimi elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos („korelacijske tabele“); ugotavlja, da so se vse tri institucije in države članice dogovorile, da bodo v direktive vključile uvodno izjavo, da mora zadevna država članica zagotoviti korelacijsko tabelo, kadar je to v danem primeru potrebno in sorazmerno;

| 35. | poudarja, da so korelacijske tabele neprecenljivo orodje, ki Komisiji in Parlamentu omogoča nadzor pravilnega prenosa in uporabe prava Unije v državah članicah, ker je razmerje med direktivo in ustreznimi nacionalnimi določbami pogosto zelo zapleteno in mu je včasih skoraj nemogoče slediti; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da so korelacijske tabele neprecenljivo orodje, ki Komisiji in Parlamentu omogoča nadzor pravilnega prenosa in uporabe prava Unije v državah članicah, ker je razmerje med direktivo in ustreznimi nacionalnimi določbami pogosto zelo zapleteno in mu je včasih skoraj nemogoče slediti;

| 36. | poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje jasne smernice za izdelavo, vključevanje in uporabo korelacijskih tabel v pravu Skupnosti in opravi pregledno oceno, ki bo znatno pripomogla k oceni izvajanja te zakonodaje na ravni držav članic; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje jasne smernice za izdelavo, vključevanje in uporabo korelacijskih tabel v pravu Skupnosti in opravi pregledno oceno, ki bo znatno pripomogla k oceni izvajanja te zakonodaje na ravni držav članic;

| 37. | ugotavlja, da imajo nacionalna sodišča bistveno vlogo pri uporabi prava EU, in v celoti podpira prizadevanja EU, da okrepi in uskladi pravno usposabljanje za pravne, sodne in upravne organe ter pravosodne delavce, uradnike in javne uslužbence v nacionalnih upravah ter regionalne in lokalne organe na evropski ravni; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da imajo nacionalna sodišča bistveno vlogo pri uporabi prava EU, in v celoti podpira prizadevanja EU, da okrepi in uskladi pravno usposabljanje za pravne, sodne in upravne organe ter pravosodne delavce, uradnike in javne uslužbence v nacionalnih upravah ter regionalne in lokalne organe na evropski ravni;

| 38. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Sodišču Evropske unije, Evropskemu varuhu človekovih pravic in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

38.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Sodišču Evropske unije, Evropskemu varuhu človekovih pravic in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0377.

(2)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 46.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0382.

(4)  Člena 258 in 260 PDEU opredeljujeta pooblastila Komisije v zvezi z začetkom postopka za ugotavljanje kršitev proti državi članici. Člen 258 podrobneje predpisuje, da poda Komisija obrazloženo mnenje, če meni, da država članica ni izpolnila obveznosti iz pogodb.

(5)  Glej odstavek 7, v katerem se poziva k „postopkovnim predpisom“.

(6)  Drugo poročilo Komisije o oceni pilotnega projekta EU (SEC(2011)1626), str. 7.

(7)  Glej zgoraj omenjeno poročilo, str. 3. Glej zgoraj omenjeno resolucijo z dne 25. novembra 2010.

(8)  Parlament je v zgoraj omenjeni resoluciji z dne 25. novembra 2010 izjavil, da je absolutna diskrecija, skupaj z absolutnim pomanjkanjem preglednosti, v temeljnem nasprotju s pravno državo.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/77 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/77

---

P7_TA(2012)0443

Vplivi črpanja plina in nafte iz skrilavca na okolje

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o vplivih črpanja plina in nafte iz skrilavca na okolje (2011/2308(INI))

(2015/C 419/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 92/91/EGS z dne 3. novembra 1992 o minimalnih zahtevah za izboljšanje varnosti in zdravja pri delu za delavce v dejavnostih pridobivanja rudnin z vrtanjem (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 92/91/EGS z dne 3. novembra 1992 o minimalnih zahtevah za izboljšanje varnosti in zdravja pri delu za delavce v dejavnostih pridobivanja rudnin z vrtanjem (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti (direktiva o rudarskih odpadkih) ter o spremembi Direktive 2004/35/ES (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti (direktiva o rudarskih odpadkih) ter o spremembi Direktive 2004/35/ES (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (5),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst (direktiva o habitatih) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst (direktiva o habitatih) (6),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (7),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (direktiva o okoljski odgovornosti) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (direktiva o okoljski odgovornosti) (8),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (okvirna direktiva o vodah) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (okvirna direktiva o vodah) (9),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (direktiva o pitni vodi) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (direktiva o pitni vodi) (10),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem (direktiva o podzemni vodi) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem (direktiva o podzemni vodi) (11),

| — | ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov (kakor je bila spremenjena) (12) in Odločbe št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo obveznosti Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov (kakor je bila spremenjena) (12) in Odločbe št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo obveznosti Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (13),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (uredba REACH) (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (uredba REACH) (14),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi (ki usklajuje obstoječo zakonodajo EU z globalno usklajenim sistemom Združenih narodov (GHS)) (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi (ki usklajuje obstoječo zakonodajo EU z globalno usklajenim sistemom Združenih narodov (GHS)) (15),

| — | ob upoštevanju Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (direktiva o biocidnih pripravkih) (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (direktiva o biocidnih pripravkih) (16),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (direktiva Seveso II) (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (direktiva Seveso II) (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o obvladovanju izzivov glede varnosti pri pridobivanju nafte in plina na odprtem morju (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o obvladovanju izzivov glede varnosti pri pridobivanju nafte in plina na odprtem morju (18),

| — | ob upoštevanju poročila o nekonvencionalnem plinu v Evropi z dne 8. novembra 2011, ki ga je naročil generalni direktorat Evropske komisije za energijo (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o nekonvencionalnem plinu v Evropi z dne 8. novembra 2011, ki ga je naročil generalni direktorat Evropske komisije za energijo (19),

| — | ob upoštevanju obvestila generalnega direktorata Evropske komisije za okolje z dne 26. januarja 2012 poslancem Evropskega parlamenta o okoljskem pravnem okviru EU, ki velja za projekte plina iz skrilavca, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestila generalnega direktorata Evropske komisije za okolje z dne 26. januarja 2012 poslancem Evropskega parlamenta o okoljskem pravnem okviru EU, ki velja za projekte plina iz skrilavca,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Energetski načrt za leto 2050“ (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Energetski načrt za leto 2050“ (COM(2011)0885),

| — | ob upoštevanju peticije št. 886/2011 (o tveganjih, povezanih z raziskovanjem in pridobivanjem plina iz skrilavca v Bolgariji) in peticije št. 1378/2011 (o pridobivanju plina iz skrilavca na Poljskem) Odbora za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju peticije št. 886/2011 (o tveganjih, povezanih z raziskovanjem in pridobivanjem plina iz skrilavca v Bolgariji) in peticije št. 1378/2011 (o pridobivanju plina iz skrilavca na Poljskem) Odbora za peticije,

| — | ob upoštevanju raziskave, ki jo je junija 2011 objavil Tematski sektor A za gospodarsko in znanstveno politiko generalnega direktorata za notranjo politiko: Vplivi pridobivanja nafte in plina iz skrilavca na okolje in zdravje ljudi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave, ki jo je junija 2011 objavil Tematski sektor A za gospodarsko in znanstveno politiko generalnega direktorata za notranjo politiko: Vplivi pridobivanja nafte in plina iz skrilavca na okolje in zdravje ljudi,

| — | ob upoštevanju členov 4, 11, 191, 192, 193 in 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 4, 11, 191, 192, 193 in 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za pravne zadeve (A7-0283/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za pravne zadeve (A7-0283/2012),

| A. | ker je najnovejši tehnološki napredek v nekaterih predelih sveta že spodbudil hitro pridobivanje nekonvencionalnih fosilnih goriv v komercialnem obsegu in ker v EU ni izkoriščanja v komercialnem obsegu, razpoložljivost zalog še ni dokazana, morebitne vplive na okolje in javno zdravje pa je treba nadalje preučiti; |
| --- | --- |

A.

ker je najnovejši tehnološki napredek v nekaterih predelih sveta že spodbudil hitro pridobivanje nekonvencionalnih fosilnih goriv v komercialnem obsegu in ker v EU ni izkoriščanja v komercialnem obsegu, razpoložljivost zalog še ni dokazana, morebitne vplive na okolje in javno zdravje pa je treba nadalje preučiti;

| B. | ker razvoj plina iz skrilavca v EU ali v svetu ni nesporen, zato je treba pred nadaljnjim razvojem tehnologije natančno preučiti vse vplive (na okolje, javno zdravje in podnebne spremembe); |
| --- | --- |

B.

ker razvoj plina iz skrilavca v EU ali v svetu ni nesporen, zato je treba pred nadaljnjim razvojem tehnologije natančno preučiti vse vplive (na okolje, javno zdravje in podnebne spremembe);

| C. | ker se v energetskem načrtu za leto 2050 ugotavlja, da bi lahko plin iz skrilavca in druga nekonvencionalna fosilna goriva postala pomemben nov vir oskrbe z energijo v Evropi in njeni bližini; ker bi lahko nadomestitev premoga in nafte s plinom srednjeročno pomagala zmanjšati emisije toplogrednih plinov, ki nastajajo v njunem življenjskem ciklu; |
| --- | --- |

C.

ker se v energetskem načrtu za leto 2050 ugotavlja, da bi lahko plin iz skrilavca in druga nekonvencionalna fosilna goriva postala pomemben nov vir oskrbe z energijo v Evropi in njeni bližini; ker bi lahko nadomestitev premoga in nafte s plinom srednjeročno pomagala zmanjšati emisije toplogrednih plinov, ki nastajajo v njunem življenjskem ciklu;

| D. | ker je plin mogoče uporabiti za pasovno proizvodnjo električne energije in za zagotavljanje zanesljive rezervne električne energije za spremenljive vire, kot sta vetrna in sončna energija, in ker ta zanesljivost zmanjšuje tehnične izzive izravnavanja omrežja; ker je plin tudi učinkovito gorivo za ogrevanje/hlajenje in za številne druge načine uporabe v industriji, ki povečujejo konkurenčnost EU; |
| --- | --- |

D.

ker je plin mogoče uporabiti za pasovno proizvodnjo električne energije in za zagotavljanje zanesljive rezervne električne energije za spremenljive vire, kot sta vetrna in sončna energija, in ker ta zanesljivost zmanjšuje tehnične izzive izravnavanja omrežja; ker je plin tudi učinkovito gorivo za ogrevanje/hlajenje in za številne druge načine uporabe v industriji, ki povečujejo konkurenčnost EU;

| E. | ker se dve glavni tehniki za izkoriščanje potenciala nekonvencionalnih fosilnih goriv – plina iz skrilavca in metana iz premogovnih ležišč –, to je vodoravno vrtanje in hidravlično lomljenje, kombinirano uporabljata šele kako desetletje in ker se ju zaradi njunega kombiniranja in obsega potrebnih posegov ne sme zamenjevati s tehnikami za stimulacijo vrtin, ki se uporabljajo za pridobivanje konvencionalnih fosilnih goriv; |
| --- | --- |

E.

ker se dve glavni tehniki za izkoriščanje potenciala nekonvencionalnih fosilnih goriv – plina iz skrilavca in metana iz premogovnih ležišč –, to je vodoravno vrtanje in hidravlično lomljenje, kombinirano uporabljata šele kako desetletje in ker se ju zaradi njunega kombiniranja in obsega potrebnih posegov ne sme zamenjevati s tehnikami za stimulacijo vrtin, ki se uporabljajo za pridobivanje konvencionalnih fosilnih goriv;

| F. | ker je EU pravno zavezana cilju, da zmanjša emisije toplogrednih plinov in poveča delež obnovljive energije; ker je treba odločitve o izkoriščanju nekonvencionalnih fosilnih goriv obravnavati v kontekstu potrebe po zmanjšanju emisij; |
| --- | --- |

F.

ker je EU pravno zavezana cilju, da zmanjša emisije toplogrednih plinov in poveča delež obnovljive energije; ker je treba odločitve o izkoriščanju nekonvencionalnih fosilnih goriv obravnavati v kontekstu potrebe po zmanjšanju emisij;

| G. | ker trenutno še ni (okvirne) direktive EU, ki bi urejala rudarske dejavnosti. |
| --- | --- |

G.

ker trenutno še ni (okvirne) direktive EU, ki bi urejala rudarske dejavnosti.

| H. | ker ni dovolj podatkov o kemikalijah za lomljenje ter tveganjih za okolje in zdravje, povezanih s hidravličnim lomljenjem; ker pomembne analize šele potekajo in ker obstaja vse večja potreba po nadaljnjih in neprekinjenih raziskavah; ker so podatki, vzorčenje in preskusi ter njihova preglednost poglavitnega pomena za visokokakovostne raziskave v podporo ustrezni regulativni ureditvi, ki bo varovala javno zdravje in okolje; |
| --- | --- |

H.

ker ni dovolj podatkov o kemikalijah za lomljenje ter tveganjih za okolje in zdravje, povezanih s hidravličnim lomljenjem; ker pomembne analize šele potekajo in ker obstaja vse večja potreba po nadaljnjih in neprekinjenih raziskavah; ker so podatki, vzorčenje in preskusi ter njihova preglednost poglavitnega pomena za visokokakovostne raziskave v podporo ustrezni regulativni ureditvi, ki bo varovala javno zdravje in okolje;

| I. | ker vse vrste fosilnih goriv in vsakršno pridobivanje mineralnih surovin vključujejo možna tveganja za zdravje človeka in okolje; ker je bistveno, da se pri prihodnjem odločanju o razvoju virov fosilnih goriv v Evropi vedno uporabljata previdnostno načelo in načelo onesnaževalec plača, pri čemer je treba upoštevati potencialne vplive vseh faz raziskovanja in izkoriščanja; |
| --- | --- |

I.

ker vse vrste fosilnih goriv in vsakršno pridobivanje mineralnih surovin vključujejo možna tveganja za zdravje človeka in okolje; ker je bistveno, da se pri prihodnjem odločanju o razvoju virov fosilnih goriv v Evropi vedno uporabljata previdnostno načelo in načelo onesnaževalec plača, pri čemer je treba upoštevati potencialne vplive vseh faz raziskovanja in izkoriščanja;

| J. | ker so države članice EU, na primer Francija in Bolgarija, že uvedle moratorij za pridobivanje plina iz skrilavca zaradi pomislekov v zvezi z okoljem in javnim zdravjem; |
| --- | --- |

J.

ker so države članice EU, na primer Francija in Bolgarija, že uvedle moratorij za pridobivanje plina iz skrilavca zaradi pomislekov v zvezi z okoljem in javnim zdravjem;

| K. | ker se za projekte izkoriščanja plina iz skrilavca kljub okoljskim tveganjem, ki jih prinašajo, na splošno ne opravlja presoja vplivov na okolje; |
| --- | --- |

K.

ker se za projekte izkoriščanja plina iz skrilavca kljub okoljskim tveganjem, ki jih prinašajo, na splošno ne opravlja presoja vplivov na okolje;

| L. | ker je naloga EU, da z vsemi svojimi politikami in dejavnostmi zagotavlja visoko raven varovanja zdravja ljudi; |
| --- | --- |

L.

ker je naloga EU, da z vsemi svojimi politikami in dejavnostmi zagotavlja visoko raven varovanja zdravja ljudi;

| M. | ker v veliko evropskih državah, na primer v Franciji, Bolgariji, nemški zvezni deželi Severno Porenje-Vestfalija ter švicarskih kantonih Fribourg in Vaud, številnih zveznih državah v ZDA (Severna Karolina, New York, New Jersey in Vermont ter več kot 100 lokalnih uprav) in drugih državah po vsem svetu (Južnoafriška republika, Quebec v Kanadi, Novi Južni Wales v Avstraliji) velja prepoved ali moratorij za uporabo hidravličnega lomljenja za pridobivanje nafte in plina iz skrilavca ali drugih nizkoporoznih kamnin; |
| --- | --- |

M.

ker v veliko evropskih državah, na primer v Franciji, Bolgariji, nemški zvezni deželi Severno Porenje-Vestfalija ter švicarskih kantonih Fribourg in Vaud, številnih zveznih državah v ZDA (Severna Karolina, New York, New Jersey in Vermont ter več kot 100 lokalnih uprav) in drugih državah po vsem svetu (Južnoafriška republika, Quebec v Kanadi, Novi Južni Wales v Avstraliji) velja prepoved ali moratorij za uporabo hidravličnega lomljenja za pridobivanje nafte in plina iz skrilavca ali drugih nizkoporoznih kamnin;

| N. | ker številne države članice, na primer Češka, Romunija in Nemčija, trenutno razmišljajo o moratoriju za raziskovanje in pridobivanje nafte in plina iz skrilavca ali drugih nizkoporoznih kamnin; |
| --- | --- |

N.

ker številne države članice, na primer Češka, Romunija in Nemčija, trenutno razmišljajo o moratoriju za raziskovanje in pridobivanje nafte in plina iz skrilavca ali drugih nizkoporoznih kamnin;

| O. | ker direktiva o okoljski odgovornosti od nosilcev dejavnosti ne zahteva, da bi morali skleniti ustrezno zavarovanje glede na visoke stroške, ki nastanejo pri nesrečah v ekstraktivnih industrijskih panogah, |
| --- | --- |

O.

ker direktiva o okoljski odgovornosti od nosilcev dejavnosti ne zahteva, da bi morali skleniti ustrezno zavarovanje glede na visoke stroške, ki nastanejo pri nesrečah v ekstraktivnih industrijskih panogah,

Splošni okvir – regulativna ureditev, izvajanje, spremljanje in sodelovanje

| 1. | razume, da se raziskovanje in pridobivanje plina iz skrilavca nanašata na vse nekonvencionalno raziskovanje in pridobivanje ogljikovodikov z metodami vodoravnega vrtanja in hidravličnega lomljenja v velikem obsegu, ki se uporabljajo v industriji fosilnih goriv po vsem svetu; |
| --- | --- |

1.

razume, da se raziskovanje in pridobivanje plina iz skrilavca nanašata na vse nekonvencionalno raziskovanje in pridobivanje ogljikovodikov z metodami vodoravnega vrtanja in hidravličnega lomljenja v velikem obsegu, ki se uporabljajo v industriji fosilnih goriv po vsem svetu;

| 2. | poudarja, da mora razvoj nekonvencionalnih fosilnih goriv ne glede na izključno pravico držav članic do izkoriščanja lastnih virov energije zagotavljati pravične in enake pogoje po vsej Uniji, v celoti v skladu z ustrezno zakonodajo EU o varnosti in varstvu okolja; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da mora razvoj nekonvencionalnih fosilnih goriv ne glede na izključno pravico držav članic do izkoriščanja lastnih virov energije zagotavljati pravične in enake pogoje po vsej Uniji, v celoti v skladu z ustrezno zakonodajo EU o varnosti in varstvu okolja;

| 3. | meni, da je treba podrobno analizirati regulativni okvir EU glede raziskovanja in izkoriščanja nekonvencionalnih fosilnih goriv; v tem smislu pozdravlja skorajšnje končanje številnih študij za Komisijo, in sicer o: prepoznavanju tveganj, življenjskem ciklu emisij toplogrednih plinov, kemikalijah, vodi in uporabi zemljišč ter učinkih plina iz skrilavca na energetskih trgih EU; poziva države članice, naj bodo pri nekonvencionalnih fosilnih gorivih previdne, dokler ne bo izvedena regulativna analiza, in naj učinkovito izvajajo vse veljavne predpise, saj je to najpomembnejši način za zmanjšanje tveganj v vseh operacijah črpanja plina; |
| --- | --- |

3.

meni, da je treba podrobno analizirati regulativni okvir EU glede raziskovanja in izkoriščanja nekonvencionalnih fosilnih goriv; v tem smislu pozdravlja skorajšnje končanje številnih študij za Komisijo, in sicer o: prepoznavanju tveganj, življenjskem ciklu emisij toplogrednih plinov, kemikalijah, vodi in uporabi zemljišč ter učinkih plina iz skrilavca na energetskih trgih EU; poziva države članice, naj bodo pri nekonvencionalnih fosilnih gorivih previdne, dokler ne bo izvedena regulativna analiza, in naj učinkovito izvajajo vse veljavne predpise, saj je to najpomembnejši način za zmanjšanje tveganj v vseh operacijah črpanja plina;

| 4. | poziva Komisijo, naj po dokončanju študij izvede poglobljeno oceno evropskega regulativnega okvira za varovanje zdravja in okolja ter naj čim prej in skladno z načeli ustanovnih pogodb predlaga ustrezne ukrepe, po potrebi tudi zakonodajne; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj po dokončanju študij izvede poglobljeno oceno evropskega regulativnega okvira za varovanje zdravja in okolja ter naj čim prej in skladno z načeli ustanovnih pogodb predlaga ustrezne ukrepe, po potrebi tudi zakonodajne;

| 5. | poudarja, da pri pridobivanju nekonvencionalnih fosilnih goriv, tako kot pri pridobivanju konvencionalnih fosilnih goriv, obstajajo tveganja; je prepričan, da teh tveganj ne smemo podcenjevati in jih je treba obvladati s preventivnimi ukrepi, vključno z ustreznim načrtovanjem, preskušanjem, uporabo novih in najboljših razpoložljivih tehnologij, najboljšimi praksami ter stalnim zbiranjem podatkov, spremljanjem in poročanjem, in sicer v okviru trdnega regulativnega okvira; meni, da je pred začetkom operacij v zvezi z nekonvencionalnimi fosilnimi gorivi odločilnega pomena zahtevati merjenje referenčnih vrednosti naravno prisotnega metana in kemikalij v podtalnici v vodonosnikih ter trenutnih vrednosti kakovosti zraka na potencialnih mestih vrtanja; sodi tudi, da bi z rednim vključevanjem proizvajalcev originalne ali enakovredne opreme zagotovili trajno učinkovito delovanje kritične varnostne in okoljske opreme ter izpolnjevanje varnostnih standardov; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da pri pridobivanju nekonvencionalnih fosilnih goriv, tako kot pri pridobivanju konvencionalnih fosilnih goriv, obstajajo tveganja; je prepričan, da teh tveganj ne smemo podcenjevati in jih je treba obvladati s preventivnimi ukrepi, vključno z ustreznim načrtovanjem, preskušanjem, uporabo novih in najboljših razpoložljivih tehnologij, najboljšimi praksami ter stalnim zbiranjem podatkov, spremljanjem in poročanjem, in sicer v okviru trdnega regulativnega okvira; meni, da je pred začetkom operacij v zvezi z nekonvencionalnimi fosilnimi gorivi odločilnega pomena zahtevati merjenje referenčnih vrednosti naravno prisotnega metana in kemikalij v podtalnici v vodonosnikih ter trenutnih vrednosti kakovosti zraka na potencialnih mestih vrtanja; sodi tudi, da bi z rednim vključevanjem proizvajalcev originalne ali enakovredne opreme zagotovili trajno učinkovito delovanje kritične varnostne in okoljske opreme ter izpolnjevanje varnostnih standardov;

| 6. | je seznanjen s predhodno oceno Komisije o okoljskem pravnem okviru EU, ki velja za hidravlično lomljenje; poziva Komisijo, naj uporabi svoja pooblastila za ustrezen prenos in izvajanje ključnih okoljskih aktov EU v vseh državah članicah ter naj nemudoma izda smernice za vzpostavitev zbiranja podatkov o referenčnih vrednostih za dolgoročni monitoring vode, ki so potrebni za presojo vplivov raziskovanja in pridobivanja plina iz skrilavca na okolje, in merila za ocenjevanje vpliva hidravličnega lomljenja na zbiralnike podzemne vode v različnih geoloških formacijah, vključno z morebitnim iztekanjem in s skupnimi učinki; |
| --- | --- |

6.

je seznanjen s predhodno oceno Komisije o okoljskem pravnem okviru EU, ki velja za hidravlično lomljenje; poziva Komisijo, naj uporabi svoja pooblastila za ustrezen prenos in izvajanje ključnih okoljskih aktov EU v vseh državah članicah ter naj nemudoma izda smernice za vzpostavitev zbiranja podatkov o referenčnih vrednostih za dolgoročni monitoring vode, ki so potrebni za presojo vplivov raziskovanja in pridobivanja plina iz skrilavca na okolje, in merila za ocenjevanje vpliva hidravličnega lomljenja na zbiralnike podzemne vode v različnih geoloških formacijah, vključno z morebitnim iztekanjem in s skupnimi učinki;

| 7. | poziva Komisijo, naj uvede vseevropski okvir upravljanja tveganj pri raziskovanju in pridobivanju nekonvencionalnih fosilnih goriv in tako zagotovi uporabo usklajenih določb glede varovanje zdravja ljudi in okolja v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj uvede vseevropski okvir upravljanja tveganj pri raziskovanju in pridobivanju nekonvencionalnih fosilnih goriv in tako zagotovi uporabo usklajenih določb glede varovanje zdravja ljudi in okolja v vseh državah članicah;

| 8. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami in pristojnimi regulativnimi organi uvede stalno spremljanje razvoja na tem področju in po potrebi ukrepa ter dopolni in razširi okoljsko zakonodajo EU; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami in pristojnimi regulativnimi organi uvede stalno spremljanje razvoja na tem področju in po potrebi ukrepa ter dopolni in razširi okoljsko zakonodajo EU;

| 9. | ugotavlja, da je metan plin z velikim toplogrednim učinkom, katerega emisije je treba v celoti upoštevati v okviru Direktive 2003/87/ES (o sistemu za trgovanje z emisijami) ali Odločbe št. 406/2009/ES (o skupnem prizadevanju); |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da je metan plin z velikim toplogrednim učinkom, katerega emisije je treba v celoti upoštevati v okviru Direktive 2003/87/ES (o sistemu za trgovanje z emisijami) ali Odločbe št. 406/2009/ES (o skupnem prizadevanju);

| 10. | poudarja, da je učinkovitost regulativne ureditve raziskovanja in pridobivanja nekonvencionalnih fosilnih goriv, v celoti skladne z obstoječo zakonodajo EU, navsezadnje odvisna od pripravljenosti in virov ustreznih nacionalnih organov; zato poziva države članice, naj zagotovijo dovolj kadrov in tehničnih zmogljivosti za spremljanje, preverjanje in izvajanje dovoljenih dejavnosti, vključno z ustreznim usposabljanjem za zaposlene pri pristojnih nacionalnih organih; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je učinkovitost regulativne ureditve raziskovanja in pridobivanja nekonvencionalnih fosilnih goriv, v celoti skladne z obstoječo zakonodajo EU, navsezadnje odvisna od pripravljenosti in virov ustreznih nacionalnih organov; zato poziva države članice, naj zagotovijo dovolj kadrov in tehničnih zmogljivosti za spremljanje, preverjanje in izvajanje dovoljenih dejavnosti, vključno z ustreznim usposabljanjem za zaposlene pri pristojnih nacionalnih organih;

| 11. | opozarja, kako pomembno je delo, ki so se ga lotile ugledne institucije, zlasti Mednarodna agencija za energijo, da bi pripravile smernice dobre prakse v zvezi s predpisi za nekonvencionalni plin in hidravlično lomljenje; |
| --- | --- |

11.

opozarja, kako pomembno je delo, ki so se ga lotile ugledne institucije, zlasti Mednarodna agencija za energijo, da bi pripravile smernice dobre prakse v zvezi s predpisi za nekonvencionalni plin in hidravlično lomljenje;

| 12. | poziva k razvoju jasnih in zavezujočih referenčnih dokumentov o najboljših razpoložljivih tehnologijah za hidravlično lomljenje, in sicer na podlagi znanstveno trdno podprte tehnične prakse; |
| --- | --- |

12.

poziva k razvoju jasnih in zavezujočih referenčnih dokumentov o najboljših razpoložljivih tehnologijah za hidravlično lomljenje, in sicer na podlagi znanstveno trdno podprte tehnične prakse;

| 13. | poziva tiste nacionalne organe, ki so odobrili raziskovanje nekonvencionalnih fosilnih goriv, naj pregledajo obstoječe državne predpise o izdelovanju vrtin za konvencionalna fosilna goriva in dopolnijo določbe, ki zadevajo posebnosti pridobivanja nekonvencionalnih fosilnih goriv; |
| --- | --- |

13.

poziva tiste nacionalne organe, ki so odobrili raziskovanje nekonvencionalnih fosilnih goriv, naj pregledajo obstoječe državne predpise o izdelovanju vrtin za konvencionalna fosilna goriva in dopolnijo določbe, ki zadevajo posebnosti pridobivanja nekonvencionalnih fosilnih goriv;

| 14. | se zaveda, da je za preprečevanje in učinkovito odzivanje na nesreče v prvi vrsti odgovorna zadevna panoga; poziva Komisijo, naj razmisli o vključitvi operacij hidravličnega lomljenja v prilogo III direktive o okoljski odgovornosti, pristojne organe pa poziva, naj od nosilcev dejavnosti zahtevajo zadostna finančna jamstva za okoljsko in civilno odgovornost za nesreče ali nenamerne negativne vplive, do katerih bi prišlo zaradi njihovih dejavnosti ali dejavnosti njihovih podizvajalcev; sodi, da mora v primerih onesnaženja okolja veljati načelo, da plača onesnaževalec; pozdravlja napredek panoge pri vzpostavljanju visokih okoljskih in varnostnih standardov; poudarja, da je pomembno spremljati spoštovanje predpisov v tej panogi z rednimi inšpekcijskimi pregledi usposobljenih in neodvisnih strokovnjakov; |
| --- | --- |

14.

se zaveda, da je za preprečevanje in učinkovito odzivanje na nesreče v prvi vrsti odgovorna zadevna panoga; poziva Komisijo, naj razmisli o vključitvi operacij hidravličnega lomljenja v prilogo III direktive o okoljski odgovornosti, pristojne organe pa poziva, naj od nosilcev dejavnosti zahtevajo zadostna finančna jamstva za okoljsko in civilno odgovornost za nesreče ali nenamerne negativne vplive, do katerih bi prišlo zaradi njihovih dejavnosti ali dejavnosti njihovih podizvajalcev; sodi, da mora v primerih onesnaženja okolja veljati načelo, da plača onesnaževalec; pozdravlja napredek panoge pri vzpostavljanju visokih okoljskih in varnostnih standardov; poudarja, da je pomembno spremljati spoštovanje predpisov v tej panogi z rednimi inšpekcijskimi pregledi usposobljenih in neodvisnih strokovnjakov;

| 15. | poziva energetska podjetja, dejavna na področju pridobivanja nekonvencionalnih fosilnih goriv, naj vlagajo v raziskave za izboljšanje okoljske uspešnosti tehnologij pridobivanja nekonvencionalnih fosilnih goriv; poziva podjetja in akademske ustanove s sedežem v EU, naj razvijajo skupne raziskovalne in razvojne programe, namenjene večjemu razumevanju varnosti in tveganj raziskovanja in proizvodnje nekonvencionalnih fosilnih goriv; |
| --- | --- |

15.

poziva energetska podjetja, dejavna na področju pridobivanja nekonvencionalnih fosilnih goriv, naj vlagajo v raziskave za izboljšanje okoljske uspešnosti tehnologij pridobivanja nekonvencionalnih fosilnih goriv; poziva podjetja in akademske ustanove s sedežem v EU, naj razvijajo skupne raziskovalne in razvojne programe, namenjene večjemu razumevanju varnosti in tveganj raziskovanja in proizvodnje nekonvencionalnih fosilnih goriv;

| 16. | ponovno poziva Komisijo in države članice, ki jih je že pozval v resoluciji z dne 15. marca 2012 o načrtu za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050, naj pospešijo izvajanje sporazuma med državami skupine G-20 o ukinitvi subvencij za fosilna goriva; meni, da se raziskovanje in izkoriščanje virov fosilnih goriv, tudi nekonvencionalnih, ne sme subvencionirati z javnimi sredstvi; |
| --- | --- |

16.

ponovno poziva Komisijo in države članice, ki jih je že pozval v resoluciji z dne 15. marca 2012 o načrtu za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050, naj pospešijo izvajanje sporazuma med državami skupine G-20 o ukinitvi subvencij za fosilna goriva; meni, da se raziskovanje in izkoriščanje virov fosilnih goriv, tudi nekonvencionalnih, ne sme subvencionirati z javnimi sredstvi;

| 17. | meni, da vzajemni sporazumi o nerazkritju informacij, ki se nanašajo na okoljsko škodo ter škodo za zdravje ljudi in živali, kot so se izvajali med lastniki zemljišč v bližini vrtin za plin iz skrilavca in nosilci dejavnosti v zvezi s plinom iz skrilavca v ZDA, ne bi bili v skladu z obveznostmi Unije in držav članic, ki so določene v Aarhuški konvenciji, Direktivi o dostopu do informacij (2003/4/ES) in direktivi o okoljski odgovornosti; |
| --- | --- |

17.

meni, da vzajemni sporazumi o nerazkritju informacij, ki se nanašajo na okoljsko škodo ter škodo za zdravje ljudi in živali, kot so se izvajali med lastniki zemljišč v bližini vrtin za plin iz skrilavca in nosilci dejavnosti v zvezi s plinom iz skrilavca v ZDA, ne bi bili v skladu z obveznostmi Unije in držav članic, ki so določene v Aarhuški konvenciji, Direktivi o dostopu do informacij (2003/4/ES) in direktivi o okoljski odgovornosti;

Okoljski vidiki hidravličnega lomljenja

| 18. | se zaveda, da raziskovanje in pridobivanje plina iz skrilavca lahko privedeta do zapletene in večplastne interakcije z okolico, zlasti zaradi uporabe metode hidravličnega lomljenja, sestave tekočine za lomljenje, globine in strukture vrtin in velikosti prizadete površine; |
| --- | --- |

18.

se zaveda, da raziskovanje in pridobivanje plina iz skrilavca lahko privedeta do zapletene in večplastne interakcije z okolico, zlasti zaradi uporabe metode hidravličnega lomljenja, sestave tekočine za lomljenje, globine in strukture vrtin in velikosti prizadete površine;

| 19. | se zaveda, da vrsta kamnin v vsaki posamezni regiji določa zasnovo in metodo pridobivanja; poziva k obvezni analizi referenčnih vrednosti podzemne vode in geološki analizi globokih in plitkih geoloških plasti morebitnega območja raziskovanja skrilavca pred odobritvijo, ob upoštevanju poročil o vseh preteklih ali sedanjih rudarskih dejavnosti v regiji; |
| --- | --- |

19.

se zaveda, da vrsta kamnin v vsaki posamezni regiji določa zasnovo in metodo pridobivanja; poziva k obvezni analizi referenčnih vrednosti podzemne vode in geološki analizi globokih in plitkih geoloških plasti morebitnega območja raziskovanja skrilavca pred odobritvijo, ob upoštevanju poročil o vseh preteklih ali sedanjih rudarskih dejavnosti v regiji;

| 20. | poudarja potrebo po znanstvenih raziskavah onesnaževanja zraka zaradi hidravličnega lomljenja in dolgoročnega vpliva onesnažene vode na zdravje ljudi; |
| --- | --- |

20.

poudarja potrebo po znanstvenih raziskavah onesnaževanja zraka zaradi hidravličnega lomljenja in dolgoročnega vpliva onesnažene vode na zdravje ljudi;

| 21. | poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovito izvajanje zakonov o presoji vplivov rudarstva na okolje v nacionalnih zakonodajah; obenem poudarja, da je treba presojo vplivov vedno opraviti na odprto in pregledno; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovito izvajanje zakonov o presoji vplivov rudarstva na okolje v nacionalnih zakonodajah; obenem poudarja, da je treba presojo vplivov vedno opraviti na odprto in pregledno;

| 22. | opominja, da navodilo o uporabi Direktive 85/337/EGS za projekte, povezane z raziskovanjem in pridobivanjem nekonvencionalnih ogljikovodikov (ref. Ares (2011)1339393), ki ga je izdal generalni direktorat Komisije za okolje dne 12. 12. 2011 potrjuje, da Direktiva Sveta 85/337/EGS, kot jo je spremenila in kodificirala Direktiva 2011/92/EU, o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (tako imenovana direktiva o presoji vplivov na okolje ali direktiva EIA) dovolj dobro zajema raziskovanje in pridobivanje nekonvencionalnih ogljikovodikov; poleg tega želi spomniti, da uporaba metode hidravličnega lomljenja sodi v skupino konvencionalnih in nekonvencionalnih dejavnosti raziskovanja in pridobivanja ogljikovodikov, ki jih zajema omenjena okoljska zakonodaja EU in Direktiva 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov; |
| --- | --- |

22.

opominja, da navodilo o uporabi Direktive 85/337/EGS za projekte, povezane z raziskovanjem in pridobivanjem nekonvencionalnih ogljikovodikov (ref. Ares (2011)1339393), ki ga je izdal generalni direktorat Komisije za okolje dne 12. 12. 2011 potrjuje, da Direktiva Sveta 85/337/EGS, kot jo je spremenila in kodificirala Direktiva 2011/92/EU, o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (tako imenovana direktiva o presoji vplivov na okolje ali direktiva EIA) dovolj dobro zajema raziskovanje in pridobivanje nekonvencionalnih ogljikovodikov; poleg tega želi spomniti, da uporaba metode hidravličnega lomljenja sodi v skupino konvencionalnih in nekonvencionalnih dejavnosti raziskovanja in pridobivanja ogljikovodikov, ki jih zajema omenjena okoljska zakonodaja EU in Direktiva 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov;

| 23. | poziva Komisijo, naj predstavi predloge, s katerimi bo zagotovila, da bodo določbe direktive o presoji vplivov na okolje ustrezno obravnavale posebnosti raziskovanja in pridobivanja plina in nafte iz skrilavca ter metana iz premogovnih ležišč; vztraja, da so v predhodno presojo vplivov na okolje vključeni vplivi celotnega življenjskega cikla na kakovost zraka, zemlje in vode, geološko stabilnost, rabo zemljišč in onesnaževanje s hrupom; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj predstavi predloge, s katerimi bo zagotovila, da bodo določbe direktive o presoji vplivov na okolje ustrezno obravnavale posebnosti raziskovanja in pridobivanja plina in nafte iz skrilavca ter metana iz premogovnih ležišč; vztraja, da so v predhodno presojo vplivov na okolje vključeni vplivi celotnega življenjskega cikla na kakovost zraka, zemlje in vode, geološko stabilnost, rabo zemljišč in onesnaževanje s hrupom;

| 24. | poziva k vključitvi projektov, pri katerih se uporablja hidravlično lomljenje, v prilogo I direktive o presoji vplivov na okolje; |
| --- | --- |

24.

poziva k vključitvi projektov, pri katerih se uporablja hidravlično lomljenje, v prilogo I direktive o presoji vplivov na okolje;

| 25. | ugotavlja, da obstaja nevarnost tresenja tal, kot dokazuje raziskovanje plina iz skrilavca v severozahodni Angliji; podpira predloge poročila, ki ga je naročila britanska vlada, da morajo nosilci dejavnosti upoštevati nekatere potresne in mikropotresne standarde; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da obstaja nevarnost tresenja tal, kot dokazuje raziskovanje plina iz skrilavca v severozahodni Angliji; podpira predloge poročila, ki ga je naročila britanska vlada, da morajo nosilci dejavnosti upoštevati nekatere potresne in mikropotresne standarde;

| 26. | opozarja, da plin iz skrilavca še ni potrjeno trajnosten; poziva Komisijo in države članice, naj podrobno ocenijo emisije toplogrednih plinov v vsem procesu pridobivanja in proizvodnje, da dokažejo okoljsko neoporečnost; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da plin iz skrilavca še ni potrjeno trajnosten; poziva Komisijo in države članice, naj podrobno ocenijo emisije toplogrednih plinov v vsem procesu pridobivanja in proizvodnje, da dokažejo okoljsko neoporečnost;

| 27. | meni, da je pri vprašanjih odgovornosti primerno, da se nosilcem dejavnosti v zvezi s pridobivanjem plina iz skrilavca zagotovi obrnjeno dokazno breme, če se ob upoštevanju narave motnje in njenih negativnih posledic, ostalih možnih vzrokov in vseh drugih okoliščin izkaže, da so bili verjetni razlog za okoljsko škodo postopki, povezani s plinom iz skrilavca; |
| --- | --- |

27.

meni, da je pri vprašanjih odgovornosti primerno, da se nosilcem dejavnosti v zvezi s pridobivanjem plina iz skrilavca zagotovi obrnjeno dokazno breme, če se ob upoštevanju narave motnje in njenih negativnih posledic, ostalih možnih vzrokov in vseh drugih okoliščin izkaže, da so bili verjetni razlog za okoljsko škodo postopki, povezani s plinom iz skrilavca;

| 28. | poziva Komisijo, naj predstavi predloge, s katerimi bo tekočine za lomljenje izrecno vključila med nevarne odpadke iz priloge III evropske direktive o odpadkih (2008/98/ES); |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj predstavi predloge, s katerimi bo tekočine za lomljenje izrecno vključila med nevarne odpadke iz priloge III evropske direktive o odpadkih (2008/98/ES);

| 29. | se zaveda, da se pri hidravličnem lomljenju porabi relativno veliko vode; poudarja, da so potrebni napredni načrti za zagotavljanje vode na podlagi lokalne hidrologije z upoštevanjem lokalnih vodnih virov, potreb drugih uporabnikov vode in zmogljivosti za čiščenje odpadne vode; |
| --- | --- |

29.

se zaveda, da se pri hidravličnem lomljenju porabi relativno veliko vode; poudarja, da so potrebni napredni načrti za zagotavljanje vode na podlagi lokalne hidrologije z upoštevanjem lokalnih vodnih virov, potreb drugih uporabnikov vode in zmogljivosti za čiščenje odpadne vode;

| 30. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo v celoti upoštevali zadevni evropski okoljski standardi, zlasti glede vode, ki se uporablja pri hidravličnem lomljenju, in da se bodo kršitve primerno kaznovale; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo v celoti upoštevali zadevni evropski okoljski standardi, zlasti glede vode, ki se uporablja pri hidravličnem lomljenju, in da se bodo kršitve primerno kaznovale;

| 31. | opozarja, da okvirna direktiva o vodah od držav članic zahteva, da izvedejo ukrepe za preprečitev slabšanja stanja vseh teles podzemne vode, tudi iz točkovnih virov, na primer pri iskanju in črpanju ogljikovodikov; |
| --- | --- |

31.

opozarja, da okvirna direktiva o vodah od držav članic zahteva, da izvedejo ukrepe za preprečitev slabšanja stanja vseh teles podzemne vode, tudi iz točkovnih virov, na primer pri iskanju in črpanju ogljikovodikov;

| 32. | poziva panogo, naj ob preglednem sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi, okoljskimi skupinami in lokalnimi skupnostmi sprejme potrebne ukrepe za preprečitev slabšanja stanja vseh zadevnih teles podzemne vode, torej za ohranitev dobrega stanja podzemne vode, kot določata okvirna direktiva o vodah in direktiva o podzemni vodi; |
| --- | --- |

32.

poziva panogo, naj ob preglednem sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi, okoljskimi skupinami in lokalnimi skupnostmi sprejme potrebne ukrepe za preprečitev slabšanja stanja vseh zadevnih teles podzemne vode, torej za ohranitev dobrega stanja podzemne vode, kot določata okvirna direktiva o vodah in direktiva o podzemni vodi;

| 33. | je seznanjen, da se hidravlično lomljenje izvaja na globinah pod vodonosniki podtalnice; ker vrtanje preči vire pitne vode, meni, da je pogosto glavno vprašanje v zvezi z onesnaževanjem podtalnice nepoškodovanost vrtin ter kakovost cevi in cementiranja, odpornost na visoki tlak vbrizgane tekočine in povzročeno tresenje tal; |
| --- | --- |

33.

je seznanjen, da se hidravlično lomljenje izvaja na globinah pod vodonosniki podtalnice; ker vrtanje preči vire pitne vode, meni, da je pogosto glavno vprašanje v zvezi z onesnaževanjem podtalnice nepoškodovanost vrtin ter kakovost cevi in cementiranja, odpornost na visoki tlak vbrizgane tekočine in povzročeno tresenje tal;

| 34. | poziva k splošni prepovedi hidravličnega lomljenja na nekaterih občutljivih in posebej ogroženih območjih, na primer na zaščitenih območjih pitne vode in pod njimi ter na premogovniških območjih; |
| --- | --- |

34.

poziva k splošni prepovedi hidravličnega lomljenja na nekaterih občutljivih in posebej ogroženih območjih, na primer na zaščitenih območjih pitne vode in pod njimi ter na premogovniških območjih;

| 35. | poudarja, da je treba za učinkovito preventivo nenehno spremljati, ali se dosledno upoštevajo najvišji standardi in prakse pri izdelavi in vzdrževanju vrtin; sodi, da bi morali nosilci dejavnosti posredovati poročila o dokončanju vrtin pristojnim organom; poudarja tudi, da morajo tako panoga kot pristojni organi zagotoviti redno preverjanje kakovosti in nepoškodovanosti cevi in cementiranja ter kakovosti podzemne vode v tesnem sodelovanju s podjetji za oskrbo s pitno vodo; poudarja, da je za to potrebnih veliko kadrov in tehničnega strokovnega znanja; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je treba za učinkovito preventivo nenehno spremljati, ali se dosledno upoštevajo najvišji standardi in prakse pri izdelavi in vzdrževanju vrtin; sodi, da bi morali nosilci dejavnosti posredovati poročila o dokončanju vrtin pristojnim organom; poudarja tudi, da morajo tako panoga kot pristojni organi zagotoviti redno preverjanje kakovosti in nepoškodovanosti cevi in cementiranja ter kakovosti podzemne vode v tesnem sodelovanju s podjetji za oskrbo s pitno vodo; poudarja, da je za to potrebnih veliko kadrov in tehničnega strokovnega znanja;

| 36. | poziva Komisijo, naj nemudoma izda smernice za vzpostavitev zbiranja podatkov o referenčnih vrednostih za dolgoročni monitoring vode, ki so potrebni za presojo vplivov raziskovanja in pridobivanja plina iz skrilavca na okolje, in merila za ocenjevanje vpliva hidravličnega lomljenja na zbiralnike podzemne vode v različnih geoloških formacijah, vključno z morebitnim iztekanjem in s skupnimi vplivi; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj nemudoma izda smernice za vzpostavitev zbiranja podatkov o referenčnih vrednostih za dolgoročni monitoring vode, ki so potrebni za presojo vplivov raziskovanja in pridobivanja plina iz skrilavca na okolje, in merila za ocenjevanje vpliva hidravličnega lomljenja na zbiralnike podzemne vode v različnih geoloških formacijah, vključno z morebitnim iztekanjem in s skupnimi vplivi;

| 37. | priporoča, da nosilci dejavnosti, regulativni organi in službe za pomoč v sili skupaj pripravijo načrte ukrepov za primer nesreče ter da se vzpostavijo specializirane skupine za ukrepanje v izrednih razmerah; |
| --- | --- |

37.

priporoča, da nosilci dejavnosti, regulativni organi in službe za pomoč v sili skupaj pripravijo načrte ukrepov za primer nesreče ter da se vzpostavijo specializirane skupine za ukrepanje v izrednih razmerah;

| 38. | meni, da je sistem sklenjenega kroga za recikliranje vode na kraju samem z uporabo jeklenih skladiščnih rezervoarjev najbolj okolju prijazen način ravnanja s povratno vodo, saj na najmanjšo možno mero zmanjšuje količino vode, nevarnost izlitja na površini ter stroške, prometne obremenitve in poškodbe cest zaradi prevoza vode za čiščenje; je prepričan, da bi bilo treba to obliko recikliranja čim bolj uporabljati; zavrača, da bi povratne odpadne vode odstranjevali z vbrizgavanjem v geološke formacije; |
| --- | --- |

38.

meni, da je sistem sklenjenega kroga za recikliranje vode na kraju samem z uporabo jeklenih skladiščnih rezervoarjev najbolj okolju prijazen način ravnanja s povratno vodo, saj na najmanjšo možno mero zmanjšuje količino vode, nevarnost izlitja na površini ter stroške, prometne obremenitve in poškodbe cest zaradi prevoza vode za čiščenje; je prepričan, da bi bilo treba to obliko recikliranja čim bolj uporabljati; zavrača, da bi povratne odpadne vode odstranjevali z vbrizgavanjem v geološke formacije;

| 39. | poziva nosilce dejavnosti, naj v sodelovanju s podjetji za oskrbo s pitno vodo in pristojnimi organi dosledno izvajajo veljavne standarde čiščenja odpadne vode in obvezne načrte gospodarjenja z vodo; poudarja pa, da so obstoječi obrati slabo opremljeni za ravnanje z odpadno vodo iz hidravličnega lomljenja in utegnejo izpuščati onesnaževala v reke in potoke; meni, da morajo pristojni organi v ta namen izvesti celovito oceno vseh obratov za čiščenje vode v zadevnih državah članicah; |
| --- | --- |

39.

poziva nosilce dejavnosti, naj v sodelovanju s podjetji za oskrbo s pitno vodo in pristojnimi organi dosledno izvajajo veljavne standarde čiščenja odpadne vode in obvezne načrte gospodarjenja z vodo; poudarja pa, da so obstoječi obrati slabo opremljeni za ravnanje z odpadno vodo iz hidravličnega lomljenja in utegnejo izpuščati onesnaževala v reke in potoke; meni, da morajo pristojni organi v ta namen izvesti celovito oceno vseh obratov za čiščenje vode v zadevnih državah članicah;

| 40. | poudarja, da je treba vzdrževati najmanjšo varnostno razdaljo med vrtalnimi ploščadmi in vodnimi izviri; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba vzdrževati najmanjšo varnostno razdaljo med vrtalnimi ploščadmi in vodnimi izviri;

| 41. | meni, da so številne polemike glede nekonvencionalnih fosilnih goriv delno posledica začetnega zavračanja panoge, da bi razkrila kemično sestavo tekočin, ki se uporabljajo v tekočinah za hidravlično lomljenje; zahteva obvezno popolno preglednost in da bi morali vsi nosilci dejavnosti obvezno v celoti razkriti kemično sestavo in koncentracijo tekočin za lomljenje ter popolnoma spoštovati veljavno ureditev EU po uredbi REACH; |
| --- | --- |

41.

meni, da so številne polemike glede nekonvencionalnih fosilnih goriv delno posledica začetnega zavračanja panoge, da bi razkrila kemično sestavo tekočin, ki se uporabljajo v tekočinah za hidravlično lomljenje; zahteva obvezno popolno preglednost in da bi morali vsi nosilci dejavnosti obvezno v celoti razkriti kemično sestavo in koncentracijo tekočin za lomljenje ter popolnoma spoštovati veljavno ureditev EU po uredbi REACH;

| 42. | meni, da sporazumi o nerazkritju informacij, ki se nanašajo na okoljsko škodo ter škodo za zdravje ljudi in živali, kot veljajo med lastniki zemljišč v bližini vrtin za plin iz skrilavca in nosilci dejavnosti v zvezi s plinom iz skrilavca v ZDA, ne bi bili v skladu z obveznostmi EU in držav članic, ki so določene v Aarhuški konvenciji, direktivi o dostopu do informacij (2003/4/ES) in direktivi o okoljski odgovornosti. |
| --- | --- |

42.

meni, da sporazumi o nerazkritju informacij, ki se nanašajo na okoljsko škodo ter škodo za zdravje ljudi in živali, kot veljajo med lastniki zemljišč v bližini vrtin za plin iz skrilavca in nosilci dejavnosti v zvezi s plinom iz skrilavca v ZDA, ne bi bili v skladu z obveznostmi EU in držav članic, ki so določene v Aarhuški konvenciji, direktivi o dostopu do informacij (2003/4/ES) in direktivi o okoljski odgovornosti.

| 43. | ugotavlja, da vodoravne vrtine, izvrtane na eni ploščadi za vrtanje, omogočajo uporabo manj zemljišč in tudi manj vplivajo na pokrajino; |
| --- | --- |

43.

ugotavlja, da vodoravne vrtine, izvrtane na eni ploščadi za vrtanje, omogočajo uporabo manj zemljišč in tudi manj vplivajo na pokrajino;

| 44. | ugotavlja, da je za količine proizvedenega plina iz skrilavca v ZDA značilno, da po prvih dveh letih močno upadejo, kar privede do zelo intenzivnega stalnega vrtanja pri iskanju novih vrtin, ter da skladiščni rezervoarji, kompresorske postaje in infrastruktura za plinovode nadalje prispevajo k vplivom te dejavnosti na uporabo zemljišč; |
| --- | --- |

44.

ugotavlja, da je za količine proizvedenega plina iz skrilavca v ZDA značilno, da po prvih dveh letih močno upadejo, kar privede do zelo intenzivnega stalnega vrtanja pri iskanju novih vrtin, ter da skladiščni rezervoarji, kompresorske postaje in infrastruktura za plinovode nadalje prispevajo k vplivom te dejavnosti na uporabo zemljišč;

| 45. | poziva države članice, ki se odločajo za razvijanje plina iz skrilavca in rezerv drugih nekonvencionalnih fosilnih goriv, naj Komisiji pošljejo nacionalne načrte, v katerih bodo podrobno opisale, kako je izkoriščanje teh rezerv usklajeno z nacionalnimi cilji glede zmanjševanja emisij iz odločbe o skupnih prizadevanjih v EU; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice, ki se odločajo za razvijanje plina iz skrilavca in rezerv drugih nekonvencionalnih fosilnih goriv, naj Komisiji pošljejo nacionalne načrte, v katerih bodo podrobno opisale, kako je izkoriščanje teh rezerv usklajeno z nacionalnimi cilji glede zmanjševanja emisij iz odločbe o skupnih prizadevanjih v EU;

| 46. | priznava, da bi mogel nenehni tehnološki napredek na področju hidravličnega lomljenja in vodoravnega vrtanja pripomoči k razvoju obsežnih zalog nekonvencionalnih fosilnih goriv in zmanjšati morebitne vplive na okolje; spodbuja panogo, naj si še naprej prizadeva za napredek tehnologije in uporabo najboljših tehnoloških rešitev pri razvoju virov nekonvencionalnih fosilnih goriv; |
| --- | --- |

46.

priznava, da bi mogel nenehni tehnološki napredek na področju hidravličnega lomljenja in vodoravnega vrtanja pripomoči k razvoju obsežnih zalog nekonvencionalnih fosilnih goriv in zmanjšati morebitne vplive na okolje; spodbuja panogo, naj si še naprej prizadeva za napredek tehnologije in uporabo najboljših tehnoloških rešitev pri razvoju virov nekonvencionalnih fosilnih goriv;

| 47. | poziva pristojne nacionalne službe za geološke raziskave, naj spremljajo osnovno potresno dogajanje na potresno ranljivih območjih, za katera so bila izdana dovoljenja za pridobivanje plina iz skrilavca, da se oblikuje osnovna potresna slika, na podlagi katere bo mogoče oceniti verjetnost in morebitni vpliv sproženih potresov; |
| --- | --- |

47.

poziva pristojne nacionalne službe za geološke raziskave, naj spremljajo osnovno potresno dogajanje na potresno ranljivih območjih, za katera so bila izdana dovoljenja za pridobivanje plina iz skrilavca, da se oblikuje osnovna potresna slika, na podlagi katere bo mogoče oceniti verjetnost in morebitni vpliv sproženih potresov;

| 48. | poudarja, da vse ugodne primerjave med bilanco toplogrednih plinov v življenjskem ciklu plina iz skrilavca in premoga temeljijo na predpostavki stoletne življenjske dobe v atmosferi; meni, da potreba, da do leta 2020 dosežemo najvišjo vrednost globalnih emisij, upravičuje preučevanje v krajšem obdobju, na primer 20 let; poziva k nadaljnjim znanstvenim raziskavam ubežnih emisij metana, da se izboljša upoštevanje tovrstnih emisij v okviru nacionalnih letnih evidenc in ciljev iz odločbe EU o skupnih prizadevanjih; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da vse ugodne primerjave med bilanco toplogrednih plinov v življenjskem ciklu plina iz skrilavca in premoga temeljijo na predpostavki stoletne življenjske dobe v atmosferi; meni, da potreba, da do leta 2020 dosežemo najvišjo vrednost globalnih emisij, upravičuje preučevanje v krajšem obdobju, na primer 20 let; poziva k nadaljnjim znanstvenim raziskavam ubežnih emisij metana, da se izboljša upoštevanje tovrstnih emisij v okviru nacionalnih letnih evidenc in ciljev iz odločbe EU o skupnih prizadevanjih;

| 49. | poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajne predloge, ki bodo zahtevali obvezno uporabo zaključnih naprav za zgorevanje (t. i. „green completions“) pri vseh vrtinah za pridobivanje plina iz skrilavca v EU, da se plamtenje omeji samo na primere, ko gre za varnostne pomisleke, in da se povsem prepove odzračevanje vrtin plina iz skrilavca, da bi zmanjšali ubežne emisije metana in hlapnih organskih spojin, povezane s pridobivanjem plina iz skrilavca; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajne predloge, ki bodo zahtevali obvezno uporabo zaključnih naprav za zgorevanje (t. i. „green completions“) pri vseh vrtinah za pridobivanje plina iz skrilavca v EU, da se plamtenje omeji samo na primere, ko gre za varnostne pomisleke, in da se povsem prepove odzračevanje vrtin plina iz skrilavca, da bi zmanjšali ubežne emisije metana in hlapnih organskih spojin, povezane s pridobivanjem plina iz skrilavca;

Sodelovanje javnosti in lokalne razmere

| 50. | se zaveda, da lahko vrtanje poslabša življenjske razmere, zato poziva, naj se to vprašanje obravnava pri izdaji potrebnega dovoljenja za iskanje in izkoriščanje virov ogljikovodikov ter naj predvsem zadevna panoga sprejme vse potrebne ukrepe za zmanjšanje negativnih posledic tovrstnih dejavnosti, in sicer z uporabo najboljših razpoložljivih tehnik, javni organi pa naj uporabljajo stroge predpise; |
| --- | --- |

50.

se zaveda, da lahko vrtanje poslabša življenjske razmere, zato poziva, naj se to vprašanje obravnava pri izdaji potrebnega dovoljenja za iskanje in izkoriščanje virov ogljikovodikov ter naj predvsem zadevna panoga sprejme vse potrebne ukrepe za zmanjšanje negativnih posledic tovrstnih dejavnosti, in sicer z uporabo najboljših razpoložljivih tehnik, javni organi pa naj uporabljajo stroge predpise;

| 51. | poziva panogo, naj vključi lokalne skupnosti in z njimi poišče skupne rešitve, da se čim bolj omeji vpliv razvoja plina iz skrilavca na promet, kakovost cest in hrup, kjer potekajo razvojne dejavnosti; |
| --- | --- |

51.

poziva panogo, naj vključi lokalne skupnosti in z njimi poišče skupne rešitve, da se čim bolj omeji vpliv razvoja plina iz skrilavca na promet, kakovost cest in hrup, kjer potekajo razvojne dejavnosti;

| 52. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo lokalni organi v celoti obveščeni in vključeni, zlasti pri preučevanju vlog za dovoljenja za iskanje in izkoriščanje; predvsem poziva k popolnemu dostopu do presoj vplivov na okolje, zdravje prebivalcev in lokalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

52.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo lokalni organi v celoti obveščeni in vključeni, zlasti pri preučevanju vlog za dovoljenja za iskanje in izkoriščanje; predvsem poziva k popolnemu dostopu do presoj vplivov na okolje, zdravje prebivalcev in lokalno gospodarstvo;

| 53. | meni, da je treba zagotoviti sodelovanje javnosti, in sicer s primernim obveščanjem javnosti in z javnimi posvetovanji pred vsako fazo pridobivanja in raziskovanja; poziva k večji preglednosti vplivov, kemikalij in uporabljenih tehnologij ter k večji preglednosti vseh inšpekcij in nadzornih ukrepov, s čimer bi zagotovili, da bi javnost razumela regulativno ureditev ter ji zaupala; |
| --- | --- |

53.

meni, da je treba zagotoviti sodelovanje javnosti, in sicer s primernim obveščanjem javnosti in z javnimi posvetovanji pred vsako fazo pridobivanja in raziskovanja; poziva k večji preglednosti vplivov, kemikalij in uporabljenih tehnologij ter k večji preglednosti vseh inšpekcij in nadzornih ukrepov, s čimer bi zagotovili, da bi javnost razumela regulativno ureditev ter ji zaupala;

| 54. | priznava, da je za obravnavanje vseh vprašanj, povezanih z nekonvencionalnimi fosilnimi gorivi, potrebna veliko boljša izmenjava informacij med panogo, regulativnimi organi in javnostjo; |
| --- | --- |

54.

priznava, da je za obravnavanje vseh vprašanj, povezanih z nekonvencionalnimi fosilnimi gorivi, potrebna veliko boljša izmenjava informacij med panogo, regulativnimi organi in javnostjo;

| 55. | v zvezi s tem pozdravlja sredstva, ki jih proračun EU za leto 2012 namenja tovrstnemu javnemu dialogu, in poziva države članice, naj sredstva uporabijo tako, da bodo državljani, ki živijo na območjih, kjer obstaja možnost razvoja nekonvencionalnih fosilnih goriv, bolje obveščeni in bodo lahko učinkoviteje sodelovali pri sprejemanju odločitev v lokalnih in nacionalnih strukturah upravljanja; |
| --- | --- |

55.

v zvezi s tem pozdravlja sredstva, ki jih proračun EU za leto 2012 namenja tovrstnemu javnemu dialogu, in poziva države članice, naj sredstva uporabijo tako, da bodo državljani, ki živijo na območjih, kjer obstaja možnost razvoja nekonvencionalnih fosilnih goriv, bolje obveščeni in bodo lahko učinkoviteje sodelovali pri sprejemanju odločitev v lokalnih in nacionalnih strukturah upravljanja;

Mednarodni vidiki

| 56. | meni, da mora biti uporaba plina iz skrilavca in drugih fosilnih goriv skladna s členom 2 okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, ki poziva k ustalitvi koncentracije toplogrednih plinov v ozračju na takšni ravni, da bo preprečeno nevarno antropogeno poseganje v podnebni sistem, in poudarja, da bi ob preveliki navezanosti na infrastrukturo fosilnih goriv, na primer na plin iz skrilavca, ta mednarodni cilj postal neuresničljiv; |
| --- | --- |

56.

meni, da mora biti uporaba plina iz skrilavca in drugih fosilnih goriv skladna s členom 2 okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, ki poziva k ustalitvi koncentracije toplogrednih plinov v ozračju na takšni ravni, da bo preprečeno nevarno antropogeno poseganje v podnebni sistem, in poudarja, da bi ob preveliki navezanosti na infrastrukturo fosilnih goriv, na primer na plin iz skrilavca, ta mednarodni cilj postal neuresničljiv;

| 57. | meni, da se bodo zaradi povečanih raziskav in pridobivanja plina iz skrilavca po vsem svetu občutno povečale ubežne emisije metana ter da celokupni potencial globalnega segrevanja plina iz skrilavca ni bil ocenjen, zato poudarja, da bi utegnilo izkoriščanje nekonvencionalnih virov nafte in plina ovirati uresničevanje sedmega razvojnega cilja tisočletja o okoljski trajnosti in ogroziti najnovejše mednarodne zaveze glede podnebnih sprememb, zajete v københavnskem dogovoru; opozarja, da podnebne spremembe že vplivajo, in sicer najbolj na revne države; poleg tega poudarja, da vplivi nekonvencionalnega črpanja plina ali nafte poleg neposrednih učinkov na zdravje in okolje posebno močno ogrožajo preživetje, predvsem v afriških državah, kjer so lokalne skupnosti močno odvisne od naravnih virov v kmetijstvu in ribištvu; |
| --- | --- |

57.

meni, da se bodo zaradi povečanih raziskav in pridobivanja plina iz skrilavca po vsem svetu občutno povečale ubežne emisije metana ter da celokupni potencial globalnega segrevanja plina iz skrilavca ni bil ocenjen, zato poudarja, da bi utegnilo izkoriščanje nekonvencionalnih virov nafte in plina ovirati uresničevanje sedmega razvojnega cilja tisočletja o okoljski trajnosti in ogroziti najnovejše mednarodne zaveze glede podnebnih sprememb, zajete v københavnskem dogovoru; opozarja, da podnebne spremembe že vplivajo, in sicer najbolj na revne države; poleg tega poudarja, da vplivi nekonvencionalnega črpanja plina ali nafte poleg neposrednih učinkov na zdravje in okolje posebno močno ogrožajo preživetje, predvsem v afriških državah, kjer so lokalne skupnosti močno odvisne od naravnih virov v kmetijstvu in ribištvu;

| 58. | vztraja, da se je treba pri izkoriščanju plina iz skrilavca učiti od izkušenj ZDA; s posebno zaskrbljenostjo ugotavlja, da so za črpanje plina iz skrilavca potrebne izredno velike količine vode, kar bi moglo ogroziti uresničevanje sedmega razvojnega cilja tisočletja o dostopu do čiste vode in zanesljivi preskrbi s hrano, še posebej v revnih državah, ki se že soočajo z velikim pomanjkanjem vode; |
| --- | --- |

58.

vztraja, da se je treba pri izkoriščanju plina iz skrilavca učiti od izkušenj ZDA; s posebno zaskrbljenostjo ugotavlja, da so za črpanje plina iz skrilavca potrebne izredno velike količine vode, kar bi moglo ogroziti uresničevanje sedmega razvojnega cilja tisočletja o dostopu do čiste vode in zanesljivi preskrbi s hrano, še posebej v revnih državah, ki se že soočajo z velikim pomanjkanjem vode;

| 59. | poudarja, da so glavno gonilo za prisvajanje zemlje v državah v razvoju nakupi zemljišč za pridobivanje nafte in zemeljskega plina, kar močno ogroža avtohtone skupnosti, kmetovalce in revne ljudi, saj ne bodo imeli dostopa do vode, rodovitne prsti in hrane; ugotavlja, da je po zlomu finančnih trgov leta 2008 prišlo do očitnega povečanja globalnih naložb hedge skladov in pokojninskih skladov v ekstraktivne dejavnosti, kar je črpanje še dodatno pospešilo; zato poudarja, da bi morali vsi evropski gospodarski subjekti pri vprašanjih zakupov in/ali nakupov zemljišč delovati pregledno in ob tesnem posvetovanju z vsemi ustreznimi vladnimi organi in lokalnimi skupnostmi; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da so glavno gonilo za prisvajanje zemlje v državah v razvoju nakupi zemljišč za pridobivanje nafte in zemeljskega plina, kar močno ogroža avtohtone skupnosti, kmetovalce in revne ljudi, saj ne bodo imeli dostopa do vode, rodovitne prsti in hrane; ugotavlja, da je po zlomu finančnih trgov leta 2008 prišlo do očitnega povečanja globalnih naložb hedge skladov in pokojninskih skladov v ekstraktivne dejavnosti, kar je črpanje še dodatno pospešilo; zato poudarja, da bi morali vsi evropski gospodarski subjekti pri vprašanjih zakupov in/ali nakupov zemljišč delovati pregledno in ob tesnem posvetovanju z vsemi ustreznimi vladnimi organi in lokalnimi skupnostmi;

| 60. | ugotavlja, da bo Evropska komisija izvedla niz študij, ki bi naj bile na voljo pozneje v letošnjem letu, saj ni jasno, ali sedanji regulativni okvir zakonodaje EU zagotavlja zadostno jamstvo v primeru tveganj za okolje in zdravje ljudi, ki izhajajo iz dejavnosti, povezanih s plinom iz skrilavca; meni, da bi morala evropska podjetja pri izkoriščanju plina iz skrilavca v državah v razvoju v celoti upoštevati znanje in priporočila, pridobljena s temi študijami; je zaskrbljen zaradi vplivov dejavnosti naftnih podjetij na okolje, zdravje in razvoj, predvsem v podsaharski Afriki, saj imajo v nekaterih tamkajšnjih državah le omejene zmogljivosti za izvajanje in izvrševanje zakonov o varstvu okolja in zdravja; nadalje meni, da bi morala evropska podjetja uporabljati panožne standarde odgovornega ravnanja povsod, kjer delujejo; |
| --- | --- |

60.

ugotavlja, da bo Evropska komisija izvedla niz študij, ki bi naj bile na voljo pozneje v letošnjem letu, saj ni jasno, ali sedanji regulativni okvir zakonodaje EU zagotavlja zadostno jamstvo v primeru tveganj za okolje in zdravje ljudi, ki izhajajo iz dejavnosti, povezanih s plinom iz skrilavca; meni, da bi morala evropska podjetja pri izkoriščanju plina iz skrilavca v državah v razvoju v celoti upoštevati znanje in priporočila, pridobljena s temi študijami; je zaskrbljen zaradi vplivov dejavnosti naftnih podjetij na okolje, zdravje in razvoj, predvsem v podsaharski Afriki, saj imajo v nekaterih tamkajšnjih državah le omejene zmogljivosti za izvajanje in izvrševanje zakonov o varstvu okolja in zdravja; nadalje meni, da bi morala evropska podjetja uporabljati panožne standarde odgovornega ravnanja povsod, kjer delujejo;

| 61. | je zaskrbljen zaradi možnosti, da bi evropska podjetja vlagala v nekonvencionalne vire nafte ali plina v državah v razvoju; |
| --- | --- |

61.

je zaskrbljen zaradi možnosti, da bi evropska podjetja vlagala v nekonvencionalne vire nafte ali plina v državah v razvoju;

| 62. | poudarja, da je treba spoštovati obveznost EU iz člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da mora zagotavljati skladnost politik za razvoj; meni, da bi morala EU pri gostujočih podjetjih, ki vlagajo v ekstraktivno dejavnost, spodbujati čimbolj trajnostno delovanje, na primer z okrepitvijo standardov in predpisov za upravljanje, ki veljajo za banke in sklade, ki financirajo ta podjetja, tudi prek načel Equator, načel odgovornih naložb, Evropske investicijske banke in Baselskega odbora za bančni nadzor; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da je treba spoštovati obveznost EU iz člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da mora zagotavljati skladnost politik za razvoj; meni, da bi morala EU pri gostujočih podjetjih, ki vlagajo v ekstraktivno dejavnost, spodbujati čimbolj trajnostno delovanje, na primer z okrepitvijo standardov in predpisov za upravljanje, ki veljajo za banke in sklade, ki financirajo ta podjetja, tudi prek načel Equator, načel odgovornih naložb, Evropske investicijske banke in Baselskega odbora za bančni nadzor;

| 63. | opozarja, da se za mednarodna naftna podjetja poleg predpisov v državah, kjer delujejo, uporablja tudi zakonodaja držav, v katerih kotirajo na borzi; meni, da bi v primerih pomanjkljivosti glede odgovornosti utegnili biti učinkovito sredstvo za varstvo človekovih pravic prav predpisi matične države, in sicer po vzoru ameriških zakonov o odškodninskih zahtevkih tujcev; |
| --- | --- |

63.

opozarja, da se za mednarodna naftna podjetja poleg predpisov v državah, kjer delujejo, uporablja tudi zakonodaja držav, v katerih kotirajo na borzi; meni, da bi v primerih pomanjkljivosti glede odgovornosti utegnili biti učinkovito sredstvo za varstvo človekovih pravic prav predpisi matične države, in sicer po vzoru ameriških zakonov o odškodninskih zahtevkih tujcev;

| 64. | ugotavlja, da obstaja mnogo instrumentov, ki bi lahko urejali negativne vplive ekstraktivnih dejavnosti na družbo in okolje, na primer pobuda za globalno poročanje, globalni dogovor OZN in smernice OECD za multinacionalna podjetja; vseeno opozarja, da prostovoljne smernice niso dovolj za ublažitev negativnih vplivov ekstraktivnih dejavnosti; |
| --- | --- |

64.

ugotavlja, da obstaja mnogo instrumentov, ki bi lahko urejali negativne vplive ekstraktivnih dejavnosti na družbo in okolje, na primer pobuda za globalno poročanje, globalni dogovor OZN in smernice OECD za multinacionalna podjetja; vseeno opozarja, da prostovoljne smernice niso dovolj za ublažitev negativnih vplivov ekstraktivnih dejavnosti;

| 65. | želi spomniti, da ravno poteka pregled direktiv EU o računovodstvu in o preglednosti, kar je priložnost, da se v ekstraktivnih dejavnostih preprečijo utaje davkov in korupcija; |
| --- | --- |

65.

želi spomniti, da ravno poteka pregled direktiv EU o računovodstvu in o preglednosti, kar je priložnost, da se v ekstraktivnih dejavnostih preprečijo utaje davkov in korupcija;

| 66. | poziva Komisijo, naj opredeli nove možnosti za okrepitev standardov za odgovornost nadnacionalnih družb v zvezi z družbenimi in okoljskimi pravicami ter načine za njihovo izvedbo; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj opredeli nove možnosti za okrepitev standardov za odgovornost nadnacionalnih družb v zvezi z družbenimi in okoljskimi pravicami ter načine za njihovo izvedbo;

| 67. | je zaskrbljen, ker nekatera podjetja za nekonvencionalno nafto in plin pri svojem delovanju po svetu uporabljajo različne varnostne standarde; poziva države članice, naj od podjetij s sedežem v EU zahtevajo, da standarde EU uporabljajo v vseh svojih obratih po vsem svetu. |
| --- | --- |

67.

je zaskrbljen, ker nekatera podjetja za nekonvencionalno nafto in plin pri svojem delovanju po svetu uporabljajo različne varnostne standarde; poziva države članice, naj od podjetij s sedežem v EU zahtevajo, da standarde EU uporabljajo v vseh svojih obratih po vsem svetu.

o

o o

| 68. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

68.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 164, 30.6.1994, str. 3.

(2)  UL L 348, 28.11.1992, str. 9.

(3)  UL L 102, 11.4.2006, str. 15.

(4)  UL L 312, 22.11.2008, str. 3.

(5)  UL L 26, 28.1.2012, str. 1.

(6)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

(7)  UL L 334, 17.12.2010, str. 17.

(8)  UL L 143, 30.4.2004, str. 56.

(9)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

(10)  UL L 330, 5.12.1998, str. 32.

(11)  UL L 372, 27.12.2006, str. 12.

(12)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

(13)  UL L 140, 5.6.2009, str. 136.

(14)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(15)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

(16)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

(17)  UL L 10, 14.1.1997, str. 13.

(18)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0366.

(19)  TREN/R1/350-2008 lot 1, http://ec.europa.eu/energy/studies/doc/2012_unconventional_gas_in_europe.pdf.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/87 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/87

---

P7_TA(2012)0444

Industrijski, energetski in drugi vidiki v zvezi s plinom in nafto iz skrilavca

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o industrijskih, energetskih in drugih vidikih v zvezi s plinom in nafto iz skrilavca (2011/2309(INI))

(2015/C 419/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti njenega člena 194, ki določa, da uporaba njenih določb o ukrepih Unije na področju energije med drugim ne posega v uporabo drugih določb Pogodb, zlasti člena 192(2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti njenega člena 194, ki določa, da uporaba njenih določb o ukrepih Unije na področju energije med drugim ne posega v uporabo drugih določb Pogodb, zlasti člena 192(2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 z naslovom „Na poti k novi energetski strategiji za Evropo 2011–2020“ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 z naslovom „Na poti k novi energetski strategiji za Evropo 2011–2020“ (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2011 o oblikovanju skupnega stališča EU pred konferenco Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Rio+20) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2011 o oblikovanju skupnega stališča EU pred konferenco Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Rio+20) (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 994/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in o razveljavitvi Direktive Sveta 2004/67/ES (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 994/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in o razveljavitvi Direktive Sveta 2004/67/ES (4),

| — | ob upoštevanju okoljske zakonodaje EU v zvezi s pridobivanjem plina iz skrilavca, vključno z: Direktivo Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (5); Direktivo 2001/42/ES o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (6); Direktivo 2006/21/ES o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti (7); Direktivo 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (8); Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (9); Direktivo 98/8/ES o dajanju biocidnih pripravkov v promet (10); Direktivo Sveta 96/82/ES o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (11); Direktivo 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (12); Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (13); Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (14); in Odločba št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okoljske zakonodaje EU v zvezi s pridobivanjem plina iz skrilavca, vključno z: Direktivo Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (5); Direktivo 2001/42/ES o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (6); Direktivo 2006/21/ES o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti (7); Direktivo 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (8); Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (9); Direktivo 98/8/ES o dajanju biocidnih pripravkov v promet (10); Direktivo Sveta 96/82/ES o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (11); Direktivo 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (12); Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (13); Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (14); in Odločba št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (15),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 4. februarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 4. februarja 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. novembra 2011 o okrepitvi zunanje razsežnosti energetske politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. novembra 2011 o okrepitvi zunanje razsežnosti energetske politike,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o časovnem načrtu za energetiko do leta 2050 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o časovnem načrtu za energetiko do leta 2050 (16),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES (17),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0284/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0284/2012),

| A. | ker se bo po ocenah mednarodne energetske agencije globalna zmogljivost za utekočinjanje povečala s 380 milijard kubičnih metrov leta 2011 na 540 kubičnih metrov leta 2020, |
| --- | --- |

A.

ker se bo po ocenah mednarodne energetske agencije globalna zmogljivost za utekočinjanje povečala s 380 milijard kubičnih metrov leta 2011 na 540 kubičnih metrov leta 2020,

| B. | ker imajo države članice v skladu s pogodbami EU pravico, da same opredelijo svojo energetsko mešanico, |
| --- | --- |

B.

ker imajo države članice v skladu s pogodbami EU pravico, da same opredelijo svojo energetsko mešanico,

| C. | ker lahko pridobivanje plina iz skrilavca pomembno vpliva na dinamiko in cene na trgu zemeljskega plina, kot tudi na proizvodnjo električne energije; |
| --- | --- |

C.

ker lahko pridobivanje plina iz skrilavca pomembno vpliva na dinamiko in cene na trgu zemeljskega plina, kot tudi na proizvodnjo električne energije;

| D. | ker morajo biti kemikalije, ki se uporabljajo pri hidravličnem lomljenju, registrirane pri Evropski agenciji za kemikalije in ne morejo pridobiti avtorizacije, razen če je zagotovljeno, da ne povzročajo škode v okolju ali da je takšna škoda ublažena (v skladu z uredbo REACH); |
| --- | --- |

D.

ker morajo biti kemikalije, ki se uporabljajo pri hidravličnem lomljenju, registrirane pri Evropski agenciji za kemikalije in ne morejo pridobiti avtorizacije, razen če je zagotovljeno, da ne povzročajo škode v okolju ali da je takšna škoda ublažena (v skladu z uredbo REACH);

| E. | ker plin iz nekonvencionalnih virov (plin iz tesnih peščenih slojev, plin iz skrilavca in metan iz premogovnih ležišč) prispeva k več kot polovici celotne proizvodnje plina v Združenih državah Amerike (ZDA), najbolj pa se povečuje pridobivanje plina iz skrilavca; |
| --- | --- |

E.

ker plin iz nekonvencionalnih virov (plin iz tesnih peščenih slojev, plin iz skrilavca in metan iz premogovnih ležišč) prispeva k več kot polovici celotne proizvodnje plina v Združenih državah Amerike (ZDA), najbolj pa se povečuje pridobivanje plina iz skrilavca;

| F. | ker nafto iz skrilavca pridobivajo že v Estoniji, v pariškem bazenu pa so že potekale raziskave glede možnosti pridobivanja nafte iz tega vira; |
| --- | --- |

F.

ker nafto iz skrilavca pridobivajo že v Estoniji, v pariškem bazenu pa so že potekale raziskave glede možnosti pridobivanja nafte iz tega vira;

Energetski vidiki

Potencialni viri

| 1. | ugotavlja, da so bile opravljene različne ocene virov plina iz skrilavca v Evropi, denimo oceni ameriški vladni urad za zbiranje podatkov o energiji (US Energy Information Administration) in Mednarodne agencije za energijo (IEA), in da ima zaloge več držav članic; se zaveda, da te ocene kljub netočnosti kažejo na obstoj po možnosti znatnega domačega vira energije, ki pa ga morda ne bo mogoče v celoti gospodarsko smotrno izrabiti; ugotavlja tudi, da imajo nekatere države članice zaloge naftnega skrilavca, druge nekonvencionalna naftne vire pa je še treba obsežno raziskati; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da so bile opravljene različne ocene virov plina iz skrilavca v Evropi, denimo oceni ameriški vladni urad za zbiranje podatkov o energiji (US Energy Information Administration) in Mednarodne agencije za energijo (IEA), in da ima zaloge več držav članic; se zaveda, da te ocene kljub netočnosti kažejo na obstoj po možnosti znatnega domačega vira energije, ki pa ga morda ne bo mogoče v celoti gospodarsko smotrno izrabiti; ugotavlja tudi, da imajo nekatere države članice zaloge naftnega skrilavca, druge nekonvencionalna naftne vire pa je še treba obsežno raziskati;

| 2. | meni, da bi morali biti oblikovalcem politik na voljo natančnejši, sodobnejši in celovitejši znanstveni podatki, ki bi jim omogočali odločanje na podlagi informacij; se zato strinja z Evropskim svetom, da je treba oceniti evropske možnosti za trajnostno pridobivanje in uporabo virov plina in nafte iz skrilavca, ne da bi pri tem ogrozili razpoložljivost in kakovost vodnih virov, ter jih kartirati, da bi po možnosti okrepili zanesljivost oskrbe; pozdravlja ocene držav članic in jih spodbuja, naj nadaljujejo s svojim delom, ter poziva Komisijo, naj z zbiranjem rezultatov ocen držav članic in rezultatov, ki so na voljo iz raziskovalnih projektov, ter z analizo in ovrednotenjem industrijskih, gospodarskih, energetskih in okoljskih ter zdravstvenih vidikov domače proizvodnje plina iz skrilavca pomaga pri ocenjevanju potenciala plina iz skrilavca in zalog naftnega skrilavca v Evropski uniji; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi morali biti oblikovalcem politik na voljo natančnejši, sodobnejši in celovitejši znanstveni podatki, ki bi jim omogočali odločanje na podlagi informacij; se zato strinja z Evropskim svetom, da je treba oceniti evropske možnosti za trajnostno pridobivanje in uporabo virov plina in nafte iz skrilavca, ne da bi pri tem ogrozili razpoložljivost in kakovost vodnih virov, ter jih kartirati, da bi po možnosti okrepili zanesljivost oskrbe; pozdravlja ocene držav članic in jih spodbuja, naj nadaljujejo s svojim delom, ter poziva Komisijo, naj z zbiranjem rezultatov ocen držav članic in rezultatov, ki so na voljo iz raziskovalnih projektov, ter z analizo in ovrednotenjem industrijskih, gospodarskih, energetskih in okoljskih ter zdravstvenih vidikov domače proizvodnje plina iz skrilavca pomaga pri ocenjevanju potenciala plina iz skrilavca in zalog naftnega skrilavca v Evropski uniji;

Energetski trgi

| 3. | opozarja, da je razmah proizvodnje plina iz skrilavca v ZDA že močno pozitivno vplival na trg z zemeljskim plinom in na cene plina in elektrike, predvsem pa je povzročil preusmeritev utekočinjenega zemeljskega plina, namenjenega na trg Združenih držav, drugam; ugotavlja, da so promptne cene v ZDA dosegle zgodovinsko nizko raven, s čimer se povečuje razlika v cenah med ZDA in Evropo, kjer so cene vezane na dolgoročne sporazume, kar vpliva na konkurenčnost evropskega gospodarstva in industrije; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da je razmah proizvodnje plina iz skrilavca v ZDA že močno pozitivno vplival na trg z zemeljskim plinom in na cene plina in elektrike, predvsem pa je povzročil preusmeritev utekočinjenega zemeljskega plina, namenjenega na trg Združenih držav, drugam; ugotavlja, da so promptne cene v ZDA dosegle zgodovinsko nizko raven, s čimer se povečuje razlika v cenah med ZDA in Evropo, kjer so cene vezane na dolgoročne sporazume, kar vpliva na konkurenčnost evropskega gospodarstva in industrije;

| 4. | ugotavlja, da bodo po podatkih ameriškega vladnega urada za zbiranje podatkov o energiji ZDA do leta 2035 dobavljale 46 % plina; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da bodo po podatkih ameriškega vladnega urada za zbiranje podatkov o energiji ZDA do leta 2035 dobavljale 46 % plina;

| 5. | ugotavlja, da se cene nafte v ZDA še naprej znižujejo, zaradi česar se je EU znašla še pod večjim konkurenčnim pritiskom; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da se cene nafte v ZDA še naprej znižujejo, zaradi česar se je EU znašla še pod večjim konkurenčnim pritiskom;

| 6. | ugotavlja, da bo ob vse bolj globaliziranem in povezanem trgu s plinom razvoj plina iz skrilavca povečal svetovno konkurenco med različnimi viri plina in bo zato še naprej pomembno vplival na cene; poudarja, da bo plin iz skrilavca pomagal okrepiti položaj odjemalcev v odnosu do dobaviteljev plina in bi moral povzročiti padanje cen; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da bo ob vse bolj globaliziranem in povezanem trgu s plinom razvoj plina iz skrilavca povečal svetovno konkurenco med različnimi viri plina in bo zato še naprej pomembno vplival na cene; poudarja, da bo plin iz skrilavca pomagal okrepiti položaj odjemalcev v odnosu do dobaviteljev plina in bi moral povzročiti padanje cen;

| 7. | ugotavlja tudi, da so potrebne obsežne naložbe za vzpostavitev vse potrebne infrastrukture, povezane z vrtanjem in skladiščenjem, prevozom ter predelavo plina in tekočine za lomljenje, ki jih mora panoga v celoti pokrivati; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja tudi, da so potrebne obsežne naložbe za vzpostavitev vse potrebne infrastrukture, povezane z vrtanjem in skladiščenjem, prevozom ter predelavo plina in tekočine za lomljenje, ki jih mora panoga v celoti pokrivati;

| 8. | poziva Komisijo, naj zaradi razvoja trga s plinom in rasti cen na plinskih vozliščih v Evropi na naslednjem srečanju energetskega sveta EU-ZDA obravnava morebiten vpliv svetovnega razvoja plina iz skrilavca na trg z utekočinjenim zemeljskim plinom in odpravo morebitnih omejitev globalnega trgovanja z utekočinjenim zemeljskim plinom; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj zaradi razvoja trga s plinom in rasti cen na plinskih vozliščih v Evropi na naslednjem srečanju energetskega sveta EU-ZDA obravnava morebiten vpliv svetovnega razvoja plina iz skrilavca na trg z utekočinjenim zemeljskim plinom in odpravo morebitnih omejitev globalnega trgovanja z utekočinjenim zemeljskim plinom;

| 9. | poudarja, da se na ravni EU načelo subsidiarnosti z vidika rešitev glede energetske mešanice uporablja za raziskovanje in/ali pridobivanje plina iz skrilavca; vendar ugotavlja, da je lahko raziskovanje plina iz skrilavca čezmejne narave, predvsem kadar vrtanje poteka v bližini kopenske meje z drugo državo članico oziroma kadar vpliva na podzemne vode, zrak ali prst več kot ene države; poziva k popolnemu razkrivanju vseh tehničnih in okoljskih težav, povezanih z izkoriščanjem plina iz skrilavca, ter k ustreznemu sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi pred in med podeljevanjem koncesije; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da se na ravni EU načelo subsidiarnosti z vidika rešitev glede energetske mešanice uporablja za raziskovanje in/ali pridobivanje plina iz skrilavca; vendar ugotavlja, da je lahko raziskovanje plina iz skrilavca čezmejne narave, predvsem kadar vrtanje poteka v bližini kopenske meje z drugo državo članico oziroma kadar vpliva na podzemne vode, zrak ali prst več kot ene države; poziva k popolnemu razkrivanju vseh tehničnih in okoljskih težav, povezanih z izkoriščanjem plina iz skrilavca, ter k ustreznemu sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi pred in med podeljevanjem koncesije;

| 10. | ugotavlja, da se svetovna poraba zemeljskega plina povečuje in da Evropa še vedno spada med območja, ki morajo uvažati največ plina; ugotavlja, da se bo po podatkih Mednarodne agencije za energijo domača proizvodnja plina v Evropi zmanjševala, povpraševanje pa povečevalo, zaradi česar se bo uvoz do leta 2035 zvišal na približno 450 milijard kubičnih metrov; zato priznava pomembno vlogo svetovne proizvodnje plina iz skrilavca pri zagotavljanju srednje- in dolgoročne zanesljivosti oskrbe z energijo in raznolikosti virov in dobaviteljev; se zaveda, da bi lahko domača proizvodnja plina iz skrilavca nekaterim državam članicam omogočila, da bi še bolj povečale diverzifikacijo virov oskrbe z zemeljskim plinom, saj so države članice odvisne od uvoza zemeljskega plina iz tretjih držav; se zaveda, da je zaradi rasti pridobivanja zemeljskega plina iz skrilavca v ZDA Evropi zdaj na voljo boljša oskrba z UZP ter da kombinacija obsežnejše domače dobave zemeljskega plina in večje razpoložljivosti UZP ponuja zanimive možnosti za raznovrstno oskrbo s plinom; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da se svetovna poraba zemeljskega plina povečuje in da Evropa še vedno spada med območja, ki morajo uvažati največ plina; ugotavlja, da se bo po podatkih Mednarodne agencije za energijo domača proizvodnja plina v Evropi zmanjševala, povpraševanje pa povečevalo, zaradi česar se bo uvoz do leta 2035 zvišal na približno 450 milijard kubičnih metrov; zato priznava pomembno vlogo svetovne proizvodnje plina iz skrilavca pri zagotavljanju srednje- in dolgoročne zanesljivosti oskrbe z energijo in raznolikosti virov in dobaviteljev; se zaveda, da bi lahko domača proizvodnja plina iz skrilavca nekaterim državam članicam omogočila, da bi še bolj povečale diverzifikacijo virov oskrbe z zemeljskim plinom, saj so države članice odvisne od uvoza zemeljskega plina iz tretjih držav; se zaveda, da je zaradi rasti pridobivanja zemeljskega plina iz skrilavca v ZDA Evropi zdaj na voljo boljša oskrba z UZP ter da kombinacija obsežnejše domače dobave zemeljskega plina in večje razpoložljivosti UZP ponuja zanimive možnosti za raznovrstno oskrbo s plinom;

| 11. | poudarja, da je treba kljub temu nujno sprejeti druge ukrepe in politike za zagotavljanje zanesljive oskrbe z energijo z dolgoročnimi obeti, na primer bistveno povečati uporabo obnovljivih virov energije ter izboljšati energetsko učinkovitost in varčevanje z energijo ter obenem zagotavljati ustrezno infrastrukturo in dovolj skladiščnih zmogljivosti, diverzificirati oskrbo in tranzitne poti ter vzpostavljati zanesljiva partnerstva z državami dobaviteljicami, s tranzitnimi državami in z državami potrošnicami, in sicer na podlagi preglednosti, medsebojnega zaupanja in nediskriminacije ter v skladu z načeli energetske listine in tretjega energetskega svežnja EU; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba kljub temu nujno sprejeti druge ukrepe in politike za zagotavljanje zanesljive oskrbe z energijo z dolgoročnimi obeti, na primer bistveno povečati uporabo obnovljivih virov energije ter izboljšati energetsko učinkovitost in varčevanje z energijo ter obenem zagotavljati ustrezno infrastrukturo in dovolj skladiščnih zmogljivosti, diverzificirati oskrbo in tranzitne poti ter vzpostavljati zanesljiva partnerstva z državami dobaviteljicami, s tranzitnimi državami in z državami potrošnicami, in sicer na podlagi preglednosti, medsebojnega zaupanja in nediskriminacije ter v skladu z načeli energetske listine in tretjega energetskega svežnja EU;

| 12. | ponovno poziva Komisijo, naj do konca leta 2013 predloži analizo o prihodnosti trga s plinom v svetu in v EU, vključno z vplivom že načrtovanih projektov za plinsko infrastrukturo (kot so projekti, razviti v sklopu južnega koridorja), novih terminalov utekočinjenega zemeljskega plina, vplivom plina iz skrilavca na plinski trg ZDA (zlasti o potrebah po uvozu utekočinjenega zemeljskega plina) in vpliv možnih sprememb pri plinu iz skrilavca v EU na prihodnjo zanesljivost oskrbe s plinom in cene; meni, da bi morala analiza odražati in imeti za izhodišče sedanje stanje razvoja infrastrukture in cilje EU na področju emisij CO2 do leta 2020; poudarja, da se je treba posvetovati z vsemi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

12.

ponovno poziva Komisijo, naj do konca leta 2013 predloži analizo o prihodnosti trga s plinom v svetu in v EU, vključno z vplivom že načrtovanih projektov za plinsko infrastrukturo (kot so projekti, razviti v sklopu južnega koridorja), novih terminalov utekočinjenega zemeljskega plina, vplivom plina iz skrilavca na plinski trg ZDA (zlasti o potrebah po uvozu utekočinjenega zemeljskega plina) in vpliv možnih sprememb pri plinu iz skrilavca v EU na prihodnjo zanesljivost oskrbe s plinom in cene; meni, da bi morala analiza odražati in imeti za izhodišče sedanje stanje razvoja infrastrukture in cilje EU na področju emisij CO2 do leta 2020; poudarja, da se je treba posvetovati z vsemi zainteresiranimi stranmi;

| 13. | poudarja, da je bistvenega pomena tudi v celoti delujoč, medsebojno povezan in integriran notranji energetski trg EU, med drugim tudi zato, da lahko v celoti izkoristili morebitno pridobivanje plina iz skrilavca v EU brez negativnih posledic za okolje in skupnosti, ki živijo v bližini krajev, kjer se izvajajo tovrstne dejavnosti; poziva Komisijo in države članice, naj si zavzeto prizadevajo za uresničitev tega cilja ter naj zlasti zagotovijo nemoten prehod na zahteve tretjega svežnja EU o notranjem trgu z energijo in predloge iz svežnja o energetski strukturi ter uporabo le-teh, kakor tudi uskladijo in v celoti liberalizirajo evropske grosistične energetske trge do leta 2014; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je bistvenega pomena tudi v celoti delujoč, medsebojno povezan in integriran notranji energetski trg EU, med drugim tudi zato, da lahko v celoti izkoristili morebitno pridobivanje plina iz skrilavca v EU brez negativnih posledic za okolje in skupnosti, ki živijo v bližini krajev, kjer se izvajajo tovrstne dejavnosti; poziva Komisijo in države članice, naj si zavzeto prizadevajo za uresničitev tega cilja ter naj zlasti zagotovijo nemoten prehod na zahteve tretjega svežnja EU o notranjem trgu z energijo in predloge iz svežnja o energetski strukturi ter uporabo le-teh, kakor tudi uskladijo in v celoti liberalizirajo evropske grosistične energetske trge do leta 2014;

Prehod na dekarbonizirano gospodarstvo

| 14. | se strinja s Komisijo, da bo imel plin pomembno vlogo pri spreminjanju energetskega sistema, kot je navedeno v zgoraj omenjenem načrtu, saj pomeni hiter, začasen in stroškovno učinkovit način zmanjšanja odvisnosti od drugih, manj čistih fosilnih goriv pred prehodom na popolnoma trajnostno nizkoogljično proizvodnjo električne energije ter posledično zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, predvsem v tistih državah članicah, ki za proizvodnjo električne energije trenutno uporabljajo veliko premoga, če bi rezultati presoj vpliva pokazali, da te dejavnosti, povezane s tem plinom, nimajo negativnega učinka na okolje, zlasti podtalnico, ali na bližnje skupnosti; |
| --- | --- |

14.

se strinja s Komisijo, da bo imel plin pomembno vlogo pri spreminjanju energetskega sistema, kot je navedeno v zgoraj omenjenem načrtu, saj pomeni hiter, začasen in stroškovno učinkovit način zmanjšanja odvisnosti od drugih, manj čistih fosilnih goriv pred prehodom na popolnoma trajnostno nizkoogljično proizvodnjo električne energije ter posledično zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, predvsem v tistih državah članicah, ki za proizvodnjo električne energije trenutno uporabljajo veliko premoga, če bi rezultati presoj vpliva pokazali, da te dejavnosti, povezane s tem plinom, nimajo negativnega učinka na okolje, zlasti podtalnico, ali na bližnje skupnosti;

| 15. | poziva skupni raziskovalni center Komisije, naj glede na pomanjkanje celovitih evropskih podatkov o ogljičnem odtisu plina iz skrilavca hitro dokonča analizo celotnega življenjskega cikla toplogrednih emisij iz črpanja in pridobivanja plina iz skrilavca za zagotovitev, da bodo v prihodnosti ustrezno upoštevane; |
| --- | --- |

15.

poziva skupni raziskovalni center Komisije, naj glede na pomanjkanje celovitih evropskih podatkov o ogljičnem odtisu plina iz skrilavca hitro dokonča analizo celotnega življenjskega cikla toplogrednih emisij iz črpanja in pridobivanja plina iz skrilavca za zagotovitev, da bodo v prihodnosti ustrezno upoštevane;

| 16. | opozarja tudi, da so nekatere oblike energije iz obnovljivih virov, na primer vetrna energija, spremenljive in je zato treba zanje zagotoviti rezervni vir ali jih uravnotežiti z zanesljivo in prilagodljivo energetsko tehnologijo; meni, da bi lahko bil zemeljski plin, tudi plin iz skrilavca, ena od možnih rešitev za to, kot so zmogljivejše medsebojne povezave, boljši sistem upravljanja in nadzora prek pametnih omrežij na vseh ravneh, shranjevanje energije in upravljanje povpraševanja; se zaveda pomena zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida za zagotavljanje dolgoročne trajnosti plina kot vira energije; |
| --- | --- |

16.

opozarja tudi, da so nekatere oblike energije iz obnovljivih virov, na primer vetrna energija, spremenljive in je zato treba zanje zagotoviti rezervni vir ali jih uravnotežiti z zanesljivo in prilagodljivo energetsko tehnologijo; meni, da bi lahko bil zemeljski plin, tudi plin iz skrilavca, ena od možnih rešitev za to, kot so zmogljivejše medsebojne povezave, boljši sistem upravljanja in nadzora prek pametnih omrežij na vseh ravneh, shranjevanje energije in upravljanje povpraševanja; se zaveda pomena zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida za zagotavljanje dolgoročne trajnosti plina kot vira energije;

| 17. | poziva Komisijo, naj analizira ekonomiko zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida za plin, da bi spodbudili razvoj in uporabo te tehnologije; poziva jo tudi, naj preuči morebiten vpliv tehnologije zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida na prožnost proizvodnje električne energije iz plina ter na njegovo rezervno vlogo za obnovljive vire energije; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj analizira ekonomiko zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida za plin, da bi spodbudili razvoj in uporabo te tehnologije; poziva jo tudi, naj preuči morebiten vpliv tehnologije zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida na prožnost proizvodnje električne energije iz plina ter na njegovo rezervno vlogo za obnovljive vire energije;

| 18. | poziva Komisijo, naj v skladu s strategijo za energetski načrt za leto 2050 oceni ekonomski in okoljski učinek ter možnosti uporabe plina iz nekonvencionalnih virov v EU, ob upoštevanju izkušenj in ureditve na tem področju iz ZDA, hkrati pa se zaveda, da bo obseg uporabe plina iz nekonvencionalnih virov v EU v končni fazi določil trg in odločitve držav članic v okviru izpolnjevanja dolgoročnih podnebnih in energetskih ciljev EU; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj v skladu s strategijo za energetski načrt za leto 2050 oceni ekonomski in okoljski učinek ter možnosti uporabe plina iz nekonvencionalnih virov v EU, ob upoštevanju izkušenj in ureditve na tem področju iz ZDA, hkrati pa se zaveda, da bo obseg uporabe plina iz nekonvencionalnih virov v EU v končni fazi določil trg in odločitve držav članic v okviru izpolnjevanja dolgoročnih podnebnih in energetskih ciljev EU;

| 19. | poziva javne organe, naj pripravijo regionalno presojo vplivov na podzemlje, da bi izboljšali razdelitev virov med geotermalno energijo, plinom iz skrilavca in drugimi podzemnimi viri ter tako čim bolj povečali koristi za družbo; |
| --- | --- |

19.

poziva javne organe, naj pripravijo regionalno presojo vplivov na podzemlje, da bi izboljšali razdelitev virov med geotermalno energijo, plinom iz skrilavca in drugimi podzemnimi viri ter tako čim bolj povečali koristi za družbo;

| 20. | poziva Komisijo, naj Evropsko agencijo za okolje zaprosi za celovito znanstveno okoljsko presojo pridobivanja plina in nafte iz skrilavca ter morebiten vpliv obstoječih metod; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj Evropsko agencijo za okolje zaprosi za celovito znanstveno okoljsko presojo pridobivanja plina in nafte iz skrilavca ter morebiten vpliv obstoječih metod;

Panožni in gospodarski vidiki nafte in plina iz nekonvencionalnih virov

Panožno okolje

| 21. | opozarja, da je imelo občutno povečanje proizvodnje plina iz skrilavca v Združenih državah podporo v ustaljenem panožnem okolju, kar vključuje dovolj vrtalnih ploščadi, potrebno delovno silo ter izkušen in dobro opremljen storitveni sektor; se zaveda, da bo v EU potreben čas, da bo ustrezen storitveni sektor razvil primerne zmogljivosti ter da bodo podjetja pridobila potrebno opremo in izkušnje, kar bo verjetno tudi prispevalo h kratkoročno višjim stroškom; spodbuja sodelovanje med ustreznimi podjetji iz EU in ZDA, da bi uporabljali sisteme za zmanjšanje toplogrednih plinov (green completions), najboljše razpoložljive tehnologije in okolju prijazne industrijske procese ter obenem zmanjševali stroške; meni, da bi morala biti pričakovanja glede hitrosti razvoja plina iz skrilavca v EU realistična in da je treba vsakršno potencialno komercialno pridobivanje uvesti postopoma, da bi se izognili gospodarskim ciklom razcveta in propada z obsežnimi škodljivimi vplivi na lokalni ravni; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da je imelo občutno povečanje proizvodnje plina iz skrilavca v Združenih državah podporo v ustaljenem panožnem okolju, kar vključuje dovolj vrtalnih ploščadi, potrebno delovno silo ter izkušen in dobro opremljen storitveni sektor; se zaveda, da bo v EU potreben čas, da bo ustrezen storitveni sektor razvil primerne zmogljivosti ter da bodo podjetja pridobila potrebno opremo in izkušnje, kar bo verjetno tudi prispevalo h kratkoročno višjim stroškom; spodbuja sodelovanje med ustreznimi podjetji iz EU in ZDA, da bi uporabljali sisteme za zmanjšanje toplogrednih plinov (green completions), najboljše razpoložljive tehnologije in okolju prijazne industrijske procese ter obenem zmanjševali stroške; meni, da bi morala biti pričakovanja glede hitrosti razvoja plina iz skrilavca v EU realistična in da je treba vsakršno potencialno komercialno pridobivanje uvesti postopoma, da bi se izognili gospodarskim ciklom razcveta in propada z obsežnimi škodljivimi vplivi na lokalni ravni;

| 22. | poudarja, da je regulativen okvir bistven tako za vzpostavitev ustreznega okolja za plinska podjetja, da bodo lahko vlagala v prepotrebno infrastrukturo ter raziskave in razvoj ter da se prepreči izkrivljanje trga; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je regulativen okvir bistven tako za vzpostavitev ustreznega okolja za plinska podjetja, da bodo lahko vlagala v prepotrebno infrastrukturo ter raziskave in razvoj ter da se prepreči izkrivljanje trga;

| 23. | poziva države članice, ki se zanimajo za razvoj plina iz skrilavca, naj v redni sistem izobraževanja in usposabljanja uvedejo zahtevane spretnosti in tako usposobijo potrebno delovno silo; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, ki se zanimajo za razvoj plina iz skrilavca, naj v redni sistem izobraževanja in usposabljanja uvedejo zahtevane spretnosti in tako usposobijo potrebno delovno silo;

| 24. | poudarja, da potencial za pridobivanje plina in nafte iz skrilavca ne obstaja samo v Evropi in da je treba razvijati nove vire nafte in plina, da bi izboljšali energetsko in gospodarsko konkurenčnost v različnih državah in regijah v Aziji, Severni Ameriki, Latinski Ameriki, Afriki in Avstraliji; poudarja, da je treba plin in nafto iz skrilavca vključiti v dvostranske dialoge in partnerstva EU z državami, ki že razvijajo nekonvencionalne vire oziroma se zanimajo za njihov razvoj in/ali uporabo, da se tako izmenjujejo strokovno znanje in izkušnje ter najboljša praksa; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da potencial za pridobivanje plina in nafte iz skrilavca ne obstaja samo v Evropi in da je treba razvijati nove vire nafte in plina, da bi izboljšali energetsko in gospodarsko konkurenčnost v različnih državah in regijah v Aziji, Severni Ameriki, Latinski Ameriki, Afriki in Avstraliji; poudarja, da je treba plin in nafto iz skrilavca vključiti v dvostranske dialoge in partnerstva EU z državami, ki že razvijajo nekonvencionalne vire oziroma se zanimajo za njihov razvoj in/ali uporabo, da se tako izmenjujejo strokovno znanje in izkušnje ter najboljša praksa;

| 25. | poudarja, da moramo biti še naprej odprti do vseh novih tehnologij na področju energetskega raziskovanja; poziva k nadaljnjim raziskovalnim in razvojnim orodjem in tehnologijam, vključno z zajemanjem in shranjevanjem ogljikovega dioksida, da bi raziskali možnost bolj trajnostnega in varnega razvoja pridobivanja plina iz nekonvencionalnih virov; zato priznava, da lahko tehnologija in inovacije v plinskem sektorju bolj prispevajo k naboru znanj in spretnosti ter konkurenčnosti EU; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da moramo biti še naprej odprti do vseh novih tehnologij na področju energetskega raziskovanja; poziva k nadaljnjim raziskovalnim in razvojnim orodjem in tehnologijam, vključno z zajemanjem in shranjevanjem ogljikovega dioksida, da bi raziskali možnost bolj trajnostnega in varnega razvoja pridobivanja plina iz nekonvencionalnih virov; zato priznava, da lahko tehnologija in inovacije v plinskem sektorju bolj prispevajo k naboru znanj in spretnosti ter konkurenčnosti EU;

| 26. | je seznanjen s tehnološkimi napredki v Avstriji, kjer panoga predlaga uporabo tekočine za lomljenje, ki vsebuje le vodo, pesek in koruzni škrob; priporoča, naj druge države članice in Komisija preučijo možnost pridobivanja plina iz skrilavca brez uporabe kemikalij, in poziva k nadaljnjim raziskovalnim in razvojnim dejavnostim tovrstnih metod in/ali praks, ki bi ublažile potencialne vplive na okolje; |
| --- | --- |

26.

je seznanjen s tehnološkimi napredki v Avstriji, kjer panoga predlaga uporabo tekočine za lomljenje, ki vsebuje le vodo, pesek in koruzni škrob; priporoča, naj druge države članice in Komisija preučijo možnost pridobivanja plina iz skrilavca brez uporabe kemikalij, in poziva k nadaljnjim raziskovalnim in razvojnim dejavnostim tovrstnih metod in/ali praks, ki bi ublažile potencialne vplive na okolje;

| 27. | odločno poziva Komisijo, naj poda priporočila o zmanjšanju ubežnih emisij metana za vse vrtine za črpanje plina iz skrilavca v EU; |
| --- | --- |

27.

odločno poziva Komisijo, naj poda priporočila o zmanjšanju ubežnih emisij metana za vse vrtine za črpanje plina iz skrilavca v EU;

Okvir za izdajanje dovoljenj

| 28. | poziva države članice, naj vzpostavijo močan regulativni okvir in zagotovijo potrebne upravna sredstva in sredstva za spremljanje trajnostnega razvoja vseh dejavnosti, povezanimi s pridobivanjem plina iz skrilavca, tudi tistimi, ki se zahtevajo v skladu z zakonodajo EU o varstvu okolja in podnebja; opominja, da ima v skladu z načelom subsidiarnosti vsaka država članica pravico, da sama odloča o črpanju nafte in pridobivanju plina iz skrilavca; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj vzpostavijo močan regulativni okvir in zagotovijo potrebne upravna sredstva in sredstva za spremljanje trajnostnega razvoja vseh dejavnosti, povezanimi s pridobivanjem plina iz skrilavca, tudi tistimi, ki se zahtevajo v skladu z zakonodajo EU o varstvu okolja in podnebja; opominja, da ima v skladu z načelom subsidiarnosti vsaka država članica pravico, da sama odloča o črpanju nafte in pridobivanju plina iz skrilavca;

| 29. | ugotavlja, da trenutni postopek izdaje dovoljenja za raziskovanje plina iz skrilavca ureja splošna zakonodaja o rudarstvu ali ogljikovodikih; ugotavlja, da v skladu s končnim poročilom z dne 8. novembra 2011 o plinu iz nekonvencionalnih virov, ki je bilo pripravljeno za Komisijo, in spremnim dopisom o okoljskem pravnem okviru EU za projekte pridobivanja plina iz skrilavca z dne 26. januarja 2012, ki ga je pripravila Komisija, zakonodajni okvir EU ustrezno zajema vse vidike izdajanja dovoljenj, zgodnje raziskovanje in pridobivanje plina iz skrilavca; vendar ugotavlja, da lahko obsežno pridobivanje plina iz skrilavca zahteva celovito prilagoditev vse relevantne zakonodaje EU, tudi REACH, da bi zajemala posebnosti pridobivanja fosilnih goriv iz nekonvencionalnih virov; poziva Komisijo in javne organe, naj nemudoma preučijo in po potrebi izboljšajo regulativne okvire, da bodo primerni za projekte na področju pridobivanja plin in nafte iz skrilavca, zlasti zato, da bi bili pripravljeni na morebitno prihodnje pridobivanje teh virov energije v Evropi v komercialne namene in na obravnavo okoljskih tveganj; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da trenutni postopek izdaje dovoljenja za raziskovanje plina iz skrilavca ureja splošna zakonodaja o rudarstvu ali ogljikovodikih; ugotavlja, da v skladu s končnim poročilom z dne 8. novembra 2011 o plinu iz nekonvencionalnih virov, ki je bilo pripravljeno za Komisijo, in spremnim dopisom o okoljskem pravnem okviru EU za projekte pridobivanja plina iz skrilavca z dne 26. januarja 2012, ki ga je pripravila Komisija, zakonodajni okvir EU ustrezno zajema vse vidike izdajanja dovoljenj, zgodnje raziskovanje in pridobivanje plina iz skrilavca; vendar ugotavlja, da lahko obsežno pridobivanje plina iz skrilavca zahteva celovito prilagoditev vse relevantne zakonodaje EU, tudi REACH, da bi zajemala posebnosti pridobivanja fosilnih goriv iz nekonvencionalnih virov; poziva Komisijo in javne organe, naj nemudoma preučijo in po potrebi izboljšajo regulativne okvire, da bodo primerni za projekte na področju pridobivanja plin in nafte iz skrilavca, zlasti zato, da bi bili pripravljeni na morebitno prihodnje pridobivanje teh virov energije v Evropi v komercialne namene in na obravnavo okoljskih tveganj;

| 30. | poudarja pomen preglednosti in celostnega posvetovanja z javnostjo, predvsem v zvezi z uvedbo novega pristopa k raziskovanju plina; poudarja, da se nekatere države članice v odobritveni fazi ne posvetujejo z javnostjo; poziva države članice, naj ocenijo svoje zakonodaje in ugotovijo, ali je ta vidik ustrezno upoštevan, vključno s popolno uporabo določb aarhuške konvencije in ustreznih določb zakonodaje Unije; |
| --- | --- |

30.

poudarja pomen preglednosti in celostnega posvetovanja z javnostjo, predvsem v zvezi z uvedbo novega pristopa k raziskovanju plina; poudarja, da se nekatere države članice v odobritveni fazi ne posvetujejo z javnostjo; poziva države članice, naj ocenijo svoje zakonodaje in ugotovijo, ali je ta vidik ustrezno upoštevan, vključno s popolno uporabo določb aarhuške konvencije in ustreznih določb zakonodaje Unije;

| 31. | meni, da morajo države članice, ki se lotevajo projektov v pridobivanja plina iz skrilavca, uporabljati pristop „vse na enem mestu“ za odobritev in izdajanje dovoljenj ter za upoštevanje okoljevarstvenih predpisov (vključno z obvezno presojo okoljskih vplivov), kar je v nekaterih državah članicah stalna praksa za vse energetske projekte; |
| --- | --- |

31.

meni, da morajo države članice, ki se lotevajo projektov v pridobivanja plina iz skrilavca, uporabljati pristop „vse na enem mestu“ za odobritev in izdajanje dovoljenj ter za upoštevanje okoljevarstvenih predpisov (vključno z obvezno presojo okoljskih vplivov), kar je v nekaterih državah članicah stalna praksa za vse energetske projekte;

| 32. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo morali potrebne spremembe pravnega okvira zaradi izdajanja dovoljenja za raziskovanje plina odobriti zadevni lokalni organi; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo morali potrebne spremembe pravnega okvira zaradi izdajanja dovoljenja za raziskovanje plina odobriti zadevni lokalni organi;

Javno mnenje in najboljša praksa

Javno mnenje

| 33. | se dobro zaveda, da se javna mnenja glede razvoja plina iz skrilavca v posameznih državah članicah razlikujejo in da so lahko negativna mnenja posledica pomanjkanja ali napačnih informacij; poziva k izboljšanju in boljšemu zagotavljanju preglednega in nepristranskega obveščanja javnosti glede dejavnosti, povezanih s pridobivanjem plina iz skrilavca, in podpira oblikovanje portalov, ki bodo omogočali dostop do obsežnega nabora javnih informacij o dejavnostih pridobivanja plina iz skrilavca; poziva podjetja, ki razmišljajo o pridobivanju plina iz skrilavca v EU, naj pred začetkom vrtanja zagotovijo vse informacije o svojih dejavnostih ter se posvetujejo z lokalnimi skupnostmi in lokalnimi organi, po analizi skrilavcev pa naj objavijo vse kemikalije, ki jih nameravajo uporabljati pri hidravličnem lomljenju, tudi njihove koncentracije; |
| --- | --- |

33.

se dobro zaveda, da se javna mnenja glede razvoja plina iz skrilavca v posameznih državah članicah razlikujejo in da so lahko negativna mnenja posledica pomanjkanja ali napačnih informacij; poziva k izboljšanju in boljšemu zagotavljanju preglednega in nepristranskega obveščanja javnosti glede dejavnosti, povezanih s pridobivanjem plina iz skrilavca, in podpira oblikovanje portalov, ki bodo omogočali dostop do obsežnega nabora javnih informacij o dejavnostih pridobivanja plina iz skrilavca; poziva podjetja, ki razmišljajo o pridobivanju plina iz skrilavca v EU, naj pred začetkom vrtanja zagotovijo vse informacije o svojih dejavnostih ter se posvetujejo z lokalnimi skupnostmi in lokalnimi organi, po analizi skrilavcev pa naj objavijo vse kemikalije, ki jih nameravajo uporabljati pri hidravličnem lomljenju, tudi njihove koncentracije;

| 34. | meni, da bi lahko pomembno in pravočasno vključenost lokalnih skupnosti najbolje zagotovili na podlagi presoje okoljskega vpliva, visoke ravni preglednosti in javnega posvetovanja o predlaganih projektih na področju pridobivanja plina iz skrilavca ne glede na trajanje in obseg samega projekta; |
| --- | --- |

34.

meni, da bi lahko pomembno in pravočasno vključenost lokalnih skupnosti najbolje zagotovili na podlagi presoje okoljskega vpliva, visoke ravni preglednosti in javnega posvetovanja o predlaganih projektih na področju pridobivanja plina iz skrilavca ne glede na trajanje in obseg samega projekta;

| 35. | ugotavlja, da je še posebej pomembno, da nosilci dejavnosti na področju pridobivanja plina iz skrilavca sodelujejo in vzpostavijo trden odnos z lokalnimi skupnostmi v vseh fazah delovanja, ker ima EU večjo gostoto prebivalstva kot ZDA, lastniki zemljišč pa nimajo v lasti podzemnih virov, zato v nasprotju z lastniki v ZDA nimajo neposrednih koristi od pridobivanja; s tem v zvezi poziva k vzpostavitvi okvirov, ki bodo konkurenčni za panogo ter bodo nacionalnim in lokalnim skupnostim zagotavljali koristi od pridobivanja plina iz skrilavca; podjetja na področju pridobivanja plina iz skrilavca pa poziva, naj vzpostavijo do skupnosti odgovorne prakse, zagotovijo koristi za lokalne skupnosti od razvoja pridobivanja plina iz skrilavca in izvajanje načela „onesnaževalec plača“ ter krijejo vse stroške posredne ali neposredne škode, ki jo povzročijo; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da je še posebej pomembno, da nosilci dejavnosti na področju pridobivanja plina iz skrilavca sodelujejo in vzpostavijo trden odnos z lokalnimi skupnostmi v vseh fazah delovanja, ker ima EU večjo gostoto prebivalstva kot ZDA, lastniki zemljišč pa nimajo v lasti podzemnih virov, zato v nasprotju z lastniki v ZDA nimajo neposrednih koristi od pridobivanja; s tem v zvezi poziva k vzpostavitvi okvirov, ki bodo konkurenčni za panogo ter bodo nacionalnim in lokalnim skupnostim zagotavljali koristi od pridobivanja plina iz skrilavca; podjetja na področju pridobivanja plina iz skrilavca pa poziva, naj vzpostavijo do skupnosti odgovorne prakse, zagotovijo koristi za lokalne skupnosti od razvoja pridobivanja plina iz skrilavca in izvajanje načela „onesnaževalec plača“ ter krijejo vse stroške posredne ali neposredne škode, ki jo povzročijo;

| 36. | priznava, da se je treba v predhodni fazi in fazi spremljanja osredotočiti na pregleden in odprt dialog s civilno družbo, ki temelji na razpoložljivih znanstvenih dokazih in jasno obravnava vprašanja uhajanja plina ter učinka pridobivanja plina iz skrilavca na podzemne vode, pokrajino, kmetijstvo in turizem; opozarja, da proračun EU za leto 2012 vključuje sredstva, namenjena financiranju pilotnih projektov in drugih podpornih dejavnosti za spodbujanje tovrstnega dialoga; meni, da je treba dialog organizirati na nevtralen način in v tesnem sodelovanju z državami članicami, vključno z nacionalnimi organi, lokalnimi skupnostmi, širšo javnostjo, podjetji in nevladnimi organizacijami; |
| --- | --- |

36.

priznava, da se je treba v predhodni fazi in fazi spremljanja osredotočiti na pregleden in odprt dialog s civilno družbo, ki temelji na razpoložljivih znanstvenih dokazih in jasno obravnava vprašanja uhajanja plina ter učinka pridobivanja plina iz skrilavca na podzemne vode, pokrajino, kmetijstvo in turizem; opozarja, da proračun EU za leto 2012 vključuje sredstva, namenjena financiranju pilotnih projektov in drugih podpornih dejavnosti za spodbujanje tovrstnega dialoga; meni, da je treba dialog organizirati na nevtralen način in v tesnem sodelovanju z državami članicami, vključno z nacionalnimi organi, lokalnimi skupnostmi, širšo javnostjo, podjetji in nevladnimi organizacijami;

| 37. | poudarja, da je pomembno pregledno korporacijsko upravljanje naftnih in plinskih podjetij, ki izvajajo dejavnosti na področju pridobivanja plina iz skrilavca in naftnega skrilavca; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je pomembno pregledno korporacijsko upravljanje naftnih in plinskih podjetij, ki izvajajo dejavnosti na področju pridobivanja plina iz skrilavca in naftnega skrilavca;

Najboljša praksa

| 38. | poudarja, da je pomembno uporabljati najvišje varnostne standarde, najboljše razpoložljive tehnologije in najboljše operativne prakse raziskovanja in pridobivanja plina iz skrilavca ter jih nenehno izboljševati in zmanjševati škodljive učinke; s tem v zvezi poudarja, da mora panoga zagotavljati znatne naložbe v raziskave in razvoj; pozdravlja pobude Mednarodne agencije za energijo ter združenj proizvajalcev nafte in plina pri opredeljevanju najboljše prakse na področju raziskovanja ter pridobivanja plina in nafte iz skrilavca; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je pomembno uporabljati najvišje varnostne standarde, najboljše razpoložljive tehnologije in najboljše operativne prakse raziskovanja in pridobivanja plina iz skrilavca ter jih nenehno izboljševati in zmanjševati škodljive učinke; s tem v zvezi poudarja, da mora panoga zagotavljati znatne naložbe v raziskave in razvoj; pozdravlja pobude Mednarodne agencije za energijo ter združenj proizvajalcev nafte in plina pri opredeljevanju najboljše prakse na področju raziskovanja ter pridobivanja plina in nafte iz skrilavca;

| 39. | meni, da bi lahko pomisleke glede možnosti, da bi dejavnosti razvoja plina iz skrilavca ogrozile zaloge vode zaradi uhajanja iz vrtin, odpravili s sprejetjem najboljše prakse na področju zasnove in gradnje vrtin, zlasti cevi, cementiranja in uravnavanja pritiska, skupaj s testiranjem pritiska v cementiranih ceveh in najsodobnejšimi dokumenti o oceni cementiranja za potrditev izolacije; poziva države članice, naj zagotovijo uporabo te prakse pri razvoju plina iz skrilavca, tudi z inšpekcijskimi pregledi gradbišč; |
| --- | --- |

39.

meni, da bi lahko pomisleke glede možnosti, da bi dejavnosti razvoja plina iz skrilavca ogrozile zaloge vode zaradi uhajanja iz vrtin, odpravili s sprejetjem najboljše prakse na področju zasnove in gradnje vrtin, zlasti cevi, cementiranja in uravnavanja pritiska, skupaj s testiranjem pritiska v cementiranih ceveh in najsodobnejšimi dokumenti o oceni cementiranja za potrditev izolacije; poziva države članice, naj zagotovijo uporabo te prakse pri razvoju plina iz skrilavca, tudi z inšpekcijskimi pregledi gradbišč;

| 40. | poudarja, da z razvojem boljših tehnologij in praks, ki bodo temeljile na trdnih predpisih, nosilci dejavnosti in storitvene panoge ne bodo le uspešneje prepričali javnosti, da sprejme projekte v zvezi s plinom iz skrilavca, ampak bodo tudi pridobili poslovne in izboljšali izvozne priložnosti glede na okoljske izzive raziskovanja plina iz nekonvencionalnih virov po svetu; zato priporoča državam članicam, naj upoštevajo priporočila iz celovitega referenčnega dokumenta Mednarodne agencije za energijo z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami hidravličnega lomljenja takoj, ko bo na voljo; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da z razvojem boljših tehnologij in praks, ki bodo temeljile na trdnih predpisih, nosilci dejavnosti in storitvene panoge ne bodo le uspešneje prepričali javnosti, da sprejme projekte v zvezi s plinom iz skrilavca, ampak bodo tudi pridobili poslovne in izboljšali izvozne priložnosti glede na okoljske izzive raziskovanja plina iz nekonvencionalnih virov po svetu; zato priporoča državam članicam, naj upoštevajo priporočila iz celovitega referenčnega dokumenta Mednarodne agencije za energijo z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami hidravličnega lomljenja takoj, ko bo na voljo;

| 41. | poudarja, da se morajo izvajati najvišji varnostni in okoljski standardi ter redni inšpekcijski pregledi v vseh varnostno kritičnih fazah izdelave vrtin in hidravličnega lomljenja; predvsem poudarja, da morajo nosilci dejavnosti zmanjšati plamtenje in odzračevanje ter zajemati plin, zajemati ubežne emisije metana ter ponovno uporabljati ali čistiti odpadne vode; poziva EU, naj sledi vodilni vlogi ZDA na področju okoljskih standardov za hidravlično lomljenje, v skladu s katerimi morajo podjetja zahtevati zajemati metan in emisije drugih plinastih onesnaževal, kot jih je določila agencija ZDA za varovanje okolja (US Environmental Protection Agency); |
| --- | --- |

41.

poudarja, da se morajo izvajati najvišji varnostni in okoljski standardi ter redni inšpekcijski pregledi v vseh varnostno kritičnih fazah izdelave vrtin in hidravličnega lomljenja; predvsem poudarja, da morajo nosilci dejavnosti zmanjšati plamtenje in odzračevanje ter zajemati plin, zajemati ubežne emisije metana ter ponovno uporabljati ali čistiti odpadne vode; poziva EU, naj sledi vodilni vlogi ZDA na področju okoljskih standardov za hidravlično lomljenje, v skladu s katerimi morajo podjetja zahtevati zajemati metan in emisije drugih plinastih onesnaževal, kot jih je določila agencija ZDA za varovanje okolja (US Environmental Protection Agency);

| 42. | nosilce dejavnosti pridobivanja plina iz skrilavca tudi poziva, naj tako pred kot med pridobivanjem testirajo vodnjake v bližini njihovih vrtin ter pridobljene informacije javno objavijo na dostopen, razumljiv in pregleden način; |
| --- | --- |

42.

nosilce dejavnosti pridobivanja plina iz skrilavca tudi poziva, naj tako pred kot med pridobivanjem testirajo vodnjake v bližini njihovih vrtin ter pridobljene informacije javno objavijo na dostopen, razumljiv in pregleden način;

| 43. | poudarja, kako pomembno je, da nosilci dejavnosti uporabljena zemljišča vrnejo v prvotno stanje ter po zaključku svojih dejavnosti nadaljujejo s spremljanjem; |
| --- | --- |

43.

poudarja, kako pomembno je, da nosilci dejavnosti uporabljena zemljišča vrnejo v prvotno stanje ter po zaključku svojih dejavnosti nadaljujejo s spremljanjem;

| 44. | poziva k izmenjavi najboljših praks in informacij med državami članicami EU, pa tudi med EU, ZDA in Kanado; še posebej spodbuja medsebojno sodelovanje evropskih in severnoameriških mest in občin, v katerih so našli plin iz skrilavca; poudarja, kako pomemben je prenos znanja o razvoju plina iz skrilavca iz panoge v lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

44.

poziva k izmenjavi najboljših praks in informacij med državami članicami EU, pa tudi med EU, ZDA in Kanado; še posebej spodbuja medsebojno sodelovanje evropskih in severnoameriških mest in občin, v katerih so našli plin iz skrilavca; poudarja, kako pomemben je prenos znanja o razvoju plina iz skrilavca iz panoge v lokalne skupnosti;

| 45. | odločno poziva proizvajalce plina in nafte iz skrilavca, naj povsod po svetu podjetja enako izvajajo najvišje okoljske in varnostne standarde; poziva Komisijo, naj preuči, kateri mehanizmi bi lahko zagotovili, da bi družbe s sedežem v EU po vsem svetu delovale skladno z najvišjimi standardi; meni, da bi morala biti ključna gonilna sila na tem področju tudi družbena odgovornost gospodarskih družb in da bi lahko režimi izdajanja dovoljenj držav članic pri izdajanju dovoljenj upoštevali dogodke na svetovni ravni, v katere so vpletene družbe, če so ti dogodki natančno preučeni; |
| --- | --- |

45.

odločno poziva proizvajalce plina in nafte iz skrilavca, naj povsod po svetu podjetja enako izvajajo najvišje okoljske in varnostne standarde; poziva Komisijo, naj preuči, kateri mehanizmi bi lahko zagotovili, da bi družbe s sedežem v EU po vsem svetu delovale skladno z najvišjimi standardi; meni, da bi morala biti ključna gonilna sila na tem področju tudi družbena odgovornost gospodarskih družb in da bi lahko režimi izdajanja dovoljenj držav članic pri izdajanju dovoljenj upoštevali dogodke na svetovni ravni, v katere so vpletene družbe, če so ti dogodki natančno preučeni;

| 46. | poudarja, da je treba podpirati sofinanciranje dejavnosti za vzpostavitev neodvisnih platform, sestavljenih iz predstavnikov panoge in znanstvenikov, ki bi zagotavljali mnenja in oblikovali najboljšo prakso na področju čiste tehnologije pridobivanja plina iz skrilavca; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je treba podpirati sofinanciranje dejavnosti za vzpostavitev neodvisnih platform, sestavljenih iz predstavnikov panoge in znanstvenikov, ki bi zagotavljali mnenja in oblikovali najboljšo prakso na področju čiste tehnologije pridobivanja plina iz skrilavca;

| 47. | opozarja, da mora načelo „onesnaževalec plača“ dosledno veljati tudi za dejavnosti pridobivanja plina in nafte iz skrilavca, zlasti v zvezi s čiščenjem odpadnih voda, in da morajo biti podjetja v celoti odgovorna za vso morebitno neposredno ali posredno škodo, ki jo povzročijo; poziva Komisijo, naj oceni, ali so potrebni predlogi za posebno vključitev hidravličnega lomljenja in drugih, s pridobivanjem plina iz skrilavca povezanih dejavnosti direktivo o okoljski odgovornosti in naj od nosilcev dejavnosti pridobivanja plina iz skrilavca zahteva, da zagotovijo obvezno finančno jamstvo ali zavarovanje za primere okoljske škode, povezane z njihovimi dejavnostmi, s čimer bi zagotovili pravno varnost za prebivalstvo, ki jih te dejavnosti zadevajo; |
| --- | --- |

47.

opozarja, da mora načelo „onesnaževalec plača“ dosledno veljati tudi za dejavnosti pridobivanja plina in nafte iz skrilavca, zlasti v zvezi s čiščenjem odpadnih voda, in da morajo biti podjetja v celoti odgovorna za vso morebitno neposredno ali posredno škodo, ki jo povzročijo; poziva Komisijo, naj oceni, ali so potrebni predlogi za posebno vključitev hidravličnega lomljenja in drugih, s pridobivanjem plina iz skrilavca povezanih dejavnosti direktivo o okoljski odgovornosti in naj od nosilcev dejavnosti pridobivanja plina iz skrilavca zahteva, da zagotovijo obvezno finančno jamstvo ali zavarovanje za primere okoljske škode, povezane z njihovimi dejavnostmi, s čimer bi zagotovili pravno varnost za prebivalstvo, ki jih te dejavnosti zadevajo;

o

o o

| 48. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

48.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

---

(1)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 64.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0430.

(3)  UL L 164, 30.6.1994, str. 3.

(4)  UL L 295, 12.11.2010, str. 1.

(5)  UL L 175, 5.7.1985, str. 40.

(6)  UL L 197, 21.7.2001, str. 30.

(7)  UL L 102, 11.4.2006, str. 15.

(8)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

(9)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(10)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

(11)  UL L 10, 14.1.1997, str. 13.

(12)  UL L 143, 30.4.2004, str. 56.

(13)  UL L 334, 17.12.2010, str. 17.

(14)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

(15)  UL L 140, 5.6.2009, str. 136.

(16)  COM(2011)0885.

(17)  COM(2011)0658.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/94 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/94

---

P7_TA(2012)0445

Dejavnosti Odbora za peticije v letu 2011

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o dejavnostih Odbora za peticije v letu 2011 (2011/2317(INI))

(2015/C 419/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju prejšnjih resolucij o razpravah Odbora za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih resolucij o razpravah Odbora za peticije,

| — | ob upoštevanju členov 10 in 11 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 10 in 11 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju členov 24, 227, 228, 258 in 260 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 24, 227, 228, 258 in 260 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 48 in 202(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 48 in 202(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A7-0240/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A7-0240/2012),

| A. | ker je – v skladu s Protokolom 30 k pogodbi – Listina Evropske unije o temeljnih pravicah že postala pravno zavezujoča z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe; in ker ista pogodba vzpostavlja pravno podlago za pristop EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah ter za evropsko državljansko pobudo; |
| --- | --- |

A.

ker je – v skladu s Protokolom 30 k pogodbi – Listina Evropske unije o temeljnih pravicah že postala pravno zavezujoča z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe; in ker ista pogodba vzpostavlja pravno podlago za pristop EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah ter za evropsko državljansko pobudo;

| B. | ker je uredba o evropski državljanski pobudi (1) začela veljati dne 1. aprila 2012 in ker je Parlament odgovoren za organizacijo javnih predstavitev za uspešne pobude, za katere je bilo zbranih več kot milijon podpisov iz najmanj sedmih držav članic; |
| --- | --- |

B.

ker je uredba o evropski državljanski pobudi (1) začela veljati dne 1. aprila 2012 in ker je Parlament odgovoren za organizacijo javnih predstavitev za uspešne pobude, za katere je bilo zbranih več kot milijon podpisov iz najmanj sedmih držav članic;

| C. | ker je Odbor za peticije dolžan nenehno preverjati in, kjer je to mogoče, krepiti svojo vlogo, zlasti kar zadeva razvoj demokratičnih načel, kot sta večanje udeležbe državljanov v procesu odločanja v okviru EU ter izboljšanje preglednosti in odgovornosti; in ker odbor pri svojih rednih dejavnostih tesno sodeluje z državami članicami, Komisijo, evropskim varuhom človekovih pravic in drugimi telesi, da bi zagotovil popolno spoštovanje črke in duha zakonodaje EU; |
| --- | --- |

C.

ker je Odbor za peticije dolžan nenehno preverjati in, kjer je to mogoče, krepiti svojo vlogo, zlasti kar zadeva razvoj demokratičnih načel, kot sta večanje udeležbe državljanov v procesu odločanja v okviru EU ter izboljšanje preglednosti in odgovornosti; in ker odbor pri svojih rednih dejavnostih tesno sodeluje z državami članicami, Komisijo, evropskim varuhom človekovih pravic in drugimi telesi, da bi zagotovil popolno spoštovanje črke in duha zakonodaje EU;

| D. | izraža zadovoljstvo glede oblikovanja enotne storitve za državljane, ki iščejo informacije ali želijo vložiti pritožbo ali tožbo preko portala „Vaše pravice v Evropski uniji“; |
| --- | --- |

D.

izraža zadovoljstvo glede oblikovanja enotne storitve za državljane, ki iščejo informacije ali želijo vložiti pritožbo ali tožbo preko portala „Vaše pravice v Evropski uniji“;

| E. | pozdravlja sodno prakso Sodišča Evropske unije glede razlage člena 51 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, v skladu s katero morajo institucije držav članic, kot izhaja iz sodne prakse v zadevi ERT, prednostne temeljne pravice iz prava Unije upoštevati tudi, kadar želijo z nacionalnimi ukrepi omejiti temeljne svoboščine, ki jih zagotavlja PDEU; |
| --- | --- |

E.

pozdravlja sodno prakso Sodišča Evropske unije glede razlage člena 51 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, v skladu s katero morajo institucije držav članic, kot izhaja iz sodne prakse v zadevi ERT, prednostne temeljne pravice iz prava Unije upoštevati tudi, kadar želijo z nacionalnimi ukrepi omejiti temeljne svoboščine, ki jih zagotavlja PDEU;

| F. | ker evropski državljani in rezidenti upravičeno pričakujejo, da bodo zadeve, ki jih sprožijo pri Odboru za peticije, rešene brez nepotrebnega odlašanja v pravnem okviru Evropske unije, od katere pričakujejo, da bo uveljavljala njihove pravice, ki jih imajo kot državljani Unije, ter zlasti zaščitila njihovo naravno okolje, zdravje, svobodo gibanja, dostojanstvo ter temeljne pravice in svoboščine; |
| --- | --- |

F.

ker evropski državljani in rezidenti upravičeno pričakujejo, da bodo zadeve, ki jih sprožijo pri Odboru za peticije, rešene brez nepotrebnega odlašanja v pravnem okviru Evropske unije, od katere pričakujejo, da bo uveljavljala njihove pravice, ki jih imajo kot državljani Unije, ter zlasti zaščitila njihovo naravno okolje, zdravje, svobodo gibanja, dostojanstvo ter temeljne pravice in svoboščine;

| G. | ker bi morale evropske institucije v odnosu do državljanov EU zagotavljati več informacij in biti bolj pregledne; |
| --- | --- |

G.

ker bi morale evropske institucije v odnosu do državljanov EU zagotavljati več informacij in biti bolj pregledne;

| H. | ker je bilo za dopustne označenih 998 peticij, od teh je bilo 649 posredovanih Komisiji v nadaljnjo preiskavo v skladu s členoma 258 in 260 pogodbe; 416 peticij je bilo označenih za nedopustne; |
| --- | --- |

H.

ker je bilo za dopustne označenih 998 peticij, od teh je bilo 649 posredovanih Komisiji v nadaljnjo preiskavo v skladu s členoma 258 in 260 pogodbe; 416 peticij je bilo označenih za nedopustne;

| I. | ker lahko postopek vlaganja peticij dopolnjuje druge evropske instrumente, ki so na voljo državljanom, kot je možnost vložitve pritožbe pri evropskem varuhu človekovih pravic ali Evropski komisiji; |
| --- | --- |

I.

ker lahko postopek vlaganja peticij dopolnjuje druge evropske instrumente, ki so na voljo državljanom, kot je možnost vložitve pritožbe pri evropskem varuhu človekovih pravic ali Evropski komisiji;

| J. | ker je bilo število nedopustnih peticij v letu 2011 še vedno precejšnje, kar ponovno kaže, da bi moral Parlament okrepiti svoja prizadevanja za obveščanje državljanov o omejitvah svojega področja delovanja v zvezi s pravico do peticije; ker so posamezniki, lokalne skupnosti ter prostovoljna, dobrodelna in poklicna združenja v dobrem položaju, da lahko ocenijo učinkovitost evropske zakonodaje, saj se nanaša nanje, in da državljane opozorijo na morebitne pomanjkljivosti, ki jih je treba analizirati za zagotovitev boljšega in primerljivega izvajanja zakonodaje EU v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

J.

ker je bilo število nedopustnih peticij v letu 2011 še vedno precejšnje, kar ponovno kaže, da bi moral Parlament okrepiti svoja prizadevanja za obveščanje državljanov o omejitvah svojega področja delovanja v zvezi s pravico do peticije; ker so posamezniki, lokalne skupnosti ter prostovoljna, dobrodelna in poklicna združenja v dobrem položaju, da lahko ocenijo učinkovitost evropske zakonodaje, saj se nanaša nanje, in da državljane opozorijo na morebitne pomanjkljivosti, ki jih je treba analizirati za zagotovitev boljšega in primerljivega izvajanja zakonodaje EU v vseh državah članicah;

| K. | ker glede na statistično analizo v tem poročilu nemški državljani še vedno vlagajo največje število peticij, čeprav se to sorazmerno zmanjšuje, sledijo pa španski in italijanski državljani; |
| --- | --- |

K.

ker glede na statistično analizo v tem poročilu nemški državljani še vedno vlagajo največje število peticij, čeprav se to sorazmerno zmanjšuje, sledijo pa španski in italijanski državljani;

| L. | ker se področje uporabe in način delovanja pravice do peticije, ki sta v skladu s pogodbo zagotovljena vsem državljanom in rezidentom EU, razlikujeta od drugih pravnih sredstev, ki so na voljo državljanom, na primer vložitve pritožbe pri Komisiji ali varuhu človekovih pravic, in ker se države članice, ki krizo uporabljajo kot pretvezo, vedno pogosteje odločajo za zapostavljanje te pravice, kar je pomemben pomislek za evropske državljane; |
| --- | --- |

L.

ker se področje uporabe in način delovanja pravice do peticije, ki sta v skladu s pogodbo zagotovljena vsem državljanom in rezidentom EU, razlikujeta od drugih pravnih sredstev, ki so na voljo državljanom, na primer vložitve pritožbe pri Komisiji ali varuhu človekovih pravic, in ker se države članice, ki krizo uporabljajo kot pretvezo, vedno pogosteje odločajo za zapostavljanje te pravice, kar je pomemben pomislek za evropske državljane;

| M. | ker glavni pomisleki glede splošne teme okolja zadevajo slabo in pogosto napačno uporabo direktive o presoji vplivov na okolje (2) in okvirne direktive o odpadkih (3) s strani držav članic in njihovih podnacionalnih subjektov; ker peticije o domnevnih kršitvah direktiv o pticah in habitatih pogosto izražajo zaskrbljenost zaradi velike izgube biotske raznovrstnosti, ki je posledica večjih projektov, ki se načrtujejo na območjih Natura 2000, in ker so peticije, ki zadevajo gospodarjenje z vodami, razkrile hude primere onesnaževanja ter izrazile zaskrbljenost zaradi možnih učinkov projektov na trajnost in kakovost vodnih virov; |
| --- | --- |

M.

ker glavni pomisleki glede splošne teme okolja zadevajo slabo in pogosto napačno uporabo direktive o presoji vplivov na okolje (2) in okvirne direktive o odpadkih (3) s strani držav članic in njihovih podnacionalnih subjektov; ker peticije o domnevnih kršitvah direktiv o pticah in habitatih pogosto izražajo zaskrbljenost zaradi velike izgube biotske raznovrstnosti, ki je posledica večjih projektov, ki se načrtujejo na območjih Natura 2000, in ker so peticije, ki zadevajo gospodarjenje z vodami, razkrile hude primere onesnaževanja ter izrazile zaskrbljenost zaradi možnih učinkov projektov na trajnost in kakovost vodnih virov;

| N. | ker trenutno poteka revizija direktive o presoji vplivov na okolje in ker poročilo Odbora za peticije o vprašanjih, povezanih z odpadki, razkriva resne pomanjkljivosti v več državah članicah; ker izvajanje te direktive ostaja nezadostno in ker te težave ne bo mogoče rešiti z revizijo, temveč z učinkovitejšim nadzorom Komisije; |
| --- | --- |

N.

ker trenutno poteka revizija direktive o presoji vplivov na okolje in ker poročilo Odbora za peticije o vprašanjih, povezanih z odpadki, razkriva resne pomanjkljivosti v več državah članicah; ker izvajanje te direktive ostaja nezadostno in ker te težave ne bo mogoče rešiti z revizijo, temveč z učinkovitejšim nadzorom Komisije;

| O. | ker je pravica evropskih državljanov in rezidentov do zakonito pridobljenega premoženja še vedno razlog za vznemirjenje več tisoč ljudi, kakor so pokazale peticije na to temo, ki še vedno prihajajo, in ker – če pristojni organi ne bodo rešili tega problema – ni pravih možnosti za obnovitev pravne varnosti ali zaupanja v zagotovila, da bo prišlo do oživitve čezmejnega trga stanovanj, kar bo imelo resne posledice z vidika obetov okrevanja gospodarstva, in ker je v letu 2011 prispelo 70 peticij v zvezi s španskim zakonom o obalnih območjih, pri čemer je bilo pri 51 peticijah mogoče razbrati, da prihajajo s strani španskih državljanov ali skupin španskih državljanov, ostalih 19 peticij pa so vložili državljani drugih držav; |
| --- | --- |

O.

ker je pravica evropskih državljanov in rezidentov do zakonito pridobljenega premoženja še vedno razlog za vznemirjenje več tisoč ljudi, kakor so pokazale peticije na to temo, ki še vedno prihajajo, in ker – če pristojni organi ne bodo rešili tega problema – ni pravih možnosti za obnovitev pravne varnosti ali zaupanja v zagotovila, da bo prišlo do oživitve čezmejnega trga stanovanj, kar bo imelo resne posledice z vidika obetov okrevanja gospodarstva, in ker je v letu 2011 prispelo 70 peticij v zvezi s španskim zakonom o obalnih območjih, pri čemer je bilo pri 51 peticijah mogoče razbrati, da prihajajo s strani španskih državljanov ali skupin španskih državljanov, ostalih 19 peticij pa so vložili državljani drugih držav;

| P. | ker je Odbor za peticije v svojem prejšnjem letnem poročilu zelo pozitivno ocenil sodelovanje s Komisijo in Evropskim varuhom človekovih pravic, kar zadeva obravnavanje peticij in pritožb, in ker je Odbor za peticije večkrat zaprosil Komisijo, naj ga redno obvešča o napredovanju postopkov za ugotavljanje kršitev, katerih vsebina je bila prav tako predmet peticij; |
| --- | --- |

P.

ker je Odbor za peticije v svojem prejšnjem letnem poročilu zelo pozitivno ocenil sodelovanje s Komisijo in Evropskim varuhom človekovih pravic, kar zadeva obravnavanje peticij in pritožb, in ker je Odbor za peticije večkrat zaprosil Komisijo, naj ga redno obvešča o napredovanju postopkov za ugotavljanje kršitev, katerih vsebina je bila prav tako predmet peticij;

| Q. | ker vlagatelji v številnih peticijah trdijo, da so bila sredstva EU zlorabljena ali poneverjena, v drugih navajajo domnevno slabo delovanje uprave EU, vključno z navzkrižji interesov v vplivnih agencijah, ali pa pozivajo k spremembam v politikah EU; |
| --- | --- |

Q.

ker vlagatelji v številnih peticijah trdijo, da so bila sredstva EU zlorabljena ali poneverjena, v drugih navajajo domnevno slabo delovanje uprave EU, vključno z navzkrižji interesov v vplivnih agencijah, ali pa pozivajo k spremembam v politikah EU;

| R. | ker poročilo Komisije o državljanstvu EU (4) iz leta 2010 potrjuje pomanjkljivosti in težave, s katerimi se ljudje srečujejo zaradi slabega delovanja notranjega trga, na kar opozarjajo peticije, zlasti kar zadeva prosto gibanje državljanov EU in njihovih družinskih članov, pod pogojem, da v EU prebivajo zakonito, dostop do pravic na področju socialne varnosti, vzajemno priznavanje kvalifikacij, ovire za invalide, vprašanja na področju družinskega prava in množične izgone na podlagi etnične ali državne pripadnosti, s katerimi se soočajo Romi, pa tudi vprašanja v zvezi z dvojno obdavčitvijo; |
| --- | --- |

R.

ker poročilo Komisije o državljanstvu EU (4) iz leta 2010 potrjuje pomanjkljivosti in težave, s katerimi se ljudje srečujejo zaradi slabega delovanja notranjega trga, na kar opozarjajo peticije, zlasti kar zadeva prosto gibanje državljanov EU in njihovih družinskih članov, pod pogojem, da v EU prebivajo zakonito, dostop do pravic na področju socialne varnosti, vzajemno priznavanje kvalifikacij, ovire za invalide, vprašanja na področju družinskega prava in množične izgone na podlagi etnične ali državne pripadnosti, s katerimi se soočajo Romi, pa tudi vprašanja v zvezi z dvojno obdavčitvijo;

| S. | ker so državljani tudi leta 2011 vložili precejšnje število peticij, v katerih opozarjajo na pomen preprečevanja nepopravljive izgube biotske raznovrstnosti v zvezi z območji Natura 2000 ter zagotavljanja zaščite območij, opredeljenih v direktivi o habitatih; |
| --- | --- |

S.

ker so državljani tudi leta 2011 vložili precejšnje število peticij, v katerih opozarjajo na pomen preprečevanja nepopravljive izgube biotske raznovrstnosti v zvezi z območji Natura 2000 ter zagotavljanja zaščite območij, opredeljenih v direktivi o habitatih;

| T. | ker je Sodišča EU s sodbo z dne 14. septembra 2011 v zadevi T-308/07 pritrdilo pritožbi vlagatelja peticije proti sklepu Odbora za peticije o nedopustnosti peticije in tako jasno izrazilo, da mora Parlament, ko peticije označi za nedopustne, za to podati dobro utemeljitev; |
| --- | --- |

T.

ker je Sodišča EU s sodbo z dne 14. septembra 2011 v zadevi T-308/07 pritrdilo pritožbi vlagatelja peticije proti sklepu Odbora za peticije o nedopustnosti peticije in tako jasno izrazilo, da mora Parlament, ko peticije označi za nedopustne, za to podati dobro utemeljitev;

| U. | ker sta za učinkovito delo odbora bistveni hitrost in temeljitost in bi bilo ti mogoče še izboljšati, zlasti z optimizacijo časa obravnave peticij in sistematizacijo postopka za njihovo presojo; |
| --- | --- |

U.

ker sta za učinkovito delo odbora bistveni hitrost in temeljitost in bi bilo ti mogoče še izboljšati, zlasti z optimizacijo časa obravnave peticij in sistematizacijo postopka za njihovo presojo;

| 1. | ugotavlja, da so peticije, prejete leta 2011, še naprej osredotočene na domnevne kršitve prava EU na področjih okolja, pravosodja in notranjega trga, kar odraža poglede državljanov na to, ali evropska zakonodaja, kot jo države članice prenesejo v svojo zakonodajo in izvajajo, dejansko zagotavlja pričakovane rezultate in odgovarja pravu EU; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da so peticije, prejete leta 2011, še naprej osredotočene na domnevne kršitve prava EU na področjih okolja, pravosodja in notranjega trga, kar odraža poglede državljanov na to, ali evropska zakonodaja, kot jo države članice prenesejo v svojo zakonodajo in izvajajo, dejansko zagotavlja pričakovane rezultate in odgovarja pravu EU;

| 2. | ugotavlja, da državljani vlagajo vedno več peticij in drugih predložitev, s katerimi iščejo pravno in finančno odškodovanje pri vprašanjih, ki v skladu s členom 227 Pogodbe in členom 51 Listine o temeljnih pravicah ne sodijo v področja pristojnosti EU, kot so na primer zahteve za pregled izračunov nacionalnih pokojnin, razveljavitve sodb nacionalnih sodišč, podpora predlogom za ponovno določitev evropskih meja, prisiliti banko, naj odobri osebni kredit itd.; v celoti podpira ukrepe pristojnih generalnih direktoratov Evropskega parlamenta za iskanje rešitev za obravnavanje teh predložitev državljanov, pri čemer se upoštevajo obveznosti Parlamenta kar zadeva njegovo korespondenco z državljani; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da državljani vlagajo vedno več peticij in drugih predložitev, s katerimi iščejo pravno in finančno odškodovanje pri vprašanjih, ki v skladu s členom 227 Pogodbe in členom 51 Listine o temeljnih pravicah ne sodijo v področja pristojnosti EU, kot so na primer zahteve za pregled izračunov nacionalnih pokojnin, razveljavitve sodb nacionalnih sodišč, podpora predlogom za ponovno določitev evropskih meja, prisiliti banko, naj odobri osebni kredit itd.; v celoti podpira ukrepe pristojnih generalnih direktoratov Evropskega parlamenta za iskanje rešitev za obravnavanje teh predložitev državljanov, pri čemer se upoštevajo obveznosti Parlamenta kar zadeva njegovo korespondenco z državljani;

| 3. | je prepričan, da bi bil najboljši način za uresničevanje vloge in odgovornosti Odbora za peticije ter za krepitev njegove prepoznavnosti, učinkovitosti in preglednosti, če bi se izboljšale njegove možnosti, da na plenarno zasedanje prenese vprašanja, ki so pomembna za evropske državljane, in če bi se okrepile njegove zmožnosti, da posluša priče, vodi preiskave in organizira predstavitve na kraju samem; |
| --- | --- |

3.

je prepričan, da bi bil najboljši način za uresničevanje vloge in odgovornosti Odbora za peticije ter za krepitev njegove prepoznavnosti, učinkovitosti in preglednosti, če bi se izboljšale njegove možnosti, da na plenarno zasedanje prenese vprašanja, ki so pomembna za evropske državljane, in če bi se okrepile njegove zmožnosti, da posluša priče, vodi preiskave in organizira predstavitve na kraju samem;

| 4. | opozarja, da se je Parlament, kar zadeva postopke za organizacijo javnih predstavitev uspešnih evropskih državljanskih pobud, kot so določene v členu 11 Uredbe (EU) št. 211/2011, odločil, da je Odbor za peticije samodejno udeležen pri vsaki predstavitvi, skupaj z vodilnim odborom, ki ima zakonodajne pristojnosti na področju vsebine peticije; meni, da je to potrditev vloge odbora kot telesa, ki ima največ izkušenj pri neposrednih stikih z državljani, kar zagotavlja enoten postopek za vse uspešne državljanske pobude; poziva konferenco predsednikov, naj odobri pojasnitev tozadevnih pristojnosti odbora v točki XX Priloge VII Poslovnika; obenem poudarja, da je treba javnosti jasno razložiti razliko med peticijo v skladu s členom 227 PDEU in državljansko pobudo; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da se je Parlament, kar zadeva postopke za organizacijo javnih predstavitev uspešnih evropskih državljanskih pobud, kot so določene v členu 11 Uredbe (EU) št. 211/2011, odločil, da je Odbor za peticije samodejno udeležen pri vsaki predstavitvi, skupaj z vodilnim odborom, ki ima zakonodajne pristojnosti na področju vsebine peticije; meni, da je to potrditev vloge odbora kot telesa, ki ima največ izkušenj pri neposrednih stikih z državljani, kar zagotavlja enoten postopek za vse uspešne državljanske pobude; poziva konferenco predsednikov, naj odobri pojasnitev tozadevnih pristojnosti odbora v točki XX Priloge VII Poslovnika; obenem poudarja, da je treba javnosti jasno razložiti razliko med peticijo v skladu s členom 227 PDEU in državljansko pobudo;

| 5. | pozdravlja odločitev Parlamenta, da na svoji spletni strani razvije veliko bolj praktičen in prepoznaven portal za peticije, ki bo državljanom v okviru člena 227 Pogodbe in člena 202 poslovnika Evropskega parlamenta ter člena 51 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah olajšal dostop do postopka za vlaganje peticij, jim zagotovil informacije ter jim omogočil vlaganje peticij v uporabniku prijaznejšem okolju in podpisovanje peticij z elektronskim podpisom; meni, da bi moral ta portal zagotavljati tudi praktične povezave do drugih oblik pravnega varstva, ki so na voljo na evropski in nacionalni ali regionalni ravni ter celovit pregled pristojnosti Odbora za peticije in določati okvir prakse javne uprave, ki bi temeljil na vzoru portala CURIA, uradnega portala Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja odločitev Parlamenta, da na svoji spletni strani razvije veliko bolj praktičen in prepoznaven portal za peticije, ki bo državljanom v okviru člena 227 Pogodbe in člena 202 poslovnika Evropskega parlamenta ter člena 51 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah olajšal dostop do postopka za vlaganje peticij, jim zagotovil informacije ter jim omogočil vlaganje peticij v uporabniku prijaznejšem okolju in podpisovanje peticij z elektronskim podpisom; meni, da bi moral ta portal zagotavljati tudi praktične povezave do drugih oblik pravnega varstva, ki so na voljo na evropski in nacionalni ali regionalni ravni ter celovit pregled pristojnosti Odbora za peticije in določati okvir prakse javne uprave, ki bi temeljil na vzoru portala CURIA, uradnega portala Sodišča Evropske unije;

| 6. | potrjuje svojo odločenost, da bo s svojim političnim vplivom še naprej spodbujal in branil temeljne pravice in svoboščine državljanov v tistih dopustnih zadevah, ki utegnejo biti naslovljene na odbor, v tesnem sodelovanju s Komisijo in ustreznimi organi v državah članicah Unije; |
| --- | --- |

6.

potrjuje svojo odločenost, da bo s svojim političnim vplivom še naprej spodbujal in branil temeljne pravice in svoboščine državljanov v tistih dopustnih zadevah, ki utegnejo biti naslovljene na odbor, v tesnem sodelovanju s Komisijo in ustreznimi organi v državah članicah Unije;

| 7 | poziva Odbor za peticije, naj preuči posledice sodne prakse iz zadeve ERT za zanesljivost peticij in razišče vprašanje, s katerimi dejanskimi ovirami se srečujejo državljani EU, ko zaprosijo za predhodno odločbo Sodišča Evropske unije, da bi v postopkih pred nacionalnimi sodišči pridobiti zanesljivo razlago temeljnih vprašanj evropske zakonodaje; |
| --- | --- |

7

poziva Odbor za peticije, naj preuči posledice sodne prakse iz zadeve ERT za zanesljivost peticij in razišče vprašanje, s katerimi dejanskimi ovirami se srečujejo državljani EU, ko zaprosijo za predhodno odločbo Sodišča Evropske unije, da bi v postopkih pred nacionalnimi sodišči pridobiti zanesljivo razlago temeljnih vprašanj evropske zakonodaje;

| 8. | meni, da je pomembno okrepiti sodelovanje s parlamenti in vladami držav članic, in sicer na temelju vzajemnosti in, kadar je to potrebno, spodbujati organe držav članic k prenosu in uporabi zakonodaje EU ob popolni preglednosti; |
| --- | --- |

8.

meni, da je pomembno okrepiti sodelovanje s parlamenti in vladami držav članic, in sicer na temelju vzajemnosti in, kadar je to potrebno, spodbujati organe držav članic k prenosu in uporabi zakonodaje EU ob popolni preglednosti;

| 9. | poudarja pomen sodelovanja Komisije z državami članicami in obžaluje brezbrižnost nekaterih držav članic kar zadeva prenos in izvajanje evropske zakonodaje na področju okolja; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomen sodelovanja Komisije z državami članicami in obžaluje brezbrižnost nekaterih držav članic kar zadeva prenos in izvajanje evropske zakonodaje na področju okolja;

| 10. | meni, da države članice postopka vlaganja peticij ne bi smele izkoriščati ali uporabljati za politične namene, nasprotno, ta postopek bi moral biti objektiven in odražati stališče Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

10.

meni, da države članice postopka vlaganja peticij ne bi smele izkoriščati ali uporabljati za politične namene, nasprotno, ta postopek bi moral biti objektiven in odražati stališče Evropskega parlamenta;

| 11. | pozdravlja konstruktivno sodelovanje med Odborom za peticije in službami Evropskega varuha človekovih pravic in ponovno potrjuje svojo odločenost podpirati varuha pri odkrivanju primerov slabega upravljanja institucij EU in ukrepanju proti njim; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja konstruktivno sodelovanje med Odborom za peticije in službami Evropskega varuha človekovih pravic in ponovno potrjuje svojo odločenost podpirati varuha pri odkrivanju primerov slabega upravljanja institucij EU in ukrepanju proti njim;

| 12. | poziva Komisijo, naj Odboru za peticije posreduje podrobnosti – in statistično analizo – o pritožbah evropskih državljanov, ki jih raziskuje, vključno s dobljenimi rezultati in izvorom pritožb; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj Odboru za peticije posreduje podrobnosti – in statistično analizo – o pritožbah evropskih državljanov, ki jih raziskuje, vključno s dobljenimi rezultati in izvorom pritožb;

| 13. | meni, da bi, kar zadeva delovanje postopkov za ugotavljanje kršitev v skladu s členoma 258 in 260 Pogodbe o delovanju Evropske unije, Komisija morala zagotoviti enako obravnavo peticij, ki so naslovljene na Parlament, in pritožb, ki so naslovljene na Komisijo; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi, kar zadeva delovanje postopkov za ugotavljanje kršitev v skladu s členoma 258 in 260 Pogodbe o delovanju Evropske unije, Komisija morala zagotoviti enako obravnavo peticij, ki so naslovljene na Parlament, in pritožb, ki so naslovljene na Komisijo;

| 14. | meni, da lahko natančnejša in zapisana postopkovna pravila o interni pripravi, izvedbi in zlasti vsebinski oceni potnih stroškov delegacij v okviru odbora prispevajo k večji učinkovitosti in usklajenosti dela Odbora za peticije; |
| --- | --- |

14.

meni, da lahko natančnejša in zapisana postopkovna pravila o interni pripravi, izvedbi in zlasti vsebinski oceni potnih stroškov delegacij v okviru odbora prispevajo k večji učinkovitosti in usklajenosti dela Odbora za peticije;

| 15. | meni, da je pravilno izvajanje okvirne direktive o odpadkih v vseh državah članicah izjemno pomembno, in zato poziva države članice, ki imajo na določenih območjih težave pri ravnanju z odpadki, naj ukrepajo odločno in hitro; |
| --- | --- |

15.

meni, da je pravilno izvajanje okvirne direktive o odpadkih v vseh državah članicah izjemno pomembno, in zato poziva države članice, ki imajo na določenih območjih težave pri ravnanju z odpadki, naj ukrepajo odločno in hitro;

| 16. | ponavlja, da je večkrat pozval države članice, naj izpolnijo svoje obveznosti v skladu z Direktivo 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic; opozarja države članice na njihovo obveznost, da morajo omogočiti vstop in prebivanje brez diskriminacije, tudi istospolnim parom in njihovim otrokom, Romom in drugim skupinam manjšin; |
| --- | --- |

16.

ponavlja, da je večkrat pozval države članice, naj izpolnijo svoje obveznosti v skladu z Direktivo 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic; opozarja države članice na njihovo obveznost, da morajo omogočiti vstop in prebivanje brez diskriminacije, tudi istospolnim parom in njihovim otrokom, Romom in drugim skupinam manjšin;

| 17. | iskreno podpira osnovni cilj španskega zakona o obalnih območjih, namreč da se območje španske obale zaščiti pred čezmerno pozidavo, da bi se tako ohranila za prostoživeče živali in prihodnje generacije; vseeno z zaskrbljenostjo ugotavlja, da vprašanje tega zakona še naprej predstavlja težavo za vlagatelje peticij, še posebej za španske državljane; podpira prizadevanja vlagateljev peticij za reševanje težav, povezanih s tem zakonom in njegovim izvajanjem, pri čemer zlasti opozarja na sklep Odbora za peticije o oblikovanju delovne skupine, da bi vprašanje temeljiteje preučil; |
| --- | --- |

17.

iskreno podpira osnovni cilj španskega zakona o obalnih območjih, namreč da se območje španske obale zaščiti pred čezmerno pozidavo, da bi se tako ohranila za prostoživeče živali in prihodnje generacije; vseeno z zaskrbljenostjo ugotavlja, da vprašanje tega zakona še naprej predstavlja težavo za vlagatelje peticij, še posebej za španske državljane; podpira prizadevanja vlagateljev peticij za reševanje težav, povezanih s tem zakonom in njegovim izvajanjem, pri čemer zlasti opozarja na sklep Odbora za peticije o oblikovanju delovne skupine, da bi vprašanje temeljiteje preučil;

| 18. | meni, da je trenutno v gospodarskem interesu vseh zagotoviti, da se odpravi pravna negotovost v zvezi s premoženjem, na katero bi utegnil vplivati zakon o obalnih območjih; pozdravlja napoved španske vlade o nameri po revidiranju zakona o obalnih območjih, da bi prihodnjo zaščito španske obale uskladila z gospodarsko rastjo ter s tem zagotovilo večjo pravno varnost lastnikom premoženja; poziva špansko vlado, naj pomiri interese tistih, ki so v dobri veri kupili posesti, in skupnosti, ki so vedno bivale v trajnostnem sožitju z morjem; španske oblasti zlasti poziva, naj obravnavajo specifično vprašanje uporabe zakona, da ta ne bi spodbujala arbitrarnih, retroaktivnih ali asimetričnih odločitev, temveč zagotavljala predpisani postopek, pravico do pritožbe, primerno odškodnino in dostop do informacij; |
| --- | --- |

18.

meni, da je trenutno v gospodarskem interesu vseh zagotoviti, da se odpravi pravna negotovost v zvezi s premoženjem, na katero bi utegnil vplivati zakon o obalnih območjih; pozdravlja napoved španske vlade o nameri po revidiranju zakona o obalnih območjih, da bi prihodnjo zaščito španske obale uskladila z gospodarsko rastjo ter s tem zagotovilo večjo pravno varnost lastnikom premoženja; poziva špansko vlado, naj pomiri interese tistih, ki so v dobri veri kupili posesti, in skupnosti, ki so vedno bivale v trajnostnem sožitju z morjem; španske oblasti zlasti poziva, naj obravnavajo specifično vprašanje uporabe zakona, da ta ne bi spodbujala arbitrarnih, retroaktivnih ali asimetričnih odločitev, temveč zagotavljala predpisani postopek, pravico do pritožbe, primerno odškodnino in dostop do informacij;

| 19. | opozarja na mnenje Parlamenta (5), da zakon o obalnih območjih nesorazmerno vpliva na lastnike posameznih posesti, obenem pa nezadostno vpliva na dejanske krivce za uničevanje obalnih območij, ki so bili v številnih primerih odgovorni za čezmeren urbani razvoj ob obali; poziva špansko vlado, naj zagotovi, da bodo tisti, ki so s svojimi goljufivimi dejanji številne državljane EU pahnili v nevzdržen položaj, saj so izgubili dom ali obstaja nevarnost, da ga izgubijo, ustrezno odgovarjali in plačali za škodo, ki so jo povzročili. |
| --- | --- |

19.

opozarja na mnenje Parlamenta (5), da zakon o obalnih območjih nesorazmerno vpliva na lastnike posameznih posesti, obenem pa nezadostno vpliva na dejanske krivce za uničevanje obalnih območij, ki so bili v številnih primerih odgovorni za čezmeren urbani razvoj ob obali; poziva špansko vlado, naj zagotovi, da bodo tisti, ki so s svojimi goljufivimi dejanji številne državljane EU pahnili v nevzdržen položaj, saj so izgubili dom ali obstaja nevarnost, da ga izgubijo, ustrezno odgovarjali in plačali za škodo, ki so jo povzročili.

| 20. | poziva Komisijo, naj okrepi direktivo o presoji vplivov na okolje z določitvijo jasnejših parametrov, kar zadeva neodvisnost strokovnih študij, skupne pragove EU, maksimalni časovni okvir za postopek – vključno z dejanskim javnim posvetovanjem –, zahtevo po obrazložitvi odločb, obvezno oceno razumnih drugih možnosti in kakovosten nadzorni mehanizem; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj okrepi direktivo o presoji vplivov na okolje z določitvijo jasnejših parametrov, kar zadeva neodvisnost strokovnih študij, skupne pragove EU, maksimalni časovni okvir za postopek – vključno z dejanskim javnim posvetovanjem –, zahtevo po obrazložitvi odločb, obvezno oceno razumnih drugih možnosti in kakovosten nadzorni mehanizem;

| 21. | poleg tega poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice izvajale in izvrševale direktivi o pticah in habitatih, ter boljši prenos in uporabo Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic; |
| --- | --- |

21.

poleg tega poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice izvajale in izvrševale direktivi o pticah in habitatih, ter boljši prenos in uporabo Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic;

| 22. | opozarja na veliko število vlagateljev peticij, ki se na Odbor za peticije obračajo s svojimi osebnimi pritožbami, ki zadevajo podporo za mlade in družine v Nemčiji na splošno ter še posebej nemške urade za podporo mladim, in poudarja odločenost odbora, da v okviru svojih pristojnosti in pristojnosti Evropske unije konstruktivno prispeva k preučitvi pritožb vlagateljev peticij proti oblastem; dodaja, da pri tem ne sme posegati v notranje neodvisne upravne postopke v državah članicah; |
| --- | --- |

22.

opozarja na veliko število vlagateljev peticij, ki se na Odbor za peticije obračajo s svojimi osebnimi pritožbami, ki zadevajo podporo za mlade in družine v Nemčiji na splošno ter še posebej nemške urade za podporo mladim, in poudarja odločenost odbora, da v okviru svojih pristojnosti in pristojnosti Evropske unije konstruktivno prispeva k preučitvi pritožb vlagateljev peticij proti oblastem; dodaja, da pri tem ne sme posegati v notranje neodvisne upravne postopke v državah članicah;

| 23. | je odločen postopek za peticije oblikovati bolj učinkovito, pregledno, nepristransko in ob varovanju pravic do sodelovanja članov Odbora za peticije tako, da lahko obravnava peticij tudi v različnih fazah postopka vzdrži sodno presojo; |
| --- | --- |

23.

je odločen postopek za peticije oblikovati bolj učinkovito, pregledno, nepristransko in ob varovanju pravic do sodelovanja članov Odbora za peticije tako, da lahko obravnava peticij tudi v različnih fazah postopka vzdrži sodno presojo;

| 24. | poudarja, da se morajo peticije obravnavati neprekinjeno tudi ob prehodu v novo zakonodajno obdobje in posledični menjavi osebja; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da se morajo peticije obravnavati neprekinjeno tudi ob prehodu v novo zakonodajno obdobje in posledični menjavi osebja;

| 25. | udeležba članov Parlamenta na misijah za ugotavljanje dejstev se mu ne zdi samo pravica Parlamenta do sodelovanja, temveč njegova obveznost do vlagateljev peticij; |
| --- | --- |

25.

udeležba članov Parlamenta na misijah za ugotavljanje dejstev se mu ne zdi samo pravica Parlamenta do sodelovanja, temveč njegova obveznost do vlagateljev peticij;

| 26. | poziva, da se kot del prizadevanj za izboljšanje dela odbora poziva oblikuje postopek, ki bi vključeval misije za ugotavljanje dejstev in bi na eni strani zagotavljal pravico vseh članov te misije, da predstavijo svoj pogled na dejstva, na drugi strani pa bi vsem članom odbora zagotavljal možnost, da sodelujejo v postopku odločanja o sklepih, ki naj bi jih sprejel Odbor za peticije; |
| --- | --- |

26.

poziva, da se kot del prizadevanj za izboljšanje dela odbora poziva oblikuje postopek, ki bi vključeval misije za ugotavljanje dejstev in bi na eni strani zagotavljal pravico vseh članov te misije, da predstavijo svoj pogled na dejstva, na drugi strani pa bi vsem članom odbora zagotavljal možnost, da sodelujejo v postopku odločanja o sklepih, ki naj bi jih sprejel Odbor za peticije;

| 27. | poudarja, da ima Odbor za peticije poleg drugih organov in ustanov, kot so preiskovalni odbori, evropska državljanska pobuda in Evropski varuh človekovih pravic, samostojno in jasno vlogo kontaktne točke za vse državljane; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da ima Odbor za peticije poleg drugih organov in ustanov, kot so preiskovalni odbori, evropska državljanska pobuda in Evropski varuh človekovih pravic, samostojno in jasno vlogo kontaktne točke za vse državljane;

| 28. | prosi konferenco predsednikov, naj preveri, ali je za izpolnitev teh formalnih zahtev glede postopka za peticije smiselno spremeniti poslovnik; |
| --- | --- |

28.

prosi konferenco predsednikov, naj preveri, ali je za izpolnitev teh formalnih zahtev glede postopka za peticije smiselno spremeniti poslovnik;

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji in evropskemu varuhu človekovih pravic ter vladam in parlamentom držav članic in njihovim odborom za peticije ter varuhom človekovih pravic oziroma podobnim pristojnim organom. |
| --- | --- |

29.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji in evropskemu varuhu človekovih pravic ter vladam in parlamentom držav članic in njihovim odborom za peticije ter varuhom človekovih pravic oziroma podobnim pristojnim organom.

---

(1)  Uredba (EU) št. 211/2011 (UL L 65, 11.3.2011, str. 1).

(2)  Direktiva 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 26, 28.1.2012, str. 1).

(3)  Direktiva 2008/98/ES o odpadkih (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

(4)  Poročilo o državljanstvu EU iz leta 2010: Odpravljanje ovir za pravice državljanov EU (COM(2010)0603).

(5)  Glej resolucijo z dne 26. marca 2009, uvodna izjava Q in odstavek 17 (UL C 117 E, 6.5.2010, str. 189).

---

Četrtek, 22. november 2012

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/100 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/100

---

P7_TA(2012)0450

Konvencija o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o izjavi držav članic glede sprejetja v interesu Evropske unije pristopa osmih tretjih držav k haaški Konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (2012/2791(RSP))

(2015/C 419/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2(2), 3(2), 4(2)(j), 81(3), 216(1) in 218(6)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2(2), 3(2), 4(2)(j), 81(3), 216(1) in 218(6)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sodne prakse, ki jo je razvilo Sodišče Evropske unije, zlasti zadev 22/70 (1) in C-467/98 (2) ter mnenja 1/03 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse, ki jo je razvilo Sodišče Evropske unije, zlasti zadev 22/70 (1) in C-467/98 (2) ter mnenja 1/03 (3),

| — | ob upoštevanju predlogov Komisije za sklepe Sveta o izjavi držav članic glede sprejetja v interesu Evropske unije pristopa Gabona (4), Andore (5), Sejšelov (6), Ruske federacije (7), Albanije (8), Singapurja (9), Maroka (10) in Armenije (11) k haaški Konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predlogov Komisije za sklepe Sveta o izjavi držav članic glede sprejetja v interesu Evropske unije pristopa Gabona (4), Andore (5), Sejšelov (6), Ruske federacije (7), Albanije (8), Singapurja (9), Maroka (10) in Armenije (11) k haaški Konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok,

| — | ob upoštevanju dejstva, da Svet od Parlamenta še ni zahteval odobritve teh sklepov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da Svet od Parlamenta še ni zahteval odobritve teh sklepov,

| — | ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o izjavi držav članic glede sprejetja v interesu Evropske unije pristopa osmih tretjih držav k haaški Konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (O-000159/2012 – B7-0367/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o izjavi držav članic glede sprejetja v interesu Evropske unije pristopa osmih tretjih držav k haaški Konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (O-000159/2012 – B7-0367/2012),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je haaška Konvencija o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok z dne 25. oktobra 1980 zelo pomembna, saj uveljavlja sistem, ki državam pogodbenicam omogoča sodelovanje pri iskanju rešitev v primerih mednarodnih ugrabitev otrok in določa, katera sodišča so pristojna in katero pravo se uporablja pri odločanju o prebivališču otroka; |
| --- | --- |

A.

ker je haaška Konvencija o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok z dne 25. oktobra 1980 zelo pomembna, saj uveljavlja sistem, ki državam pogodbenicam omogoča sodelovanje pri iskanju rešitev v primerih mednarodnih ugrabitev otrok in določa, katera sodišča so pristojna in katero pravo se uporablja pri odločanju o prebivališču otroka;

| B. | ker konvencija s tem omogoča hitro vrnitev ugrabljenih otrok v ustrezno državo bivanja; |
| --- | --- |

B.

ker konvencija s tem omogoča hitro vrnitev ugrabljenih otrok v ustrezno državo bivanja;

| C. | ker konvencija velja zgolj med državami, ki so jo ratificirale ali so pristopile k njej; |
| --- | --- |

C.

ker konvencija velja zgolj med državami, ki so jo ratificirale ali so pristopile k njej;

| D. | ker morajo pristop novih držav h konvenciji sprejeti države, ki so že podpisnice, da bi konvencija med njimi veljala; |
| --- | --- |

D.

ker morajo pristop novih držav h konvenciji sprejeti države, ki so že podpisnice, da bi konvencija med njimi veljala;

| E. | ker je zato izredno pomembno, da se pristopi sprejmejo; |
| --- | --- |

E.

ker je zato izredno pomembno, da se pristopi sprejmejo;

| F. | ker Evropska unija že izvaja notranjo pristojnost na področju mednarodne ugrabitve otrok, zlasti z Uredbo Sveta (ES) št. 2201/2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo (12); |
| --- | --- |

F.

ker Evropska unija že izvaja notranjo pristojnost na področju mednarodne ugrabitve otrok, zlasti z Uredbo Sveta (ES) št. 2201/2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo (12);

| G. | ker iz tega izhaja, da je Evropska unija pridobila izključno zunanjo pristojnost na področju mednarodne ugrabitve otrok; |
| --- | --- |

G.

ker iz tega izhaja, da je Evropska unija pridobila izključno zunanjo pristojnost na področju mednarodne ugrabitve otrok;

| H. | ker konvencija mednarodnim organizacijam ne omogoča, da bi postale njene podpisnice, bi morala Evropska unija pooblastiti države članice, da pri sprejetju zgoraj naštetih pristopov delujejo v njenem interesu; |
| --- | --- |

H.

ker konvencija mednarodnim organizacijam ne omogoča, da bi postale njene podpisnice, bi morala Evropska unija pooblastiti države članice, da pri sprejetju zgoraj naštetih pristopov delujejo v njenem interesu;

| I. | ker bi moral Svet zato kar najhitreje ukrepati za sprejetje sklepov, ki jih predlaga Komisija, vključno s takojšnjim posvetovanjem s Parlamentom; |
| --- | --- |

I.

ker bi moral Svet zato kar najhitreje ukrepati za sprejetje sklepov, ki jih predlaga Komisija, vključno s takojšnjim posvetovanjem s Parlamentom;

| J. | ker kaže, da se je Svet kljub nujnosti zadeve in jasnosti pravnega položaja odločil, da odloži posvetovanje s Parlamentom in sprejetje navedenih sklepov zaradi izpodbijanja načela teh sklepov iz pravnih razlogov; |
| --- | --- |

J.

ker kaže, da se je Svet kljub nujnosti zadeve in jasnosti pravnega položaja odločil, da odloži posvetovanje s Parlamentom in sprejetje navedenih sklepov zaradi izpodbijanja načela teh sklepov iz pravnih razlogov;

| 1. | naslavlja na Svet naslednja priporočila:






  (a) | Svet bi moral nemudoma sprožiti postopek za sprejetje zgoraj omenjenih predlaganih sklepov; |
| --- | --- | --- |

1.

naslavlja na Svet naslednja priporočila:

(a)

Svet bi moral nemudoma sprožiti postopek za sprejetje zgoraj omenjenih predlaganih sklepov;

| (b) | v ta namen bi se moral o osmih predlaganih sklepih posvetovati s Parlamentom; |
| --- | --- |

(b)

v ta namen bi se moral o osmih predlaganih sklepih posvetovati s Parlamentom;

| (c) | v interesu evropskih državljanov, ki bi imeli koristi od sprejetja sklepov, Svet ne bi smel preprečevati dobrega delovanja Evropske unije na zmotni pravni podlagi; |
| --- | --- |

(c)

v interesu evropskih državljanov, ki bi imeli koristi od sprejetja sklepov, Svet ne bi smel preprečevati dobrega delovanja Evropske unije na zmotni pravni podlagi;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in v vednost Komisiji ter Stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in v vednost Komisiji ter Stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu.

---

(1)  Zadeva 22/70, Komisija proti Svetu (AETR) [1971] ZOdl. 263, točka 16.

(2)  Zadeva C-467/98, Komisija proti Danski [2002] ZOdl. I-9519, točka 77.

(3)  Mnenje Sodišča 1/03 z dne 7. februarja 2006 o pristojnosti Skupnosti za sklenitev nove Luganske konvencije o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah.

(4)  COM(2011)0904.

(5)  COM(2011)0908.

(6)  COM(2011)0909.

(7)  COM(2011)0911.

(8)  COM(2011)0912.

(9)  COM(2011)0915.

(10)  COM(2011)0916.

(11)  COM(2011)0917.

(12)  UL L 338, 23.12.2003, str. 1.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/101 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/101

---

P7_TA(2012)0451

Prihodnja Svetovna konferenca o mednarodnih telekomunikacijah (WCIT-2012) Mednarodne telekomunikacijske zveze in morebitna širitev obsega Mednarodnih telekomunikacijskih pravil

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o prihodnji svetovni konferenci o mednarodnih telekomunikacijah (WCIT-2012) Mednarodne telekomunikacijske zveze in morebitni širitvi obsega mednarodnih telekomunikacijskih pravil (2012/2881(RSP))

(2015/C 419/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 (1) o spremembi direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 (1) o spremembi direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev,

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/136/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 (2) o spremembah Direktive 2002/22/ES o univerzalnih storitvah in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/136/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 (2) o spremembah Direktive 2002/22/ES o univerzalnih storitvah in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov,

| — | ob upoštevanju Direktive Komisije 2002/77/ES z dne 16. septembra 2002 (3) o konkurenci na trgih za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Komisije 2002/77/ES z dne 16. septembra 2002 (3) o konkurenci na trgih za elektronska komunikacijska omrežja in storitve,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2011 o odprtem internetu in nevtralnosti omrežja v Evropi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2011 o odprtem internetu in nevtralnosti omrežja v Evropi (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o upravljanju interneta: naslednji koraki (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o upravljanju interneta: naslednji koraki (5),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice A/HRC/20/L13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice A/HRC/20/L13,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za sklep Sveta o stališču EU o reviziji Mednarodnih telekomunikacijskih pravil na Svetovni konferenci o mednarodnih telekomunikacijah ali pripravljalnih sejah (COM(2012)0430), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za sklep Sveta o stališču EU o reviziji Mednarodnih telekomunikacijskih pravil na Svetovni konferenci o mednarodnih telekomunikacijah ali pripravljalnih sejah (COM(2012)0430),

| — | ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker mednarodna telekomunikacijska pravila, ki so bila sprejeta na svetovni konferenci uprav za telegrafijo in telefonijo leta 1988 v Melbournu, od takrat niso bila revidirana; |
| --- | --- |

A.

ker mednarodna telekomunikacijska pravila, ki so bila sprejeta na svetovni konferenci uprav za telegrafijo in telefonijo leta 1988 v Melbournu, od takrat niso bila revidirana;

| B. | ker je vseh 27 držav članic Evropske unije podpisnic mednarodnih komunikacijskih pravil; |
| --- | --- |

B.

ker je vseh 27 držav članic Evropske unije podpisnic mednarodnih komunikacijskih pravil;

| C. | ker je Mednarodna telekomunikacijska zveza od 3. do 14. decembra 2012 v Dubaju sklicala srečanje, t. i. svetovno konferenco o mednarodnih telekomunikacijah (WCIT), da bi se dogovorila o novem besedilu mednarodnih telekomunikacijskih pravil; |
| --- | --- |

C.

ker je Mednarodna telekomunikacijska zveza od 3. do 14. decembra 2012 v Dubaju sklicala srečanje, t. i. svetovno konferenco o mednarodnih telekomunikacijah (WCIT), da bi se dogovorila o novem besedilu mednarodnih telekomunikacijskih pravil;

| 1. | poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bodo vse spremembe mednarodnih telekomunikacijskih pravil skladne s pravnim redom Unije ter bodo spodbujale uresničevanje ciljev in interesov Unije pri nadaljnjem razvoju interneta kot resnično javnega prostora, v katerem se bodo spoštovale človekove pravice in temeljne svoboščine, zlasti svoboda izražanja in zbiranja, ter ki bo zagotavljal načela prostega trga, omrežno nevtralnost in podjetništvo; |
| --- | --- |

1.

poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bodo vse spremembe mednarodnih telekomunikacijskih pravil skladne s pravnim redom Unije ter bodo spodbujale uresničevanje ciljev in interesov Unije pri nadaljnjem razvoju interneta kot resnično javnega prostora, v katerem se bodo spoštovale človekove pravice in temeljne svoboščine, zlasti svoboda izražanja in zbiranja, ter ki bo zagotavljal načela prostega trga, omrežno nevtralnost in podjetništvo;

| 2. | obžaluje, da so pogajanja za WCIT-2012 premalo pregledna in vključujoča, saj bi lahko izidi tega srečanja pomembno vplivali na javni interes; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da so pogajanja za WCIT-2012 premalo pregledna in vključujoča, saj bi lahko izidi tega srečanja pomembno vplivali na javni interes;

| 3. | meni, da ne Mednarodna telekomunikacijska zveza ne katera koli druga centralizirana mednarodna institucija ni ustrezen organ za uveljavljanje regulativne pristojnosti nad upravljanjem interneta ali internetnimi prometnimi tokovi; |
| --- | --- |

3.

meni, da ne Mednarodna telekomunikacijska zveza ne katera koli druga centralizirana mednarodna institucija ni ustrezen organ za uveljavljanje regulativne pristojnosti nad upravljanjem interneta ali internetnimi prometnimi tokovi;

| 4. | poudarja, da bi nekatere predlagane reforme mednarodnih telekomunikacijskih pravil negativno vplivale na internet, njegovo arhitekturo, operacije, vsebino in varnost, poslovne odnose ter upravljanje in prost pretok informacij na internetu; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bi nekatere predlagane reforme mednarodnih telekomunikacijskih pravil negativno vplivale na internet, njegovo arhitekturo, operacije, vsebino in varnost, poslovne odnose ter upravljanje in prost pretok informacij na internetu;

| 5. | meni, da bi nekateri predstavljeni predlogi Mednarodni telekomunikacijski zvezi omogočili, da bi postala vladajoča sila nekaterih vidikov interneta, kar bi lahko pomenilo konec sedanjega modela z več zainteresiranimi stranmi, ki deluje od spodaj navzgor; ima pomisleke, da bi lahko ti predlogi, če bi bili sprejeti, močno vplivali na razvoj in dostop do spletnih storitev za končne uporabnike ter na celotno digitalno gospodarstvo; meni, da bi bilo treba upravljanje interneta in z njim povezana regulativna vprašanja še naprej opredeljevati celovito in na ravni več zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi nekateri predstavljeni predlogi Mednarodni telekomunikacijski zvezi omogočili, da bi postala vladajoča sila nekaterih vidikov interneta, kar bi lahko pomenilo konec sedanjega modela z več zainteresiranimi stranmi, ki deluje od spodaj navzgor; ima pomisleke, da bi lahko ti predlogi, če bi bili sprejeti, močno vplivali na razvoj in dostop do spletnih storitev za končne uporabnike ter na celotno digitalno gospodarstvo; meni, da bi bilo treba upravljanje interneta in z njim povezana regulativna vprašanja še naprej opredeljevati celovito in na ravni več zainteresiranih strani;

| 6. | izraža skrb, da bi bili v predloge reform Mednarodne telekomunikacijske zveze vključeni novi profitni mehanizmi, ki bi z dvigom cen, zaviranjem inovacij in omejevanjem dostopa lahko resno ogrozili odprtost in konkurenčnost interneta; opominja, da bi internet moral ostati brezplačen in odprt; |
| --- | --- |

6.

izraža skrb, da bi bili v predloge reform Mednarodne telekomunikacijske zveze vključeni novi profitni mehanizmi, ki bi z dvigom cen, zaviranjem inovacij in omejevanjem dostopa lahko resno ogrozili odprtost in konkurenčnost interneta; opominja, da bi internet moral ostati brezplačen in odprt;

| 7. | podpira predloge, da se ohranita sedanje področje uporabe mednarodnih komunikacijskih pravil in sedanja pristojnost Mednarodne telekomunikacijske zveze; zavrača predloge, da se področje uporabe razširi na področja, kot je internet, vključno z domenskim prostorom, dodeljevanjem naslovov IP, usmerjanjem internetnega prometa in vprašanji, povezanimi z vsebino; |
| --- | --- |

7.

podpira predloge, da se ohranita sedanje področje uporabe mednarodnih komunikacijskih pravil in sedanja pristojnost Mednarodne telekomunikacijske zveze; zavrača predloge, da se področje uporabe razširi na področja, kot je internet, vključno z domenskim prostorom, dodeljevanjem naslovov IP, usmerjanjem internetnega prometa in vprašanji, povezanimi z vsebino;

| 8. | poziva države članice, naj preprečijo spremembe mednarodnih telekomunikacijskih pravil, ki bi škodile odprtosti interneta, omrežni nevtralnosti, načelu „od konca do konca“, obveznostim univerzalne storitve, in participativnemu upravljanju, za katerega skrbi več akterjev, kot so vlade, nadnacionalne institucije, nevladne organizacije, velika in mala podjetja, tehnološka skupnost ter uporabniki interneta in potrošniki na splošno; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj preprečijo spremembe mednarodnih telekomunikacijskih pravil, ki bi škodile odprtosti interneta, omrežni nevtralnosti, načelu „od konca do konca“, obveznostim univerzalne storitve, in participativnemu upravljanju, za katerega skrbi več akterjev, kot so vlade, nadnacionalne institucije, nevladne organizacije, velika in mala podjetja, tehnološka skupnost ter uporabniki interneta in potrošniki na splošno;

| 9. | poziva Komisijo, naj usklajuje pogajanja za pregled mednarodnih telekomunikacijskih pravil v imenu Evropske unije na podlagi prispevkov, zbranih od vseh zainteresiranih strani, s strategijo, ki bo namenjena predvsem zagotavljanju in ohranjanju odprtosti interneta ter varovanju pravic in svoboščin uporabnikov interneta; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj usklajuje pogajanja za pregled mednarodnih telekomunikacijskih pravil v imenu Evropske unije na podlagi prispevkov, zbranih od vseh zainteresiranih strani, s strategijo, ki bo namenjena predvsem zagotavljanju in ohranjanju odprtosti interneta ter varovanju pravic in svoboščin uporabnikov interneta;

| 10. | opozarja, kako pomembno je ohranjati robusten internet „po najboljših prizadevanjih“, spodbujati inovacije in svobodo izražanja, zagotavljati konkurenco in preprečevati nov digitalni razkorak; |
| --- | --- |

10.

opozarja, kako pomembno je ohranjati robusten internet „po najboljših prizadevanjih“, spodbujati inovacije in svobodo izražanja, zagotavljati konkurenco in preprečevati nov digitalni razkorak;

| 11. | poudarja, da bi bilo treba v mednarodnih telekomunikacijskih pravilih navesti, da so priporočila Mednarodne telekomunikacijske zveze nezavezujoči dokumenti, ki spodbujajo najboljšo prakso; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi bilo treba v mednarodnih telekomunikacijskih pravilih navesti, da so priporočila Mednarodne telekomunikacijske zveze nezavezujoči dokumenti, ki spodbujajo najboljšo prakso;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 337, 18.12.2009, str. 37.

(2)  UL L 337, 18.12.2009, str. 11.

(3)  UL L 249, 17.9.2002, str. 21.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0511.

(5)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 33.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/103 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/103

---

P7_TA(2012)0452

Konferenca o podnebnih spremembah v Dohi (COP 18)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o konferenci o podnebnih spremembah v Dohi v Katarju (COP 18) (2012/2722(RSP))

(2015/C 419/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in Kjotskega protokola k tej konvenciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in Kjotskega protokola k tej konvenciji,

| — | ob upoštevanju rezultatov konference Združenih narodov o podnebnih spremembah na Baliju leta 2007 in akcijskega načrta z Balija (Sklep 1/COP 13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov konference Združenih narodov o podnebnih spremembah na Baliju leta 2007 in akcijskega načrta z Balija (Sklep 1/COP 13),

| — | ob upoštevanju 15. konference pogodbenic okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP 15) in pete konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP 5), ki je potekala od 7. do 18. decembra 2009 v Københavnu na Danskem, ter københavnskega dogovora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 15. konference pogodbenic okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP 15) in pete konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP 5), ki je potekala od 7. do 18. decembra 2009 v Københavnu na Danskem, ter københavnskega dogovora,

| — | ob upoštevanju 16. konference pogodbenic (COP 16) v okviru okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in šeste konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP 6), ki sta potekali od 29. novembra do 10. decembra 2010 v Cancúnu v Mehiki in sporazumov iz Cancúna, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 16. konference pogodbenic (COP 16) v okviru okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in šeste konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP 6), ki sta potekali od 29. novembra do 10. decembra 2010 v Cancúnu v Mehiki in sporazumov iz Cancúna,

| — | ob upoštevanju 17. konference pogodbenic okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP 17) in sedme konference pogodbenic kot srečanja pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP 7), ki sta potekali od 28. novembra do 9. decembra 2011 v Durbanu v Južni Afriki, in zlasti sklepov, ki vključujejo Durbansko platformo za okrepljeno ukrepanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 17. konference pogodbenic okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP 17) in sedme konference pogodbenic kot srečanja pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP 7), ki sta potekali od 28. novembra do 9. decembra 2011 v Durbanu v Južni Afriki, in zlasti sklepov, ki vključujejo Durbansko platformo za okrepljeno ukrepanje,

| — | ob upoštevanju bližajoče se 18. konference pogodbenic okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP 18) in osme konference pogodbenic kot srečanja pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP 8), ki bosta potekali od 26. novembra do 8. decembra 2012 v Dohi v Katarju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bližajoče se 18. konference pogodbenic okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP 18) in osme konference pogodbenic kot srečanja pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP 8), ki bosta potekali od 26. novembra do 8. decembra 2012 v Dohi v Katarju,

| — | ob upoštevanju svežnja ukrepov EU na področju podnebnih sprememb in energije iz decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja ukrepov EU na področju podnebnih sprememb in energije iz decembra 2008,

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2009 o letu 2050: Prihodnost se začenja danes – priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2009 o letu 2050: Prihodnost se začenja danes – priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah (2),

| — | ob upoštevanju resolucij z dne 25. novembra 2009 o strategiji EU za konferenco o podnebnih spremembah v Københavnu (COP 15) (3), z dne 10. februarja 2010 o rezultatih konference o podnebnih spremembah v Københavnu (COP 15) (4), z dne 25. novembra 2010, o konferenci o podnebnih spremembah v Cancúnu (COP 16) (5) in z dne 16. novembra 2011 o konferenci o podnebnih spremembah v Durbanu (COP 17) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij z dne 25. novembra 2009 o strategiji EU za konferenco o podnebnih spremembah v Københavnu (COP 15) (3), z dne 10. februarja 2010 o rezultatih konference o podnebnih spremembah v Københavnu (COP 15) (4), z dne 25. novembra 2010, o konferenci o podnebnih spremembah v Cancúnu (COP 16) (5) in z dne 16. novembra 2011 o konferenci o podnebnih spremembah v Durbanu (COP 17) (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2012 o načrtu za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2012 o načrtu za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 (7),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. marca 2012 o 17. konferenci pogodbenic okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP 17) in sedmem zasedanju konference pogodbenic kot sestanku pogodbenic Kjotskega protokola (CMP 7) (v Durbanu v Južni Afriki od 28. novembra do 9. decembra 2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. marca 2012 o 17. konferenci pogodbenic okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP 17) in sedmem zasedanju konference pogodbenic kot sestanku pogodbenic Kjotskega protokola (CMP 7) (v Durbanu v Južni Afriki od 28. novembra do 9. decembra 2011),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. maja 2012 o financiranju zaščite podnebja ter hitrem začetku financiranja zaščite podnebja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. maja 2012 o financiranju zaščite podnebja ter hitrem začetku financiranja zaščite podnebja,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. julija 2011 o podnebni diplomaciji EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. julija 2011 o podnebni diplomaciji EU,

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila Programa Združenih narodov za okolje (UNEP) iz novembra 2011 z naslovom Premostitev emisijske vrzeli, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila Programa Združenih narodov za okolje (UNEP) iz novembra 2011 z naslovom Premostitev emisijske vrzeli,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestale v Svetu, Evropskega parlamenta in Komisije z dne 20. decembra 2005 o razvojni politiki Evropske unije: „Evropsko soglasje“ (8), zlasti točk 22, 38, 75, 76 in 105, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestale v Svetu, Evropskega parlamenta in Komisije z dne 20. decembra 2005 o razvojni politiki Evropske unije: „Evropsko soglasje“ (8), zlasti točk 22, 38, 75, 76 in 105,

| — | ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, ki je postavila razvojne cilje tisočletja kot skupne cilje mednarodne skupnosti za izkoreninjenje revščine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, ki je postavila razvojne cilje tisočletja kot skupne cilje mednarodne skupnosti za izkoreninjenje revščine,

| — | ob upoštevanju zavez o srednjeročni postopni odpravi subvencij za fosilna goriva in namenski podpori najrevnejšim državam pri prilagajanju na podnebne spremembe, ki jih je skupina G-20 sprejela na vrhu v Pittsburghu dne 24. in 25. septembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zavez o srednjeročni postopni odpravi subvencij za fosilna goriva in namenski podpori najrevnejšim državam pri prilagajanju na podnebne spremembe, ki jih je skupina G-20 sprejela na vrhu v Pittsburghu dne 24. in 25. septembra 2009,

| — | ob upoštevanju 11. srečanja konference pogodbenic okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP 11) o biotski raznovrstnosti, ki je potekala v Hiderabadu v Indiji od 8. do 19. oktobra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 11. srečanja konference pogodbenic okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP 11) o biotski raznovrstnosti, ki je potekala v Hiderabadu v Indiji od 8. do 19. oktobra 2012,

| — | ob upoštevanju vprašanj za ustni odgovor (O-000160/2012 – B7-0364/2012 in O-000161/2012 – B7-0365/2012), ki ju je vložil Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane v skladu s členom 115 Poslovnika, in ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj za ustni odgovor (O-000160/2012 – B7-0364/2012 in O-000161/2012 – B7-0365/2012), ki ju je vložil Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane v skladu s členom 115 Poslovnika, in ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker se v sklepih, ki vključujejo Durbansko platformo za okrepljeno ukrepanje (sveženj iz Durbana), priznava, da podnebne spremembe akutno in morda celo nepovratno ogrožajo človeštvo in naš planet, zato se je treba z njimi spoprijeti na mednarodni ravni s sodelovanjem vseh pogodbenic; |
| --- | --- |

A.

ker se v sklepih, ki vključujejo Durbansko platformo za okrepljeno ukrepanje (sveženj iz Durbana), priznava, da podnebne spremembe akutno in morda celo nepovratno ogrožajo človeštvo in naš planet, zato se je treba z njimi spoprijeti na mednarodni ravni s sodelovanjem vseh pogodbenic;

| B. | ker so bili s svežnjem iz Durbana načeloma položeni temelji za obsežen, ambiciozen, pravno zavezujoč mednarodni sporazum, ki bo vključeval vse pogodbenice in bo dosežen do leta 2015, izvajati pa se bo začel do leta 2020; |
| --- | --- |

B.

ker so bili s svežnjem iz Durbana načeloma položeni temelji za obsežen, ambiciozen, pravno zavezujoč mednarodni sporazum, ki bo vključeval vse pogodbenice in bo dosežen do leta 2015, izvajati pa se bo začel do leta 2020;

| C. | ker mora konferenca v Dohi (COP 18) graditi na zagonu, ki smo ga dosegli v Durbanu, in zagotoviti, da bomo glede tega sporazuma ostali na pravi poti ter ga do leta 2015 res sklenili; |
| --- | --- |

C.

ker mora konferenca v Dohi (COP 18) graditi na zagonu, ki smo ga dosegli v Durbanu, in zagotoviti, da bomo glede tega sporazuma ostali na pravi poti ter ga do leta 2015 res sklenili;

| D. | ker mora biti sporazum skladen z načelom skupnih, a raznolikih odgovornosti in zmožnosti posameznih držav, vseeno pa mora upoštevati, da morajo vsi veliki onesnaževalci sprejeti ambiciozne in zadostne cilje ter ustrezne ukrepe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, pri čemer se mora ustrezno odražati razvijanje zmogljivosti; |
| --- | --- |

D.

ker mora biti sporazum skladen z načelom skupnih, a raznolikih odgovornosti in zmožnosti posameznih držav, vseeno pa mora upoštevati, da morajo vsi veliki onesnaževalci sprejeti ambiciozne in zadostne cilje ter ustrezne ukrepe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, pri čemer se mora ustrezno odražati razvijanje zmogljivosti;

| E. | ker v svežnju iz Durbana ni bilo v zadostni meri upoštevano, da je treba za ublažitev podnebnih sprememb do leta 2020 nujno ukrepati, ker obstoječe zaveze in obveze ne bodo zadostovale za omejitev naraščanja svetovne letne povprečne temperature na površini na največ 2 oC (cilj o 2 oC) in ker je treba ta vprašanja na konferenci v Dohi prednostno obravnavati; |
| --- | --- |

E.

ker v svežnju iz Durbana ni bilo v zadostni meri upoštevano, da je treba za ublažitev podnebnih sprememb do leta 2020 nujno ukrepati, ker obstoječe zaveze in obveze ne bodo zadostovale za omejitev naraščanja svetovne letne povprečne temperature na površini na največ 2 oC (cilj o 2 oC) in ker je treba ta vprašanja na konferenci v Dohi prednostno obravnavati;

| F. | ker glede na znanstvene dokaze Medvladnega foruma za podnebne spremembe (IPCC) cilj o 2 oC zahteva, da svetovne emisije ne bodo višje kot leta 2015, da se do leta 2050 znižajo za 50 % glede na raven iz leta 1990 ter da se nato še naprej zmanjšujejo; ker bi morala EU zato uveljaviti konkretne ukrepe za vse velike onesnaževalce in njihovo učinkovito izvajanje pred letom 2020; |
| --- | --- |

F.

ker glede na znanstvene dokaze Medvladnega foruma za podnebne spremembe (IPCC) cilj o 2 oC zahteva, da svetovne emisije ne bodo višje kot leta 2015, da se do leta 2050 znižajo za 50 % glede na raven iz leta 1990 ter da se nato še naprej zmanjšujejo; ker bi morala EU zato uveljaviti konkretne ukrepe za vse velike onesnaževalce in njihovo učinkovito izvajanje pred letom 2020;

| G. | ker nedavne znanstvene ugotovitve nakazujejo, da so učinki podnebnih sprememb hitrejši in izrazitejši, kot so napovedovali v preteklosti, na primer na arktičnem območju; |
| --- | --- |

G.

ker nedavne znanstvene ugotovitve nakazujejo, da so učinki podnebnih sprememb hitrejši in izrazitejši, kot so napovedovali v preteklosti, na primer na arktičnem območju;

| H. | ker se bo po napovedih Mednarodne agencije za energijo (IEA) svetovno povpraševanje po energiji med letoma 2010 in 2035 povečalo za tretjino; ker bodo povpraševanje in emisije naraščali predvsem v državah v vzponu; ker potratno potrošnjo fosilnih goriv spodbujajo subvencije v vrednosti 400 milijard USD; |
| --- | --- |

H.

ker se bo po napovedih Mednarodne agencije za energijo (IEA) svetovno povpraševanje po energiji med letoma 2010 in 2035 povečalo za tretjino; ker bodo povpraševanje in emisije naraščali predvsem v državah v vzponu; ker potratno potrošnjo fosilnih goriv spodbujajo subvencije v vrednosti 400 milijard USD;

| I. | ker bi bila dekarbonizacija energetskega sektorja in industrije z uporabo inovacij prednost za Evropo kot pionirko na rastočem svetovnem trgu za blago in storitve, povezane z energijo; |
| --- | --- |

I.

ker bi bila dekarbonizacija energetskega sektorja in industrije z uporabo inovacij prednost za Evropo kot pionirko na rastočem svetovnem trgu za blago in storitve, povezane z energijo;

| J. | ker svetovne inovacije v sektorju trajnostne energije (v proizvodnji in na ravni uporabnika) ustvarjajo delovna mesta, spodbujajo gospodarsko rast, povečujejo energetsko neodvisnost in pomagajo k čistejšemu svetu, v katerem bodo podnebne spremembe ublažene in bo zagotovljena zadostna preskrba z energijo; |
| --- | --- |

J.

ker svetovne inovacije v sektorju trajnostne energije (v proizvodnji in na ravni uporabnika) ustvarjajo delovna mesta, spodbujajo gospodarsko rast, povečujejo energetsko neodvisnost in pomagajo k čistejšemu svetu, v katerem bodo podnebne spremembe ublažene in bo zagotovljena zadostna preskrba z energijo;

| K. | ker trajajo naložbe v energetski sektor pogosto 30 let ali več in je načrtovanje novih projektov in politik dolgotrajno, kar po svetu še stopnjuje nujnost novih ukrepov na področju energije; |
| --- | --- |

K.

ker trajajo naložbe v energetski sektor pogosto 30 let ali več in je načrtovanje novih projektov in politik dolgotrajno, kar po svetu še stopnjuje nujnost novih ukrepov na področju energije;

| L. | ker je potrebnih več raziskav za koristne inovacije v energetskih in prometnih sistemih; |
| --- | --- |

L.

ker je potrebnih več raziskav za koristne inovacije v energetskih in prometnih sistemih;

| M. | ker bi morala EU glede na svoje tehnološke in ekonomske zmožnosti prevzeti vodilno vlogo pri varstvu podnebja, da bi pokazala resnost svojih prizadevanj; |
| --- | --- |

M.

ker bi morala EU glede na svoje tehnološke in ekonomske zmožnosti prevzeti vodilno vlogo pri varstvu podnebja, da bi pokazala resnost svojih prizadevanj;

| N. | ker glede na nezmožnost soglasja o pravični porazdelitvi dolgoročnih svetovnih prizadevanj za ublažitev podnebnih sprememb do leta 2015 ne bo mogoče doseči pravno zavezujočega sporazuma; |
| --- | --- |

N.

ker glede na nezmožnost soglasja o pravični porazdelitvi dolgoročnih svetovnih prizadevanj za ublažitev podnebnih sprememb do leta 2015 ne bo mogoče doseči pravno zavezujočega sporazuma;

| O. | ker so se razvite države na konferenci COP 16 v Cancúnu leta 2010 zavezale, da bodo do leta 2020 zagotovile 100 milijard USD „novih in dodatnih sredstev“ za obravnavanje potreb v zvezi s podnebnimi spremembami v državah v razvoju, a doslej ni še niti dogovora o tem, kaj pomeni „novo in dodatno“ financiranje; |
| --- | --- |

O.

ker so se razvite države na konferenci COP 16 v Cancúnu leta 2010 zavezale, da bodo do leta 2020 zagotovile 100 milijard USD „novih in dodatnih sredstev“ za obravnavanje potreb v zvezi s podnebnimi spremembami v državah v razvoju, a doslej ni še niti dogovora o tem, kaj pomeni „novo in dodatno“ financiranje;

| P. | ker ni jasno, koliko „podnebnih“ finančnih sredstev bo po letu 2012, zadnjem letu za hitri zagon, sploh zagotovljenih (v københavnskih zavezah je bilo govora o 30 milijardah USD v treh letih); |
| --- | --- |

P.

ker ni jasno, koliko „podnebnih“ finančnih sredstev bo po letu 2012, zadnjem letu za hitri zagon, sploh zagotovljenih (v københavnskih zavezah je bilo govora o 30 milijardah USD v treh letih);

| Q. | ker okoli 20 % svetovnih toplogrednih plinov nastane zaradi krčenja gozdov in drugih oblik rabe zemljišč oziroma sprememb v njihovi rabi in ker kmetijsko-gozdarski sistemi zmanjšujejo tako emisije CO2 s povečanim skladiščenjem ogljika kot revščino z bolj raznolikimi viri prihodkov za lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

Q.

ker okoli 20 % svetovnih toplogrednih plinov nastane zaradi krčenja gozdov in drugih oblik rabe zemljišč oziroma sprememb v njihovi rabi in ker kmetijsko-gozdarski sistemi zmanjšujejo tako emisije CO2 s povečanim skladiščenjem ogljika kot revščino z bolj raznolikimi viri prihodkov za lokalne skupnosti;

| R. | ker je boljše gospodarjenje z gozdovi temeljni predpogoj za trajno zmanjšanje krčenja gozdov; |
| --- | --- |

R.

ker je boljše gospodarjenje z gozdovi temeljni predpogoj za trajno zmanjšanje krčenja gozdov;

Durbanska platforma za okrepljeno ukrepanje

| 1. | pozdravlja ustanovitev delovne skupine za Durbansko platformo za okrepljeno ukrepanje in ugotavlja, da je v sklepu 1/CP.17 zahtevano, naj začne skupina v sklopu konvencije nujno oblikovati protokol, pravni instrument ali dogovor z zavezujočim pravnim učinkom, ki bo veljal za vse pogodbenice, ter naj svoje delo zaključi čim prej oziroma ne kasneje kot leta 2015; ugotavlja tudi, da mora imeti delovna skupina pri svojem delu podatke iz petega ocenjevalnega poročila medvladnega foruma za podnebne spremembe, ki naj bi bilo končano do leta 2014; pozdravlja tudi proces, v katerem nameravajo pogodbenice povečati raven svojih načrtov za obdobje pred letom 2020; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja ustanovitev delovne skupine za Durbansko platformo za okrepljeno ukrepanje in ugotavlja, da je v sklepu 1/CP.17 zahtevano, naj začne skupina v sklopu konvencije nujno oblikovati protokol, pravni instrument ali dogovor z zavezujočim pravnim učinkom, ki bo veljal za vse pogodbenice, ter naj svoje delo zaključi čim prej oziroma ne kasneje kot leta 2015; ugotavlja tudi, da mora imeti delovna skupina pri svojem delu podatke iz petega ocenjevalnega poročila medvladnega foruma za podnebne spremembe, ki naj bi bilo končano do leta 2014; pozdravlja tudi proces, v katerem nameravajo pogodbenice povečati raven svojih načrtov za obdobje pred letom 2020;

| 2. | poudarja, da morajo biti pravičnost in skupne, a raznolike odgovornosti in ustrezne zmogljivosti prav v osrčju Durbanske platforme za okrepljeno ukrepanje, da bi ta lahko dosegla ustrezne uspehe na področju podnebja; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da morajo biti pravičnost in skupne, a raznolike odgovornosti in ustrezne zmogljivosti prav v osrčju Durbanske platforme za okrepljeno ukrepanje, da bi ta lahko dosegla ustrezne uspehe na področju podnebja;

| 3. | ugotavlja, da je ob tem za sveženj iz Durbana potrebna delovna skupina za dolgoročno sodelovanje, da bi dosegli dogovorjene rezultate do konference v Dohi; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je ob tem za sveženj iz Durbana potrebna delovna skupina za dolgoročno sodelovanje, da bi dosegli dogovorjene rezultate do konference v Dohi;

| 4. | poudarja, da bo moral novi pravni instrument zagotoviti, da bodo blažitveni ukrepi skladni s svetovnim ogljičnim proračunom, ki bo moral omogočati vzdrževanje sprememb podnebja pod 2 oC v primerjavi s predindustrijskimi ravnmi in zagotoviti sredstva za potrebne podnebne ukrepe v državah v razvoju, stabilno računovodsko vrednotenje, spremljanje in poročanje ter vzdržljiv režim izvrševanja in zagotavljanja skladnosti; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bo moral novi pravni instrument zagotoviti, da bodo blažitveni ukrepi skladni s svetovnim ogljičnim proračunom, ki bo moral omogočati vzdrževanje sprememb podnebja pod 2 oC v primerjavi s predindustrijskimi ravnmi in zagotoviti sredstva za potrebne podnebne ukrepe v državah v razvoju, stabilno računovodsko vrednotenje, spremljanje in poročanje ter vzdržljiv režim izvrševanja in zagotavljanja skladnosti;

| 5. | zaskrbljeno ugotavlja, da so nekatere pogodbenice na razpravah v Bonnu maja 2012 zavzele stališče, ki ovira napredek, pozdravlja pa majhne, a opazne korake zbliževanja, dosežene na neformalnih dodatnih zasedanjih v Bangkoku na Tajskem od 30. avgusta do 5. septembra 2012; |
| --- | --- |

5.

zaskrbljeno ugotavlja, da so nekatere pogodbenice na razpravah v Bonnu maja 2012 zavzele stališče, ki ovira napredek, pozdravlja pa majhne, a opazne korake zbliževanja, dosežene na neformalnih dodatnih zasedanjih v Bangkoku na Tajskem od 30. avgusta do 5. septembra 2012;

| 6. | poziva k večji jasnosti in soglasju o primerljivosti prizadevanj in skupnemu računovodstvu za razvite pogodbenice, ki niso članice Kjotskega protokola, pred zaključkom delovne skupine za dolgoročno sodelovanje v okviru konvencije; |
| --- | --- |

6.

poziva k večji jasnosti in soglasju o primerljivosti prizadevanj in skupnemu računovodstvu za razvite pogodbenice, ki niso članice Kjotskega protokola, pred zaključkom delovne skupine za dolgoročno sodelovanje v okviru konvencije;

| 7. | poudarja, da mora biti EU za zgled, in sicer z izvajanjem svojih obveznosti in dokazovanjem prizadevanj tako glede blažitve kot na finančnem področju; zato meni, da imajo vse institucije EU obveznost, da še pred konferenco v Dohi začnejo izvajati intenzivno „podnebnih diplomacijo“ in navezovati mednarodna zavezništva ter tako zagotovijo, da se bodo obveznosti iz svežnja iz Durbana zares spoštovale in da bo proces okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja usmerjen k novi večstranski ureditvi, o kateri naj bi se dogovorili do leta 2015; poudarja, da je pomembno razjasniti, kako se bodo načela konvencije izvajala v okviru za obdobje po letu 2020, zato da bodo obveznosti prevzele vse pogodbenice; meni tudi, da je pri tem zlasti pomemben novi tržni mehanizem, opredeljen na konferenci COP 17, in upa, da bo delovna skupina za dolgoročno sodelovanje uspela določiti načine in postopke za ta mehanizem; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da mora biti EU za zgled, in sicer z izvajanjem svojih obveznosti in dokazovanjem prizadevanj tako glede blažitve kot na finančnem področju; zato meni, da imajo vse institucije EU obveznost, da še pred konferenco v Dohi začnejo izvajati intenzivno „podnebnih diplomacijo“ in navezovati mednarodna zavezništva ter tako zagotovijo, da se bodo obveznosti iz svežnja iz Durbana zares spoštovale in da bo proces okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja usmerjen k novi večstranski ureditvi, o kateri naj bi se dogovorili do leta 2015; poudarja, da je pomembno razjasniti, kako se bodo načela konvencije izvajala v okviru za obdobje po letu 2020, zato da bodo obveznosti prevzele vse pogodbenice; meni tudi, da je pri tem zlasti pomemben novi tržni mehanizem, opredeljen na konferenci COP 17, in upa, da bo delovna skupina za dolgoročno sodelovanje uspela določiti načine in postopke za ta mehanizem;

Kjotski protokol – drugo ciljno obdobje

| 8. | je seznanjen z odločitvijo pogodbenic, ki je izkazana v svežnju iz Durbana in zajema okoli 15 % svetovnih emisij, zato mora tudi EU povečati svoja prizadevanja pri iskanju rešitev za skupne ukrepe, tako da bodo vsi akterji vsaj začasno soglašali z drugim ciljnim obdobjem Kjotskega protokola, ki naj bi se začelo 1. januarja 2013 in pomenilo prehod proti novi, učinkovitejši in celoviti pravno zavezujoči mednarodni ureditvi za vse pogodbenice, ta pa naj bi začela veljati do leta 2020; |
| --- | --- |

8.

je seznanjen z odločitvijo pogodbenic, ki je izkazana v svežnju iz Durbana in zajema okoli 15 % svetovnih emisij, zato mora tudi EU povečati svoja prizadevanja pri iskanju rešitev za skupne ukrepe, tako da bodo vsi akterji vsaj začasno soglašali z drugim ciljnim obdobjem Kjotskega protokola, ki naj bi se začelo 1. januarja 2013 in pomenilo prehod proti novi, učinkovitejši in celoviti pravno zavezujoči mednarodni ureditvi za vse pogodbenice, ta pa naj bi začela veljati do leta 2020;

| 9. | ugotavlja, da v morebitnem drugem ciljnem obdobju Kjotskega protokola ne bodo sodelovale ZDA, Rusija, Japonska in Kanada, negotova pa je tudi udeležba Avstralije in Nove Zelandije; nadalje ugotavlja, da še vedno ni ciljev zmanjšanja emisij za države v razvoju, kot so Kitajska, Indija, Brazilija in Indonezija; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da v morebitnem drugem ciljnem obdobju Kjotskega protokola ne bodo sodelovale ZDA, Rusija, Japonska in Kanada, negotova pa je tudi udeležba Avstralije in Nove Zelandije; nadalje ugotavlja, da še vedno ni ciljev zmanjšanja emisij za države v razvoju, kot so Kitajska, Indija, Brazilija in Indonezija;

| 10. | poziva k sprejetju potrebnih sprememb v Dohi, da se bo lahko drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola nemudoma začelo vsaj na začasni osnovi; |
| --- | --- |

10.

poziva k sprejetju potrebnih sprememb v Dohi, da se bo lahko drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola nemudoma začelo vsaj na začasni osnovi;

| 11. | je seznanjen z zavezo iz sklepa 1/CMP.7 svežnja iz Durbana, da bo zaključni datum drugega ciljnega obdobja določen na konferenci v Dohi; podpira osemletno ciljno obdobje, ki naj bi se končalo 31. decembra 2020; |
| --- | --- |

11.

je seznanjen z zavezo iz sklepa 1/CMP.7 svežnja iz Durbana, da bo zaključni datum drugega ciljnega obdobja določen na konferenci v Dohi; podpira osemletno ciljno obdobje, ki naj bi se končalo 31. decembra 2020;

| 12. | poudarja, da je treba v sedanji operativni strukturi Kjotskega protokola cilje količinskega omejevanja ali zmanjševanja emisij, ki naj bi jih pogodbenice oddale do maja 2012, v skladu s sklepom 1/CMP.7 na konferenci v Dohi s predlogi sprememb prenesti v Kjotski protokol; poziva pogodbenice iz Priloge B, ki teh ciljev še niso posredovale, naj to store, in pozdravlja, da jih je EU takoj posredovala; poudarja, da bi prenos enot dodeljene količine na drugo ciljno obdobje ogrozil celovitost Kjotskega protokola; poudarja, da Kjotski protokol ne bo zares pripomogel k blaženju podnebnih sprememb, če bo državam članicam dovoljeno prenesti enote dodeljene količine; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba v sedanji operativni strukturi Kjotskega protokola cilje količinskega omejevanja ali zmanjševanja emisij, ki naj bi jih pogodbenice oddale do maja 2012, v skladu s sklepom 1/CMP.7 na konferenci v Dohi s predlogi sprememb prenesti v Kjotski protokol; poziva pogodbenice iz Priloge B, ki teh ciljev še niso posredovale, naj to store, in pozdravlja, da jih je EU takoj posredovala; poudarja, da bi prenos enot dodeljene količine na drugo ciljno obdobje ogrozil celovitost Kjotskega protokola; poudarja, da Kjotski protokol ne bo zares pripomogel k blaženju podnebnih sprememb, če bo državam članicam dovoljeno prenesti enote dodeljene količine;

| 13. | pozdravlja predlog Skupine 77 in Kitajske, da bi učinkovito zadržali in zmanjšali uporabo presežka enot dodeljenih količin; ugotavlja, da Evropska unija doslej še ni predstavila predloga, v katerem bi obravnavala ta presežek; opozarja, da Lizbonska pogodba določa, da odloča Svet Evropske unije s kvalificirano večino tako o splošnih ukrepih (člen 16 PEU) kot v postopku v zvezi s pogajanji in sklenitvijo novih mednarodnih sporazumov (člen 218 PDEU); |
| --- | --- |

13.

pozdravlja predlog Skupine 77 in Kitajske, da bi učinkovito zadržali in zmanjšali uporabo presežka enot dodeljenih količin; ugotavlja, da Evropska unija doslej še ni predstavila predloga, v katerem bi obravnavala ta presežek; opozarja, da Lizbonska pogodba določa, da odloča Svet Evropske unije s kvalificirano večino tako o splošnih ukrepih (člen 16 PEU) kot v postopku v zvezi s pogajanji in sklenitvijo novih mednarodnih sporazumov (člen 218 PDEU);

| 14. | ponovno poziva k preoblikovanju mehanizma čistega razvoja in strožjim pravilom glede kakovosti, da bi zagotovili dovolj visoke standarde za projekte, ki bodo prispevali k zanesljivemu, preverljivemu, dejanskemu in dodatnemu zmanjšanju emisij in trajnostnemu razvoju držav v razvoju ter preprečevali neustrezno uporabo tega mehanizma za visokoogljične infrastrukturne projekte; meni, da mora biti mehanizem čistega razvoja v prihodnje omejen na najmanj razvite države; |
| --- | --- |

14.

ponovno poziva k preoblikovanju mehanizma čistega razvoja in strožjim pravilom glede kakovosti, da bi zagotovili dovolj visoke standarde za projekte, ki bodo prispevali k zanesljivemu, preverljivemu, dejanskemu in dodatnemu zmanjšanju emisij in trajnostnemu razvoju držav v razvoju ter preprečevali neustrezno uporabo tega mehanizma za visokoogljične infrastrukturne projekte; meni, da mora biti mehanizem čistega razvoja v prihodnje omejen na najmanj razvite države;

Vrzeli v zavezah za blažitev podnebnih sprememb

| 15. | poudarja, da je za ohranitev cilja o 2 oC nujno, da vse pogodbenice najprej uresničijo svoje zaveze, pa tudi povečajo svoje ambicije do leta 2020; ponovno poudarja, da je zlasti nujno potrebno doseči napredek pri zapolnjevanju „gigatonske vrzeli“ med znanstvenimi ugotovitvami in trenutnimi jamstvi pogodbenic, da bodo določile zavezujoče obveznosti in ukrepe za zmanjšanje emisij, ki bodo bolj ambiciozni kot tisti v københavnskem dogovoru in bodo temeljili na načelu skupnih, a različnih odgovornosti in zmogljivosti, kar pomeni, da bi morale revnejše države prek finančne in tehnološke pomoči, pa tudi prek ukrepov za povečanje zmogljivosti imeti možnost, da neposredno preidejo na napredne nizkoogljične energije in gospodarske sisteme; poziva pogodbenice, naj za zapolnitev vrzeli glede cilja 2 oC sprejmejo predvsem nujne ukrepe, ki bodo učinkovali najkasneje leta 2015, zmanjšajo emisije iz mednarodnega letalskega in pomorskega prometa ter drugih sektorjev, pa tudi fluorirane ogljikovodike, črni ogljik, metan in druge neobstojne dejavnike, ki vplivajo na podnebje; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je za ohranitev cilja o 2 oC nujno, da vse pogodbenice najprej uresničijo svoje zaveze, pa tudi povečajo svoje ambicije do leta 2020; ponovno poudarja, da je zlasti nujno potrebno doseči napredek pri zapolnjevanju „gigatonske vrzeli“ med znanstvenimi ugotovitvami in trenutnimi jamstvi pogodbenic, da bodo določile zavezujoče obveznosti in ukrepe za zmanjšanje emisij, ki bodo bolj ambiciozni kot tisti v københavnskem dogovoru in bodo temeljili na načelu skupnih, a različnih odgovornosti in zmogljivosti, kar pomeni, da bi morale revnejše države prek finančne in tehnološke pomoči, pa tudi prek ukrepov za povečanje zmogljivosti imeti možnost, da neposredno preidejo na napredne nizkoogljične energije in gospodarske sisteme; poziva pogodbenice, naj za zapolnitev vrzeli glede cilja 2 oC sprejmejo predvsem nujne ukrepe, ki bodo učinkovali najkasneje leta 2015, zmanjšajo emisije iz mednarodnega letalskega in pomorskega prometa ter drugih sektorjev, pa tudi fluorirane ogljikovodike, črni ogljik, metan in druge neobstojne dejavnike, ki vplivajo na podnebje;

| 16. | poziva, naj se v Dohi sprejme sklep o količinski opredelitvi svetovne vrzeli in o njenem rednem spremljanju, zato da bi lahko ustrezno ukrepali za njeno premostitev; |
| --- | --- |

16.

poziva, naj se v Dohi sprejme sklep o količinski opredelitvi svetovne vrzeli in o njenem rednem spremljanju, zato da bi lahko ustrezno ukrepali za njeno premostitev;

| 17. | poziva Komisijo in ciprsko predsedstvo, naj poiščeta zaveznike pri premoščanju „gigatonske vrzeli“ – razlike med sedanjimi zavezami in ravnjo, ki bi bila potrebna za zadržanje globalnega segrevanja pod 2 oC; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo in ciprsko predsedstvo, naj poiščeta zaveznike pri premoščanju „gigatonske vrzeli“ – razlike med sedanjimi zavezami in ravnjo, ki bi bila potrebna za zadržanje globalnega segrevanja pod 2 oC;

| 18. | ugotavlja, da bi učinkovita postopna odprava subvencij za fosilna goriva znatno pripomogla k premostitvi te vrzeli; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da bi učinkovita postopna odprava subvencij za fosilna goriva znatno pripomogla k premostitvi te vrzeli;

| 19. | glede na ugotovitve v četrtem ocenjevalnem poročilu Medvladnega foruma o podnebnih spremembah ponavlja, da morajo industrijsko razvite države do leta 2020 svoje notranje emisije zmanjšati za 25–40 % pod ravnjo iz leta 1990, države v razvoju pa bi morale skupaj doseči bistveno odstopanje od sedanje predvidene stopnje rasti emisij, da bi do leta 2020 dosegle 15- do 30-odstotno zmanjšanje; opominja tudi, da morajo skupne globalne emisije doseči vrhunec pred letom 2020, in poziva k odprti razpravi o učinkovitejših strategijah v politiki, s katerimi naj bi premostili vrzeli v zavezah za blažitev podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

19.

glede na ugotovitve v četrtem ocenjevalnem poročilu Medvladnega foruma o podnebnih spremembah ponavlja, da morajo industrijsko razvite države do leta 2020 svoje notranje emisije zmanjšati za 25–40 % pod ravnjo iz leta 1990, države v razvoju pa bi morale skupaj doseči bistveno odstopanje od sedanje predvidene stopnje rasti emisij, da bi do leta 2020 dosegle 15- do 30-odstotno zmanjšanje; opominja tudi, da morajo skupne globalne emisije doseči vrhunec pred letom 2020, in poziva k odprti razpravi o učinkovitejših strategijah v politiki, s katerimi naj bi premostili vrzeli v zavezah za blažitev podnebnih sprememb;

| 20. | poudarja, da je potrebna zanesljiva znanstvena podlaga, kakršno zagotavlja Mednarodni forum za podnebne spremembe, ki je temeljito reformiral svoje strukture in postopke, ter v zvezi s tem poudarja, kako pomembne bodo ugotovitve njegovega petega ocenjevalnega poročila, predvidenega v letu 2014; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je potrebna zanesljiva znanstvena podlaga, kakršno zagotavlja Mednarodni forum za podnebne spremembe, ki je temeljito reformiral svoje strukture in postopke, ter v zvezi s tem poudarja, kako pomembne bodo ugotovitve njegovega petega ocenjevalnega poročila, predvidenega v letu 2014;

| 21. | opozarja, da je v interesu EU, da si prizadeva za 30-odstotni cilj varstva podnebja do leta 2020, s tem pa ustvari trajnostno rast, dodatna delovna mesta in zmanjša odvisnost od uvoza energije; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da je v interesu EU, da si prizadeva za 30-odstotni cilj varstva podnebja do leta 2020, s tem pa ustvari trajnostno rast, dodatna delovna mesta in zmanjša odvisnost od uvoza energije;

| 22. | pozdravlja predlog, da se v zakonodajo EU vključi sporazum iz Cancúna za razvite države pogodbenice, da bi lahko izdelali strategije za razvoj z nizkimi emisijami ogljika, in poudarja, kako pomembno je zagotoviti finančno in tehnično pomoč pogodbenicam državam v razvoju, da bi lahko sprejele in izvajale načrte za nizkoogljični razvoj; ugotavlja, da bi ti morali načrti in strategije začrtati politike in ukrepe, ki bi vključevali zgodnje notranje ukrepanje, s čimer bi preprečili nezmožnost opustitve ogljično intenzivnih naložb in infrastrukture, ter kratko- in dolgoročno energetsko učinkovitost in cilje glede obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja predlog, da se v zakonodajo EU vključi sporazum iz Cancúna za razvite države pogodbenice, da bi lahko izdelali strategije za razvoj z nizkimi emisijami ogljika, in poudarja, kako pomembno je zagotoviti finančno in tehnično pomoč pogodbenicam državam v razvoju, da bi lahko sprejele in izvajale načrte za nizkoogljični razvoj; ugotavlja, da bi ti morali načrti in strategije začrtati politike in ukrepe, ki bi vključevali zgodnje notranje ukrepanje, s čimer bi preprečili nezmožnost opustitve ogljično intenzivnih naložb in infrastrukture, ter kratko- in dolgoročno energetsko učinkovitost in cilje glede obnovljivih virov energije;

Financiranje ukrepov proti podnebnim spremembam

| 23. | poudarja, da je nujno treba preprečiti vrzel v financiranju po letu 2012 (ob zaključku obdobja financiranja za hitri zagon) in skušati najti pot za zagotovitev financiranja podnebnih ukrepov od leta 2013 do 2020 iz različnih virov; meni, da so konkretne obveze za financiranje v obdobju 2013–2020 osrednjega pomena za pospešitev preoblikovalnih procesov v mnogih državah v razvoju in preprečitev nezmožnosti, da bi opustile energijo iz fosilnih virov; opozarja, da se večina držav članic še vedno ni zavezala glede financiranja ukrepov proti podnebnim spremembam po letu 2013; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je nujno treba preprečiti vrzel v financiranju po letu 2012 (ob zaključku obdobja financiranja za hitri zagon) in skušati najti pot za zagotovitev financiranja podnebnih ukrepov od leta 2013 do 2020 iz različnih virov; meni, da so konkretne obveze za financiranje v obdobju 2013–2020 osrednjega pomena za pospešitev preoblikovalnih procesov v mnogih državah v razvoju in preprečitev nezmožnosti, da bi opustile energijo iz fosilnih virov; opozarja, da se večina držav članic še vedno ni zavezala glede financiranja ukrepov proti podnebnim spremembam po letu 2013;

| 24. | zaskrbljeno ugotavlja, da čeprav so se razvite države zavezale, da bodo do leta 2020 zagotovile 100 milijard USD letno za financiranje podnebnih ukrepov, doslej ni še dogovora o tem, kaj pomeni „novo in dodatno“ financiranje; |
| --- | --- |

24.

zaskrbljeno ugotavlja, da čeprav so se razvite države zavezale, da bodo do leta 2020 zagotovile 100 milijard USD letno za financiranje podnebnih ukrepov, doslej ni še dogovora o tem, kaj pomeni „novo in dodatno“ financiranje;

| 25. | poudarja, da je bistveno merjenje, preverjanje in spremljanje (pa tudi dodatnost) sredstev za podnebne ukrepe in da je za to potrebna mednarodno sprejeta opredelitev; poziva EU, naj oblikuje skupni pristop in tako zagotovi, da se uradna razvojna pomoč ne bo odtegovala od obstoječih razvojnih ciljev, temveč bo zares dodatna; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je bistveno merjenje, preverjanje in spremljanje (pa tudi dodatnost) sredstev za podnebne ukrepe in da je za to potrebna mednarodno sprejeta opredelitev; poziva EU, naj oblikuje skupni pristop in tako zagotovi, da se uradna razvojna pomoč ne bo odtegovala od obstoječih razvojnih ciljev, temveč bo zares dodatna;

| 26. | pozdravlja dejavnosti delovnega programa za dolgoročno financiranje na področju dolgoročnega financiranja in finančnih potreb v državah v razvoju, in pričakuje poročila sopredsednikov, o katerem se bo razpravljalo v Dohi; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja dejavnosti delovnega programa za dolgoročno financiranje na področju dolgoročnega financiranja in finančnih potreb v državah v razvoju, in pričakuje poročila sopredsednikov, o katerem se bo razpravljalo v Dohi;

| 27. | meni, da je treba pri financiranju ukrepov za boj proti podnebnim spremembam v državah v razvoju upoštevati vpliv podnebnih sprememb, ki se že čutijo, in pripomoči k razvijanju odpornosti, zlasti v najrevnejših in najranljivejših državah, ter še pred letom 2020 prispevati k premoščanju vrzeli v ambicijah za blažitev, obenem pa tudi k trajnostnemu razvoju; |
| --- | --- |

27.

meni, da je treba pri financiranju ukrepov za boj proti podnebnim spremembam v državah v razvoju upoštevati vpliv podnebnih sprememb, ki se že čutijo, in pripomoči k razvijanju odpornosti, zlasti v najrevnejših in najranljivejših državah, ter še pred letom 2020 prispevati k premoščanju vrzeli v ambicijah za blažitev, obenem pa tudi k trajnostnemu razvoju;

| 28. | ob tem opominja, da bi bilo treba poiskati inovativne dodatne vire financiranja (mednarodne davke na finančne transakcije in dajatve za mednarodni zračni in pomorski promet); |
| --- | --- |

28.

ob tem opominja, da bi bilo treba poiskati inovativne dodatne vire financiranja (mednarodne davke na finančne transakcije in dajatve za mednarodni zračni in pomorski promet);

| 29. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo financiranje zares novo in dodatno, ter naj še naprej spodbuja inovativne vire financiranja; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo financiranje zares novo in dodatno, ter naj še naprej spodbuja inovativne vire financiranja;

| 30. | opozarja na velik potencial za stroškovne prihranke in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki bi ga imela odprava subvencij za fosilna goriva; poziva, naj se v Dohi sprejmejo načrti za postopno odpravo teh subvencij v razvitih državah in državah v razvoju, prednostno v državah iz Priloge I; |
| --- | --- |

30.

opozarja na velik potencial za stroškovne prihranke in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki bi ga imela odprava subvencij za fosilna goriva; poziva, naj se v Dohi sprejmejo načrti za postopno odpravo teh subvencij v razvitih državah in državah v razvoju, prednostno v državah iz Priloge I;

| 31. | pozdravlja ustanovitev odbora Zelenega podnebnega sklada in pričakuje odločitev o tem, kdo bo gostil njegov sekretariat v Dohi; ugotavlja, da bodo na konferenci v Dohi potrebne še dodatne odločitve, da bo sklad res operativen, kot je bilo dogovorjeno v okviru sporazumov iz Cancúna (predvsem za zagonsko financiranje), in poudarja, da se je treba od pogodbenic pridobiti finančno podporo, da bo lahko začel delovati; priznava, da je ta sklad bistven za zmogljivost najmanj razvitih držav, da ublažijo podnebne spremembe in se prilagodijo nanje ter da so v zvezi s tem izredno pomembne konkretne finančne zaveze; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja ustanovitev odbora Zelenega podnebnega sklada in pričakuje odločitev o tem, kdo bo gostil njegov sekretariat v Dohi; ugotavlja, da bodo na konferenci v Dohi potrebne še dodatne odločitve, da bo sklad res operativen, kot je bilo dogovorjeno v okviru sporazumov iz Cancúna (predvsem za zagonsko financiranje), in poudarja, da se je treba od pogodbenic pridobiti finančno podporo, da bo lahko začel delovati; priznava, da je ta sklad bistven za zmogljivost najmanj razvitih držav, da ublažijo podnebne spremembe in se prilagodijo nanje ter da so v zvezi s tem izredno pomembne konkretne finančne zaveze;

| 32. | poudarja, da je v sporazumih iz Cancúna jasno navedeno, da bi morala biti sredstva za države v razvoju iz Zelenega podnebnega sklada nova in dodatna glede na obstoječo razvojno pomoč; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je v sporazumih iz Cancúna jasno navedeno, da bi morala biti sredstva za države v razvoju iz Zelenega podnebnega sklada nova in dodatna glede na obstoječo razvojno pomoč;

| 33. | želi spomniti, da so revne države najmanj odgovorne za vse večjo koncentracijo toplogrednih plinov v ozračju, so pa najbolj ranljive za vplive podnebnih sprememb in imajo najmanj zmogljivosti za prilagajanje; |
| --- | --- |

33.

želi spomniti, da so revne države najmanj odgovorne za vse večjo koncentracijo toplogrednih plinov v ozračju, so pa najbolj ranljive za vplive podnebnih sprememb in imajo najmanj zmogljivosti za prilagajanje;

| 34. | poudarja, da je zagotavljanje skladnosti politike in vključevanje okoljskih vprašanj v razvojne projekte srž učinkovite strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je zagotavljanje skladnosti politike in vključevanje okoljskih vprašanj v razvojne projekte srž učinkovite strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev;

| 35. | poziva EU in države članice, naj podpirajo ukrepanje za revne v državah v razvoju, tako da bi najrevnejšim zvišali življenjski standard; nujno poziva predvsem EU, naj zagotovi, da bodo finančna sredstva na voljo samo za podpiranje podnebju prijaznih poti, kar pomeni dejansko postopno ukinitev neposredne ali posredne podpore panogam, ki uporabljajo fosilna goriva (npr. jamstvenih posojil Evropske investicijske banke, agencij za izvozne kredite itd.), skladno z zavezami EU na vrhu skupine G-20 v Pittsburghu leta 2009; |
| --- | --- |

35.

poziva EU in države članice, naj podpirajo ukrepanje za revne v državah v razvoju, tako da bi najrevnejšim zvišali življenjski standard; nujno poziva predvsem EU, naj zagotovi, da bodo finančna sredstva na voljo samo za podpiranje podnebju prijaznih poti, kar pomeni dejansko postopno ukinitev neposredne ali posredne podpore panogam, ki uporabljajo fosilna goriva (npr. jamstvenih posojil Evropske investicijske banke, agencij za izvozne kredite itd.), skladno z zavezami EU na vrhu skupine G-20 v Pittsburghu leta 2009;

| 36. | poudarja, da sedanja gospodarska kriza ne bi smela biti izgovor za neukrepanje ali za zavrnitev izplačil za prilagoditvene ukrepe v državah v razvoju; želi podčrtati, da je prav razvoj nizkoogljičnega gospodarstva pomemben korak na poti iz krize; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da sedanja gospodarska kriza ne bi smela biti izgovor za neukrepanje ali za zavrnitev izplačil za prilagoditvene ukrepe v državah v razvoju; želi podčrtati, da je prav razvoj nizkoogljičnega gospodarstva pomemben korak na poti iz krize;

| 37. | poziva, naj industrializirane države podprejo države v razvoju pri uporabi bolj trajnostnih in učinkovitih tehnologij z ustrezno finančno in tehnološko pomočjo; |
| --- | --- |

37.

poziva, naj industrializirane države podprejo države v razvoju pri uporabi bolj trajnostnih in učinkovitih tehnologij z ustrezno finančno in tehnološko pomočjo;

| 38. | meni, da bi bilo treba pri teh ukrepih spoštovati interese in prednostne naloge držav v razvoju, vključiti lokalno znanje, okrepiti sodelovanje jug-jug in vlogo kmetijstva malega in srednjega obsega ob ustreznem upoštevanju naravnega in okoljskega; |
| --- | --- |

38.

meni, da bi bilo treba pri teh ukrepih spoštovati interese in prednostne naloge držav v razvoju, vključiti lokalno znanje, okrepiti sodelovanje jug-jug in vlogo kmetijstva malega in srednjega obsega ob ustreznem upoštevanju naravnega in okoljskega;

| 39. | poudarja, da bi bilo treba poleg obstoječe razvojne pomoči nameniti nova in dodatna finančna sredstva za varstvo podnebja; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da bi bilo treba poleg obstoječe razvojne pomoči nameniti nova in dodatna finančna sredstva za varstvo podnebja;

| 40. | želi spomniti EU in države članice, da je uradna razvojna pomoč osrednji finančni vir za pokritje razvojnih potreb, na primer zdravstva in izobraževanja, tako da je ne bi smeli preusmerjati v podnebno financiranje; poziva EU in države članice, naj zagotovijo zadostna finančna sredstva za izpolnitev razvojnih ciljev tisočletja z novimi in dodatnimi sredstvi za blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

40.

želi spomniti EU in države članice, da je uradna razvojna pomoč osrednji finančni vir za pokritje razvojnih potreb, na primer zdravstva in izobraževanja, tako da je ne bi smeli preusmerjati v podnebno financiranje; poziva EU in države članice, naj zagotovijo zadostna finančna sredstva za izpolnitev razvojnih ciljev tisočletja z novimi in dodatnimi sredstvi za blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje;

Raba zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstvo (LULUCF)

| 41. | pozdravlja sprejetje sklepa 2/CMP.7 na konferenci v Durbanu in ga prepoznava kot pomemben korak naprej pri uvajanju zanesljivih računovodskih pravil za področje rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva; ugotavlja, da sklep določa dveletni delovni program, v katerem naj bi raziskali potrebo po celovitejšem sistemu obračunavanja in tako zagotovili okoljsko skladnost prispevkov tega področja k zmanjšanju emisij; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja sprejetje sklepa 2/CMP.7 na konferenci v Durbanu in ga prepoznava kot pomemben korak naprej pri uvajanju zanesljivih računovodskih pravil za področje rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva; ugotavlja, da sklep določa dveletni delovni program, v katerem naj bi raziskali potrebo po celovitejšem sistemu obračunavanja in tako zagotovili okoljsko skladnost prispevkov tega področja k zmanjšanju emisij;

| 42. | opominja, da velik delež toplogrednih plinov v državah v razvoju izhaja iz sprememb v namembnosti zemljišč in kmetijstva; poziva EU, naj se zavzema za kmetijsko-gozdarske sisteme oziroma ekološko kmetovanje, zlasti v najmanj razvitih državah, saj prispevajo k omilitvi podnebnih sprememb in revščine, saj lokalnim skupnostim omogočajo bolj raznolike vire prihodkov; |
| --- | --- |

42.

opominja, da velik delež toplogrednih plinov v državah v razvoju izhaja iz sprememb v namembnosti zemljišč in kmetijstva; poziva EU, naj se zavzema za kmetijsko-gozdarske sisteme oziroma ekološko kmetovanje, zlasti v najmanj razvitih državah, saj prispevajo k omilitvi podnebnih sprememb in revščine, saj lokalnim skupnostim omogočajo bolj raznolike vire prihodkov;

| 43. | ponavlja, da bi mogla proizvodnja tako imenovanih agrogoriv iz prehrambnih in krmnih kultur (na primer oljnic, palmovega olja, sladkornega trsa, sladkorne pese in pšenice) povzročiti ogromno povpraševanje po zemljiščih in ogroziti revno prebivalstvo revnih držav, katerega preživetje je odvisno od dostopa do zemljišč in naravnih virov; |
| --- | --- |

43.

ponavlja, da bi mogla proizvodnja tako imenovanih agrogoriv iz prehrambnih in krmnih kultur (na primer oljnic, palmovega olja, sladkornega trsa, sladkorne pese in pšenice) povzročiti ogromno povpraševanje po zemljiščih in ogroziti revno prebivalstvo revnih držav, katerega preživetje je odvisno od dostopa do zemljišč in naravnih virov;

| 44. | meni, da je obžalovanja vredno, da je področje uporabe pri merilih trajnosti za biogoriva iz direktive o obnovljivih virih energije in direktive o kakovosti goriv omejeno in ne zadošča, da bi zaustavili negativne učinke naraščajoče uporabe agrogoriv, predvsem glede sprememb v rabi zemljišč; poziva EU, naj nadgradi ta merila glede na biogoriva ter s tem zagotovi skladnost z zavezo, da se bo bojevala prosti podnebnim spremembam, pa tudi s pravno obveznostjo o skladnosti politike za razvoj iz člena 208 Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

44.

meni, da je obžalovanja vredno, da je področje uporabe pri merilih trajnosti za biogoriva iz direktive o obnovljivih virih energije in direktive o kakovosti goriv omejeno in ne zadošča, da bi zaustavili negativne učinke naraščajoče uporabe agrogoriv, predvsem glede sprememb v rabi zemljišč; poziva EU, naj nadgradi ta merila glede na biogoriva ter s tem zagotovi skladnost z zavezo, da se bo bojevala prosti podnebnim spremembam, pa tudi s pravno obveznostjo o skladnosti politike za razvoj iz člena 208 Lizbonske pogodbe;

| 45. | opozarja, da lahko zaradi večje uporabe biomase pride do intenzivnejših gozdarskih praks ter zmanjšanja gozdnih zalog ogljika, kar lahko ogrozi cilj Evropske unije, da bi omejila zvišanje podnebne temperature na 2 oC; prosi EU in države članice, naj odobrijo samo tista agrogoriva, ki znatno zmanjšujejo emisije toplogrednih plinov, ne odpirajo pomislekov glede rabe zemljišč, ne ogrožajo zanesljive preskrbe ljudi s hrano in ne morejo povzročiti sporov o varstvu okolja; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj oblikuje pravno zavezujoča merila trajnosti za biomaso, v obstoječih merilih za agrogoriva zajame izračune sprememb v rabi zemljišč ter v trajnostnih merilih za energijo iz bioloških virov zajame izračune sprememb v rabi zemljišč in „ogljičnega dolga“; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da lahko zaradi večje uporabe biomase pride do intenzivnejših gozdarskih praks ter zmanjšanja gozdnih zalog ogljika, kar lahko ogrozi cilj Evropske unije, da bi omejila zvišanje podnebne temperature na 2 oC; prosi EU in države članice, naj odobrijo samo tista agrogoriva, ki znatno zmanjšujejo emisije toplogrednih plinov, ne odpirajo pomislekov glede rabe zemljišč, ne ogrožajo zanesljive preskrbe ljudi s hrano in ne morejo povzročiti sporov o varstvu okolja; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj oblikuje pravno zavezujoča merila trajnosti za biomaso, v obstoječih merilih za agrogoriva zajame izračune sprememb v rabi zemljišč ter v trajnostnih merilih za energijo iz bioloških virov zajame izračune sprememb v rabi zemljišč in „ogljičnega dolga“;

Zmanjševanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov (REDD+)

| 46. | pozdravlja sprejetje sklepov v Durbanu v povezavi s financiranjem, zaščitnimi ukrepi ter referenčnimi ravnmi; meni, da je treba v Dohi doseči nadaljnji napredek, zlasti pri tehničnem ocenjevanju referenčnih ravni za gozdove; poleg tega ugotavlja, da ima zmanjševanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov pomembno vlogo pri zmanjševanju vrzeli v zavezah za blažitev podnebnih sprememb do leta 2020; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja sprejetje sklepov v Durbanu v povezavi s financiranjem, zaščitnimi ukrepi ter referenčnimi ravnmi; meni, da je treba v Dohi doseči nadaljnji napredek, zlasti pri tehničnem ocenjevanju referenčnih ravni za gozdove; poleg tega ugotavlja, da ima zmanjševanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov pomembno vlogo pri zmanjševanju vrzeli v zavezah za blažitev podnebnih sprememb do leta 2020;

| 47. | poudarja, da se bo zmanjševanje teh emisij v sklopu okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja financiralo iz javnih sredstev, ter poziva pogodbenice, naj izkažejo trdno politično zavezanost razvijanju inovativnih finančnih rešitev; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da se bo zmanjševanje teh emisij v sklopu okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja financiralo iz javnih sredstev, ter poziva pogodbenice, naj izkažejo trdno politično zavezanost razvijanju inovativnih finančnih rešitev;

| 48. | nasprotuje trgovini z emisijami ogljika, ki nastajajo zaradi krčenja in degradacije gozdov, in vključitvi tega področja v trgovanje z emisijami, saj bi to povzročilo preveliko dodeljevanje pravic in še nadalje znižalo ceno ogljika; |
| --- | --- |

48.

nasprotuje trgovini z emisijami ogljika, ki nastajajo zaradi krčenja in degradacije gozdov, in vključitvi tega področja v trgovanje z emisijami, saj bi to povzročilo preveliko dodeljevanje pravic in še nadalje znižalo ceno ogljika;

| 49. | poudarja, da je uspešno zmanjševanje emisij na tem področju odvisno od preglednosti in razvoja zanesljivih sistemov spremljanja; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je uspešno zmanjševanje emisij na tem področju odvisno od preglednosti in razvoja zanesljivih sistemov spremljanja;

| 50. | se zaveda pomena tega področja za zmanjševanje emisij v gozdarstvu; vztraja, da mehanizem REDD+ ne bi smel ogrožati dosedanjega napredka, doseženega v okviru akcijskega načrta za uveljavljanje zakonodaje, upravljanja in trgovanja na področju gozdov (FLEGT), zlasti glede gospodarjenja z gozdovi ter razjasnitve in priznanja tradicionalnih zemljiških pravic; poziva EU, naj si močno prizadeva za strožje in natančneje opredeljene socialne, upravljanjske in okoljske zaščitne ukrepe za projekte REDD+, tudi zaščitne mehanizme za zagotavljanje, da ne bodo kršene pravice ljudstev, ki živijo v gozdovih; |
| --- | --- |

50.

se zaveda pomena tega področja za zmanjševanje emisij v gozdarstvu; vztraja, da mehanizem REDD+ ne bi smel ogrožati dosedanjega napredka, doseženega v okviru akcijskega načrta za uveljavljanje zakonodaje, upravljanja in trgovanja na področju gozdov (FLEGT), zlasti glede gospodarjenja z gozdovi ter razjasnitve in priznanja tradicionalnih zemljiških pravic; poziva EU, naj si močno prizadeva za strožje in natančneje opredeljene socialne, upravljanjske in okoljske zaščitne ukrepe za projekte REDD+, tudi zaščitne mehanizme za zagotavljanje, da ne bodo kršene pravice ljudstev, ki živijo v gozdovih;

| 51. | meni, da so za varstvo gozdov potrebni še posebej stabilni in dolgoročni plačilni tokovi; poudarja, da se bo uničevanje gozdov nadaljevalo, če finančna sredstva ne bodo dosegla določene meje; |
| --- | --- |

51.

meni, da so za varstvo gozdov potrebni še posebej stabilni in dolgoročni plačilni tokovi; poudarja, da se bo uničevanje gozdov nadaljevalo, če finančna sredstva ne bodo dosegla določene meje;

Mednarodni letalski in pomorski promet

| 52. | ponovno poziva, naj mednarodni instrumenti, ki imajo cilj globalnega zmanjšanja emisij, omejijo vpliv mednarodnega letalskega in pomorskega prometa na podnebje; še naprej podpira vključitev letalstva v evropski sistem za trgovanje z emisijami; |
| --- | --- |

52.

ponovno poziva, naj mednarodni instrumenti, ki imajo cilj globalnega zmanjšanja emisij, omejijo vpliv mednarodnega letalskega in pomorskega prometa na podnebje; še naprej podpira vključitev letalstva v evropski sistem za trgovanje z emisijami;

| 53. | poziva države članice, naj uporabijo vse morebitne prihodke od dražbe pravic za letalstvo kot prispevek za povečanje podnebnih financ v državah v razvoju po letu 2013; |
| --- | --- |

53.

poziva države članice, naj uporabijo vse morebitne prihodke od dražbe pravic za letalstvo kot prispevek za povečanje podnebnih financ v državah v razvoju po letu 2013;

Varstvo podnebja – zlasti v času gospodarske krize

| 54. | poudarja, da sedanji čas gospodarske krize živo dokazuje, da lahko samo trajnostno gospodarstvo zagotovi dolgoročno blaginjo in da je varstvo podnebja eden od njegovih glavnih stebrov; poudarja, da nikoli doslej ni bilo tako pomembno pojasniti razloge za politične ukrepe na področju varstva okolja, to je omogočiti več ljudem višji življenjski standard, hkrati pa ohraniti vire in prostor za razvoj tudi za prihodnje generacije; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da sedanji čas gospodarske krize živo dokazuje, da lahko samo trajnostno gospodarstvo zagotovi dolgoročno blaginjo in da je varstvo podnebja eden od njegovih glavnih stebrov; poudarja, da nikoli doslej ni bilo tako pomembno pojasniti razloge za politične ukrepe na področju varstva okolja, to je omogočiti več ljudem višji življenjski standard, hkrati pa ohraniti vire in prostor za razvoj tudi za prihodnje generacije;

| 55. | ponavlja, da izziva spreminjanja podnebja ni mogoče obravnavati ločeno, ampak ga je treba vedno tolmačiti v okviru trajnostnega razvoja, industrijske politike in politike virov; |
| --- | --- |

55.

ponavlja, da izziva spreminjanja podnebja ni mogoče obravnavati ločeno, ampak ga je treba vedno tolmačiti v okviru trajnostnega razvoja, industrijske politike in politike virov;

Strukturna reforma

| 56. | meni, da je eden od razlogov za uspeh konference v Durbanu, da je postavila temelje za premagovanje pretekle ostre delitve na „pogodbenice“ in „opazovalke“, „razvite države“ in „države v razvoju“ ter „države Priloge I“ in „države, ki niso v Prilogi I“, ter zato poziva vse udeleženke, naj si prizadevajo za dosego nove, celostne in bolj vključujoče strukture prihodnjih pogajanj; |
| --- | --- |

56.

meni, da je eden od razlogov za uspeh konference v Durbanu, da je postavila temelje za premagovanje pretekle ostre delitve na „pogodbenice“ in „opazovalke“, „razvite države“ in „države v razvoju“ ter „države Priloge I“ in „države, ki niso v Prilogi I“, ter zato poziva vse udeleženke, naj si prizadevajo za dosego nove, celostne in bolj vključujoče strukture prihodnjih pogajanj;

| 57. | meni, da sedanji sistem „jamstva in pregleda“ (pledge and review) ne bo prinesel bistvenih sprememb, ki so potrebne za dolgoročni boj proti podnebnim spremembam, zato poziva vse strani, naj premislijo tudi o drugih pristopih; |
| --- | --- |

57.

meni, da sedanji sistem „jamstva in pregleda“ (pledge and review) ne bo prinesel bistvenih sprememb, ki so potrebne za dolgoročni boj proti podnebnim spremembam, zato poziva vse strani, naj premislijo tudi o drugih pristopih;

| 58. | poudarja, da ni čudežne rešitve za podnebne spremembe, in zato opozarja na številne možnosti, da bi dosegli potrebno zmanjšanje emisij ter, kar je še pomembneje, potreben premik v zavesti; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da so mnoge države že sprejele ambiciozne blažitvene ukrepe, in poziva okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja, naj zagotovi izhodišče za povečanje preglednosti o tem, kaj se dogaja na terenu; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da ni čudežne rešitve za podnebne spremembe, in zato opozarja na številne možnosti, da bi dosegli potrebno zmanjšanje emisij ter, kar je še pomembneje, potreben premik v zavesti; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da so mnoge države že sprejele ambiciozne blažitvene ukrepe, in poziva okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja, naj zagotovi izhodišče za povečanje preglednosti o tem, kaj se dogaja na terenu;

Preoblikovanje v smeri trajnostnega gospodarstva in industrije

| 59. | je zaskrbljen zaradi svetovni emisij CO2 pri izgorevanju fosilnih goriv, ki so v letu 2011 po podatkih Mednarodne agencije za energijo dosegle rekordne višine; opozarja, da bo načrtovano svetovno povečanje porabe energije temeljilo na naraščanju vseh energentov; zato meni, da prizadevanja EU za preoblikovanje njenega gospodarstva v trajnostnega ne smejo opešati, če želimo pridobiti konkurenčno prednost v trajnostnih tehnologijah ter strokovnem znanju; meni, da bi Evropa morala spodbujati mednarodno razširjanje okolju prijaznih tehnologij, tudi na področju obnovljivih virov energije, inovativnih in učinkovitih tehnologij za fosilna goriva, zlasti pa tehnologij za energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

59.

je zaskrbljen zaradi svetovni emisij CO2 pri izgorevanju fosilnih goriv, ki so v letu 2011 po podatkih Mednarodne agencije za energijo dosegle rekordne višine; opozarja, da bo načrtovano svetovno povečanje porabe energije temeljilo na naraščanju vseh energentov; zato meni, da prizadevanja EU za preoblikovanje njenega gospodarstva v trajnostnega ne smejo opešati, če želimo pridobiti konkurenčno prednost v trajnostnih tehnologijah ter strokovnem znanju; meni, da bi Evropa morala spodbujati mednarodno razširjanje okolju prijaznih tehnologij, tudi na področju obnovljivih virov energije, inovativnih in učinkovitih tehnologij za fosilna goriva, zlasti pa tehnologij za energetsko učinkovitost;

| 60. | poziva k tesnejšemu sodelovanju med Svetom, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, da se EU omogoči enotno in dosledno nastopanje v mednarodnih organizacijah, kot so Mednarodna agencija za energijo (IEA), Mednarodna agencija za obnovljivo energijo (IRENA), Mednarodno partnerstvo o sodelovanju na področju energetske učinkovitosti (IPEEC) in Mednarodna agencija za atomsko energijo (IAEA) ter da bi prevzela dejavnejšo in vplivnejšo vlogo, zlasti pri prizadevanjih za trajnostno energetsko politiko in politiko energetske varnosti; |
| --- | --- |

60.

poziva k tesnejšemu sodelovanju med Svetom, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, da se EU omogoči enotno in dosledno nastopanje v mednarodnih organizacijah, kot so Mednarodna agencija za energijo (IEA), Mednarodna agencija za obnovljivo energijo (IRENA), Mednarodno partnerstvo o sodelovanju na področju energetske učinkovitosti (IPEEC) in Mednarodna agencija za atomsko energijo (IAEA) ter da bi prevzela dejavnejšo in vplivnejšo vlogo, zlasti pri prizadevanjih za trajnostno energetsko politiko in politiko energetske varnosti;

| 61. | poudarja, da številne države iz različnih razlogov, ki vključujejo varstvo podnebja, pomanjkanje virov in učinkovitost njihove rabe, zanesljivost preskrbe z energijo, inovacije in konkurenčnost, sprejemajo ukrepe za prehod na trajnostno gospodarstvo; je seznanjen z naložbenimi programi, namenjeni energetskemu prehodu v državah, kot sta Kitajska in Južna Koreja, ter poziva Komisijo, naj analizira te programe in njihove posledice za konkurenčnost EU v zadevnih sektorjih; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da številne države iz različnih razlogov, ki vključujejo varstvo podnebja, pomanjkanje virov in učinkovitost njihove rabe, zanesljivost preskrbe z energijo, inovacije in konkurenčnost, sprejemajo ukrepe za prehod na trajnostno gospodarstvo; je seznanjen z naložbenimi programi, namenjeni energetskemu prehodu v državah, kot sta Kitajska in Južna Koreja, ter poziva Komisijo, naj analizira te programe in njihove posledice za konkurenčnost EU v zadevnih sektorjih;

| 62. | pozdravlja te poteze in ponavlja, da bi mednarodno usklajeno delovanje pripomoglo k reševanju vprašanj selitve virov CO2 in konkurenčnosti v zadevnih sektorjih, zlasti v energijsko intenzivnih panogah; poziva k sporazumu, s katerim bi industrijskim dejavnostim, ki proizvajajo veliko ogljikovih emisij, zagotovili enake konkurenčne pogoje na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

62.

pozdravlja te poteze in ponavlja, da bi mednarodno usklajeno delovanje pripomoglo k reševanju vprašanj selitve virov CO2 in konkurenčnosti v zadevnih sektorjih, zlasti v energijsko intenzivnih panogah; poziva k sporazumu, s katerim bi industrijskim dejavnostim, ki proizvajajo veliko ogljikovih emisij, zagotovili enake konkurenčne pogoje na mednarodni ravni;

| 63. | je zaskrbljen zaradi povečevanja ravni tako imenovanih uvoženih emisij, ko emisije od uvoženega blaga naraščajo hitreje, kot se zmanjšujejo emisije iz domače proizvodnje; meni, da bi, če bi EU bolje spremljala razvoj uvoženih emisij, to lahko spodbudilo industrijske tekmece, da bi se pridružili strožjemu režimu za zmanjšanje emisij ogljika, s čimer bi dosegli boljšo sprejetost njihovih proizvodov na trgu EU; |
| --- | --- |

63.

je zaskrbljen zaradi povečevanja ravni tako imenovanih uvoženih emisij, ko emisije od uvoženega blaga naraščajo hitreje, kot se zmanjšujejo emisije iz domače proizvodnje; meni, da bi, če bi EU bolje spremljala razvoj uvoženih emisij, to lahko spodbudilo industrijske tekmece, da bi se pridružili strožjemu režimu za zmanjšanje emisij ogljika, s čimer bi dosegli boljšo sprejetost njihovih proizvodov na trgu EU;

| 64. | poudarja, da finančna in proračunska kriza, ki je prizadela EU, ne bi smela zmanjšati ambicij EU in njenih panog, potrošnikov in držav članic pri mednarodnih podnebnih pogajanjih v Dohi; meni, da prizadevanje EU za preoblikovanje njenega gospodarstva ne sme opešati, da ne bi ogrozili delovnih mest, zlasti zelenih, ter da mora EU prepričati svoje partnerice po vsem svetu, vključno s Kitajsko in ZDA, o koristih pridružitve mednarodnim pogodbam, da je zmanjšanje emisij izvedljivo brez izgube konkurenčnosti in delovnih mest, še zlasti če se izvaja skupaj; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da finančna in proračunska kriza, ki je prizadela EU, ne bi smela zmanjšati ambicij EU in njenih panog, potrošnikov in držav članic pri mednarodnih podnebnih pogajanjih v Dohi; meni, da prizadevanje EU za preoblikovanje njenega gospodarstva ne sme opešati, da ne bi ogrozili delovnih mest, zlasti zelenih, ter da mora EU prepričati svoje partnerice po vsem svetu, vključno s Kitajsko in ZDA, o koristih pridružitve mednarodnim pogodbam, da je zmanjšanje emisij izvedljivo brez izgube konkurenčnosti in delovnih mest, še zlasti če se izvaja skupaj;

| 65. | poudarja, da je treba nujno razviti in izvajati celostno strategijo glede surovin in virov, vključno z učinkovito rabo virov v vseh sektorjih gospodarstva v razvitih državah in državah v razvoju, da bi dosegli dolgoročno trajnostno gospodarsko rast, ter poziva EU in njene države članice, naj bodo pri tem za zgled; poziva EU in njene države članice, naj podpirajo države v razvoju na nacionalni in lokalni ravni, in sicer tako, da jim omogočijo pridobitev strokovnih znanj o trajnostnem rudarstvu, učinkovitejši rabi virov ter ponovni uporabi in recikliranju; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da je treba nujno razviti in izvajati celostno strategijo glede surovin in virov, vključno z učinkovito rabo virov v vseh sektorjih gospodarstva v razvitih državah in državah v razvoju, da bi dosegli dolgoročno trajnostno gospodarsko rast, ter poziva EU in njene države članice, naj bodo pri tem za zgled; poziva EU in njene države članice, naj podpirajo države v razvoju na nacionalni in lokalni ravni, in sicer tako, da jim omogočijo pridobitev strokovnih znanj o trajnostnem rudarstvu, učinkovitejši rabi virov ter ponovni uporabi in recikliranju;

| 66. | meni, da lahko sektorski pristopi v povezavi z omejitvami za vse gospodarstvo v industrializiranih državah prispevajo k podnebnim ukrepom, konkurenčnosti in gospodarski rasti; poudarja, da je pomembno ob mednarodnih pogajanjih sprejeti sektorski pristop k industrijskim emisijam, zlasti za države v vzponu; upa, da bi bil lahko ta pristop tudi del mednarodnega okvira za ukrepanje v zvezi s podnebjem po letu 2012; |
| --- | --- |

66.

meni, da lahko sektorski pristopi v povezavi z omejitvami za vse gospodarstvo v industrializiranih državah prispevajo k podnebnim ukrepom, konkurenčnosti in gospodarski rasti; poudarja, da je pomembno ob mednarodnih pogajanjih sprejeti sektorski pristop k industrijskim emisijam, zlasti za države v vzponu; upa, da bi bil lahko ta pristop tudi del mednarodnega okvira za ukrepanje v zvezi s podnebjem po letu 2012;

| 67. | ugotavlja, da imajo cene različnih virov energije pomembno vlogo pri določanju vedenja subjektov na trgu, vključno z industrijo in potrošniki, ter ugotavlja, da nezmožnost sedanjega mednarodnega okvira politike, da bi popolnoma internalizirali zunanje stroške, obnavlja neprimerne potrošniške vzorce; ponavlja tudi, da bi moral biti svetovni trg ogljika trdna osnova za znatno zmanjšanje emisij in enake konkurenčne pogoje za industrijo; poziva EU in njene partnerice, naj v bližnji prihodnosti poiščejo najučinkovitejši način za spodbujanje povezav med sistemom trgovanja z emisijami EU in drugimi trgovinskimi shemami, katerih cilj je oblikovati svetovni trg ogljika, ki bi zagotavljal raznovrstnejše možnosti za zmanjševanje, večjo velikost in likvidnost trga, preglednost ter navsezadnje tudi učinkovitejšo razporeditev virov med energetskim sektorjem in industrijo; |
| --- | --- |

67.

ugotavlja, da imajo cene različnih virov energije pomembno vlogo pri določanju vedenja subjektov na trgu, vključno z industrijo in potrošniki, ter ugotavlja, da nezmožnost sedanjega mednarodnega okvira politike, da bi popolnoma internalizirali zunanje stroške, obnavlja neprimerne potrošniške vzorce; ponavlja tudi, da bi moral biti svetovni trg ogljika trdna osnova za znatno zmanjšanje emisij in enake konkurenčne pogoje za industrijo; poziva EU in njene partnerice, naj v bližnji prihodnosti poiščejo najučinkovitejši način za spodbujanje povezav med sistemom trgovanja z emisijami EU in drugimi trgovinskimi shemami, katerih cilj je oblikovati svetovni trg ogljika, ki bi zagotavljal raznovrstnejše možnosti za zmanjševanje, večjo velikost in likvidnost trga, preglednost ter navsezadnje tudi učinkovitejšo razporeditev virov med energetskim sektorjem in industrijo;

Raziskave in tehnologija

| 68. | obžaluje, da na vrhunskem srečanju Rio+20 v Riu de Janeiru ni uspelo doseči pomembnega napredka v zvezi s prihodnjimi ključnimi vprašanji, povezanimi s trajnostjo; obžaluje pomanjkanje konkretnih ciljev, merljivih dejavnosti in zavezanosti svetovnih voditeljev; je seznanjen z rezultati srečanja v Durbanu, vključno z napredovanjem durbanskega foruma, nadaljevanjem Kjotskega protokola in ustanovitvijo podnebnega sklada v višini 100 milijard USD ter nadaljnjim razvojem tehnološkega izvršnega odbora za uvajanje nizkoogljičnih tehnologij; |
| --- | --- |

68.

obžaluje, da na vrhunskem srečanju Rio+20 v Riu de Janeiru ni uspelo doseči pomembnega napredka v zvezi s prihodnjimi ključnimi vprašanji, povezanimi s trajnostjo; obžaluje pomanjkanje konkretnih ciljev, merljivih dejavnosti in zavezanosti svetovnih voditeljev; je seznanjen z rezultati srečanja v Durbanu, vključno z napredovanjem durbanskega foruma, nadaljevanjem Kjotskega protokola in ustanovitvijo podnebnega sklada v višini 100 milijard USD ter nadaljnjim razvojem tehnološkega izvršnega odbora za uvajanje nizkoogljičnih tehnologij;

| 69. | poudarja, da sta razvoj in uporaba prodornih tehnologij ključna v boju proti podnebnim spremembam, obenem pa tudi za prepričevanje partnerjev EU po vsem svetu o tem, da je zmanjševanje emisij izvedljivo tudi brez zmanjševanja konkurenčnosti in izgubljanja delovnih mest; poziva k mednarodni zavezi, da bi povečali naložbe s področja raziskav in razvoja v prodorne tehnologije v zadevnih sektorjih; meni, da je bistveno, da je EU zgled z znatnim povečanjem izdatkov za raziskave podnebju prijaznih in energijsko učinkovitih industrijskih in energetskih tehnologij ter da bi morala razviti tesno znanstveno sodelovanje na tem področju z mednarodnimi partnerji, kot so države skupine BRIC in ZDA; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da sta razvoj in uporaba prodornih tehnologij ključna v boju proti podnebnim spremembam, obenem pa tudi za prepričevanje partnerjev EU po vsem svetu o tem, da je zmanjševanje emisij izvedljivo tudi brez zmanjševanja konkurenčnosti in izgubljanja delovnih mest; poziva k mednarodni zavezi, da bi povečali naložbe s področja raziskav in razvoja v prodorne tehnologije v zadevnih sektorjih; meni, da je bistveno, da je EU zgled z znatnim povečanjem izdatkov za raziskave podnebju prijaznih in energijsko učinkovitih industrijskih in energetskih tehnologij ter da bi morala razviti tesno znanstveno sodelovanje na tem področju z mednarodnimi partnerji, kot so države skupine BRIC in ZDA;

| 70. | meni, da so inovacije ključne za zadržanje globalnega segrevanja pod 2 oC, in ugotavlja, da je več načinov, kako jih spodbujati v tržnem gospodarstvu; poziva Komisijo, naj oceni različne mehanizme za nagrajevanje vodilnih podjetij, ki se razlikujejo glede na zmogljivost sprožati inovacije ter prenašati in uporabljati tehnologije po vsem svetu; poziva, naj se državam v razvoju omogoči, da bi v celoti izkoristile prožnost, ki jo omogoča sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS); |
| --- | --- |

70.

meni, da so inovacije ključne za zadržanje globalnega segrevanja pod 2 oC, in ugotavlja, da je več načinov, kako jih spodbujati v tržnem gospodarstvu; poziva Komisijo, naj oceni različne mehanizme za nagrajevanje vodilnih podjetij, ki se razlikujejo glede na zmogljivost sprožati inovacije ter prenašati in uporabljati tehnologije po vsem svetu; poziva, naj se državam v razvoju omogoči, da bi v celoti izkoristile prožnost, ki jo omogoča sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS);

| 71. | poudarja, da je pomembno vzpostaviti tesnejše sodelovanje med Evropo in najmanj razvitimi državami; meni, da bi morala EU podpirati prizadevanja, da se najmanj razvitim državam omogoči poiskati partnerje in financiranje naložb v obnovljive energije in zelene tehnologije, ter poziva Komisijo, naj predlaga zamisli za skupne raziskovalne programe o alternativnih virih energije ter o tem, kako bi lahko EU spodbudila sodelovanje v različnih industrijskih sektorjih med razvitimi in nerazvitimi državami; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da je pomembno vzpostaviti tesnejše sodelovanje med Evropo in najmanj razvitimi državami; meni, da bi morala EU podpirati prizadevanja, da se najmanj razvitim državam omogoči poiskati partnerje in financiranje naložb v obnovljive energije in zelene tehnologije, ter poziva Komisijo, naj predlaga zamisli za skupne raziskovalne programe o alternativnih virih energije ter o tem, kako bi lahko EU spodbudila sodelovanje v različnih industrijskih sektorjih med razvitimi in nerazvitimi državami;

Energija, energetska učinkovitost in učinkovita raba virov

| 72. | ugotavlja, da je nedavna analiza Mednarodne agencije za energijo pokazala, da je večja učinkovitost najboljša pot k boljšemu gospodarjenju z energijo v prihodnjih desetletjih, saj omogoča trikratne donose na naložbe v podnebje, primerljive s projekcijo za leto 2050, kar pa zahteva odločne ukrepe in pobude vlad; |
| --- | --- |

72.

ugotavlja, da je nedavna analiza Mednarodne agencije za energijo pokazala, da je večja učinkovitost najboljša pot k boljšemu gospodarjenju z energijo v prihodnjih desetletjih, saj omogoča trikratne donose na naložbe v podnebje, primerljive s projekcijo za leto 2050, kar pa zahteva odločne ukrepe in pobude vlad;

| 73. | obžaluje, da potencial varčevanja z energijo na mednarodni ravni in v EU ni ustrezno obravnavan; poudarja, da varčevanje z energijo omogoča odpiranje delovnih mest, gospodarske prihranke in zanesljivo preskrbo z energijo, konkurenčnost ter zmanjševanje emisij; poziva EU, naj v mednarodnih pogajanjih posveča več pozornosti varčevanju z energijo, tako v razpravah o prenosu tehnologije kot o razvojnih načrtih za države v razvoju ali finančni pomoči; poudarja, da morajo EU in njene države članice izpolniti lastne cilje, če naj bi dajale verodostojen vtis; |
| --- | --- |

73.

obžaluje, da potencial varčevanja z energijo na mednarodni ravni in v EU ni ustrezno obravnavan; poudarja, da varčevanje z energijo omogoča odpiranje delovnih mest, gospodarske prihranke in zanesljivo preskrbo z energijo, konkurenčnost ter zmanjševanje emisij; poziva EU, naj v mednarodnih pogajanjih posveča več pozornosti varčevanju z energijo, tako v razpravah o prenosu tehnologije kot o razvojnih načrtih za države v razvoju ali finančni pomoči; poudarja, da morajo EU in njene države članice izpolniti lastne cilje, če naj bi dajale verodostojen vtis;

| 74. | poudarja, da po nekaterih ocenah dve milijardi ljudi po vsem svetu še vedno nima dostopa do trajnostne in cenovno ugodne energije; poudarja, da je treba v skladu s cilji podnebne politike obravnavati vprašanje „energetske revščine“; opominja, da so na voljo energetske tehnologije, ki rešujejo tako vprašanja svetovnega varstva okolja kot lokalnih razvojnih potreb; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da po nekaterih ocenah dve milijardi ljudi po vsem svetu še vedno nima dostopa do trajnostne in cenovno ugodne energije; poudarja, da je treba v skladu s cilji podnebne politike obravnavati vprašanje „energetske revščine“; opominja, da so na voljo energetske tehnologije, ki rešujejo tako vprašanja svetovnega varstva okolja kot lokalnih razvojnih potreb;

| 75. | obžaluje, da okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja in konvencija Združenih narodov o biotski raznovrstnosti nista dovolj usklajeni, zaradi česar se izgubljajo viri ter zamujajo pomembne in priložnosti za dopolnjevanje med politikami; poudarja, da je iz različnih študij, tudi Ekonomike ekosistemov in biotske raznovrstnosti, jasno razbrati, da je pogosto ceneje ohraniti zmožnost ekosistema za izpolnjevanje teh funkcij, kot da bi morali izgubljeno nadomestiti z vlaganjem v obsežne infrastrukturne in tehnološke rešitve; poziva EU in države članice, naj torej na bližajoči se konferenci COP 11 v Hiderabadu svoje cilje glede podnebnih sprememb tesno navežejo na varstvo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

75.

obžaluje, da okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja in konvencija Združenih narodov o biotski raznovrstnosti nista dovolj usklajeni, zaradi česar se izgubljajo viri ter zamujajo pomembne in priložnosti za dopolnjevanje med politikami; poudarja, da je iz različnih študij, tudi Ekonomike ekosistemov in biotske raznovrstnosti, jasno razbrati, da je pogosto ceneje ohraniti zmožnost ekosistema za izpolnjevanje teh funkcij, kot da bi morali izgubljeno nadomestiti z vlaganjem v obsežne infrastrukturne in tehnološke rešitve; poziva EU in države članice, naj torej na bližajoči se konferenci COP 11 v Hiderabadu svoje cilje glede podnebnih sprememb tesno navežejo na varstvo biotske raznovrstnosti;

| 76. | poudarja, da je treba povsod spodbujati boljši dostop do okoljsko smotrnih tehnologij in njihov prenos, predvsem pa v državah v razvoju, če želimo izboljšati dostop do tehnoloških informacij, pridobivati in dajati zanesljive podatke o obstoječih patentih in tehnologiji, omogočati in povečati souporabo, izmenjavo in združevanje pravic intelektualne lastnine prek preglednih in varnih mehanizmov ter razvijati nove mehanizme za spodbujanje raziskav, pri katerih ne bo preprečen dostop do inovacij; zato poziva EU in države članice, naj obravnavajo vprašanje pravic intelektualne lastnine, da bi lahko učinkovito in hitro razširjali inovacije, ki bi bile bistvene v boju proti podnebnih spremembam; |
| --- | --- |

76.

poudarja, da je treba povsod spodbujati boljši dostop do okoljsko smotrnih tehnologij in njihov prenos, predvsem pa v državah v razvoju, če želimo izboljšati dostop do tehnoloških informacij, pridobivati in dajati zanesljive podatke o obstoječih patentih in tehnologiji, omogočati in povečati souporabo, izmenjavo in združevanje pravic intelektualne lastnine prek preglednih in varnih mehanizmov ter razvijati nove mehanizme za spodbujanje raziskav, pri katerih ne bo preprečen dostop do inovacij; zato poziva EU in države članice, naj obravnavajo vprašanje pravic intelektualne lastnine, da bi lahko učinkovito in hitro razširjali inovacije, ki bi bile bistvene v boju proti podnebnih spremembam;

Podnebna diplomacija

| 77. | poudarja, da mora EU v mednarodnih pogajanjih o podnebju še naprej delovati konstruktivno in da morajo vse institucije EU še pred Doho bolj razviti podnebno diplomacijo EU v okviru Evropske službe za zunanje delovanje, zato da bi jasneje zastopali stališča EU glede podnebne politike, kar bi mednarodnim pogajanjem o podnebnih spremembah dalo novo dinamiko in partnerice po vsem svetu, predvsem največje onesnaževalke, spodbudilo, da uvedejo zavezujoče, primerljive in učinkovite ukrepe za zmanjšanje emisij ter ustrezne ukrepe za blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da mora EU v mednarodnih pogajanjih o podnebju še naprej delovati konstruktivno in da morajo vse institucije EU še pred Doho bolj razviti podnebno diplomacijo EU v okviru Evropske službe za zunanje delovanje, zato da bi jasneje zastopali stališča EU glede podnebne politike, kar bi mednarodnim pogajanjem o podnebnih spremembah dalo novo dinamiko in partnerice po vsem svetu, predvsem največje onesnaževalke, spodbudilo, da uvedejo zavezujoče, primerljive in učinkovite ukrepe za zmanjšanje emisij ter ustrezne ukrepe za blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje;

| 78. | obžaluje, da cilj EU glede zmanjšanja emisij ni skladen s sprejetim ciljem o 2 oC in stroškovno učinkovitim načinom za uresničitev cilja o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov do leta 2050; |
| --- | --- |

78.

obžaluje, da cilj EU glede zmanjšanja emisij ni skladen s sprejetim ciljem o 2 oC in stroškovno učinkovitim načinom za uresničitev cilja o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov do leta 2050;

| 79. | poudarja pomen (podglobalnih) povezav z najnaprednejšimi državami, ki bodo pogajalskemu procesu dale nadaljnji zagon in zagotovile, da bodo veliki onesnaževalci sprejeli ustrezne in ambiciozno zastavljene cilje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

79.

poudarja pomen (podglobalnih) povezav z najnaprednejšimi državami, ki bodo pogajalskemu procesu dale nadaljnji zagon in zagotovile, da bodo veliki onesnaževalci sprejeli ustrezne in ambiciozno zastavljene cilje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov;

| 80. | v tem smislu poudarja pomembnost Evropske unije, ki je pomembna akterka in bo na konferenci v Dohi govorila „z enim glasom“ ter si složno prizadevala za napredek v smeri mednarodnega sporazuma; |
| --- | --- |

80.

v tem smislu poudarja pomembnost Evropske unije, ki je pomembna akterka in bo na konferenci v Dohi govorila „z enim glasom“ ter si složno prizadevala za napredek v smeri mednarodnega sporazuma;

| 81. | poziva pogodbenice, naj priznajo, da je za uspešnost medvladnega procesa na poti k svetovnemu sporazumu leta 2015 bistvena zavzetost zakonodajalca, saj napredek pri nacionalnih zakonodajah o podnebju pogodbenic ustvarja politične pogoje za večstranska pogajanja in lahko olajša njihovo splošno raven ambicij; |
| --- | --- |

81.

poziva pogodbenice, naj priznajo, da je za uspešnost medvladnega procesa na poti k svetovnemu sporazumu leta 2015 bistvena zavzetost zakonodajalca, saj napredek pri nacionalnih zakonodajah o podnebju pogodbenic ustvarja politične pogoje za večstranska pogajanja in lahko olajša njihovo splošno raven ambicij;

| 82. | poudarja osrednji položaj držav gostiteljic – Katarja kot enega od najpomembnejših proizvajalcev nafte in plina, katerega viri se že zmanjšujejo, ima pa še vedno najvišje emisije ogljika na prebivalca na svetu, pa tudi Južne Koreje kot vodilne na področju „zelenih tehnologij“ in kot prve države v Aziji, ki je sprejela zakonodajo v zvezi s podnebnimi spremembami in izvaja politike trgovanja z omejitvijo – ter spodbuja obe državi, ki trenutno nista v Prilogi I, naj bosta za zgled in naj pomagata graditi nova zavezništva; |
| --- | --- |

82.

poudarja osrednji položaj držav gostiteljic – Katarja kot enega od najpomembnejših proizvajalcev nafte in plina, katerega viri se že zmanjšujejo, ima pa še vedno najvišje emisije ogljika na prebivalca na svetu, pa tudi Južne Koreje kot vodilne na področju „zelenih tehnologij“ in kot prve države v Aziji, ki je sprejela zakonodajo v zvezi s podnebnimi spremembami in izvaja politike trgovanja z omejitvijo – ter spodbuja obe državi, ki trenutno nista v Prilogi I, naj bosta za zgled in naj pomagata graditi nova zavezništva;

| 83. | je zaskrbljen, ker neformalna praksa čakanja na soglasje med vsemi delegacijami Sveta pomeni odlašanje nujno podnebnih ukrepov, zato poziva Svet, naj vedno deluje na podlagi glasovanja s kvalificirano večino v skladu s Pogodbama, za splošne akte po členu 16(3) PEU in za specifične po členu 218(8) PDEU na vseh stopnjah postopka sklepanja mednarodnih sporazumov; |
| --- | --- |

83.

je zaskrbljen, ker neformalna praksa čakanja na soglasje med vsemi delegacijami Sveta pomeni odlašanje nujno podnebnih ukrepov, zato poziva Svet, naj vedno deluje na podlagi glasovanja s kvalificirano večino v skladu s Pogodbama, za splošne akte po členu 16(3) PEU in za specifične po členu 218(8) PDEU na vseh stopnjah postopka sklepanja mednarodnih sporazumov;

| 84. | ugotavlja, da je Komisija predlagala časovni načrt za brezogljično Evropo za leto 2050, ki je zelo ambiciozen, a uresničljiv; ob tem ponavlja svojo zavezanost zmanjševanju emisij toplogrednih plinov tudi zunaj okvira mednarodnega sporazuma; |
| --- | --- |

84.

ugotavlja, da je Komisija predlagala časovni načrt za brezogljično Evropo za leto 2050, ki je zelo ambiciozen, a uresničljiv; ob tem ponavlja svojo zavezanost zmanjševanju emisij toplogrednih plinov tudi zunaj okvira mednarodnega sporazuma;

| 85. | ugotavlja, da globalno segrevanje odslikava medsebojno odvisnost vseh držav; zato meni, da je treba doseči svetovni sporazum, da bi preprečili katastrofalne spremembe, ki bi imele dramatične posledice za vse človeštvo; |
| --- | --- |

85.

ugotavlja, da globalno segrevanje odslikava medsebojno odvisnost vseh držav; zato meni, da je treba doseči svetovni sporazum, da bi preprečili katastrofalne spremembe, ki bi imele dramatične posledice za vse človeštvo;

Delegacija Evropskega parlamenta

| 86. | meni, da ima delegacija EU bistveno vlogo v pogajanjih o podnebnih spremembah in da je zato nesprejemljivo, da poslanci Evropskega parlamenta na preteklih konferencah pogodbenic niso mogli sodelovati na usklajevalnih sestankih EU; pričakuje, da bo na usklajevalnih sestankih v Dohi lahko sodeloval vsaj predsednik delegacije Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

86.

meni, da ima delegacija EU bistveno vlogo v pogajanjih o podnebnih spremembah in da je zato nesprejemljivo, da poslanci Evropskega parlamenta na preteklih konferencah pogodbenic niso mogli sodelovati na usklajevalnih sestankih EU; pričakuje, da bo na usklajevalnih sestankih v Dohi lahko sodeloval vsaj predsednik delegacije Evropskega parlamenta;

| 87. | ugotavlja, da mora Komisija v skladu z okvirnim sporazumom, ki ga je novembra 2010 sklenila s Parlamentom, omogočiti vključitev njegovih poslancev kot opazovalcev v delegacije Unije, ki se pogajajo o večstranskih sporazumih; opozarja, da mora v skladu z Lizbonsko pogodbo (člen 218 PDEU) Parlament odobriti sporazume med Unijo in tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami; |
| --- | --- |

87.

ugotavlja, da mora Komisija v skladu z okvirnim sporazumom, ki ga je novembra 2010 sklenila s Parlamentom, omogočiti vključitev njegovih poslancev kot opazovalcev v delegacije Unije, ki se pogajajo o večstranskih sporazumih; opozarja, da mora v skladu z Lizbonsko pogodbo (člen 218 PDEU) Parlament odobriti sporazume med Unijo in tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami;

o

o o

| 88. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja s prošnjo, naj jo posreduje tudi vsem pogodbenicam, ki niso članice EU. |
| --- | --- |

88.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja s prošnjo, naj jo posreduje tudi vsem pogodbenicam, ki niso članice EU.

---

(1)  UL L 8, 13.1.2009, str. 3.

(2)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 44.

(3)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 1.

(4)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 25.

(5)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 77.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0504.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0086.

(8)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/114 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/114

---

P7_TA(2012)0453

Širitev: politike, merila in strateški interesi EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o širitvi: politike, merila in strateški interesi EU (2012/2025(INI))

(2015/C 419/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti njenih členov 2, 21 in 49, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti njenih členov 2, 21 in 49,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o instrumentu za predpristopno pomoč (IPA II) (COM(2011)0838/4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o instrumentu za predpristopno pomoč (IPA II) (COM(2011)0838/4),

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Københavnu 21. in 22. junija 1993, v Madridu 15. in 16. decembra 1995, v Solunu 19. in 20. junija 2003 in v Bruslju 14. in 15. decembra 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Københavnu 21. in 22. junija 1993, v Madridu 15. in 16. decembra 1995, v Solunu 19. in 20. junija 2003 in v Bruslju 14. in 15. decembra 2006,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. decembra 2011 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. decembra 2011 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu,

| — | ob upoštevanju prenovljenega soglasja o širitvi, ki ga je Svet sprejel leta 2006, in konsolidirane širitvene strategije, ki jo je nato izvedla Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prenovljenega soglasja o širitvi, ki ga je Svet sprejel leta 2006, in konsolidirane širitvene strategije, ki jo je nato izvedla Komisija,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. februarja 2009 z naslovom „Pet let razširjene EU – gospodarski dosežki in izzivi“ (COM(2009)0079/3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. februarja 2009 z naslovom „Pet let razširjene EU – gospodarski dosežki in izzivi“ (COM(2009)0079/3),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 13. decembra 2006 o sporočilu Komisije o strategiji širitve in glavnih izzivih 2006–2007 (1), z dne 10. julija 2008 o strateškem dokumentu Komisije o širitvi 2007 (2) in z dne 26. novembra 2009 o strateškem dokumentu Komisije za leto 2009 o širitvi na države zahodnega Balkana, Islandijo in Turčijo (3) ter sporočila Komisije o strategiji širitve za obdobja 2009–2010, 2010–2011 in 2011–2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 13. decembra 2006 o sporočilu Komisije o strategiji širitve in glavnih izzivih 2006–2007 (1), z dne 10. julija 2008 o strateškem dokumentu Komisije o širitvi 2007 (2) in z dne 26. novembra 2009 o strateškem dokumentu Komisije za leto 2009 o širitvi na države zahodnega Balkana, Islandijo in Turčijo (3) ter sporočila Komisije o strategiji širitve za obdobja 2009–2010, 2010–2011 in 2011–2012,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o državah zahodnega Balkana, Islandiji in Turčiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o državah zahodnega Balkana, Islandiji in Turčiji,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za regionalni razvoj (A7-0274/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za regionalni razvoj (A7-0274/2012),

| A. | ker lahko v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji vsaka evropska država, ki spoštuje in je zavezana k spoštovanju vrednot na področju človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakopravnosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami oseb, ki pripadajo manjšinam, zaprosi za članstvo v Uniji; ker so te vrednote temelji Evropske unije in usmerjajo njeno delovanje na mednarodnem prizorišču, zato jih morajo spoštovati in uveljavljati vse države članice; |
| --- | --- |

A.

ker lahko v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji vsaka evropska država, ki spoštuje in je zavezana k spoštovanju vrednot na področju človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakopravnosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami oseb, ki pripadajo manjšinam, zaprosi za članstvo v Uniji; ker so te vrednote temelji Evropske unije in usmerjajo njeno delovanje na mednarodnem prizorišču, zato jih morajo spoštovati in uveljavljati vse države članice;

| B. | ker je širitev sestavni del programa Evropske unije že od zgodnjih 60. let prejšnjega stoletja; ker se je Evropska unija od prve širitve leta 1973 postopoma povečevala, njeno članstvo pa je od šestih ustanovnih članic naraslo na sedanjih 27 članic (kmalu pa jih bo 28); ker si številne države še vedno prizadevajo, da bi postale članice Evropske unije, kot jamstvo za varno, demokratično in obetavno prihodnost; |
| --- | --- |

B.

ker je širitev sestavni del programa Evropske unije že od zgodnjih 60. let prejšnjega stoletja; ker se je Evropska unija od prve širitve leta 1973 postopoma povečevala, njeno članstvo pa je od šestih ustanovnih članic naraslo na sedanjih 27 članic (kmalu pa jih bo 28); ker si številne države še vedno prizadevajo, da bi postale članice Evropske unije, kot jamstvo za varno, demokratično in obetavno prihodnost;

| C. | ker je politika vključevanja v preteklem desetletju pokazala, da širitev koristi EU kot celoti in ji omogoča boljši izhodiščni položaj za spoprijemanje s svetovnimi izzivi; |
| --- | --- |

C.

ker je politika vključevanja v preteklem desetletju pokazala, da širitev koristi EU kot celoti in ji omogoča boljši izhodiščni položaj za spoprijemanje s svetovnimi izzivi;

| D. | ker je bila širitev uspešen proces za Evropsko unijo in Evropo kot celoto, saj je pomagala preseči delitev, ki jo je povzročila hladna vojna, prispevala k miru, stabilnosti in blaginji po vsej Evropi, preprečevanju konfliktov in reformam ter utrjevala svobodo, demokracijo, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin in pravno državo, pa tudi razvoj tržnega gospodarstva ter trajnostni družbeni in okoljski razvoj; |
| --- | --- |

D.

ker je bila širitev uspešen proces za Evropsko unijo in Evropo kot celoto, saj je pomagala preseči delitev, ki jo je povzročila hladna vojna, prispevala k miru, stabilnosti in blaginji po vsej Evropi, preprečevanju konfliktov in reformam ter utrjevala svobodo, demokracijo, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin in pravno državo, pa tudi razvoj tržnega gospodarstva ter trajnostni družbeni in okoljski razvoj;

| E. | ker je skoraj dvajset let po vrhu v Københavnu, kjer so bili leta 1993 potrjeni obeti za članstvo srednje- in vzhodnoevropskih držav in opredeljena pristopna merila, napočil čas za vnovično oceno ustaljenih postopkov v zvezi s tem in celotne politike širitve, ne da bi to vplivalo na tekoča pogajanja; |
| --- | --- |

E.

ker je skoraj dvajset let po vrhu v Københavnu, kjer so bili leta 1993 potrjeni obeti za članstvo srednje- in vzhodnoevropskih držav in opredeljena pristopna merila, napočil čas za vnovično oceno ustaljenih postopkov v zvezi s tem in celotne politike širitve, ne da bi to vplivalo na tekoča pogajanja;

| F. | ker so københavnska merila prestala preizkus časa in ostajajo v središču politike širitve; ker sta se konsolidirana širitvena strategija ter nova usmeritev v pravosodje in notranje zadeve, pravno državo in temeljne pravice izkazali kot uspešni in učinkoviti; |
| --- | --- |

F.

ker so københavnska merila prestala preizkus časa in ostajajo v središču politike širitve; ker sta se konsolidirana širitvena strategija ter nova usmeritev v pravosodje in notranje zadeve, pravno državo in temeljne pravice izkazali kot uspešni in učinkoviti;

| G. | ker Evropski parlament z letnimi resolucijami o državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah prispeva k preglednosti in odgovornosti širitvenega procesa, saj izraža mnenja evropskih državljanov; ker se je po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe vloga Evropskega parlamenta povečala, med drugim z uvedbo sozakonodajne pristojnosti v zvezi z instrumentom za predpristopno pomoč; |
| --- | --- |

G.

ker Evropski parlament z letnimi resolucijami o državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah prispeva k preglednosti in odgovornosti širitvenega procesa, saj izraža mnenja evropskih državljanov; ker se je po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe vloga Evropskega parlamenta povečala, med drugim z uvedbo sozakonodajne pristojnosti v zvezi z instrumentom za predpristopno pomoč;

| H. | ker ima možnost pristopa bistven preobrazbeni učinek na politične, družbeno-gospodarske in kulturne vidike držav, ki se želijo pridružiti Evropski uniji, in predstavlja močno spodbudo za izvajanje potrebnih političnih, gospodarskih in zakonodajnih reform ter za krepitev miru, stabilnosti, sprave in dobrih sosedskih odnosov; ker širitev zaradi te zmožnosti spreminjanja predstavlja srčiko „mehke sile“ Evropske unije in pomemben element njenega zunanjepolitičnega delovanja; |
| --- | --- |

H.

ker ima možnost pristopa bistven preobrazbeni učinek na politične, družbeno-gospodarske in kulturne vidike držav, ki se želijo pridružiti Evropski uniji, in predstavlja močno spodbudo za izvajanje potrebnih političnih, gospodarskih in zakonodajnih reform ter za krepitev miru, stabilnosti, sprave in dobrih sosedskih odnosov; ker širitev zaradi te zmožnosti spreminjanja predstavlja srčiko „mehke sile“ Evropske unije in pomemben element njenega zunanjepolitičnega delovanja;

| I. | ker so ključni elementi pristopnega procesa zavezanost, izpolnjevanje pogojev in verodostojnost; |
| --- | --- |

I.

ker so ključni elementi pristopnega procesa zavezanost, izpolnjevanje pogojev in verodostojnost;

| J. | ker je zelo pomembno, da države članice še naprej v celoti spoštujejo in podpirajo pristopna merila in temeljne pravice, da se povečata verodostojnost in doslednost širitvenega procesa ter se prepreči vsakršna diskriminacija potencialnih novih članic; |
| --- | --- |

J.

ker je zelo pomembno, da države članice še naprej v celoti spoštujejo in podpirajo pristopna merila in temeljne pravice, da se povečata verodostojnost in doslednost širitvenega procesa ter se prepreči vsakršna diskriminacija potencialnih novih članic;

| K. | ker je zavezanost političnim, gospodarskim in zakonodajnim reformam predvsem v največjem interesu držav kandidatk in potencialnih kandidatk ter njihovih državljanov; |
| --- | --- |

K.

ker je zavezanost političnim, gospodarskim in zakonodajnim reformam predvsem v največjem interesu držav kandidatk in potencialnih kandidatk ter njihovih državljanov;

| L. | ker je treba vsako državo, ki si prizadeva za članstvo v EU, ocenjevati glede na njene lastne dosežke pri izpolnjevanju, izvajanju in spoštovanju istega nabora meril; ker bi morala biti hitrost napredovanja pristopnega procesa odvisna od stopnje učinkovitega izvajanja in izpolnjevanja pristopnih meril EU, pa tudi uresničevanja prednostnih nalog iz evropskega in pristopnega partnerstva in pogajalskega okvira; ker je treba stopnjo skladnosti s pogoji za članstvo ocenjevati na najbolj pravičen in pregleden način; |
| --- | --- |

L.

ker je treba vsako državo, ki si prizadeva za članstvo v EU, ocenjevati glede na njene lastne dosežke pri izpolnjevanju, izvajanju in spoštovanju istega nabora meril; ker bi morala biti hitrost napredovanja pristopnega procesa odvisna od stopnje učinkovitega izvajanja in izpolnjevanja pristopnih meril EU, pa tudi uresničevanja prednostnih nalog iz evropskega in pristopnega partnerstva in pogajalskega okvira; ker je treba stopnjo skladnosti s pogoji za članstvo ocenjevati na najbolj pravičen in pregleden način;

| M. | ker širitveni proces bistveno vpliva tudi na Evropsko unijo kot tako, saj je zanjo priložnost, da bolje opredeli svojo identiteto, cilje, vrednote in politike, pa tudi primeren trenutek, da z njimi bolje seznani svoje državljane; |
| --- | --- |

M.

ker širitveni proces bistveno vpliva tudi na Evropsko unijo kot tako, saj je zanjo priložnost, da bolje opredeli svojo identiteto, cilje, vrednote in politike, pa tudi primeren trenutek, da z njimi bolje seznani svoje državljane;

| N. | ker bi moral skladno z obnovljenim soglasjem glede širitve, doseženim leta 2006, ta proces temeljiti na utrjevanju zavez, izpolnjevanju pogojev in obveščanju javnosti, skupaj s sposobnostjo EU za vključevanje novih članic; ker je sposobnost EU za vključevanje novih članic najpomembnejši vidik in pogoj za doseganje vzdržnosti širitvene politike in za celoten proces povezovanja; ker je bil ta vidik pozitivna spodbuda za poglobitev sodelovanja med institucijami, kot dokazujejo tudi zaporedne revizije pogodb, ki so spremljale različne faze širitve ter razširile obseg nalog in dejavnosti Unije; |
| --- | --- |

N.

ker bi moral skladno z obnovljenim soglasjem glede širitve, doseženim leta 2006, ta proces temeljiti na utrjevanju zavez, izpolnjevanju pogojev in obveščanju javnosti, skupaj s sposobnostjo EU za vključevanje novih članic; ker je sposobnost EU za vključevanje novih članic najpomembnejši vidik in pogoj za doseganje vzdržnosti širitvene politike in za celoten proces povezovanja; ker je bil ta vidik pozitivna spodbuda za poglobitev sodelovanja med institucijami, kot dokazujejo tudi zaporedne revizije pogodb, ki so spremljale različne faze širitve ter razširile obseg nalog in dejavnosti Unije;

| O. | ker so dejanska sprava med različnimi narodi, mirno reševanje sporov in vzpostavitev dobrih sosedskih odnosov med evropskimi državami bistveni za trajni mir in stabilnost ter ogromno prispevajo k pristnemu procesu evropske integracije in so tako ključnega pomena za proces širitve; ker imajo številne kandidatke in morebitne kandidatke za članstvo v Uniji še vedno nerešena vprašanja s svojimi sosedami, zato bi si morale vse vpletene strani odkrito prizadevati za odpravo dvostranskih napetosti; ker je treba ta vprašanja rešiti pred pristopom; |
| --- | --- |

O.

ker so dejanska sprava med različnimi narodi, mirno reševanje sporov in vzpostavitev dobrih sosedskih odnosov med evropskimi državami bistveni za trajni mir in stabilnost ter ogromno prispevajo k pristnemu procesu evropske integracije in so tako ključnega pomena za proces širitve; ker imajo številne kandidatke in morebitne kandidatke za članstvo v Uniji še vedno nerešena vprašanja s svojimi sosedami, zato bi si morale vse vpletene strani odkrito prizadevati za odpravo dvostranskih napetosti; ker je treba ta vprašanja rešiti pred pristopom;

Splošne ugotovitve

| 1. | odločno podpira širitveni proces in je prepričan, da mora širitev ostati verodostojna politika, ki jo podpira tako javnost v EU kot v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah; zato poudarja, da morajo EU ter države kandidatke in potencialne kandidatke izpolniti vse zaveze, spoštovati vse obveznosti in ustvariti razmere, v katerih bo mogoče zagotoviti uspešnost prihodnjih širitev, med drugim s pomočjo zadevnih držav v njihovih prizadevanjih za izpolnitev pristopnih meril EU; |
| --- | --- |

1.

odločno podpira širitveni proces in je prepričan, da mora širitev ostati verodostojna politika, ki jo podpira tako javnost v EU kot v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah; zato poudarja, da morajo EU ter države kandidatke in potencialne kandidatke izpolniti vse zaveze, spoštovati vse obveznosti in ustvariti razmere, v katerih bo mogoče zagotoviti uspešnost prihodnjih širitev, med drugim s pomočjo zadevnih držav v njihovih prizadevanjih za izpolnitev pristopnih meril EU;

| 2. | priznava koristi širitvenega in pristopnega procesa za državljane držav kandidatk in potencialnih kandidatk, pa tudi za evropske državljane; |
| --- | --- |

2.

priznava koristi širitvenega in pristopnega procesa za državljane držav kandidatk in potencialnih kandidatk, pa tudi za evropske državljane;

| 3. | meni, da københavnska merila še vedno predstavljajo temeljno podlago in da bi morala ta ostati v središču politike širitve; poudarja, da je popolno in strogo spoštovanje teh meril nujno ter da je treba ustrezno upoštevati socialne posledice za države kandidatke in potencialne kandidatke, pa tudi sposobnost Evropske unije za vključevanje novih članic; |
| --- | --- |

3.

meni, da københavnska merila še vedno predstavljajo temeljno podlago in da bi morala ta ostati v središču politike širitve; poudarja, da je popolno in strogo spoštovanje teh meril nujno ter da je treba ustrezno upoštevati socialne posledice za države kandidatke in potencialne kandidatke, pa tudi sposobnost Evropske unije za vključevanje novih članic;

| 4. | meni, da ideja sposobnosti vključevanja obsega štiri elemente:






  (i) | države pristopnice bi morale večati, ne pa zmanjševati sposobnosti Unije za ohranjanje zagona za izpolnitev svojih političnih ciljev; |
| --- | --- | --- |

4.

meni, da ideja sposobnosti vključevanja obsega štiri elemente:

(i)

države pristopnice bi morale večati, ne pa zmanjševati sposobnosti Unije za ohranjanje zagona za izpolnitev svojih političnih ciljev;

| (ii) | institucionalni okvir Unije mora biti sposoben zagotoviti uspešno in učinkovito upravo; |
| --- | --- |

(ii)

institucionalni okvir Unije mora biti sposoben zagotoviti uspešno in učinkovito upravo;

| (iii) | finančna sredstva Unije bi morala zadostovati za soočanje z izzivi družbene in gospodarske kohezije ter skupnih politik Unije; |
| --- | --- |

(iii)

finančna sredstva Unije bi morala zadostovati za soočanje z izzivi družbene in gospodarske kohezije ter skupnih politik Unije;

| (iv) | oblikovati je treba celovito komunikacijsko strategijo za obveščanje javnosti o posledicah širitve; |
| --- | --- |

(iv)

oblikovati je treba celovito komunikacijsko strategijo za obveščanje javnosti o posledicah širitve;

| 5. | vseeno poudarja, da bi morala Unija pri obravnavi upravičenih evropskih teženj držav kandidatk, potencialnih kandidatk in potencialnih prosilk poskrbeti za izboljšanje svoje sposobnosti vključevanja; |
| --- | --- |

5.

vseeno poudarja, da bi morala Unija pri obravnavi upravičenih evropskih teženj držav kandidatk, potencialnih kandidatk in potencialnih prosilk poskrbeti za izboljšanje svoje sposobnosti vključevanja;

| 6. | poudarja, da je Evropska unija tudi zaradi enkratne kombinacije gospodarske dinamičnosti in socialnega modela še vedno privlačna, in obžaluje, da je bila ta socialna razsežnost v procesu širitve večinoma zanemarjena; poziva Komisijo, naj obravnava to vprašanje, zlasti v okviru poglavja 19 (Socialna politika in zaposlovanje), da bi spodbudila pozitivne družbene spremembe v prihodnjih državah članicah EU in socialni pravičnosti namenila potrebno pozornost; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je Evropska unija tudi zaradi enkratne kombinacije gospodarske dinamičnosti in socialnega modela še vedno privlačna, in obžaluje, da je bila ta socialna razsežnost v procesu širitve večinoma zanemarjena; poziva Komisijo, naj obravnava to vprašanje, zlasti v okviru poglavja 19 (Socialna politika in zaposlovanje), da bi spodbudila pozitivne družbene spremembe v prihodnjih državah članicah EU in socialni pravičnosti namenila potrebno pozornost;

| 7. | opozarja, da pravni red na socialnem področju vključuje minimalne standarde na področjih, kot so delovno pravo, enako obravnavanje moških in žensk, zdravje in varnost pri delu ter boj proti diskriminaciji, in da države EU potrjujejo zavezo Evropski socialni listini iz leta 1961 in Listini Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev iz leta 1989, čeprav tudi Listina EU o temeljnih pravicah vsebuje številne temeljne socialne pravice; poudarja, da je neupoštevanje temeljnih socialnih standardov Evropske unije oblika socialnega dampinga, ki škoduje evropskim podjetjem in delavcem in državam kandidatkam dejansko preprečila udeležbo na enotnem trgu; poudarja, da socialni partnerji, zlasti sindikati, potrebujejo usmerjeno pomoč EU, da bi okrepili svojo moč; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da pravni red na socialnem področju vključuje minimalne standarde na področjih, kot so delovno pravo, enako obravnavanje moških in žensk, zdravje in varnost pri delu ter boj proti diskriminaciji, in da države EU potrjujejo zavezo Evropski socialni listini iz leta 1961 in Listini Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev iz leta 1989, čeprav tudi Listina EU o temeljnih pravicah vsebuje številne temeljne socialne pravice; poudarja, da je neupoštevanje temeljnih socialnih standardov Evropske unije oblika socialnega dampinga, ki škoduje evropskim podjetjem in delavcem in državam kandidatkam dejansko preprečila udeležbo na enotnem trgu; poudarja, da socialni partnerji, zlasti sindikati, potrebujejo usmerjeno pomoč EU, da bi okrepili svojo moč;

| 8. | meni, da je treba nabor pristopnih meril ustrezno preoblikovati v jasne, posebne in merljive cilje v instrumentu za predpristopno pomoč, da se nedvoumno pokaže povezava med politikami, ki jih v državah, ki se pripravljajo na pristop, financira Unija, in napredkom pri izpolnjevanju splošnih pristopnih meril; |
| --- | --- |

8.

meni, da je treba nabor pristopnih meril ustrezno preoblikovati v jasne, posebne in merljive cilje v instrumentu za predpristopno pomoč, da se nedvoumno pokaže povezava med politikami, ki jih v državah, ki se pripravljajo na pristop, financira Unija, in napredkom pri izpolnjevanju splošnih pristopnih meril;

| 9. | se zaveda, da bi morala gospodarstva držav pristopnic ubrati enako smer kot gospodarstva držav članic EU, da se olajša sodelovanje; zato države pristopnice spodbuja, naj izoblikujejo izvedljive posebne cilje za vsakega od krovnih ciljev strategije EU 2020 za dosego pametnega, trajnostnega in vključujočega gospodarstva; |
| --- | --- |

9.

se zaveda, da bi morala gospodarstva držav pristopnic ubrati enako smer kot gospodarstva držav članic EU, da se olajša sodelovanje; zato države pristopnice spodbuja, naj izoblikujejo izvedljive posebne cilje za vsakega od krovnih ciljev strategije EU 2020 za dosego pametnega, trajnostnega in vključujočega gospodarstva;

| 10. | opozarja na pomen madridskih meril (kot so bila določena na zasedanju Evropskega sveta v Madridu decembra 1995), s katerimi se je poudarila zmožnost držav kandidatk, da uveljavijo pravila in postopke EU; meni, da načelo strogega pogojevanja zahteva, da se napredek pri sprejemanju in izvajanju reform posamezne države kandidatke oziroma potencialne kandidatke na vsaki stopnji procesa oceni na osnovi jasnih meril, in da bi morale države, ki se želijo pridružiti Evropski uniji, na naslednje stopnje napredovati le takrat, ko izpolnijo vse pogoje iz prejšnjih stopenj; poudarja, da morajo na poti do izboljšanja verodostojnosti in učinkovitosti širitvene strategije tudi države članice v celoti in dosledno upoštevati københavnska merila, tako da se od držav prosilk ne zahtevajo višji standardi, kot pa veljajo v nekaterih delih EU; poudarja, da je treba jasno določiti različne faze, opredeliti pregledna in pravična merila uspešnosti v celotnem procesu, ki splošna pristopna merila izražajo v obliki konkretnih korakov k pristopu, izmeriti, ali so bile zahteve izpolnjene, ter se izogniti določitvi ali obljubam glede datuma pristopa, če pogajanja še niso bila zaključena; poudarja, da je treba še pojasniti, da mora biti izpolnjevanje merila uspešnosti trajno in da bo nazadovanje sprožilo ustrezen odziv tistih, ki so merilo uspešnosti določili; |
| --- | --- |

10.

opozarja na pomen madridskih meril (kot so bila določena na zasedanju Evropskega sveta v Madridu decembra 1995), s katerimi se je poudarila zmožnost držav kandidatk, da uveljavijo pravila in postopke EU; meni, da načelo strogega pogojevanja zahteva, da se napredek pri sprejemanju in izvajanju reform posamezne države kandidatke oziroma potencialne kandidatke na vsaki stopnji procesa oceni na osnovi jasnih meril, in da bi morale države, ki se želijo pridružiti Evropski uniji, na naslednje stopnje napredovati le takrat, ko izpolnijo vse pogoje iz prejšnjih stopenj; poudarja, da morajo na poti do izboljšanja verodostojnosti in učinkovitosti širitvene strategije tudi države članice v celoti in dosledno upoštevati københavnska merila, tako da se od držav prosilk ne zahtevajo višji standardi, kot pa veljajo v nekaterih delih EU; poudarja, da je treba jasno določiti različne faze, opredeliti pregledna in pravična merila uspešnosti v celotnem procesu, ki splošna pristopna merila izražajo v obliki konkretnih korakov k pristopu, izmeriti, ali so bile zahteve izpolnjene, ter se izogniti določitvi ali obljubam glede datuma pristopa, če pogajanja še niso bila zaključena; poudarja, da je treba še pojasniti, da mora biti izpolnjevanje merila uspešnosti trajno in da bo nazadovanje sprožilo ustrezen odziv tistih, ki so merilo uspešnosti določili;

| 11. | poudarja, da je cilj pridružitvenega procesa polno članstvo v EU; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je cilj pridružitvenega procesa polno članstvo v EU;

| 12. | poziva Komisijo, naj ohrani in nadalje okrepi postopke za spremljanje napredka v pristopnem procesu, pa tudi pomoč državam kandidatkam in potencialnim kandidatkam, s čimer bo zagotovila, da bodo dosegle visoko stopnjo pripravljenosti, kar bo koristilo tako njim kot tudi Evropski uniji; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj ohrani in nadalje okrepi postopke za spremljanje napredka v pristopnem procesu, pa tudi pomoč državam kandidatkam in potencialnim kandidatkam, s čimer bo zagotovila, da bodo dosegle visoko stopnjo pripravljenosti, kar bo koristilo tako njim kot tudi Evropski uniji;

| 13. | meni, da bi bilo treba sposobnost Evropske unije za vključevanje novih članic zaradi ohranjanja verodostojnosti procesa širitve ovrednotiti že v začetni fazi in da bi morala biti ta sposobnost ustrezno obravnavana v „mnenju“ Komisije glede vsake morebitne države kandidatke, v katerem je podan pregled najpomembnejših pomislekov na tem področju in načinov za njihovo odpravo; meni, da bi morala temu slediti celovita ocena učinka; v zvezi s tem poudarja, da mora imeti EU za uspešen proces širitve sposobnost ukrepanja, razvoja ter demokratičnega in učinkovitega sprejemanja odločitev, pa tudi finančna sredstva v podporo gospodarski in socialni koheziji in zmožnost uresničevanja svojih političnih ciljev; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi bilo treba sposobnost Evropske unije za vključevanje novih članic zaradi ohranjanja verodostojnosti procesa širitve ovrednotiti že v začetni fazi in da bi morala biti ta sposobnost ustrezno obravnavana v „mnenju“ Komisije glede vsake morebitne države kandidatke, v katerem je podan pregled najpomembnejših pomislekov na tem področju in načinov za njihovo odpravo; meni, da bi morala temu slediti celovita ocena učinka; v zvezi s tem poudarja, da mora imeti EU za uspešen proces širitve sposobnost ukrepanja, razvoja ter demokratičnega in učinkovitega sprejemanja odločitev, pa tudi finančna sredstva v podporo gospodarski in socialni koheziji in zmožnost uresničevanja svojih političnih ciljev;

Politike širitve

| 14. | pozdravlja nov pogajalski pristop za prihodnje pogajalske okvire, ki prednostno obravnava vprašanja, povezana s sodstvom in temeljnimi pravicami, pa tudi s pravosodjem in notranjimi zadevami; se strinja, da bi morali ta vprašanja obravnavati v zgodnjih fazah pristopnega procesa in da bi se morali poglavji 23 in 24 praviloma odpirati na podlagi akcijskega načrta, saj zahtevata doseganje prepričljivih rezultatov; poziva Komisijo, naj Parlamentu redno poroča o napredku, doseženem na teh področjih, in naj se mesečna predpristopna poročila delegacij Evropske unije na zahtevo dajo na voljo članom Odbora za zunanje zadeve; kljub temu ugotavlja, da usmeritev na zadevna področja ne bi smela škodovati prizadevanjem in napredku na drugih področjih iz posameznih širitvenih programov držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja nov pogajalski pristop za prihodnje pogajalske okvire, ki prednostno obravnava vprašanja, povezana s sodstvom in temeljnimi pravicami, pa tudi s pravosodjem in notranjimi zadevami; se strinja, da bi morali ta vprašanja obravnavati v zgodnjih fazah pristopnega procesa in da bi se morali poglavji 23 in 24 praviloma odpirati na podlagi akcijskega načrta, saj zahtevata doseganje prepričljivih rezultatov; poziva Komisijo, naj Parlamentu redno poroča o napredku, doseženem na teh področjih, in naj se mesečna predpristopna poročila delegacij Evropske unije na zahtevo dajo na voljo članom Odbora za zunanje zadeve; kljub temu ugotavlja, da usmeritev na zadevna področja ne bi smela škodovati prizadevanjem in napredku na drugih področjih iz posameznih širitvenih programov držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk;

| 15. | meni, da je treba ustrezno pozornost v okviru politike širitve posvetiti vzpostavitvi učinkovitega, neodvisnega in nepristranskega pravosodnega sistema ter preglednega demokratičnega političnega sistema, ki lahko okrepita pravno državo; obenem opozarja na pomen svobode vseh oblik izražanja ter potrebo po zagotavljanju svobode medijev v zakonodaji in praksi, pa tudi po učinkovitem boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

15.

meni, da je treba ustrezno pozornost v okviru politike širitve posvetiti vzpostavitvi učinkovitega, neodvisnega in nepristranskega pravosodnega sistema ter preglednega demokratičnega političnega sistema, ki lahko okrepita pravno državo; obenem opozarja na pomen svobode vseh oblik izražanja ter potrebo po zagotavljanju svobode medijev v zakonodaji in praksi, pa tudi po učinkovitem boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu;

| 16. | poudarja, da je liberalizacija vizumskega režima dober primer pogojenosti EU, ki politična in tehnična merila združuje z želenim ciljem in oprijemljivimi koristmi; zato pozdravlja in podpira prizadevanja Komisije in zainteresiranih držav na tem področju; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je liberalizacija vizumskega režima dober primer pogojenosti EU, ki politična in tehnična merila združuje z želenim ciljem in oprijemljivimi koristmi; zato pozdravlja in podpira prizadevanja Komisije in zainteresiranih držav na tem področju;

| 17. | poziva Komisijo, naj poenostavi upravni postopek in zmanjša upravno obremenitev za financiranje iz instrumenta za predpristopno pomoč, da bi postalo dostopnejše ter da bi se povečala udeležba manjših in necentraliziranih civilnih organizacij, sindikatov in drugih upravičencev; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj poenostavi upravni postopek in zmanjša upravno obremenitev za financiranje iz instrumenta za predpristopno pomoč, da bi postalo dostopnejše ter da bi se povečala udeležba manjših in necentraliziranih civilnih organizacij, sindikatov in drugih upravičencev;

| 18. | spodbuja večje sodelovanje civilne družbe, nedržavnih akterjev in socialnih partnerjev, tako iz držav kandidatk kot iz držav članic, v pristopnem procesu; poziva Komisijo, naj vodi nepretrgan dialog z njimi; poziva države kandidatke in potencialne države kandidatke, naj zagotovijo njihovo udeležbo v vseh fazah; poudarja, da lahko civilna družba deluje kot pomembna gonilna sila v procesu približevanja Evropski uniji, od spodaj navzgor ustvarja pritiske za napredek pri evropskem načrtu, izboljša preglednost procesa in okrepi demokratično podporo širitvi; poudarja, kako pomembna je zadostna finančna podpora, med drugim prek mehanizma za civilno družbo, zlasti da se povečajo njene zmogljivosti za spremljanje uvajanja pravnega reda EU; poudarja tudi pomen sodelovanja med evropskimi organizacijami civilne družbe ter njihovimi sorodnimi strukturami v državah kandidatkah in potencialnih državah kandidatkah; |
| --- | --- |

18.

spodbuja večje sodelovanje civilne družbe, nedržavnih akterjev in socialnih partnerjev, tako iz držav kandidatk kot iz držav članic, v pristopnem procesu; poziva Komisijo, naj vodi nepretrgan dialog z njimi; poziva države kandidatke in potencialne države kandidatke, naj zagotovijo njihovo udeležbo v vseh fazah; poudarja, da lahko civilna družba deluje kot pomembna gonilna sila v procesu približevanja Evropski uniji, od spodaj navzgor ustvarja pritiske za napredek pri evropskem načrtu, izboljša preglednost procesa in okrepi demokratično podporo širitvi; poudarja, kako pomembna je zadostna finančna podpora, med drugim prek mehanizma za civilno družbo, zlasti da se povečajo njene zmogljivosti za spremljanje uvajanja pravnega reda EU; poudarja tudi pomen sodelovanja med evropskimi organizacijami civilne družbe ter njihovimi sorodnimi strukturami v državah kandidatkah in potencialnih državah kandidatkah;

| 19. | odločno poudarja, da je treba okrepiti upravne zmogljivosti in človeške vire, da bodo sposobni prenesti, uvesti in izvajati pravni red EU; meni, da procesi v okviru širitve ne smejo biti samo „tehnični“, in poudarja, da mora postopek pregleda usklajenosti zakonodaje postati bolj povezan z dejanskim stanjem na terenu; Komisijo zato poziva, naj v ta postopek po potrebi vključi nevladne organizacije, sindikate in pomembne interesne skupine; |
| --- | --- |

19.

odločno poudarja, da je treba okrepiti upravne zmogljivosti in človeške vire, da bodo sposobni prenesti, uvesti in izvajati pravni red EU; meni, da procesi v okviru širitve ne smejo biti samo „tehnični“, in poudarja, da mora postopek pregleda usklajenosti zakonodaje postati bolj povezan z dejanskim stanjem na terenu; Komisijo zato poziva, naj v ta postopek po potrebi vključi nevladne organizacije, sindikate in pomembne interesne skupine;

| 20. | ob priznavanju pomembne vloge socialnega dialoga pri odločanju v EU poziva, da je treba nameniti večji poudarek krepitvi moči socialnih partnerjev in vlogi socialnega dialoga v širitvenem procesu; prav tako zahteva, da se več pozornosti nameni razvijanju mehanizmov za uveljavljanje zakonodaje, kot je delovna inšpekcija, da se zagotovi varstvo delavcev in spoštovanje njihovih socialnih pravic ter zdravstvenih in varnostnih standardov, pa tudi prepreči izkoriščanje, zlasti neprijavljenih delavcev; |
| --- | --- |

20.

ob priznavanju pomembne vloge socialnega dialoga pri odločanju v EU poziva, da je treba nameniti večji poudarek krepitvi moči socialnih partnerjev in vlogi socialnega dialoga v širitvenem procesu; prav tako zahteva, da se več pozornosti nameni razvijanju mehanizmov za uveljavljanje zakonodaje, kot je delovna inšpekcija, da se zagotovi varstvo delavcev in spoštovanje njihovih socialnih pravic ter zdravstvenih in varnostnih standardov, pa tudi prepreči izkoriščanje, zlasti neprijavljenih delavcev;

| 21. | poziva k večji vključenosti Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (EESO) v širitveni proces; poudarja njegovo vlogo pri prenosu dobrih praks državam kandidatkam in potencialnim kandidatkam ter pridruževanju civilne družbe ciljem evropskega povezovanja v EU; podpira nadaljnjo krepitev dialoga med organizacijami civilne družbe iz EU in državami, ki se pripravljajo na pristop, ter spodbuja večje sodelovanje med EESO, Komisijo in Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

21.

poziva k večji vključenosti Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (EESO) v širitveni proces; poudarja njegovo vlogo pri prenosu dobrih praks državam kandidatkam in potencialnim kandidatkam ter pridruževanju civilne družbe ciljem evropskega povezovanja v EU; podpira nadaljnjo krepitev dialoga med organizacijami civilne družbe iz EU in državami, ki se pripravljajo na pristop, ter spodbuja večje sodelovanje med EESO, Komisijo in Evropskim parlamentom;

| 22. | opozarja, da je trajno gospodarsko okrevanje pomemben izziv za večino držav, ki se pripravljajo na pristop, ter poudarja potrebo po spodbujanju pametne, trajnostne in vključujoče rasti v skladu s strategijo Evropa 2020; poziva k večji podpori za mala in srednje velika podjetja, saj so ključna za družbeno-gospodarski napredek v vseh državah, ki se pripravljajo na pristop, in prosi Komisijo, naj vztraja pri prednostnih reformah, ki bodo ustvarile ugodno zakonodajno okolje za inovativna mala in srednje velika podjetja z velikim potencialom; hkrati poudarja, da je treba ves čas posvečati pozornost vprašanjem rastoče sive ekonomije, visoke brezposelnosti in vključevanja najbolj ranljivih oseb v družbo; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da je trajno gospodarsko okrevanje pomemben izziv za večino držav, ki se pripravljajo na pristop, ter poudarja potrebo po spodbujanju pametne, trajnostne in vključujoče rasti v skladu s strategijo Evropa 2020; poziva k večji podpori za mala in srednje velika podjetja, saj so ključna za družbeno-gospodarski napredek v vseh državah, ki se pripravljajo na pristop, in prosi Komisijo, naj vztraja pri prednostnih reformah, ki bodo ustvarile ugodno zakonodajno okolje za inovativna mala in srednje velika podjetja z velikim potencialom; hkrati poudarja, da je treba ves čas posvečati pozornost vprašanjem rastoče sive ekonomije, visoke brezposelnosti in vključevanja najbolj ranljivih oseb v družbo;

| 23. | je trdno prepričan, da je treba spodbujati medsebojno spoštovanje, dobre sosedske odnose ter regionalno in čezmejno sodelovanje, saj so ti pogoj za doseganje stabilnosti in resnične in trajne sprave; meni, da morajo biti pregon vojnih zločinov, mirno sobivanje različnih etničnih, kulturnih in verskih skupnosti, spoštovanje človekovih pravic, zaščita manjšin ter ponovno vključevanje in vračanje beguncev in razseljenih oseb temeljni elementi pristopnega procesa EU v regijah, ki so bile pred nedavnim prizorišče konfliktov; glede na to spodbuja države kandidatke in potencialne kandidatke, ki še niso ratificirale okvirne konvencije o varstvu narodnih manjšin, naj to čim prej storijo; meni, da bi v takšnih primerih poučevanje in učenje o zgodovini, jeziku in kulturni dediščini obeh strani med pristopnim procesom in po njem olajšalo medsebojno razumevanje in zgodovinsko spravo; |
| --- | --- |

23.

je trdno prepričan, da je treba spodbujati medsebojno spoštovanje, dobre sosedske odnose ter regionalno in čezmejno sodelovanje, saj so ti pogoj za doseganje stabilnosti in resnične in trajne sprave; meni, da morajo biti pregon vojnih zločinov, mirno sobivanje različnih etničnih, kulturnih in verskih skupnosti, spoštovanje človekovih pravic, zaščita manjšin ter ponovno vključevanje in vračanje beguncev in razseljenih oseb temeljni elementi pristopnega procesa EU v regijah, ki so bile pred nedavnim prizorišče konfliktov; glede na to spodbuja države kandidatke in potencialne kandidatke, ki še niso ratificirale okvirne konvencije o varstvu narodnih manjšin, naj to čim prej storijo; meni, da bi v takšnih primerih poučevanje in učenje o zgodovini, jeziku in kulturni dediščini obeh strani med pristopnim procesom in po njem olajšalo medsebojno razumevanje in zgodovinsko spravo;

| 24. | meni, da je treba enakosti spolov in boju proti diskriminaciji v širitveni politiki dati večjo prednost; poudarja, da je enakost moških in žensk kot temeljna pravica ključna vrednota EU in ključno načelo v njenem zunanjem delovanju, skriva pa tudi velik potencial za dosego ciljev Evrope 2020, saj prispeva k rasti in polni zaposlenosti; zato spodbuja udeležbo žensk v pristopnem procesu in poudarja pomen razširjanja politik enakosti spolov; poudarja, da so prepovedane vse oblike diskriminacije in da bi morala ocena EU zajemati tudi pravice lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev ter vključevanje manjšin v politično, družbeno in gospodarsko življenje; |
| --- | --- |

24.

meni, da je treba enakosti spolov in boju proti diskriminaciji v širitveni politiki dati večjo prednost; poudarja, da je enakost moških in žensk kot temeljna pravica ključna vrednota EU in ključno načelo v njenem zunanjem delovanju, skriva pa tudi velik potencial za dosego ciljev Evrope 2020, saj prispeva k rasti in polni zaposlenosti; zato spodbuja udeležbo žensk v pristopnem procesu in poudarja pomen razširjanja politik enakosti spolov; poudarja, da so prepovedane vse oblike diskriminacije in da bi morala ocena EU zajemati tudi pravice lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev ter vključevanje manjšin v politično, družbeno in gospodarsko življenje;

| 25. | poziva Komisijo, naj države, ki se pripravljajo na pristop, vključi v svoje pobude, namenjene socialnemu vključevanju – kot je okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov –, da bi se instrument za predpristopno pomoč bolje uporabil v ta namen, pa tudi da bi države, ki se pripravljajo na pristop, z mehanizmom stabilizacijsko-pridružitvenega procesa spodbudila k uresničitvi teh ciljev; države pristopnice poziva, naj dejavno sodelujejo v pobudi desetletja vključevanja Romov, jim zagotovijo temeljne pravice, izboljšajo njihov socialni in ekonomski položaj ter jim ponudijo dostop do stanovanj; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj države, ki se pripravljajo na pristop, vključi v svoje pobude, namenjene socialnemu vključevanju – kot je okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov –, da bi se instrument za predpristopno pomoč bolje uporabil v ta namen, pa tudi da bi države, ki se pripravljajo na pristop, z mehanizmom stabilizacijsko-pridružitvenega procesa spodbudila k uresničitvi teh ciljev; države pristopnice poziva, naj dejavno sodelujejo v pobudi desetletja vključevanja Romov, jim zagotovijo temeljne pravice, izboljšajo njihov socialni in ekonomski položaj ter jim ponudijo dostop do stanovanj;

| 26. | meni, da bi morala vsaka država pristopnica, preden se lahko priključi Uniji, rešiti svoje glavne dvostranske težave in spore s sosedami, zlasti v zvezi z ozemeljskimi vprašanji; priporoča, da se ta vprašanja konstruktivno in v duhu dobrih sosedskih odnosov rešijo čim prej v pristopnem procesu, po možnosti pred začetkom pristopnih pogajanj, da ne bi slabo vplivala na slednje; meni, da je treba pri tem nujno upoštevati splošne interese in vrednote Evropske unije ter obveznost, da se v celoti spoštuje pravni red in načela, na podlagi katerih je bila Evropska unija ustanovljena; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi morala vsaka država pristopnica, preden se lahko priključi Uniji, rešiti svoje glavne dvostranske težave in spore s sosedami, zlasti v zvezi z ozemeljskimi vprašanji; priporoča, da se ta vprašanja konstruktivno in v duhu dobrih sosedskih odnosov rešijo čim prej v pristopnem procesu, po možnosti pred začetkom pristopnih pogajanj, da ne bi slabo vplivala na slednje; meni, da je treba pri tem nujno upoštevati splošne interese in vrednote Evropske unije ter obveznost, da se v celoti spoštuje pravni red in načela, na podlagi katerih je bila Evropska unija ustanovljena;

| 27. | poziva Evropsko unijo, naj podpre prizadevanja za rešitev vseh nerešenih sporov, vključno s spori glede meje, pred pristopom; skladno z določbami mednarodnega prava, listine Združenih narodov in ustreznih resolucij ZN, pa tudi helsinške sklepne listine, spodbuja vse strani v sporih, katerih nadaljevanje lahko ovira izvajanje pravnega reda ali ogrozi ohranjanje mednarodnega miru in varnosti, naj si na konstruktiven način prizadevajo za njihovo mirno rešitev in naj v primeru dokazane nesposobnosti za doseganje dvostranskega dogovora zadevo po potrebi predložijo Meddržavnemu sodišču, se zavežejo uporabi mehanizma zavezujoče arbitraže po lastni izbiri oziroma konstruktivno sodelujejo v okviru intenzivne mediacije; ponovno poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s pogodbama EU začneta razvijati arbitražni mehanizem, namenjen reševanju dvostranskih in večstranskih sporov; |
| --- | --- |

27.

poziva Evropsko unijo, naj podpre prizadevanja za rešitev vseh nerešenih sporov, vključno s spori glede meje, pred pristopom; skladno z določbami mednarodnega prava, listine Združenih narodov in ustreznih resolucij ZN, pa tudi helsinške sklepne listine, spodbuja vse strani v sporih, katerih nadaljevanje lahko ovira izvajanje pravnega reda ali ogrozi ohranjanje mednarodnega miru in varnosti, naj si na konstruktiven način prizadevajo za njihovo mirno rešitev in naj v primeru dokazane nesposobnosti za doseganje dvostranskega dogovora zadevo po potrebi predložijo Meddržavnemu sodišču, se zavežejo uporabi mehanizma zavezujoče arbitraže po lastni izbiri oziroma konstruktivno sodelujejo v okviru intenzivne mediacije; ponovno poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s pogodbama EU začneta razvijati arbitražni mehanizem, namenjen reševanju dvostranskih in večstranskih sporov;

| 28. | pozdravlja pobude, kot so pozitivni program za Turčijo, pristopni dialog na visoki ravni z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in strukturirani dialog o pravni državi s Kosovom (4); pozdravlja cilje, namenjene vnašanju svežine in dinamičnosti v proces reform, vendar poudarja, da te pobude nikakor ne smejo nadomestiti formalnih pogajalskih postopkov, temveč morajo biti popolnoma v skladu s pogajalskim okvirom; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja pobude, kot so pozitivni program za Turčijo, pristopni dialog na visoki ravni z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in strukturirani dialog o pravni državi s Kosovom (4); pozdravlja cilje, namenjene vnašanju svežine in dinamičnosti v proces reform, vendar poudarja, da te pobude nikakor ne smejo nadomestiti formalnih pogajalskih postopkov, temveč morajo biti popolnoma v skladu s pogajalskim okvirom;

| 29. | poudarja, da mora priti v državah kandidatkah in potencialnih državah kandidatkah do izboljšav na področjih demokracije, človekovih pravic in procesov sprave, ki morajo biti stalne prednostne naloge v procesu širitve in ki se morajo odražati v finančnih instrumentih; v zvezi s tem opozarja na pomen finančne pomoči za obnavljanje kulturne dediščine na območjih, ki jih pretresajo konflikti, glede na to, da ima pomembno vlogo pri krepitvi zaupanja in vključenosti med različnimi etničnimi in verskimi skupnostmi; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da mora priti v državah kandidatkah in potencialnih državah kandidatkah do izboljšav na področjih demokracije, človekovih pravic in procesov sprave, ki morajo biti stalne prednostne naloge v procesu širitve in ki se morajo odražati v finančnih instrumentih; v zvezi s tem opozarja na pomen finančne pomoči za obnavljanje kulturne dediščine na območjih, ki jih pretresajo konflikti, glede na to, da ima pomembno vlogo pri krepitvi zaupanja in vključenosti med različnimi etničnimi in verskimi skupnostmi;

| 30. | poudarja, da je politika širitve EU instrument, ki prispeva k modernizaciji, demokratizaciji in stabilizaciji, pa tudi krepitvi Evropske unije tako interno kot na svetovnem prizorišču; poziva Komisijo, naj vsakič, ko preučuje nove prošnje za članstvo v Evropski uniji in ko predloži svoja priporočila za začetek ali – v primeru bistveno spremenjenih okoliščin – zaključek pristopnih pogajanj, zagotovi celovito presojo vplivov; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je politika širitve EU instrument, ki prispeva k modernizaciji, demokratizaciji in stabilizaciji, pa tudi krepitvi Evropske unije tako interno kot na svetovnem prizorišču; poziva Komisijo, naj vsakič, ko preučuje nove prošnje za članstvo v Evropski uniji in ko predloži svoja priporočila za začetek ali – v primeru bistveno spremenjenih okoliščin – zaključek pristopnih pogajanj, zagotovi celovito presojo vplivov;

| 31. | podpira zavezo Komisije, da bi izboljšala kakovost pristopnega procesa in ga naredila bolj temelječega na uspešnosti, ciljno usmerjenega in preglednega; meni, da bo proces tako postal pravičnejši in da ga bo mogoče bolj nepristransko ocenjevati, kar bo dodatno okrepilo njegovo verodostojnost; v tem okviru predlaga, naj bodo poročila o napredku jasnejša pri ocenah; poudarja, da merila uspešnosti ne bi smela postavljati dodatnih pogojev za države kandidatke in potencialne kandidatke, ampak bi morala splošna merila za članstvo in cilje predpristopne pomoči EU preoblikovati v konkretne korake in rezultate na poti k pristopu ob polnem upoštevanju pogajalskega okvira; |
| --- | --- |

31.

podpira zavezo Komisije, da bi izboljšala kakovost pristopnega procesa in ga naredila bolj temelječega na uspešnosti, ciljno usmerjenega in preglednega; meni, da bo proces tako postal pravičnejši in da ga bo mogoče bolj nepristransko ocenjevati, kar bo dodatno okrepilo njegovo verodostojnost; v tem okviru predlaga, naj bodo poročila o napredku jasnejša pri ocenah; poudarja, da merila uspešnosti ne bi smela postavljati dodatnih pogojev za države kandidatke in potencialne kandidatke, ampak bi morala splošna merila za članstvo in cilje predpristopne pomoči EU preoblikovati v konkretne korake in rezultate na poti k pristopu ob polnem upoštevanju pogajalskega okvira;

| 32. | poudarja, da je boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu izredno pomemben za uspeh pristopnega procesa; poziva Komisijo, naj zavzame nov pristop k temu vprašanju, tako da organe držav, ki želijo pristopiti, opozori na posamezne primere sistemske korupcije; poziva Komisijo, naj tesno sodeluje s skupino GRECO ter protikorupcijskimi organi v zadevnih državah; poudarja, da bi novi pristop zelo ugodno vplival na podobo Unije med državljani držav, ki želijo pristopiti, in bi po možnosti olajšal boj proti korupciji; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu izredno pomemben za uspeh pristopnega procesa; poziva Komisijo, naj zavzame nov pristop k temu vprašanju, tako da organe držav, ki želijo pristopiti, opozori na posamezne primere sistemske korupcije; poziva Komisijo, naj tesno sodeluje s skupino GRECO ter protikorupcijskimi organi v zadevnih državah; poudarja, da bi novi pristop zelo ugodno vplival na podobo Unije med državljani držav, ki želijo pristopiti, in bi po možnosti olajšal boj proti korupciji;

| 33. | poziva Komisijo, naj ne načrtuje realnega znižanja skupne ravni financiranja posamezne države upravičenke; poudarja, da je treba pri tem izračunu upoštevati naslednje: a) razmerje skupne načrtovane pomoči iz instrumenta za predpristopno pomoč in BDP posamezne države se ne sme relativno zmanjšati, četudi se imenovalec (BDP) za posamezno državo v obdobju 2007–2013 realno poveča; število držav, ki bodo upravičene do financiranja iz prihodnjega instrumenta, se bo po pristopu Hrvaške najverjetneje zmanjšalo, kar utegne spremeniti primerljivo prerazporeditev skupnih razpoložljivih finančnih sredstev; c) s predlaganimi spremembami novega instrumenta, s katerimi naj bi odpravili razlikovanje med državami na podlagi njihovega statusa kandidatke, bo do financiranja za področja politik, povezana z družbenim in gospodarskim razvojem, upravičenih več držav – doslej države nekandidatke niso bile upravičene; v tem okviru priporoča, da se nobeni državi upravičenki ne prepreči zadostnega in pravičnega dostopa do financiranja zaradi omejenih sredstev EU, zlasti na področju vzpostavljanja institucij; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj ne načrtuje realnega znižanja skupne ravni financiranja posamezne države upravičenke; poudarja, da je treba pri tem izračunu upoštevati naslednje: a) razmerje skupne načrtovane pomoči iz instrumenta za predpristopno pomoč in BDP posamezne države se ne sme relativno zmanjšati, četudi se imenovalec (BDP) za posamezno državo v obdobju 2007–2013 realno poveča; število držav, ki bodo upravičene do financiranja iz prihodnjega instrumenta, se bo po pristopu Hrvaške najverjetneje zmanjšalo, kar utegne spremeniti primerljivo prerazporeditev skupnih razpoložljivih finančnih sredstev; c) s predlaganimi spremembami novega instrumenta, s katerimi naj bi odpravili razlikovanje med državami na podlagi njihovega statusa kandidatke, bo do financiranja za področja politik, povezana z družbenim in gospodarskim razvojem, upravičenih več držav – doslej države nekandidatke niso bile upravičene; v tem okviru priporoča, da se nobeni državi upravičenki ne prepreči zadostnega in pravičnega dostopa do financiranja zaradi omejenih sredstev EU, zlasti na področju vzpostavljanja institucij;

| 34. | opozarja na dejstvo, da je treba širitev Evropske unije pospremiti z usklajeno ter učinkovitejšo in preglednejšo politiko obveščanja, ki bi vključevala vse institucije Unije, vlade in parlamente držav članic ter predstavnike civilne družbe, da bi spodbudili odprto in odkrito razpravo o posledicah širitve, vključno z javnim mnenjem v državah članicah EU in državah kandidatkah; poudarja, da bi bilo treba podobne politike obveščanja uvesti tudi v državah kandidatkah v sodelovanju z vsemi akterji; |
| --- | --- |

34.

opozarja na dejstvo, da je treba širitev Evropske unije pospremiti z usklajeno ter učinkovitejšo in preglednejšo politiko obveščanja, ki bi vključevala vse institucije Unije, vlade in parlamente držav članic ter predstavnike civilne družbe, da bi spodbudili odprto in odkrito razpravo o posledicah širitve, vključno z javnim mnenjem v državah članicah EU in državah kandidatkah; poudarja, da bi bilo treba podobne politike obveščanja uvesti tudi v državah kandidatkah v sodelovanju z vsemi akterji;

| 35. | meni, da je treba nujno posredovati jasne in izčrpne informacije o političnih, družbeno-gospodarskih in kulturnih koristih širitve, da se pri državljanih Evropske unije spodbudi podpora prihodnjim širitvam, pri državljanih držav kandidatk in morebitnih kandidatk pa podpora nadaljnjim reformam; meni, da je treba zlasti javnosti obrazložiti, kako so širitve privedle do novih naložb in možnosti izvoza in kako lahko prispevajo k doseganju ciljev Evropske unije na področju preprečevanja in mirnega reševanja sporov, spopadanja z gospodarsko krizo, ustvarjanja delovnih mest, omogočanja prostega pretoka delovne sile, varstva okolja ter krepitve varnosti in zaščite, hkrati pa pospešijo program reform, olajšajo dostop do finančnih virov in posledično izboljšajo življenjske razmere v državah, ki se vključujejo v Evropsko unijo, kar koristi vsem evropskim državljanom ter zmanjšuje socialna in ekonomska neravnovesja; poudarja, da je treba nagovoriti vse sektorje družbe, med drugim z uvedbo – na maturitetni ali drugi enakovredni stopnji – posebnega učnega predmeta o preteklosti, ciljih in delovanju Evropske unije, pa tudi o procesu širitve; poudarja tudi, da se je treba usmeriti v ključne oblikovalce javnega mnenja, kot so novinarji, predstavniki civilne družbe in gospodarski akterji ter sindikati; meni, da bi bilo treba spodbujati in podpirati podobna prizadevanja držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk; |
| --- | --- |

35.

meni, da je treba nujno posredovati jasne in izčrpne informacije o političnih, družbeno-gospodarskih in kulturnih koristih širitve, da se pri državljanih Evropske unije spodbudi podpora prihodnjim širitvam, pri državljanih držav kandidatk in morebitnih kandidatk pa podpora nadaljnjim reformam; meni, da je treba zlasti javnosti obrazložiti, kako so širitve privedle do novih naložb in možnosti izvoza in kako lahko prispevajo k doseganju ciljev Evropske unije na področju preprečevanja in mirnega reševanja sporov, spopadanja z gospodarsko krizo, ustvarjanja delovnih mest, omogočanja prostega pretoka delovne sile, varstva okolja ter krepitve varnosti in zaščite, hkrati pa pospešijo program reform, olajšajo dostop do finančnih virov in posledično izboljšajo življenjske razmere v državah, ki se vključujejo v Evropsko unijo, kar koristi vsem evropskim državljanom ter zmanjšuje socialna in ekonomska neravnovesja; poudarja, da je treba nagovoriti vse sektorje družbe, med drugim z uvedbo – na maturitetni ali drugi enakovredni stopnji – posebnega učnega predmeta o preteklosti, ciljih in delovanju Evropske unije, pa tudi o procesu širitve; poudarja tudi, da se je treba usmeriti v ključne oblikovalce javnega mnenja, kot so novinarji, predstavniki civilne družbe in gospodarski akterji ter sindikati; meni, da bi bilo treba spodbujati in podpirati podobna prizadevanja držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk;

Obeti in strateški interesi Evropske unije

| 36. | je trdno prepričan, da lahko Evropska unija s politiko širitve še vedno doseže pomembne strateške koristi; poudarja, da članstvo v Evropski uniji zagotavlja stabilnost v hitro spreminjajočem se mednarodnem okolju in da takšna pripadnost Evropski uniji še naprej zagotavlja možnosti za družbeni razvoj in blaginjo; meni, da širitev predstavlja dolgoročni strateški interes EU, ki ga ni vedno mogoče izmeriti z vidika kratkoročnih bilanc stanja; meni, da je treba njeno znatno in trajno vrednost ustrezno upoštevati, saj širitev predstavlja mehko, a kljub temu bistveno pomembno moč Evropske unije; |
| --- | --- |

36.

je trdno prepričan, da lahko Evropska unija s politiko širitve še vedno doseže pomembne strateške koristi; poudarja, da članstvo v Evropski uniji zagotavlja stabilnost v hitro spreminjajočem se mednarodnem okolju in da takšna pripadnost Evropski uniji še naprej zagotavlja možnosti za družbeni razvoj in blaginjo; meni, da širitev predstavlja dolgoročni strateški interes EU, ki ga ni vedno mogoče izmeriti z vidika kratkoročnih bilanc stanja; meni, da je treba njeno znatno in trajno vrednost ustrezno upoštevati, saj širitev predstavlja mehko, a kljub temu bistveno pomembno moč Evropske unije;

| 37. | ostaja v celoti zavezan obetom širitve in poziva države članice, naj ohranijo zagon širitvenega procesa; poudarja svoje prepričanje, da lahko Evropska unija z Lizbonsko pogodbo izpolnjuje tako svoj širitveni program kot tudi ohrani zagon globljega povezovanja; |
| --- | --- |

37.

ostaja v celoti zavezan obetom širitve in poziva države članice, naj ohranijo zagon širitvenega procesa; poudarja svoje prepričanje, da lahko Evropska unija z Lizbonsko pogodbo izpolnjuje tako svoj širitveni program kot tudi ohrani zagon globljega povezovanja;

| 38. | opozarja, da se ta proces ne zaključi z enostavnim prenosom pravnega reda, in poudarja pomen učinkovitega izvajanja in dolgoročnega spoštovanja pravnega reda in københavnskih meril; meni, da bi verodostojnost pristopnih pogojev lahko ohranili tako, da bi tudi države članice EU ocenjevali z vidika nenehnega spoštovanja temeljnih vrednot Evropske unije in izpolnjevanja njihovih zavez glede delovanja demokratičnih institucij in pravne države; poziva Komisijo, naj pripravi podroben predlog mehanizma za spremljanje, ki bo temeljil na določbah člena 7 Pogodbe o Evropski uniji in člena 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

38.

opozarja, da se ta proces ne zaključi z enostavnim prenosom pravnega reda, in poudarja pomen učinkovitega izvajanja in dolgoročnega spoštovanja pravnega reda in københavnskih meril; meni, da bi verodostojnost pristopnih pogojev lahko ohranili tako, da bi tudi države članice EU ocenjevali z vidika nenehnega spoštovanja temeljnih vrednot Evropske unije in izpolnjevanja njihovih zavez glede delovanja demokratičnih institucij in pravne države; poziva Komisijo, naj pripravi podroben predlog mehanizma za spremljanje, ki bo temeljil na določbah člena 7 Pogodbe o Evropski uniji in člena 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 39. | opominja, da bi bila lahko poenostavljena in v prihodnost usmerjena politika širitve dragoceno strateško orodje za gospodarski razvoj EU in zadevne regije in da bi morala biti usmerjena v ustvarjanje proračunskih sinergij in večjo usklajenost med ukrepi in oblikami pomoči, ki jo ponujajo EU, države članice in mednarodne finančne institucije, pa tudi med obstoječimi instrumenti, kot je instrument za predpristopno pomoč, tako da ne bi prihajalo do prekrivanja, podvajanja in vrzeli v financiranju, zlasti v razmerah, ko so proračuni omejeni; |
| --- | --- |

39.

opominja, da bi bila lahko poenostavljena in v prihodnost usmerjena politika širitve dragoceno strateško orodje za gospodarski razvoj EU in zadevne regije in da bi morala biti usmerjena v ustvarjanje proračunskih sinergij in večjo usklajenost med ukrepi in oblikami pomoči, ki jo ponujajo EU, države članice in mednarodne finančne institucije, pa tudi med obstoječimi instrumenti, kot je instrument za predpristopno pomoč, tako da ne bi prihajalo do prekrivanja, podvajanja in vrzeli v financiranju, zlasti v razmerah, ko so proračuni omejeni;

| 40. | ugotavlja, da so svetovna finančna kriza in težave v območju evra pokazale na medsebojno odvisnost nacionalnih gospodarstev tako znotraj kot zunaj Evropske unije; zato poudarja pomen nadaljnjega utrjevanja gospodarske in finančne stabilnosti ter spodbujanja rasti tudi v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah; v teh težavnih okoliščinah poudarja, da je treba zagotoviti ustrezno in bolje usmerjeno predpristopno pomoč državam kandidatkam in potencialnim kandidatkam; je seznanjen s predlogom Komisije za nov instrument predpristopne pomoči, ki predvideva večjo finančno podporo v finančni perspektivi za obdobje 2014–2020; v zvezi s tem poudarja potrebo po poenostavitvi in pospešitvi postopkov, pa tudi po krepitvi upravne zmogljivosti držav upravičenk, da bi zagotovili visoko raven sodelovanja v programih Evropske unije in spodbudili zmogljivost črpanja; poudarja, da bo celovito stališče Evropskega parlamenta glede instrumenta predpristopne pomoči predloženo v okviru rednega zakonodajnega postopka; opozarja na pomen stabilnosti javnih financ v državah in večjo osredotočenost EU na ekonomsko upravljanje; priporoča, da se v predpristopnem procesu obravnava tudi vprašanje zdravih javnih financ; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da so svetovna finančna kriza in težave v območju evra pokazale na medsebojno odvisnost nacionalnih gospodarstev tako znotraj kot zunaj Evropske unije; zato poudarja pomen nadaljnjega utrjevanja gospodarske in finančne stabilnosti ter spodbujanja rasti tudi v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah; v teh težavnih okoliščinah poudarja, da je treba zagotoviti ustrezno in bolje usmerjeno predpristopno pomoč državam kandidatkam in potencialnim kandidatkam; je seznanjen s predlogom Komisije za nov instrument predpristopne pomoči, ki predvideva večjo finančno podporo v finančni perspektivi za obdobje 2014–2020; v zvezi s tem poudarja potrebo po poenostavitvi in pospešitvi postopkov, pa tudi po krepitvi upravne zmogljivosti držav upravičenk, da bi zagotovili visoko raven sodelovanja v programih Evropske unije in spodbudili zmogljivost črpanja; poudarja, da bo celovito stališče Evropskega parlamenta glede instrumenta predpristopne pomoči predloženo v okviru rednega zakonodajnega postopka; opozarja na pomen stabilnosti javnih financ v državah in večjo osredotočenost EU na ekonomsko upravljanje; priporoča, da se v predpristopnem procesu obravnava tudi vprašanje zdravih javnih financ;

| 41. | poudarja, da cilji strategije Evropa 2020 temeljijo na splošnih načelih, ki so močno gonilo gospodarske blaginje; zato priporoča, naj se napredek glede osrednjih pobud vključi v predpristopni dialog in spodbudi z dodatnimi sredstvi; meni, da si nizkoogljični model rasti zasluži posebno pozornost in da bi ga morali dejavno izvajati med procesom širitve; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da cilji strategije Evropa 2020 temeljijo na splošnih načelih, ki so močno gonilo gospodarske blaginje; zato priporoča, naj se napredek glede osrednjih pobud vključi v predpristopni dialog in spodbudi z dodatnimi sredstvi; meni, da si nizkoogljični model rasti zasluži posebno pozornost in da bi ga morali dejavno izvajati med procesom širitve;

| 42. | poziva k nadaljevanju dialoga med donatorji in uporabi primernih struktur za usklajevanje in upravljanje pomoči, kjer je potrebna; v zvezi s tem poziva k temeljitejši preučitvi uporabe inovativnih finančnih instrumentov, ki zahtevajo strukture za usklajevanje, kot je na primer naložbeni okvir za zahodni Balkan, ki dopolnjuje upravne strukture instrumenta za predpristopno pomoč in ki naj bi pritegnil in združil pomoč ter jo usmeril na prednostna področja; opozarja, da bi lahko imelo financiranje projektov z združevanjem različnih sredstev – pomoči EU, držav članic ali mednarodnih finančnih institucij – na način, ki zagotavlja strogo spoštovanje najboljših praks finančnega poslovodenja in usklajevanje osrednjih akterjev, finančni in politični učinek vzvoda; |
| --- | --- |

42.

poziva k nadaljevanju dialoga med donatorji in uporabi primernih struktur za usklajevanje in upravljanje pomoči, kjer je potrebna; v zvezi s tem poziva k temeljitejši preučitvi uporabe inovativnih finančnih instrumentov, ki zahtevajo strukture za usklajevanje, kot je na primer naložbeni okvir za zahodni Balkan, ki dopolnjuje upravne strukture instrumenta za predpristopno pomoč in ki naj bi pritegnil in združil pomoč ter jo usmeril na prednostna področja; opozarja, da bi lahko imelo financiranje projektov z združevanjem različnih sredstev – pomoči EU, držav članic ali mednarodnih finančnih institucij – na način, ki zagotavlja strogo spoštovanje najboljših praks finančnega poslovodenja in usklajevanje osrednjih akterjev, finančni in politični učinek vzvoda;

o

o o

| 43. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladam in parlamentom Albanije, Bosne in Hercegovine, Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Islandije, Kosova, Črne gore, Srbije in Turčije. |
| --- | --- |

43.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladam in parlamentom Albanije, Bosne in Hercegovine, Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Islandije, Kosova, Črne gore, Srbije in Turčije.

---

(1)  UL C 317 E, 23.12.2006, str. 480.

(2)  UL C 294 E, 3.12.2009, str. 60.

(3)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 47.

(4)  To poimenovanje ne vpliva na stališča o statusu ter je v skladu z RVSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/122

---

P7_TA(2012)0454

Razmere v Gazi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o razmerah v Gazi (2012/2883(RSP))

(2015/C 419/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov seje Sveta za zunanje zadeve 19. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov seje Sveta za zunanje zadeve 19. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju izjav, ki jih je generalni sekretar ZN Ban Ki Mun dal novinarjem 18. in 19. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav, ki jih je generalni sekretar ZN Ban Ki Mun dal novinarjem 18. in 19. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o bližnjevzhodnem mirovnem procesu z dne 14. maja 2012, 18. julija in 23. maja 2011 ter 8. decembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o bližnjevzhodnem mirovnem procesu z dne 14. maja 2012, 18. julija in 23. maja 2011 ter 8. decembra 2009,

| — | ob upoštevanju izjav visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 12. novembra 2012 o zadnjem stopnjevanju nasilja med Gazo in Izraelom in 16. novembra 2012 o nadaljnjem stopnjevanju nasilja v Izraelu in Gazi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 12. novembra 2012 o zadnjem stopnjevanju nasilja med Gazo in Izraelom in 16. novembra 2012 o nadaljnjem stopnjevanju nasilja v Izraelu in Gazi,

| — | ob upoštevanju sporazuma o prekinitvi ognja z dne 21. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o prekinitvi ognja z dne 21. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju četrte ženevske konvencije o zaščiti civilnih oseb v času vojne iz leta 1949, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte ženevske konvencije o zaščiti civilnih oseb v času vojne iz leta 1949,

| — | ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju začasnega sporazuma o Zahodnem bregu in Gazi z dne 18. septembra 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega sporazuma o Zahodnem bregu in Gazi z dne 18. septembra 1995,

| — | ob upoštevanju sporazumov iz Osla (deklaracija o načelih o začasnih samoupravnih sporazumih) z dne 13. septembra 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazumov iz Osla (deklaracija o načelih o začasnih samoupravnih sporazumih) z dne 13. septembra 1993,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je nedavno povečanje nasilja povzročilo smrtne žrtve in nesprejemljivo trpljenje civilnega prebivalstva obeh vpletenih strani; |
| --- | --- |

A.

ker je nedavno povečanje nasilja povzročilo smrtne žrtve in nesprejemljivo trpljenje civilnega prebivalstva obeh vpletenih strani;

| B. | ker sta egiptovski zunanji minister Mohamed Kamel Amr in ameriška zunanja ministrica Hillary Clinton oznanila prekinitev ognja na novinarski konferenci v Kairu 21. novembra 2012; ker bo v skladu s to prekinitvijo ognja „Izrael prekinil vsa sovražna dejanja v Gazi, na zemlji, morju in v zraku, vključno z vpadi in ciljanjem posameznikov“, medtem ko bodo „vse palestinske frakcije prekinile vsa sovražna dejanja iz Gaze proti Izraelu, vključno z raketnimi napadi in napadi ob meji“; |
| --- | --- |

B.

ker sta egiptovski zunanji minister Mohamed Kamel Amr in ameriška zunanja ministrica Hillary Clinton oznanila prekinitev ognja na novinarski konferenci v Kairu 21. novembra 2012; ker bo v skladu s to prekinitvijo ognja „Izrael prekinil vsa sovražna dejanja v Gazi, na zemlji, morju in v zraku, vključno z vpadi in ciljanjem posameznikov“, medtem ko bodo „vse palestinske frakcije prekinile vsa sovražna dejanja iz Gaze proti Izraelu, vključno z raketnimi napadi in napadi ob meji“;

| C. | ker je Parlament večkrat izrazil svojo podporo rešitvi z dvema državama, kjer bi država Izrael in neodvisna, demokratična palestinska država, ki bi bila sposobna preživetja, živeli ena ob drugi v miru in varnosti, ter pozval k oblikovanju pogojev za nadaljevanje neposrednih mirovnih pogajanj med stranema; |
| --- | --- |

C.

ker je Parlament večkrat izrazil svojo podporo rešitvi z dvema državama, kjer bi država Izrael in neodvisna, demokratična palestinska država, ki bi bila sposobna preživetja, živeli ena ob drugi v miru in varnosti, ter pozval k oblikovanju pogojev za nadaljevanje neposrednih mirovnih pogajanj med stranema;

| D. | ker se blokada Gaze in tamkajšnja humanitarna kriza nadaljujeta kljub številnim pozivom mednarodne skupnosti k odprtju mejnih prehodov za pretok humanitarne pomoči, blaga in oseb v Gazo in iz nje, kot je poudarjeno tudi v sklepih Sveta s 14. maja 2012; |
| --- | --- |

D.

ker se blokada Gaze in tamkajšnja humanitarna kriza nadaljujeta kljub številnim pozivom mednarodne skupnosti k odprtju mejnih prehodov za pretok humanitarne pomoči, blaga in oseb v Gazo in iz nje, kot je poudarjeno tudi v sklepih Sveta s 14. maja 2012;

| E. | ker je Parlament večkrat izrazil svojo odločno zavezanost varnosti izraelske države; ker je Svet v svojih sklepih z dne 14. maja 2012 ponovno zatrdil, da so EU in njene države članice trdno zavezane varnosti Izraela, in najstrožje obsodil namerno nasilje nad civilnim prebivalstvom, vključno z raketnimi napadi iz Gaze, ter pozval k učinkovitemu preprečevanju tihotapljenja orožja v Gazo; |
| --- | --- |

E.

ker je Parlament večkrat izrazil svojo odločno zavezanost varnosti izraelske države; ker je Svet v svojih sklepih z dne 14. maja 2012 ponovno zatrdil, da so EU in njene države članice trdno zavezane varnosti Izraela, in najstrožje obsodil namerno nasilje nad civilnim prebivalstvom, vključno z raketnimi napadi iz Gaze, ter pozval k učinkovitemu preprečevanju tihotapljenja orožja v Gazo;

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost nad razmerami v Gazi in Izraelu in globoko obžaluje smrtne žrtve med civilnim prebivalstvom, med katerimi so tudi ženske in otroci; pozdravlja sporazum o prekinitvi ognja, ki je bil oznanjen v Kairu in poziva k njegovemu popolnemu izvajanju; poudarja, da se morajo vsi napadi nemudoma končati, saj povzročajo neupravičeno trpljenje nedolžnih civilistov, in poziva k takojšnjemu umirjanju razmer in prenehanju sovražnosti; pozdravlja prizadevanja Egipta in drugih akterjev, da bi s posredovanjem med stranema dosegli trajno premirje, in pozdravlja misijo generalnega sekretarja Združenih narodov na tem območju; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko zaskrbljenost nad razmerami v Gazi in Izraelu in globoko obžaluje smrtne žrtve med civilnim prebivalstvom, med katerimi so tudi ženske in otroci; pozdravlja sporazum o prekinitvi ognja, ki je bil oznanjen v Kairu in poziva k njegovemu popolnemu izvajanju; poudarja, da se morajo vsi napadi nemudoma končati, saj povzročajo neupravičeno trpljenje nedolžnih civilistov, in poziva k takojšnjemu umirjanju razmer in prenehanju sovražnosti; pozdravlja prizadevanja Egipta in drugih akterjev, da bi s posredovanjem med stranema dosegli trajno premirje, in pozdravlja misijo generalnega sekretarja Združenih narodov na tem območju;

| 2. | ostro obsoja raketne napade Izraela iz Gaze, s katerimi morajo Hamas in druge oborožene skupine takoj prenehati; poudarja, da ima Izraela pravico zaščititi svoje prebivalce pred tovrstnimi napadi, pri čemer pa opozarja, da mora pri tem ukrepati sorazmerno in nenehno zagotavljati zaščito civilistov; poudarja, da morata obe strani v celoti spoštovati mednarodno humanitarno pravo in da ni nikakršnega opravičila za namerno nasilje nad nedolžnim civilnim prebivalstvom; |
| --- | --- |

2.

ostro obsoja raketne napade Izraela iz Gaze, s katerimi morajo Hamas in druge oborožene skupine takoj prenehati; poudarja, da ima Izraela pravico zaščititi svoje prebivalce pred tovrstnimi napadi, pri čemer pa opozarja, da mora pri tem ukrepati sorazmerno in nenehno zagotavljati zaščito civilistov; poudarja, da morata obe strani v celoti spoštovati mednarodno humanitarno pravo in da ni nikakršnega opravičila za namerno nasilje nad nedolžnim civilnim prebivalstvom;

| 3. | obsoja teroristični napad na avtobus s civilisti v Tel Avivu 21. novembra 2012; |
| --- | --- |

3.

obsoja teroristični napad na avtobus s civilisti v Tel Avivu 21. novembra 2012;

| 4. | ponovno poudarja, da odločno podpira rešitev z dvema državama, ki bi temeljila na mejah iz leta 1967 z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav in po kateri bi država Izrael in neodvisna, demokratična palestinska država, ki bi bila sposobna preživetja, živeli ena ob drugi v miru in varnosti; |
| --- | --- |

4.

ponovno poudarja, da odločno podpira rešitev z dvema državama, ki bi temeljila na mejah iz leta 1967 z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav in po kateri bi država Izrael in neodvisna, demokratična palestinska država, ki bi bila sposobna preživetja, živeli ena ob drugi v miru in varnosti;

| 5. | ponovno poudarja, da so mirna in nenasilna sredstva edini način za dosego trajnega miru med Izraelci in Palestinci; ponovno poziva k ustvarjanju pogojev za nadaljevanje neposrednih mirovnih pogajanj med stranema; |
| --- | --- |

5.

ponovno poudarja, da so mirna in nenasilna sredstva edini način za dosego trajnega miru med Izraelci in Palestinci; ponovno poziva k ustvarjanju pogojev za nadaljevanje neposrednih mirovnih pogajanj med stranema;

| 6. | v zvezi s tem podpira prošnjo Palestine, da bi postala nečlanica opazovalka v Združenih narodih, in meni, da je to pomemben korak k izboljšanju prepoznavnosti, odločnosti in učinkovitosti palestinskih zahtev; glede tega poziva države članice EU in mednarodno skupnost, naj poiščejo dogovor v tej smeri; |
| --- | --- |

6.

v zvezi s tem podpira prošnjo Palestine, da bi postala nečlanica opazovalka v Združenih narodih, in meni, da je to pomemben korak k izboljšanju prepoznavnosti, odločnosti in učinkovitosti palestinskih zahtev; glede tega poziva države članice EU in mednarodno skupnost, naj poiščejo dogovor v tej smeri;

| 7. | ponovno poziva EU in njene države članice, naj v prizadevanjih za pravičen in trajen mir med Izraelci in Palestinci odigrajo dejavnejšo politično vlogo; podpira visoko predstavnico pri njenih prizadevanjih, da bi zagotovila verodostojne možnosti za ponoven začetek mirovnega procesa; |
| --- | --- |

7.

ponovno poziva EU in njene države članice, naj v prizadevanjih za pravičen in trajen mir med Izraelci in Palestinci odigrajo dejavnejšo politično vlogo; podpira visoko predstavnico pri njenih prizadevanjih, da bi zagotovila verodostojne možnosti za ponoven začetek mirovnega procesa;

| 8. | ponovno poziva k odpravi blokade Gaze, in sicer pod pogojem, da se vzpostavi učinkovit mehanizem nadzora za preprečevanje tihotapljenja orožja v Gazo, s katerim se Izraelu priznajo legitimne varnostne potrebe; poziva tudi k sprejetju ukrepov, s katerimi bi se omogočila obnova in gospodarsko okrevanje Gaze; |
| --- | --- |

8.

ponovno poziva k odpravi blokade Gaze, in sicer pod pogojem, da se vzpostavi učinkovit mehanizem nadzora za preprečevanje tihotapljenja orožja v Gazo, s katerim se Izraelu priznajo legitimne varnostne potrebe; poziva tudi k sprejetju ukrepov, s katerimi bi se omogočila obnova in gospodarsko okrevanje Gaze;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, posebnemu predstavniku EU za mirovni proces na Bližnjem vzhodu, predsedniku generalne skupščine ZN, vladam in parlamentom članic varnostnega sveta ZN, odposlancu bližnjevzhodne četverice, knesetu in izraelski vladi, predsedniku Palestinske uprave in palestinskemu zakonodajnemu svetu. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, posebnemu predstavniku EU za mirovni proces na Bližnjem vzhodu, predsedniku generalne skupščine ZN, vladam in parlamentom članic varnostnega sveta ZN, odposlancu bližnjevzhodne četverice, knesetu in izraelski vladi, predsedniku Palestinske uprave in palestinskemu zakonodajnemu svetu.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/124 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/124

---

P7_TA(2012)0455

Izvajanje skupne varnostne in obrambne politike

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (na podlagi letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki) (12562/2011 – 2012/2138(INI))

(2015/C 419/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki, zlasti dela o evropski skupni varnostni in obrambni politiki (SVOP) (12562/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki, zlasti dela o evropski skupni varnostni in obrambni politiki (SVOP) (12562/2011),

| — | ob upoštevanju poročila podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Svetu z dne 23. julija 2012 o skupni varnostni in obrambni politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Svetu z dne 23. julija 2012 o skupni varnostni in obrambni politiki,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o skupni varnostni in obrambni politiki z dne 23. julija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o skupni varnostni in obrambni politiki z dne 23. julija 2012,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o skupni varnostni in obrambni politiki z dne 1. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o skupni varnostni in obrambni politiki z dne 1. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju pobude za združevanje zmogljivosti iz Genta, ki je bila sprožena septembra 2010 na neformalnem zasedanju obrambnih ministrov EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude za združevanje zmogljivosti iz Genta, ki je bila sprožena septembra 2010 na neformalnem zasedanju obrambnih ministrov EU,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 24 in 36 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 24 in 36 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju točke 43 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju točke 43 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1),

| — | ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki jo je Svet potrdil 9. decembra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki jo je Svet potrdil 9. decembra 2003,

| — | ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju evropske varnostne strategije z naslovom „Varna Evropa v boljšem svetu“, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003, in poročila o njenem izvajanju z naslovom „Zagotavljanje varnosti v spreminjajočem se svetu“, ki ga je Evropski svet sprejel 11. in 12. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske varnostne strategije z naslovom „Varna Evropa v boljšem svetu“, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003, in poročila o njenem izvajanju z naslovom „Zagotavljanje varnosti v spreminjajočem se svetu“, ki ga je Evropski svet sprejel 11. in 12. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2010 o izvajanju evropske varnostne strategije in skupne varnostne in obrambne politike (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2010 o izvajanju evropske varnostne strategije in skupne varnostne in obrambne politike (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. novembra 2010 o civilno-vojaškem sodelovanju in razvoju civilno-vojaških zmogljivosti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. novembra 2010 o civilno-vojaškem sodelovanju in razvoju civilno-vojaških zmogljivosti (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o razvoju skupne varnostne in obrambne politike po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o razvoju skupne varnostne in obrambne politike po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2011 o vplivu finančne krize na obrambne sektorje držav članic EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2011 o vplivu finančne krize na obrambne sektorje držav članic EU (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. oktobra 2012 o razmerah v Maliju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. oktobra 2012 o razmerah v Maliju,

| — | ob upoštevanju člena 119(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 119(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0357/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0357/2012),

| A. | ker prihaja do precejšnjih sprememb geostrateškega okvira skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) ter skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), še zlasti zaradi pretresov na Bližnjem vzhodu ter v severni Afriki (vključno z revolucijami, konflikti in menjavami režimov v Libiji, Tuniziji, Egiptu in Siriji), pojava novih akterjev z regionalnimi in celo svetovnimi ambicijami na mednarodnem prizorišču ter preusmeritve prednostnih nalog obrambne politike Združenih držav Amerike na azijsko-pacifiško območje; |
| --- | --- |

A.

ker prihaja do precejšnjih sprememb geostrateškega okvira skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) ter skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), še zlasti zaradi pretresov na Bližnjem vzhodu ter v severni Afriki (vključno z revolucijami, konflikti in menjavami režimov v Libiji, Tuniziji, Egiptu in Siriji), pojava novih akterjev z regionalnimi in celo svetovnimi ambicijami na mednarodnem prizorišču ter preusmeritve prednostnih nalog obrambne politike Združenih držav Amerike na azijsko-pacifiško območje;

| B. | ker se hkrati povečujejo grožnje in izzivi za svetovno varnost, in sicer zaradi negotovosti, povezanih z ravnanjem državnih in nedržavnih akterjev (kot so teroristične organizacije), vpletenih v programe, s katerimi se nevarno spodbuja širjenje orožja za množično uničevanje (vključno jedrskega orožja), pa tudi z razvojem lokalnih kriz, ki potekajo v neposredni bližini EU in imajo velike regionalne posledice (na primer trenutni sirski konflikt), z nepredvidljivim potekom tranzicijskega procesa v arabskih državah in njegovimi varnostnimi razsežnostmi (na primer v Libiji in na Sinajskem polotoku), z razvojem afganistansko-pakistanskega območja ob načrtovanem umiku vojaških sil zveze Nato ter vse hujšimi terorističnimi grožnjami v Afriki, zlasti v Sahelu, na Afriškem rogu in v Nigeriji; |
| --- | --- |

B.

ker se hkrati povečujejo grožnje in izzivi za svetovno varnost, in sicer zaradi negotovosti, povezanih z ravnanjem državnih in nedržavnih akterjev (kot so teroristične organizacije), vpletenih v programe, s katerimi se nevarno spodbuja širjenje orožja za množično uničevanje (vključno jedrskega orožja), pa tudi z razvojem lokalnih kriz, ki potekajo v neposredni bližini EU in imajo velike regionalne posledice (na primer trenutni sirski konflikt), z nepredvidljivim potekom tranzicijskega procesa v arabskih državah in njegovimi varnostnimi razsežnostmi (na primer v Libiji in na Sinajskem polotoku), z razvojem afganistansko-pakistanskega območja ob načrtovanem umiku vojaških sil zveze Nato ter vse hujšimi terorističnimi grožnjami v Afriki, zlasti v Sahelu, na Afriškem rogu in v Nigeriji;

| C. | ker je splošno priznano, da so podnebne spremembe bistveno gonilo in večkratna grožnja svetovni varnosti, miru in stabilnosti; |
| --- | --- |

C.

ker je splošno priznano, da so podnebne spremembe bistveno gonilo in večkratna grožnja svetovni varnosti, miru in stabilnosti;

| D. | ker mora Evropska unija na te grožnje in izzive odgovoriti soglasno, ter tako zagotoviti usklajenost in delovati v duhu solidarnosti med državami članicami ter uporabiti vsa sredstva in instrumente, ki jih ima na voljo za zagotavljanje miru in varnosti za svoje državljane; |
| --- | --- |

D.

ker mora Evropska unija na te grožnje in izzive odgovoriti soglasno, ter tako zagotoviti usklajenost in delovati v duhu solidarnosti med državami članicami ter uporabiti vsa sredstva in instrumente, ki jih ima na voljo za zagotavljanje miru in varnosti za svoje državljane;

| E. | ker je na podlagi SVOP, ki je sestavni del SZVP, katere cilji so opredeljeni v členu 21 Pogodbe o Evropski uniji, Uniji zagotovljena operativna sposobnost, ki temelji na civilnih in vojaških sredstvih; |
| --- | --- |

E.

ker je na podlagi SVOP, ki je sestavni del SZVP, katere cilji so opredeljeni v členu 21 Pogodbe o Evropski uniji, Uniji zagotovljena operativna sposobnost, ki temelji na civilnih in vojaških sredstvih;

| F. | ker mora SVOP utrditi svoj prispevek k miru in stabilnosti v svetu, in sicer prek misij in operacij v okviru celostnega pristopa, ki ga vodi Evropska unija v odnosu do določene države ali regije, kar se lahko izvaja tudi z večstranskim sodelovanjem v mednarodnih (zlasti Organizaciji združenih narodov) in regionalnih organizacijah ali z njimi, pri čemer je treba ravnati v skladu z ustanovno listino ZN; |
| --- | --- |

F.

ker mora SVOP utrditi svoj prispevek k miru in stabilnosti v svetu, in sicer prek misij in operacij v okviru celostnega pristopa, ki ga vodi Evropska unija v odnosu do določene države ali regije, kar se lahko izvaja tudi z večstranskim sodelovanjem v mednarodnih (zlasti Organizaciji združenih narodov) in regionalnih organizacijah ali z njimi, pri čemer je treba ravnati v skladu z ustanovno listino ZN;

| G. | ker sta razoroževanje in neširjenje orožja sestavna dela SVOP, ki ju je treba poudariti v političnem dialogu EU s tretjimi državami in mednarodnimi institucijami ter pomenita obveznost za države članice EU v skladu z mednarodnimi konvencijami in sporazumi; ker je taka zaveza v celoti v skladu s ciljem SVOP, ki zadeva razvoj civilnih in vojaških zmogljivosti; |
| --- | --- |

G.

ker sta razoroževanje in neširjenje orožja sestavna dela SVOP, ki ju je treba poudariti v političnem dialogu EU s tretjimi državami in mednarodnimi institucijami ter pomenita obveznost za države članice EU v skladu z mednarodnimi konvencijami in sporazumi; ker je taka zaveza v celoti v skladu s ciljem SVOP, ki zadeva razvoj civilnih in vojaških zmogljivosti;

| H. | ker je bilo z Lizbonsko pogodbo uvedenih nekaj pomembnih novosti, ki zahtevajo krepitev SVOP, vendar še zdaleč niso v celoti izkoriščene; |
| --- | --- |

H.

ker je bilo z Lizbonsko pogodbo uvedenih nekaj pomembnih novosti, ki zahtevajo krepitev SVOP, vendar še zdaleč niso v celoti izkoriščene;

| I. | ker je EU po letu 2003 v okviru evropske varnostne in obrambne politike ter kasneje SVOP začela 19 civilnih misij in sedem vojaških operacij, pri čemer 11 civilnih misij in tri vojaške operacije še potekajo; |
| --- | --- |

I.

ker je EU po letu 2003 v okviru evropske varnostne in obrambne politike ter kasneje SVOP začela 19 civilnih misij in sedem vojaških operacij, pri čemer 11 civilnih misij in tri vojaške operacije še potekajo;

Strateški okvir za SVOP

Nov strateški okvir

| 1. | poudarja, da je namen EU postati svetovni politični akter na mednarodnem prizorišču, kjer želi spodbujati mednarodni mir in varnost, varovati svoje interese v svetu ter zagotavljati varnost svojih državljanov; meni, da mora biti EU zato sposobna sprejeti odgovornost v zvezi z mednarodnimi grožnjami, krizami in konflikti, še zlasti v svoji neposredni bližini; v zvezi s tem poudarja, da mora biti EU pri svojih politikah dosledna ter mora hitreje in učinkoviteje sprejemati navedene odgovornosti; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je namen EU postati svetovni politični akter na mednarodnem prizorišču, kjer želi spodbujati mednarodni mir in varnost, varovati svoje interese v svetu ter zagotavljati varnost svojih državljanov; meni, da mora biti EU zato sposobna sprejeti odgovornost v zvezi z mednarodnimi grožnjami, krizami in konflikti, še zlasti v svoji neposredni bližini; v zvezi s tem poudarja, da mora biti EU pri svojih politikah dosledna ter mora hitreje in učinkoviteje sprejemati navedene odgovornosti;

| 2. | v zvezi s tem poudarja, da mora EU potrditi svojo strateško avtonomijo z močno in učinkovito zunanjo, varnostno in obrambno politiko, ki ji bo po potrebi omogočila tudi samostojno ukrepanje; poudarja, da je zadevna strateška avtonomija neizvedljiva brez verodostojnih civilnih in vojaških zmogljivosti; opozarja, da se strateška avtonomija gradi ob upoštevanju obstoječih zavezništev, zlasti z zvezo Nato, in ohranjanju močne čezatlantske povezave, kot je poudarjeno v členu 42 Pogodbe o Evropski uniji, ter ob ustreznem upoštevanju in utrditvi resničnega večstranskega sodelovanja kot vodilnega načela mednarodnih operacij kriznega upravljanja EU; |
| --- | --- |

2.

v zvezi s tem poudarja, da mora EU potrditi svojo strateško avtonomijo z močno in učinkovito zunanjo, varnostno in obrambno politiko, ki ji bo po potrebi omogočila tudi samostojno ukrepanje; poudarja, da je zadevna strateška avtonomija neizvedljiva brez verodostojnih civilnih in vojaških zmogljivosti; opozarja, da se strateška avtonomija gradi ob upoštevanju obstoječih zavezništev, zlasti z zvezo Nato, in ohranjanju močne čezatlantske povezave, kot je poudarjeno v členu 42 Pogodbe o Evropski uniji, ter ob ustreznem upoštevanju in utrditvi resničnega večstranskega sodelovanja kot vodilnega načela mednarodnih operacij kriznega upravljanja EU;

| 3. | je zaskrbljen zaradi morebitne strateške oslabitve, ki grozi EU ne le zaradi vztrajnega zmanjševanja proračunov za obrambo zaradi svetovne in evropske finančne in gospodarske krize, ampak tudi zaradi postopne sorazmerne marginalizacije instrumentov in zmogljivosti kriznega upravljanja, zlasti vojaških; ugotavlja tudi, da imajo nezadostne zaveze držav članic na tem področju neugoden vpliv; |
| --- | --- |

3.

je zaskrbljen zaradi morebitne strateške oslabitve, ki grozi EU ne le zaradi vztrajnega zmanjševanja proračunov za obrambo zaradi svetovne in evropske finančne in gospodarske krize, ampak tudi zaradi postopne sorazmerne marginalizacije instrumentov in zmogljivosti kriznega upravljanja, zlasti vojaških; ugotavlja tudi, da imajo nezadostne zaveze držav članic na tem področju neugoden vpliv;

| 4. | meni, da ima Unija pomembno vlogo pri zagotavljanju varnosti držav članic in državljanov Unije; je prepričan, da bi morala okrepiti svojo varnost in varnost svojega sosedstva in je tako ne bi smela prepustiti drugim; vztraja, da mora biti EU sposobna znatno prispevati k mirovnim operacijam po svetu; |
| --- | --- |

4.

meni, da ima Unija pomembno vlogo pri zagotavljanju varnosti držav članic in državljanov Unije; je prepričan, da bi morala okrepiti svojo varnost in varnost svojega sosedstva in je tako ne bi smela prepustiti drugim; vztraja, da mora biti EU sposobna znatno prispevati k mirovnim operacijam po svetu;

| 5. | ugotavlja, da so evropsko varnostno strategijo, ki je bila pripravljena leta 2003 in dopolnjena leta 2008, čeprav so analize in trditve, vključene vanjo, še vedno utemeljene, dogodki prehiteli, saj ne zadostuje več za dojemanje današnjega sveta; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da so evropsko varnostno strategijo, ki je bila pripravljena leta 2003 in dopolnjena leta 2008, čeprav so analize in trditve, vključene vanjo, še vedno utemeljene, dogodki prehiteli, saj ne zadostuje več za dojemanje današnjega sveta;

| 6. | zato ponovno poziva Evropski svet, naj visoki predstavnici/podpredsednici Komisije naloži pripravo bele knjige o varnosti in obrambi EU, v kateri bodo opredeljeni strateški interesi EU ob upoštevanju spremenljivih groženj, varnostnih zmogljivosti držav članic, zmožnosti institucij EU, da učinkovito ukrepajo v okviru varnostne in obrambne politike, ter ob upoštevanju spremenljivih groženj in razvoja odnosov z našimi zavezniki in partnerji kakor tudi z državami v razvoju; |
| --- | --- |

6.

zato ponovno poziva Evropski svet, naj visoki predstavnici/podpredsednici Komisije naloži pripravo bele knjige o varnosti in obrambi EU, v kateri bodo opredeljeni strateški interesi EU ob upoštevanju spremenljivih groženj, varnostnih zmogljivosti držav članic, zmožnosti institucij EU, da učinkovito ukrepajo v okviru varnostne in obrambne politike, ter ob upoštevanju spremenljivih groženj in razvoja odnosov z našimi zavezniki in partnerji kakor tudi z državami v razvoju;

| 7. | poudarja pomen takega strateškega okvira, ki bo vodil zunanje delovanje EU in oblikoval jasne prednostne naloge varnostne politike; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomen takega strateškega okvira, ki bo vodil zunanje delovanje EU in oblikoval jasne prednostne naloge varnostne politike;

| 8. | ugotavlja, da mora bela knjiga temeljiti tako na pojmih, ki so jih leta 2003 in 2008 uvedle evropske varnostne strategije, kot na novih varnostnih pojmih, ki so se pojavili v zadnjih letih, kot so „odgovornost za zaščito“, človekova varnost in učinkovit multilateralizem; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da mora bela knjiga temeljiti tako na pojmih, ki so jih leta 2003 in 2008 uvedle evropske varnostne strategije, kot na novih varnostnih pojmih, ki so se pojavili v zadnjih letih, kot so „odgovornost za zaščito“, človekova varnost in učinkovit multilateralizem;

| 9. | poudarja pomen izvajanja tehničnega pregleda vojaških prednosti in slabosti držav članic EU s pomočjo Evropske obrambne agencije (EDA) in v sodelovanju z zvezo Nato; je prepričan, da bo bela knjiga podlaga za prihodnji strateški pristop EU in bo zagotovila smernice za namene srednje- in dolgoročnega strateškega načrtovanja tako civilnih kot vojaških zmogljivosti, ki jih je treba razviti in pridobiti v okviru SVOP; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomen izvajanja tehničnega pregleda vojaških prednosti in slabosti držav članic EU s pomočjo Evropske obrambne agencije (EDA) in v sodelovanju z zvezo Nato; je prepričan, da bo bela knjiga podlaga za prihodnji strateški pristop EU in bo zagotovila smernice za namene srednje- in dolgoročnega strateškega načrtovanja tako civilnih kot vojaških zmogljivosti, ki jih je treba razviti in pridobiti v okviru SVOP;

| 10. | pozdravlja sklepe Sveta z dne 23. julija 2012 o skupni varnostni in obrambni politiki ter napoved seje Evropskega sveta o obrambnih vprašanjih, ki bo potekala v letu 2013; spodbuja države članice in predsednika Evropskega sveta, naj v priprave na sejo Sveta vključijo Parlament; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja sklepe Sveta z dne 23. julija 2012 o skupni varnostni in obrambni politiki ter napoved seje Evropskega sveta o obrambnih vprašanjih, ki bo potekala v letu 2013; spodbuja države članice in predsednika Evropskega sveta, naj v priprave na sejo Sveta vključijo Parlament;

| 11. | pozdravlja poročilo visoke predstavnice/podpredsednice Komisije o glavnih vidikih in temeljnih odločitvah SZVP, ki je deloma posvečeno vprašanjem varnosti in obrambe; vendar hkrati vztraja, da potrebujemo bolj velikopotezno vizijo prihodnosti SVOP; poziva države članice, naj v razmerah, ko se mnoge krize, tudi v neposredni bližini Evrope, nadaljujejo, Združene države pa vse očitneje v njih sodelujejo drugače kot doslej, ob podpori visoke predstavnice/podpredsednice Komisije v polni meri izrabijo instrument, ki ga ponuja Lizbonska pogodba; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja poročilo visoke predstavnice/podpredsednice Komisije o glavnih vidikih in temeljnih odločitvah SZVP, ki je deloma posvečeno vprašanjem varnosti in obrambe; vendar hkrati vztraja, da potrebujemo bolj velikopotezno vizijo prihodnosti SVOP; poziva države članice, naj v razmerah, ko se mnoge krize, tudi v neposredni bližini Evrope, nadaljujejo, Združene države pa vse očitneje v njih sodelujejo drugače kot doslej, ob podpori visoke predstavnice/podpredsednice Komisije v polni meri izrabijo instrument, ki ga ponuja Lizbonska pogodba;

| 12. | pozdravlja prispevek weimarske pobude, ki sta se ji pridružili Španija in Italija, da bi ponovno oživili agendo SVOP, in ki je spodbudno vplivala tudi na tri bistvena področja, tj. na institucije, operacije in zmogljivosti; poziva k ohranitvi zavez, ki so jih sprejele te države, da bi tako ohranili velikopotezno vizijo SVOP, in njihova dejanja dojema kot zgled, ki bi mu morale slediti in se mu pridružiti vse druge države članice; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja prispevek weimarske pobude, ki sta se ji pridružili Španija in Italija, da bi ponovno oživili agendo SVOP, in ki je spodbudno vplivala tudi na tri bistvena področja, tj. na institucije, operacije in zmogljivosti; poziva k ohranitvi zavez, ki so jih sprejele te države, da bi tako ohranili velikopotezno vizijo SVOP, in njihova dejanja dojema kot zgled, ki bi mu morale slediti in se mu pridružiti vse druge države članice;

SVOP v središču celostnega pristopa

| 13. | pozdravlja sklepe Sveta z dne 23. julija 2012 o skupni varnostni in obrambni politiki ter napoved, da bosta Komisija in visoka predstavnica/podpredsednice Komisije pripravili skupno sporočilo o celostnem pristopu; spodbuja tako Komisijo kot visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj v ta prizadevanja vključita Parlament; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja sklepe Sveta z dne 23. julija 2012 o skupni varnostni in obrambni politiki ter napoved, da bosta Komisija in visoka predstavnica/podpredsednice Komisije pripravili skupno sporočilo o celostnem pristopu; spodbuja tako Komisijo kot visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj v ta prizadevanja vključita Parlament;

| 14. | poudarja, da moč EU v primerjavi z drugimi organizacijami temelji na njeni edinstveni zmožnosti, da v podporo svojim civilnim in vojaškim operacijam kriznega upravljanja v okviru enega samega političnega telesa – visoke predstavnice/podpredsednice Komisije – uporabi celotno paleto političnih, gospodarskih, razvojnih in humanitarnih instrumentov, tovrstni celostni pristop pa ji zagotavlja enkratno in dragoceno prožnost ter učinkovitost; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da moč EU v primerjavi z drugimi organizacijami temelji na njeni edinstveni zmožnosti, da v podporo svojim civilnim in vojaškim operacijam kriznega upravljanja v okviru enega samega političnega telesa – visoke predstavnice/podpredsednice Komisije – uporabi celotno paleto političnih, gospodarskih, razvojnih in humanitarnih instrumentov, tovrstni celostni pristop pa ji zagotavlja enkratno in dragoceno prožnost ter učinkovitost;

| 15. | vendar hkrati meni, da mora izvajanje celostnega pristopa zagotavljati odzivanje Unije na specifična tveganja z ustreznimi civilnimi in/ali vojaškimi sredstvi; vztraja, da se mora celostni pristop opirati na SVOP v taki meri, kot se opira na druge instrumente zunanjega delovanja; |
| --- | --- |

15.

vendar hkrati meni, da mora izvajanje celostnega pristopa zagotavljati odzivanje Unije na specifična tveganja z ustreznimi civilnimi in/ali vojaškimi sredstvi; vztraja, da se mora celostni pristop opirati na SVOP v taki meri, kot se opira na druge instrumente zunanjega delovanja;

| 16. | poudarja, da je SVOP s svojimi operacijami glavno orodje EU za krizno upravljanje, saj zagotavlja politično verodostojnost in prepoznavnost delovanja Unije ter hkrati omogoča politični nadzor; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je SVOP s svojimi operacijami glavno orodje EU za krizno upravljanje, saj zagotavlja politično verodostojnost in prepoznavnost delovanja Unije ter hkrati omogoča politični nadzor;

Izvajanje Lizbonske pogodbe

| 17. | opozarja, da je bilo z Lizbonsko pogodbo uvedenih nekaj pomembnih novosti na področju SVOP, ki še niso bile uresničene; v zvezi s tem obžaluje, da je visoka predstavnica/podpredsednica Komisije prezrla prejšnje resolucije Parlamenta, v katerih je pozival k aktivnejšemu in skladnejšemu napredku pri izvajanju novih instrumentov, ki jih je uvedla Lizbonska pogodba:






  — | Svet lahko za ohranitev vrednot Unije in v korist njenih interesov zaupa izvedbo misije skupini držav; |
| --- | --- | --- |

17.

opozarja, da je bilo z Lizbonsko pogodbo uvedenih nekaj pomembnih novosti na področju SVOP, ki še niso bile uresničene; v zvezi s tem obžaluje, da je visoka predstavnica/podpredsednica Komisije prezrla prejšnje resolucije Parlamenta, v katerih je pozival k aktivnejšemu in skladnejšemu napredku pri izvajanju novih instrumentov, ki jih je uvedla Lizbonska pogodba:

—

Svet lahko za ohranitev vrednot Unije in v korist njenih interesov zaupa izvedbo misije skupini držav;

| — | države članice, ki glede vojaških zmogljivosti izpolnjujejo višja merila in so sprejele večje medsebojne obveznosti na tem področju v zvezi z najzahtevnejšimi misijami, lahko vzpostavijo stalno strukturno sodelovanje; |
| --- | --- |

—

države članice, ki glede vojaških zmogljivosti izpolnjujejo višja merila in so sprejele večje medsebojne obveznosti na tem področju v zvezi z najzahtevnejšimi misijami, lahko vzpostavijo stalno strukturno sodelovanje;

| — | s to pogodbo sta bili vpeljani klavzula o medsebojni obrambi in klavzula o solidarnosti; |
| --- | --- |

—

s to pogodbo sta bili vpeljani klavzula o medsebojni obrambi in klavzula o solidarnosti;

| — | Evropski obrambni agenciji so bile zaupane pomembne naloge, povezane z razvojem vojaških zmogljivosti držav članic, vključno s krepitvijo industrijskih in tehnoloških temeljev obrambnega sektorja, določanjem evropskih zmogljivosti in politike oboroževanja ter izvajanjem stalnega strukturnega sodelovanja; |
| --- | --- |

—

Evropski obrambni agenciji so bile zaupane pomembne naloge, povezane z razvojem vojaških zmogljivosti držav članic, vključno s krepitvijo industrijskih in tehnoloških temeljev obrambnega sektorja, določanjem evropskih zmogljivosti in politike oboroževanja ter izvajanjem stalnega strukturnega sodelovanja;

| — | ustanoviti je treba zagonski sklad za pripravljalne dejavnosti za misije, ki se ne krijejo iz proračuna Unije; |
| --- | --- |

—

ustanoviti je treba zagonski sklad za pripravljalne dejavnosti za misije, ki se ne krijejo iz proračuna Unije;

| 18. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj zagotovi potrebne spodbude za razvoj vseh potencialov Lizbonske pogodbe, da se na ta način EU zagotovijo vse možnosti ukrepanja na mednarodnem prizorišču v okviru njenega celostnega pristopa, in sicer z „mehko silo“, po potrebi pa tudi z odločnejšim delovanjem, ki se mora vedno skladati z ustanovno listino ZN; |
| --- | --- |

18.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj zagotovi potrebne spodbude za razvoj vseh potencialov Lizbonske pogodbe, da se na ta način EU zagotovijo vse možnosti ukrepanja na mednarodnem prizorišču v okviru njenega celostnega pristopa, in sicer z „mehko silo“, po potrebi pa tudi z odločnejšim delovanjem, ki se mora vedno skladati z ustanovno listino ZN;

| 19. | poziva države članice, naj si skupaj s podpredsednico Komisije/visoko predstavnico in Svetom aktivno prizadevajo za vključitev določb Lizbonske pogodbe, ki zadevajo SVOP, v svoje nacionalne obrambne strategije; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, naj si skupaj s podpredsednico Komisije/visoko predstavnico in Svetom aktivno prizadevajo za vključitev določb Lizbonske pogodbe, ki zadevajo SVOP, v svoje nacionalne obrambne strategije;

| 20. | pozdravlja razširitev misij, ki jih je mogoče voditi v okviru SVOP, v primerjavi s prejšnjimi petersberškimi nalogami, kot je določeno v členu 43 Pogodbe o Evropski uniji; vendar hkrati ugotavlja, da se ta ambicija ne kaže v odločitvah, sprejetih od ustanovitve Evropske službe za zunanje delovanje; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja razširitev misij, ki jih je mogoče voditi v okviru SVOP, v primerjavi s prejšnjimi petersberškimi nalogami, kot je določeno v členu 43 Pogodbe o Evropski uniji; vendar hkrati ugotavlja, da se ta ambicija ne kaže v odločitvah, sprejetih od ustanovitve Evropske službe za zunanje delovanje;

Civilne in vojaške operacije

| 21. | poudarja, da je SVOP doslej prispevala h kriznemu upravljanju, ohranjanju miru in krepitvi mednarodne varnosti; poudarja, da mora zdaj SVOP ukrepati v vseh vrstah kriz, tudi v zelo intenzivnih konfliktih v soseščini, pri čemer si mora prizadevati, da bo imela dejanski vpliv na terenu; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je SVOP doslej prispevala h kriznemu upravljanju, ohranjanju miru in krepitvi mednarodne varnosti; poudarja, da mora zdaj SVOP ukrepati v vseh vrstah kriz, tudi v zelo intenzivnih konfliktih v soseščini, pri čemer si mora prizadevati, da bo imela dejanski vpliv na terenu;

| 22. | ugotavlja, da trenutno poteka 14 operacij, in sicer 11 civilnih in 3 vojaške; pozdravlja začetek treh novih civilnih operacij poleti 2012, in sicer na Afriškem rogu (EUCAP Nestor), v Nigru (EUCAP Sahel Niger) in v Južnem Sudanu (EUAVSEC Južni Sudan), ter načrtovanje civilne misije za podporo pri nadzoru meja v Libiji, pa tudi misijo usposabljanja v Maliju; meni, da so te misije prvi znak ponovne oživitve agende SVOP; poudarja, da je treba izboljšati okvir za izkušnje, pridobljene na misijah in pri operacijah; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da trenutno poteka 14 operacij, in sicer 11 civilnih in 3 vojaške; pozdravlja začetek treh novih civilnih operacij poleti 2012, in sicer na Afriškem rogu (EUCAP Nestor), v Nigru (EUCAP Sahel Niger) in v Južnem Sudanu (EUAVSEC Južni Sudan), ter načrtovanje civilne misije za podporo pri nadzoru meja v Libiji, pa tudi misijo usposabljanja v Maliju; meni, da so te misije prvi znak ponovne oživitve agende SVOP; poudarja, da je treba izboljšati okvir za izkušnje, pridobljene na misijah in pri operacijah;

| 23. | vendar obžaluje, da EU v celoti ne izkoristi vojaških orodij SVOP, čeprav bi bilo mogoče intervencijo SVOP utemeljiti z več krizami, zlasti v Libiji in Maliju; poudarja, da je treba razmisliti o pomoči pri reformi varnostnega sektorja v državah arabske pomladi, zlasti v severni Afriki in v sahelski regiji; v tem okviru spodbuja poglobitev tekočega načrtovanja morebitnih vojaških operacij in sočasno poziva k ponovni oceni potekajočih misij; |
| --- | --- |

23.

vendar obžaluje, da EU v celoti ne izkoristi vojaških orodij SVOP, čeprav bi bilo mogoče intervencijo SVOP utemeljiti z več krizami, zlasti v Libiji in Maliju; poudarja, da je treba razmisliti o pomoči pri reformi varnostnega sektorja v državah arabske pomladi, zlasti v severni Afriki in v sahelski regiji; v tem okviru spodbuja poglobitev tekočega načrtovanja morebitnih vojaških operacij in sočasno poziva k ponovni oceni potekajočih misij;

| 24. | poziva tudi države članice, naj svoje izjave podkrepijo z dejanji ter uporabijo obstoječa sredstva, protokole in sporazume, da bi dale svoje zmogljivosti na voljo SVOP, na primer v obliki taktičnih bojnih skupin ali skupnih delovnih skupin; |
| --- | --- |

24.

poziva tudi države članice, naj svoje izjave podkrepijo z dejanji ter uporabijo obstoječa sredstva, protokole in sporazume, da bi dale svoje zmogljivosti na voljo SVOP, na primer v obliki taktičnih bojnih skupin ali skupnih delovnih skupin;

Zahodni Balkan

| 25. | opozarja na in pozdravlja politični, strateški in simbolni pomen delovanja EU na zahodnem Balkanu, ki je prispevalo k miru in varnosti v regiji; vendar hkrati opozarja, da se ta regija še naprej sooča s številnimi izzivi, ki za Unijo predstavljajo preizkus verodostojnosti; poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije in Svet, naj ponovno ocenita varnostni prispevek EU na zahodnem Balkanu, zlasti na področju krepitve pravne države, varstva manjšinskih skupnosti in boja proti organiziranemu kriminalu in korupciji; |
| --- | --- |

25.

opozarja na in pozdravlja politični, strateški in simbolni pomen delovanja EU na zahodnem Balkanu, ki je prispevalo k miru in varnosti v regiji; vendar hkrati opozarja, da se ta regija še naprej sooča s številnimi izzivi, ki za Unijo predstavljajo preizkus verodostojnosti; poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije in Svet, naj ponovno ocenita varnostni prispevek EU na zahodnem Balkanu, zlasti na področju krepitve pravne države, varstva manjšinskih skupnosti in boja proti organiziranemu kriminalu in korupciji;

| 26. | pozdravlja dosežke prve civilne misije EUPM v Bosni in Hercegovini, ki se je končala 30. junija 2012 in je vzporedno z operacijo EUFOR Althea pripomogla k dialogu med entitetami, ki sestavljajo to državo, in h krepitvi pravne države; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja dosežke prve civilne misije EUPM v Bosni in Hercegovini, ki se je končala 30. junija 2012 in je vzporedno z operacijo EUFOR Althea pripomogla k dialogu med entitetami, ki sestavljajo to državo, in h krepitvi pravne države;

| 27. | ugotavlja, da se število uslužbencev, ki sodelujejo v operaciji EUFOR Althea v Bosni in Hercegovini, ki se je začela leta 2004, nenehno zmanjšuje, zato podpira zaključek te misije in novo obliko pomoči EU na področju krepitve zmogljivosti in usposabljanja oboroženih sil Bosne in Hercegovine; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da se število uslužbencev, ki sodelujejo v operaciji EUFOR Althea v Bosni in Hercegovini, ki se je začela leta 2004, nenehno zmanjšuje, zato podpira zaključek te misije in novo obliko pomoči EU na področju krepitve zmogljivosti in usposabljanja oboroženih sil Bosne in Hercegovine;

| 28. | podpira vlogo misije EULEX Kosovo, ki deluje v občutljivem političnem okolju, in pozdravlja podaljšanje mandata misije za dodatni dve leti do 14. junija 2014; |
| --- | --- |

28.

podpira vlogo misije EULEX Kosovo, ki deluje v občutljivem političnem okolju, in pozdravlja podaljšanje mandata misije za dodatni dve leti do 14. junija 2014;

| 29. | poudarja njeno pozitivno vlogo pri pomoči Kosovu v spopadanju z organiziranim kriminalom na vseh ravneh in pri vzpostavitvi pravne države ter pravosodnega, policijskega in carinskega aparata, ki ne bo podvržen političnemu vmešavanju, v skladu z najboljšimi mednarodnimi in evropskimi praksami in standardi; je seznanjen s preoblikovanjem in zmanjšanjem misije, kar je jasen znak o napredku, doseženem doslej; |
| --- | --- |

29.

poudarja njeno pozitivno vlogo pri pomoči Kosovu v spopadanju z organiziranim kriminalom na vseh ravneh in pri vzpostavitvi pravne države ter pravosodnega, policijskega in carinskega aparata, ki ne bo podvržen političnemu vmešavanju, v skladu z najboljšimi mednarodnimi in evropskimi praksami in standardi; je seznanjen s preoblikovanjem in zmanjšanjem misije, kar je jasen znak o napredku, doseženem doslej;

| 30. | vendar poudarja, da bo potrebnega še veliko truda, da bo misija EULEX popolnoma izpeljala naloge, ki so ji bile zaupane, in da bo pridobila polno zaupanje prebivalcev Kosova, še zlasti srbske skupnosti; poziva misijo, naj okrepi delovanje na severu Kosova, se temeljiteje vključi v preiskovanje in pregon primerov korupcije na visoki ravni; |
| --- | --- |

30.

vendar poudarja, da bo potrebnega še veliko truda, da bo misija EULEX popolnoma izpeljala naloge, ki so ji bile zaupane, in da bo pridobila polno zaupanje prebivalcev Kosova, še zlasti srbske skupnosti; poziva misijo, naj okrepi delovanje na severu Kosova, se temeljiteje vključi v preiskovanje in pregon primerov korupcije na visoki ravni;

| 31. | poziva posebno preiskovalno delovno skupino misije EULEX, naj še naprej preiskuje in čim bolj skrbno in natančno odgovori na vprašanja iz poročila Sveta Evrope o resničnosti obtožb glede trgovine z organi; poziva EULEX, naj ob popolni podpori držav, ki prispevajo k misiji, izvede program zaščite prič, med drugim na primer z ukrepi za preselitev prič, da bo mogoče izvesti natančne sodne postopke za ugotovitev dejstev; |
| --- | --- |

31.

poziva posebno preiskovalno delovno skupino misije EULEX, naj še naprej preiskuje in čim bolj skrbno in natančno odgovori na vprašanja iz poročila Sveta Evrope o resničnosti obtožb glede trgovine z organi; poziva EULEX, naj ob popolni podpori držav, ki prispevajo k misiji, izvede program zaščite prič, med drugim na primer z ukrepi za preselitev prič, da bo mogoče izvesti natančne sodne postopke za ugotovitev dejstev;

| 32. | ugotavlja, da je na Kosovu za zagotovitev varnosti še naprej potrebna navzočnost enot KFOR ter da povezave med vojaško misijo zveze Nato in civilno misijo EU še vedno sprožajo številna vprašanja o učinkovitosti in nadaljnjem obstoju zadevne misije; zato poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj redno poroča o napredovanju misije EULEX, katere mandat je bil podaljšan do 14. junija 2014, kar pozdravlja, kakor tudi o njenih dosežkih in odnosih z vojaškim mehanizmom zveze Nato; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da je na Kosovu za zagotovitev varnosti še naprej potrebna navzočnost enot KFOR ter da povezave med vojaško misijo zveze Nato in civilno misijo EU še vedno sprožajo številna vprašanja o učinkovitosti in nadaljnjem obstoju zadevne misije; zato poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj redno poroča o napredovanju misije EULEX, katere mandat je bil podaljšan do 14. junija 2014, kar pozdravlja, kakor tudi o njenih dosežkih in odnosih z vojaškim mehanizmom zveze Nato;

Afriški rog

| 33. | pozdravlja novo strategijo EU za Afriški rog, s katero je bil vzpostavljen celovit pristop za boj proti piratstvu in razlogom zanj, pa tudi vlogo Unije kot gonilne sile, kar zadeva varnostna vprašanja v tej regiji, saj se s tem krepita prepoznavnost in verodostojnost EU na področju kriznega upravljanja; pozdravlja vzpostavitev operativnega centra EU maja 2012 za podporo misijam SVOP na Afriškem rogu; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja novo strategijo EU za Afriški rog, s katero je bil vzpostavljen celovit pristop za boj proti piratstvu in razlogom zanj, pa tudi vlogo Unije kot gonilne sile, kar zadeva varnostna vprašanja v tej regiji, saj se s tem krepita prepoznavnost in verodostojnost EU na področju kriznega upravljanja; pozdravlja vzpostavitev operativnega centra EU maja 2012 za podporo misijam SVOP na Afriškem rogu;

| 34. | ugotavlja, da trenutno v zadevni regiji potekajo tri operacije (EUNAVFOR Atalanta, EUTM Somalija in EUCAP Nestor), ter poudarja, da je treba delovanje EU še naprej usklajevati s prizadevanji mednarodne skupnosti in zlasti Afriške unije, da bi tako zagotovili delujočo in demokratično Somalijo; meni, da operativni center EU vodi k učinkovitejšemu usklajevanju v okviru strategije za Afriški rog; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da trenutno v zadevni regiji potekajo tri operacije (EUNAVFOR Atalanta, EUTM Somalija in EUCAP Nestor), ter poudarja, da je treba delovanje EU še naprej usklajevati s prizadevanji mednarodne skupnosti in zlasti Afriške unije, da bi tako zagotovili delujočo in demokratično Somalijo; meni, da operativni center EU vodi k učinkovitejšemu usklajevanju v okviru strategije za Afriški rog;

| 35. | glede na razvoj političnih in varnostnih razmer v Somaliji priporoča, da države članice in visoka predstavnica/podpredsednica Komisije v posvetovanjih z legitimnimi oblastmi Somalije, Afriško unijo, Medvladno oblastjo za razvoj (IGAD) in Združenimi državami Amerike preučijo možnost uvedbe procesa reforme varnostnega sektorja; |
| --- | --- |

35.

glede na razvoj političnih in varnostnih razmer v Somaliji priporoča, da države članice in visoka predstavnica/podpredsednica Komisije v posvetovanjih z legitimnimi oblastmi Somalije, Afriško unijo, Medvladno oblastjo za razvoj (IGAD) in Združenimi državami Amerike preučijo možnost uvedbe procesa reforme varnostnega sektorja;

| 36. | pozdravlja začetek misije EUCAP Nestor in poziva Tanzanijo, naj sprejme misijo, ki ima za namen krepitev zmogljivosti pomorske obrambe Džibutija, Kenije in Sejšelov ter podporo pravni državi v Somaliji (najprej v Puntlandu in Somalilandu) z ustanovitvijo odgovorne obalne policije in pravosodnega aparata, ki v celoti spoštuje pravno državo, preglednost in človekove pravice; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja začetek misije EUCAP Nestor in poziva Tanzanijo, naj sprejme misijo, ki ima za namen krepitev zmogljivosti pomorske obrambe Džibutija, Kenije in Sejšelov ter podporo pravni državi v Somaliji (najprej v Puntlandu in Somalilandu) z ustanovitvijo odgovorne obalne policije in pravosodnega aparata, ki v celoti spoštuje pravno državo, preglednost in človekove pravice;

| 37. | poziva k uskladitvi misije EUCAP Nestor s preostalimi pobudami v zvezi s pomorsko varnostjo, kot sta MARSIC in MASE, ki se financirata iz instrumenta za stabilnost oziroma Evropskega razvojnega sklada; priporoča razširitev misije EUCAP Nestor na druge države, takoj ko bodo izpolnjeni pogoji; |
| --- | --- |

37.

poziva k uskladitvi misije EUCAP Nestor s preostalimi pobudami v zvezi s pomorsko varnostjo, kot sta MARSIC in MASE, ki se financirata iz instrumenta za stabilnost oziroma Evropskega razvojnega sklada; priporoča razširitev misije EUCAP Nestor na druge države, takoj ko bodo izpolnjeni pogoji;

| 38. | pozdravlja bistveni prispevek operacije EUNAVFOR Atalanta k boju proti piratstvu v Adenskem zalivu in v zahodnem delu Indijskega oceana in njen humanitarni prispevek k zagotavljanju pomorske varnosti z varovanjem ladij svetovnega programa za prehrano in drugih ranljivih plovil ter odobrava podaljšanje njenega mandata do decembra 2014; odobrava tudi razširitev področja delovanja te misije na priobalno območje Somalije ter v ozemeljske in notranje vode; poziva države članice, naj za to operacijo zagotovijo ustrezne zračne in pomorske vire, ter spodbuja trgovske ladje k nadaljnji uporabi dobrih praks plovbe, da bi tako omejile tveganje napada; pozdravlja prispevek Nizozemske k operaciji Atalanta v obliki ekipe za varnost na krovu, katere namen je zagotavljati varnost humanitarnih konvojev, in spodbuja druge države članice, naj prispevajo na podoben način; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja bistveni prispevek operacije EUNAVFOR Atalanta k boju proti piratstvu v Adenskem zalivu in v zahodnem delu Indijskega oceana in njen humanitarni prispevek k zagotavljanju pomorske varnosti z varovanjem ladij svetovnega programa za prehrano in drugih ranljivih plovil ter odobrava podaljšanje njenega mandata do decembra 2014; odobrava tudi razširitev področja delovanja te misije na priobalno območje Somalije ter v ozemeljske in notranje vode; poziva države članice, naj za to operacijo zagotovijo ustrezne zračne in pomorske vire, ter spodbuja trgovske ladje k nadaljnji uporabi dobrih praks plovbe, da bi tako omejile tveganje napada; pozdravlja prispevek Nizozemske k operaciji Atalanta v obliki ekipe za varnost na krovu, katere namen je zagotavljati varnost humanitarnih konvojev, in spodbuja druge države članice, naj prispevajo na podoben način;

| 39. | potrjuje, da je mogoče piratstvo enačiti z organiziranim kriminalom, in zato meni, da je treba za zagotovitev svobodne trgovine in zavarovanje pomembne pomorske poti preprečiti gospodarsko dobičkonosnost te dejavnosti in temeljne vzroke za piratstvo ter se v ta namen dolgoročno zavezati spodbujanju dobrega upravljanja in samozadostnih, legitimnih gospodarskih priložnosti za prebivalstvo; poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta vse potrebne ukrepe za zagotovitev sledljivosti finančnih tokov, nastalih zaradi te dejavnosti, ter poenostavitev izmenjave informacij med operacijo EUNAVFOR Atalanta in Europolom; |
| --- | --- |

39.

potrjuje, da je mogoče piratstvo enačiti z organiziranim kriminalom, in zato meni, da je treba za zagotovitev svobodne trgovine in zavarovanje pomembne pomorske poti preprečiti gospodarsko dobičkonosnost te dejavnosti in temeljne vzroke za piratstvo ter se v ta namen dolgoročno zavezati spodbujanju dobrega upravljanja in samozadostnih, legitimnih gospodarskih priložnosti za prebivalstvo; poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta vse potrebne ukrepe za zagotovitev sledljivosti finančnih tokov, nastalih zaradi te dejavnosti, ter poenostavitev izmenjave informacij med operacijo EUNAVFOR Atalanta in Europolom;

| 40. | izpostavlja pozitivno vlogo misije EUTM Somalija, v sklopu katere je bilo ob tesnem sodelovanju z Ugando, Afriško unijo in Združenimi državami Amerike izurjenih več kot 3  000 somalijskih nabornikov, od katerih jih je bilo približno 2  500 že ponovno vključenih v somalijske varnostne sile, pri čemer se spodbuja pravna država; meni, da je misija s krepitvijo somalijskih varnostnih sil in sil AMISOM precej prispevala zlasti k izboljšanju položaja v Mogadišu in njegovi okolici; poziva misijo, naj osredotoči svoja prizadevanja na vzpostavitev odgovornih in preglednih poveljniških in nadzornih struktur ter finančnega okvira, ki bi omogočil redno izplačevanje plač, pa tudi omejevanje primerov dezertiranja izurjenih vojakov; |
| --- | --- |

40.

izpostavlja pozitivno vlogo misije EUTM Somalija, v sklopu katere je bilo ob tesnem sodelovanju z Ugando, Afriško unijo in Združenimi državami Amerike izurjenih več kot 3  000 somalijskih nabornikov, od katerih jih je bilo približno 2  500 že ponovno vključenih v somalijske varnostne sile, pri čemer se spodbuja pravna država; meni, da je misija s krepitvijo somalijskih varnostnih sil in sil AMISOM precej prispevala zlasti k izboljšanju položaja v Mogadišu in njegovi okolici; poziva misijo, naj osredotoči svoja prizadevanja na vzpostavitev odgovornih in preglednih poveljniških in nadzornih struktur ter finančnega okvira, ki bi omogočil redno izplačevanje plač, pa tudi omejevanje primerov dezertiranja izurjenih vojakov;

| 41. | odobrava podaljšanje mandata misije EUTM Somalija do decembra 2012 s poudarkom na zmogljivostih poveljevanja in nadzora, specializiranih zmogljivostih ter zmogljivostih za samostojno usposabljanje somalijskih nacionalnih varnostnih sil, da bi lahko pristojnosti usposabljanja prenesli na lokalne akterje; ugotavlja, da bo morala EU svoja prizadevanja za usposabljanje nadaljevati še po letu 2012, in zato poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj, ko bodo varnostne razmere v Somaliji to dovoljevale, preuči možnost celotnega ali delnega prenosa tega izobraževanja v predele Somalije, ki so pod nadzorom oblasti, da bi se tako izboljšal varnostni položaj; priporoča, da se misiji EUTM Somalija omogoči tesnejše sodelovanje v procesu zaposlovanja in vključevanja osebja, ki je bilo deležno tega vojaškega usposabljanja; |
| --- | --- |

41.

odobrava podaljšanje mandata misije EUTM Somalija do decembra 2012 s poudarkom na zmogljivostih poveljevanja in nadzora, specializiranih zmogljivostih ter zmogljivostih za samostojno usposabljanje somalijskih nacionalnih varnostnih sil, da bi lahko pristojnosti usposabljanja prenesli na lokalne akterje; ugotavlja, da bo morala EU svoja prizadevanja za usposabljanje nadaljevati še po letu 2012, in zato poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj, ko bodo varnostne razmere v Somaliji to dovoljevale, preuči možnost celotnega ali delnega prenosa tega izobraževanja v predele Somalije, ki so pod nadzorom oblasti, da bi se tako izboljšal varnostni položaj; priporoča, da se misiji EUTM Somalija omogoči tesnejše sodelovanje v procesu zaposlovanja in vključevanja osebja, ki je bilo deležno tega vojaškega usposabljanja;

| 42. | poudarja, da bi bilo mogoče model operacije EUTM, ki EU ob sorazmerno skromnem finančnem, materialnem in človeškem vložku zagotavlja vodilno regionalno vlogo v Vzhodni Afriki, uporabiti še na drugih območjih, zlasti v Sahelu; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da bi bilo mogoče model operacije EUTM, ki EU ob sorazmerno skromnem finančnem, materialnem in človeškem vložku zagotavlja vodilno regionalno vlogo v Vzhodni Afriki, uporabiti še na drugih območjih, zlasti v Sahelu;

Sahel

| 43. | je izjemno zaskrbljen, ker v Sahelu nastaja območje nestabilnosti, ki ga zaznamujejo splet kriminalnih dejavnosti, zlasti trgovina s prepovedanimi drogami, orožjem in ljudmi, ter oborožene operacije skrajnih terorističnih skupin, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost držav v regiji in katerih delovanje bi lahko privedlo do vzpostavitve trajnostnega območja brezpravja na delu malijskega ozemlja in k njegovi širitvi na sosednje države, zaradi česar so tam vse bolj ogroženi evropski interesi in evropski državljani, ki so že bili žrtve umorov in ugrabitev; poudarja, da je treba podpreti stabilno vlado v Maliju, da bi preprečili razpad države ter širjenje kriminala in konflikta, do katerega bi lahko pri tem prišlo; |
| --- | --- |

43.

je izjemno zaskrbljen, ker v Sahelu nastaja območje nestabilnosti, ki ga zaznamujejo splet kriminalnih dejavnosti, zlasti trgovina s prepovedanimi drogami, orožjem in ljudmi, ter oborožene operacije skrajnih terorističnih skupin, ki spodkopavajo ozemeljsko celovitost držav v regiji in katerih delovanje bi lahko privedlo do vzpostavitve trajnostnega območja brezpravja na delu malijskega ozemlja in k njegovi širitvi na sosednje države, zaradi česar so tam vse bolj ogroženi evropski interesi in evropski državljani, ki so že bili žrtve umorov in ugrabitev; poudarja, da je treba podpreti stabilno vlado v Maliju, da bi preprečili razpad države ter širjenje kriminala in konflikta, do katerega bi lahko pri tem prišlo;

| 44. | opozarja, da te razmere ogrožajo varnost celotnega evropskega ozemlja; zato poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije in Svet, naj začneta hitro in v celoti izvajati strategijo EU za Sahel, ki je bila sprejeta marca 2011, ter sprejmeta ustrezne varnostne ukrepe, po potrebi misije SVOP, da bi državam te regije pomagali pri krepitvi njihovih zmogljivosti za boj proti čezmejnemu organiziranemu kriminalu in terorističnim skupinam; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da te razmere ogrožajo varnost celotnega evropskega ozemlja; zato poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije in Svet, naj začneta hitro in v celoti izvajati strategijo EU za Sahel, ki je bila sprejeta marca 2011, ter sprejmeta ustrezne varnostne ukrepe, po potrebi misije SVOP, da bi državam te regije pomagali pri krepitvi njihovih zmogljivosti za boj proti čezmejnemu organiziranemu kriminalu in terorističnim skupinam;

| 45. | pozdravlja začetek misije EUCAP Sahel Niger, katere namen je zlasti pomagati Nigru pri spopadanju z zadevnimi varnostnimi izzivi; ugotavlja, da se ta misija popolnoma sklada z okvirom celostne strategije za Sahel, vendar hkrati obžaluje, ker zadeva samo eno državo, druge države iz te regije – še zlasti Mali – pa se srečujejo z nujnimi in velikimi potrebami po krepitvi svojih zmogljivosti, da bi lahko odgovorile na grožnje svoji ozemeljski celovitosti; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja začetek misije EUCAP Sahel Niger, katere namen je zlasti pomagati Nigru pri spopadanju z zadevnimi varnostnimi izzivi; ugotavlja, da se ta misija popolnoma sklada z okvirom celostne strategije za Sahel, vendar hkrati obžaluje, ker zadeva samo eno državo, druge države iz te regije – še zlasti Mali – pa se srečujejo z nujnimi in velikimi potrebami po krepitvi svojih zmogljivosti, da bi lahko odgovorile na grožnje svoji ozemeljski celovitosti;

| 46. | pozdravlja soglasno sprejetje resolucije 2071 o Maliju v varnostnem svetu OZN dne 12. oktobra 2012; je seznanjen s tem, da neposredno poziva regionalne in mednarodne organizacije, vključno z EU, naj zagotovijo „usklajeno pomoč, strokovno znanje, usposabljanje in podporo pri razvoju zmogljivosti za oborožene in varnostne sile Malija (...), da bi ponovno vzpostavili dejansko oblast države Mali“; prav tako poziva varnostni svet OZN, naj sprejme nadaljnjo resolucijo, s katero bo uradno potrdil uvedbo nove afriške misije, ki se bo začela s podporo mednarodne skupnosti, ki bo sledila modelu podpore, zagotovljene misiji AMISOM v Somaliji; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja soglasno sprejetje resolucije 2071 o Maliju v varnostnem svetu OZN dne 12. oktobra 2012; je seznanjen s tem, da neposredno poziva regionalne in mednarodne organizacije, vključno z EU, naj zagotovijo „usklajeno pomoč, strokovno znanje, usposabljanje in podporo pri razvoju zmogljivosti za oborožene in varnostne sile Malija (...), da bi ponovno vzpostavili dejansko oblast države Mali“; prav tako poziva varnostni svet OZN, naj sprejme nadaljnjo resolucijo, s katero bo uradno potrdil uvedbo nove afriške misije, ki se bo začela s podporo mednarodne skupnosti, ki bo sledila modelu podpore, zagotovljene misiji AMISOM v Somaliji;

| 47. | pozdravlja sklepe Sveta z dne 15. oktobra 2012 o razmerah v Maliju, v katerih zahteva, da se delo nujno nadaljuje z načrtovanjem morebitne vojaške operacije SVOP, zlasti z razvojem pojma kriznega upravljanja, ki se nanaša na preoblikovanje in usposabljanje obrambnih sil Malija; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja sklepe Sveta z dne 15. oktobra 2012 o razmerah v Maliju, v katerih zahteva, da se delo nujno nadaljuje z načrtovanjem morebitne vojaške operacije SVOP, zlasti z razvojem pojma kriznega upravljanja, ki se nanaša na preoblikovanje in usposabljanje obrambnih sil Malija;

| 48. | pozdravlja odločitev voditeljev držav in vlad Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav dne 11. novembra 2012, da bodo zagotovili stabilizacijske sile z vsaj 3  200 vojaki z enoletnim mandatom za posredovanje; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja odločitev voditeljev držav in vlad Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav dne 11. novembra 2012, da bodo zagotovili stabilizacijske sile z vsaj 3  200 vojaki z enoletnim mandatom za posredovanje;

| 49. | poziva k nadaljnjemu načrtovanju operacije v podporo prestrukturiranju malijskih oboroženih sil – v povezavi z Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav –, da bi tako povečali učinkovitost varnostnih sil te države in ji omogočili ponovni prevzem nadzora nad svojim ozemljem; |
| --- | --- |

49.

poziva k nadaljnjemu načrtovanju operacije v podporo prestrukturiranju malijskih oboroženih sil – v povezavi z Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav –, da bi tako povečali učinkovitost varnostnih sil te države in ji omogočili ponovni prevzem nadzora nad svojim ozemljem;

Libija

| 50. | pozdravlja preteklo humanitarno pomoč in dejavnosti civilne zaščite v Libiji in sosednjih državah, s katerimi so Komisija in države članice podprle organizacije ZN; vendar meni, da bi bila lahko libijska kriza za EU priložnost, da pokaže sposobnost bolj celovitega ukrepanja, po potrebi tudi vojaškega, pri tem pa v celoti spoštuje resolucije varnostnega sveta ZN, če v neposrednem sosedstvu izbruhne kriza, ki neposredno vpliva na stabilnost vsega območja; obžaluje, da je bila Unija zaradi pomanjkanja skupne politične volje držav članic in ideološkega oklevanja v zvezi z možnostjo, da bi delovala z lastnimi zmogljivostmi, potisnjena na stranski tir; je seznanjen z oklevanjem nekaterih članic varnostnega sveta ZN, ki ne želijo pooblastiti EU za začetek humanitarne vojaške operacije v Libiji; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja preteklo humanitarno pomoč in dejavnosti civilne zaščite v Libiji in sosednjih državah, s katerimi so Komisija in države članice podprle organizacije ZN; vendar meni, da bi bila lahko libijska kriza za EU priložnost, da pokaže sposobnost bolj celovitega ukrepanja, po potrebi tudi vojaškega, pri tem pa v celoti spoštuje resolucije varnostnega sveta ZN, če v neposrednem sosedstvu izbruhne kriza, ki neposredno vpliva na stabilnost vsega območja; obžaluje, da je bila Unija zaradi pomanjkanja skupne politične volje držav članic in ideološkega oklevanja v zvezi z možnostjo, da bi delovala z lastnimi zmogljivostmi, potisnjena na stranski tir; je seznanjen z oklevanjem nekaterih članic varnostnega sveta ZN, ki ne želijo pooblastiti EU za začetek humanitarne vojaške operacije v Libiji;

| 51. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj iz libijske krize izpelje vse ustrezne sklepe, tako v zvezi s procesom odločanja v EU kot tudi v zvezi z vojaškim posredovanjem zveze Nato, in sicer z vidika zmogljivosti, pa tudi – in predvsem – z vidika politične usklajenosti in solidarnosti med državami članicami ter odnosa med EU in SVOP na eni strani ter zvezo Nato na drugi strani; |
| --- | --- |

51.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj iz libijske krize izpelje vse ustrezne sklepe, tako v zvezi s procesom odločanja v EU kot tudi v zvezi z vojaškim posredovanjem zveze Nato, in sicer z vidika zmogljivosti, pa tudi – in predvsem – z vidika politične usklajenosti in solidarnosti med državami članicami ter odnosa med EU in SVOP na eni strani ter zvezo Nato na drugi strani;

| 52. | meni, da mora EU odigrati pomembno vlogo v procesu institucionalnega prehoda v Libiji, še zlasti na področjih demobilizacije in vključevanja pripadnikov revolucionarnih brigad, preoblikovanja oboroženih sil ter pomoči pri nadzoru nad kopenskimi in morskimi mejami; obžaluje, da se prispevek EU v varnostnem sektorju uresničuje počasi ter da težave pri načrtovanju in izvajanju tega prispevka dopuščajo veliko možnosti za dvostranske pobude z dvomljivo prepoznavnostjo in usklajenostjo; podpira pospešitev načrtovanja civilne misije v podporo nadzoru nad mejami; |
| --- | --- |

52.

meni, da mora EU odigrati pomembno vlogo v procesu institucionalnega prehoda v Libiji, še zlasti na področjih demobilizacije in vključevanja pripadnikov revolucionarnih brigad, preoblikovanja oboroženih sil ter pomoči pri nadzoru nad kopenskimi in morskimi mejami; obžaluje, da se prispevek EU v varnostnem sektorju uresničuje počasi ter da težave pri načrtovanju in izvajanju tega prispevka dopuščajo veliko možnosti za dvostranske pobude z dvomljivo prepoznavnostjo in usklajenostjo; podpira pospešitev načrtovanja civilne misije v podporo nadzoru nad mejami;

Južni Sudan

| 53. | ugotavlja, da se je začela misija EUAVSEC Južni Sudan, ki naj bi pripomogla h krepitvi varnosti letališča v Jubi; vendar se hkrati sprašuje o utemeljenosti misije za zagotavljanje varnosti tega letališča v okviru SVOP, saj bi lahko Komisija tako misijo izvedla v okviru svojega instrumenta za stabilnost; |
| --- | --- |

53.

ugotavlja, da se je začela misija EUAVSEC Južni Sudan, ki naj bi pripomogla h krepitvi varnosti letališča v Jubi; vendar se hkrati sprašuje o utemeljenosti misije za zagotavljanje varnosti tega letališča v okviru SVOP, saj bi lahko Komisija tako misijo izvedla v okviru svojega instrumenta za stabilnost;

Demokratična republika Kongo

| 54. | poudarja pomen Demokratične republike Kongo za mir in stabilnost v Afriki ter podpira delovanje misije MONUSCO, ki si prizadeva za zaščito civilnega prebivalstva na vzhodu države; |
| --- | --- |

54.

poudarja pomen Demokratične republike Kongo za mir in stabilnost v Afriki ter podpira delovanje misije MONUSCO, ki si prizadeva za zaščito civilnega prebivalstva na vzhodu države;

| 55. | pozdravlja prizadevanja EU v okviru misij EUSEC DR Kongo in EUPOL DR Kongo, s katerima želi okrepiti pravno državo v tej državi; vendar hkrati ugotavlja, da sta zadevni misiji glede na obseg nalog, ki so jima bile zaupane, premajhni ter da je za doseganje konkretnih rezultatov potrebno dejavno sodelovanje kongovskih oblasti; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja prizadevanja EU v okviru misij EUSEC DR Kongo in EUPOL DR Kongo, s katerima želi okrepiti pravno državo v tej državi; vendar hkrati ugotavlja, da sta zadevni misiji glede na obseg nalog, ki so jima bile zaupane, premajhni ter da je za doseganje konkretnih rezultatov potrebno dejavno sodelovanje kongovskih oblasti;

Afganistan

| 56. | pozdravlja misijo EUPOL Afganistan, katere namen je vzpostaviti civilno policijo in pravosodni sistem, ki bi Afganistancem omogočila, da prevzamejo odgovornost za izvajanje nalog na teh področjih, kar je potrebno za obnovo afganistanske države; poudarja, da je ta misija, ki mora nadaljevati delo do 31. maja 2013 in bi jo bilo mogoče podaljšati do 31. decembra 2014, del splošnih prizadevanj mednarodne skupnosti, ki želi Afganistancem omogočiti, da bodo ob odhodu čet zveze Nato leta 2014 sami odločali o svoji usodi; poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije in Svet, naj skupaj s Parlamentom poglobljeno razmislita o razvoju celostnega mehanizma Unije in misije EUPOL, zlasti v okviru dogajanj v Afganistanu po letu 2014; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja misijo EUPOL Afganistan, katere namen je vzpostaviti civilno policijo in pravosodni sistem, ki bi Afganistancem omogočila, da prevzamejo odgovornost za izvajanje nalog na teh področjih, kar je potrebno za obnovo afganistanske države; poudarja, da je ta misija, ki mora nadaljevati delo do 31. maja 2013 in bi jo bilo mogoče podaljšati do 31. decembra 2014, del splošnih prizadevanj mednarodne skupnosti, ki želi Afganistancem omogočiti, da bodo ob odhodu čet zveze Nato leta 2014 sami odločali o svoji usodi; poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije in Svet, naj skupaj s Parlamentom poglobljeno razmislita o razvoju celostnega mehanizma Unije in misije EUPOL, zlasti v okviru dogajanj v Afganistanu po letu 2014;

Palestinska ozemlja

| 57. | meni, da je misija usposabljanja palestinske civilne policije EUPOL COPPS – katere namen je pomagati palestinskim oblastem pri krepitvi institucij prihodnje palestinske države na področjih kazenskega pregona in kazenskega pravosodja pod palestinsko upravo in v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi – uspešna; ugotavlja, da ta misija deluje v okviru prizadevanj EU za ustanovitev palestinske države, ki bi mirno sobivala z Izraelom; |
| --- | --- |

57.

meni, da je misija usposabljanja palestinske civilne policije EUPOL COPPS – katere namen je pomagati palestinskim oblastem pri krepitvi institucij prihodnje palestinske države na področjih kazenskega pregona in kazenskega pravosodja pod palestinsko upravo in v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi – uspešna; ugotavlja, da ta misija deluje v okviru prizadevanj EU za ustanovitev palestinske države, ki bi mirno sobivala z Izraelom;

| 58. | obžaluje dejstvo, da je misija EUBAM Rafah prekinila operacije, ko je Hamas prevzel nadzor nad Gazo, in da se je število njenih uslužbencev zmanjšalo, vendar hkrati poudarja, da stalna navzočnost v tej regiji kaže, da je EU pripravljena podpreti vse ukrepe, ki bi olajšali dialog med Izraelci in Palestinci; obžaluje, da izraelska vlada ni dovolila, da bi vodja misije EUPOL COPPS hkrati vodil tudi misijo EUBAM Rafah, in da je poveljstvo te misije v Tel Avivu, in ne v vzhodnem Jeruzalemu; |
| --- | --- |

58.

obžaluje dejstvo, da je misija EUBAM Rafah prekinila operacije, ko je Hamas prevzel nadzor nad Gazo, in da se je število njenih uslužbencev zmanjšalo, vendar hkrati poudarja, da stalna navzočnost v tej regiji kaže, da je EU pripravljena podpreti vse ukrepe, ki bi olajšali dialog med Izraelci in Palestinci; obžaluje, da izraelska vlada ni dovolila, da bi vodja misije EUPOL COPPS hkrati vodil tudi misijo EUBAM Rafah, in da je poveljstvo te misije v Tel Avivu, in ne v vzhodnem Jeruzalemu;

Gruzija

| 59. | poudarja pozitivno vlogo opazovalne misije EUMM Gruzija, in sicer zlasti v podporo dialogu in ponovni uvedbi ukrepov za vzpostavitev zaupanja med stranema, vendar hkrati obžaluje, da tej misiji še vedno ni dovoljen obisk zasedenih ozemelj v Abhaziji in Južni Osetiji, kjer so Evropski parlament, Nato, Svet Evrope in nekatere države članice Rusijo prepoznale kot okupacijsko silo; |
| --- | --- |

59.

poudarja pozitivno vlogo opazovalne misije EUMM Gruzija, in sicer zlasti v podporo dialogu in ponovni uvedbi ukrepov za vzpostavitev zaupanja med stranema, vendar hkrati obžaluje, da tej misiji še vedno ni dovoljen obisk zasedenih ozemelj v Abhaziji in Južni Osetiji, kjer so Evropski parlament, Nato, Svet Evrope in nekatere države članice Rusijo prepoznale kot okupacijsko silo;

Irak

| 60. | ugotavlja, da je misija EUJUST LEX Irak – katere mandat je bil podaljšan do 31. decembra 2013 – prva celostna misija EU za pravno državo, katere namen je prispevati k vzpostavitvi poklicnega sistema kazenskega pravosodja v Iraku, ki bo temeljil na načelu pravne države; vendar hkrati ugotavlja, da položaj v Iraku še zdaleč ni stabilen, kar dokazujejo redni atentati v tej državi, razmere pa še poslabšuje izjemno negotov regionalni okvir; |
| --- | --- |

60.

ugotavlja, da je misija EUJUST LEX Irak – katere mandat je bil podaljšan do 31. decembra 2013 – prva celostna misija EU za pravno državo, katere namen je prispevati k vzpostavitvi poklicnega sistema kazenskega pravosodja v Iraku, ki bo temeljil na načelu pravne države; vendar hkrati ugotavlja, da položaj v Iraku še zdaleč ni stabilen, kar dokazujejo redni atentati v tej državi, razmere pa še poslabšuje izjemno negotov regionalni okvir;

Povratne informacije o izkušnjah

| 61. | opozarja na pomen povratnih informacij z misij in operacij, ki se izvajajo v okviru SVOP, ter pozdravlja delo, ki sta ga v zvezi s tem opravila direktorat za krizno upravljanje in načrtovanje Evropske službe za zunanje delovanje ter vojaški štab Evropske unije; poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj Parlamentu redno poroča o rezultatih tega dela; |
| --- | --- |

61.

opozarja na pomen povratnih informacij z misij in operacij, ki se izvajajo v okviru SVOP, ter pozdravlja delo, ki sta ga v zvezi s tem opravila direktorat za krizno upravljanje in načrtovanje Evropske službe za zunanje delovanje ter vojaški štab Evropske unije; poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj Parlamentu redno poroča o rezultatih tega dela;

| 62. | meni, da so izkušnje, pridobljene v okviru civilnih misij in operacij, zelo pomembne; poudarja, da si je EU izdatno prizadevala na tem področju in dosegla izvrstne rezultate; meni, da bi morali dodano vrednost civilnih operacij EU upoštevati pri usklajevanju prizadevanj s partnerji in zavezniki pri upravljanju mednarodnih kriz; |
| --- | --- |

62.

meni, da so izkušnje, pridobljene v okviru civilnih misij in operacij, zelo pomembne; poudarja, da si je EU izdatno prizadevala na tem področju in dosegla izvrstne rezultate; meni, da bi morali dodano vrednost civilnih operacij EU upoštevati pri usklajevanju prizadevanj s partnerji in zavezniki pri upravljanju mednarodnih kriz;

Zmogljivosti in strukture vodenja operacij

| 63. | ugotavlja, da ima EU v svojih vojaških operacijah še vedno prepogosto težave z oblikovanjem enot ter da je brez verodostojnih zmogljivosti pod vprašajem tudi verodostojnost SVOP; zato poziva države članice, naj ostanejo mobilizirane, da bodo lahko zagotovile kakovostno osebje in opremo; |
| --- | --- |

63.

ugotavlja, da ima EU v svojih vojaških operacijah še vedno prepogosto težave z oblikovanjem enot ter da je brez verodostojnih zmogljivosti pod vprašajem tudi verodostojnost SVOP; zato poziva države članice, naj ostanejo mobilizirane, da bodo lahko zagotovile kakovostno osebje in opremo;

| 64. | ugotavlja, da imajo strukture kriznega upravljanja Evropske službe za zunanje delovanje še vedno premalo civilnega in vojaškega osebja, kar zmanjšuje njihovo odzivnost in prispeva k določeni stopnji marginalizacije SVOP; poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj to pomanjkljivost čim prej odpravi; vztraja pri tem, da morajo biti visoka predstavnica/podpredsednica Komisije ter strukture kriznega upravljanja v okviru SVOP neposredno povezani; |
| --- | --- |

64.

ugotavlja, da imajo strukture kriznega upravljanja Evropske službe za zunanje delovanje še vedno premalo civilnega in vojaškega osebja, kar zmanjšuje njihovo odzivnost in prispeva k določeni stopnji marginalizacije SVOP; poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj to pomanjkljivost čim prej odpravi; vztraja pri tem, da morajo biti visoka predstavnica/podpredsednica Komisije ter strukture kriznega upravljanja v okviru SVOP neposredno povezani;

Civilno osebje in zmogljivosti

| 65. | opozarja na težave, ki jih imajo države članice pri zagotavljanju ustrezno usposobljenega in dovolj številnega osebja za civilne misije, ki potekajo v okviru SVOP; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj raziščeta, kako pomagati državam članicam pri povečanju števila policistov, sodnikov in visoko usposobljenih uslužbencev na področju javne uprave, ki bi sodelovali na civilnih misijah v okviru SVOP; |
| --- | --- |

65.

opozarja na težave, ki jih imajo države članice pri zagotavljanju ustrezno usposobljenega in dovolj številnega osebja za civilne misije, ki potekajo v okviru SVOP; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj raziščeta, kako pomagati državam članicam pri povečanju števila policistov, sodnikov in visoko usposobljenih uslužbencev na področju javne uprave, ki bi sodelovali na civilnih misijah v okviru SVOP;

| 66. | ugotavlja, da je bil civilni globalni cilj za leto 2010 podaljšan, in pozdravlja sprejetje večletnega programa za razvoj civilnih zmogljivosti; poziva države članice in še zlasti zadevna ministrstva, naj si prizadevajo za njegovo uresničitev; |
| --- | --- |

66.

ugotavlja, da je bil civilni globalni cilj za leto 2010 podaljšan, in pozdravlja sprejetje večletnega programa za razvoj civilnih zmogljivosti; poziva države članice in še zlasti zadevna ministrstva, naj si prizadevajo za njegovo uresničitev;

| 67. | poudarja, da je treba poleg zmogljivosti, ki so omenjene v okviru civilnega globalnega cilja in se nanašajo na policiste, sodnike in visoko usposobljeno osebje na področju javne uprave, razviti učinkovitejše smernice in zmogljivosti za mediacijo, da bi zagotovili zadostna sredstva za pravočasno in usklajeno mediacijo; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da je treba poleg zmogljivosti, ki so omenjene v okviru civilnega globalnega cilja in se nanašajo na policiste, sodnike in visoko usposobljeno osebje na področju javne uprave, razviti učinkovitejše smernice in zmogljivosti za mediacijo, da bi zagotovili zadostna sredstva za pravočasno in usklajeno mediacijo;

| 68. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da določanje, usklajevanje in razmestitev civilnega osebja za misije SVOP v nekaterih državah članicah še vedno poteka ob uporabi različnih nacionalnih praks in meril; poziva k večjemu usklajevanju med državami članicami in k opredelitvi najboljših praks na tem področju; |
| --- | --- |

68.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da določanje, usklajevanje in razmestitev civilnega osebja za misije SVOP v nekaterih državah članicah še vedno poteka ob uporabi različnih nacionalnih praks in meril; poziva k večjemu usklajevanju med državami članicami in k opredelitvi najboljših praks na tem področju;

| 69. | v zvezi s tem obžaluje, da so visoka predstavnica/podpredsednica Komisije in države članice prezrle prejšnje resolucije Parlamenta, v katerih je ta pozival k zagotavljanju zadostnega števila usposobljenih civilnih uslužbencev in bistvenih zmogljivosti; v zvezi s tem opozarja na sklepe Sveta z dne 21. marca 2011 o prednostnih nalogah glede civilnih zmogljivosti SVOP ter meni, da so spodaj navedeni vidiki še vedno pomembni:






  — | pritegniti dovolj kvalificiranih in šolanih ljudi, |
| --- | --- | --- |

69.

v zvezi s tem obžaluje, da so visoka predstavnica/podpredsednica Komisije in države članice prezrle prejšnje resolucije Parlamenta, v katerih je ta pozival k zagotavljanju zadostnega števila usposobljenih civilnih uslužbencev in bistvenih zmogljivosti; v zvezi s tem opozarja na sklepe Sveta z dne 21. marca 2011 o prednostnih nalogah glede civilnih zmogljivosti SVOP ter meni, da so spodaj navedeni vidiki še vedno pomembni:

—

pritegniti dovolj kvalificiranih in šolanih ljudi,

| — | razviti ustrezne zmogljivosti za misije, vključno z dokončnim oblikovanjem programskega okolja Goalkeeper, prožnejšimi pripravljalnimi ukrepi, boljšimi mehanizmi za opremljanje civilnih misij (tudi tako, da se poišče stalna rešitev za vprašanje skladiščenja), |
| --- | --- |

—

razviti ustrezne zmogljivosti za misije, vključno z dokončnim oblikovanjem programskega okolja Goalkeeper, prožnejšimi pripravljalnimi ukrepi, boljšimi mehanizmi za opremljanje civilnih misij (tudi tako, da se poišče stalna rešitev za vprašanje skladiščenja),

| — | še naprej izvajati dejavnosti za pripravo na civilne misije v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

še naprej izvajati dejavnosti za pripravo na civilne misije v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe o Evropski uniji,

| — | izboljšati oceno učinka in uporabo pridobljenih izkušenj, |
| --- | --- |

—

izboljšati oceno učinka in uporabo pridobljenih izkušenj,

| — | okrepiti sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami; |
| --- | --- |

—

okrepiti sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami;

Vojaško osebje in zmogljivosti

| 70. | opozarja, da se EU trenutno sooča s pomembnimi finančnimi omejitvami in da države članice zaradi finančnih, proračunskih in političnih razlogov, ki so ali pa tudi niso povezani s krizo euroobmočja, zmanjšujejo raven svojih proračunov za obrambo ali jih v najboljšem primeru ohranjajo na isti ravni; poudarja, da lahko ti ukrepi negativno vplivajo na njihove vojaške zmogljivosti in s tem na zmožnost EU, da učinkovito sprejme svojo odgovornost za ohranjanje miru, preprečevanje konfliktov in krepitev mednarodne varnosti; |
| --- | --- |

70.

opozarja, da se EU trenutno sooča s pomembnimi finančnimi omejitvami in da države članice zaradi finančnih, proračunskih in političnih razlogov, ki so ali pa tudi niso povezani s krizo euroobmočja, zmanjšujejo raven svojih proračunov za obrambo ali jih v najboljšem primeru ohranjajo na isti ravni; poudarja, da lahko ti ukrepi negativno vplivajo na njihove vojaške zmogljivosti in s tem na zmožnost EU, da učinkovito sprejme svojo odgovornost za ohranjanje miru, preprečevanje konfliktov in krepitev mednarodne varnosti;

| 71. | se zaveda vse večjih vojaških in oborožitvenih zmogljivosti v Aziji in zlasti na Kitajskem; poziva k širšemu dialogu s to regijo s poudarkom na varnostnih in obrambnih vprašanjih; |
| --- | --- |

71.

se zaveda vse večjih vojaških in oborožitvenih zmogljivosti v Aziji in zlasti na Kitajskem; poziva k širšemu dialogu s to regijo s poudarkom na varnostnih in obrambnih vprašanjih;

| 72. | zlasti poudarja, da je povečevanje števila zunanjih operacij v zadnjih letih (v Iraku, Afganistanu in Afriki, vključno z Libijo) predstavljalo – in še vedno predstavlja – veliko finančno breme za tiste države, ki so sodelovale ali še vedno sodelujejo v teh operacijah; ugotavlja, da zadevni stroški neposredno vplivajo na izčrpavanje in predčasno obrabo opreme, pa tudi na pripravljenost držav, da bi ob upoštevanju omejitev svojih proračunov in zmogljivosti sodelovale v operacijah v okviru SVOP; |
| --- | --- |

72.

zlasti poudarja, da je povečevanje števila zunanjih operacij v zadnjih letih (v Iraku, Afganistanu in Afriki, vključno z Libijo) predstavljalo – in še vedno predstavlja – veliko finančno breme za tiste države, ki so sodelovale ali še vedno sodelujejo v teh operacijah; ugotavlja, da zadevni stroški neposredno vplivajo na izčrpavanje in predčasno obrabo opreme, pa tudi na pripravljenost držav, da bi ob upoštevanju omejitev svojih proračunov in zmogljivosti sodelovale v operacijah v okviru SVOP;

| 73. | poudarja, da je skupna vrednost proračunov za obrambo vseh držav članic primerljiva z izdatki glavnih sil v vzponu ter da je torej težava manj proračunska kot politična, saj zajema vse od opredelitve evropskih industrijskih in tehnoloških temeljev pa do združevanja nekaterih operativnih zmogljivosti; poudarja, da bi lahko konzorciji EU, skupne pobude in predlogi za združevanje evropskih podjetij prispevali k razvoju evropske obrambne industrije; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da je skupna vrednost proračunov za obrambo vseh držav članic primerljiva z izdatki glavnih sil v vzponu ter da je torej težava manj proračunska kot politična, saj zajema vse od opredelitve evropskih industrijskih in tehnoloških temeljev pa do združevanja nekaterih operativnih zmogljivosti; poudarja, da bi lahko konzorciji EU, skupne pobude in predlogi za združevanje evropskih podjetij prispevali k razvoju evropske obrambne industrije;

| 74. | ugotavlja, da vojaški poseg v Libiji, ki sta ga začela Francija in Združeno kraljestvo ob podpori Združenih držav Amerike ter ga je nadaljevala zveza Nato, jasno kaže na zmogljivost nekaterih evropskih držav, da se vključijo v zelo intenzivne konflikte, vendar so se hkrati razkrile tudi njihove težave pri dolgotrajnem izvajanju takih posegov, saj jim primanjkuje zlasti temeljnih zmogljivosti na področjih, kot so oskrba z gorivom v zraku, zbiranje informacij ali natančno vodeni izstrelki; |
| --- | --- |

74.

ugotavlja, da vojaški poseg v Libiji, ki sta ga začela Francija in Združeno kraljestvo ob podpori Združenih držav Amerike ter ga je nadaljevala zveza Nato, jasno kaže na zmogljivost nekaterih evropskih držav, da se vključijo v zelo intenzivne konflikte, vendar so se hkrati razkrile tudi njihove težave pri dolgotrajnem izvajanju takih posegov, saj jim primanjkuje zlasti temeljnih zmogljivosti na področjih, kot so oskrba z gorivom v zraku, zbiranje informacij ali natančno vodeni izstrelki;

| 75. | opozarja na svojo resolucijo z dne 14. decembra 2011 o vplivu finančne krize na obrambni sektor v državah članicah EU in poudarja, da bi bilo treba priporočila iz te resolucije upoštevati pri razvoju vojaških zmogljivosti držav članic v duhu skupne uporabe in združevanja virov; |
| --- | --- |

75.

opozarja na svojo resolucijo z dne 14. decembra 2011 o vplivu finančne krize na obrambni sektor v državah članicah EU in poudarja, da bi bilo treba priporočila iz te resolucije upoštevati pri razvoju vojaških zmogljivosti držav članic v duhu skupne uporabe in združevanja virov;

| 76. | pozdravlja dvostranske sporazume, kot je francosko-britanski sporazum o vojaškem sodelovanju, ter poziva preostale države članice, naj razmislijo o takih dvo- ali večstranskih sporazumih o vojaškem sodelovanju in povezovanju kot o pomembnem orodju za zmanjševanje stroškov, ki lahko prepreči podvajanje ter predstavlja proces gradnje SVOP od spodaj navzgor in prihodnost varnostnega povezovanja EU; |
| --- | --- |

76.

pozdravlja dvostranske sporazume, kot je francosko-britanski sporazum o vojaškem sodelovanju, ter poziva preostale države članice, naj razmislijo o takih dvo- ali večstranskih sporazumih o vojaškem sodelovanju in povezovanju kot o pomembnem orodju za zmanjševanje stroškov, ki lahko prepreči podvajanje ter predstavlja proces gradnje SVOP od spodaj navzgor in prihodnost varnostnega povezovanja EU;

| 77. | pozdravlja prve dosežke pobude EU za združevanje in skupno uporabo, pa tudi delo, ki ga je opravila Evropska obrambna agencija in je omogočilo opredelitev 11 prednostnih področij delovanja; zlasti poudarja napredek, ki je bil dosežen na štirih področjih, in sicer pri oskrbi z gorivom v zraku, pomorskem nadzoru, zdravniški podpori in usposabljanju; vendar hkrati poziva k vzpostavitvi strateškega okvira za to pobudo; |
| --- | --- |

77.

pozdravlja prve dosežke pobude EU za združevanje in skupno uporabo, pa tudi delo, ki ga je opravila Evropska obrambna agencija in je omogočilo opredelitev 11 prednostnih področij delovanja; zlasti poudarja napredek, ki je bil dosežen na štirih področjih, in sicer pri oskrbi z gorivom v zraku, pomorskem nadzoru, zdravniški podpori in usposabljanju; vendar hkrati poziva k vzpostavitvi strateškega okvira za to pobudo;

| 78. | vendar obžaluje, da pobuda za združevanje in skupno uporabo zaenkrat še ni zapolnila nobene od vrzeli, ki jih opredeljuje globalni cilj 2010; se zaveda oklevanja držav članic, da bi prevzele breme vodenja ene od predlaganih 300 pobud za projekte združevanja in skupne uporabe, ki jih je aprila 2011 predstavil vojaški štab EU; |
| --- | --- |

78.

vendar obžaluje, da pobuda za združevanje in skupno uporabo zaenkrat še ni zapolnila nobene od vrzeli, ki jih opredeljuje globalni cilj 2010; se zaveda oklevanja držav članic, da bi prevzele breme vodenja ene od predlaganih 300 pobud za projekte združevanja in skupne uporabe, ki jih je aprila 2011 predstavil vojaški štab EU;

| 79. | pred sejo Evropskega sveta o obrambi prihodnje leto poziva države članice, naj pregledajo stanje v zvezi z obstoječimi zmogljivostmi v EU in zagotovijo, da bo pobuda v končni fazi trajnostna, da bi lahko začeli proces evropskega obrambnega načrtovanja; |
| --- | --- |

79.

pred sejo Evropskega sveta o obrambi prihodnje leto poziva države članice, naj pregledajo stanje v zvezi z obstoječimi zmogljivostmi v EU in zagotovijo, da bo pobuda v končni fazi trajnostna, da bi lahko začeli proces evropskega obrambnega načrtovanja;

| 80. | pozdravlja predlog Evropske obrambne agencije za razvoj prostovoljnega kodeksa ravnanja glede združevanja in skupne uporabe, da se olajša sodelovanje med državami članicami pri nakupu, uporabi in deljenem upravljanju vojaških zmogljivosti; |
| --- | --- |

80.

pozdravlja predlog Evropske obrambne agencije za razvoj prostovoljnega kodeksa ravnanja glede združevanja in skupne uporabe, da se olajša sodelovanje med državami članicami pri nakupu, uporabi in deljenem upravljanju vojaških zmogljivosti;

| 81. | zlasti podpira projekt v zvezi z oskrbo z gorivom v zraku, ki vključuje tudi nabavni sklop; vendar v zvezi s tem obžaluje pričakovan omejen rezultat prizadevanj, saj bo prišlo samo do obnove obstoječih zmogljivosti, namesto da bi ustvarjali nove; vztraja pri tem, da morajo države članice ohraniti evropski značaj te pobude, in meni, da bi nabavni sklop lahko upravljala Organizacija za skupno oborožitveno sodelovanje (OCCAR); |
| --- | --- |

81.

zlasti podpira projekt v zvezi z oskrbo z gorivom v zraku, ki vključuje tudi nabavni sklop; vendar v zvezi s tem obžaluje pričakovan omejen rezultat prizadevanj, saj bo prišlo samo do obnove obstoječih zmogljivosti, namesto da bi ustvarjali nove; vztraja pri tem, da morajo države članice ohraniti evropski značaj te pobude, in meni, da bi nabavni sklop lahko upravljala Organizacija za skupno oborožitveno sodelovanje (OCCAR);

| 82. | pozdravlja sporazum, ki sta ga 27. julija 2012 podpisali Evropska obrambna agencija in Organizacija za skupno oborožitveno sodelovanje ter bo omogočil institucionalizacijo odnosov med zadevnima agencijama, vzpostavitev tesnejšega sodelovanja na področju programov razvoja vojaških zmogljivosti in izmenjavo tajnih podatkov; |
| --- | --- |

82.

pozdravlja sporazum, ki sta ga 27. julija 2012 podpisali Evropska obrambna agencija in Organizacija za skupno oborožitveno sodelovanje ter bo omogočil institucionalizacijo odnosov med zadevnima agencijama, vzpostavitev tesnejšega sodelovanja na področju programov razvoja vojaških zmogljivosti in izmenjavo tajnih podatkov;

| 83. | opozarja, da je vojna v Libiji razkrila tudi pomanjkanje brezpilotnih izvidniških letal v evropskih oboroženih silah, in ugotavlja, da v Evropi trenutno obstajata dva konkurenčna projekta brezpilotnih letal MALE („srednja višina, dolga vzdržljivost“); opozarja tudi na francosko-britansko sodelovanje na področju bojnih brezpilotnih letal, ki bi se lahko še izboljšalo, če bi se otreslo ekskluzivnosti in bi se odprlo še drugim evropskim partnerjem; |
| --- | --- |

83.

opozarja, da je vojna v Libiji razkrila tudi pomanjkanje brezpilotnih izvidniških letal v evropskih oboroženih silah, in ugotavlja, da v Evropi trenutno obstajata dva konkurenčna projekta brezpilotnih letal MALE („srednja višina, dolga vzdržljivost“); opozarja tudi na francosko-britansko sodelovanje na področju bojnih brezpilotnih letal, ki bi se lahko še izboljšalo, če bi se otreslo ekskluzivnosti in bi se odprlo še drugim evropskim partnerjem;

| 84. | meni, da je ustanovitev evropskega poveljstva za zračni prevoz (EATC) konkreten primer uspešne uporabe združevanja in skupne uporabe, ter poudarja, da bi se z oblikovanjem flote A400M v okviru te strukture precej okrepile zmogljivosti EU in njenih držav članic pri razmeščanju sil; spodbuja vse sodelujoče države, naj v evropsko poveljstvo za zračni prevoz vključijo vsa razpoložljiva prevozna sredstva; spodbuja države članice, ki še ne sodelujejo, k sodelovanju v EATC; |
| --- | --- |

84.

meni, da je ustanovitev evropskega poveljstva za zračni prevoz (EATC) konkreten primer uspešne uporabe združevanja in skupne uporabe, ter poudarja, da bi se z oblikovanjem flote A400M v okviru te strukture precej okrepile zmogljivosti EU in njenih držav članic pri razmeščanju sil; spodbuja vse sodelujoče države, naj v evropsko poveljstvo za zračni prevoz vključijo vsa razpoložljiva prevozna sredstva; spodbuja države članice, ki še ne sodelujejo, k sodelovanju v EATC;

| 85. | poziva Komisijo, Svet, države članice in Evropsko obrambno agencijo, naj razmislijo o sprejetju inovativne rešitve za povečevanje zmogljivosti EU pri razmeščanju sil, zlasti kot delu dvotirnega pristopa; javno-zasebno partnerstvo na področju zračnega prevoza, ki se bo zgradilo okrog majhne flote A400M, bi omogočilo tako nudenje humanitarne pomoči ob nesrečah kot prevoz opreme in osebja v sklopu misij in operacij SVOP; |
| --- | --- |

85.

poziva Komisijo, Svet, države članice in Evropsko obrambno agencijo, naj razmislijo o sprejetju inovativne rešitve za povečevanje zmogljivosti EU pri razmeščanju sil, zlasti kot delu dvotirnega pristopa; javno-zasebno partnerstvo na področju zračnega prevoza, ki se bo zgradilo okrog majhne flote A400M, bi omogočilo tako nudenje humanitarne pomoči ob nesrečah kot prevoz opreme in osebja v sklopu misij in operacij SVOP;

| 86. | vztraja, da bi morali evropske zmogljivosti okrepiti tudi z utrditvijo industrijskih in tehnoloških temeljev evropske obrambne industrije; v zvezi s tem opozarja na pomen prednostne obravnave evropskega blaga in na smiselnost listine o nakupu evropskega blaga; |
| --- | --- |

86.

vztraja, da bi morali evropske zmogljivosti okrepiti tudi z utrditvijo industrijskih in tehnoloških temeljev evropske obrambne industrije; v zvezi s tem opozarja na pomen prednostne obravnave evropskega blaga in na smiselnost listine o nakupu evropskega blaga;

| 87. | ugotavlja, da bo finančna in proračunska kriza, s katero se spopadajo EU in njene države članice, privedla do izgube strokovnega znanja, če se na evropski ravni ne bo začel večji dvo- ali večstranski program, to pa bi lahko pomenilo tudi izginotje zelo specializirane industrijske strukture; poudarja, da je gospodarska in finančna kriza prizadela tudi srednje velika evropska podjetja v obrambni industriji ter da ta podjetja prispevajo h gospodarstvu in ustvarjajo delovna mesta v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

87.

ugotavlja, da bo finančna in proračunska kriza, s katero se spopadajo EU in njene države članice, privedla do izgube strokovnega znanja, če se na evropski ravni ne bo začel večji dvo- ali večstranski program, to pa bi lahko pomenilo tudi izginotje zelo specializirane industrijske strukture; poudarja, da je gospodarska in finančna kriza prizadela tudi srednje velika evropska podjetja v obrambni industriji ter da ta podjetja prispevajo h gospodarstvu in ustvarjajo delovna mesta v nekaterih državah članicah;

| 88. | pozdravlja predlog Komisije v okviru pobude Obzorje 2020, da EU v prihodnje financira civilne in vojaške raziskave ter javna naročila za potrebe misij SVOP; ugotavlja, da se raziskavam in tehnologiji namenja vse manj sredstev, kar bo dolgoročno vplivalo na zmogljivost Evropejcev, da ohranijo verodostojne obrambne zmogljivosti, ki se bodo opirale na celotno paleto orožja in vojaške opreme; opozarja države članice na njihovo zavezo, da povečajo delež proračunskih sredstev za raziskave in tehnologijo v zvezi z obrambo na vsaj 2 % proračuna za obrambo, in poudarja, da so naložbe v raziskave in tehnologijo na področju obrambe prinesle izvrstne rezultate v smislu civilne uporabe; |
| --- | --- |

88.

pozdravlja predlog Komisije v okviru pobude Obzorje 2020, da EU v prihodnje financira civilne in vojaške raziskave ter javna naročila za potrebe misij SVOP; ugotavlja, da se raziskavam in tehnologiji namenja vse manj sredstev, kar bo dolgoročno vplivalo na zmogljivost Evropejcev, da ohranijo verodostojne obrambne zmogljivosti, ki se bodo opirale na celotno paleto orožja in vojaške opreme; opozarja države članice na njihovo zavezo, da povečajo delež proračunskih sredstev za raziskave in tehnologijo v zvezi z obrambo na vsaj 2 % proračuna za obrambo, in poudarja, da so naložbe v raziskave in tehnologijo na področju obrambe prinesle izvrstne rezultate v smislu civilne uporabe;

| 89. | pozdravlja nedavne pobude in projekte v zvezi s kibernetsko obrambo; poziva države članice, naj še tesneje sodelujejo z Evropsko obrambno agencijo pri razvoju lastnih zmogljivosti za kibernetsko obrambo, zlasti z namenom krepitve zaupanja ter združevanja in skupne uporabe; pozdravlja dejstvo, da bo kibernetska obramba eno od prednostnih področij raziskav in tehnologije v Evropski obrambni agenciji; |
| --- | --- |

89.

pozdravlja nedavne pobude in projekte v zvezi s kibernetsko obrambo; poziva države članice, naj še tesneje sodelujejo z Evropsko obrambno agencijo pri razvoju lastnih zmogljivosti za kibernetsko obrambo, zlasti z namenom krepitve zaupanja ter združevanja in skupne uporabe; pozdravlja dejstvo, da bo kibernetska obramba eno od prednostnih področij raziskav in tehnologije v Evropski obrambni agenciji;

| 90. | pozdravlja prizadevanja Evropske obrambne agencije za ohranitev tehnološke in industrijske baze evropske obrambe (EDTIB) ter pobudo komisarjev Barniera in Tajanija za to, da se v okviru Evropske komisije izoblikuje projektna skupina, pristojna za ohranjanje in razvoj tega strateškega orodja za zagotovitev avtonomije EU in njenih držav članic na področju obrambe; poziva Komisijo, naj Parlament obvešča o aktualnem delu projektne skupine in naj v prihodnje pri tem sodeluje tudi Parlament; |
| --- | --- |

90.

pozdravlja prizadevanja Evropske obrambne agencije za ohranitev tehnološke in industrijske baze evropske obrambe (EDTIB) ter pobudo komisarjev Barniera in Tajanija za to, da se v okviru Evropske komisije izoblikuje projektna skupina, pristojna za ohranjanje in razvoj tega strateškega orodja za zagotovitev avtonomije EU in njenih držav članic na področju obrambe; poziva Komisijo, naj Parlament obvešča o aktualnem delu projektne skupine in naj v prihodnje pri tem sodeluje tudi Parlament;

| 91. | poziva države članice, naj v celoti izvajajo direktivo o javnih naročilih na področju obrambe (2009/81/ES (6)), da bi tako dosegli večjo medopravilnost opreme in preprečili drobljenje trga, ki pogosto koristi tretjim državam; |
| --- | --- |

91.

poziva države članice, naj v celoti izvajajo direktivo o javnih naročilih na področju obrambe (2009/81/ES (6)), da bi tako dosegli večjo medopravilnost opreme in preprečili drobljenje trga, ki pogosto koristi tretjim državam;

| 92. | pozdravlja sporočilo Komisije o industrijski politiki z dne 10. oktobra 2012 z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva“, v katerem se priznava, da obrambni sektor trpi zaradi močne nacionalne razsežnosti in se napoveduje razvoj celovite strategije za podporo konkurenčnosti obrambne industrije; |
| --- | --- |

92.

pozdravlja sporočilo Komisije o industrijski politiki z dne 10. oktobra 2012 z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva“, v katerem se priznava, da obrambni sektor trpi zaradi močne nacionalne razsežnosti in se napoveduje razvoj celovite strategije za podporo konkurenčnosti obrambne industrije;

| 93. | opozarja na pomembnost načrta za razvoj zmogljivosti, ki ga je izoblikovala Evropska obrambna agencija; poziva države članice, naj ga bolje vključijo v svoje nacionalno načrtovanje in naj pokažejo več pripravljenosti za prispevanje v projekte Evropske obrambne agencije; |
| --- | --- |

93.

opozarja na pomembnost načrta za razvoj zmogljivosti, ki ga je izoblikovala Evropska obrambna agencija; poziva države članice, naj ga bolje vključijo v svoje nacionalno načrtovanje in naj pokažejo več pripravljenosti za prispevanje v projekte Evropske obrambne agencije;

| 94. | meni, da morajo Svet in države članice bolj podpirati zmogljivosti Unije, zlasti Evropsko obrambno agencijo, satelitski center EU ter Evropsko akademijo za varnost in obrambo, saj bi z združevanjem omogočili določene prihranke; |
| --- | --- |

94.

meni, da morajo Svet in države članice bolj podpirati zmogljivosti Unije, zlasti Evropsko obrambno agencijo, satelitski center EU ter Evropsko akademijo za varnost in obrambo, saj bi z združevanjem omogočili določene prihranke;

| 95. | poziva Svet in države članice, naj Evropski obrambni agenciji zagotovijo ustrezna sredstva in usposobljeno osebje, da bo lahko izpolnila vse naloge, ki so ji bile dodeljene z Lizbonsko pogodbo; poudarja, da je treba to upoštevati v naslednjem večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

95.

poziva Svet in države članice, naj Evropski obrambni agenciji zagotovijo ustrezna sredstva in usposobljeno osebje, da bo lahko izpolnila vse naloge, ki so ji bile dodeljene z Lizbonsko pogodbo; poudarja, da je treba to upoštevati v naslednjem večletnem finančnem okviru;

Vesoljska politika v podporo skupni varnostni in obrambni politiki

| 96. | poudarja, da so za zagotovitev avtonomije EU pri odločanju in delovanju potrebna ustrezna satelitska sredstva na področjih vesoljskega sistema zajemanja slik, zbiranja podatkov, komunikacijskih sistemov in spremljanja razmer v vesolju; meni, da bi bili na teh področjih mogoči večja skupna uporaba in združevanje, kot ju omogočajo obstoječi sporazumi na dvostranski ravni ali sporazumi s satelitskim centrom EU, kar zadeva programe Helios, Cosmo-SkyMed in SAR-Lupe; želi, da bi postal program MUSIS, ki bo nadomestil zdajšnjo generacijo satelitov za opazovanje, zgled tako sodelovanja med evropskimi državami kot sodelovanja z Evropsko službo za zunanje delovanje ter politično-vojaškimi organi Unije; |
| --- | --- |

96.

poudarja, da so za zagotovitev avtonomije EU pri odločanju in delovanju potrebna ustrezna satelitska sredstva na področjih vesoljskega sistema zajemanja slik, zbiranja podatkov, komunikacijskih sistemov in spremljanja razmer v vesolju; meni, da bi bili na teh področjih mogoči večja skupna uporaba in združevanje, kot ju omogočajo obstoječi sporazumi na dvostranski ravni ali sporazumi s satelitskim centrom EU, kar zadeva programe Helios, Cosmo-SkyMed in SAR-Lupe; želi, da bi postal program MUSIS, ki bo nadomestil zdajšnjo generacijo satelitov za opazovanje, zgled tako sodelovanja med evropskimi državami kot sodelovanja z Evropsko službo za zunanje delovanje ter politično-vojaškimi organi Unije;

| 97. | v zvezi s tem poziva Svet in Komisijo, naj preučita možnost finančne udeležbe EU pri prihodnjih satelitskih programih vesoljskega zajemanja slik, da bi tako politično-vojaškim organom Unije in Evropski službi za zunanje delovanje omogočili „projektno usmeritev“ satelitov ter jim v skladu z njihovimi zahtevami in potrebami zagotovili satelitske slike kriznih območij ali regij, v katerih bi bilo treba začeti misijo v okviru SVOP; |
| --- | --- |

97.

v zvezi s tem poziva Svet in Komisijo, naj preučita možnost finančne udeležbe EU pri prihodnjih satelitskih programih vesoljskega zajemanja slik, da bi tako politično-vojaškim organom Unije in Evropski službi za zunanje delovanje omogočili „projektno usmeritev“ satelitov ter jim v skladu z njihovimi zahtevami in potrebami zagotovili satelitske slike kriznih območij ali regij, v katerih bi bilo treba začeti misijo v okviru SVOP;

| 98. | opozarja na potrebo, da Unija financira projekt GMES, ki mora po zgledu programa Galileo postati ključna infrastruktura EU; |
| --- | --- |

98.

opozarja na potrebo, da Unija financira projekt GMES, ki mora po zgledu programa Galileo postati ključna infrastruktura EU;

Krepitev zmogljivosti za hitro odzivanje

| 99. | ugotavlja, da kljub spremembam mehanizma ATHENA, prejšnjim resolucijam Parlamenta in doktrini uporabe taktičnih bojnih skupin EU, kot je bilo predlagano na primer v weimarskem pismu, nobena od teh skupin doslej še ni bila razporejena, čeprav bi lahko odigrale vlogo sile, ki bi ji bilo zaupano začetno delovanje do prihoda drugih sil, bolje pripravljenih za trajno delovanje; |
| --- | --- |

99.

ugotavlja, da kljub spremembam mehanizma ATHENA, prejšnjim resolucijam Parlamenta in doktrini uporabe taktičnih bojnih skupin EU, kot je bilo predlagano na primer v weimarskem pismu, nobena od teh skupin doslej še ni bila razporejena, čeprav bi lahko odigrale vlogo sile, ki bi ji bilo zaupano začetno delovanje do prihoda drugih sil, bolje pripravljenih za trajno delovanje;

| 100. | meni, da je zato spodkopana verodostojnost instrumenta taktičnih bojnih skupin in SVOP nasploh, saj bi bilo te skupine v preteklosti mogoče razporediti; spodbuja države članice, naj ostanejo mobilizirane in naj izpolnijo svoje obveznosti v okviru tega instrumenta ob upoštevanju, da je glede na finančne in človeške vire, ki so vloženi v taktične bojne skupine, neuporaba tega instrumenta kljub številnim priložnostim postala škodljivo breme; |
| --- | --- |

100.

meni, da je zato spodkopana verodostojnost instrumenta taktičnih bojnih skupin in SVOP nasploh, saj bi bilo te skupine v preteklosti mogoče razporediti; spodbuja države članice, naj ostanejo mobilizirane in naj izpolnijo svoje obveznosti v okviru tega instrumenta ob upoštevanju, da je glede na finančne in človeške vire, ki so vloženi v taktične bojne skupine, neuporaba tega instrumenta kljub številnim priložnostim postala škodljivo breme;

| 101. | poudarja, da bi morali mehanizem ATHENA še bolj prilagoditi in povečati delež skupnih stroškov, s čimer bi pravičneje razdelili breme v okviru vojaških operacij in spodbudili države članice, da bodo manj oklevale pri sprejemanju vodilnih vlog v okviru misij SVOP; |
| --- | --- |

101.

poudarja, da bi morali mehanizem ATHENA še bolj prilagoditi in povečati delež skupnih stroškov, s čimer bi pravičneje razdelili breme v okviru vojaških operacij in spodbudili države članice, da bodo manj oklevale pri sprejemanju vodilnih vlog v okviru misij SVOP;

| 102. | podpira proces revizije postopkov kriznega upravljanja, ki bi se moral končati še letos ter s katerimi bi poenostavili hitrejše izvajanje civilnih in vojaških operacij v okviru SVOP; meni, da bi morali postopki kriznega upravljanja ostati del operacij v okviru SVOP in ne bi smeli vključevati drugih instrumentov, saj bi jih s tem lahko otežili; podpira tudi revizijo postopkov financiranja, s čimer bi zagotovili prožnejše in hitrejše črpanje sredstev; |
| --- | --- |

102.

podpira proces revizije postopkov kriznega upravljanja, ki bi se moral končati še letos ter s katerimi bi poenostavili hitrejše izvajanje civilnih in vojaških operacij v okviru SVOP; meni, da bi morali postopki kriznega upravljanja ostati del operacij v okviru SVOP in ne bi smeli vključevati drugih instrumentov, saj bi jih s tem lahko otežili; podpira tudi revizijo postopkov financiranja, s čimer bi zagotovili prožnejše in hitrejše črpanje sredstev;

Strukture in načrtovanje

| 103. | meni, da je vloga usklajevanja misij na Afriškem rogu, ki je bila zaupana operativnemu centru, prvi korak k izoblikovanju evropske zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij s primernim osebjem ter zadostnimi komunikacijskimi in nadzornimi sredstvi; vendar obžaluje, da center ni trajne narave in tudi ni osrednja točka za načrtovanje in izvajanje civilnih misij in vojaških operacij; |
| --- | --- |

103.

meni, da je vloga usklajevanja misij na Afriškem rogu, ki je bila zaupana operativnemu centru, prvi korak k izoblikovanju evropske zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij s primernim osebjem ter zadostnimi komunikacijskimi in nadzornimi sredstvi; vendar obžaluje, da center ni trajne narave in tudi ni osrednja točka za načrtovanje in izvajanje civilnih misij in vojaških operacij;

| 104. | znova poziva k ustanovitvi operativnega štaba EU za operativno načrtovanje in izvajanje civilnih misij in vojaških operacij v okviru Evropske službe za zunanje delovanje, po potrebi tudi s stalnim strukturiranim sodelovanjem; |
| --- | --- |

104.

znova poziva k ustanovitvi operativnega štaba EU za operativno načrtovanje in izvajanje civilnih misij in vojaških operacij v okviru Evropske službe za zunanje delovanje, po potrebi tudi s stalnim strukturiranim sodelovanjem;

| 105. | ugotavlja, da je Svet v svojih sklepih iz decembra 2011 izrazil željo po krepitvi zmogljivosti vnaprejšnjega načrtovanja; v zvezi s tem podpira povečanje pristojnosti vojaškega štaba EU; meni, da bi lahko operativni center hkrati podpiral vojaški štab EU pri tej nalogi; |
| --- | --- |

105.

ugotavlja, da je Svet v svojih sklepih iz decembra 2011 izrazil željo po krepitvi zmogljivosti vnaprejšnjega načrtovanja; v zvezi s tem podpira povečanje pristojnosti vojaškega štaba EU; meni, da bi lahko operativni center hkrati podpiral vojaški štab EU pri tej nalogi;

| 106. | z zanimanjem ugotavlja, da je bil situacijski center razdeljen na dve novi enoti, to je „situacijsko sobo“ in „obveščevalni center“ ali INTCEN, ter pozdravlja dejstvo, da se bo slednji moral razviti, če želijo države članice razvijati SZVP in SVOP; |
| --- | --- |

106.

z zanimanjem ugotavlja, da je bil situacijski center razdeljen na dve novi enoti, to je „situacijsko sobo“ in „obveščevalni center“ ali INTCEN, ter pozdravlja dejstvo, da se bo slednji moral razviti, če želijo države članice razvijati SZVP in SVOP;

| 107. | priporoča, da se v delegacijah EU, ki so za SVOP najpomembnejše, izoblikujejo začasna ali stalna delovna mesta, na katerih bi delali strokovnjaki za varnost, kar bi omogočilo boljše upravljanje varnostnih izzivov; poziva k premisleku o preventivni vlogi, ki bi jo ta mesta lahko imela pri varnostnih vprašanjih in v sistemih zgodnjega opozarjanja; |
| --- | --- |

107.

priporoča, da se v delegacijah EU, ki so za SVOP najpomembnejše, izoblikujejo začasna ali stalna delovna mesta, na katerih bi delali strokovnjaki za varnost, kar bi omogočilo boljše upravljanje varnostnih izzivov; poziva k premisleku o preventivni vlogi, ki bi jo ta mesta lahko imela pri varnostnih vprašanjih in v sistemih zgodnjega opozarjanja;

Partnerstva

EU in Nato

| 108. | ugotavlja, da EU in zveza Nato, ki ju združuje strateško partnerstvo, potrjeno na vrhu v Chicagu, delujeta na več prizoriščih, kot so Kosovo, Afganistan ter boj proti piratstvu v Adenskem zalivu in Indijskem oceanu; v tem okviru opozarja na pomen dobrega sodelovanja med EU in zvezo Nato; |
| --- | --- |

108.

ugotavlja, da EU in zveza Nato, ki ju združuje strateško partnerstvo, potrjeno na vrhu v Chicagu, delujeta na več prizoriščih, kot so Kosovo, Afganistan ter boj proti piratstvu v Adenskem zalivu in Indijskem oceanu; v tem okviru opozarja na pomen dobrega sodelovanja med EU in zvezo Nato;

| 109. | meni, da bo razvoj civilnih in vojaških zmogljivosti EU koristil tudi zvezi Nato ter omogočil ustvarjanje sinergij med organizacijama; |
| --- | --- |

109.

meni, da bo razvoj civilnih in vojaških zmogljivosti EU koristil tudi zvezi Nato ter omogočil ustvarjanje sinergij med organizacijama;

| 110. | opozarja, da blokada v zvezi s turško-ciprskim sporom zadevnima organizacijama ni preprečila, da bi vodili politični dialog prek primernih kanalov, sodelovali prek stikov svojega osebja in usklajevali svoje dejavnosti; kljub temu poziva k rešitvi zadevnega spora, da bi tako izboljšali sodelovanje med organizacijama; |
| --- | --- |

110.

opozarja, da blokada v zvezi s turško-ciprskim sporom zadevnima organizacijama ni preprečila, da bi vodili politični dialog prek primernih kanalov, sodelovali prek stikov svojega osebja in usklajevali svoje dejavnosti; kljub temu poziva k rešitvi zadevnega spora, da bi tako izboljšali sodelovanje med organizacijama;

| 111. | pozdravlja sodelovanje med EU in zvezo Nato na področju vojaških zmogljivosti, zlasti da bi se izognili morebitnemu podvajanju pobude za združevanje in delitev zmogljivosti EU ter pobude zveze Nato Smart Defence (pametna obramba); |
| --- | --- |

111.

pozdravlja sodelovanje med EU in zvezo Nato na področju vojaških zmogljivosti, zlasti da bi se izognili morebitnemu podvajanju pobude za združevanje in delitev zmogljivosti EU ter pobude zveze Nato Smart Defence (pametna obramba);

| 112. | poudarja pomen praktičnega sodelovanja na področju kibernetske varnosti in kibernetske obrambe, ki temelji na obstoječih dopolnjujočih se prizadevanjih za razvoj obrambnih zmogljivosti, in poudarja, da je v zvezi s tem potrebno tesnejše usklajevanje, zlasti na področju načrtovanja, tehnologije, usposabljanja in opreme; |
| --- | --- |

112.

poudarja pomen praktičnega sodelovanja na področju kibernetske varnosti in kibernetske obrambe, ki temelji na obstoječih dopolnjujočih se prizadevanjih za razvoj obrambnih zmogljivosti, in poudarja, da je v zvezi s tem potrebno tesnejše usklajevanje, zlasti na področju načrtovanja, tehnologije, usposabljanja in opreme;

| 113. | obžaluje razvoj civilnih struktur kriznega upravljanja v zvezi Nato, saj gre pri tem za nepotrebno podvajanje že obstoječih in dobro razvitih zmogljivosti v EU; |
| --- | --- |

113.

obžaluje razvoj civilnih struktur kriznega upravljanja v zvezi Nato, saj gre pri tem za nepotrebno podvajanje že obstoječih in dobro razvitih zmogljivosti v EU;

EU in Afriška unija

| 114. | pozdravlja sodelovanje med EU in Afriško unijo, katerega cilj je vzdrževanje miru in stabilnosti na afriški celini; ugotavlja, da EU prispeva k vzpostavitvi arhitekture za mir in varnost v Afriki, ter v ta namen podpira mirovna prizadevanja Afriške unije in regionalnih afriških organizacij, kot je Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS), pri premagovanju nestabilnosti, negotovosti in teroristične grožnje vse od Afriškega roga pa do Sahela; |
| --- | --- |

114.

pozdravlja sodelovanje med EU in Afriško unijo, katerega cilj je vzdrževanje miru in stabilnosti na afriški celini; ugotavlja, da EU prispeva k vzpostavitvi arhitekture za mir in varnost v Afriki, ter v ta namen podpira mirovna prizadevanja Afriške unije in regionalnih afriških organizacij, kot je Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS), pri premagovanju nestabilnosti, negotovosti in teroristične grožnje vse od Afriškega roga pa do Sahela;

| 115. | opozarja, da EU prispeva največ sredstev v proračun sil AMISOM, in poudarja, da je treba izoblikovati strateško vizijo glede prihodnosti te operacije; |
| --- | --- |

115.

opozarja, da EU prispeva največ sredstev v proračun sil AMISOM, in poudarja, da je treba izoblikovati strateško vizijo glede prihodnosti te operacije;

EU in ZN

| 116. | pozdravlja dobro sodelovanje, ki sta ga vzpostavila Evropska služba za zunanje delovanje in oddelek Združenih narodov za mirovne operacije; ugotavlja, da bi lahko EU s svojimi taktičnimi bojnimi skupinami zagotavljala enoto za takojšnje posredovanje v nujnih mirovnih operacijah, ki jo bodo pozneje nadomestile sile Združenih narodov; |
| --- | --- |

116.

pozdravlja dobro sodelovanje, ki sta ga vzpostavila Evropska služba za zunanje delovanje in oddelek Združenih narodov za mirovne operacije; ugotavlja, da bi lahko EU s svojimi taktičnimi bojnimi skupinami zagotavljala enoto za takojšnje posredovanje v nujnih mirovnih operacijah, ki jo bodo pozneje nadomestile sile Združenih narodov;

EU in OVSE

| 117. | poudarja pomen sodelovanja med EU in OVSE v regijah v skupnem interesu in pri vprašanjih, kot so preprečevanje konfliktov, krizno upravljanje, rehabilitacija po konfliktih, pa tudi spodbujanje in krepitev pravne države; je zadovoljen, da se je to sodelovanje v zadnjih letih razširilo in poglobilo, vendar poziva k tesnejšemu usklajevanju in ustvarjanju sinergij pri reševanju kriz in konfliktov, preprečevanju podvajanja prizadevanj in razvoju stroškovno učinkovitih pristopov; |
| --- | --- |

117.

poudarja pomen sodelovanja med EU in OVSE v regijah v skupnem interesu in pri vprašanjih, kot so preprečevanje konfliktov, krizno upravljanje, rehabilitacija po konfliktih, pa tudi spodbujanje in krepitev pravne države; je zadovoljen, da se je to sodelovanje v zadnjih letih razširilo in poglobilo, vendar poziva k tesnejšemu usklajevanju in ustvarjanju sinergij pri reševanju kriz in konfliktov, preprečevanju podvajanja prizadevanj in razvoju stroškovno učinkovitih pristopov;

Evropska unija in države nečlanice

| 118. | poudarja pomen stalne močne čezatlantske povezave in pozdravlja sodelovanje med EU in Združenimi državami Amerike v operacijah kriznega upravljanja, med drugim EUTM Somalija, EUNAVFOR Atalanta, EULEX Kosovo in EUPOL Afganistan; |
| --- | --- |

118.

poudarja pomen stalne močne čezatlantske povezave in pozdravlja sodelovanje med EU in Združenimi državami Amerike v operacijah kriznega upravljanja, med drugim EUTM Somalija, EUNAVFOR Atalanta, EULEX Kosovo in EUPOL Afganistan;

| 119. | pozdravlja okvirne sporazume, ki jih je EU doslej sklenila z dvanajstimi državami nečlanicami, da bi tako omogočila njihovo sodelovanje v civilnih in vojaških operacijah v okviru SVOP; |
| --- | --- |

119.

pozdravlja okvirne sporazume, ki jih je EU doslej sklenila z dvanajstimi državami nečlanicami, da bi tako omogočila njihovo sodelovanje v civilnih in vojaških operacijah v okviru SVOP;

o

o o

| 120. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju zveze Nato, predsedniku parlamentarne skupščine zveze Nato, generalnemu sekretarju Združenih narodov, predsedujočemu OVSE in predsedniku parlamentarne skupščine OVSE. |
| --- | --- |

120.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju zveze Nato, predsedniku parlamentarne skupščine zveze Nato, generalnemu sekretarju Združenih narodov, predsedujočemu OVSE in predsedniku parlamentarne skupščine OVSE.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 63.

(3)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 7.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0228.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0574.

(6)  UL L 216, 20.8.2009, str. 76.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/138 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/138

---

P7_TA(2012)0456

Klavzula o medsebojni obrambi in solidarnostna klavzula EU: politična in operativna razsežnost

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o klavzuli o medsebojni obrambi in solidarnostni klavzuli EU: politična in operativna razsežnost (2012/2223(INI))

(2015/C 419/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 42(7) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in člena 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 42(7) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in člena 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 24 in 42(2) PEU, členov 122 in 196 PDEU in izjave 37 o členu 222 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 24 in 42(2) PEU, členov 122 in 196 PDEU in izjave 37 o členu 222 PDEU,

| — | ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov, zlasti določb iz poglavja VII in člena 51, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov, zlasti določb iz poglavja VII in člena 51,

| — | ob upoštevanju evropske varnostne strategije, ki jo je sprejel Evropski svet dne 12. decembra 2003, in poročila o njenem izvajanju, ki ga je Evropski svet odobril dne 11. in 12. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske varnostne strategije, ki jo je sprejel Evropski svet dne 12. decembra 2003, in poročila o njenem izvajanju, ki ga je Evropski svet odobril dne 11. in 12. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju strategije notranje varnosti Evropske unije, ki jo je odobril Evropski svet dne 25. in 26. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije notranje varnosti Evropske unije, ki jo je odobril Evropski svet dne 25. in 26. marca 2010,

| — | ob upoštevanju strategije Evropske unije za boj proti terorizmu, ki jo je Evropski svet sprejel dne 15. in 16. decembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Evropske unije za boj proti terorizmu, ki jo je Evropski svet sprejel dne 15. in 16. decembra 2005,

| — | ob upoštevanju členov 4 in 5 Severnoatlantske pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 4 in 5 Severnoatlantske pogodbe,

| — | ob upoštevanju strateškega koncepta za obrambo in varnost članic Organizacije severnoatlantske pogodbe (NATO), sprejetega dne 19. in 20. novembra 2010 na vrhu zveze NATO v Lizboni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega koncepta za obrambo in varnost članic Organizacije severnoatlantske pogodbe (NATO), sprejetega dne 19. in 20. novembra 2010 na vrhu zveze NATO v Lizboni,

| — | ob upoštevanju sklepa za razpustitev ZEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa za razpustitev ZEU,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 30. novembra 2009 o okviru Skupnosti za preprečevanje nesreč v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 30. novembra 2009 o okviru Skupnosti za preprečevanje nesreč v EU,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. oktobra 2010 z naslovom „Za učinkovitejše evropsko odzivanje na nesreče: vloga civilne zaščite in humanitarne pomoči“ (COM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. oktobra 2010 z naslovom „Za učinkovitejše evropsko odzivanje na nesreče: vloga civilne zaščite in humanitarne pomoči“ (COM(2010)0600),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2010 z naslovom „Izvajanje strategije notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi“ (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2010 z naslovom „Izvajanje strategije notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi“ (COM(2010)0673),

| — | ob upoštevanju obvestila o idejni zasnovi o ureditvah za krizno usklajevanje na politični ravni EU, ki ga je 30. maja 2012 podprl odbor Coreper (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestila o idejni zasnovi o ureditvah za krizno usklajevanje na politični ravni EU, ki ga je 30. maja 2012 podprl odbor Coreper (1),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 22. maja 2012 o strategiji notranje varnosti Evropske unije (2), z dne 14. decembra 2011 o vplivu finančne krize na obrambne sektorje držav članic EU (3), z dne 27. septembra 2011 o učinkovitejšem evropskem odzivanju na nesreče: vloga civilne zaščite in humanitarne pomoči (4) in z dne 23. novembra 2010 o civilno-vojaškem sodelovanju in razvoju civilno-vojaških zmogljivosti (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 22. maja 2012 o strategiji notranje varnosti Evropske unije (2), z dne 14. decembra 2011 o vplivu finančne krize na obrambne sektorje držav članic EU (3), z dne 27. septembra 2011 o učinkovitejšem evropskem odzivanju na nesreče: vloga civilne zaščite in humanitarne pomoči (4) in z dne 23. novembra 2010 o civilno-vojaškem sodelovanju in razvoju civilno-vojaških zmogljivosti (5),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti iz leta 2009 (6) ter svoje resolucije z dne 14. decembra 2010 o krepitvi jedrske, radiološke, kemične in biološke (JRKB) varnosti v Evropski uniji – akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU na področju JRKB varnosti iz leta 2009 (6) ter svoje resolucije z dne 14. decembra 2010 o krepitvi jedrske, radiološke, kemične in biološke (JRKB) varnosti v Evropski uniji – akcijski načrt EU na področju JRKB varnosti (7),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0356/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0356/2012),

| A. | ker varnost držav članic EU ni deljiva in bi morali vsem evropskim državljanom jamčiti enako varnost in enako mero zaščite pred tradicionalnimi in neobičajnimi grožnjami; ker mora varovanje miru, varnosti, demokracije, človekovih pravic, pravne države in svobode v Evropi, ki so nujni za blagostanje naših narodov, ostati osrednji cilj in odgovornost evropskih držav in Unije; |
| --- | --- |

A.

ker varnost držav članic EU ni deljiva in bi morali vsem evropskim državljanom jamčiti enako varnost in enako mero zaščite pred tradicionalnimi in neobičajnimi grožnjami; ker mora varovanje miru, varnosti, demokracije, človekovih pravic, pravne države in svobode v Evropi, ki so nujni za blagostanje naših narodov, ostati osrednji cilj in odgovornost evropskih držav in Unije;

| B. | ker trenutni izzivi na področju varnosti vključujejo veliko zapletenih in spreminjajočih se tveganj, kot so mednarodni terorizem, širjenje orožja za množično uničevanje, razpadajoče države, zamrznjeni in brezkončni spori, organizirani kriminal, kibernetske grožnje, pomanjkanje energetskih virov, uničevanje okolja in s tem povezana varnostna tveganja, naravne in druge nesreče, pandemije itd.; |
| --- | --- |

B.

ker trenutni izzivi na področju varnosti vključujejo veliko zapletenih in spreminjajočih se tveganj, kot so mednarodni terorizem, širjenje orožja za množično uničevanje, razpadajoče države, zamrznjeni in brezkončni spori, organizirani kriminal, kibernetske grožnje, pomanjkanje energetskih virov, uničevanje okolja in s tem povezana varnostna tveganja, naravne in druge nesreče, pandemije itd.;

| C. | ker EU priznava mednarodni red, ki temelji na učinkovitem multilateralizmu na osnovi mednarodnega prava, in ker se na ta način izraža prepričanje Evropejcev, da se nobena država ne more sama soočiti z novimi grožnjami; |
| --- | --- |

C.

ker EU priznava mednarodni red, ki temelji na učinkovitem multilateralizmu na osnovi mednarodnega prava, in ker se na ta način izraža prepričanje Evropejcev, da se nobena država ne more sama soočiti z novimi grožnjami;

| D. | ker se varnost in boj proti mednarodnemu terorizmu obravnavata kot prednostna naloga EU; ker sta potrebna skupni odziv in skupna strategija vseh držav članic; |
| --- | --- |

D.

ker se varnost in boj proti mednarodnemu terorizmu obravnavata kot prednostna naloga EU; ker sta potrebna skupni odziv in skupna strategija vseh držav članic;

| E. | ker so v zadnjih desetletjih naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, in zlasti nesreče, povezane s podnebjem, vse pogostejše in vse večjih razsežnosti, pri čemer naj bi se ta trend s krepitvijo podnebnih sprememb še stopnjeval; |
| --- | --- |

E.

ker so v zadnjih desetletjih naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, in zlasti nesreče, povezane s podnebjem, vse pogostejše in vse večjih razsežnosti, pri čemer naj bi se ta trend s krepitvijo podnebnih sprememb še stopnjeval;

| F. | ker postopno oblikovanje skupne obrambne politike, namenjene skupni obrambi, krepi evropsko identiteto in strateško neodvisnost EU; ker je hkrati močnejša in sposobnejša evropska obramba bistvena za utrjevanje čezatlantske vezi v kontekstu strukturnih geostrateških sprememb, ki jih še pospešuje svetovna gospodarska kriza, zlasti v času strateške preusmeritve ZDA proti azijsko-pacifiški regiji; |
| --- | --- |

F.

ker postopno oblikovanje skupne obrambne politike, namenjene skupni obrambi, krepi evropsko identiteto in strateško neodvisnost EU; ker je hkrati močnejša in sposobnejša evropska obramba bistvena za utrjevanje čezatlantske vezi v kontekstu strukturnih geostrateških sprememb, ki jih še pospešuje svetovna gospodarska kriza, zlasti v času strateške preusmeritve ZDA proti azijsko-pacifiški regiji;

| G. | ker se lahko 21 držav članic EU, ki so tudi članice zveze Nato, med seboj posvetuje, ko je ogrožena njihova teritorialna integriteta, politična neodvisnost ali varnost, in ker so tako ali tako zavezane k skupni obrambi v primeru oboroženega napada; |
| --- | --- |

G.

ker se lahko 21 držav članic EU, ki so tudi članice zveze Nato, med seboj posvetuje, ko je ogrožena njihova teritorialna integriteta, politična neodvisnost ali varnost, in ker so tako ali tako zavezane k skupni obrambi v primeru oboroženega napada;

| H. | ker so za krizno upravljanje na svojem ozemlju v prvi vrsti sicer še naprej odgovorne države članice same, vendar pa so resne in kompleksne varnostne grožnje, od oboroženih napadov do terorizma, naravnih ali JRKB nesreč in kibernetskih napadov, vse pogosteje čezmejne narave in lahko presežejo zmogljivosti za odzivanje posamezne države članice, zaradi česar je nujno zagotoviti zavezujočo solidarnost med državami članicami pri usklajenem odzivanju na take grožnje; |
| --- | --- |

H.

ker so za krizno upravljanje na svojem ozemlju v prvi vrsti sicer še naprej odgovorne države članice same, vendar pa so resne in kompleksne varnostne grožnje, od oboroženih napadov do terorizma, naravnih ali JRKB nesreč in kibernetskih napadov, vse pogosteje čezmejne narave in lahko presežejo zmogljivosti za odzivanje posamezne države članice, zaradi česar je nujno zagotoviti zavezujočo solidarnost med državami članicami pri usklajenem odzivanju na take grožnje;

| I. | ker sta bila z Lizbonsko pogodbo uvedena člen 42(7) PEU („klavzula o medsebojni obrambi“ ali „klavzula o medsebojni pomoči“ (8)) in člen 222 PDEU („solidarnostna klavzula“), da bi se soočili s tovrstnimi vprašanji, vendar skoraj tri leta po začetku veljavnosti Pogodbe še vedno ni izvedbenih določb za uresničitev teh klavzul; |
| --- | --- |

I.

ker sta bila z Lizbonsko pogodbo uvedena člen 42(7) PEU („klavzula o medsebojni obrambi“ ali „klavzula o medsebojni pomoči“ (8)) in člen 222 PDEU („solidarnostna klavzula“), da bi se soočili s tovrstnimi vprašanji, vendar skoraj tri leta po začetku veljavnosti Pogodbe še vedno ni izvedbenih določb za uresničitev teh klavzul;

Splošne ugotovitve

| 1. | poziva države članice, Komisijo in podpredsednico/visoko predstavnico, naj v celoti izkoristijo potencial vseh zadevnih določb Pogodbe, zlasti klavzule o medsebojni obrambi in solidarnostne klavzule, da bi vsem evropskim državljanom zagotovili enako varnost pred tradicionalnimi in nekonvencionalnimi grožnjami, in sicer na podlagi načela nedeljivosti varnosti in vzajemne solidarnosti med državami članicami ter ob upoštevanju potrebe po večji stroškovni učinkovitosti in pravični delitvi bremen in stroškov; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice, Komisijo in podpredsednico/visoko predstavnico, naj v celoti izkoristijo potencial vseh zadevnih določb Pogodbe, zlasti klavzule o medsebojni obrambi in solidarnostne klavzule, da bi vsem evropskim državljanom zagotovili enako varnost pred tradicionalnimi in nekonvencionalnimi grožnjami, in sicer na podlagi načela nedeljivosti varnosti in vzajemne solidarnosti med državami članicami ter ob upoštevanju potrebe po večji stroškovni učinkovitosti in pravični delitvi bremen in stroškov;

| 2. | znova poudarja, da morajo države članice in Unija oblikovati politiko, ki bo temeljila na preprečevanju, pripravljenosti in odzivih na vse velike varnostne grožnje, zlasti tiste, ki so opredeljene v evropski varnostni strategiji, v strategiji za notranjo varnost in rednih poročilih koordinatorja EU za boj proti terorizmu Svetu; |
| --- | --- |

2.

znova poudarja, da morajo države članice in Unija oblikovati politiko, ki bo temeljila na preprečevanju, pripravljenosti in odzivih na vse velike varnostne grožnje, zlasti tiste, ki so opredeljene v evropski varnostni strategiji, v strategiji za notranjo varnost in rednih poročilih koordinatorja EU za boj proti terorizmu Svetu;

| 3. | poudarja, da bi morale države članice in Unija redno izvajati skupne ocene groženj in tveganj na podlagi skupne analize izmenjanih obveščevalnih podatkov, za kar bi v celoti izkoristile obstoječe strukture EU; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi morale države članice in Unija redno izvajati skupne ocene groženj in tveganj na podlagi skupne analize izmenjanih obveščevalnih podatkov, za kar bi v celoti izkoristile obstoječe strukture EU;

| 4. | je seznanjen z novim strateškim konceptom zveze NATO, v skladu s katerim si ta poleg ohranjanja vloge vojaškega zavezništva prizadeva za razvoj zmogljivosti, da bi delovala kot politična in varnostna skupnost, in sicer v partnerstvu z EU; opaža, da se cilji zveze NATO in cilji, opredeljeni v členu 43 PEU, dopolnjujejo; zato svari pred dragim podvajanjem dela in posledičnim zapravljanjem virov v obeh organizacijah ter poziva k veliko tesnejšemu, rednemu političnemu sodelovanju med visoko predstavnico EU in generalnim sekretarjem zveze NATO pri ocenjevanju tveganj, upravljanju virov, načrtovanju politik in izvajanju ukrepov, tako civilnih kot vojaških; |
| --- | --- |

4.

je seznanjen z novim strateškim konceptom zveze NATO, v skladu s katerim si ta poleg ohranjanja vloge vojaškega zavezništva prizadeva za razvoj zmogljivosti, da bi delovala kot politična in varnostna skupnost, in sicer v partnerstvu z EU; opaža, da se cilji zveze NATO in cilji, opredeljeni v členu 43 PEU, dopolnjujejo; zato svari pred dragim podvajanjem dela in posledičnim zapravljanjem virov v obeh organizacijah ter poziva k veliko tesnejšemu, rednemu političnemu sodelovanju med visoko predstavnico EU in generalnim sekretarjem zveze NATO pri ocenjevanju tveganj, upravljanju virov, načrtovanju politik in izvajanju ukrepov, tako civilnih kot vojaških;

| 5. | potrjuje, da ostaja zaščita ozemeljske nedotakljivosti in državljanov v središču obrambne politike, ter poziva Svet, naj posnema pristop Nata, ki predvideva ravnanje v neizogibnih okoliščinah, ko je za zaščito varnostnih interesov zaveznic potrebno preprečevanje zunanjih groženj in uporaba oboroženih sil; |
| --- | --- |

5.

potrjuje, da ostaja zaščita ozemeljske nedotakljivosti in državljanov v središču obrambne politike, ter poziva Svet, naj posnema pristop Nata, ki predvideva ravnanje v neizogibnih okoliščinah, ko je za zaščito varnostnih interesov zaveznic potrebno preprečevanje zunanjih groženj in uporaba oboroženih sil;

| 6. | vztraja, da je uporaba sile s strani EU ali njenih držav članic dopustna le, če je pravno upravičena na podlagi Ustanovne listine Združenih narodov; v zvezi s tem poudarja privzeto pravico do posamične ali kolektivne samoobrambe; znova poudarja svojo zavezanost smernicam iz Osla za uporabo tujih vojaških in civilnih zmogljivosti za obrambo pred nesrečami; poudarja, da je bolje preprečevati konflikte, napade in nesreče, kot pa soočati se z njihovimi posledicami; |
| --- | --- |

6.

vztraja, da je uporaba sile s strani EU ali njenih držav članic dopustna le, če je pravno upravičena na podlagi Ustanovne listine Združenih narodov; v zvezi s tem poudarja privzeto pravico do posamične ali kolektivne samoobrambe; znova poudarja svojo zavezanost smernicam iz Osla za uporabo tujih vojaških in civilnih zmogljivosti za obrambo pred nesrečami; poudarja, da je bolje preprečevati konflikte, napade in nesreče, kot pa soočati se z njihovimi posledicami;

| 7. | poudarja, da imajo Unija in države članice na voljo celo vrsto instrumentov za soočanje z izrednimi dogodki v solidarnem duhu; opozarja na koristnost pravne podlage iz člena 122 PDEU za ekonomsko in finančno pomoč državam članicam ob resnih težavah in člena 196 PDEU za ukrepe na področju civilne zaščite; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da imajo Unija in države članice na voljo celo vrsto instrumentov za soočanje z izrednimi dogodki v solidarnem duhu; opozarja na koristnost pravne podlage iz člena 122 PDEU za ekonomsko in finančno pomoč državam članicam ob resnih težavah in člena 196 PDEU za ukrepe na področju civilne zaščite;

| 8. | ponovno opozarja na zavezo o sistematičnem razvijanju medsebojne politične solidarnosti v zunanji in varnostni politiki v skladu s členom 24 PEU; je seznanjen z možnostmi, ki jih omogoča Lizbonska pogodba za okrepljeno sodelovanje na področju SZVP, vključno z dodeljevanjem določenih nalog in misij skupinam držav ter načelom stalnega strukturiranega sodelovanja v vojaških zadevah; |
| --- | --- |

8.

ponovno opozarja na zavezo o sistematičnem razvijanju medsebojne politične solidarnosti v zunanji in varnostni politiki v skladu s členom 24 PEU; je seznanjen z možnostmi, ki jih omogoča Lizbonska pogodba za okrepljeno sodelovanje na področju SZVP, vključno z dodeljevanjem določenih nalog in misij skupinam držav ter načelom stalnega strukturiranega sodelovanja v vojaških zadevah;

| 9. | poudarja, da namen klavzule o medsebojni obrambi in solidarnostne klavzule ni nadomestiti katerega od teh instrumentov, temveč zagotoviti krovni okvir v primeru izredne grožnje ali škode, zlasti kadar bo odziv terjal politično usklajevanje na visoki ravni in sodelovanje vojske v skladu z načeli nujnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da namen klavzule o medsebojni obrambi in solidarnostne klavzule ni nadomestiti katerega od teh instrumentov, temveč zagotoviti krovni okvir v primeru izredne grožnje ali škode, zlasti kadar bo odziv terjal politično usklajevanje na visoki ravni in sodelovanje vojske v skladu z načeli nujnosti in sorazmernosti;

| 10. | poziva Komisijo in podpredsednico/visoko predstavnico, naj do konca leta 2012 predložita skupni predlog sklepa Sveta o izvedbenih določbah za uresničevanje solidarnostne klavzule v skladu z določbami člena 222(3) PDEU ter predvsem pojasnita vloge in pristojnosti različnih akterjev; zaradi skladnosti poziva, naj Politični in varnostni odbor ter Stalni odbor za notranjo varnost predložita skupno mnenje o izvajanju solidarnostne klavzule, pri tem pa upoštevata politične in operativne razsežnosti obeh klavzul, tudi sodelovanje z Natom; opaža, da bi moral Svet, ko gre za nevojaške vidike skupne pomoči in podpore, glasovati s kvalificirano večino; v zvezi s tem poudarja potrebo po celovitem obveščanju Parlamenta; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo in podpredsednico/visoko predstavnico, naj do konca leta 2012 predložita skupni predlog sklepa Sveta o izvedbenih določbah za uresničevanje solidarnostne klavzule v skladu z določbami člena 222(3) PDEU ter predvsem pojasnita vloge in pristojnosti različnih akterjev; zaradi skladnosti poziva, naj Politični in varnostni odbor ter Stalni odbor za notranjo varnost predložita skupno mnenje o izvajanju solidarnostne klavzule, pri tem pa upoštevata politične in operativne razsežnosti obeh klavzul, tudi sodelovanje z Natom; opaža, da bi moral Svet, ko gre za nevojaške vidike skupne pomoči in podpore, glasovati s kvalificirano večino; v zvezi s tem poudarja potrebo po celovitem obveščanju Parlamenta;

Klavzula o medsebojni obrambi

Področje uporabe

| 11. | opozarja države članice na njihovo nedvoumno obveznost, da z vsemi sredstvi po svojih močeh pomagajo, če je ena od držav članic žrtev oborožene agresije na svojem ozemlju; poudarja, da se agresija v velikem obsegu proti državi članici v bližnji prihodnosti sicer zdi malo verjetna, da pa morata tradicionalna obramba in obramba pred novimi grožnjami ostati ena od prednostnih nalog dnevnega reda; opozarja tudi, da Pogodba določa, da so obveznosti in sodelovanje na področju medsebojne obrambe skladni z obveznostmi v okviru Nata, ki za svoje države članice ostaja temelj njihove kolektivne obrambe in okvir za njeno izvajanje; |
| --- | --- |

11.

opozarja države članice na njihovo nedvoumno obveznost, da z vsemi sredstvi po svojih močeh pomagajo, če je ena od držav članic žrtev oborožene agresije na svojem ozemlju; poudarja, da se agresija v velikem obsegu proti državi članici v bližnji prihodnosti sicer zdi malo verjetna, da pa morata tradicionalna obramba in obramba pred novimi grožnjami ostati ena od prednostnih nalog dnevnega reda; opozarja tudi, da Pogodba določa, da so obveznosti in sodelovanje na področju medsebojne obrambe skladni z obveznostmi v okviru Nata, ki za svoje države članice ostaja temelj njihove kolektivne obrambe in okvir za njeno izvajanje;

| 12. | hkrati poudarja, da je enako pomembno pripraviti se na okoliščine, ki vključujejo države članice EU, ki niso članice Nata, ali ozemlja držav članic EU, ki so zunaj severnoatlantskega območja in jih zato Washingtonska pogodba ne zajema, ali na okoliščine, ko v Natu ne bo dosežen dogovor o kolektivnih ukrepih; v zvezi s tem poudarja tudi potrebo po možnosti uporabe zmogljivosti Nata, kot je predvideno v sporazumu Berlin Plus; |
| --- | --- |

12.

hkrati poudarja, da je enako pomembno pripraviti se na okoliščine, ki vključujejo države članice EU, ki niso članice Nata, ali ozemlja držav članic EU, ki so zunaj severnoatlantskega območja in jih zato Washingtonska pogodba ne zajema, ali na okoliščine, ko v Natu ne bo dosežen dogovor o kolektivnih ukrepih; v zvezi s tem poudarja tudi potrebo po možnosti uporabe zmogljivosti Nata, kot je predvideno v sporazumu Berlin Plus;

| 13. | meni, da bi lahko to klavzulo uporabili tudi v zvezi z neoboroženimi napadi, na primer kibernetskimi napadi na kritično infrastrukturo, katerih namen je povzročiti hudo škodo in motnje v državi članici ter izvirajo od zunanjega subjekta, če je zaradi posledic takega napada resno ogrožena varnost države članice, pri čemer se v celoti upošteva načelo sorazmernosti; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi lahko to klavzulo uporabili tudi v zvezi z neoboroženimi napadi, na primer kibernetskimi napadi na kritično infrastrukturo, katerih namen je povzročiti hudo škodo in motnje v državi članici ter izvirajo od zunanjega subjekta, če je zaradi posledic takega napada resno ogrožena varnost države članice, pri čemer se v celoti upošteva načelo sorazmernosti;

Zmogljivosti

| 14. | poudarja potrebo po zanesljivih vojaških zmogljivostih v rokah evropskih držav; spodbuja države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja v smislu sodelovanja pri razvoju vojaških zmogljivosti, zlasti v okviru dopolnjujočih se pobud EU in Nata „Združevanje in skupno izkoriščanje“ ter „Pametna obramba“, ki ponujata ključno razvojno možnost v času omejenih obrambnih proračunov ter dajeta prednost evropskim in regionalnim sinergijam, ne pa kratkovidnemu nacionalnemu pristopu; v zvezi s tem poziva nacionalna obrambna ministrstva, naj bolj dosledno spoštujejo delo Evropske obrambne agencije in ga izkoriščajo, države članice in Evropsko službo za zunanje delovanje pa spodbuja k nadaljnji razpravi o uvedbi stalnega organiziranega sodelovanja, predvidenega v Lizbonski pogodb; |
| --- | --- |

14.

poudarja potrebo po zanesljivih vojaških zmogljivostih v rokah evropskih držav; spodbuja države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja v smislu sodelovanja pri razvoju vojaških zmogljivosti, zlasti v okviru dopolnjujočih se pobud EU in Nata „Združevanje in skupno izkoriščanje“ ter „Pametna obramba“, ki ponujata ključno razvojno možnost v času omejenih obrambnih proračunov ter dajeta prednost evropskim in regionalnim sinergijam, ne pa kratkovidnemu nacionalnemu pristopu; v zvezi s tem poziva nacionalna obrambna ministrstva, naj bolj dosledno spoštujejo delo Evropske obrambne agencije in ga izkoriščajo, države članice in Evropsko službo za zunanje delovanje pa spodbuja k nadaljnji razpravi o uvedbi stalnega organiziranega sodelovanja, predvidenega v Lizbonski pogodb;

| 15. | meni, da bi se tako Nato kot EU za okrepitev medsebojnega sodelovanja morala osredotočiti na krepitev svojih ključnih zmogljivosti, izboljšanje interoperabilnosti in usklajevanje svojih doktrin, načrtov, tehnologij, opreme in metod usposabljanja; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi se tako Nato kot EU za okrepitev medsebojnega sodelovanja morala osredotočiti na krepitev svojih ključnih zmogljivosti, izboljšanje interoperabilnosti in usklajevanje svojih doktrin, načrtov, tehnologij, opreme in metod usposabljanja;

| 16. | znova poziva k sistematični harmonizaciji vojaških zahtev ter usklajenemu načrtovanju obrambe in nakupov, ki ustrezata ambicijam EU in sta usklajena s procesom obrambnega načrtovanja v okviru zveze Nato; ob upoštevanju višje ravni varnosti, ki jo zagotavlja klavzula o medsebojni obrambi, spodbuja države članice, naj razmislijo o večnacionalnem sodelovanju na področju razvoja zmogljivosti in, kadar je to primerno, o specializaciji kot o osrednjih načelih svojega obrambnega načrtovanja; |
| --- | --- |

16.

znova poziva k sistematični harmonizaciji vojaških zahtev ter usklajenemu načrtovanju obrambe in nakupov, ki ustrezata ambicijam EU in sta usklajena s procesom obrambnega načrtovanja v okviru zveze Nato; ob upoštevanju višje ravni varnosti, ki jo zagotavlja klavzula o medsebojni obrambi, spodbuja države članice, naj razmislijo o večnacionalnem sodelovanju na področju razvoja zmogljivosti in, kadar je to primerno, o specializaciji kot o osrednjih načelih svojega obrambnega načrtovanja;

Strukture in postopki

| 17. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj predlaga praktične ureditve in smernice za zagotavljanje učinkovitega odziva, kadar se država članica sklicuje na klavzulo o medsebojni obrambi, in analizo vloge institucij EU v primeru sklicevanja na klavzulo; meni, da bi morala biti obveznost zagotavljanja pomoči, ki je izraz politične solidarnosti med državami članicami, zagotovilo za hitro odločanje v Svetu v podporo napadeni državi članici; meni, da bi bila v ta namen ustrezna posvetovanja v skladu z zahtevo iz člena 32 PEU, brez poseganja v pravico vsake države članice, da medtem poskrbi za samoobrambo; |
| --- | --- |

17.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj predlaga praktične ureditve in smernice za zagotavljanje učinkovitega odziva, kadar se država članica sklicuje na klavzulo o medsebojni obrambi, in analizo vloge institucij EU v primeru sklicevanja na klavzulo; meni, da bi morala biti obveznost zagotavljanja pomoči, ki je izraz politične solidarnosti med državami članicami, zagotovilo za hitro odločanje v Svetu v podporo napadeni državi članici; meni, da bi bila v ta namen ustrezna posvetovanja v skladu z zahtevo iz člena 32 PEU, brez poseganja v pravico vsake države članice, da medtem poskrbi za samoobrambo;

| 18. | meni, da bi moralo biti v primeru, kadar se izvajajo kolektivni ukrepi za obrambo napadene države članice, mogoče uporabiti obstoječe strukture EU za krizno upravljanje, kadar je to primerno, in zlasti, da bi morali predvideti možnost aktiviranja operativnega poveljstva EU; poudarja, da je treba vzpostaviti polno delujoče operativno poveljstvo EU, da bi zagotovili zadostno raven pripravljenosti in hiter odziv, ter znova poziva države članice, naj vzpostavijo tako stalno zmogljivost na podlagi nedavno vzpostavljenega operativnega centra EU; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi moralo biti v primeru, kadar se izvajajo kolektivni ukrepi za obrambo napadene države članice, mogoče uporabiti obstoječe strukture EU za krizno upravljanje, kadar je to primerno, in zlasti, da bi morali predvideti možnost aktiviranja operativnega poveljstva EU; poudarja, da je treba vzpostaviti polno delujoče operativno poveljstvo EU, da bi zagotovili zadostno raven pripravljenosti in hiter odziv, ter znova poziva države članice, naj vzpostavijo tako stalno zmogljivost na podlagi nedavno vzpostavljenega operativnega centra EU;

Solidarnostna klavzula

Področje uporabe

| 19. | opozarja, da morajo Unija in države članice v duhu solidarnosti skupaj ukrepati in na zaprosilo političnih organov države članice pomagati tej državi članici, če je žrtev terorističnega napada ali naravne nesreče ali nesreče, ki jo je povzročil človek, pri čemer Unija v takih primerih uporabi vse instrumente, ki so ji na voljo, vključno z vojaškimi sredstvi, ki jih dajo na razpolago države članice; opozarja tudi na obveznost Unije, da uporabi vse instrumente, ki so ji na voljo, da prepreči teroristične grožnje v EU ter zaščiti demokratične institucije in civilno prebivalstvo pred terorističnim napadom; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da morajo Unija in države članice v duhu solidarnosti skupaj ukrepati in na zaprosilo političnih organov države članice pomagati tej državi članici, če je žrtev terorističnega napada ali naravne nesreče ali nesreče, ki jo je povzročil človek, pri čemer Unija v takih primerih uporabi vse instrumente, ki so ji na voljo, vključno z vojaškimi sredstvi, ki jih dajo na razpolago države članice; opozarja tudi na obveznost Unije, da uporabi vse instrumente, ki so ji na voljo, da prepreči teroristične grožnje v EU ter zaščiti demokratične institucije in civilno prebivalstvo pred terorističnim napadom;

| 20. | poziva k ustreznemu razmerju med prožnostjo in doslednostjo, ko gre za vrste napadov in nesreč, za katere je mogoče uporabiti klavzulo, da bi zagotovili, da nobena pomembna grožnja, kot so napadi v kibernetskem prostoru, pandemije ali pomanjkanje energije, ne bo spregledana; ugotavlja, da bi morala klavzula zajemati tudi resne incidente zunaj Unije, ki imajo neposreden in znaten vpliv na državo članico; |
| --- | --- |

20.

poziva k ustreznemu razmerju med prožnostjo in doslednostjo, ko gre za vrste napadov in nesreč, za katere je mogoče uporabiti klavzulo, da bi zagotovili, da nobena pomembna grožnja, kot so napadi v kibernetskem prostoru, pandemije ali pomanjkanje energije, ne bo spregledana; ugotavlja, da bi morala klavzula zajemati tudi resne incidente zunaj Unije, ki imajo neposreden in znaten vpliv na državo članico;

| 21. | poudarja, da morajo države članice vlagati v lastno varnost in zmogljivosti za odzivanje na nesreče ter se ne smejo pretirano zanašati na solidarnost drugih; poudarja, da so za zagotavljanje civilne zaščite in varnosti na svojem ozemlju v prvi vrsti odgovorne države članice same; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da morajo države članice vlagati v lastno varnost in zmogljivosti za odzivanje na nesreče ter se ne smejo pretirano zanašati na solidarnost drugih; poudarja, da so za zagotavljanje civilne zaščite in varnosti na svojem ozemlju v prvi vrsti odgovorne države članice same;

| 22. | meni, da bi morali solidarnostno klavzulo uporabiti, kadar okoliščine presegajo zmogljivosti prizadete države članice za odzivanje ali terjajo večsektorski odziv, ki vključuje več akterjev, toda ko se država članica odloči za uporabo klavzule, zagotavljanje pomoči ne bi smelo biti več predmet razprave med drugimi; poudarja, da solidarnost vključuje tudi obveznost vlaganja v zadostne nacionalne in evropske zmogljivosti; |
| --- | --- |

22.

meni, da bi morali solidarnostno klavzulo uporabiti, kadar okoliščine presegajo zmogljivosti prizadete države članice za odzivanje ali terjajo večsektorski odziv, ki vključuje več akterjev, toda ko se država članica odloči za uporabo klavzule, zagotavljanje pomoči ne bi smelo biti več predmet razprave med drugimi; poudarja, da solidarnost vključuje tudi obveznost vlaganja v zadostne nacionalne in evropske zmogljivosti;

| 23. | meni, da lahko solidarnostna klavzula poveča vpliv EU med evropskimi državljani, saj ponuja oprijemljiv dokaz koristi okrepljenega sodelovanja na ravni EU pri obvladovanju kriz in zmogljivostih za odzivanje na nesreče; |
| --- | --- |

23.

meni, da lahko solidarnostna klavzula poveča vpliv EU med evropskimi državljani, saj ponuja oprijemljiv dokaz koristi okrepljenega sodelovanja na ravni EU pri obvladovanju kriz in zmogljivostih za odzivanje na nesreče;

Zmogljivosti in viri

| 24. | poudarja, da bi moralo biti izvajanje solidarnostne klavzule sestavni del stalnega sistema EU za odzivanje na krize, krizno upravljanje in krizno usklajevanje na podlagi obstoječih sektorskih instrumentov in zmogljivosti, pri čemer bi zagotavljali njihovo učinkovito uporabo za usklajen večsektorski odziv, kadar je to potrebno; poudarja, da izvajanje načeloma ne bi smelo voditi k ustvarjanju ad hoc orodij; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da bi moralo biti izvajanje solidarnostne klavzule sestavni del stalnega sistema EU za odzivanje na krize, krizno upravljanje in krizno usklajevanje na podlagi obstoječih sektorskih instrumentov in zmogljivosti, pri čemer bi zagotavljali njihovo učinkovito uporabo za usklajen večsektorski odziv, kadar je to potrebno; poudarja, da izvajanje načeloma ne bi smelo voditi k ustvarjanju ad hoc orodij;

| 25. | poudarja bistveno vlogo mehanizma na področju civilne zaščite kot ključnega instrumenta za hitro odzivanje na celo vrsto kriz, ki temelji na solidarnosti; podpira široko zastavljeni predlog Komisije o krepitvi mehanizma (9), ki temelji na sporočilu Komisije iz leta 2010 z naslovom „Za učinkovitejše evropsko odzivanje na nesreče“ in ga navdihuje Barnierjevo poročilo iz leta 2006; |
| --- | --- |

25.

poudarja bistveno vlogo mehanizma na področju civilne zaščite kot ključnega instrumenta za hitro odzivanje na celo vrsto kriz, ki temelji na solidarnosti; podpira široko zastavljeni predlog Komisije o krepitvi mehanizma (9), ki temelji na sporočilu Komisije iz leta 2010 z naslovom „Za učinkovitejše evropsko odzivanje na nesreče“ in ga navdihuje Barnierjevo poročilo iz leta 2006;

| 26. | poudarja delo, ki poteka v zvezi z izvajanjem strategije za notranjo varnost, zlasti na področjih boja proti terorizmu, boja proti kibernetskemu kriminalu in povečevanja odpornosti na krize in nesreče; poudarja, da pri izvajanju solidarnostne klavzule ne gre le za vzpostavljanje postopkov za trenutek, ko se zgodi huda kriza, temveč gre v bistvu za razvoj zmogljivosti, preprečevanje in pripravljenost; opozarja na pomen vaj kriznega upravljanja, ki so prilagojene specifičnim nepredvidenim dogodkom, ki jih zajema klavzula; |
| --- | --- |

26.

poudarja delo, ki poteka v zvezi z izvajanjem strategije za notranjo varnost, zlasti na področjih boja proti terorizmu, boja proti kibernetskemu kriminalu in povečevanja odpornosti na krize in nesreče; poudarja, da pri izvajanju solidarnostne klavzule ne gre le za vzpostavljanje postopkov za trenutek, ko se zgodi huda kriza, temveč gre v bistvu za razvoj zmogljivosti, preprečevanje in pripravljenost; opozarja na pomen vaj kriznega upravljanja, ki so prilagojene specifičnim nepredvidenim dogodkom, ki jih zajema klavzula;

| 27. | ugotavlja, da bi uvedba prostovoljnega združevanja vnaprej odrejenih sredstev civilne zaščite prispevala k bistveno večji pripravljenosti EU in omogočila prepoznavanje obstoječih pomanjkljivosti, ki jih je treba odpraviti; poudarja pomen skupnih analiz pomanjkljivosti, da bi učinkovito osredotočili prizadevanja vseh in zagotovili, da vsaka država članica prispeva svoj delež; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da bi uvedba prostovoljnega združevanja vnaprej odrejenih sredstev civilne zaščite prispevala k bistveno večji pripravljenosti EU in omogočila prepoznavanje obstoječih pomanjkljivosti, ki jih je treba odpraviti; poudarja pomen skupnih analiz pomanjkljivosti, da bi učinkovito osredotočili prizadevanja vseh in zagotovili, da vsaka država članica prispeva svoj delež;

| 28. | meni, da je v primeru dragih sredstev, zlasti tistih za manj verjetna tveganja, z gospodarskega vidika smiselno, da države članice opredelijo rešitve za skupna vlaganja in skupni razvoj takih potrebnih orodij, zlasti v sedanji finančni krizi; v zvezi s tem opozarja, da je treba izhajati iz strokovnega znanja in izkušenj Komisije, Evropske obrambne agencije in drugih agencij EU; |
| --- | --- |

28.

meni, da je v primeru dragih sredstev, zlasti tistih za manj verjetna tveganja, z gospodarskega vidika smiselno, da države članice opredelijo rešitve za skupna vlaganja in skupni razvoj takih potrebnih orodij, zlasti v sedanji finančni krizi; v zvezi s tem opozarja, da je treba izhajati iz strokovnega znanja in izkušenj Komisije, Evropske obrambne agencije in drugih agencij EU;

| 29. | poudarja, da je treba zagotoviti, da je solidarnost podkrepljena z ustreznimi mehanizmi financiranja na ravni EU, ki zagotavljajo dovolj prožnosti v nujnih primerih; pozdravlja predlog o zvišani ravni sofinanciranja v okviru mehanizma na področju civilne zaščite, zlasti za stroške prevoza; opozarja na določbe o nujni pomoči v okviru predlaganega Sklada za notranjo varnost; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je treba zagotoviti, da je solidarnost podkrepljena z ustreznimi mehanizmi financiranja na ravni EU, ki zagotavljajo dovolj prožnosti v nujnih primerih; pozdravlja predlog o zvišani ravni sofinanciranja v okviru mehanizma na področju civilne zaščite, zlasti za stroške prevoza; opozarja na določbe o nujni pomoči v okviru predlaganega Sklada za notranjo varnost;

| 30. | opozarja, da je mogoče iz Solidarnostnega sklada zagotoviti finančno pomoč po hudi nesreči; opozarja tudi, da lahko Svet na podlagi člena 122(2) PEU odobri dodatno finančno pomoč Unije, kadar je država članica v težavah ali ji zaradi naravnih nesreč ali izjemnih okoliščin, nad katerimi nima nadzora, resno grozijo hude težave; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da je mogoče iz Solidarnostnega sklada zagotoviti finančno pomoč po hudi nesreči; opozarja tudi, da lahko Svet na podlagi člena 122(2) PEU odobri dodatno finančno pomoč Unije, kadar je država članica v težavah ali ji zaradi naravnih nesreč ali izjemnih okoliščin, nad katerimi nima nadzora, resno grozijo hude težave;

| 31. | opozarja, da lahko Svet v skladu z določbami člena 122(1) PEU v duhu solidarnosti med državami članicami odloči o ukrepih, ki ustrezajo gospodarskim razmeram, zlasti ob hudih težavah pri oskrbi z nekaterimi proizvodi, zlasti na področju energetike; poudarja, da je treba to določbo razumeti kot del celovitega nabora orodij Unije za solidarnost pri soočanju z nekaterimi novimi velikimi varnostnimi izzivi, kot so izzivi na področju zanesljive oskrbe z energijo in drugimi ključnimi proizvodi, zlasti v primeru politično motiviranih blokad; |
| --- | --- |

31.

opozarja, da lahko Svet v skladu z določbami člena 122(1) PEU v duhu solidarnosti med državami članicami odloči o ukrepih, ki ustrezajo gospodarskim razmeram, zlasti ob hudih težavah pri oskrbi z nekaterimi proizvodi, zlasti na področju energetike; poudarja, da je treba to določbo razumeti kot del celovitega nabora orodij Unije za solidarnost pri soočanju z nekaterimi novimi velikimi varnostnimi izzivi, kot so izzivi na področju zanesljive oskrbe z energijo in drugimi ključnimi proizvodi, zlasti v primeru politično motiviranih blokad;

Strukture in postopki

| 32. | poudarja, da mora imeti EU zmogljive strukture za odzivanje na krize z v vsakem trenutku razpoložljivo zmogljivostjo za spremljanje in odzivanje, ki lahko zagotovijo zgodnje opozarjanje in seznanjajo vse zadevne akterje s posodobljenimi informacijami o stanju; ugotavlja, da obstaja veliko centrov za spremljanje na ravni EU, zaradi česar je vprašljivo učinkovito usklajevanje v primeru kompleksnih večrazsežnostnih kriz; opozarja na vzpostavitev situacijskega centra v okviru Evropske službe za zunanje delovanje in na obstoj več sektorskih centrov za spremljanje v okviru oddelkov Komisije in specializiranih teles EU; zlasti opozarja na center za spremljanje in informiranje v okviru GD ECHO, zmogljivost za strateško analizo in odzivanje v okviru GD HOME, ustanovo za operacije v nujnih zdravstvenih primerih v okviru GD SANCO in situacijski center Frontexa; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da mora imeti EU zmogljive strukture za odzivanje na krize z v vsakem trenutku razpoložljivo zmogljivostjo za spremljanje in odzivanje, ki lahko zagotovijo zgodnje opozarjanje in seznanjajo vse zadevne akterje s posodobljenimi informacijami o stanju; ugotavlja, da obstaja veliko centrov za spremljanje na ravni EU, zaradi česar je vprašljivo učinkovito usklajevanje v primeru kompleksnih večrazsežnostnih kriz; opozarja na vzpostavitev situacijskega centra v okviru Evropske službe za zunanje delovanje in na obstoj več sektorskih centrov za spremljanje v okviru oddelkov Komisije in specializiranih teles EU; zlasti opozarja na center za spremljanje in informiranje v okviru GD ECHO, zmogljivost za strateško analizo in odzivanje v okviru GD HOME, ustanovo za operacije v nujnih zdravstvenih primerih v okviru GD SANCO in situacijski center Frontexa;

| 33. | poudarja, da se je treba izogniti nepotrebnemu podvajanju ter zagotoviti usklajenost in učinkovito usklajevanje ukrepov, sploh glede na trenutno pomanjkanje sredstev; ugotavlja, da obstaja več smeri razmišljanja o načinih racionaliziranja teh različnih zmogljivosti spremljanja, pri čemer nekateri predlagajo uvedbo osrednje točke „vse na enem mestu“, spet drugi pa so bolj naklonjeni boljšemu povezovanju specializiranih zmogljivosti; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da se je treba izogniti nepotrebnemu podvajanju ter zagotoviti usklajenost in učinkovito usklajevanje ukrepov, sploh glede na trenutno pomanjkanje sredstev; ugotavlja, da obstaja več smeri razmišljanja o načinih racionaliziranja teh različnih zmogljivosti spremljanja, pri čemer nekateri predlagajo uvedbo osrednje točke „vse na enem mestu“, spet drugi pa so bolj naklonjeni boljšemu povezovanju specializiranih zmogljivosti;

| 34. | meni, da je zaradi široke palete možnih kriz – od poplav do JRKB napadov ali nesreč – nujno razviti širok spekter specializiranih služb in omrežij, katerih združevanje ne bi nujno prineslo večje učinkovitosti; hkrati meni, da bi morale biti vse specializirane službe na ravni EU povezane v enotnem zavarovanem informacijskem sistemu, ter poziva Komisijo in podpredsednico/visoko predstavnico, naj si prizadevata za krepitev platforme ARGUS za notranje usklajevanje; |
| --- | --- |

34.

meni, da je zaradi široke palete možnih kriz – od poplav do JRKB napadov ali nesreč – nujno razviti širok spekter specializiranih služb in omrežij, katerih združevanje ne bi nujno prineslo večje učinkovitosti; hkrati meni, da bi morale biti vse specializirane službe na ravni EU povezane v enotnem zavarovanem informacijskem sistemu, ter poziva Komisijo in podpredsednico/visoko predstavnico, naj si prizadevata za krepitev platforme ARGUS za notranje usklajevanje;

| 35. | poudarja, da je treba v primeru hudih kriz zagotoviti politično usklajevanje v Svetu; opozarja na pregled ureditev EU za nujno in krizno usklajevanje (CCA) ter pozdravlja dogovor znotraj Sveta o novem konceptualnem okviru CCA, ki predvideva uporabo rednih postopkov Sveta, zlasti COREPER-ja, namesto ad hoc struktur; poudarja, da je za usklajen, učinkovit in pravočasen odziv na krize takih razsežnosti in narave na politični ravni EU potreben samo en nabor ureditev; zato meni, da bi morale tudi nove ureditve za nujno in krizno usklajevanje podpirati solidarnostno klavzulo; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je treba v primeru hudih kriz zagotoviti politično usklajevanje v Svetu; opozarja na pregled ureditev EU za nujno in krizno usklajevanje (CCA) ter pozdravlja dogovor znotraj Sveta o novem konceptualnem okviru CCA, ki predvideva uporabo rednih postopkov Sveta, zlasti COREPER-ja, namesto ad hoc struktur; poudarja, da je za usklajen, učinkovit in pravočasen odziv na krize takih razsežnosti in narave na politični ravni EU potreben samo en nabor ureditev; zato meni, da bi morale tudi nove ureditve za nujno in krizno usklajevanje podpirati solidarnostno klavzulo;

| 36. | spodbuja prizadevanja za racionalizacijo in boljše povezovanje cele vrste spletnih platform za komuniciranje in izmenjavo informacij o nesrečah, vključno s spletno stranjo ureditev EU za nujno in krizno usklajevanje (CCA), splošnim sistemom za hitro opozarjanje (ARGUS), skupnim komunikacijskim in informacijskim sistemom za primer nesreč (CECIS) ter informacijskim sistemom za izredne zdravstvene razmere in bolezni (HEDIS), da bi omogočili nemoten, prost in učinkovit pretok informacij med različnimi sektorji in institucijami; opozarja na odločitev Sveta, da izboljša spletno stran CCA, da bi jo lahko v prihodnje uporabljali za spletno platformo v kriznih razmerah, ki terjajo politično usklajevanje na ravni EU; |
| --- | --- |

36.

spodbuja prizadevanja za racionalizacijo in boljše povezovanje cele vrste spletnih platform za komuniciranje in izmenjavo informacij o nesrečah, vključno s spletno stranjo ureditev EU za nujno in krizno usklajevanje (CCA), splošnim sistemom za hitro opozarjanje (ARGUS), skupnim komunikacijskim in informacijskim sistemom za primer nesreč (CECIS) ter informacijskim sistemom za izredne zdravstvene razmere in bolezni (HEDIS), da bi omogočili nemoten, prost in učinkovit pretok informacij med različnimi sektorji in institucijami; opozarja na odločitev Sveta, da izboljša spletno stran CCA, da bi jo lahko v prihodnje uporabljali za spletno platformo v kriznih razmerah, ki terjajo politično usklajevanje na ravni EU;

| 37. | zahteva razvoj skupnega seznanjanja z razmerami, ki je ključno za soočanje z velikimi večsektorskimi krizami, kadar je treba političnim organom zagotoviti hitre in celovite posodobljene informacije; pozdravlja osredotočenost pregleda CCA na razvoj integriranega zavedanja o situaciji in analiz (ISAA) za institucije in države članice EU ter poziva Svet, naj zagotovi pravočasno izvajanje; poudarja, da skupno seznanjanje z razmerami skorajda ni mogoče brez kulture izmenjevanja informacij in da take kulture skorajda ni mogoče razviti brez jasne delitve vlog; |
| --- | --- |

37.

zahteva razvoj skupnega seznanjanja z razmerami, ki je ključno za soočanje z velikimi večsektorskimi krizami, kadar je treba političnim organom zagotoviti hitre in celovite posodobljene informacije; pozdravlja osredotočenost pregleda CCA na razvoj integriranega zavedanja o situaciji in analiz (ISAA) za institucije in države članice EU ter poziva Svet, naj zagotovi pravočasno izvajanje; poudarja, da skupno seznanjanje z razmerami skorajda ni mogoče brez kulture izmenjevanja informacij in da take kulture skorajda ni mogoče razviti brez jasne delitve vlog;

| 38. | pozdravlja načrtovano nadgradnjo centra za spremljanje in informiranje v evropski center za odzivanje v izrednih razmerah, pri čemer poudarja, da bi moral biti eden od stebrov medsebojno povezanega sistema EU za hitro odzivanje; meni, da je treba odgovornost za usklajevanje v primeru večsektorskih kriz določiti za vsak primer posebej na podlagi načela „težišča“; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja načrtovano nadgradnjo centra za spremljanje in informiranje v evropski center za odzivanje v izrednih razmerah, pri čemer poudarja, da bi moral biti eden od stebrov medsebojno povezanega sistema EU za hitro odzivanje; meni, da je treba odgovornost za usklajevanje v primeru večsektorskih kriz določiti za vsak primer posebej na podlagi načela „težišča“;

| 39. | poudarja, da bi bile v sedanjem globalnem okolju, kjer je medsebojne odvisnosti vse več, velike krize, ki so take razsežnosti, da bi bila upravičena uporaba solidarnostne klavzule, verjetno večrazsežnostne in bi imele mednarodno razsežnost glede na državljane tretjih držav, ki bi jih prizadele, ali mednarodne ukrepe, ki bi bili potrebni za odziv nanje; poudarja pomembno vlogo, ki jo ima pri tem Evropska služba za zunanje delovanje; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da bi bile v sedanjem globalnem okolju, kjer je medsebojne odvisnosti vse več, velike krize, ki so take razsežnosti, da bi bila upravičena uporaba solidarnostne klavzule, verjetno večrazsežnostne in bi imele mednarodno razsežnost glede na državljane tretjih držav, ki bi jih prizadele, ali mednarodne ukrepe, ki bi bili potrebni za odziv nanje; poudarja pomembno vlogo, ki jo ima pri tem Evropska služba za zunanje delovanje;

| 40. | poziva države članice h krepitvi njihovih zmogljivosti za zagotavljanje in prejemanje pomoči ter k izmenjavi najboljših praks na področju racionalizacije njihovih nacionalnih postopkov za krizno usklajevanje in k sodelovanju njihovih nacionalnih centrov za krizno usklajevanje z EU; meni, da bi morali premisliti tudi o možnosti načrtovanja in izvedbe ustreznih vaj za odzivanje na krize na ravni EU, v katerih bi sodelovale nacionalne strukture za odzivanje na krize in ustrezne strukture EU; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice h krepitvi njihovih zmogljivosti za zagotavljanje in prejemanje pomoči ter k izmenjavi najboljših praks na področju racionalizacije njihovih nacionalnih postopkov za krizno usklajevanje in k sodelovanju njihovih nacionalnih centrov za krizno usklajevanje z EU; meni, da bi morali premisliti tudi o možnosti načrtovanja in izvedbe ustreznih vaj za odzivanje na krize na ravni EU, v katerih bi sodelovale nacionalne strukture za odzivanje na krize in ustrezne strukture EU;

| 41. | meni, da je treba vzpostaviti potrebne postopkovne in organizacijske vezi med ustreznimi službami držav članic, da bi zagotovili pravilno delovanje solidarnostne klavzule ob njeni uporabi; |
| --- | --- |

41.

meni, da je treba vzpostaviti potrebne postopkovne in organizacijske vezi med ustreznimi službami držav članic, da bi zagotovili pravilno delovanje solidarnostne klavzule ob njeni uporabi;

| 42. | poudarja, da proces odločanja v Svetu, ki sledi zahtevi za pomoč na podlagi solidarnostne klavzule, ne sme ogrožati odzivnosti EU in da mora biti krizno odzivanje v okviru obstoječih mehanizmov, kot je mehanizem na področju civilne zaščite, mogoče takoj, ne glede na kakršno koli tovrstno politično odločitev; poudarja, da je uporaba vojaških sredstev za podporo operacijam civilne zaščite na operativni ravni že mogoča brez uporabe solidarnostne klavzule, kar dokazuje uspešno sodelovanje med Komisijo in vojaškim štabom EU v preteklih operacijah v Pakistanu ali Libiji; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da proces odločanja v Svetu, ki sledi zahtevi za pomoč na podlagi solidarnostne klavzule, ne sme ogrožati odzivnosti EU in da mora biti krizno odzivanje v okviru obstoječih mehanizmov, kot je mehanizem na področju civilne zaščite, mogoče takoj, ne glede na kakršno koli tovrstno politično odločitev; poudarja, da je uporaba vojaških sredstev za podporo operacijam civilne zaščite na operativni ravni že mogoča brez uporabe solidarnostne klavzule, kar dokazuje uspešno sodelovanje med Komisijo in vojaškim štabom EU v preteklih operacijah v Pakistanu ali Libiji;

| 43. | poudarja potrebo po podrobni opredelitvi demokratičnega postopka, ki velja ob uporabe te klavzule, pri čemer je treba zagotoviti tudi odgovornost za sprejete odločitve ter ustrezno vključiti nacionalne parlamente in Evropski parlament; poudarja, kako pomembno je preprečiti nesorazmerno uporabo klavzule na račun temeljnih pravic; |
| --- | --- |

43.

poudarja potrebo po podrobni opredelitvi demokratičnega postopka, ki velja ob uporabe te klavzule, pri čemer je treba zagotoviti tudi odgovornost za sprejete odločitve ter ustrezno vključiti nacionalne parlamente in Evropski parlament; poudarja, kako pomembno je preprečiti nesorazmerno uporabo klavzule na račun temeljnih pravic;

| 44. | ugotavlja, da bi morala biti Evropski parlament in Svet kot sozakonodajalca in proračunska organa EU obveščena o stanju na terenu v primeru nesreče ali napada, zaradi katerega bi uporabili solidarnostno klavzulo, pa tudi o izvoru in morebitnih posledicah, tako da bi lahko izvedli temeljito in nepristransko oceno na podlagi posodobljenih in konkretnih informacij za prihodnje potrebe. |
| --- | --- |

44.

ugotavlja, da bi morala biti Evropski parlament in Svet kot sozakonodajalca in proračunska organa EU obveščena o stanju na terenu v primeru nesreče ali napada, zaradi katerega bi uporabili solidarnostno klavzulo, pa tudi o izvoru in morebitnih posledicah, tako da bi lahko izvedli temeljito in nepristransko oceno na podlagi posodobljenih in konkretnih informacij za prihodnje potrebe.

| 45. | opozarja, da mora Evropski svet v skladu s solidarnostno klavzulo redno ocenjevati grožnje, s katerimi se sooča Unija; meni, da se mora vsaka taka ocena usklajevati z Natom ter potekati na vsaj dveh ločenih ravneh, npr. na dolgoročnejši osnovi v Evropskem svetu, v okviru procesa, ki bi moral biti tudi podlaga za strateški razmislek, ki se bo odražal v prihodnjih posodobitvah evropske varnostne strategije in strategije za notranjo varnost, in v okviru pogostejših celovitih pregledov trenutnih groženj; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da mora Evropski svet v skladu s solidarnostno klavzulo redno ocenjevati grožnje, s katerimi se sooča Unija; meni, da se mora vsaka taka ocena usklajevati z Natom ter potekati na vsaj dveh ločenih ravneh, npr. na dolgoročnejši osnovi v Evropskem svetu, v okviru procesa, ki bi moral biti tudi podlaga za strateški razmislek, ki se bo odražal v prihodnjih posodobitvah evropske varnostne strategije in strategije za notranjo varnost, in v okviru pogostejših celovitih pregledov trenutnih groženj;

| 46. | meni, da je treba ocene groženj dopolniti z ocenami tveganj, pri čemer gre za analizo tveganj glede na obstoječe ranljivosti, da bi prepoznali vrzeli pri zmogljivostih, ki jih je treba najprej odpraviti; opozarja, da bi morala EU v okviru izvajanja strategije za notranjo varnost do leta 2014 vzpostaviti usklajeno politiko obvladovanja tveganj, ki povezuje ocene groženj in tveganj z odločanjem; prav tako opozarja, da bi morala Komisija pred koncem leta 2012 na podlagi nacionalnih analiz tveganj pripraviti medsektorski pregled velikih naravnih tveganj in tveganj, ki jih povzroči človek, s katerimi bi se lahko EU soočila v prihodnosti; spodbuja države članice, naj izmenjavajo nacionalne ocene tveganj in načrte za krizno upravljanje, da bo mogoče skupaj oceniti situacijo; |
| --- | --- |

46.

meni, da je treba ocene groženj dopolniti z ocenami tveganj, pri čemer gre za analizo tveganj glede na obstoječe ranljivosti, da bi prepoznali vrzeli pri zmogljivostih, ki jih je treba najprej odpraviti; opozarja, da bi morala EU v okviru izvajanja strategije za notranjo varnost do leta 2014 vzpostaviti usklajeno politiko obvladovanja tveganj, ki povezuje ocene groženj in tveganj z odločanjem; prav tako opozarja, da bi morala Komisija pred koncem leta 2012 na podlagi nacionalnih analiz tveganj pripraviti medsektorski pregled velikih naravnih tveganj in tveganj, ki jih povzroči človek, s katerimi bi se lahko EU soočila v prihodnosti; spodbuja države članice, naj izmenjavajo nacionalne ocene tveganj in načrte za krizno upravljanje, da bo mogoče skupaj oceniti situacijo;

| 47. | poudarja, da je treba pri pripravi teh ocen večkratne nevarnosti izkoristiti zmogljivosti centra EU za analizo obveščevalnih podatkov, pri čemer morajo ocene temeljiti na izmenjanih obveščevalnih podatkih in povezovanju prispevkov vseh teles EU, ki se ukvarjajo z oceno groženj in tveganj, kot so zadevni oddelki Komisije (vključno z GD HOME, GD ECHO in GD SANCO) in agencije Unije (Europol, Frontex, Evropski center za preprečevanje in nadzorovanje bolezni in druge); |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je treba pri pripravi teh ocen večkratne nevarnosti izkoristiti zmogljivosti centra EU za analizo obveščevalnih podatkov, pri čemer morajo ocene temeljiti na izmenjanih obveščevalnih podatkih in povezovanju prispevkov vseh teles EU, ki se ukvarjajo z oceno groženj in tveganj, kot so zadevni oddelki Komisije (vključno z GD HOME, GD ECHO in GD SANCO) in agencije Unije (Europol, Frontex, Evropski center za preprečevanje in nadzorovanje bolezni in druge);

o

o o

| 48. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici/visoki predstavnici, Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic EU, parlamentarni skupščini Nata in generalnemu sekretarju Nata. |
| --- | --- |

48.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici/visoki predstavnici, Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic EU, parlamentarni skupščini Nata in generalnemu sekretarju Nata.

---

(1)  10207/12.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0207.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0574.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0404.

(5)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 63.

(6)  Sklepi Sveta z dne 12. novembra 2009, 15505/1/09 REV.

(7)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 8.

(8)  V nadaljevanju „klavzula o medsebojni obrambi“, čeprav klavzula v Pogodbi ni poimenovana. Gl. zlasti zavezo o medsebojni obrambi iz člena V spremenjene Bruseljske pogodbe, ki je po mnenju pogodbenic zajeta v členu 42(7) PEU (izjava predsedstva stalnega sveta Zahodnoevropske unije z dne 31. marca 2010)

(9)  Glej dokument Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (COM(2011)0934)).

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/145 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/145

---

P7_TA(2012)0457

Kibernetska varnost in obramba

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o kibernetski varnosti in obrambi (2012/2096(INI))

(2015/C 419/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila o izvajanju evropske varnostne strategije, ki ga je Evropski svet podprl 11. in 12. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o izvajanju evropske varnostne strategije, ki ga je Evropski svet podprl 11. in 12. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti, podpisane 23. novembra 2001 v Budimpešti |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti, podpisane 23. novembra 2001 v Budimpešti

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o zaščiti kritične informacijske infrastrukture z dne 27. maja 2011 in predhodnih sklepov Sveta o kibernetski varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o zaščiti kritične informacijske infrastrukture z dne 27. maja 2011 in predhodnih sklepov Sveta o kibernetski varnosti,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropska digitalna agenda“ z dne 19. maja 2010 (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropska digitalna agenda“ z dne 19. maja 2010 (COM(2010)0245),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta (ES) št. 114/2008 z dne 8. decembra 2008 o ugotavljanju in določanju evropske kritične infrastrukture ter o oceni potrebe za izboljšanje njene zaščite (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta (ES) št. 114/2008 z dne 8. decembra 2008 o ugotavljanju in določanju evropske kritične infrastrukture ter o oceni potrebe za izboljšanje njene zaščite (1),

| — | ob upoštevanju nedavnega sporočila Komisije o ustanovitvi Evropskega centra za boj proti kibernetski kriminaliteti kot prednostne naloge strategije notranje varnosti (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavnega sporočila Komisije o ustanovitvi Evropskega centra za boj proti kibernetski kriminaliteti kot prednostne naloge strategije notranje varnosti (COM(2012)0140),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 10. marca 2010 o izvajanju evropske varnostne strategije v okviru evropske varnostne in obrambne politike (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 10. marca 2010 o izvajanju evropske varnostne strategije v okviru evropske varnostne in obrambne politike (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o razvoju skupne varnostne in obrambne politike po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o razvoju skupne varnostne in obrambne politike po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2012 o strategiji Evropske unije o notranji varnosti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2012 o strategiji Evropske unije o notranji varnosti (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredbe (ES) št. 1334/2000 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza blaga in tehnologije z dvojno rabo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredbe (ES) št. 1334/2000 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza blaga in tehnologije z dvojno rabo (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2012 o zaščiti kritične informacijske infrastrukture – dosežki in naslednji koraki: h globalni kibernetski varnosti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2012 o zaščiti kritične informacijske infrastrukture – dosežki in naslednji koraki: h globalni kibernetski varnosti (6),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice z dne 5. julija 2012 o spodbujanju, varstvu in uživanju človekovih pravic na internetu (7), ki priznava pomen varstva človekovih pravic in prostega pretoka informacij na internetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice z dne 5. julija 2012 o spodbujanju, varstvu in uživanju človekovih pravic na internetu (7), ki priznava pomen varstva človekovih pravic in prostega pretoka informacij na internetu,

| — | ob upoštevanju sklepov z vrhunskega srečanja v Chicagu dne 20. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov z vrhunskega srečanja v Chicagu dne 20. maja 2012,

| — | ob upoštevanju Naslova V Pogodbe EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Naslova V Pogodbe EU,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0335/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0335/2012),

| A. | ker so EU in njene države članice v času globalizacije postale močno odvisne od varnega kibernetskega prostora, varne uporabe informacij in digitalnih tehnologij ter odpornih in zanesljivih informacijskih storitev in s tem povezane infrastrukture; |
| --- | --- |

A.

ker so EU in njene države članice v času globalizacije postale močno odvisne od varnega kibernetskega prostora, varne uporabe informacij in digitalnih tehnologij ter odpornih in zanesljivih informacijskih storitev in s tem povezane infrastrukture;

| B. | ker se informacijska in komunikacijska tehnologija uporablja tudi kot orodje za represijo; ker kontekst, v katerem se ta tehnologija uporablja, v veliki meri določa, ali bodo te tehnologije prispevale k pozitivnemu razvoju ali k represiji; |
| --- | --- |

B.

ker se informacijska in komunikacijska tehnologija uporablja tudi kot orodje za represijo; ker kontekst, v katerem se ta tehnologija uporablja, v veliki meri določa, ali bodo te tehnologije prispevale k pozitivnemu razvoju ali k represiji;

| C. | ker kibernetski izzivi, grožnje in napadi zelo hitro naraščajo ter predstavljajo veliko grožnjo za varnost, obrambo, stabilnost in konkurenčnost nacionalnih držav in tudi zasebnega sektorja; ker teh groženj prav zato ne bi smeli jemati kot zadeve, ki bodo obravnavane v prihodnosti; ker je večina zelo vidnih in motečih kibernetskih incidentov politično motiviranih; čeprav je velika večina kibernetskih incidentov še vedno primitivne oblike, grožnje kritičnim sredstvom postajajo vedno bolj prefinjene in zahtevajo dobro zaščito; |
| --- | --- |

C.

ker kibernetski izzivi, grožnje in napadi zelo hitro naraščajo ter predstavljajo veliko grožnjo za varnost, obrambo, stabilnost in konkurenčnost nacionalnih držav in tudi zasebnega sektorja; ker teh groženj prav zato ne bi smeli jemati kot zadeve, ki bodo obravnavane v prihodnosti; ker je večina zelo vidnih in motečih kibernetskih incidentov politično motiviranih; čeprav je velika večina kibernetskih incidentov še vedno primitivne oblike, grožnje kritičnim sredstvom postajajo vedno bolj prefinjene in zahtevajo dobro zaščito;

| D. | ker je kibernetski prostor s skoraj dvema milijardama medsebojno povezanih uporabnikov po vsem svetu postal eno najmočnejših in najučinkovitejših sredstev za spodbujanje demokratičnih idej in organiziranje ljudi v njihovem boju za svobodo in proti diktatorskim režimom; ker je uporaba kibernetskega prostora s strani nedemokratičnih in avtoritarnih režimov čedalje večja grožnja za pravice posameznikov do svobode izražanja in združevanja; ker je zato treba nujno zagotoviti, da bo kibernetski prostor ostal odprt za prost pretok idej, informacij in izražanja; |
| --- | --- |

D.

ker je kibernetski prostor s skoraj dvema milijardama medsebojno povezanih uporabnikov po vsem svetu postal eno najmočnejših in najučinkovitejših sredstev za spodbujanje demokratičnih idej in organiziranje ljudi v njihovem boju za svobodo in proti diktatorskim režimom; ker je uporaba kibernetskega prostora s strani nedemokratičnih in avtoritarnih režimov čedalje večja grožnja za pravice posameznikov do svobode izražanja in združevanja; ker je zato treba nujno zagotoviti, da bo kibernetski prostor ostal odprt za prost pretok idej, informacij in izražanja;

| E. | ker v EU in njenih državah članicah obstajajo številne politične, zakonodajne in organizacijske ovire za razvoj obsežnega in enotnega pristopa do kibernetske obrambe in kibernetske varnosti; ker na občutljivem in ranljivem področju kibernetske varnosti ni enotnih opredelitev, standardov in enotnih ukrepov; |
| --- | --- |

E.

ker v EU in njenih državah članicah obstajajo številne politične, zakonodajne in organizacijske ovire za razvoj obsežnega in enotnega pristopa do kibernetske obrambe in kibernetske varnosti; ker na občutljivem in ranljivem področju kibernetske varnosti ni enotnih opredelitev, standardov in enotnih ukrepov;

| F. | ker izmenjava in usklajevanje v institucijah EU ter z državami članicami in med njimi in z zunanjimi partnerji še vedno ne zadoščata; |
| --- | --- |

F.

ker izmenjava in usklajevanje v institucijah EU ter z državami članicami in med njimi in z zunanjimi partnerji še vedno ne zadoščata;

| G. | ker ni jasnih in usklajenih opredelitev „kibernetske varnosti“ na ravni EU in niti na mednarodni ravni; ker se razumevanje kibernetske varnosti in opredelitev drugih osrednjih pojmov med državami članicami močno razlikujeta; |
| --- | --- |

G.

ker ni jasnih in usklajenih opredelitev „kibernetske varnosti“ na ravni EU in niti na mednarodni ravni; ker se razumevanje kibernetske varnosti in opredelitev drugih osrednjih pojmov med državami članicami močno razlikujeta;

| H. | ker EU še ni razvila samostojnih skladnih politik za varovanje kritične informacijske infrastrukture, kar zahteva multidisciplinaren pristop, torej zagotavljanje varnosti ob spoštovanju temeljnih pravic; |
| --- | --- |

H.

ker EU še ni razvila samostojnih skladnih politik za varovanje kritične informacijske infrastrukture, kar zahteva multidisciplinaren pristop, torej zagotavljanje varnosti ob spoštovanju temeljnih pravic;

| I. | ker je EU predlagala več pobud za odpravo kibernetske kriminalitete na civilni ravni, vključno z ustanovitvijo novega evropskega centra za boj proti kibernetski kriminaliteti, a še nima konkretnega načrta na ravni varnosti in obrambe; |
| --- | --- |

I.

ker je EU predlagala več pobud za odpravo kibernetske kriminalitete na civilni ravni, vključno z ustanovitvijo novega evropskega centra za boj proti kibernetski kriminaliteti, a še nima konkretnega načrta na ravni varnosti in obrambe;

| J. | ker je vzpostavljanje zaupanja med zasebnim sektorjem, organi kazenskega pregona ter institucijami za obrambo in drugimi pristojnimi institucijami izjemno pomembno v boju proti kibernetski kriminaliteti; |
| --- | --- |

J.

ker je vzpostavljanje zaupanja med zasebnim sektorjem, organi kazenskega pregona ter institucijami za obrambo in drugimi pristojnimi institucijami izjemno pomembno v boju proti kibernetski kriminaliteti;

| K. | ker je medsebojno zaupanje v odnosih med državnimi in nedržavnimi akterji osnovni pogoj za zanesljivo kibernetsko varnost; |
| --- | --- |

K.

ker je medsebojno zaupanje v odnosih med državnimi in nedržavnimi akterji osnovni pogoj za zanesljivo kibernetsko varnost;

| L. | ker večina kibernetskih incidentov tako v javnem kot v zasebnem sektorju ostane neprijavljenih zaradi občutljive narave informacij in morebitnega zmanjšanja ugleda vpletenih družb; |
| --- | --- |

L.

ker večina kibernetskih incidentov tako v javnem kot v zasebnem sektorju ostane neprijavljenih zaradi občutljive narave informacij in morebitnega zmanjšanja ugleda vpletenih družb;

| M. | ker se veliko število kibernetskih incidentov zgodi zaradi pomanjkanja vzdržljivosti in odpornosti zasebne in javne omrežne infrastrukture, slabo zaščitenih ali varovanih podatkovnih baz in drugih pomanjkljivosti v kritični informacijski infrastrukturi; ker le malo držav članic obravnava zaščito svojih omrežij in informacijskih sistemov ter s tem povezanih podatkov kot del svojih dolžnosti, kar pojasnjuje pomanjkanje naložb v sodobno varnostno tehnologijo, usposabljanje in razvoj ustreznih smernic; ker je veliko držav članic odvisnih od varnostne tehnologije iz tretjih držav in bi morale okrepiti prizadevanja za zmanjšanje te odvisnosti; |
| --- | --- |

M.

ker se veliko število kibernetskih incidentov zgodi zaradi pomanjkanja vzdržljivosti in odpornosti zasebne in javne omrežne infrastrukture, slabo zaščitenih ali varovanih podatkovnih baz in drugih pomanjkljivosti v kritični informacijski infrastrukturi; ker le malo držav članic obravnava zaščito svojih omrežij in informacijskih sistemov ter s tem povezanih podatkov kot del svojih dolžnosti, kar pojasnjuje pomanjkanje naložb v sodobno varnostno tehnologijo, usposabljanje in razvoj ustreznih smernic; ker je veliko držav članic odvisnih od varnostne tehnologije iz tretjih držav in bi morale okrepiti prizadevanja za zmanjšanje te odvisnosti;

| N. | ker se večine povzročiteljev kibernetskih napadov na visoki ravni, ki ogrožajo nacionalno ali mednarodno varnost in zaščito, nikoli ne identificira in kazensko preganja; ker ni mednarodno dogovorjenega odziva na državno podprt kibernetski napad na drugo državo niti dogovora, ali se tak napad lahko obravnava kot povod za vojno; |
| --- | --- |

N.

ker se večine povzročiteljev kibernetskih napadov na visoki ravni, ki ogrožajo nacionalno ali mednarodno varnost in zaščito, nikoli ne identificira in kazensko preganja; ker ni mednarodno dogovorjenega odziva na državno podprt kibernetski napad na drugo državo niti dogovora, ali se tak napad lahko obravnava kot povod za vojno;

| O. | ker je Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA) vključena kot posrednik, ki pomaga državam članicam pri izmenjavi primerov dobre prakse na področju kibernetske varnosti s priporočili o tem, kako razviti, izvajati in vzdrževati strategijo za kibernetsko varnost, ter ima podporno vlogo v nacionalnih strategijah za kibernetsko varnost, nacionalnih načrtih odzivnosti na incidente, pri organizaciji vseevropskih in mednarodnih vaj iz zaščite kritične informacijske infrastrukture (CIIP) ter pri oblikovanju scenarijev za vaje na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

O.

ker je Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA) vključena kot posrednik, ki pomaga državam članicam pri izmenjavi primerov dobre prakse na področju kibernetske varnosti s priporočili o tem, kako razviti, izvajati in vzdrževati strategijo za kibernetsko varnost, ter ima podporno vlogo v nacionalnih strategijah za kibernetsko varnost, nacionalnih načrtih odzivnosti na incidente, pri organizaciji vseevropskih in mednarodnih vaj iz zaščite kritične informacijske infrastrukture (CIIP) ter pri oblikovanju scenarijev za vaje na nacionalni ravni;

| P. | ker je od junija 2012 samo 10 držav članic EU uradno sprejelo nacionalno strategijo za kibernetsko varnost; |
| --- | --- |

P.

ker je od junija 2012 samo 10 držav članic EU uradno sprejelo nacionalno strategijo za kibernetsko varnost;

| Q. | ker je kibernetska obramba ena glavnih prednostnih nalog Evropske obrambne agencije (EDA), ki je na podlagi načrta za razvoj zmogljivosti ustanovila projektno skupino za kibernetsko varnost, v okviru katere večina držav članic sodeluje z zbiranjem izkušenj in svojimi predlogi; |
| --- | --- |

Q.

ker je kibernetska obramba ena glavnih prednostnih nalog Evropske obrambne agencije (EDA), ki je na podlagi načrta za razvoj zmogljivosti ustanovila projektno skupino za kibernetsko varnost, v okviru katere večina držav članic sodeluje z zbiranjem izkušenj in svojimi predlogi;

| R. | ker so naložbe v raziskave in razvoj kibernetske varnosti in obrambe ključne za napredek in vzdrževanje visoke ravni kibernetske varnosti in obrambe; ker so se izdatki za obrambo, namenjeni raziskavam in razvoju, znižali, namesto da bi dosegli dogovorjena 2 % skupnih izdatkov za obrambo; |
| --- | --- |

R.

ker so naložbe v raziskave in razvoj kibernetske varnosti in obrambe ključne za napredek in vzdrževanje visoke ravni kibernetske varnosti in obrambe; ker so se izdatki za obrambo, namenjeni raziskavam in razvoju, znižali, namesto da bi dosegli dogovorjena 2 % skupnih izdatkov za obrambo;

| S. | ker bi moralo biti ozaveščanje in izobraževanje državljanov o kibernetski varnosti temelj vsake celovite strategije za kibernetsko varnost; |
| --- | --- |

S.

ker bi moralo biti ozaveščanje in izobraževanje državljanov o kibernetski varnosti temelj vsake celovite strategije za kibernetsko varnost;

| T. | ker je treba vzpostaviti jasno ravnovesje med varnostnimi ukrepi in državljanskimi pravicami v skladu s PDEU, na primer pravico do zasebnosti, varstva podatkov in svobode izražanja, pri čemer se ne sme žrtvovati ene strani na račun druge; |
| --- | --- |

T.

ker je treba vzpostaviti jasno ravnovesje med varnostnimi ukrepi in državljanskimi pravicami v skladu s PDEU, na primer pravico do zasebnosti, varstva podatkov in svobode izražanja, pri čemer se ne sme žrtvovati ene strani na račun druge;

| U. | ker je vse bolj treba v večji meri spoštovati in zaščititi pravice posameznikov do zasebnosti, kot je navedeno v Listini EU in členu 16 PDEU; ker se potreba po varovanju in obrambi kibernetskega prostora na nacionalni ravni, na primer za institucije in obrambne organe, čeprav je pomembna, v nobenem primeru ne bi smela uporabiti kot izgovor za kakršno koli omejevanje pravic in svoboščin v kibernetskem in informacijskem prostoru; |
| --- | --- |

U.

ker je vse bolj treba v večji meri spoštovati in zaščititi pravice posameznikov do zasebnosti, kot je navedeno v Listini EU in členu 16 PDEU; ker se potreba po varovanju in obrambi kibernetskega prostora na nacionalni ravni, na primer za institucije in obrambne organe, čeprav je pomembna, v nobenem primeru ne bi smela uporabiti kot izgovor za kakršno koli omejevanje pravic in svoboščin v kibernetskem in informacijskem prostoru;

| V. | ker globalna in brezmejna narava interneta zahteva nove oblike mednarodnega sodelovanja in upravljanja, pri katerih sodeluje več zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

V.

ker globalna in brezmejna narava interneta zahteva nove oblike mednarodnega sodelovanja in upravljanja, pri katerih sodeluje več zainteresiranih strani;

| W. | ker se vlade pri varovanju svoje kritične infrastrukture vedno bolj zanašajo na zasebne akterje; |
| --- | --- |

W.

ker se vlade pri varovanju svoje kritične infrastrukture vedno bolj zanašajo na zasebne akterje;

| X. | ker Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) vidika kibernetske varnosti še ni proaktivno vključila v svoje odnose s tretjimi državami; |
| --- | --- |

X.

ker Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) vidika kibernetske varnosti še ni proaktivno vključila v svoje odnose s tretjimi državami;

| Y. | ker je instrument za stabilnost doslej edini program EU za odzivanje na nenadne krize ali globalne/nadregionalne varnostne izzive, vključno z grožnjami kibernetski varnosti; |
| --- | --- |

Y.

ker je instrument za stabilnost doslej edini program EU za odzivanje na nenadne krize ali globalne/nadregionalne varnostne izzive, vključno z grožnjami kibernetski varnosti;

| Z. | ker je skupni odziv – prek delovne skupine EU-ZDA za kibernetsko varnost in kibernetsko kriminaliteto – na grožnje kibernetski varnosti eno od prednostnih vprašanj v odnosih EU-ZDA; |
| --- | --- |

Z.

ker je skupni odziv – prek delovne skupine EU-ZDA za kibernetsko varnost in kibernetsko kriminaliteto – na grožnje kibernetski varnosti eno od prednostnih vprašanj v odnosih EU-ZDA;

Ukrepi in usklajevanje v EU

| 1. | ugotavlja, da so kibernetske grožnje in napadi na vlado, upravne, vojaške in mednarodne organe v EU in v svetu čedalje večja nevarnost in vse pogostejši in da obstajajo resni razlogi za zaskrbljenost, da bi lahko državni in nedržavni akterji, zlasti teroristične organizacije in kriminalne združbe, napadli kritične informacijske in komunikacijske strukture ter infrastrukture institucij EU in članic, kar bi utegnilo povzročiti veliko škodo, vključno s kinetičnimi učinki; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da so kibernetske grožnje in napadi na vlado, upravne, vojaške in mednarodne organe v EU in v svetu čedalje večja nevarnost in vse pogostejši in da obstajajo resni razlogi za zaskrbljenost, da bi lahko državni in nedržavni akterji, zlasti teroristične organizacije in kriminalne združbe, napadli kritične informacijske in komunikacijske strukture ter infrastrukture institucij EU in članic, kar bi utegnilo povzročiti veliko škodo, vključno s kinetičnimi učinki;

| 2. | zato poudarja potrebo po globalnem in usklajenem pristopu k tem izzivom na ravni EU z razvojem celovite strategije EU za kibernetsko varnost, ki bi morala vsebovati enotno opredelitev kibernetske varnosti in obrambe ter sestave obrambnega kibernetskega napada, podati enotno vizijo delovanja in upoštevati dodano vrednost obstoječih agencij in organov; prav tako bi morala vsebovati primere dobre prakse iz držav članic, ki so že sprejele nacionalne strategije za kibernetsko varnost; poudarja ključni pomen usklajevanja in ustvarjanja sinergij na ravni Unije za povezovanje različnih pobud, programov ter vojaških in civilnih dejavnosti; poudarja, da bi takšna strategija morala zagotoviti prožnost in da bi jo bilo treba redno posodabljati, da bi jo prilagajali hitrim spremembam v kibernetskem prostoru; |
| --- | --- |

2.

zato poudarja potrebo po globalnem in usklajenem pristopu k tem izzivom na ravni EU z razvojem celovite strategije EU za kibernetsko varnost, ki bi morala vsebovati enotno opredelitev kibernetske varnosti in obrambe ter sestave obrambnega kibernetskega napada, podati enotno vizijo delovanja in upoštevati dodano vrednost obstoječih agencij in organov; prav tako bi morala vsebovati primere dobre prakse iz držav članic, ki so že sprejele nacionalne strategije za kibernetsko varnost; poudarja ključni pomen usklajevanja in ustvarjanja sinergij na ravni Unije za povezovanje različnih pobud, programov ter vojaških in civilnih dejavnosti; poudarja, da bi takšna strategija morala zagotoviti prožnost in da bi jo bilo treba redno posodabljati, da bi jo prilagajali hitrim spremembam v kibernetskem prostoru;

| 3. | poziva Komisijo in visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj v prihodnjem predlogu ureditve za izvajanje solidarnostne klavzule (člen 222 PDEU) razmislita o nevarnosti resnega kibernetskega napada na državo članico; prav tako meni, da bi bilo mogoče kibernetske napade, ki ogrožajo nacionalno varnost, čeprav jih je še treba terminološko opredeliti, zajeti v klavzulo o medsebojni obrambi (člen 42.7 PEU), brez poseganja v načelo sorazmernosti; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj v prihodnjem predlogu ureditve za izvajanje solidarnostne klavzule (člen 222 PDEU) razmislita o nevarnosti resnega kibernetskega napada na državo članico; prav tako meni, da bi bilo mogoče kibernetske napade, ki ogrožajo nacionalno varnost, čeprav jih je še treba terminološko opredeliti, zajeti v klavzulo o medsebojni obrambi (člen 42.7 PEU), brez poseganja v načelo sorazmernosti;

| 4. | poudarja, da mora SVOP zaščititi sile, ki se nahajajo na vojaških operacijah in civilnih misijah EU, pred kibernetskimi napadi; poudarja, da bi morala kibernetska obramba postati dejavna zmožnost SVOP; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da mora SVOP zaščititi sile, ki se nahajajo na vojaških operacijah in civilnih misijah EU, pred kibernetskimi napadi; poudarja, da bi morala kibernetska obramba postati dejavna zmožnost SVOP;

| 5. | poudarja, da bi morale vse politike EU na področju kibernetske varnosti temeljiti in biti zasnovane tako, da bi zagotavljale največjo možno raven zaščite in ohranitev digitalnih svoboščin ter spoštovanje človekovih pravic na spletu; meni, da bi bilo treba internet ter informacijsko in komunikacijsko tehnologijo vključiti v zunanjo in varnostno politiko EU, da bi poudarili ta prizadevanja; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da bi morale vse politike EU na področju kibernetske varnosti temeljiti in biti zasnovane tako, da bi zagotavljale največjo možno raven zaščite in ohranitev digitalnih svoboščin ter spoštovanje človekovih pravic na spletu; meni, da bi bilo treba internet ter informacijsko in komunikacijsko tehnologijo vključiti v zunanjo in varnostno politiko EU, da bi poudarili ta prizadevanja;

| 6. | poziva Komisijo in Svet, naj digitalno svobodo enoglasno priznata kot temeljno pravico in nujen pogoj za uživanje splošnih človekovih pravic; poudarja, da bi moral biti cilj držav članic, da nikoli ne ogrozijo pravic in svoboščin svojih državljanov pri oblikovanju odzivov na kibernetske grožnje in napade, ter da bi morale v zakonodaji ustrezno razlikovati med civilno in vojaško naravo kibernetskih incidentov; poziva k previdnosti pri uvedbi omejitev uporabe orodij komunikacijske in informacijske tehnologije za državljane; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo in Svet, naj digitalno svobodo enoglasno priznata kot temeljno pravico in nujen pogoj za uživanje splošnih človekovih pravic; poudarja, da bi moral biti cilj držav članic, da nikoli ne ogrozijo pravic in svoboščin svojih državljanov pri oblikovanju odzivov na kibernetske grožnje in napade, ter da bi morale v zakonodaji ustrezno razlikovati med civilno in vojaško naravo kibernetskih incidentov; poziva k previdnosti pri uvedbi omejitev uporabe orodij komunikacijske in informacijske tehnologije za državljane;

| 7. | poziva Svet in Komisijo, naj skupaj z državami članicami pripravita belo knjigo o kibernetski obrambi, v kateri bi podala jasne opredelitve in merila za ločevanje stopenj kibernetskih napadov na civilnem in vojaškem področju, v skladu z njihovo motivacijo in učinki, pa tudi stopnje odzivov, vključno s preiskovanjem, odkrivanjem in kazenskim pregonom povzročiteljev napadov; |
| --- | --- |

7.

poziva Svet in Komisijo, naj skupaj z državami članicami pripravita belo knjigo o kibernetski obrambi, v kateri bi podala jasne opredelitve in merila za ločevanje stopenj kibernetskih napadov na civilnem in vojaškem področju, v skladu z njihovo motivacijo in učinki, pa tudi stopnje odzivov, vključno s preiskovanjem, odkrivanjem in kazenskim pregonom povzročiteljev napadov;

| 8. | poudarja, da je treba obvezno posodobiti evropsko varnostno strategijo, da se poišče in opredeli ukrepe za zasledovanje in preganjanje posameznih, v mrežo povezanih in s strani države podprtih povzročiteljev napadov; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba obvezno posodobiti evropsko varnostno strategijo, da se poišče in opredeli ukrepe za zasledovanje in preganjanje posameznih, v mrežo povezanih in s strani države podprtih povzročiteljev napadov;

Raven EU

| 9. | poudarja pomen horizontalnega sodelovanja in usklajevanja na področju kibernetske varnosti v institucijah in agencijah EU in med njimi; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomen horizontalnega sodelovanja in usklajevanja na področju kibernetske varnosti v institucijah in agencijah EU in med njimi;

| 10. | poudarja, da nove tehnologije postavljajo na preizkušnjo način, na katerega vlade izvajajo svoje osnovne naloge; ponovno poudarja, da je obrambna in varnostna politika v končni fazi v rokah vlade ter vključuje ustrezen demokratični nadzor; je seznanjen s čedalje pomembnejšo vlogo zasebnih akterjev pri izvajanju nalog na področju varnosti in obrambe, ki pogosto potekajo brez preglednosti in odgovornosti ali mehanizma demokratičnega nadzora; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da nove tehnologije postavljajo na preizkušnjo način, na katerega vlade izvajajo svoje osnovne naloge; ponovno poudarja, da je obrambna in varnostna politika v končni fazi v rokah vlade ter vključuje ustrezen demokratični nadzor; je seznanjen s čedalje pomembnejšo vlogo zasebnih akterjev pri izvajanju nalog na področju varnosti in obrambe, ki pogosto potekajo brez preglednosti in odgovornosti ali mehanizma demokratičnega nadzora;

| 11. | poudarja, da morajo vlade upoštevati osnovna mednarodna javna in humanitarna pravna načela, kot je spoštovanje državne suverenosti in človekovih pravic, kadar uporabljajo nove tehnologije na področju varnostne in obrambne politike; spominja na dragocene izkušnje držav članic EU, kot je Estonija, pri opredelitvi in zasnovi politik kibernetske varnosti ter obrambe; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da morajo vlade upoštevati osnovna mednarodna javna in humanitarna pravna načela, kot je spoštovanje državne suverenosti in človekovih pravic, kadar uporabljajo nove tehnologije na področju varnostne in obrambne politike; spominja na dragocene izkušnje držav članic EU, kot je Estonija, pri opredelitvi in zasnovi politik kibernetske varnosti ter obrambe;

| 12. | priznava potrebo po oceni splošne ravni kibernetskih napadov na informacijske sisteme in infrastrukturo EU; v zvezi s tem posebej poudarja potrebo po stalnem ocenjevanju stopnje pripravljenosti institucij EU na reševanje potencialnih kibernetskih napadov; še posebej vztraja, da je treba okrepiti kritično informacijsko infrastrukturo; |
| --- | --- |

12.

priznava potrebo po oceni splošne ravni kibernetskih napadov na informacijske sisteme in infrastrukturo EU; v zvezi s tem posebej poudarja potrebo po stalnem ocenjevanju stopnje pripravljenosti institucij EU na reševanje potencialnih kibernetskih napadov; še posebej vztraja, da je treba okrepiti kritično informacijsko infrastrukturo;

| 13. | poudarja tudi, da je treba zagotavljati obveščanje o šibkih točkah, nevarnostih in opozorilih o novih grožnjah za informacijske sisteme; |
| --- | --- |

13.

poudarja tudi, da je treba zagotavljati obveščanje o šibkih točkah, nevarnostih in opozorilih o novih grožnjah za informacijske sisteme;

| 14. | ugotavlja, da so nedavni kibernetski napadi na evropska informacijska omrežja in vladne informacijske sisteme povzročili večjo škodo gospodarstvu in varnosti, sam obseg te škode pa ni bil ustrezno ocenjen; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da so nedavni kibernetski napadi na evropska informacijska omrežja in vladne informacijske sisteme povzročili večjo škodo gospodarstvu in varnosti, sam obseg te škode pa ni bil ustrezno ocenjen;

| 15. | poziva vse institucije EU, naj v najkrajšem možnem času izdelajo strategije za kibernetsko varnost in načrte odzivnosti na incidente za lastne sisteme; |
| --- | --- |

15.

poziva vse institucije EU, naj v najkrajšem možnem času izdelajo strategije za kibernetsko varnost in načrte odzivnosti na incidente za lastne sisteme;

| 16. | poziva vse institucije EU, naj v svojo analizo tveganj in načrte za obvladovanje kriz vključijo vprašanje obvladovanja kibernetskih kriz; prav tako poziva vse institucije EU, naj vsem članom svojega osebja omogočijo tečaje ozaveščanja o kibernetski varnosti; predlaga, da bi enkrat letno podobno kot vaje za ukrepanje v sili izvedli vaje za kibernetsko varnost; |
| --- | --- |

16.

poziva vse institucije EU, naj v svojo analizo tveganj in načrte za obvladovanje kriz vključijo vprašanje obvladovanja kibernetskih kriz; prav tako poziva vse institucije EU, naj vsem članom svojega osebja omogočijo tečaje ozaveščanja o kibernetski varnosti; predlaga, da bi enkrat letno podobno kot vaje za ukrepanje v sili izvedli vaje za kibernetsko varnost;

| 17. | poudarja pomen učinkovite vzpostavitve skupine EU za posredovanje pri omrežnih incidentih (EU-CERT) in drugih nacionalnih skupin CERT ter oblikovanja nacionalnih načrtov odzivnosti na incidente v primerih, ko je treba ukrepati; pozdravlja dejstvo, da so vse države članice EU do maja 2012 ustanovile nacionalne skupine CERT; poziva k nadaljnjemu razvoju nacionalnih CERT in skupine CERT EU, ki po potrebi lahko začnejo ukrepati v 24 urah; poudarja potrebo, da se preuči izvedljivost javno-zasebnih partnerstev na tem področju; |
| --- | --- |

17.

poudarja pomen učinkovite vzpostavitve skupine EU za posredovanje pri omrežnih incidentih (EU-CERT) in drugih nacionalnih skupin CERT ter oblikovanja nacionalnih načrtov odzivnosti na incidente v primerih, ko je treba ukrepati; pozdravlja dejstvo, da so vse države članice EU do maja 2012 ustanovile nacionalne skupine CERT; poziva k nadaljnjemu razvoju nacionalnih CERT in skupine CERT EU, ki po potrebi lahko začnejo ukrepati v 24 urah; poudarja potrebo, da se preuči izvedljivost javno-zasebnih partnerstev na tem področju;

| 18. | priznava, da se je „Cyber Europe 2010“, prva vseevropska vaja za zaščito kritične informacijske infrastrukture, pri kateri je sodelovalo več držav članic in jo je vodila ENISA, izkazala za koristen ukrep in primer dobre prakse; poudarja tudi, da je treba čim prej vzpostaviti informacijsko omrežje za opozarjanje o kritični infrastrukturi na evropski ravni; |
| --- | --- |

18.

priznava, da se je „Cyber Europe 2010“, prva vseevropska vaja za zaščito kritične informacijske infrastrukture, pri kateri je sodelovalo več držav članic in jo je vodila ENISA, izkazala za koristen ukrep in primer dobre prakse; poudarja tudi, da je treba čim prej vzpostaviti informacijsko omrežje za opozarjanje o kritični infrastrukturi na evropski ravni;

| 19. | poudarja pomen vseevropskih vaj, ki služijo pripravam na obsežne varnostne incidente v omrežjih, ter opredelitve enotnih standardov za ocenjevanje groženj; |
| --- | --- |

19.

poudarja pomen vseevropskih vaj, ki služijo pripravam na obsežne varnostne incidente v omrežjih, ter opredelitve enotnih standardov za ocenjevanje groženj;

| 20. | poziva Komisijo, naj preuči potrebo po centru EU za usklajevanje kibernetske varnosti (EU Cyber Coordination post) in njegovo izvedljivost; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj preuči potrebo po centru EU za usklajevanje kibernetske varnosti (EU Cyber Coordination post) in njegovo izvedljivost;

| 21. | meni, da bi morali Komisija, Svet in države članice glede na visoko raven usposobljenosti, ki je potrebna tako pri ustrezni obrambi kibernetskih sistemov in infrastruktur kot tudi pri napadu nanje, razmisliti o možnosti razvoja strategije etičnih hekerjev; ugotavlja, da je potencial za beg možganov v teh primerih visok in da imajo zlasti mladoletni, ki so bili obtoženih takšnih napadov, visok potencial za rehabilitacijo in integracijo v obrambne agencije in organe; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi morali Komisija, Svet in države članice glede na visoko raven usposobljenosti, ki je potrebna tako pri ustrezni obrambi kibernetskih sistemov in infrastruktur kot tudi pri napadu nanje, razmisliti o možnosti razvoja strategije etičnih hekerjev; ugotavlja, da je potencial za beg možganov v teh primerih visok in da imajo zlasti mladoletni, ki so bili obtoženih takšnih napadov, visok potencial za rehabilitacijo in integracijo v obrambne agencije in organe;

Evropska obrambna agencija (EDA)

| 22. | pozdravlja nedavne pobude in projekte v zvezi s kibernetsko obrambo, zlasti glede zbiranja in razporejanja podatkov, izzivov in potreb v zvezi s kibernetsko varnostjo in obrambo, in poziva države članice, naj v zvezi s kibernetsko obrambo v večji meri sodelujejo, tudi na vojaški ravni, z Evropsko obrambno agencijo; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja nedavne pobude in projekte v zvezi s kibernetsko obrambo, zlasti glede zbiranja in razporejanja podatkov, izzivov in potreb v zvezi s kibernetsko varnostjo in obrambo, in poziva države članice, naj v zvezi s kibernetsko obrambo v večji meri sodelujejo, tudi na vojaški ravni, z Evropsko obrambno agencijo;

| 23. | poudarja pomen tesnega sodelovanja držav članic z EDA za razvoj nacionalnih zmogljivosti za kibernetsko obrambo; je prepričan, da so ustvarjanje sinergij, združevanje in souporaba na evropski ravni ključni za učinkovito kibernetsko obrambo na evropski in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

23.

poudarja pomen tesnega sodelovanja držav članic z EDA za razvoj nacionalnih zmogljivosti za kibernetsko obrambo; je prepričan, da so ustvarjanje sinergij, združevanje in souporaba na evropski ravni ključni za učinkovito kibernetsko obrambo na evropski in nacionalni ravni;

| 24. | spodbuja EDA, naj okrepi svoje sodelovanje z Natom ter nacionalnimi in mednarodnimi centri odličnosti, Evropskim centrom za kibernetsko kriminaliteto pri Europolu, ki prispeva k hitrejšim odzivom v primeru kibernetskega napada, še zlasti s Centrom odličnosti za sodelovanje pri kibernetski obrambi (CCDCOE), in se osredotoči na izgradnjo zmogljivosti, usposabljanje ter na izmenjavo informacij in prakse; |
| --- | --- |

24.

spodbuja EDA, naj okrepi svoje sodelovanje z Natom ter nacionalnimi in mednarodnimi centri odličnosti, Evropskim centrom za kibernetsko kriminaliteto pri Europolu, ki prispeva k hitrejšim odzivom v primeru kibernetskega napada, še zlasti s Centrom odličnosti za sodelovanje pri kibernetski obrambi (CCDCOE), in se osredotoči na izgradnjo zmogljivosti, usposabljanje ter na izmenjavo informacij in prakse;

| 25. | z zaskrbljenostjo opaža, da je ena sama država članica do leta 2010 za raziskave in razvoj namenila 2 % izdatkov za obrambo in da pet držav članic leta 2010 ničesar ni vložilo v raziskave in razvoj; poziva EDA, naj skupaj z državami članicami združi sredstva in dejansko vlaga v skupne raziskave in razvoj, zlasti za kibernetsko varnost in obrambo; |
| --- | --- |

25.

z zaskrbljenostjo opaža, da je ena sama država članica do leta 2010 za raziskave in razvoj namenila 2 % izdatkov za obrambo in da pet držav članic leta 2010 ničesar ni vložilo v raziskave in razvoj; poziva EDA, naj skupaj z državami članicami združi sredstva in dejansko vlaga v skupne raziskave in razvoj, zlasti za kibernetsko varnost in obrambo;

Države članice

| 26. | poziva vse države članice, naj nemudoma razvijejo in dopolnijo svoje nacionalne strategije za kibernetsko varnost in obrambo ter zagotovijo solidno oblikovanje politike ter regulatorno okolje, obsežne postopke za obvladovanje tveganj in ustrezne pripravljalne ukrepe ter mehanizme; poziva ENISA, naj pomaga državam članicam; izraža svojo podporo ENISA pri oblikovanju vodnika dobre prakse o dobrih praksah in priporočilih o tem, kako razviti, izvajati in vzdrževati strategijo za kibernetsko varnost; |
| --- | --- |

26.

poziva vse države članice, naj nemudoma razvijejo in dopolnijo svoje nacionalne strategije za kibernetsko varnost in obrambo ter zagotovijo solidno oblikovanje politike ter regulatorno okolje, obsežne postopke za obvladovanje tveganj in ustrezne pripravljalne ukrepe ter mehanizme; poziva ENISA, naj pomaga državam članicam; izraža svojo podporo ENISA pri oblikovanju vodnika dobre prakse o dobrih praksah in priporočilih o tem, kako razviti, izvajati in vzdrževati strategijo za kibernetsko varnost;

| 27. | spodbuja vse države članice, naj v svoji vojaški strukturi uvedejo posebne enote za kibernetsko varnost in kibernetsko obrambo, z namenom sodelovanja s podobnimi organi v drugi državah članicah EU; |
| --- | --- |

27.

spodbuja vse države članice, naj v svoji vojaški strukturi uvedejo posebne enote za kibernetsko varnost in kibernetsko obrambo, z namenom sodelovanja s podobnimi organi v drugi državah članicah EU;

| 28. | spodbuja države članice, naj na regionalni ravni uvedejo specializirana sodišča, ki bodo učinkoviteje kaznovala napade na informacijske sisteme; vztraja, da je treba spodbujati prilagajanje nacionalnih zakonodaj tehničnemu razvoju in razvoju uporabe; |
| --- | --- |

28.

spodbuja države članice, naj na regionalni ravni uvedejo specializirana sodišča, ki bodo učinkoviteje kaznovala napade na informacijske sisteme; vztraja, da je treba spodbujati prilagajanje nacionalnih zakonodaj tehničnemu razvoju in razvoju uporabe;

| 29. | poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za skladen in učinkovit evropski pristop, da bi se izognili nepotrebnim pobudam, ter spodbuja in podpira države članice v njihovih prizadevanjih za razvoj mehanizmov sodelovanja in obsežnejšo izmenjavo informacij; meni, da bi morali med državami članicami vzpostaviti vsaj minimalno raven obveznega sodelovanja in izmenjave; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za skladen in učinkovit evropski pristop, da bi se izognili nepotrebnim pobudam, ter spodbuja in podpira države članice v njihovih prizadevanjih za razvoj mehanizmov sodelovanja in obsežnejšo izmenjavo informacij; meni, da bi morali med državami članicami vzpostaviti vsaj minimalno raven obveznega sodelovanja in izmenjave;

| 30. | poziva države članice, naj razvijejo nacionalne načrte odzivnosti na incidente ter vključijo obvladovanje kibernetskih kriz v načrte za obvladovanje kriz in analizo tveganj; nadalje poudarja pomen ustreznega usposabljanja na področju osnovne kibernetske varnosti za vse zaposlene v javnih subjektih, zlasti pa ustreznega usposabljanja za člane pravosodnih in varnostnih institucij v izobraževalnih ustanovah; poziva ENISA in druge ustrezne organe, naj pomagajo državam članicam pri združevanju in izmenjavi sredstev ter pri preprečevanju podvajanja; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, naj razvijejo nacionalne načrte odzivnosti na incidente ter vključijo obvladovanje kibernetskih kriz v načrte za obvladovanje kriz in analizo tveganj; nadalje poudarja pomen ustreznega usposabljanja na področju osnovne kibernetske varnosti za vse zaposlene v javnih subjektih, zlasti pa ustreznega usposabljanja za člane pravosodnih in varnostnih institucij v izobraževalnih ustanovah; poziva ENISA in druge ustrezne organe, naj pomagajo državam članicam pri združevanju in izmenjavi sredstev ter pri preprečevanju podvajanja;

| 31. | poziva države članice, naj raziskave in razvoj postavijo za enega od temeljnih stebrov kibernetske varnosti in obrambe ter naj spodbujajo usposabljanje inženirjev, ki so specializirani za varovanje informacijskih sistemov; poziva države članice, naj izpolnijo svoje zaveze in povečajo delež izdatkov za obrambo za raziskave in razvoj na najmanj 2 %, zlasti v zvezi s kibernetsko varnostjo in obrambo; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj raziskave in razvoj postavijo za enega od temeljnih stebrov kibernetske varnosti in obrambe ter naj spodbujajo usposabljanje inženirjev, ki so specializirani za varovanje informacijskih sistemov; poziva države članice, naj izpolnijo svoje zaveze in povečajo delež izdatkov za obrambo za raziskave in razvoj na najmanj 2 %, zlasti v zvezi s kibernetsko varnostjo in obrambo;

| 32. | poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo programe, s katerimi bi spodbujali splošno varno uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter ozaveščali zasebne in poslovne uporabnike; predlaga, naj Komisija v zvezi s tem sproži javno vseevropsko izobraževalno pobudo, ter poziva države članice, naj izobraževanje o kibernetski varnosti vključijo v šolski učni načrt od najnižje možne starosti; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo programe, s katerimi bi spodbujali splošno varno uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter ozaveščali zasebne in poslovne uporabnike; predlaga, naj Komisija v zvezi s tem sproži javno vseevropsko izobraževalno pobudo, ter poziva države članice, naj izobraževanje o kibernetski varnosti vključijo v šolski učni načrt od najnižje možne starosti;

Sodelovanje javnega in zasebnega sektorja

| 33. | poudarja ključno vlogo smiselnega in dopolnjujočega sodelovanja na področju kibernetske varnosti med javnimi organi in zasebnim sektorjem na ravni EU in na nacionalni ravni, katerega cilj je vzpostaviti medsebojno zaupanje; se zaveda, da bosta še večja zanesljivost in učinkovitost zadevnih javnih ustanov prispevala k izgradnji zaupanja in izmenjavi kritičnih informacij; |
| --- | --- |

33.

poudarja ključno vlogo smiselnega in dopolnjujočega sodelovanja na področju kibernetske varnosti med javnimi organi in zasebnim sektorjem na ravni EU in na nacionalni ravni, katerega cilj je vzpostaviti medsebojno zaupanje; se zaveda, da bosta še večja zanesljivost in učinkovitost zadevnih javnih ustanov prispevala k izgradnji zaupanja in izmenjavi kritičnih informacij;

| 34. | poziva partnerje v zasebnem sektorju, naj preučijo rešitve varnosti s pomočjo zasnove, kadar oblikujejo nove proizvode, naprave, storitve in aplikacije, ter spodbude za tiste, ki oblikujejo nove proizvode, naprave, storitve in aplikacije, katerih osrednja naloga je varnost s pomočjo zasnove; poziva, naj se v sodelovanju z zasebnim sektorjem oblikujejo minimalni standardi preglednosti in mehanizmi odgovornosti, da bi preprečili kibernetske napade in se borili proti njim; |
| --- | --- |

34.

poziva partnerje v zasebnem sektorju, naj preučijo rešitve varnosti s pomočjo zasnove, kadar oblikujejo nove proizvode, naprave, storitve in aplikacije, ter spodbude za tiste, ki oblikujejo nove proizvode, naprave, storitve in aplikacije, katerih osrednja naloga je varnost s pomočjo zasnove; poziva, naj se v sodelovanju z zasebnim sektorjem oblikujejo minimalni standardi preglednosti in mehanizmi odgovornosti, da bi preprečili kibernetske napade in se borili proti njim;

| 35. | poudarja, da je zaščita kritične informacijske infrastrukture vključena v strategijo EU o notranji varnosti zaradi povečanja varnosti državljanov in podjetij v kibernetskem prostoru; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je zaščita kritične informacijske infrastrukture vključena v strategijo EU o notranji varnosti zaradi povečanja varnosti državljanov in podjetij v kibernetskem prostoru;

| 36. | zahteva, da se s temi partnerji vzpostavi stalni dialog o najboljši uporabi in odpornosti informacijskih sistemov ter delitvi odgovornosti pri zagotavljanju varnega in dobrega delovanja teh sistemov; |
| --- | --- |

36.

zahteva, da se s temi partnerji vzpostavi stalni dialog o najboljši uporabi in odpornosti informacijskih sistemov ter delitvi odgovornosti pri zagotavljanju varnega in dobrega delovanja teh sistemov;

| 37. | meni, da bi morale države članice, institucije EU in zasebni sektor v sodelovanju z Evropsko agencijo za varnost omrežij in informacij sprejeti ukrepe za povečanje varnosti in celovitosti informacijskih sistemov, da bi preprečili napade in kolikor mogoče zmanjšali njihove posledice; podpira Komisijo pri njenih prizadevanjih za oblikovanje minimalnih standardov kibernetske varnosti in sistemov potrjevanja za podjetja ter zagotavljanje ustreznih spodbud za povečanje prizadevanj zasebnega sektorja, da izboljša varnost; |
| --- | --- |

37.

meni, da bi morale države članice, institucije EU in zasebni sektor v sodelovanju z Evropsko agencijo za varnost omrežij in informacij sprejeti ukrepe za povečanje varnosti in celovitosti informacijskih sistemov, da bi preprečili napade in kolikor mogoče zmanjšali njihove posledice; podpira Komisijo pri njenih prizadevanjih za oblikovanje minimalnih standardov kibernetske varnosti in sistemov potrjevanja za podjetja ter zagotavljanje ustreznih spodbud za povečanje prizadevanj zasebnega sektorja, da izboljša varnost;

| 38. | poziva Komisijo in vlade držav članic, naj spodbudijo zasebni sektor in akterje civilne družbe, naj obvladovanje kibernetskih kriz vključijo v svoje načrte obvladovanja kriz in analizo tveganj; nadalje poziva k uvedbi ozaveščevalnega usposabljanja o osnovni kibernetski varnosti in kibernetski higieni za vse člane njihovega osebja; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in vlade držav članic, naj spodbudijo zasebni sektor in akterje civilne družbe, naj obvladovanje kibernetskih kriz vključijo v svoje načrte obvladovanja kriz in analizo tveganj; nadalje poziva k uvedbi ozaveščevalnega usposabljanja o osnovni kibernetski varnosti in kibernetski higieni za vse člane njihovega osebja;

| 39. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami ter ustreznimi organi in agencijami oblikuje okvire in instrumente za sistem hitre izmenjave informacij, ki bi zagotovil anonimnost poročanja o kibernetskih incidentih za zasebni sektor, dosledno obveščal javne akterje in po potrebi zagotavljal pomoč; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami ter ustreznimi organi in agencijami oblikuje okvire in instrumente za sistem hitre izmenjave informacij, ki bi zagotovil anonimnost poročanja o kibernetskih incidentih za zasebni sektor, dosledno obveščal javne akterje in po potrebi zagotavljal pomoč;

| 40. | poudarja potrebo, da EU poenostavi vzpostavitev konkurenčnega in inovativnega trga za kibernetsko varnost v EU, da bi MSP lažje delovala na tem področju, kar bo prispevalo k večji gospodarski rasti in ustvarjanju novih delovnih mest; |
| --- | --- |

40.

poudarja potrebo, da EU poenostavi vzpostavitev konkurenčnega in inovativnega trga za kibernetsko varnost v EU, da bi MSP lažje delovala na tem področju, kar bo prispevalo k večji gospodarski rasti in ustvarjanju novih delovnih mest;

Mednarodno sodelovanje

| 41. | poziva ESZD, naj proaktivno pristopi h kibernetski varnosti in naj vidik kibernetske varnosti prednostno vključi v vse svoje ukrepe, zlasti v zvezi s tretjimi državami; poziva k pospešenemu sodelovanju in izmenjavi informacij o tem, kako reševati vprašanja kibernetske varnosti s tretjimi državami; |
| --- | --- |

41.

poziva ESZD, naj proaktivno pristopi h kibernetski varnosti in naj vidik kibernetske varnosti prednostno vključi v vse svoje ukrepe, zlasti v zvezi s tretjimi državami; poziva k pospešenemu sodelovanju in izmenjavi informacij o tem, kako reševati vprašanja kibernetske varnosti s tretjimi državami;

| 42. | poudarja, da je izoblikovanje celovite strategije EU za kibernetsko varnost osnovni pogoj za vzpostavitev takšnega učinkovitega mednarodnega sodelovanja na področju kibernetske varnosti, kakršnega terja čezmejni značaj kibernetskih groženj; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je izoblikovanje celovite strategije EU za kibernetsko varnost osnovni pogoj za vzpostavitev takšnega učinkovitega mednarodnega sodelovanja na področju kibernetske varnosti, kakršnega terja čezmejni značaj kibernetskih groženj;

| 43. | poziva tiste države članice, ki še niso podpisale ali ratificirale konvencije Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti (konvencija iz Budimpešte), naj to nemudoma storijo; podpira Komisijo in ESZD v njunih prizadevanjih za spodbujanje konvencije in njenih načel med tretjimi državami; |
| --- | --- |

43.

poziva tiste države članice, ki še niso podpisale ali ratificirale konvencije Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti (konvencija iz Budimpešte), naj to nemudoma storijo; podpira Komisijo in ESZD v njunih prizadevanjih za spodbujanje konvencije in njenih načel med tretjimi državami;

| 44. | se zaveda potrebe po mednarodno dogovorjenem in usklajenem odzivu na kibernetske grožnje; zato poziva Komisijo, ESZD in države članice, naj prevzamejo vodilno vlogo v vseh forumih, zlasti v Združenih narodih, ter si prizadevajo za obsežnejše mednarodno sodelovanje ter končni sporazum o skupni opredelitvi pravil vedenja v kibernetskem prostoru, prav tako pa naj spodbujajo sodelovanje pri oblikovanju sporazumov o nadzoru nad kibernetskim orožjem; |
| --- | --- |

44.

se zaveda potrebe po mednarodno dogovorjenem in usklajenem odzivu na kibernetske grožnje; zato poziva Komisijo, ESZD in države članice, naj prevzamejo vodilno vlogo v vseh forumih, zlasti v Združenih narodih, ter si prizadevajo za obsežnejše mednarodno sodelovanje ter končni sporazum o skupni opredelitvi pravil vedenja v kibernetskem prostoru, prav tako pa naj spodbujajo sodelovanje pri oblikovanju sporazumov o nadzoru nad kibernetskim orožjem;

| 45. | spodbuja izmenjave znanja na področju kibernetske varnosti z državami BRICS in drugimi državami z gospodarstvi v vzponu, da se preučijo možnosti enotnih odzivov na naraščajočo kibernetsko kriminaliteto, grožnje in napade, tako na civilni kot na vojaški ravni; |
| --- | --- |

45.

spodbuja izmenjave znanja na področju kibernetske varnosti z državami BRICS in drugimi državami z gospodarstvi v vzponu, da se preučijo možnosti enotnih odzivov na naraščajočo kibernetsko kriminaliteto, grožnje in napade, tako na civilni kot na vojaški ravni;

| 46. | poziva ESZD in Komisijo, naj bo njun pristop v okviru zadevnih mednarodnih forumov in organizacij, zlasti ZN, OVSE, OECD in Svetovne banke, proaktiven, in sicer zato, da bi se uporabljalo obstoječe mednarodno pravo in doseglo soglasje o merilih odgovornega ravnanja držav na področju kibernetske varnosti in obrambe, ter z usklajevanjem stališč držav članic, da bi spodbujali temeljne vrednote in politike EU na področju kibernetske varnosti in obrambe; |
| --- | --- |

46.

poziva ESZD in Komisijo, naj bo njun pristop v okviru zadevnih mednarodnih forumov in organizacij, zlasti ZN, OVSE, OECD in Svetovne banke, proaktiven, in sicer zato, da bi se uporabljalo obstoječe mednarodno pravo in doseglo soglasje o merilih odgovornega ravnanja držav na področju kibernetske varnosti in obrambe, ter z usklajevanjem stališč držav članic, da bi spodbujali temeljne vrednote in politike EU na področju kibernetske varnosti in obrambe;

| 47. | poziva Svet in Komisijo, naj v dialogih, odnosih in sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami, zlasti tistimi, ki zagotavljajo tehnološko sodelovanje ali izmenjavo, vztrajata pri minimalnih zahtevah v zvezi s preprečevanjem kibernetske kriminalitete in kibernetskih napadov ter bojem proti njim; in tudi pri minimalnih standardih varnosti informacijskih sistemov; |
| --- | --- |

47.

poziva Svet in Komisijo, naj v dialogih, odnosih in sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami, zlasti tistimi, ki zagotavljajo tehnološko sodelovanje ali izmenjavo, vztrajata pri minimalnih zahtevah v zvezi s preprečevanjem kibernetske kriminalitete in kibernetskih napadov ter bojem proti njim; in tudi pri minimalnih standardih varnosti informacijskih sistemov;

| 48. | poziva Komisijo, naj tretjim državam po potrebi pomaga vzpostaviti zmogljivosti za kibernetsko varnost in kibernetsko obrambo; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj tretjim državam po potrebi pomaga vzpostaviti zmogljivosti za kibernetsko varnost in kibernetsko obrambo;

Sodelovanje z Natom

| 49. | ponovno poudarja, da imata EU in NATO zaradi svojih skupnih vrednot in strateških interesov posebno odgovornost in zmožnost, da se z naraščajočimi izzivi kibernetske varnosti soočita učinkoviteje in v tesnem sodelovanju, tako da poiščeta morebitna dopolnjevanja, brez podvajanja in s spoštovanjem pristojnosti drug drugega; |
| --- | --- |

49.

ponovno poudarja, da imata EU in NATO zaradi svojih skupnih vrednot in strateških interesov posebno odgovornost in zmožnost, da se z naraščajočimi izzivi kibernetske varnosti soočita učinkoviteje in v tesnem sodelovanju, tako da poiščeta morebitna dopolnjevanja, brez podvajanja in s spoštovanjem pristojnosti drug drugega;

| 50. | poudarja potrebo po zbiranju in izmenjavi na praktični ravni, ob upoštevanju dopolnjevanja v pristopu EU in NATO h kibernetski varnosti in obrambi; poudarja potrebo po tesnejšem sodelovanju, zlasti v zvezi z načrtovanjem, tehnologijo, usposabljanjem in opremo za kibernetsko varnost in obrambo; |
| --- | --- |

50.

poudarja potrebo po zbiranju in izmenjavi na praktični ravni, ob upoštevanju dopolnjevanja v pristopu EU in NATO h kibernetski varnosti in obrambi; poudarja potrebo po tesnejšem sodelovanju, zlasti v zvezi z načrtovanjem, tehnologijo, usposabljanjem in opremo za kibernetsko varnost in obrambo;

| 51. | na podlagi obstoječih dopolnilnih dejavnosti pri razvoju obrambnih zmogljivosti poziva vse ustrezne organe v EU, ki se ukvarjajo s kibernetsko varnostjo in obrambo, naj okrepijo svoje praktično sodelovanje z Natom, da bi si izmenjali izkušnje in se naučili, kako poskrbeti za odpornost sistemov EU; |
| --- | --- |

51.

na podlagi obstoječih dopolnilnih dejavnosti pri razvoju obrambnih zmogljivosti poziva vse ustrezne organe v EU, ki se ukvarjajo s kibernetsko varnostjo in obrambo, naj okrepijo svoje praktično sodelovanje z Natom, da bi si izmenjali izkušnje in se naučili, kako poskrbeti za odpornost sistemov EU;

Sodelovanje z ZDA

| 52. | meni, da bi morale EU in ZDA okrepiti medsebojno sodelovanje v boju proti kibernetskim napadom in kibernetski kriminaliteti, saj je to prednostna naloga čezatlantskih odnosov po srečanju na vrhu EU-ZDA leta 2010 v Lizboni; |
| --- | --- |

52.

meni, da bi morale EU in ZDA okrepiti medsebojno sodelovanje v boju proti kibernetskim napadom in kibernetski kriminaliteti, saj je to prednostna naloga čezatlantskih odnosov po srečanju na vrhu EU-ZDA leta 2010 v Lizboni;

| 53. | pozdravlja oblikovanje delovne skupine EU-ZDA o kibernetski varnosti in kibernetskem kriminalu na vrhunskem srečanju med EU in ZDA novembra 2010 ter podpira njena prizadevanja za vključitev vprašanj kibernetske varnosti v čezatlantski politični dialog; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja oblikovanje delovne skupine EU-ZDA o kibernetski varnosti in kibernetskem kriminalu na vrhunskem srečanju med EU in ZDA novembra 2010 ter podpira njena prizadevanja za vključitev vprašanj kibernetske varnosti v čezatlantski politični dialog;

| 54. | pozdravlja, da sta Komisija in ameriška vlada pod okriljem delovne skupine EU-ZDA izdelala skupen program in časovni načrt za skupne/sinhronizirane medcelinske vaje za kibernetsko varnost v letih 2012 in 2013; je seznanjen s prvo vajo „Cyber Atlantic“ v letu 2011; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja, da sta Komisija in ameriška vlada pod okriljem delovne skupine EU-ZDA izdelala skupen program in časovni načrt za skupne/sinhronizirane medcelinske vaje za kibernetsko varnost v letih 2012 in 2013; je seznanjen s prvo vajo „Cyber Atlantic“ v letu 2011;

| 55. | poudarja, da je nujno tako za ZDA kot tudi za EU, da kot največja vira kibernetskega prostora in uporabnikov sodelujeta pri zaščiti pravic in svoboščin državljanov pri uporabi tega prostora; poudarja, da je nacionalna varnost sicer najpomembnejši cilj, a je treba vseeno varovati in ščititi kibernetski prostor; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je nujno tako za ZDA kot tudi za EU, da kot največja vira kibernetskega prostora in uporabnikov sodelujeta pri zaščiti pravic in svoboščin državljanov pri uporabi tega prostora; poudarja, da je nacionalna varnost sicer najpomembnejši cilj, a je treba vseeno varovati in ščititi kibernetski prostor;

o

o o

| 56. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici/podpredsednici, Evropski obrambni agenciji, Evropski agenciji za varnost omrežij in informacij in Natu. |
| --- | --- |

56.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici/podpredsednici, Evropski obrambni agenciji, Evropski agenciji za varnost omrežij in informacij in Natu.

---

(1)  UL L 345, 23.12.2008, str. 75.

(2)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 63.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0228.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0207.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0406.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0237.

(7)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session20/Pages/ResDecStat.aspx

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/153 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/153

---

P7_TA(2012)0458

Vloga skupne varnostne in obrambne politike v primeru podnebno pogojenih kriz in naravnih nesreč

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o vlogi skupne varnostne in obrambne politike v primeru podnebno pogojenih kriz in naravnih nesreč (2012/2095(INI))

(2015/C 419/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju naslova V Pogodbe o EU in še posebno členov 42 in 43, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova V Pogodbe o EU in še posebno členov 42 in 43,

| — | ob upoštevanju člena 196 Pogodbe o delovanju Evropske unije o civilni zaščiti in člena 214 o humanitarni pomoči, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 196 Pogodbe o delovanju Evropske unije o civilni zaščiti in člena 214 o humanitarni pomoči,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o podnebni diplomaciji EU z dne 18. julija 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o podnebni diplomaciji EU z dne 18. julija 2011 (1),

| — | ob upoštevanju skupnega dokumenta za razmislek Evropske službe za zunanje delovanje in Komisije o podnebni diplomaciji z dne 9. julija 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega dokumenta za razmislek Evropske službe za zunanje delovanje in Komisije o podnebni diplomaciji z dne 9. julija 2011 (2),

| — | ob upoštevanju skupnega poročila iz leta 2008, ki sta ga visoki predstavnik Javier Solana in Evropska komisija predstavila na Evropskem svetu o podnebnih spremembah in mednarodni varnosti, ter nadaljnjih priporočil na podlagi tega poročila (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila iz leta 2008, ki sta ga visoki predstavnik Javier Solana in Evropska komisija predstavila na Evropskem svetu o podnebnih spremembah in mednarodni varnosti, ter nadaljnjih priporočil na podlagi tega poročila (3),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije iz maja 2006 o evropski enoti za civilno zaščito: EuropeAid, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije iz maja 2006 o evropski enoti za civilno zaščito: EuropeAid,

| — | ob upoštevanju ob upoštevanju odločbe Sveta z dne 8. novembra 2007 o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite (4), sporočila Komisije z naslovom „Za učinkovitejše evropsko odzivanje na nesreče: vloga civilne zaščite in humanitarne pomoči“ z dne 26. oktobra 2010 (COM(2010)0600) in svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ob upoštevanju odločbe Sveta z dne 8. novembra 2007 o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite (4), sporočila Komisije z naslovom „Za učinkovitejše evropsko odzivanje na nesreče: vloga civilne zaščite in humanitarne pomoči“ z dne 26. oktobra 2010 (COM(2010)0600) in svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 (5),

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2011 o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (COM(2011)0934), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2011 o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (COM(2011)0934),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije iz leta 2008 z naslovom „Evropska unija in arktična regija“ (COM(2008)0763) in svoje resolucije z dne 20. januarja 2011 o trajnostni politiki EU za skrajni sever (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije iz leta 2008 z naslovom „Evropska unija in arktična regija“ (COM(2008)0763) in svoje resolucije z dne 20. januarja 2011 o trajnostni politiki EU za skrajni sever (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2011 o vplivu finančne krize na obrambne sektorje držav članic EU (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2011 o vplivu finančne krize na obrambne sektorje držav članic EU (7),

| — | ob upoštevanju sklepov s konference v Berlinu oktobra 2011 z naslovom „Od pogajanj o podnebju do podnebne diplomacije“ in konference v Londonu marca 2012 z naslovom „Dialog 21. stoletja o podnebju in varnosti“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov s konference v Berlinu oktobra 2011 z naslovom „Od pogajanj o podnebju do podnebne diplomacije“ in konference v Londonu marca 2012 z naslovom „Dialog 21. stoletja o podnebju in varnosti“,

| — | ob upoštevanju izjave predsedstva varnostnega sveta ZN iz julija 2011 o podnebnih spremembah in mednarodni varnosti (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedstva varnostnega sveta ZN iz julija 2011 o podnebnih spremembah in mednarodni varnosti (8),

| — | ob upoštevanju poročila za leti 2011 in 2012 programa Združenih narodov za okolje z naslovom „Zagotavljanje preživetja: podnebne spremembe, spori in migracije v Sahelu“ (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila za leti 2011 in 2012 programa Združenih narodov za okolje z naslovom „Zagotavljanje preživetja: podnebne spremembe, spori in migracije v Sahelu“ (9),

| — | ob upoštevanju dokumentov ZN o varnosti ljudi in odgovornosti za zaščito (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumentov ZN o varnosti ljudi in odgovornosti za zaščito (10),

| — | ob upoštevanju smernic ZN o uporabi tujih vojaških in civilnih obrambnih sredstev pri pomoči ob nesrečah (smernice iz Osla) (11) in smernic Medagencijskega stalnega odbora (IASC) o uporabi tujih vojaških in civilnih obrambnih sredstev za podporo humanitarnih dejavnosti Združenih narodov v zahtevnih izrednih razmerah (smernice MCDA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic ZN o uporabi tujih vojaških in civilnih obrambnih sredstev pri pomoči ob nesrečah (smernice iz Osla) (11) in smernic Medagencijskega stalnega odbora (IASC) o uporabi tujih vojaških in civilnih obrambnih sredstev za podporo humanitarnih dejavnosti Združenih narodov v zahtevnih izrednih razmerah (smernice MCDA),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (SEC(2007)0781, SEC(2007)0782, COM(2007)0317) in skupne izjave z naslovom „K evropskemu soglasju glede humanitarne pomoči“ (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (SEC(2007)0781, SEC(2007)0782, COM(2007)0317) in skupne izjave z naslovom „K evropskemu soglasju glede humanitarne pomoči“ (12),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0349/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0349/2012),

Splošne ugotovitve

| 1. | je seznanjen z vplivom podnebnih sprememb na svetovno varnost, mir in stabilnost; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen z vplivom podnebnih sprememb na svetovno varnost, mir in stabilnost;

| 2. | obžaluje, da je v zadnjih štirih letih javna razprava o gospodarski in finančni krizi, ki je prav tako neposredna svetovna grožnja, zasenčila vprašanje podnebnih sprememb kot največje grožnje svetovni varnosti; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da je v zadnjih štirih letih javna razprava o gospodarski in finančni krizi, ki je prav tako neposredna svetovna grožnja, zasenčila vprašanje podnebnih sprememb kot največje grožnje svetovni varnosti;

| 3. | meni, da porast ekstremnih vremenskih pojavov v zadnjih letih predstavlja vse večje stroške za svetovno gospodarstvo, ne samo za države v razvoju, temveč za celoten svet, in sicer kot neposredni stroški v zvezi z obnovo in pomočjo ter kot posredni stroški z zvišanjem cen zavarovanja, izdelkov in storitev; poudarja, da to pomeni tudi zaostritev groženj mednarodnemu miru in človekovi varnosti; |
| --- | --- |

3.

meni, da porast ekstremnih vremenskih pojavov v zadnjih letih predstavlja vse večje stroške za svetovno gospodarstvo, ne samo za države v razvoju, temveč za celoten svet, in sicer kot neposredni stroški v zvezi z obnovo in pomočjo ter kot posredni stroški z zvišanjem cen zavarovanja, izdelkov in storitev; poudarja, da to pomeni tudi zaostritev groženj mednarodnemu miru in človekovi varnosti;

| 4. | poudarja, da naravne nesreče, ki so še hujše zaradi podnebnih sprememb, povzročajo precejšnjo destabilizacijo, zlasti za ranljive države v regijah v razvoju; vseeno ugotavlja, da do danes nobenega spora ni mogoče pripisati izključno podnebnim spremembam; poudarja, da so se prebivalci z vse slabšim dostopom do sladke vode in živil, kar je posledica naravnih nesreč, ki jih še zaostrujejo podnebne spremembe, prisiljeni seliti, kar preobremenjuje gospodarske, socialne in upravne zmogljivosti že šibkih regij ali nedelujočih držav ter s tem ustvarja spore in neugodno vpliva na varnost nasploh; ugotavlja, da ti dogodki vodijo k tekmovanju med skupnostmi in državami za omejene vire; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da naravne nesreče, ki so še hujše zaradi podnebnih sprememb, povzročajo precejšnjo destabilizacijo, zlasti za ranljive države v regijah v razvoju; vseeno ugotavlja, da do danes nobenega spora ni mogoče pripisati izključno podnebnim spremembam; poudarja, da so se prebivalci z vse slabšim dostopom do sladke vode in živil, kar je posledica naravnih nesreč, ki jih še zaostrujejo podnebne spremembe, prisiljeni seliti, kar preobremenjuje gospodarske, socialne in upravne zmogljivosti že šibkih regij ali nedelujočih držav ter s tem ustvarja spore in neugodno vpliva na varnost nasploh; ugotavlja, da ti dogodki vodijo k tekmovanju med skupnostmi in državami za omejene vire;

| 5. | priznava, da je kompleksne krize mogoče predvideti in da jih bi bilo treba preprečiti z uporabo celovitega pristopa, vključno s področji, ki v celoti uporabljajo obstoječa orodja v okviru skupne zunanje in varnostne politike ter skupne varnostne in obrambne politike, pa tudi humanitarne in razvojne pomoči; ugotavlja, da je bil Nato v osrčju prvega mednarodnega odziva na izzive okoljske varnosti leta 2004, ko se je pridružil petim drugim mednarodnim agencijam (13), da bi oblikovali pobudo za okolje in varnost (ENVSEC) za obravnavo okoljskih vprašanj, ki ogrožajo varnost v ranljivih regijah; |
| --- | --- |

5.

priznava, da je kompleksne krize mogoče predvideti in da jih bi bilo treba preprečiti z uporabo celovitega pristopa, vključno s področji, ki v celoti uporabljajo obstoječa orodja v okviru skupne zunanje in varnostne politike ter skupne varnostne in obrambne politike, pa tudi humanitarne in razvojne pomoči; ugotavlja, da je bil Nato v osrčju prvega mednarodnega odziva na izzive okoljske varnosti leta 2004, ko se je pridružil petim drugim mednarodnim agencijam (13), da bi oblikovali pobudo za okolje in varnost (ENVSEC) za obravnavo okoljskih vprašanj, ki ogrožajo varnost v ranljivih regijah;

| 6. | priznava pomen bistvene infrastrukture, ki zagotavlja podporo za skupno varnostno in obrambno politiko; |
| --- | --- |

6.

priznava pomen bistvene infrastrukture, ki zagotavlja podporo za skupno varnostno in obrambno politiko;

| 7. | priznava, da čeprav je obravnavanje podnebnih sprememb prek varnostne povezave lahko pozitivno, gre samo za eno komponento ukrepanja EU v zvezi s podnebnimi spremembami, ki skuša slednje ublažiti z uporabo političnih in gospodarskih instrumentov ter se jim prilagoditi; |
| --- | --- |

7.

priznava, da čeprav je obravnavanje podnebnih sprememb prek varnostne povezave lahko pozitivno, gre samo za eno komponento ukrepanja EU v zvezi s podnebnimi spremembami, ki skuša slednje ublažiti z uporabo političnih in gospodarskih instrumentov ter se jim prilagoditi;

| 8. | opozarja, da bi morala EU v svojih strategijah za zunanje delovanje, politikah in instrumentih upoštevati posledice naravnih nesreč in podnebnih sprememb za mednarodno varnost; nadalje opozarja, da je v povezavi z naravnimi in drugimi nesrečami pomembno posvetiti posebno pozornost ženskam in otrokom, ki so posebno ranljivi v kriznih časih; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da bi morala EU v svojih strategijah za zunanje delovanje, politikah in instrumentih upoštevati posledice naravnih nesreč in podnebnih sprememb za mednarodno varnost; nadalje opozarja, da je v povezavi z naravnimi in drugimi nesrečami pomembno posvetiti posebno pozornost ženskam in otrokom, ki so posebno ranljivi v kriznih časih;

| 9. | zato opozarja na mandat, ki ga ima Komisija za humanitarno pomoč in civilno zaščito, ter poudarja, da je treba dalje razvijati in krepiti obstoječe instrumente; |
| --- | --- |

9.

zato opozarja na mandat, ki ga ima Komisija za humanitarno pomoč in civilno zaščito, ter poudarja, da je treba dalje razvijati in krepiti obstoječe instrumente;

| 10. | ponovno opozarja na pomembnost zmanjševanja tveganja nesreč, da se zmanjša vpliv kriz na ranljivo prebivalstvo; |
| --- | --- |

10.

ponovno opozarja na pomembnost zmanjševanja tveganja nesreč, da se zmanjša vpliv kriz na ranljivo prebivalstvo;

| 11. | poudarja, da je treba v strategije in operativne načrte skupne varnostne in obrambne politike pred, med in po morebitnih naravnih in humanitarnih krizah vključiti analizo učinka podnebno pogojenih naravnih nesreč ter oblikovati rezervne načrte za najbolj ogrožene regije, ob tem pa upoštevati humanitarna načela iz Lizbonske pogodbe; poziva tudi k praktičnemu sodelovanju, kot so postopki sodelovanja; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba v strategije in operativne načrte skupne varnostne in obrambne politike pred, med in po morebitnih naravnih in humanitarnih krizah vključiti analizo učinka podnebno pogojenih naravnih nesreč ter oblikovati rezervne načrte za najbolj ogrožene regije, ob tem pa upoštevati humanitarna načela iz Lizbonske pogodbe; poziva tudi k praktičnemu sodelovanju, kot so postopki sodelovanja;

| 12. | poudarja, da mora zasnova učinkovitega odzivanja na varnostne posledice podnebnih sprememb krepiti preprečevanje sporov in krizno upravljanje ter izboljšati analize in zmogljivosti zgodnjega opozarjanja; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da mora zasnova učinkovitega odzivanja na varnostne posledice podnebnih sprememb krepiti preprečevanje sporov in krizno upravljanje ter izboljšati analize in zmogljivosti zgodnjega opozarjanja;

| 13. | opozarja, da Lizbonska pogodba od Unije zahteva, naj razvije civilne in vojaške zmogljivosti za mednarodno krizno upravljanje za celotni razpon nalog, opisanih v členu 43, zlasti preprečevanje spopadov, humanitarne in reševalne misije, vojaško svetovanje in pomoč, ohranjanje miru in stabilizacijo po spopadih; hkrati meni, da bi se morali izogniti podvajanju instrumentov in da bi bilo treba jasno opredeliti razlike med instrumenti, ki so v skladu s členoma 196 in 214 PDEU znotraj in zunaj obsega skupne varnostne in obrambne politike; opozarja, da se je treba izogniti vsakemu podvajanju z dobro uveljavljenimi instrumenti za humanitarno pomoč in civilno zaščito, ki ne sodijo na področje skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da Lizbonska pogodba od Unije zahteva, naj razvije civilne in vojaške zmogljivosti za mednarodno krizno upravljanje za celotni razpon nalog, opisanih v členu 43, zlasti preprečevanje spopadov, humanitarne in reševalne misije, vojaško svetovanje in pomoč, ohranjanje miru in stabilizacijo po spopadih; hkrati meni, da bi se morali izogniti podvajanju instrumentov in da bi bilo treba jasno opredeliti razlike med instrumenti, ki so v skladu s členoma 196 in 214 PDEU znotraj in zunaj obsega skupne varnostne in obrambne politike; opozarja, da se je treba izogniti vsakemu podvajanju z dobro uveljavljenimi instrumenti za humanitarno pomoč in civilno zaščito, ki ne sodijo na področje skupne varnostne in obrambne politike;

| 14. | priznava, da imajo vojaške strukture zmogljivosti in sredstva na področju okoljskih informacij, ocen tveganja, humanitarne pomoči, pomoči ob nesrečah in evakuacije, ki imajo osrednjo vlogo pri zgodnjem opozarjanju, kriznem upravljanju, povezanem s podnebjem, in odzivanju na nesreče; |
| --- | --- |

14.

priznava, da imajo vojaške strukture zmogljivosti in sredstva na področju okoljskih informacij, ocen tveganja, humanitarne pomoči, pomoči ob nesrečah in evakuacije, ki imajo osrednjo vlogo pri zgodnjem opozarjanju, kriznem upravljanju, povezanem s podnebjem, in odzivanju na nesreče;

| 15. | poudarja, da Lizbonska pogodba uvaja nove določbe (členi od 21 do 23, 27, 39, člen 41(3), členi od 43 do 46), zlasti tiste v zvezi z zagonskim skladom iz člena 41(3), in da jih je treba še izvesti; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da Lizbonska pogodba uvaja nove določbe (členi od 21 do 23, 27, 39, člen 41(3), členi od 43 do 46), zlasti tiste v zvezi z zagonskim skladom iz člena 41(3), in da jih je treba še izvesti;

| 16. | poudarja, da bi morala EU še naprej krepiti sodelovanje z ZN, Afriško unijo in OVSE, med drugim v okviru pobude ENVSEC, da bi delili analize in se skupaj spopadali z izzivi, ki jih prinašajo podnebne spremembe; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bi morala EU še naprej krepiti sodelovanje z ZN, Afriško unijo in OVSE, med drugim v okviru pobude ENVSEC, da bi delili analize in se skupaj spopadali z izzivi, ki jih prinašajo podnebne spremembe;

| 17. | opozarja na pomen sinergij med civilno družbo in vojsko v krizah, kot so bile tiste na Haitiju, v Pakistanu in New Orleansu; meni, da so te sinergije pokazale, kako lahko vojaške sile z zagotavljanjem neposredne in pravočasne pomoči na prizadetih območjih in prizadetemu prebivalstvu dragoceno prispevajo k reševanju kriz in naravnih nesreč zaradi podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

17.

opozarja na pomen sinergij med civilno družbo in vojsko v krizah, kot so bile tiste na Haitiju, v Pakistanu in New Orleansu; meni, da so te sinergije pokazale, kako lahko vojaške sile z zagotavljanjem neposredne in pravočasne pomoči na prizadetih območjih in prizadetemu prebivalstvu dragoceno prispevajo k reševanju kriz in naravnih nesreč zaradi podnebnih sprememb;

| 18. | pozdravlja dejstvo, da podnebne spremembe postajajo vse pomembnejše za svetovno razpravo o varnosti, zlasti po letu 2007, ko je varnostni svet ZN prvič razpravljal o podnebnih spremembah in njihovih posledicah za mednarodno varnost; pozdravlja prizadevanja EU in vlad njenih držav članic, da so julija 2011 načele to vprašanje v varnostnem svetu ZN in v sklepih Sveta za zunanje zadeve o podnebni diplomaciji; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja dejstvo, da podnebne spremembe postajajo vse pomembnejše za svetovno razpravo o varnosti, zlasti po letu 2007, ko je varnostni svet ZN prvič razpravljal o podnebnih spremembah in njihovih posledicah za mednarodno varnost; pozdravlja prizadevanja EU in vlad njenih držav članic, da so julija 2011 načele to vprašanje v varnostnem svetu ZN in v sklepih Sveta za zunanje zadeve o podnebni diplomaciji;

Potreba po politični volji in delovanju

| 19. | poziva podpredsednico Komisije in visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, odgovorno za vodenje skupne zunanje in varnostne politike Unije, da:






  (a) | kadar se zdi primerno, pri analiziranju kriz in nevarnosti sporov upošteva podnebne spremembe in naravne nesreče ter njihove varnostne in obrambne posledice; |
| --- | --- | --- |

19.

poziva podpredsednico Komisije in visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, odgovorno za vodenje skupne zunanje in varnostne politike Unije, da:

(a)

kadar se zdi primerno, pri analiziranju kriz in nevarnosti sporov upošteva podnebne spremembe in naravne nesreče ter njihove varnostne in obrambne posledice;

| (b) | oceni, katere so potencialne države in/ali regije, kjer obstaja največja nevarnost za spore in nestabilnosti zaradi podnebnih sprememb in naravnih nesreč; pripravi seznam takih držav/regij; v sklopu letnih poročil o skupni zunanji in varnostni politiki zagotovi informacije o izvajanju politik ter instrumentih EU, ki so namenjeni spopadanju s temi izzivi v državah/regijah s seznama; |
| --- | --- |

(b)

oceni, katere so potencialne države in/ali regije, kjer obstaja največja nevarnost za spore in nestabilnosti zaradi podnebnih sprememb in naravnih nesreč; pripravi seznam takih držav/regij; v sklopu letnih poročil o skupni zunanji in varnostni politiki zagotovi informacije o izvajanju politik ter instrumentih EU, ki so namenjeni spopadanju s temi izzivi v državah/regijah s seznama;

| (c) | okrepi dejansko sposobnost EU, da zagotovi preprečevanje sporov, krizno upravljanje in obnovo po krizi; s Komisijo in z razvojno politiko EU tesno usklajuje prizadevanja, ki se nanašajo na potrebo po podpiranju partnerskih držav, ko gre za sposobnost odzivanja na podnebne spremembe in druge razsežnosti prilagajanja tem spremembam; |
| --- | --- |

(c)

okrepi dejansko sposobnost EU, da zagotovi preprečevanje sporov, krizno upravljanje in obnovo po krizi; s Komisijo in z razvojno politiko EU tesno usklajuje prizadevanja, ki se nanašajo na potrebo po podpiranju partnerskih držav, ko gre za sposobnost odzivanja na podnebne spremembe in druge razsežnosti prilagajanja tem spremembam;

| (d) | v tesnem sodelovanju s Komisijo ustrezno prilagodi dolgoročno načrtovanje civilnih in vojaških zmogljivosti ter sposobnosti EU; |
| --- | --- |

(d)

v tesnem sodelovanju s Komisijo ustrezno prilagodi dolgoročno načrtovanje civilnih in vojaških zmogljivosti ter sposobnosti EU;

| 20. | meni, da mora EU pripraviti seznam izzivov, s katerimi se srečuje na območjih, kot so Arktika, Afrika, arabski svet ter Himalaja in tibetanska planota (tretji pol), zlasti pa možnosti sporov zaradi zalog vode; |
| --- | --- |

20.

meni, da mora EU pripraviti seznam izzivov, s katerimi se srečuje na območjih, kot so Arktika, Afrika, arabski svet ter Himalaja in tibetanska planota (tretji pol), zlasti pa možnosti sporov zaradi zalog vode;

| 21. | poudarja, da je treba nadaljevati in krepiti razvojno in humanitarno pomoč EU, ki je usmerjena k prilagajanju, ublažitvi, odzivanju, odpornosti, reševanju in razvoju po krizah zaradi podnebnih sprememb in naravnih nesreč; je seznanjen s pomembnostjo pobud, kot so zmanjševanje tveganja nesreč, povezovanje pomoči, obnova in razvoj, ter poziva Komisijo, naj te programe in ukrepe vključi v svojo humanitarno in predvsem razvojno pomoč; pozdravlja predlagano prepoznavnejšo vlogo mehanizma EU na področju civilne zaščite, zlasti zunaj Evropske unije; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba nadaljevati in krepiti razvojno in humanitarno pomoč EU, ki je usmerjena k prilagajanju, ublažitvi, odzivanju, odpornosti, reševanju in razvoju po krizah zaradi podnebnih sprememb in naravnih nesreč; je seznanjen s pomembnostjo pobud, kot so zmanjševanje tveganja nesreč, povezovanje pomoči, obnova in razvoj, ter poziva Komisijo, naj te programe in ukrepe vključi v svojo humanitarno in predvsem razvojno pomoč; pozdravlja predlagano prepoznavnejšo vlogo mehanizma EU na področju civilne zaščite, zlasti zunaj Evropske unije;

| 22. | pozdravlja pobudo za okolje in varnost (ENVSEC) UNDP, UNEP, OVSE, Nata, UNECE in REC (14), ki je z nudenjem skupnih virov strokovnega znanja in sredstev državam srednje Azije, Kavkaza in jugovzhodne Evrope usmerjena k spopadanju z izzivi, povezanimi s človekovo varnostjo in naravnim okoljem; ugotavlja, da je splošna uspešnost pobude ENVSEC še vedno omejena, vendar je do danes služila kot pomembno sredstvo institucionalnega usklajevanja in vstopna točka za olajševanje postopkov vključevanja; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja pobudo za okolje in varnost (ENVSEC) UNDP, UNEP, OVSE, Nata, UNECE in REC (14), ki je z nudenjem skupnih virov strokovnega znanja in sredstev državam srednje Azije, Kavkaza in jugovzhodne Evrope usmerjena k spopadanju z izzivi, povezanimi s človekovo varnostjo in naravnim okoljem; ugotavlja, da je splošna uspešnost pobude ENVSEC še vedno omejena, vendar je do danes služila kot pomembno sredstvo institucionalnega usklajevanja in vstopna točka za olajševanje postopkov vključevanja;

| 23. | poudarja, da bi morala EU sodelovati s pomembnimi izpostavljenimi regijami ter z najbolj ranljivimi državami, da se okrepi njihova sposobnost obvladovanja; poudarja, da bi EU lahko prilagajanje podnebnim spremembam in odpornost nanje tesneje vključila v svoje regionalne strategije (npr. strategija EU-Afrika, barcelonski proces, sinergija Črnega morja, strategija EU-srednja Azija in akcijski načrt za Bližnji vzhod); |
| --- | --- |

23.

poudarja, da bi morala EU sodelovati s pomembnimi izpostavljenimi regijami ter z najbolj ranljivimi državami, da se okrepi njihova sposobnost obvladovanja; poudarja, da bi EU lahko prilagajanje podnebnim spremembam in odpornost nanje tesneje vključila v svoje regionalne strategije (npr. strategija EU-Afrika, barcelonski proces, sinergija Črnega morja, strategija EU-srednja Azija in akcijski načrt za Bližnji vzhod);

| 24. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije ter Komisijo, naj morebitne učinke podnebnih sprememb na varnost vključita v najpomembnejše strategije, dokumente o politiki in finančne instrumente za zunanje ukrepanje in skupno varnostno in obrambno politiko;; |
| --- | --- |

24.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije ter Komisijo, naj morebitne učinke podnebnih sprememb na varnost vključita v najpomembnejše strategije, dokumente o politiki in finančne instrumente za zunanje ukrepanje in skupno varnostno in obrambno politiko;;

| 25. | opozarja na dejstvo, da je energetska varnost tesno povezana s podnebnimi spremembami; meni, da je treba zagotoviti bolj zanesljivo oskrbo z energijo z zmanjšanjem odvisnosti EU od fosilnih goriv, na primer tistih, uvoženih iz Rusije prek cevovodov; opominja, da bodo ti cevovodi postali izpostavljeni okvaram zaradi taljenja permafrosta, in opozarja, da je preobrazba Arktike eden glavnih vplivov podnebnih sprememb na varnost EU; poudarja, da je treba ta multiplikator tveganja obravnavati z izboljšano strategijo EU za Arktiko ter z izboljšano politiko za obnovljive vire energije, pridobljene v EU, in energetsko učinkovitost, kar bo občutno zmanjšalo odvisnost Unije od zunanjih virov ter tako izboljšalo njen varnostni položaj; |
| --- | --- |

25.

opozarja na dejstvo, da je energetska varnost tesno povezana s podnebnimi spremembami; meni, da je treba zagotoviti bolj zanesljivo oskrbo z energijo z zmanjšanjem odvisnosti EU od fosilnih goriv, na primer tistih, uvoženih iz Rusije prek cevovodov; opominja, da bodo ti cevovodi postali izpostavljeni okvaram zaradi taljenja permafrosta, in opozarja, da je preobrazba Arktike eden glavnih vplivov podnebnih sprememb na varnost EU; poudarja, da je treba ta multiplikator tveganja obravnavati z izboljšano strategijo EU za Arktiko ter z izboljšano politiko za obnovljive vire energije, pridobljene v EU, in energetsko učinkovitost, kar bo občutno zmanjšalo odvisnost Unije od zunanjih virov ter tako izboljšalo njen varnostni položaj;

| 26. | poziva Evropsko obrambno agencijo in oborožene sile držav članic, naj razvijajo okoljsko neoporečne in energetsko ozaveščene tehnologije, in sicer tako, da v celoti izkoristijo potencial obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

26.

poziva Evropsko obrambno agencijo in oborožene sile držav članic, naj razvijajo okoljsko neoporečne in energetsko ozaveščene tehnologije, in sicer tako, da v celoti izkoristijo potencial obnovljivih virov energije;

| 27. | pozdravlja nedavne poskuse, da bi okrepili sodelovanje med Natom in EU na področju razvoja zmogljivosti; priznava močno potrebo, da se opredelijo medsebojne prednosti sodelovanja ob upoštevanju posebnih pristojnosti obeh organizacij; poudarja, da je treba poiskati in ustvariti sinergije, ko gre za projekte „združevanja in delitve“ in projekte „pametne obrambe“ (Nato), ki bi bile uporabne v primerih naravnih in podnebnih nesreč; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja nedavne poskuse, da bi okrepili sodelovanje med Natom in EU na področju razvoja zmogljivosti; priznava močno potrebo, da se opredelijo medsebojne prednosti sodelovanja ob upoštevanju posebnih pristojnosti obeh organizacij; poudarja, da je treba poiskati in ustvariti sinergije, ko gre za projekte „združevanja in delitve“ in projekte „pametne obrambe“ (Nato), ki bi bile uporabne v primerih naravnih in podnebnih nesreč;

| 28. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj nujno uporabi vse možnosti Lizbonske pogodbe in pripravi predloge za izvajanje zagonskega sklada (člen 41(3) PEU) glede možnih prihodnjih projektov združevanja in delitve, skupnih zmogljivosti in skupne in stalne zaloge opreme za operacije v civilnih krizah; |
| --- | --- |

28.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj nujno uporabi vse možnosti Lizbonske pogodbe in pripravi predloge za izvajanje zagonskega sklada (člen 41(3) PEU) glede možnih prihodnjih projektov združevanja in delitve, skupnih zmogljivosti in skupne in stalne zaloge opreme za operacije v civilnih krizah;

Potreba po novem duhu: strateški in konceptualni izzivi

| 29. | ugotavlja, da bi se negativen učinek podnebnih sprememb in naravnih nesreč na mir, varnost in stabilnost lahko vključilo v vse strateške dokumente skupne zunanje in varnostne ter skupne varnostne in obrambne politike, ki služijo kot smernice za načrtovanje in izvajanje posameznih politik in misij; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da bi se negativen učinek podnebnih sprememb in naravnih nesreč na mir, varnost in stabilnost lahko vključilo v vse strateške dokumente skupne zunanje in varnostne ter skupne varnostne in obrambne politike, ki služijo kot smernice za načrtovanje in izvajanje posameznih politik in misij;

| 30. | ugotavlja, da bi morale zmogljivosti za hitro oceno in odkrivaje dejstev zagotoviti, da se EU odzove na krize z uporabo najbolj primernih sredstev, tako da svoje multidisciplinarne skupine, sestavljene iz civilistov, vojakov in civilno-vojaških strokovnjakov, razvrsti čim hitreje; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da bi morale zmogljivosti za hitro oceno in odkrivaje dejstev zagotoviti, da se EU odzove na krize z uporabo najbolj primernih sredstev, tako da svoje multidisciplinarne skupine, sestavljene iz civilistov, vojakov in civilno-vojaških strokovnjakov, razvrsti čim hitreje;

| 31. | poudarja, da bo dostop EU do točnih in pravočasnih analiz zelo pomemben za napovedovanje in odzivanje na negotovosti glede podnebnih sprememb, pri čemer je služba evropske varnostne in obrambne politike dober vir informacij; meni, da bi morala EU ukrepati in še bolj razviti zmogljivosti zbiranja in obdelave podatkov prek struktur, kot so delegacije EU, satelitski center EU in situacijski center EU; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da bo dostop EU do točnih in pravočasnih analiz zelo pomemben za napovedovanje in odzivanje na negotovosti glede podnebnih sprememb, pri čemer je služba evropske varnostne in obrambne politike dober vir informacij; meni, da bi morala EU ukrepati in še bolj razviti zmogljivosti zbiranja in obdelave podatkov prek struktur, kot so delegacije EU, satelitski center EU in situacijski center EU;

| 32. | meni, da so zgodnje opozarjanje in zgodnji preventivni ukrepi v zvezi z negativnimi posledicami podnebnih sprememb in naravnih nesreč odvisni od ustreznih človeških virov in metodologije v zvezi z zbiranjem podatkov in analizo; ugotavlja, da bi morale ustrezne enote Evropske službe za zunanje delovanje, ki se ukvarjajo z varnostjo, in ustrezne službe Komisije ter geografska združenja v svoje delo vključiti analize vpliva naravnih nesreč na mednarodno varnost in politično stabilnost; priporoča usposabljanje uslužbencev Evropske službe za zunanje delovanje in Komisije za spremljanje vpliva naravnih nesreč na razvoj kriz ter politično stabilnost in varnost; poziva k razvoju skupnih meril za analizo, oceno tveganj in vzpostavitev skupnega sistema opozarjanja; |
| --- | --- |

32.

meni, da so zgodnje opozarjanje in zgodnji preventivni ukrepi v zvezi z negativnimi posledicami podnebnih sprememb in naravnih nesreč odvisni od ustreznih človeških virov in metodologije v zvezi z zbiranjem podatkov in analizo; ugotavlja, da bi morale ustrezne enote Evropske službe za zunanje delovanje, ki se ukvarjajo z varnostjo, in ustrezne službe Komisije ter geografska združenja v svoje delo vključiti analize vpliva naravnih nesreč na mednarodno varnost in politično stabilnost; priporoča usposabljanje uslužbencev Evropske službe za zunanje delovanje in Komisije za spremljanje vpliva naravnih nesreč na razvoj kriz ter politično stabilnost in varnost; poziva k razvoju skupnih meril za analizo, oceno tveganj in vzpostavitev skupnega sistema opozarjanja;

| 33. | spodbuja ustrezne organe Evropske službe za zunanje delovanje in Komisije, naj izboljšajo sistematično izmenjavo informacij in usklajevanje analize stanja in načrtovanja politik glede vprašanj, povezanih s podnebnimi spremembami in naravnimi nesrečami; poziva ustrezne organe Evropske službe za zunanje delovanje, naj uporabijo obstoječe kanale za komunikacijo in izmenjavo informacij z ustreznimi organi Komisije, zlasti z ECHO, pa tudi z agencijami in programi ZN ter Natom; poudarja, da morajo civilno-vojaške strukture, katerih naloga je odzivati se na krize in naravne nesreče, nastale zaradi podnebnih sprememb, tesno sodelovati z vsemi organizacijami civilne družbe in humanitarnimi organizacijami ter nevladnimi organizacijami; |
| --- | --- |

33.

spodbuja ustrezne organe Evropske službe za zunanje delovanje in Komisije, naj izboljšajo sistematično izmenjavo informacij in usklajevanje analize stanja in načrtovanja politik glede vprašanj, povezanih s podnebnimi spremembami in naravnimi nesrečami; poziva ustrezne organe Evropske službe za zunanje delovanje, naj uporabijo obstoječe kanale za komunikacijo in izmenjavo informacij z ustreznimi organi Komisije, zlasti z ECHO, pa tudi z agencijami in programi ZN ter Natom; poudarja, da morajo civilno-vojaške strukture, katerih naloga je odzivati se na krize in naravne nesreče, nastale zaradi podnebnih sprememb, tesno sodelovati z vsemi organizacijami civilne družbe in humanitarnimi organizacijami ter nevladnimi organizacijami;

| 34. | poziva Komisijo, naj pripravi načrte ukrepov za odzivanje EU na vplive naravnih nesreč in kriz, ki so posledica podnebnih sprememb in se pojavljajo zunaj EU, a neposredno ali posredno vplivajo na varnost Unije (na primer migracije, ki so posledica podnebnih sprememb); |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj pripravi načrte ukrepov za odzivanje EU na vplive naravnih nesreč in kriz, ki so posledica podnebnih sprememb in se pojavljajo zunaj EU, a neposredno ali posredno vplivajo na varnost Unije (na primer migracije, ki so posledica podnebnih sprememb);

| 35. | toplo pozdravlja ukrepe, ki so jih leta 2011 sprejeli zunanji ministri EU pod poljskim predsedstvom in varnostni svet ZN pod nemškim predsedstvom, za vzpostavitev povezave med podnebnimi spremembami in njihovimi posledicami za varnost; |
| --- | --- |

35.

toplo pozdravlja ukrepe, ki so jih leta 2011 sprejeli zunanji ministri EU pod poljskim predsedstvom in varnostni svet ZN pod nemškim predsedstvom, za vzpostavitev povezave med podnebnimi spremembami in njihovimi posledicami za varnost;

| 36. | meni, da bi bilo mogoče v glavne dokumente skupne varnostne in obrambne politike – na primer koncept EU za vojaško načrtovanje na politični in strateški ravni (15), koncept EU za vojaško poveljstvo in nadzor (16), koncept EU za oblikovanje sil (17) in koncept EU hitrega vojaškega odzivanja (18) ter tiste dokumente, ki so pomembni za civilne misije skupne varnostne in obrambne politike, kot so koncept EU za celovito načrtovanje, koncept EU za načrtovanje policije in smernice za strukturo poveljevanja in nadzora v civilnih operacijah EU za krizno upravljanje (19) – prilagoditi in spremeniti tako, da bodo obravnavali posledice podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

36.

meni, da bi bilo mogoče v glavne dokumente skupne varnostne in obrambne politike – na primer koncept EU za vojaško načrtovanje na politični in strateški ravni (15), koncept EU za vojaško poveljstvo in nadzor (16), koncept EU za oblikovanje sil (17) in koncept EU hitrega vojaškega odzivanja (18) ter tiste dokumente, ki so pomembni za civilne misije skupne varnostne in obrambne politike, kot so koncept EU za celovito načrtovanje, koncept EU za načrtovanje policije in smernice za strukturo poveljevanja in nadzora v civilnih operacijah EU za krizno upravljanje (19) – prilagoditi in spremeniti tako, da bodo obravnavali posledice podnebnih sprememb;

| 37. | meni, da bi morale biti civilne in vojaške zmogljivosti razvite na način, ki bi omogočal njihovo uporabo pri odzivu na naravne nesreče in podnebne krize; meni, da je treba posebno pozornost nameniti razvoju vojaških zmogljivosti, zlasti procesu združevanja in delitve; poziva k večji vlogi Evropske obrambne agencije pri tem, |
| --- | --- |

37.

meni, da bi morale biti civilne in vojaške zmogljivosti razvite na način, ki bi omogočal njihovo uporabo pri odzivu na naravne nesreče in podnebne krize; meni, da je treba posebno pozornost nameniti razvoju vojaških zmogljivosti, zlasti procesu združevanja in delitve; poziva k večji vlogi Evropske obrambne agencije pri tem,

Potreba po institucionalni ustvarjalnosti: instrumenti in zmogljivosti

| 38. | ponovno poudarja, da je treba pri učinkovitem odzivanju na krize, kot so naravne nesreče, pogosto uporabiti tako civilne kot vojaške zmogljivosti, prav tako pa zahteva tesnejše sodelovanje med enimi in drugimi; opozarja, da je določitev zmogljivosti in vrzeli na posebnem področju, kjer bi vojaška zmogljivost lahko imela dodano vrednost, osnovnega pomena; |
| --- | --- |

38.

ponovno poudarja, da je treba pri učinkovitem odzivanju na krize, kot so naravne nesreče, pogosto uporabiti tako civilne kot vojaške zmogljivosti, prav tako pa zahteva tesnejše sodelovanje med enimi in drugimi; opozarja, da je določitev zmogljivosti in vrzeli na posebnem področju, kjer bi vojaška zmogljivost lahko imela dodano vrednost, osnovnega pomena;

| 39. | poudarja, da je treba pripraviti poseben seznam vojaških in civilnih zmogljivosti skupne varnostne in obrambne politike, ki so posebnega pomena za odzivanje na podnebne spremembe in naravne nesreče ter pri misijah te politike; poudarja, da je treba pri pripravi tega seznama posebno pozornost posvetiti delu svetovalne skupine za uporabo vojaških in civilnih obrambnih sredstev; ugotavlja, da ta sredstva med drugim vključujejo zmogljivosti inženirstva, kot so gradnja in obratovanje priložnostnih pristanišč/letališč, letalsko in pomorsko operativno upravljanje in promet, mobilne bolnišnice, vključno z intenzivno nego, komunikacijske infrastrukture, čiščenje vode in upravljanje goriva; poziva Svet in Evropsko obrambno agencijo, da v sklopu pregleda programa razvoja zmogljivosti za leto 2013 uskladita sedanje kataloge civilnih in vojaških zmogljivosti s tistimi, ki so potrebni za obravnavanje izzivov podnebnih sprememb ter za uveljavitev potrebnih predlogov za odpravo vseh sedanjih pomanjkljivosti v teh katalogih; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je treba pripraviti poseben seznam vojaških in civilnih zmogljivosti skupne varnostne in obrambne politike, ki so posebnega pomena za odzivanje na podnebne spremembe in naravne nesreče ter pri misijah te politike; poudarja, da je treba pri pripravi tega seznama posebno pozornost posvetiti delu svetovalne skupine za uporabo vojaških in civilnih obrambnih sredstev; ugotavlja, da ta sredstva med drugim vključujejo zmogljivosti inženirstva, kot so gradnja in obratovanje priložnostnih pristanišč/letališč, letalsko in pomorsko operativno upravljanje in promet, mobilne bolnišnice, vključno z intenzivno nego, komunikacijske infrastrukture, čiščenje vode in upravljanje goriva; poziva Svet in Evropsko obrambno agencijo, da v sklopu pregleda programa razvoja zmogljivosti za leto 2013 uskladita sedanje kataloge civilnih in vojaških zmogljivosti s tistimi, ki so potrebni za obravnavanje izzivov podnebnih sprememb ter za uveljavitev potrebnih predlogov za odpravo vseh sedanjih pomanjkljivosti v teh katalogih;

| 40. | poudarja, da je treba na podlagi obstoječih zmogljivosti, kot so bojne skupine EU in evropsko poveljstvo za zračni prevoz, raziskati možnosti ustvarjanja dodatnih skupnih zmogljivosti, pomembnih za operacije, ki se odzivajo na učinek podnebnih sprememb in naravnih nesreč; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba na podlagi obstoječih zmogljivosti, kot so bojne skupine EU in evropsko poveljstvo za zračni prevoz, raziskati možnosti ustvarjanja dodatnih skupnih zmogljivosti, pomembnih za operacije, ki se odzivajo na učinek podnebnih sprememb in naravnih nesreč;

| 41. | poudarja, da je treba raziskati načine za izboljšanje energetske učinkovitosti in upravljanja okolja znotraj oboroženih sil doma in v tujini, med drugim z izkoriščanjem potenciala obnovljivih virov energije; opozarja, da oborožene sile ene same države članice EU porabijo toliko energije, kot večje evropsko mesto, zato bi morale biti tudi vojaške strukture inovativne pri zmanjševanju svoje ekološke sledi; pozdravlja poročilo „Oblikovanje okolju prijaznih modrih čelad: okolje, naravni viri in mirovne operacije ZN“, ki so ga maja 2012 izdali UNEP, oddelek ZN za mirovne operacije (UNDPKO) in oddelek ZN za podporo na terenu (UNDFS); opozarja, da oborožene sile ZDA (20) že več let aktivno iščejo načine za povečanje energetske neodvisnosti prek uporabe trajnostnih virov energije in povečanja energetske učinkovitosti v vseh vojaških operacijah in infrastrukturah; v tem pogledu pozdravlja nedavni projekt Evropske obrambne agencije GO GREEN, ki naj bi pomagal pri občutnem izboljšanju energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije; poudarja tudi, da je treba oblikovati smernice za najboljšo prakso na področju učinkovitosti virov in spremljanju upravljanja okolja za misije skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je treba raziskati načine za izboljšanje energetske učinkovitosti in upravljanja okolja znotraj oboroženih sil doma in v tujini, med drugim z izkoriščanjem potenciala obnovljivih virov energije; opozarja, da oborožene sile ene same države članice EU porabijo toliko energije, kot večje evropsko mesto, zato bi morale biti tudi vojaške strukture inovativne pri zmanjševanju svoje ekološke sledi; pozdravlja poročilo „Oblikovanje okolju prijaznih modrih čelad: okolje, naravni viri in mirovne operacije ZN“, ki so ga maja 2012 izdali UNEP, oddelek ZN za mirovne operacije (UNDPKO) in oddelek ZN za podporo na terenu (UNDFS); opozarja, da oborožene sile ZDA (20) že več let aktivno iščejo načine za povečanje energetske neodvisnosti prek uporabe trajnostnih virov energije in povečanja energetske učinkovitosti v vseh vojaških operacijah in infrastrukturah; v tem pogledu pozdravlja nedavni projekt Evropske obrambne agencije GO GREEN, ki naj bi pomagal pri občutnem izboljšanju energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije; poudarja tudi, da je treba oblikovati smernice za najboljšo prakso na področju učinkovitosti virov in spremljanju upravljanja okolja za misije skupne varnostne in obrambne politike;

| 42. | poudarja, da je treba uskladiti tudi širši razvoj na področju evropske obrambne industrije s posebnimi zahtevami podnebno pogojenih kriz in naravnih nesreč; poziva k večji vlogi Evropske obrambne agencije, v tesnem sodelovanju z vojaškim odborom EU; oba organa skupne varnostne in obrambne politike poziva, naj zagotovita, da bodo programi javnih naročil in programi za razvoj zmogljivosti za posebne potrebe odzivanja na podnebne spremembe in naravne nesreče namenili ustrezna finančna in druga sredstva; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je treba uskladiti tudi širši razvoj na področju evropske obrambne industrije s posebnimi zahtevami podnebno pogojenih kriz in naravnih nesreč; poziva k večji vlogi Evropske obrambne agencije, v tesnem sodelovanju z vojaškim odborom EU; oba organa skupne varnostne in obrambne politike poziva, naj zagotovita, da bodo programi javnih naročil in programi za razvoj zmogljivosti za posebne potrebe odzivanja na podnebne spremembe in naravne nesreče namenili ustrezna finančna in druga sredstva;

| 43. | poziva vojsko, naj prevzame odgovornost v okviru okoljske trajnosti, tehnične strokovnjake pa, naj poiščejo načine za zeleno ukrepanje, od zmanjšanja emisij do izboljšanja recikliranja; |
| --- | --- |

43.

poziva vojsko, naj prevzame odgovornost v okviru okoljske trajnosti, tehnične strokovnjake pa, naj poiščejo načine za zeleno ukrepanje, od zmanjšanja emisij do izboljšanja recikliranja;

| 44. | poudarja, da je treba v naslednjem večletnem finančnem okviru 2014–2020 nujno ohraniti in nadalje krepiti celoviti pristop k omejevanju naravnih nesreč in podnebno pogojenih kriz ter odzivanju nanje z uporabo vseh ustreznih instrumentov, ki jih ima Unija na voljo; pozdravlja predlog Komisije za prenovljen instrument za stabilnost, ki že upošteva negativni učinek podnebnih sprememb in naravnih nesreč na varnost, mir in politično stabilnost; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je treba v naslednjem večletnem finančnem okviru 2014–2020 nujno ohraniti in nadalje krepiti celoviti pristop k omejevanju naravnih nesreč in podnebno pogojenih kriz ter odzivanju nanje z uporabo vseh ustreznih instrumentov, ki jih ima Unija na voljo; pozdravlja predlog Komisije za prenovljen instrument za stabilnost, ki že upošteva negativni učinek podnebnih sprememb in naravnih nesreč na varnost, mir in politično stabilnost;

| 45. | zahteva, da se finančne posledice takšnih predlogov prepoznajo in upoštevajo pri proračunskem pregledu EU; |
| --- | --- |

45.

zahteva, da se finančne posledice takšnih predlogov prepoznajo in upoštevajo pri proračunskem pregledu EU;

| 46. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj pošlje strokovnjake za varnost podnebja v delegacije EU, ki so v najbolj prizadetih državah in regijah, da bi okrepili zmogljivosti Evropske unije, ko gre za zgodnje opozarjanje in informacije o morebitnih prihodnjih sporih; |
| --- | --- |

46.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj pošlje strokovnjake za varnost podnebja v delegacije EU, ki so v najbolj prizadetih državah in regijah, da bi okrepili zmogljivosti Evropske unije, ko gre za zgodnje opozarjanje in informacije o morebitnih prihodnjih sporih;

| 47. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj okrepi usklajevanje med Unijo in njenimi sosednjimi državami na področju razvoja odzivnih zmožnosti za podnebno pogojene krize; |
| --- | --- |

47.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj okrepi usklajevanje med Unijo in njenimi sosednjimi državami na področju razvoja odzivnih zmožnosti za podnebno pogojene krize;

| 48. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj se zavzema za obravnavo podnebnih sprememb in vidikov zaščite okolja pri načrtovanju in izvajanju vojaških, civilno-vojaških in civilnih operacij po vsem svetu; |
| --- | --- |

48.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj se zavzema za obravnavo podnebnih sprememb in vidikov zaščite okolja pri načrtovanju in izvajanju vojaških, civilno-vojaških in civilnih operacij po vsem svetu;

| 49. | pozdravlja zamisel o uvedbi položaja posebnega odposlanca ZN za podnebno varnost; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja zamisel o uvedbi položaja posebnega odposlanca ZN za podnebno varnost;

| 50. | poziva k usklajevalnim mehanizmom, ki se oblikujejo med EU kot celoto in tistimi državami članicami, ki bi lahko v prihodnje delovale v skladu z določbami stalnega strukturnega sodelovanja, da se zagotovi skladnost njihovih ukrepov s celovitim pristopom EU na tem področju; |
| --- | --- |

50.

poziva k usklajevalnim mehanizmom, ki se oblikujejo med EU kot celoto in tistimi državami članicami, ki bi lahko v prihodnje delovale v skladu z določbami stalnega strukturnega sodelovanja, da se zagotovi skladnost njihovih ukrepov s celovitim pristopom EU na tem področju;

| 51. | meni, da bi morale biti študije o vplivu naravnih nesreč in podnebno pogojenih kriz na mednarodno in evropsko varnost vključene v učni načrt Evropske akademije za varnost in obrambo; |
| --- | --- |

51.

meni, da bi morale biti študije o vplivu naravnih nesreč in podnebno pogojenih kriz na mednarodno in evropsko varnost vključene v učni načrt Evropske akademije za varnost in obrambo;

| 52. | poziva EU, naj razišče posledice sprememb podnebja za varnost v dialogu s tretjimi državami, zlasti s pomembnimi partnerji, kot so Indija, Kitajska in Rusija; poudarja, da bo resnično učinkovito odzivanje zahtevalo večstranski pristop in skupno vlaganje z državami nečlanicami in da bi EU lahko oblikovala sodelovanje z vojskami držav nečlanic prek skupnega razvoja in misij usposabljanja; |
| --- | --- |

52.

poziva EU, naj razišče posledice sprememb podnebja za varnost v dialogu s tretjimi državami, zlasti s pomembnimi partnerji, kot so Indija, Kitajska in Rusija; poudarja, da bo resnično učinkovito odzivanje zahtevalo večstranski pristop in skupno vlaganje z državami nečlanicami in da bi EU lahko oblikovala sodelovanje z vojskami držav nečlanic prek skupnega razvoja in misij usposabljanja;

o

o o

| 53. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic EU in parlamentarni skupščini Nata, generalnemu sekretarju Nata, generalni skupščini ZN in generalnemu sekretarju ZN. |
| --- | --- |

53.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic EU in parlamentarni skupščini Nata, generalnemu sekretarju Nata, generalni skupščini ZN in generalnemu sekretarju ZN.

---

(1)  http://ec.europa.eu/clima/events/0052/council_conclusions_en.pdf

(2)  http://eeas.europa.eu/environment/docs/2011_joint_paper_euclimate_diplomacy_en.pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/reports/99387.pdf

(4)  UL L 314, 1.12.2007, str. 9.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0404.

(6)  UL C 136 E, 11.5.2012, str. 71.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0574.

(8)  http://www.un.org/News/Press/docs/2011/sc10332.doc.htm

(9)  www.unep.org/disastersandconflicts

(10)  Odstavka 138 in 139 sklepnega dokumenta svetovnega vrha ZN iz leta 2005, resolucija varnostnega sveta Združenih narodov iz aprila 2006 (S/RES/1674), poročilo generalnega sekretarja ZN Ban Ki-Muna o izvajanju odgovornosti za zaščito z dne 15. septembra 2009 in resolucija generalne skupščine ZN o odgovornosti za zaščito (A/RES/63/308) z dne 7. oktobra 2009.

(11)  http://www.unhcr.org/refworld/docid/47da87822.html

(12)  Skupna izjava Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije (2008/C 25/01)

(13)  Program Združenih narodov za okolje (UNEP), program Združenih narodov za razvoj (UNDP), Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), Ekonomska komisija za Evropo ZN (UNECE) in Regionalni center za okolje za srednjo in vzhodno Evropo (REC).

(14)  Program Združenih narodov za okolje (UNEP), program Združenih narodov za razvoj (UNDP), Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), Severnoatlantska zveza (Nato), Ekonomska komisija za Evropo ZN (UNECE) in Regionalni center za okolje za srednjo in vzhodno Evropo (REC).

(15)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st10/st10687.en08.pdf

(16)  10688/08 – zaupno.

(17)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st10/st10690.en08.pdf

(18)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/09/st05/st05654.en09.pdf

(19)  Dok. 13983/05 – dok. 6923/1/02 – dok. 9919/07.

(20)  Oskrbovanje ameriške obrambe: energija in tveganja za nacionalno varnost, maj 2009. http://www.cna.org/sites/default/files/Powering%20Americas%20Defense.pdf

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/159 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/159

---

P7_TA(2012)0459

Pogajanja za sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Kazahstanom in EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede pogajanj za sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Kazahstanom in EU (2012/2153(INI))

(2015/C 419/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani, ki je začel veljati 1. julija 1999 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani, ki je začel veljati 1. julija 1999 (1),

| — | ob upoštevanju pogajanj za sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Kazahstanom in EU, ki jih je Svet odobril dne 24. maja 2011, začela pa so se v Bruslju junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajanj za sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Kazahstanom in EU, ki jih je Svet odobril dne 24. maja 2011, začela pa so se v Bruslju junija 2011,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o Kazahstanu, zlasti resolucije z dne 15. marca 2012 (2) in z dne 17. septembra 2009 o primeru Jevgenija Žovtisa (3) ter z dne 7. oktobra 2010 o svetovnem dnevu boja proti smrtni kazni (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o Kazahstanu, zlasti resolucije z dne 15. marca 2012 (2) in z dne 17. septembra 2009 o primeru Jevgenija Žovtisa (3) ter z dne 7. oktobra 2010 o svetovnem dnevu boja proti smrtni kazni (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o izvajanju strategije EU za osrednjo Azijo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o izvajanju strategije EU za osrednjo Azijo (5),

| — | ob upoštevanju strategije EU za novo partnerstvo z osrednjo Azijo: „Evropska unija in osrednja Azija: Strategija za novo partnerstvo“, ki jo je Evropski svet sprejel 21. in 22. junija 2007, in poročil o napredku z dne 24. junija 2008 in 28. junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za novo partnerstvo z osrednjo Azijo: „Evropska unija in osrednja Azija: Strategija za novo partnerstvo“, ki jo je Evropski svet sprejel 21. in 22. junija 2007, in poročil o napredku z dne 24. junija 2008 in 28. junija 2010,

| — | ob upoštevanju izjav EU o Kazahstanu v stalnem svetu OVSE z dne 3. novembra in 22. decembra 2011 ter 19. januarja, 26. januarja in 9. februarja 2012, pa tudi izjav visoke predstavnice/podpredsednice Catherine Ashton o dogodkih v Žanjaoznu z dne 17. decembra 2011 ter o parlamentarnih volitvah 15. januarja 2012 v Kazahstanu z dne 17. januarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav EU o Kazahstanu v stalnem svetu OVSE z dne 3. novembra in 22. decembra 2011 ter 19. januarja, 26. januarja in 9. februarja 2012, pa tudi izjav visoke predstavnice/podpredsednice Catherine Ashton o dogodkih v Žanjaoznu z dne 17. decembra 2011 ter o parlamentarnih volitvah 15. januarja 2012 v Kazahstanu z dne 17. januarja 2012,

| — | ob upoštevanju izjave o predhodnih ugotovitvah in sklepih misije Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice za opazovanje parlamentarnih volitev, ki so potekale 15. januarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o predhodnih ugotovitvah in sklepih misije Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice za opazovanje parlamentarnih volitev, ki so potekale 15. januarja 2012,

| — | ob upoštevanju izjave predstavnika OVSE za svobodo medijev z dne 25. januarja 2012 o položaju medijev v Kazahstanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predstavnika OVSE za svobodo medijev z dne 25. januarja 2012 o položaju medijev v Kazahstanu,

| — | ob upoštevanju splošnih določb o zunanjem delovanju Unije iz člena 21 Pogodbe o Evropski uniji in postopka za sklepanje mednarodnih sporazumov iz člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnih določb o zunanjem delovanju Unije iz člena 21 Pogodbe o Evropski uniji in postopka za sklepanje mednarodnih sporazumov iz člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zavez visoke predstavnice v pismih z dne 24. novembra 2011 in 11. maja 2012 o mehanizmu za spremljanje izvajanja sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Turkmenistanom in zlasti njegovega člena 2, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zavez visoke predstavnice v pismih z dne 24. novembra 2011 in 11. maja 2012 o mehanizmu za spremljanje izvajanja sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Turkmenistanom in zlasti njegovega člena 2,

| — | ob upoštevanju odstavka 23 svoje resolucije z dne 16. februarja 2012 o 19. zasedanju Sveta ZN za človekove pravice (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odstavka 23 svoje resolucije z dne 16. februarja 2012 o 19. zasedanju Sveta ZN za človekove pravice (6),

| — | ob upoštevanju novega Strateškega okvira EU za človekove pravice demokracijo ter akcijskega načrta za njegovo izvajanje, ki so ga sprejeli zunanji ministri EU, in sklepov, sprejetih na 3179. zasedanju Sveta za zunanje zadeve 25. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega Strateškega okvira EU za človekove pravice demokracijo ter akcijskega načrta za njegovo izvajanje, ki so ga sprejeli zunanji ministri EU, in sklepov, sprejetih na 3179. zasedanju Sveta za zunanje zadeve 25. junija 2012,

| — | ob upoštevanju izjave, ki jo je v imenu Catherine Ashton Evropskemu parlamentu dne 14. marca 2012 (A 122/12) posredoval danski minister za zunanje zadeve Villy Søvndal, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, ki jo je v imenu Catherine Ashton Evropskemu parlamentu dne 14. marca 2012 (A 122/12) posredoval danski minister za zunanje zadeve Villy Søvndal,

| — | ob upoštevanju členov 90(4) in 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 90(4) in 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0355/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0355/2012),

| A. | ker EU in Kazahstan stremita k poglobitvi in razširitvi svojih odnosov; ker bi prebivalci EU in Kazahstana morali imeti obojestranske koristi od tesnejšega sodelovanja; ker bi z zaključitvijo pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju morali nastati celovit okvir za sodelovanje na podlagi človekovih in demokratičnih pravic ter priložnosti za družbeno-gospodarski razvoj in za potrebne politične in gospodarske reforme, ker sta družbeni in gospodarski razvoj med seboj tesno povezana; |
| --- | --- |

A.

ker EU in Kazahstan stremita k poglobitvi in razširitvi svojih odnosov; ker bi prebivalci EU in Kazahstana morali imeti obojestranske koristi od tesnejšega sodelovanja; ker bi z zaključitvijo pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju morali nastati celovit okvir za sodelovanje na podlagi človekovih in demokratičnih pravic ter priložnosti za družbeno-gospodarski razvoj in za potrebne politične in gospodarske reforme, ker sta družbeni in gospodarski razvoj med seboj tesno povezana;

| B. | ker zamrznitev sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ostaja realna možnost v primeru hudih in dokumentiranih kršitev človekovih pravic, čeprav to možnost Svet uporabi le redko in v delni obliki; |
| --- | --- |

B.

ker zamrznitev sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ostaja realna možnost v primeru hudih in dokumentiranih kršitev človekovih pravic, čeprav to možnost Svet uporabi le redko in v delni obliki;

| C. | ker igra Kazahstan pozitivno vlogo v osrednji Aziji in si prizadeva za razvoj dobrih sosedskih odnosov s sosednjimi državami, nadaljevanje regionalnega sodelovanja in reševanje vseh dvostranskih sporov na miren način; |
| --- | --- |

C.

ker igra Kazahstan pozitivno vlogo v osrednji Aziji in si prizadeva za razvoj dobrih sosedskih odnosov s sosednjimi državami, nadaljevanje regionalnega sodelovanja in reševanje vseh dvostranskih sporov na miren način;

| D. | ker Parlament za izpolnjevanje svoje vloge političnega nadzora potrebuje popolne informacije, da bi lahko pozorno spremljal razvoj dogodkov v Kazahstanu in izvajanje sporazuma o partnerstvu in sodelovanju v skladu s svojimi priporočili in resolucijami; |
| --- | --- |

D.

ker Parlament za izpolnjevanje svoje vloge političnega nadzora potrebuje popolne informacije, da bi lahko pozorno spremljal razvoj dogodkov v Kazahstanu in izvajanje sporazuma o partnerstvu in sodelovanju v skladu s svojimi priporočili in resolucijami;

| E. | ker je bil Kazahstan sprejet v Beneško komisijo Sveta Evrope; ker morata med pogajanji za okrepljen sporazum o partnerstvu in sodelovanju EU in Kazahstan najti skupni jezik na področju človekovih pravic in demokracije; |
| --- | --- |

E.

ker je bil Kazahstan sprejet v Beneško komisijo Sveta Evrope; ker morata med pogajanji za okrepljen sporazum o partnerstvu in sodelovanju EU in Kazahstan najti skupni jezik na področju človekovih pravic in demokracije;

| F. | ker je Kazahstan leta 2010 predsedoval OVSE; ker ostajajo zaveze za uskladitev medijske zakonodaje z mednarodnimi standardi, za liberalizacijo zahtev za registracijo za politične stranke do konca leta 2008 in za vključitev priporočil urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) v volilno zakonodajo neizpolnjene; |
| --- | --- |

F.

ker je Kazahstan leta 2010 predsedoval OVSE; ker ostajajo zaveze za uskladitev medijske zakonodaje z mednarodnimi standardi, za liberalizacijo zahtev za registracijo za politične stranke do konca leta 2008 in za vključitev priporočil urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) v volilno zakonodajo neizpolnjene;

| G. | ker je OVSE ne glede na to, da je kazahstanska vlada izrazila namero, da bo okrepila kazahstanski demokratični proces in izpeljala volitve, ki bodo v skladu z mednarodnimi standardi, ocenila, da splošne volitve, ki so potekale 15. januarja 2012, niso bile v skladu z njenimi standardi, zlasti ker je pri glasovanju prihajalo do vsesplošnih nepravilnosti in ker niso bili zagotovljeni pogoji za izvajanje resnično pluralističnih volitev; |
| --- | --- |

G.

ker je OVSE ne glede na to, da je kazahstanska vlada izrazila namero, da bo okrepila kazahstanski demokratični proces in izpeljala volitve, ki bodo v skladu z mednarodnimi standardi, ocenila, da splošne volitve, ki so potekale 15. januarja 2012, niso bile v skladu z njenimi standardi, zlasti ker je pri glasovanju prihajalo do vsesplošnih nepravilnosti in ker niso bili zagotovljeni pogoji za izvajanje resnično pluralističnih volitev;

| H. | ker so po tragičnih dogodkih v Žanjaoznu decembra 2011 opozicijske stranke, neodvisni mediji, sindikati, aktivisti in zagovorniki človekovih pravic postali tarče zatiranja, vključno s pripori brez dokazane kršitve zakonodaje, ki se lahko štejejo za politično motivirane; |
| --- | --- |

H.

ker so po tragičnih dogodkih v Žanjaoznu decembra 2011 opozicijske stranke, neodvisni mediji, sindikati, aktivisti in zagovorniki človekovih pravic postali tarče zatiranja, vključno s pripori brez dokazane kršitve zakonodaje, ki se lahko štejejo za politično motivirane;

| I. | ker med Evropskim parlamentom, uradnimi predstavniki Kazahstana, predstavniki civilne družbe in nevladnimi organizacijami nenehno poteka odprt in konstruktiven dialog o vprašanjih skupnega interesa; |
| --- | --- |

I.

ker med Evropskim parlamentom, uradnimi predstavniki Kazahstana, predstavniki civilne družbe in nevladnimi organizacijami nenehno poteka odprt in konstruktiven dialog o vprašanjih skupnega interesa;

| J. | ker si kazahstanske oblasti v zadnjem času zelo prizadevajo za sodelovanje z nevladnimi organizacijami v zahodnem Kazahstanu, da bi izboljšale razmere za prebivalce v regiji, zlasti za stavkajoče delavce; |
| --- | --- |

J.

ker si kazahstanske oblasti v zadnjem času zelo prizadevajo za sodelovanje z nevladnimi organizacijami v zahodnem Kazahstanu, da bi izboljšale razmere za prebivalce v regiji, zlasti za stavkajoče delavce;

| K. | ker se je 37 osebam sodilo zaradi obtožb o organiziranju ali sodelovanju v množičnih nemirih in ker jih je bilo 34 obsojenih, 13 izmed njih pa bo prestajalo zaporno kazen, vključno z vidnimi voditelji in aktivisti stavke naftnih delavcev, med njimi tudi Talgat Saktaganov, Roza Tuletaeva in Maksat Dosmagambetov; ker je julija 2012 visoka komisarka ZN za človekove pravice Navi Pillay po svojem dvodnevnem obisku v Kazahstanu oblasti pozvala, naj omogočijo neodvisno mednarodno preiskavo dogodkov v Žanjaoznu ter njihovih vzrokov in posledic; |
| --- | --- |

K.

ker se je 37 osebam sodilo zaradi obtožb o organiziranju ali sodelovanju v množičnih nemirih in ker jih je bilo 34 obsojenih, 13 izmed njih pa bo prestajalo zaporno kazen, vključno z vidnimi voditelji in aktivisti stavke naftnih delavcev, med njimi tudi Talgat Saktaganov, Roza Tuletaeva in Maksat Dosmagambetov; ker je julija 2012 visoka komisarka ZN za človekove pravice Navi Pillay po svojem dvodnevnem obisku v Kazahstanu oblasti pozvala, naj omogočijo neodvisno mednarodno preiskavo dogodkov v Žanjaoznu ter njihovih vzrokov in posledic;

| L. | ker je mednarodna misija za nadzor državljanske solidarnosti v svojem predhodnem poročilu zaključila, da za procese v Žanjaoznu ni moč trditi, da so potekali v skladu s standardi poštenega sojenja in da preiskava dogodkov iz decembra 2011 ni bila niti temeljita niti neodvisna; ker so bile v obdobju pred sojenjem kršene pravice obtožencev in nekaterih prič, vključno z domnevnim mučenjem, zanikanjem dostopa do odvetnika, ustrahovanjem in ponarejanjem dokazov; ker pričanja obtožencev med sojenji zaradi slabega ravnanja in mučenja v obdobju pridržanja pred sojenjem niso bila v celoti, nepristransko in temeljito preiskana na način, ki bi omogočil obtožbo storilcev; ker je bil 7. oktobra 2012 ubit Aleksandr Boženko, priča tragičnim dogodkom v Žanjaoznu; |
| --- | --- |

L.

ker je mednarodna misija za nadzor državljanske solidarnosti v svojem predhodnem poročilu zaključila, da za procese v Žanjaoznu ni moč trditi, da so potekali v skladu s standardi poštenega sojenja in da preiskava dogodkov iz decembra 2011 ni bila niti temeljita niti neodvisna; ker so bile v obdobju pred sojenjem kršene pravice obtožencev in nekaterih prič, vključno z domnevnim mučenjem, zanikanjem dostopa do odvetnika, ustrahovanjem in ponarejanjem dokazov; ker pričanja obtožencev med sojenji zaradi slabega ravnanja in mučenja v obdobju pridržanja pred sojenjem niso bila v celoti, nepristransko in temeljito preiskana na način, ki bi omogočil obtožbo storilcev; ker je bil 7. oktobra 2012 ubit Aleksandr Boženko, priča tragičnim dogodkom v Žanjaoznu;

| M. | ker so voditelja opozicijske stranke ALGA Vladimira Kozlova spoznali krivega za „podžiganje socialnih nemirov“, „pozivanje k nasilnemu strmoglavljenju ustavnega reda“ ter „oblikovanje in vodenje organizirane skupine s ciljem izvajanja kriminalnih dejanj“ in ga obsodili na sedem let in pol zapora; ker so zaradi podobnih obtožb obsodili tudi Akzhanata Aminova, naftnega delavca iz Žanjaozna, in Serika Sapargalija, aktivista civilne družbe, ter jima naložili pet oziroma štiriletno odloženo kazen; |
| --- | --- |

M.

ker so voditelja opozicijske stranke ALGA Vladimira Kozlova spoznali krivega za „podžiganje socialnih nemirov“, „pozivanje k nasilnemu strmoglavljenju ustavnega reda“ ter „oblikovanje in vodenje organizirane skupine s ciljem izvajanja kriminalnih dejanj“ in ga obsodili na sedem let in pol zapora; ker so zaradi podobnih obtožb obsodili tudi Akzhanata Aminova, naftnega delavca iz Žanjaozna, in Serika Sapargalija, aktivista civilne družbe, ter jima naložili pet oziroma štiriletno odloženo kazen;

| N. | ker je 17. februarja 2012 kazahstanski predsednik podpisal več zakonov, namenjenih izboljšanju pravne podlage za delovna razmerja, pravice delavcev in socialni dialog ter za okrepitev neodvisnosti sodstva; ker se kljub navedenim prizadevanjem pravica posameznikov do združevanja, organiziranja in prijave neodvisnih sindikatov, pravica do kolektivnih pogajanj in do stavke ne spoštuje v celoti, prav tako pa ni povsem neodvisnega sodstva; ker spremembe zakona o delovnih razmerjih, zlasti spremenjeni členi 55, 74, 266, 287, 289, 303 in 305, pomenijo nazadovanje na področju delovnih razmerij, pravic delavcev in socialnega dialoga ter kršitev pogojev Mednarodne organizacije dela in drugih mednarodnih konvencij; |
| --- | --- |

N.

ker je 17. februarja 2012 kazahstanski predsednik podpisal več zakonov, namenjenih izboljšanju pravne podlage za delovna razmerja, pravice delavcev in socialni dialog ter za okrepitev neodvisnosti sodstva; ker se kljub navedenim prizadevanjem pravica posameznikov do združevanja, organiziranja in prijave neodvisnih sindikatov, pravica do kolektivnih pogajanj in do stavke ne spoštuje v celoti, prav tako pa ni povsem neodvisnega sodstva; ker spremembe zakona o delovnih razmerjih, zlasti spremenjeni členi 55, 74, 266, 287, 289, 303 in 305, pomenijo nazadovanje na področju delovnih razmerij, pravic delavcev in socialnega dialoga ter kršitev pogojev Mednarodne organizacije dela in drugih mednarodnih konvencij;

| O. | ker je EU osrednji trgovinski partner Kazahstana in največji vlagatelj v to državo; ker je Kazahstan jasno izrazil željo, da se želi približati standardom EU in njenemu socialnemu in gospodarskemu modelu, kar bi zajemalo temeljito reformo kazahstanske države in javne uprave; |
| --- | --- |

O.

ker je EU osrednji trgovinski partner Kazahstana in največji vlagatelj v to državo; ker je Kazahstan jasno izrazil željo, da se želi približati standardom EU in njenemu socialnemu in gospodarskemu modelu, kar bi zajemalo temeljito reformo kazahstanske države in javne uprave;

| P. | ker Kazahstan igra pomembno vlogo pri zagotavljanju regionalne stabilizacije in lahko postane most med EU in celotno osrednjeazijsko regijo; |
| --- | --- |

P.

ker Kazahstan igra pomembno vlogo pri zagotavljanju regionalne stabilizacije in lahko postane most med EU in celotno osrednjeazijsko regijo;

| Q. | ker je Kazahstan dosegel pomembne rezultate na področju zmanjševanja revščine, javnega zdravstva in izobraževanja; |
| --- | --- |

Q.

ker je Kazahstan dosegel pomembne rezultate na področju zmanjševanja revščine, javnega zdravstva in izobraževanja;

| R. | ker je EU zelo odvisna od uvoza izkopanih fosfatnih kamnin, če želi ohranjati kmetijsko in tehnično proizvodnjo; ker Kazahstan številne države oskrbuje z belim fosforjem in ker je Komisija decembra 2011 sprožila protidampinški postopek zaradi uvoza belega fosforja iz Kazahstana; |
| --- | --- |

R.

ker je EU zelo odvisna od uvoza izkopanih fosfatnih kamnin, če želi ohranjati kmetijsko in tehnično proizvodnjo; ker Kazahstan številne države oskrbuje z belim fosforjem in ker je Komisija decembra 2011 sprožila protidampinški postopek zaradi uvoza belega fosforja iz Kazahstana;

| 1. | pozdravlja politično voljo in praktično zavzetost Kazahstana za nadaljnje poglabljanje partnerstva z EU ter začetek pogajanj za sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Kazahstanom; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja politično voljo in praktično zavzetost Kazahstana za nadaljnje poglabljanje partnerstva z EU ter začetek pogajanj za sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Kazahstanom;

| 2. | Svetu, Komisiji ter visoki predstavnici/podpredsednici podaja naslednja priporočila ter jih poziva, naj:


  glede vodenja pogajanj








  (a) | poskrbijo, da bo novi sporazum o partnerstvu in sodelovanju pomenil celovit okvir za nadaljnji razvoj odnosov, ki bo obravnaval vsa prednostna področja, med drugim tudi: človekove pravice, načela pravne države, dobro upravljanje in demokratizacijo; mladino in izobraževanje; gospodarski razvoj, trgovino in naložbe; energetiko in promet, okoljsko trajnost in vodo; in reševanje skupnih groženj in izzivov; |
| --- | --- | --- |

2.

Svetu, Komisiji ter visoki predstavnici/podpredsednici podaja naslednja priporočila ter jih poziva, naj:

glede vodenja pogajanj

(a)

poskrbijo, da bo novi sporazum o partnerstvu in sodelovanju pomenil celovit okvir za nadaljnji razvoj odnosov, ki bo obravnaval vsa prednostna področja, med drugim tudi: človekove pravice, načela pravne države, dobro upravljanje in demokratizacijo; mladino in izobraževanje; gospodarski razvoj, trgovino in naložbe; energetiko in promet, okoljsko trajnost in vodo; in reševanje skupnih groženj in izzivov;

glede političnega dialoga in sodelovanja

| (b) | poskrbijo, da bo delovanje EU skladno s preostalimi politikami Unije in da se bo upoštevalo načelo več za več, pri tem pa naj bo poseben poudarek na podpiranju političnih, pravnih, gospodarskih in socialnih reform; |
| --- | --- |

(b)

poskrbijo, da bo delovanje EU skladno s preostalimi politikami Unije in da se bo upoštevalo načelo več za več, pri tem pa naj bo poseben poudarek na podpiranju političnih, pravnih, gospodarskih in socialnih reform;

| (c) | tesno sodelujejo s Kazahstanom pri spodbujanju regionalnega sodelovanja in izboljšanju sosedskih odnosov v osrednji Aziji ter zagotovijo, da bo sporazum o partnerstvu in sodelovanju vseboval določbe za regionalno sodelovanje z osrednjo Azijo, med drugim s podpiranjem ukrepov za oblikovanje zaupanja, kjer je to potrebno, zlasti na področjih, kot so upravljanje voda in virov, upravljanje meja ter boj proti ekstremizmu in terorizmu; priporočajo, da je treba pri tem sodelovanju spodbujati izmenjavo izkušenj in upoštevati priporočila organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

(c)

tesno sodelujejo s Kazahstanom pri spodbujanju regionalnega sodelovanja in izboljšanju sosedskih odnosov v osrednji Aziji ter zagotovijo, da bo sporazum o partnerstvu in sodelovanju vseboval določbe za regionalno sodelovanje z osrednjo Azijo, med drugim s podpiranjem ukrepov za oblikovanje zaupanja, kjer je to potrebno, zlasti na področjih, kot so upravljanje voda in virov, upravljanje meja ter boj proti ekstremizmu in terorizmu; priporočajo, da je treba pri tem sodelovanju spodbujati izmenjavo izkušenj in upoštevati priporočila organizacij civilne družbe;

| (d) | si prizadevajo za podporo Kazahstana, da bi omogočili hiter napredek pri vzpostavitvi rednega varnostnega dialoga na visoki ravni in v regionalni obliki med EU in osrednjo Azijo, da bi se tako spopadali s skupnimi izzivi in grožnjami; |
| --- | --- |

(d)

si prizadevajo za podporo Kazahstana, da bi omogočili hiter napredek pri vzpostavitvi rednega varnostnega dialoga na visoki ravni in v regionalni obliki med EU in osrednjo Azijo, da bi se tako spopadali s skupnimi izzivi in grožnjami;

| (e) | sodelujejo s Kazahstanom, drugimi državami osrednje Azije ter lokalnimi, regionalnimi in mednarodnimi akterji pri spodbujanju varnosti in razvoja v Afganistanu; |
| --- | --- |

(e)

sodelujejo s Kazahstanom, drugimi državami osrednje Azije ter lokalnimi, regionalnimi in mednarodnimi akterji pri spodbujanju varnosti in razvoja v Afganistanu;

| (f) | okrepijo delovanje EU na področjih izobraževanja, načel pravne države, okolja in vode, med drugim z novoustanovljenimi podpornimi platformami in s ciljno pomočjo, prav tako pa naj v dialog s kazahstansko vlago na področjih, kjer je to ustrezno in mogoče, vključijo lokalne nevladne organizacije in organizacije civilne družbe; glede na trenutne težave z registracijo nevladnih organizacij in organizacij civilne družbe ta dialog ne bi smel biti omejen le na tiste, ki so že uradno registrirane; |
| --- | --- |

(f)

okrepijo delovanje EU na področjih izobraževanja, načel pravne države, okolja in vode, med drugim z novoustanovljenimi podpornimi platformami in s ciljno pomočjo, prav tako pa naj v dialog s kazahstansko vlago na področjih, kjer je to ustrezno in mogoče, vključijo lokalne nevladne organizacije in organizacije civilne družbe; glede na trenutne težave z registracijo nevladnih organizacij in organizacij civilne družbe ta dialog ne bi smel biti omejen le na tiste, ki so že uradno registrirane;

| (g) | spodbujajo Kazahstan k sodelovanju s sosednjimi državami, da bi tako našli skupno rešitev glede statusa Kaspijskega morja; |
| --- | --- |

(g)

spodbujajo Kazahstan k sodelovanju s sosednjimi državami, da bi tako našli skupno rešitev glede statusa Kaspijskega morja;

| (h) | podprejo reforme politik in krepitev institucionalne zmogljivosti s pomočjo usmerjene tehnične pomoči (z izmenjavo strokovnjakov); |
| --- | --- |

(h)

podprejo reforme politik in krepitev institucionalne zmogljivosti s pomočjo usmerjene tehnične pomoči (z izmenjavo strokovnjakov);

glede človekovih pravic in temeljnih svoboščin

| (i) | zagotovijo, da bo sporazum vključeval klavzule in merila, povezana z varstvom in spodbujanjem človekovih pravic, kot je zapisano v kazahstanski ustavi, pri čemer se je treba čim bolj opirati na standarde, ki so jih določili Svet Evrope (Beneška komisija), OVSE in ZN in h katerim se je Kazahstan zavezal; |
| --- | --- |

(i)

zagotovijo, da bo sporazum vključeval klavzule in merila, povezana z varstvom in spodbujanjem človekovih pravic, kot je zapisano v kazahstanski ustavi, pri čemer se je treba čim bolj opirati na standarde, ki so jih določili Svet Evrope (Beneška komisija), OVSE in ZN in h katerim se je Kazahstan zavezal;

| (j) | pozovejo kazahstanske oblasti, naj si nadvse prizadevajo za izboljšanje položaja človekovih pravic v državi; |
| --- | --- |

(j)

pozovejo kazahstanske oblasti, naj si nadvse prizadevajo za izboljšanje položaja človekovih pravic v državi;

| (k) | poudarijo, da mora biti napredek pri pogajanjih o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju povezan z napredkom političnih reform; spodbudijo Kazahstan, naj ohrani izrečeno zavezo za nadaljnje reforme, da se vzpostavi odprta in demokratična družba, ki bo vključevala neodvisno civilno družbo in opozicijo ter spoštovala temeljne pravice in pravno državo; ponudijo ustrezno pomoč EU pri izvajanju reform; |
| --- | --- |

(k)

poudarijo, da mora biti napredek pri pogajanjih o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju povezan z napredkom političnih reform; spodbudijo Kazahstan, naj ohrani izrečeno zavezo za nadaljnje reforme, da se vzpostavi odprta in demokratična družba, ki bo vključevala neodvisno civilno družbo in opozicijo ter spoštovala temeljne pravice in pravno državo; ponudijo ustrezno pomoč EU pri izvajanju reform;

| (l) | izrazijo globoko zaskrbljenost nad pripori brez dokazane kršitve zakonodaje, ki jih je mogoče uvrstiti med politično motivirane in ki kažejo na nespoštovanje resolucije Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2012, ki zahteva izpustitev vseh oseb, priprtih iz politično motiviranih razlogov; |
| --- | --- |

(l)

izrazijo globoko zaskrbljenost nad pripori brez dokazane kršitve zakonodaje, ki jih je mogoče uvrstiti med politično motivirane in ki kažejo na nespoštovanje resolucije Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2012, ki zahteva izpustitev vseh oseb, priprtih iz politično motiviranih razlogov;

| (m) | v zvezi s tem pozovejo kazahstanske oblasti, naj takoj in nepristransko raziščejo vse trditve o mučenju in slabem ravnanju v povezavi z nasiljem v Žanjaoznu in obtožijo storilce, razveljavijo nejasne kazenske obtožbe o „podžiganju socialnih nemirov“ in izpustijo iz pripora pred sojenjem opozicijske aktiviste, ki so pridržani na tej osnovi, prav tako pa naj pregledajo zakonodajo o svobodi združevanja in jo uskladijo z mednarodnimi obveznostmi Kazahstana na področju svobode združevanja; |
| --- | --- |

(m)

v zvezi s tem pozovejo kazahstanske oblasti, naj takoj in nepristransko raziščejo vse trditve o mučenju in slabem ravnanju v povezavi z nasiljem v Žanjaoznu in obtožijo storilce, razveljavijo nejasne kazenske obtožbe o „podžiganju socialnih nemirov“ in izpustijo iz pripora pred sojenjem opozicijske aktiviste, ki so pridržani na tej osnovi, prav tako pa naj pregledajo zakonodajo o svobodi združevanja in jo uskladijo z mednarodnimi obveznostmi Kazahstana na področju svobode združevanja;

| (n) | izraža veliko zaskrbljenost zaradi tožbe, ki jo je dne 20. novembra 2012 vložil kazahstanski generalni tožilec, s katero zahteva, da se neregistrirana opozicijska stranka ALGA, društvo Khalyk Maidany in številni opozicijski mediji prepovejo kot ekstremistični; jasno poudarja, da zakonit boj proti terorizmu in ekstremizmu ne bi smel biti izgovor za prepoved opozicijskih dejavnosti in omejevanje svobode izražanja; |
| --- | --- |

(n)

izraža veliko zaskrbljenost zaradi tožbe, ki jo je dne 20. novembra 2012 vložil kazahstanski generalni tožilec, s katero zahteva, da se neregistrirana opozicijska stranka ALGA, društvo Khalyk Maidany in številni opozicijski mediji prepovejo kot ekstremistični; jasno poudarja, da zakonit boj proti terorizmu in ekstremizmu ne bi smel biti izgovor za prepoved opozicijskih dejavnosti in omejevanje svobode izražanja;

| (o) | izrazijo globoko zaskrbljenost zaradi obsodbe Vladimira Kozlova, Akzhanata Aminova in Serika Sapargalija, potem ko je bila med sojenjem storjena vrsta postopkovnih napak, saj bo to dodatno omejilo politično svobodo opozicije v Kazahstanu; pozovejo kazahstanske oblasti, naj Kozlovu, Aminovu in Sapargaliju zagotovijo pošten in pregleden pritožbeni postopek; |
| --- | --- |

(o)

izrazijo globoko zaskrbljenost zaradi obsodbe Vladimira Kozlova, Akzhanata Aminova in Serika Sapargalija, potem ko je bila med sojenjem storjena vrsta postopkovnih napak, saj bo to dodatno omejilo politično svobodo opozicije v Kazahstanu; pozovejo kazahstanske oblasti, naj Kozlovu, Aminovu in Sapargaliju zagotovijo pošten in pregleden pritožbeni postopek;

| (p) | vztrajajo pri tem, da Kazahstan akcijski načrt za človekove pravice še dodatno vključi v svojo zakonodajo in jo še naprej v celoti izvaja, pri čemer naj se opre na priporočila Beneške komisije in izkoristi tehnično pomoč EU v okviru pobude za pravno državo; |
| --- | --- |

(p)

vztrajajo pri tem, da Kazahstan akcijski načrt za človekove pravice še dodatno vključi v svojo zakonodajo in jo še naprej v celoti izvaja, pri čemer naj se opre na priporočila Beneške komisije in izkoristi tehnično pomoč EU v okviru pobude za pravno državo;

| (q) | pozovejo Kazahstan kot članico Beneške komisije, naj s sodelovanjem z Beneško komisijo, tudi s predložitvijo določenih osnutkov zakonov in nedavno sprejete zakonodaje glede pripomb Beneški komisiji in izvajanja priporočil te komisije, pokaže, da izpolnjuje standarde Sveta Evrope; |
| --- | --- |

(q)

pozovejo Kazahstan kot članico Beneške komisije, naj s sodelovanjem z Beneško komisijo, tudi s predložitvijo določenih osnutkov zakonov in nedavno sprejete zakonodaje glede pripomb Beneški komisiji in izvajanja priporočil te komisije, pokaže, da izpolnjuje standarde Sveta Evrope;

| (r) | vztrajajo pri tem, da se morajo kazahstanske oblasti zavezati, da bodo pravni sistem v celoti uskladile z mednarodnimi standardi in da bodo pri izvajanju zakonodaje zagotovile resnično svobodo medijev, svobodo izražanja in združevanja, svobodo veroizpovedi in prepričanja ter neodvisnost sodstva v Kazahstanu; |
| --- | --- |

(r)

vztrajajo pri tem, da se morajo kazahstanske oblasti zavezati, da bodo pravni sistem v celoti uskladile z mednarodnimi standardi in da bodo pri izvajanju zakonodaje zagotovile resnično svobodo medijev, svobodo izražanja in združevanja, svobodo veroizpovedi in prepričanja ter neodvisnost sodstva v Kazahstanu;

| (s) | vztrajajo pri boljšem dostopu do sodnega varstva, pri neodvisnosti sodstva in pri tem, da se nadzor in vodenje zaporov vrneta ministrstvu za pravosodje; |
| --- | --- |

(s)

vztrajajo pri boljšem dostopu do sodnega varstva, pri neodvisnosti sodstva in pri tem, da se nadzor in vodenje zaporov vrneta ministrstvu za pravosodje;

| (t) | pozovejo Kazahstan, naj brez odlašanja izpusti zapornike, obsojene iz političnih razlogov, in ustavi politično motivirane aretacije in obsodbe, ki potekajo na podlagi nejasnih kazenskih obtožb zaradi podžiganja socialnih nemirov; |
| --- | --- |

(t)

pozovejo Kazahstan, naj brez odlašanja izpusti zapornike, obsojene iz političnih razlogov, in ustavi politično motivirane aretacije in obsodbe, ki potekajo na podlagi nejasnih kazenskih obtožb zaradi podžiganja socialnih nemirov;

| (u) | pozovejo kazahstanske organe, naj spremenijo člen 164 kazenskega zakonika glede podžiganja socialnih nemirov in ga uskladijo z mednarodnim pravom o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

(u)

pozovejo kazahstanske organe, naj spremenijo člen 164 kazenskega zakonika glede podžiganja socialnih nemirov in ga uskladijo z mednarodnim pravom o človekovih pravicah;

| (v) | vztrajajo pri tem, naj Kazahstan ponovno razmisli o restriktivnih spremembah upravnega zakonika in o nedavnem verskem zakonu ter odpravi samovoljne napade, zasliševanja, grožnje in kazni, uperjene proti verskim manjšinam; |
| --- | --- |

(v)

vztrajajo pri tem, naj Kazahstan ponovno razmisli o restriktivnih spremembah upravnega zakonika in o nedavnem verskem zakonu ter odpravi samovoljne napade, zasliševanja, grožnje in kazni, uperjene proti verskim manjšinam;

| (w) | začnejo pogajanja o poenostavitvi vizumskih postopkov med EU in Kazahstanom, saj bi to zelo koristilo gospodarski, kulturni in znanstveni izmenjavi in še bolj spodbudilo medsebojne človeške stike; |
| --- | --- |

(w)

začnejo pogajanja o poenostavitvi vizumskih postopkov med EU in Kazahstanom, saj bi to zelo koristilo gospodarski, kulturni in znanstveni izmenjavi in še bolj spodbudilo medsebojne človeške stike;

| (x) | vztrajajo pri tem, da Kazahstan izpolni priporočila odbora ZN proti mučenju in priporočila posebnega poročevalca ZN o mučenju iz leta 2009; pozovejo Kazahstan, naj poskrbi za to, da bodo neodvisne nevladne organizacije sodelovale pri posvetovanjih o prihajajoči reformi kazenskega zakonika in zakona o kazenskem postopku; |
| --- | --- |

(x)

vztrajajo pri tem, da Kazahstan izpolni priporočila odbora ZN proti mučenju in priporočila posebnega poročevalca ZN o mučenju iz leta 2009; pozovejo Kazahstan, naj poskrbi za to, da bodo neodvisne nevladne organizacije sodelovale pri posvetovanjih o prihajajoči reformi kazenskega zakonika in zakona o kazenskem postopku;

| (y) | pozovejo Kazahstan k podpisu in ratifikaciji Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

(y)

pozovejo Kazahstan k podpisu in ratifikaciji Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča;

| (z) | vztrajajo pri oblikovanju neodvisnih platform civilne družbe, ki bodo prispevale k vključujočim izmenjavam v številnih sektorjih, s katerimi bi zagotovili prepoznavnost teženj in glasov civilne družbe, in iskale načine za zagotavljanje finančne pomoči za uresničitev tega cilja; |
| --- | --- |

(z)

vztrajajo pri oblikovanju neodvisnih platform civilne družbe, ki bodo prispevale k vključujočim izmenjavam v številnih sektorjih, s katerimi bi zagotovili prepoznavnost teženj in glasov civilne družbe, in iskale načine za zagotavljanje finančne pomoči za uresničitev tega cilja;

| (aa) | okrepijo in poglobijo letne dialoge o človekovih pravicah, da bi dosegli vidne izboljšave, med drugim z določitvijo konkretnih meril za merjenje napredka, in o tem poročajo Parlamentu; |
| --- | --- |

(aa)

okrepijo in poglobijo letne dialoge o človekovih pravicah, da bi dosegli vidne izboljšave, med drugim z določitvijo konkretnih meril za merjenje napredka, in o tem poročajo Parlamentu;

| (ab) | poglobijo in razširijo obseg izobraževalnih in kulturnih programov izmenjave; spodbudijo in podprejo pravno usposabljanje lokalnih in regionalnih uradnikov in zaposlenih v organih pregona, da bi jih seznanili s standardi EU; spodbujajo in podprejo Kazahstan, naj prevzame vodilno vlogo pri oblikovanju posebnega izobraževalnega programa med EU in državami osrednje Azije, da bi vključili akademsko in poklicno usposabljanje; |
| --- | --- |

(ab)

poglobijo in razširijo obseg izobraževalnih in kulturnih programov izmenjave; spodbudijo in podprejo pravno usposabljanje lokalnih in regionalnih uradnikov in zaposlenih v organih pregona, da bi jih seznanili s standardi EU; spodbujajo in podprejo Kazahstan, naj prevzame vodilno vlogo pri oblikovanju posebnega izobraževalnega programa med EU in državami osrednje Azije, da bi vključili akademsko in poklicno usposabljanje;

glede gospodarskega sodelovanja

| (ac) | poudarijo, da bo zaključek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju imel pozitiven vpliv na poglabljanje gospodarskega sodelovanja med podjetji iz EU in Kazahstana, vključno z MSP; |
| --- | --- |

(ac)

poudarijo, da bo zaključek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju imel pozitiven vpliv na poglabljanje gospodarskega sodelovanja med podjetji iz EU in Kazahstana, vključno z MSP;

| (ad) | spodbujajo usklajevanje zakonodaje s pravili STO, vključno z zahtevami glede lokalne vsebine v okviru Sporazuma o ukrepih na področju vlaganj, ki vplivajo na trgovino (TRIM), saj bi s tem utrli pot strukturnim reformam in oblikovanju delujočega tržnega gospodarstva; zagotovijo Kazahstanu strokovno tehnično pomoč, da bi tako utrli pot nadaljnjim strukturnim reformam, povečali konkurenčnost ter ustvarili socialno tržno gospodarstvo; |
| --- | --- |

(ad)

spodbujajo usklajevanje zakonodaje s pravili STO, vključno z zahtevami glede lokalne vsebine v okviru Sporazuma o ukrepih na področju vlaganj, ki vplivajo na trgovino (TRIM), saj bi s tem utrli pot strukturnim reformam in oblikovanju delujočega tržnega gospodarstva; zagotovijo Kazahstanu strokovno tehnično pomoč, da bi tako utrli pot nadaljnjim strukturnim reformam, povečali konkurenčnost ter ustvarili socialno tržno gospodarstvo;

| (ae) | pozovejo k odpravi tarifnih in netarifnih ovir, da bi tako razširili trgovino, zlasti trgovino s storitvami, in tuje naložbe; podprejo želje po uskladitvi standardov na področju trgovine z blagom v obsegu, ki presega pogoje Svetovne trgovinske organizacije, kar bi prispevalo tudi k razširitvi trgovinskih možnosti; |
| --- | --- |

(ae)

pozovejo k odpravi tarifnih in netarifnih ovir, da bi tako razširili trgovino, zlasti trgovino s storitvami, in tuje naložbe; podprejo želje po uskladitvi standardov na področju trgovine z blagom v obsegu, ki presega pogoje Svetovne trgovinske organizacije, kar bi prispevalo tudi k razširitvi trgovinskih možnosti;

| (af) | poudarijo pomen sodelovanja na področju energetike med EU in Kazahstanom, zlasti pri prizadevanjih za razvoj transkaspijske energetske poti; zagotovijo, da se bo EU še naprej posvečala podpori za krepitev zanesljive oskrbe z energijo, za trajnostni razvoj energetike ter za pritegnitev naložb za energetske projekte v skupnem in regionalnem interesu; |
| --- | --- |

(af)

poudarijo pomen sodelovanja na področju energetike med EU in Kazahstanom, zlasti pri prizadevanjih za razvoj transkaspijske energetske poti; zagotovijo, da se bo EU še naprej posvečala podpori za krepitev zanesljive oskrbe z energijo, za trajnostni razvoj energetike ter za pritegnitev naložb za energetske projekte v skupnem in regionalnem interesu;

| (ag) | zagotovijo, da sodelovanje Kazahstana v carinski uniji pod vodstvom Rusije in v Evrazijski gospodarski uniji ne bo ovirala trgovine ter gospodarskega in finančnega sodelovanja z EU, izpolnjevanja obveznosti, ki izhajajo iz članstva v STO, ali tesnejšega sodelovanja med EU in Kazahstanom; poudarijo, da bo prišlo do konkurence, če se bo odlašalo s sklenitvijo sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju; bodo pripravljeni pomagati Kazahstanu pri prizadevanjih za spodbujanje sodobnih gospodarskih ustanov, če bo prišlo do tovrstnih prizadevanj; |
| --- | --- |

(ag)

zagotovijo, da sodelovanje Kazahstana v carinski uniji pod vodstvom Rusije in v Evrazijski gospodarski uniji ne bo ovirala trgovine ter gospodarskega in finančnega sodelovanja z EU, izpolnjevanja obveznosti, ki izhajajo iz članstva v STO, ali tesnejšega sodelovanja med EU in Kazahstanom; poudarijo, da bo prišlo do konkurence, če se bo odlašalo s sklenitvijo sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju; bodo pripravljeni pomagati Kazahstanu pri prizadevanjih za spodbujanje sodobnih gospodarskih ustanov, če bo prišlo do tovrstnih prizadevanj;

| (ah) | spodbudijo kazahstansko vlado, naj znova dokaže svojo zavezanost pobudi za preglednost v ekstraktivni industriji, tako da odpravi vse zakonske ali regulativne ovire za uspešno izvajanje te pobude in omogoči polno sodelovanje organizacij civilne družbe v pobudi; |
| --- | --- |

(ah)

spodbudijo kazahstansko vlado, naj znova dokaže svojo zavezanost pobudi za preglednost v ekstraktivni industriji, tako da odpravi vse zakonske ali regulativne ovire za uspešno izvajanje te pobude in omogoči polno sodelovanje organizacij civilne družbe v pobudi;

| (ai) | vključijo poglavje o približevanju standardov in regulativnih sistemov Kazahstana standardom in regulativnim sistemom EU, zlasti v sektorjih in na ključnih področjih, ki imajo velik potencial za trgovino med EU in Kazahstanom; |
| --- | --- |

(ai)

vključijo poglavje o približevanju standardov in regulativnih sistemov Kazahstana standardom in regulativnim sistemom EU, zlasti v sektorjih in na ključnih področjih, ki imajo velik potencial za trgovino med EU in Kazahstanom;

| (aj) | poudarijo, da so vprašanja v zvezi z vodo še naprej eden od glavnih virov napetosti in morebiten vzrok za izbruh konfliktov v regiji, in spomnijo na pomen regionalnega pristopa za zaščito in ustrezno upravljanje vodnih virov; v zvezi s tem ponovno poudarijo, kako pomembno je, da države v regiji čim prej podpišejo in ratificirajo konvenciji iz Espooja in Aarhusa ter spodbujajo lokalne akterje k sodelovanju v procesu odločanja; |
| --- | --- |

(aj)

poudarijo, da so vprašanja v zvezi z vodo še naprej eden od glavnih virov napetosti in morebiten vzrok za izbruh konfliktov v regiji, in spomnijo na pomen regionalnega pristopa za zaščito in ustrezno upravljanje vodnih virov; v zvezi s tem ponovno poudarijo, kako pomembno je, da države v regiji čim prej podpišejo in ratificirajo konvenciji iz Espooja in Aarhusa ter spodbujajo lokalne akterje k sodelovanju v procesu odločanja;

| (ak) | v okviru pobude EU za vodo v osrednji Aziji okrepijo tehnično pomoč Kazahstanu na področju varstva voda in upravljanja z vodnimi viri na splošno, da bi se tako tudi izboljšali odnosi med državami višje in nižje ob toku v regiji in da bi te države dosegle trajnostne sporazume o deljenju vodnih virov; |
| --- | --- |

(ak)

v okviru pobude EU za vodo v osrednji Aziji okrepijo tehnično pomoč Kazahstanu na področju varstva voda in upravljanja z vodnimi viri na splošno, da bi se tako tudi izboljšali odnosi med državami višje in nižje ob toku v regiji in da bi te države dosegle trajnostne sporazume o deljenju vodnih virov;

| (al) | podprejo in pomagajo Kazahstanu pri njegovih prizadevanjih za rešitev Aralskega jezera v okviru akcijskega programa mednarodnega sklada za Aralsko jezero; |
| --- | --- |

(al)

podprejo in pomagajo Kazahstanu pri njegovih prizadevanjih za rešitev Aralskega jezera v okviru akcijskega programa mednarodnega sklada za Aralsko jezero;

| (am) | pomagajo Kazahstanu pri sprejetju učinkovitih ukrepov za blažitev posledic radioaktivnih odpadkov in radioaktivnega onesnaženja ter čistilnih programov za radioaktivne odpadke in radioaktivno onesnaženje v regiji Semej/Semipalatinsk; |
| --- | --- |

(am)

pomagajo Kazahstanu pri sprejetju učinkovitih ukrepov za blažitev posledic radioaktivnih odpadkov in radioaktivnega onesnaženja ter čistilnih programov za radioaktivne odpadke in radioaktivno onesnaženje v regiji Semej/Semipalatinsk;

| (an) | pozdravijo ukrepe Kazahstana za svet brez jedrskega orožja in njegovo vodilno vlogo v procesu svetovne jedrske razorožitve ter za popolno prepoved jedrskih poskusov; |
| --- | --- |

(an)

pozdravijo ukrepe Kazahstana za svet brez jedrskega orožja in njegovo vodilno vlogo v procesu svetovne jedrske razorožitve ter za popolno prepoved jedrskih poskusov;

| (ao) | opozorijo na kritične razmere na področju demokracije, pravne države (vključno z bojem proti korupciji), človekovih pravic in temeljnih svoboščin, predvsem pravic delavcev, zaradi česar prihaja tudi do nepoštene konkurenčne prednosti; glede na to poudarijo, da je treba v naslov o trgovini novega sporazuma vključiti zavezujoče poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju; |
| --- | --- |

(ao)

opozorijo na kritične razmere na področju demokracije, pravne države (vključno z bojem proti korupciji), človekovih pravic in temeljnih svoboščin, predvsem pravic delavcev, zaradi česar prihaja tudi do nepoštene konkurenčne prednosti; glede na to poudarijo, da je treba v naslov o trgovini novega sporazuma vključiti zavezujoče poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju;

| (ap) | vztrajajo pri uvedbi učinkovitega sistema za reševanje sporov, da se zagotovi spoštovanje doseženega sporazuma; |
| --- | --- |

(ap)

vztrajajo pri uvedbi učinkovitega sistema za reševanje sporov, da se zagotovi spoštovanje doseženega sporazuma;

| (aq) | poudarijo, da bi močno poglavje o storitvah in ustanavljanju podjetij ter približevanje Kazahstana k standardom in regulativnim sistemom EU (vključno s sanitarnimi in fitosanitarnimi ukrepi, tehničnimi ovirami pri trgovanju in pravicami intelektualne lastnine) povečalo trgovinske tokove in naložbe, ki bi spodbudili posodobitev in diverzifikacijo kazahstanskega gospodarstva; poudarijo, kako pomembno je izboljšati postopke izdajanja dovoljenj v Kazahstanu, da bi poenostavili storitve in naložbe; |
| --- | --- |

(aq)

poudarijo, da bi močno poglavje o storitvah in ustanavljanju podjetij ter približevanje Kazahstana k standardom in regulativnim sistemom EU (vključno s sanitarnimi in fitosanitarnimi ukrepi, tehničnimi ovirami pri trgovanju in pravicami intelektualne lastnine) povečalo trgovinske tokove in naložbe, ki bi spodbudili posodobitev in diverzifikacijo kazahstanskega gospodarstva; poudarijo, kako pomembno je izboljšati postopke izdajanja dovoljenj v Kazahstanu, da bi poenostavili storitve in naložbe;

| (ar) | spodbudijo prizadevanja Kazahstana za odpravo vseh netarifnih ovir, ki so doslej ovirale razvoj trgovine in naložb v tej državi; |
| --- | --- |

(ar)

spodbudijo prizadevanja Kazahstana za odpravo vseh netarifnih ovir, ki so doslej ovirale razvoj trgovine in naložb v tej državi;

| (as) | osredotočijo gospodarsko in s trgovino povezano pomoč Kazahstanu na mala in srednja podjetja ter podporo posredniškim podjetniškim organizacijam; |
| --- | --- |

(as)

osredotočijo gospodarsko in s trgovino povezano pomoč Kazahstanu na mala in srednja podjetja ter podporo posredniškim podjetniškim organizacijam;

| (at) | v luči nedavnih domnev o korupciji, usmerjeni proti družbam s sedežem v EU, ki delujejo v Kazahstanu, vključijo odločnejše in zavezujoče določbe v zvezi z družbeno odgovornostjo podjetij; |
| --- | --- |

(at)

v luči nedavnih domnev o korupciji, usmerjeni proti družbam s sedežem v EU, ki delujejo v Kazahstanu, vključijo odločnejše in zavezujoče določbe v zvezi z družbeno odgovornostjo podjetij;

| (au) | poudarita, da je izjemnega pomena, da evropska podjetja, ki delujejo v Kazahstanu in zlasti v ekstraktivnem sektorju gospodarstva, spoštujejo standarde Mednarodne organizacije dela glede sindikalnih pravic ter okoljske, zdravstvene in varnostne standarde; |
| --- | --- |

(au)

poudarita, da je izjemnega pomena, da evropska podjetja, ki delujejo v Kazahstanu in zlasti v ekstraktivnem sektorju gospodarstva, spoštujejo standarde Mednarodne organizacije dela glede sindikalnih pravic ter okoljske, zdravstvene in varnostne standarde;

| (av) | v pogajanjih zagotovijo, da bodo dampinške metode pri proizvodnji in izvozu fosforja kategorično izključene, saj naj bi bili zaradi dampinškega uvoza oškodovani interesi evropskih proizvajalcev, prav tako pa postaja nemogoče pridobivati in reciklirati fosfor iz sekundarnih tokov fosforja; |
| --- | --- |

(av)

v pogajanjih zagotovijo, da bodo dampinške metode pri proizvodnji in izvozu fosforja kategorično izključene, saj naj bi bili zaradi dampinškega uvoza oškodovani interesi evropskih proizvajalcev, prav tako pa postaja nemogoče pridobivati in reciklirati fosfor iz sekundarnih tokov fosforja;

| (aw) | zagotovijo ustrezno navzočnost strokovnjakov za gospodarstvo in trgovino v delegaciji EU v Kazahstanu; |
| --- | --- |

(aw)

zagotovijo ustrezno navzočnost strokovnjakov za gospodarstvo in trgovino v delegaciji EU v Kazahstanu;

glede drugih določb

| (ax) | se posvetujejo s Parlamentom v zvezi z določbami o parlamentarnem sodelovanju; okrepijo vlogo Parlamenta, odborov za parlamentarno sodelovanje in medparlamentarnih srečanj kot sredstev za spremljanje pogajanj in izvajanje partnerskih sporazumov; spodbujajo prizadevanja Parlamenta na področju spodbujanja dialoga in rednega dvostranskega in večstranskega parlamentarnega sodelovanja; |
| --- | --- |

(ax)

se posvetujejo s Parlamentom v zvezi z določbami o parlamentarnem sodelovanju; okrepijo vlogo Parlamenta, odborov za parlamentarno sodelovanje in medparlamentarnih srečanj kot sredstev za spremljanje pogajanj in izvajanje partnerskih sporazumov; spodbujajo prizadevanja Parlamenta na področju spodbujanja dialoga in rednega dvostranskega in večstranskega parlamentarnega sodelovanja;

| (ay) | zagotovijo, da se bo novi sporazum o partnerstvu in sodelovanju nanašal na spoštovanje demokratičnih načel, temeljnih in človekovih pravic ter načel pravne države, ki so bistveni elementi sporazuma, tako da bi v primeru, da jih podpisnice ne bi spoštovale, sprejeli ukrepe, ki bi lahko povzročili celo prekinitev sporazuma; |
| --- | --- |

(ay)

zagotovijo, da se bo novi sporazum o partnerstvu in sodelovanju nanašal na spoštovanje demokratičnih načel, temeljnih in človekovih pravic ter načel pravne države, ki so bistveni elementi sporazuma, tako da bi v primeru, da jih podpisnice ne bi spoštovale, sprejeli ukrepe, ki bi lahko povzročili celo prekinitev sporazuma;

| (az) | v sodelovanju s kazahstanskimi oblastmi vključijo jasna primerjalna merila in zavezujoče roke za izvedbo novega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ter zagotovijo mehanizme spremljanja, vključno z rednimi poročili Parlamentu, tudi pred sejami Sveta za sodelovanje; |
| --- | --- |

(az)

v sodelovanju s kazahstanskimi oblastmi vključijo jasna primerjalna merila in zavezujoče roke za izvedbo novega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ter zagotovijo mehanizme spremljanja, vključno z rednimi poročili Parlamentu, tudi pred sejami Sveta za sodelovanje;

| (ba) | vzpostavijo celovit mehanizem spremljanja za Parlament in Evropsko službo za zunanje delovanje po sklenitvi sporazuma, da bodo zagotovljene izčrpne in redne informacije o izvajanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, še posebej pa o uresničevanju njegovih ciljev; ta mehanizem bi moral vsebovati naslednje elemente:






  (i) | zagotavljanje informacij EP v zvezi s cilji, ki se jih poskuša doseči z ukrepi in stališči EU, ter o vseh vprašanjih v zvezi s Kazahstanom; |
| --- | --- | --- |

(ba)

vzpostavijo celovit mehanizem spremljanja za Parlament in Evropsko službo za zunanje delovanje po sklenitvi sporazuma, da bodo zagotovljene izčrpne in redne informacije o izvajanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, še posebej pa o uresničevanju njegovih ciljev; ta mehanizem bi moral vsebovati naslednje elemente:

(i)

zagotavljanje informacij EP v zvezi s cilji, ki se jih poskuša doseči z ukrepi in stališči EU, ter o vseh vprašanjih v zvezi s Kazahstanom;

| (ii) | zagotavljanje informacij EP v zvezi s primerjavo rezultatov ukrepov, ki sta jih sprejela EU in Kazahstan, ki izpostavljajo razvoj razmer na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države v državi, zlasti z






  — | omogočanjem dostopa do pomembnih notranjih dokumentov Evropske službe za zunanje delovanje na podlagi ustreznih postopkov zaupnosti; |
| --- | --- | --- |

(ii)

zagotavljanje informacij EP v zvezi s primerjavo rezultatov ukrepov, ki sta jih sprejela EU in Kazahstan, ki izpostavljajo razvoj razmer na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države v državi, zlasti z

—

omogočanjem dostopa do pomembnih notranjih dokumentov Evropske službe za zunanje delovanje na podlagi ustreznih postopkov zaupnosti;

| — | podelitvijo statusa opazovalca Parlamentu na informativnih sestankih pred sejami Sveta za sodelovanje in odobritvijo dostopa do dokumentov, ki so bili predloženi Svetu in Komisiji; |
| --- | --- |

—

podelitvijo statusa opazovalca Parlamentu na informativnih sestankih pred sejami Sveta za sodelovanje in odobritvijo dostopa do dokumentov, ki so bili predloženi Svetu in Komisiji;

| — | sodelovanjem civilne družbe pri pripravi teh informacij in ocenjevanju razmer; |
| --- | --- |

—

sodelovanjem civilne družbe pri pripravi teh informacij in ocenjevanju razmer;

| (bb) | spodbujajo pogajalsko ekipo EU, naj še naprej tesno sodeluje s Parlamentom in zagotavlja najnovejše podatke, podprte z dokumentacijo, o napredku pogajanj v skladu s členom 218(10) PDEU, ki navaja, da je treba v vseh fazah postopka nemudoma in v celoti obveščati Parlament; |
| --- | --- |

(bb)

spodbujajo pogajalsko ekipo EU, naj še naprej tesno sodeluje s Parlamentom in zagotavlja najnovejše podatke, podprte z dokumentacijo, o napredku pogajanj v skladu s členom 218(10) PDEU, ki navaja, da je treba v vseh fazah postopka nemudoma in v celoti obveščati Parlament;

| (bc) | zagotovijo zadostna sredstva EU za celovito in trajnostno sodelovanje z državami osrednje Azije ter za učinkovito izvajanje novega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju s Kazahstanom; |
| --- | --- |

(bc)

zagotovijo zadostna sredstva EU za celovito in trajnostno sodelovanje z državami osrednje Azije ter za učinkovito izvajanje novega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju s Kazahstanom;

o

o o

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo s priporočili Evropskega parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije/podpredsednici Komisije ter vladi in parlamentu Republike Kazahstan. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo s priporočili Evropskega parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije/podpredsednici Komisije ter vladi in parlamentu Republike Kazahstan.

---

(1)  UL L 196, 28.7.1999, str. 1; UL L 248, 21.9.1999, str. 35.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0089

(3)  UL C 224 E, 19.8.2010, str. 30.

(4)  UL C 371 E, 20.12.2011, str. 5.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0588.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0058.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/167 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/167

---

P7_TA(2012)0460

Mali in obrtni ribolov ter reforma skupne ribiške politike

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o malem priobalnem in obrtnem ribolovu ter reformi skupne ribiške politike (2011/2292(INI))

(2015/C 419/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupne ribiške politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne ribiške politike,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter zlasti členov 43(2) in 349 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter zlasti členov 43(2) in 349 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije o ukrepih, ki upoštevajo posebne značilnosti in omejitve najbolj oddaljenih regij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije o ukrepih, ki upoštevajo posebne značilnosti in omejitve najbolj oddaljenih regij,

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom „Reforma skupne ribiške politike“ (COM(2009)0163), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom „Reforma skupne ribiške politike“ (COM(2009)0163),

| — | ker bi moral prihodnji Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) lokalnemu prebivalstvu zagotavljati pravico do ribolova za potrebe njihovih družin, v skladu s posebnimi običaji in za ohranitev njihovih tradicionalnih gospodarskih dejavnosti, |
| --- | --- |

—

ker bi moral prihodnji Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) lokalnemu prebivalstvu zagotavljati pravico do ribolova za potrebe njihovih družin, v skladu s posebnimi običaji in za ohranitev njihovih tradicionalnih gospodarskih dejavnosti,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1),

| — | ob upoštevanju uredbe, veljavne za Evropski sklad za ribištvo, in sicer Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 (2), ki določa podrobna merila in določbe v zvezi s strukturno pomočjo v ribiškem sektorju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uredbe, veljavne za Evropski sklad za ribištvo, in sicer Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 (2), ki določa podrobna merila in določbe v zvezi s strukturno pomočjo v ribiškem sektorju,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2005 o mrežah žensk: ribolov, kmetovanje in raznolikost (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2005 o mrežah žensk: ribolov, kmetovanje in raznolikost (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2006 o obalnem ribištvu in težavah obalnih ribiških skupnosti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2006 o obalnem ribištvu in težavah obalnih ribiških skupnosti (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. septembra 2008 o ribištvu in ribogojstvu v okviru celostnega upravljanja obalnih območij v Evropi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. septembra 2008 o ribištvu in ribogojstvu v okviru celostnega upravljanja obalnih območij v Evropi (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2012 o prispevku skupne ribiške politike k proizvodnji javnih dobrin (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2012 o prispevku skupne ribiške politike k proizvodnji javnih dobrin (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2010 o zeleni knjigi o reformi skupne ribiške politike (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2010 o zeleni knjigi o reformi skupne ribiške politike (7),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (COM(2011)0425),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo [razveljavitev Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006, Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 in Uredbe Sveta št. XXX/2011 o celostni pomorski politiki] (COM(2011)0804), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo [razveljavitev Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006, Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 in Uredbe Sveta št. XXX/2011 o celostni pomorski politiki] (COM(2011)0804),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trga za ribiške proizvode in za proizvode iz ribogojstva (COM(2011)0416), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trga za ribiške proizvode in za proizvode iz ribogojstva (COM(2011)0416),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o reformi skupne ribiške politike (COM(2011)0417), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o reformi skupne ribiške politike (COM(2011)0417),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike (COM(2011)0424), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike (COM(2011)0424),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o obveznostih poročanja na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (COM(2011)0418), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o obveznostih poročanja na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (COM(2011)0418),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za regionalni razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0291/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za regionalni razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0291/2012),

| A. | ker ima mali ribolov (vključno z obrtnim ribolovom in nekaterimi vrstami priobalnega ribolova, nabiranjem lupinarjev in drugimi tradicionalnimi, ekstenzivnimi dejavnostmi ribogojstva, kot je naravno gojenje mehkužcev v obalnih vodah) zelo raznolik teritorialni, družbeni in kulturni vpliv na celinskih in otoških območjih in v najbolj oddaljenih regijah ter posebne težave, zaradi katerih se razlikuje od ribolova velikega obsega in od intenzivnega ali industrijskega ribogojstva; |
| --- | --- |

A.

ker ima mali ribolov (vključno z obrtnim ribolovom in nekaterimi vrstami priobalnega ribolova, nabiranjem lupinarjev in drugimi tradicionalnimi, ekstenzivnimi dejavnostmi ribogojstva, kot je naravno gojenje mehkužcev v obalnih vodah) zelo raznolik teritorialni, družbeni in kulturni vpliv na celinskih in otoških območjih in v najbolj oddaljenih regijah ter posebne težave, zaradi katerih se razlikuje od ribolova velikega obsega in od intenzivnega ali industrijskega ribogojstva;

| B. | ker je treba za namene nove uredbe o ribiški politiki opredeliti, kaj bi bilo treba razumeti kot obrtni ribolov, in upoštevati posledice, ki jih bo ta vrsta ribolova imela na financiranje v okviru novega Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo; |
| --- | --- |

B.

ker je treba za namene nove uredbe o ribiški politiki opredeliti, kaj bi bilo treba razumeti kot obrtni ribolov, in upoštevati posledice, ki jih bo ta vrsta ribolova imela na financiranje v okviru novega Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo;

| C. | ker je obrtni ali priobalni ribolov bistvenega pomena za ohranjanje in ustvarjanje delovnih mest v obalnih regijah, pripomore pa tudi k zagotavljanju samooskrbe EU s hrano kot tudi razvoja obalnih regij in oskrbe evropskega trga z ribiškimi proizvodi; |
| --- | --- |

C.

ker je obrtni ali priobalni ribolov bistvenega pomena za ohranjanje in ustvarjanje delovnih mest v obalnih regijah, pripomore pa tudi k zagotavljanju samooskrbe EU s hrano kot tudi razvoja obalnih regij in oskrbe evropskega trga z ribiškimi proizvodi;

| D. | ker se približno 80 % ribolova v Skupnosti izvede s plovili, krajšimi od 15 metrov, zaradi česar je ta del ladjevja poglavitni akter v skupni ribiški politiki; ker je treba v okviru skupne ribiške politike zagotoviti ustrezen, zadosten in potreben odziv na težave, s katerimi se kljub zaporednim ukrepom, ki so bili na razpolago državam članicam, še vedno sooča velik del sektorja malega ribolova; |
| --- | --- |

D.

ker se približno 80 % ribolova v Skupnosti izvede s plovili, krajšimi od 15 metrov, zaradi česar je ta del ladjevja poglavitni akter v skupni ribiški politiki; ker je treba v okviru skupne ribiške politike zagotoviti ustrezen, zadosten in potreben odziv na težave, s katerimi se kljub zaporednim ukrepom, ki so bili na razpolago državam članicam, še vedno sooča velik del sektorja malega ribolova;

| E. | ker imata sektorja priobalnega in obrtnega ribolova starajoča se plovila, ki bi jih bilo treba nadgraditi, da bi bila varnejša in sodobnejša, ali pa jih celo zamenjati z novimi, ki so energetsko učinkovitejša in ustrezajo varnostnim standardom; |
| --- | --- |

E.

ker imata sektorja priobalnega in obrtnega ribolova starajoča se plovila, ki bi jih bilo treba nadgraditi, da bi bila varnejša in sodobnejša, ali pa jih celo zamenjati z novimi, ki so energetsko učinkovitejša in ustrezajo varnostnim standardom;

| F. | ker je na evropski ravni pomanjkanje statističnih podatkov in kazalnikov, kar zadeva socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo, ter je treba spodbujati kazalnike, ki zagotavljajo socialno-ekonomske, znanstvene in okoljske podatke, ki odražajo geografsko, okoljsko in socialno-ekonomsko raznolikost te vrste ribolova; |
| --- | --- |

F.

ker je na evropski ravni pomanjkanje statističnih podatkov in kazalnikov, kar zadeva socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo, ter je treba spodbujati kazalnike, ki zagotavljajo socialno-ekonomske, znanstvene in okoljske podatke, ki odražajo geografsko, okoljsko in socialno-ekonomsko raznolikost te vrste ribolova;

| G. | ker so prizadevanja za dosego trajnostnega upravljanja večine ribjih staležev še vedno zelo otežena, saj ni na voljo zanesljivih znanstvenih podatkov; |
| --- | --- |

G.

ker so prizadevanja za dosego trajnostnega upravljanja večine ribjih staležev še vedno zelo otežena, saj ni na voljo zanesljivih znanstvenih podatkov;

| H. | ker je treba pri opredelitvi ribiške politike, poleg bistvenih okoljskih ciljev v zvezi z ohranjanjem ribolovnih virov, upoštevati tudi družbene in gospodarske cilje, ki so se, zlasti v primeru malega ribolova, zanemarjali; |
| --- | --- |

H.

ker je treba pri opredelitvi ribiške politike, poleg bistvenih okoljskih ciljev v zvezi z ohranjanjem ribolovnih virov, upoštevati tudi družbene in gospodarske cilje, ki so se, zlasti v primeru malega ribolova, zanemarjali;

| I. | ker se v okviru sedanjega centraliziranega upravljanja skupne ribiške politike pogosto določajo smernice, ki ne upoštevajo dejanskega stanja, ribiški sektor jih slabo razume (saj ne sodeluje v razpravi ali pri njihovem razvoju) in se jih težko izvaja, rezultati pa so pogosto nasprotni od pričakovanih; |
| --- | --- |

I.

ker se v okviru sedanjega centraliziranega upravljanja skupne ribiške politike pogosto določajo smernice, ki ne upoštevajo dejanskega stanja, ribiški sektor jih slabo razume (saj ne sodeluje v razpravi ali pri njihovem razvoju) in se jih težko izvaja, rezultati pa so pogosto nasprotni od pričakovanih;

| J. | ker modeli upravljanja, ki temeljijo na prenosljivih ribolovnih pravicah, ne smejo veljati kot ukrepi za zmanjšanje prekomernega ulova in presežne zmogljivosti; |
| --- | --- |

J.

ker modeli upravljanja, ki temeljijo na prenosljivih ribolovnih pravicah, ne smejo veljati kot ukrepi za zmanjšanje prekomernega ulova in presežne zmogljivosti;

| K. | ker bi lahko obvezno zmanjšanje flote, doseženo izključno s tržnimi instrumenti, kot so prenosljive ribolovne koncesije, vodilo k prevladi subjektov, ki so zgolj z ekonomskega vidika bolj konkurenčni, v škodo subjektom in segmentom flote, ki imajo manjši okoljski vpliv in ustvarjajo več (neposrednih in posrednih) delovnih mest; |
| --- | --- |

K.

ker bi lahko obvezno zmanjšanje flote, doseženo izključno s tržnimi instrumenti, kot so prenosljive ribolovne koncesije, vodilo k prevladi subjektov, ki so zgolj z ekonomskega vidika bolj konkurenčni, v škodo subjektom in segmentom flote, ki imajo manjši okoljski vpliv in ustvarjajo več (neposrednih in posrednih) delovnih mest;

| L. | ker gospodarska in socialna kriza še posebej vpliva na ribiški sektor in je lahko v zvezi s tem mali ribolov zaradi svoje nizke kapitalizacije še ranljivejši; ker je treba zagotoviti gospodarsko in socialno stabilnost skupnosti malega priobalnega ribolova; |
| --- | --- |

L.

ker gospodarska in socialna kriza še posebej vpliva na ribiški sektor in je lahko v zvezi s tem mali ribolov zaradi svoje nizke kapitalizacije še ranljivejši; ker je treba zagotoviti gospodarsko in socialno stabilnost skupnosti malega priobalnega ribolova;

| M. | ker je mali priobalni ali obrtni ribolov zaradi svoje strukturne šibkosti izpostavljen nekaterim vrstam gospodarskih vplivov (kot je nenadno zvišanje cen goriv ali pomanjkanje dostopa do kreditov) in hitrim spremembam v zvezi z razpoložljivostjo virov; |
| --- | --- |

M.

ker je mali priobalni ali obrtni ribolov zaradi svoje strukturne šibkosti izpostavljen nekaterim vrstam gospodarskih vplivov (kot je nenadno zvišanje cen goriv ali pomanjkanje dostopa do kreditov) in hitrim spremembam v zvezi z razpoložljivostjo virov;

| N. | ker so posebnosti malega ribolova eden od vidikov, ki ga je sicer treba upoštevati v prihodnji skupni ribiški politiki, vendar pa glede na hudo krizo, s katero se trenutno sooča celoten sektor, ne sme biti edino žarišče socialne razsežnosti reforme; |
| --- | --- |

N.

ker so posebnosti malega ribolova eden od vidikov, ki ga je sicer treba upoštevati v prihodnji skupni ribiški politiki, vendar pa glede na hudo krizo, s katero se trenutno sooča celoten sektor, ne sme biti edino žarišče socialne razsežnosti reforme;

| O. | ker cene rib pri prvi prodaji ne držijo koraka z znatnim višanjem proizvodnih stroškov, zlasti za gorivo, in v številnih primerih stagnirajo ali padajo, kar dodatno poglablja krizo, s katero se spopada ta sektor; |
| --- | --- |

O.

ker cene rib pri prvi prodaji ne držijo koraka z znatnim višanjem proizvodnih stroškov, zlasti za gorivo, in v številnih primerih stagnirajo ali padajo, kar dodatno poglablja krizo, s katero se spopada ta sektor;

| P. | ker trg ne nagrajuje v celoti okoljskih in socialnih pozitivnih zunanjih učinkov, povezanih z malim ribolovom; ker družba kot celota ne priznava ali ne nagrajuje z ribolovom povezanih dejavnosti, ki predstavljajo večfunkcijski vidik sektorja in zagotavljajo javne dobrine, med drugim s spodbujanjem obale, gastronomije, muzeologije in športnega ribarjenja na trnek, v korist celotne družbe; |
| --- | --- |

P.

ker trg ne nagrajuje v celoti okoljskih in socialnih pozitivnih zunanjih učinkov, povezanih z malim ribolovom; ker družba kot celota ne priznava ali ne nagrajuje z ribolovom povezanih dejavnosti, ki predstavljajo večfunkcijski vidik sektorja in zagotavljajo javne dobrine, med drugim s spodbujanjem obale, gastronomije, muzeologije in športnega ribarjenja na trnek, v korist celotne družbe;

| Q. | ker bo moral prihodnji Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) v celoti upoštevati posebne težave in potrebe obrtnega in malega ribolova na obalnih in celinskih območjih ter posledice za moške in ženske, ki izhajajo iz izvajanja ukrepov, vključenih v prihodnjo reformo; |
| --- | --- |

Q.

ker bo moral prihodnji Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) v celoti upoštevati posebne težave in potrebe obrtnega in malega ribolova na obalnih in celinskih območjih ter posledice za moške in ženske, ki izhajajo iz izvajanja ukrepov, vključenih v prihodnjo reformo;

| R. | ker določene bolezni, ki prizadenejo ženske v sektorju obrtnega ribolova, niso priznane kot poklicne bolezni; |
| --- | --- |

R.

ker določene bolezni, ki prizadenejo ženske v sektorju obrtnega ribolova, niso priznane kot poklicne bolezni;

| S. | ker določitev con, rezerviranih za izključni dostop, prispeva k razvoju odgovornih praks, trajnosti obalnih morskih ekosistemov in tradicionalnih ribolovnih dejavnosti ter preživetju ribiških skupnosti; |
| --- | --- |

S.

ker določitev con, rezerviranih za izključni dostop, prispeva k razvoju odgovornih praks, trajnosti obalnih morskih ekosistemov in tradicionalnih ribolovnih dejavnosti ter preživetju ribiških skupnosti;

| T. | ker imata mali priobalni in obrtni ribolov zelo različne lastnosti, ki se razlikujejo od države do države in od obale do obale; |
| --- | --- |

T.

ker imata mali priobalni in obrtni ribolov zelo različne lastnosti, ki se razlikujejo od države do države in od obale do obale;

| U. | ker ni mogoče prezreti pomena malega ribolova za zaščito manjšinskih jezikov v izoliranih obalnih območjih; |
| --- | --- |

U.

ker ni mogoče prezreti pomena malega ribolova za zaščito manjšinskih jezikov v izoliranih obalnih območjih;

| V. | ker je stopnja združevanja in organizacije zaposlenih v malem ribolovu nezadostna in neenakomerna v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

V.

ker je stopnja združevanja in organizacije zaposlenih v malem ribolovu nezadostna in neenakomerna v različnih državah članicah;

| W. | ker se člen 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije nanaša na potrebo po spodbujanju posebnih politik za najbolj oddaljene regije, zlasti na področju ribištva; |
| --- | --- |

W.

ker se člen 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije nanaša na potrebo po spodbujanju posebnih politik za najbolj oddaljene regije, zlasti na področju ribištva;

| 1. | meni, da mali ribolov vključuje obrtni ribolov in nekatere vrste priobalnega/obalnega ribolova, nabiranje lupinarjev in druge dejavnosti tradicionalnega in ekstenzivnega ribogojstva, kot je gojenje mehkužcev v obalnih vodah; |
| --- | --- |

1.

meni, da mali ribolov vključuje obrtni ribolov in nekatere vrste priobalnega/obalnega ribolova, nabiranje lupinarjev in druge dejavnosti tradicionalnega in ekstenzivnega ribogojstva, kot je gojenje mehkužcev v obalnih vodah;

| 2. | poudarja, da ima mali ribolov zaradi svojih posebnosti in svojega pomena v ribiškem sektorju osrednjo vlogo pri doseganju tega, kar bi morali biti temeljni cilji vsake ribiške politike: zagotavljanje preskrbe prebivalstva z ribami in razvoj obalnih skupnosti ter spodbujanje zaposlovanja in boljšega življenjskega standarda zaposlenih v ribištvu v okviru zagotavljanja trajnosti in dobre ohranjenosti virov; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da ima mali ribolov zaradi svojih posebnosti in svojega pomena v ribiškem sektorju osrednjo vlogo pri doseganju tega, kar bi morali biti temeljni cilji vsake ribiške politike: zagotavljanje preskrbe prebivalstva z ribami in razvoj obalnih skupnosti ter spodbujanje zaposlovanja in boljšega življenjskega standarda zaposlenih v ribištvu v okviru zagotavljanja trajnosti in dobre ohranjenosti virov;

| 3. | meni, da se posebne značilnosti segmenta malega ribolova nikakor ne smejo uporabljati kot izgovor za njegovo izvzetje iz splošnega okvira skupne ribiške politike, čeprav mora biti ta politika dovolj prožna, da bo omogočila prilagajanje sistemov upravljanja značilnostim in posebnim težavam obrtnega ribolova; |
| --- | --- |

3.

meni, da se posebne značilnosti segmenta malega ribolova nikakor ne smejo uporabljati kot izgovor za njegovo izvzetje iz splošnega okvira skupne ribiške politike, čeprav mora biti ta politika dovolj prožna, da bo omogočila prilagajanje sistemov upravljanja značilnostim in posebnim težavam obrtnega ribolova;

| 4. | poudarja, da se posebnosti malega ribolova močno razlikujejo med državami članicami in da je izbira najmanjšega skupnega imenovalca redko konstruktiven pristop k evropskemu sprejemanju odločitev; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da se posebnosti malega ribolova močno razlikujejo med državami članicami in da je izbira najmanjšega skupnega imenovalca redko konstruktiven pristop k evropskemu sprejemanju odločitev;

| 5. | meni, da bi bilo treba najprej na splošno opredeliti obrtni ribolov, ki preprečuje, da bi zelo raznolike razmere, ki jih je mogoče najti v ribiškem sektorju in so odvisne od ribolovnega območja, vrste lovljenih staležev rib in drugih značilnosti posameznega lokalnega območja, privedle do neizpolnjevanja ciljev poenostavitve, zakonodajne jasnosti in nediskriminacije; meni tudi, da bi morala skupna ribiška politika vključevati ukrepe, ki dopuščajo nekoliko prožnosti v znanstveno utemeljenih primerih, v katerih ribolov ne bi bil mogoč brez nekaterih prilagoditev splošnih pravil; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi bilo treba najprej na splošno opredeliti obrtni ribolov, ki preprečuje, da bi zelo raznolike razmere, ki jih je mogoče najti v ribiškem sektorju in so odvisne od ribolovnega območja, vrste lovljenih staležev rib in drugih značilnosti posameznega lokalnega območja, privedle do neizpolnjevanja ciljev poenostavitve, zakonodajne jasnosti in nediskriminacije; meni tudi, da bi morala skupna ribiška politika vključevati ukrepe, ki dopuščajo nekoliko prožnosti v znanstveno utemeljenih primerih, v katerih ribolov ne bi bil mogoč brez nekaterih prilagoditev splošnih pravil;

| 6. | opozarja, da je treba preučiti obstoječe znanstvene študije o malem ribolovu; ugotavlja, da so v nekaterih od teh študij predloženi predlogi za opredelitev „malega ribolova“, kot v primeru projekta PRESPO za trajnostni razvoj obrtnega ribolova v atlantskem območju, ki za opredelitev in segmentacijo evropskega ladjevja za obrtni ribolov predlaga pristop na osnovi številčnih deskriptorjev; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da je treba preučiti obstoječe znanstvene študije o malem ribolovu; ugotavlja, da so v nekaterih od teh študij predloženi predlogi za opredelitev „malega ribolova“, kot v primeru projekta PRESPO za trajnostni razvoj obrtnega ribolova v atlantskem območju, ki za opredelitev in segmentacijo evropskega ladjevja za obrtni ribolov predlaga pristop na osnovi številčnih deskriptorjev;

| 7. | meni, da bi bilo treba pri opredelitvi malega ribolova upoštevati sklop nacionalnih in regionalnih značilnosti in razlik na področju upravljanja, ki med drugim vključujejo spoštovanje obrtne tradicije, značilne za območje, pri čemer so družinski člani vključeni v lastništvo in dejavnosti ribiških podjetij; meni, da je pomembno, da se oblikujejo merila za opredelitev, ki so prožna in/ali jih je mogoče na uravnotežen način kombinirati in prilagajati raznolikosti malega ribolova v EU; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi bilo treba pri opredelitvi malega ribolova upoštevati sklop nacionalnih in regionalnih značilnosti in razlik na področju upravljanja, ki med drugim vključujejo spoštovanje obrtne tradicije, značilne za območje, pri čemer so družinski člani vključeni v lastništvo in dejavnosti ribiških podjetij; meni, da je pomembno, da se oblikujejo merila za opredelitev, ki so prožna in/ali jih je mogoče na uravnotežen način kombinirati in prilagajati raznolikosti malega ribolova v EU;

Lokalno upravljanje

| 8. | ugotavlja, da prekomerno centraliziran model upravljanja ribištva, ki je bil zadnjih 30 let značilen za skupno ribiško politiko, ni bil uspešen, in da je treba s sedanjo reformo doseči precejšnjo decentralizacijo; meni, da je treba z reformo skupne ribiške politike ustvariti pogoje, pri katerih bodo mogoče lokalne, regionalne in nacionalne posebnosti; poudarja, da lokalno upravljanje, ki temelji na znanstvenih spoznanjih ter posvetovanju in sodelovanju sektorja pri opredeljevanju, izvajanju, soupravljanju in ocenjevanju politike, najbolj ustreza potrebam ribolova in najučinkoviteje spodbuja ribiče, da preventivno ravnajo; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da prekomerno centraliziran model upravljanja ribištva, ki je bil zadnjih 30 let značilen za skupno ribiško politiko, ni bil uspešen, in da je treba s sedanjo reformo doseči precejšnjo decentralizacijo; meni, da je treba z reformo skupne ribiške politike ustvariti pogoje, pri katerih bodo mogoče lokalne, regionalne in nacionalne posebnosti; poudarja, da lokalno upravljanje, ki temelji na znanstvenih spoznanjih ter posvetovanju in sodelovanju sektorja pri opredeljevanju, izvajanju, soupravljanju in ocenjevanju politike, najbolj ustreza potrebam ribolova in najučinkoviteje spodbuja ribiče, da preventivno ravnajo;

| 9. | meni, da bi morali imeti regionalni svetovalni sveti veliko večjo vlogo v novem okviru decentralizirane in regionalizirane skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi morali imeti regionalni svetovalni sveti veliko večjo vlogo v novem okviru decentralizirane in regionalizirane skupne ribiške politike;

| 10. | meni, da je okrepitev vloge svetovalnih odborov in razmislek o sodelovanju in skupnem upravljanju virov ključnega pomena, da se omogoči ohranitev narave teh odborov ter poveča njihova vrednost, da lahko postanejo upravljalni forum brez pristojnosti odločanja, v njih pa bi sodelovale zainteresirane strani iz sektorja in nevladnih organizacij, s čimer bi se omogočilo reševanje horizontalnih vprašanj v zvezi s posebno tematiko obrtnega ribolova; |
| --- | --- |

10.

meni, da je okrepitev vloge svetovalnih odborov in razmislek o sodelovanju in skupnem upravljanju virov ključnega pomena, da se omogoči ohranitev narave teh odborov ter poveča njihova vrednost, da lahko postanejo upravljalni forum brez pristojnosti odločanja, v njih pa bi sodelovale zainteresirane strani iz sektorja in nevladnih organizacij, s čimer bi se omogočilo reševanje horizontalnih vprašanj v zvezi s posebno tematiko obrtnega ribolova;

| 11. | meni, da uvedba enotnega modela upravljanja za vse države članice, kot so na primer prenosljive ribolovne koncesije, ni ustrezna rešitev zaradi velikih razlik, ki so značilne za ribolov v EU; |
| --- | --- |

11.

meni, da uvedba enotnega modela upravljanja za vse države članice, kot so na primer prenosljive ribolovne koncesije, ni ustrezna rešitev zaradi velikih razlik, ki so značilne za ribolov v EU;

| 12. | meni, da je koristno, da imajo države članice in/ali regije v prostovoljnem sistemu na voljo različne modele upravljanja ribištva, kjer lahko same svobodno izbirajo v okviru regionalizirane skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

12.

meni, da je koristno, da imajo države članice in/ali regije v prostovoljnem sistemu na voljo različne modele upravljanja ribištva, kjer lahko same svobodno izbirajo v okviru regionalizirane skupne ribiške politike;

| 13. | odločno zavrača obveznost uporabe prenosljivih ribolovnih koncesij za katero koli vrsto ladjevja; meni, da je treba državam članicam prepustiti odločitev, ali bodo sprejele prenosljive ribolovne koncesije ali ne ter katere segmente ladjevja bodo vključile v to shemo, ob upoštevanju raznolikosti razmer in mnenj zainteresiranih strani; meni, da lahko države članice že zdaj uvedejo sistem prenosljivih ribolovnih koncesij v nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

13.

odločno zavrača obveznost uporabe prenosljivih ribolovnih koncesij za katero koli vrsto ladjevja; meni, da je treba državam članicam prepustiti odločitev, ali bodo sprejele prenosljive ribolovne koncesije ali ne ter katere segmente ladjevja bodo vključile v to shemo, ob upoštevanju raznolikosti razmer in mnenj zainteresiranih strani; meni, da lahko države članice že zdaj uvedejo sistem prenosljivih ribolovnih koncesij v nacionalno zakonodajo;

| 14. | opozarja na dejstvo, da se na sistem prenosljivih ribolovnih koncesij ne sme gledati kot na brezhiben sistem za reševanje težav prekomernega ribolova in presežne zmogljivosti; poudarja, da je regulativni pristop, ki omogoča potrebne prilagoditve ribolovne zmogljivosti, vedno možna alternativa tržnemu pristopu; |
| --- | --- |

14.

opozarja na dejstvo, da se na sistem prenosljivih ribolovnih koncesij ne sme gledati kot na brezhiben sistem za reševanje težav prekomernega ribolova in presežne zmogljivosti; poudarja, da je regulativni pristop, ki omogoča potrebne prilagoditve ribolovne zmogljivosti, vedno možna alternativa tržnemu pristopu;

| 15. | meni, da je treba po določitvi splošnih ciljev upravljanja državam članicam in pristojnim regijam dovoliti določeno prožnost pri določanju pravil za upravljanje, ki bodo najbolje ustrezala prizadevanju za uresničitev teh ciljev v okviru regionalizacije, zlasti v zvezi s pravico do dostopa do ribolovnih virov, ob upoštevanju posebnosti njihovega ladjevja, ribištva in virov; |
| --- | --- |

15.

meni, da je treba po določitvi splošnih ciljev upravljanja državam članicam in pristojnim regijam dovoliti določeno prožnost pri določanju pravil za upravljanje, ki bodo najbolje ustrezala prizadevanju za uresničitev teh ciljev v okviru regionalizacije, zlasti v zvezi s pravico do dostopa do ribolovnih virov, ob upoštevanju posebnosti njihovega ladjevja, ribištva in virov;

| 16. | ugotavlja, da je pomembno zagotoviti sodelovanje vseh ustreznih zainteresiranih strani pri oblikovanju politik, ki zadevajo mali priobalni in obrtni ribolov; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da je pomembno zagotoviti sodelovanje vseh ustreznih zainteresiranih strani pri oblikovanju politik, ki zadevajo mali priobalni in obrtni ribolov;

| 17. | opozarja na to, da je treba poleg števila plovil ladjevja upoštevati tudi njegov skupni učinek na vire ter selektivnost in trajnost ribolovnih metod; meni, da bi bilo treba v okviru prihodnje skupne ribiške politike zagotoviti spodbude za izboljšanje trajnosti ladjevja v okoljskem, gospodarskem in socialnem smislu (stanje vzdrževanja in varnosti, udobnost bivanja, delovni pogoji, energetska učinkovitost in skladiščenje rib) in spodbujati, da bi postopoma prevladovali sektorji in gospodarski subjekti, ki bi uporabljali ribolovne tehnike in orodje z manjšim vplivom na vire in morsko okolje in bi koristili skupnostim, katerih del so, kar zadeva ustvarjanje delovnih mest in njihove kakovosti; se zavzema za trajno ravnovesje med zaščito obstoječih ribolovnih virov v morskem okolju in varovanjem lokalnega socialno-ekonomskega ogrodja, ki je odvisno od ribolova in pobiranja lupinarjev; |
| --- | --- |

17.

opozarja na to, da je treba poleg števila plovil ladjevja upoštevati tudi njegov skupni učinek na vire ter selektivnost in trajnost ribolovnih metod; meni, da bi bilo treba v okviru prihodnje skupne ribiške politike zagotoviti spodbude za izboljšanje trajnosti ladjevja v okoljskem, gospodarskem in socialnem smislu (stanje vzdrževanja in varnosti, udobnost bivanja, delovni pogoji, energetska učinkovitost in skladiščenje rib) in spodbujati, da bi postopoma prevladovali sektorji in gospodarski subjekti, ki bi uporabljali ribolovne tehnike in orodje z manjšim vplivom na vire in morsko okolje in bi koristili skupnostim, katerih del so, kar zadeva ustvarjanje delovnih mest in njihove kakovosti; se zavzema za trajno ravnovesje med zaščito obstoječih ribolovnih virov v morskem okolju in varovanjem lokalnega socialno-ekonomskega ogrodja, ki je odvisno od ribolova in pobiranja lupinarjev;

Značilnosti ladjevja

| 18. | zavrača vsesplošno zmanjšanje zmogljivosti ladjevja in poudarja, da njeno prilagajanje, kadar je potrebno, ni mogoče zgolj in obvezno s tržnimi merili; meni, da morajo tovrstne prilagoditve temeljiti na ekosistemskem pristopu, v skladu s katerim se posamezne odločitve o upravljanju ladjevja za mali ribolov sprejmejo na regionalni ravni ob upoštevanju načela subsidiarnosti in se tako omogoči prilagojena ureditev ribolova, pri kateri se daje prednostni dostop do virov in ščiti ladjevje za mali ribolov, in zagotovi vključevanje skupnosti; poziva, naj se čim prej izvede študija o stanju zmogljivosti ladjevja v EU; |
| --- | --- |

18.

zavrača vsesplošno zmanjšanje zmogljivosti ladjevja in poudarja, da njeno prilagajanje, kadar je potrebno, ni mogoče zgolj in obvezno s tržnimi merili; meni, da morajo tovrstne prilagoditve temeljiti na ekosistemskem pristopu, v skladu s katerim se posamezne odločitve o upravljanju ladjevja za mali ribolov sprejmejo na regionalni ravni ob upoštevanju načela subsidiarnosti in se tako omogoči prilagojena ureditev ribolova, pri kateri se daje prednostni dostop do virov in ščiti ladjevje za mali ribolov, in zagotovi vključevanje skupnosti; poziva, naj se čim prej izvede študija o stanju zmogljivosti ladjevja v EU;

| 19. | zavrača vsako splošno zmanjšanje zmogljivosti posameznega ladjevja, ki bi bilo zgolj in obvezno na podlagi tržnih meril in bi se uvedlo z morebitnim in neželenim izvrševanjem prenosljivih ribolovnih koncesij; |
| --- | --- |

19.

zavrača vsako splošno zmanjšanje zmogljivosti posameznega ladjevja, ki bi bilo zgolj in obvezno na podlagi tržnih meril in bi se uvedlo z morebitnim in neželenim izvrševanjem prenosljivih ribolovnih koncesij;

| 20. | poudarja pomen nadaljnjih raziskav na področju socialne, ekonomske in teritorialne kohezije; opozarja na potrebo po statističnih podatkih in kazalnikih na evropski ravni, ki bi zagotavljali zanesljive in ustrezne socialno-ekonomske, znanstvene in okoljske podatke, vključno z obširno oceno staležev in ulova rib pri poklicnem in rekreacijskem ribolovu, ter poziva, naj se za to zagotovijo zadostna sredstva; meni, da bi morali ti podatki odražati tudi vse geografske, kulturne in regionalne razlike; |
| --- | --- |

20.

poudarja pomen nadaljnjih raziskav na področju socialne, ekonomske in teritorialne kohezije; opozarja na potrebo po statističnih podatkih in kazalnikih na evropski ravni, ki bi zagotavljali zanesljive in ustrezne socialno-ekonomske, znanstvene in okoljske podatke, vključno z obširno oceno staležev in ulova rib pri poklicnem in rekreacijskem ribolovu, ter poziva, naj se za to zagotovijo zadostna sredstva; meni, da bi morali ti podatki odražati tudi vse geografske, kulturne in regionalne razlike;

| 21. | poziva Evropsko komisijo, naj izvede oceno zmogljivosti ladjevja EU, da se omogoči sprejetje najprimernejših odločitev; |
| --- | --- |

21.

poziva Evropsko komisijo, naj izvede oceno zmogljivosti ladjevja EU, da se omogoči sprejetje najprimernejših odločitev;

| 22. | poziva Komisijo, naj spremlja in prilagodi zgornje meje ribolovne zmogljivosti ladjevja držav članic, tako da bodo skladne z zanesljivimi podatki in se bo upošteval tudi tehnični napredek; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj spremlja in prilagodi zgornje meje ribolovne zmogljivosti ladjevja držav članic, tako da bodo skladne z zanesljivimi podatki in se bo upošteval tudi tehnični napredek;

| 23. | poudarja, da je upravljanje malega ribolova bolj zahtevno in večji izziv zaradi velikega števila plovil ter velikih razlik med ribolovnim orodjem in vrstami ribolova; poudarja, da je za učinkovito upravljanje ključna razpoložljivost informacij in da je potrebnih več kakovostnejših informacij o malem ribolovu; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je upravljanje malega ribolova bolj zahtevno in večji izziv zaradi velikega števila plovil ter velikih razlik med ribolovnim orodjem in vrstami ribolova; poudarja, da je za učinkovito upravljanje ključna razpoložljivost informacij in da je potrebnih več kakovostnejših informacij o malem ribolovu;

| 24. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami, regionalnimi svetovalnimi sveti in zainteresiranimi stranmi pripravi boljši opis značilnosti malega ribolova in prikaže njegovo razporeditev v EU za namene upravljanja ribištva; zlasti jo poziva, naj skupaj z državami članicami izvede izčrpno in temeljito študijo o velikosti, značilnostih in razporeditvi različnih sektorjev malega ribolova, v kateri naj čim bolj temeljito analizira kje, kdaj in kako ribarijo, da se ugotovijo segmenti ladjevja s presežno zmogljivostjo in vzroki zanjo; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami, regionalnimi svetovalnimi sveti in zainteresiranimi stranmi pripravi boljši opis značilnosti malega ribolova in prikaže njegovo razporeditev v EU za namene upravljanja ribištva; zlasti jo poziva, naj skupaj z državami članicami izvede izčrpno in temeljito študijo o velikosti, značilnostih in razporeditvi različnih sektorjev malega ribolova, v kateri naj čim bolj temeljito analizira kje, kdaj in kako ribarijo, da se ugotovijo segmenti ladjevja s presežno zmogljivostjo in vzroki zanjo;

| 25. | opozarja, da Unija trenutno sofinancira samo 50 % proračuna za zbiranje, obdelavo in širjenje bioloških podatkov, ki se uporabljajo za podporo na znanju temelječega upravljanja; zato Unijo poziva, naj poveča svoja prizadevanja na tem področju in zviša najvišjo dopustno raven za sofinanciranje; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da Unija trenutno sofinancira samo 50 % proračuna za zbiranje, obdelavo in širjenje bioloških podatkov, ki se uporabljajo za podporo na znanju temelječega upravljanja; zato Unijo poziva, naj poveča svoja prizadevanja na tem področju in zviša najvišjo dopustno raven za sofinanciranje;

| 26. | opozarja na potrebo po poglobitvi razumevanja sedanjega položaja rekreativnega ribarjenja na trnek in njegovega razvoja, vključno z njegovim gospodarskim, družbenim in okoljskim učinkom; opozarja na razmere, v katerih rekreativno ribarjenje na trnek presega svoj obseg in nezakonito konkurira poklicnemu ribolovu pri lovljenju in trženju rib, kar povzroča zmanjšanje tržne kvote na lokalni in regionalni ravni ter znižanje cen prve prodaje; |
| --- | --- |

26.

opozarja na potrebo po poglobitvi razumevanja sedanjega položaja rekreativnega ribarjenja na trnek in njegovega razvoja, vključno z njegovim gospodarskim, družbenim in okoljskim učinkom; opozarja na razmere, v katerih rekreativno ribarjenje na trnek presega svoj obseg in nezakonito konkurira poklicnemu ribolovu pri lovljenju in trženju rib, kar povzroča zmanjšanje tržne kvote na lokalni in regionalni ravni ter znižanje cen prve prodaje;

Podporni ukrepi

| 27. | priznava, da je novi Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) zasnovan za to, da segmentom ladjevja za priobalni in obrtni ribolov omogoči pridobitev finančnih sredstev; priznava, da morajo države članice na podlagi splošnega okvira, podprtega z Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo, določiti svoje prednosti financiranja tako, da se odzovejo na posebne težave tega sektorja ter podprejo lokalno in trajnostno upravljanje zadevnega ribištva; |
| --- | --- |

27.

priznava, da je novi Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) zasnovan za to, da segmentom ladjevja za priobalni in obrtni ribolov omogoči pridobitev finančnih sredstev; priznava, da morajo države članice na podlagi splošnega okvira, podprtega z Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo, določiti svoje prednosti financiranja tako, da se odzovejo na posebne težave tega sektorja ter podprejo lokalno in trajnostno upravljanje zadevnega ribištva;

| 28. | meni, da je treba ohraniti sklad, ki zagotavlja glavnino večje podpore za sofinancirane dejavnosti v najbolj oddaljenih regijah, in posebne instrumente nadomestil za dodatne stroške, povezane z ribiško dejavnostjo in distribucijo ribiških proizvodov, pri čemer je treba upoštevati strukturne omejitve, s katerimi se spopada ribiški sektor v teh regijah; |
| --- | --- |

28.

meni, da je treba ohraniti sklad, ki zagotavlja glavnino večje podpore za sofinancirane dejavnosti v najbolj oddaljenih regijah, in posebne instrumente nadomestil za dodatne stroške, povezane z ribiško dejavnostjo in distribucijo ribiških proizvodov, pri čemer je treba upoštevati strukturne omejitve, s katerimi se spopada ribiški sektor v teh regijah;

| 29. | poudarja, da je treba zaradi negotovih razmer in nazadovanja nekaterih obalnih skupnosti, odvisnih od ribištva, ter zaradi pomanjkanja alternativ za povečanje gospodarske raznovrstnosti utrditi obstoječe instrumente, sredstva in mehanizme za zagotavljanje kohezije glede delovnih mest in okoljske trajnosti; meni, da bi morali to posebej upoštevati v novi skupni ribiški politiki in v okviru večletnega finančnega načrta; poleg tega poudarja, da je treba pozornost nameniti večjemu soupravljanju in sodelovanju sektorja obrtnega ribolova pri odločanju, in sicer s spodbujanjem lokalnih in regionalnih strategij ter čezmejnega sodelovanja na tem področju, vključno z razvojem, raziskavami in projekti usposabljanja ter z ustreznim financiranjem s sredstvi iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo, Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za regionalni razvoj; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je treba zaradi negotovih razmer in nazadovanja nekaterih obalnih skupnosti, odvisnih od ribištva, ter zaradi pomanjkanja alternativ za povečanje gospodarske raznovrstnosti utrditi obstoječe instrumente, sredstva in mehanizme za zagotavljanje kohezije glede delovnih mest in okoljske trajnosti; meni, da bi morali to posebej upoštevati v novi skupni ribiški politiki in v okviru večletnega finančnega načrta; poleg tega poudarja, da je treba pozornost nameniti večjemu soupravljanju in sodelovanju sektorja obrtnega ribolova pri odločanju, in sicer s spodbujanjem lokalnih in regionalnih strategij ter čezmejnega sodelovanja na tem področju, vključno z razvojem, raziskavami in projekti usposabljanja ter z ustreznim financiranjem s sredstvi iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo, Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za regionalni razvoj;

| 30. | poziva države članice, naj upoštevajo pomen ekonomske, socialne in kulturne vloge žensk v ribištvu, tako da se jim omogoči dostop do socialnih prejemkov; poudarja, da aktivna udeležba žensk v dejavnostih, povezanih z ribolovom, pomaga ohraniti posebne kulturne običaje in navade ter zagotavlja preživetje njihovih skupnosti, s čimer se ohranja kulturna raznolikost teh regij; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, naj upoštevajo pomen ekonomske, socialne in kulturne vloge žensk v ribištvu, tako da se jim omogoči dostop do socialnih prejemkov; poudarja, da aktivna udeležba žensk v dejavnostih, povezanih z ribolovom, pomaga ohraniti posebne kulturne običaje in navade ter zagotavlja preživetje njihovih skupnosti, s čimer se ohranja kulturna raznolikost teh regij;

| 31. | meni, da bi morala pravila za izvajanje prihodnjega Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo omogočiti financiranje ukrepov med drugim na naslednjih področjih:






  — | povečanje varnosti, izboljšanje življenjskih pogojev in delovnih pogojev na krovu plovil, izboljšanje ohranjanja ulova in povečanje ekonomske in okoljske trajnosti plovil (izbira tehnik, energetska učinkovitost itd.); |
| --- | --- | --- |

31.

meni, da bi morala pravila za izvajanje prihodnjega Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo omogočiti financiranje ukrepov med drugim na naslednjih področjih:

—

povečanje varnosti, izboljšanje življenjskih pogojev in delovnih pogojev na krovu plovil, izboljšanje ohranjanja ulova in povečanje ekonomske in okoljske trajnosti plovil (izbira tehnik, energetska učinkovitost itd.);

| — | naložbe v bolj trajnostno ribolovno orodje; |
| --- | --- |

—

naložbe v bolj trajnostno ribolovno orodje;

| — | spodbujanje vse večjega vključevanja mladih v dejavnosti tega sektorja in ohranjanje njihove udeležbe s pomočjo posebnega sistema spodbud kot odziv na izzive na področju zaposlovanja in trajnosti, s katerimi se soočajo v sektorju, in zagonskih paketov, da se novi generaciji ribičev omogoči vstop v mali ribolov; |
| --- | --- |

—

spodbujanje vse večjega vključevanja mladih v dejavnosti tega sektorja in ohranjanje njihove udeležbe s pomočjo posebnega sistema spodbud kot odziv na izzive na področju zaposlovanja in trajnosti, s katerimi se soočajo v sektorju, in zagonskih paketov, da se novi generaciji ribičev omogoči vstop v mali ribolov;

| — | izgradnja specializiranih ribiških pristanišč in posebnih obratov za iztovarjanje, skladiščenje in prodajo ribiških proizvodov; |
| --- | --- |

—

izgradnja specializiranih ribiških pristanišč in posebnih obratov za iztovarjanje, skladiščenje in prodajo ribiških proizvodov;

| — | podpora združenju, organizaciji in zadrugi delavcev v sektorju; |
| --- | --- |

—

podpora združenju, organizaciji in zadrugi delavcev v sektorju;

| — | spodbujanje politik kakovosti; |
| --- | --- |

—

spodbujanje politik kakovosti;

| — | spodbujanje povezanosti ekonomskega in socialnega ogrodja obalnih skupnosti, ki so najbolj odvisne od malega ribolova, s posebnim poudarkom na najbolj oddaljenih regijah, da se spodbudi razvoj teh obalnih regij; |
| --- | --- |

—

spodbujanje povezanosti ekonomskega in socialnega ogrodja obalnih skupnosti, ki so najbolj odvisne od malega ribolova, s posebnim poudarkom na najbolj oddaljenih regijah, da se spodbudi razvoj teh obalnih regij;

| — | podpora trajnostnim načinom pobiranja lupinarjev, med drugim z zagotavljanjem pomoči tistim, ki opravljajo to dejavnost, med katerimi je veliko žensk, ki imajo z delom povezane zdravstvene težave; |
| --- | --- |

—

podpora trajnostnim načinom pobiranja lupinarjev, med drugim z zagotavljanjem pomoči tistim, ki opravljajo to dejavnost, med katerimi je veliko žensk, ki imajo z delom povezane zdravstvene težave;

| — | podpora spodbujanju in trženju proizvodov obrtnega ribolova in ekstenzivnega ribogojstva z uvedbo evropskega znaka za razlikovanje in prepoznavanje evropskih proizvodov obrtnega ribolova in lupinarjev, pod pogojem, da ustrezajo dobrim trajnostnim praksam in načelom skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

—

podpora spodbujanju in trženju proizvodov obrtnega ribolova in ekstenzivnega ribogojstva z uvedbo evropskega znaka za razlikovanje in prepoznavanje evropskih proizvodov obrtnega ribolova in lupinarjev, pod pogojem, da ustrezajo dobrim trajnostnim praksam in načelom skupne ribiške politike;

| — | podpora izobraževanju in tržnim kampanjam za osveščanje potrošnikov in mladih o vrednosti uživanja rib iz malega ribolova, vključno s pozitivnimi učinki tega ribolova na lokalno gospodarstvo in okolje; |
| --- | --- |

—

podpora izobraževanju in tržnim kampanjam za osveščanje potrošnikov in mladih o vrednosti uživanja rib iz malega ribolova, vključno s pozitivnimi učinki tega ribolova na lokalno gospodarstvo in okolje;

| — | dodeljevanje sredstev iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo tako, da bo ribiški sektor postal prijaznejši ženskam, in sicer s preoblikovanjem sektorja in zagotavljanjem ustreznih prostorov (kot so garderobe na ladjah ali v pristaniščih); |
| --- | --- |

—

dodeljevanje sredstev iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo tako, da bo ribiški sektor postal prijaznejši ženskam, in sicer s preoblikovanjem sektorja in zagotavljanjem ustreznih prostorov (kot so garderobe na ladjah ali v pristaniščih);

| — | podpora združenjem žensk, kot so izdelovalke mrež, pristaniške delavke in delavke v pakirnici; |
| --- | --- |

—

podpora združenjem žensk, kot so izdelovalke mrež, pristaniške delavke in delavke v pakirnici;

| — | poklicno usposabljanje, zlasti za ženske, zaposlene v ribiškem sektorju, da se jim omogoči boljši dostop do vodstvenih in tehničnih delovnih mest, povezanih z ribištvom; |
| --- | --- |

—

poklicno usposabljanje, zlasti za ženske, zaposlene v ribiškem sektorju, da se jim omogoči boljši dostop do vodstvenih in tehničnih delovnih mest, povezanih z ribištvom;

| — | poudarjanje vloge žensk v ribištvu, zlasti z dodelitvijo pomoči dejavnostim, ki se izvajajo na kopnem, delavcem in dejavnostim, povezanim z ribolovom, vzdolž cele verige; |
| --- | --- |

—

poudarjanje vloge žensk v ribištvu, zlasti z dodelitvijo pomoči dejavnostim, ki se izvajajo na kopnem, delavcem in dejavnostim, povezanim z ribolovom, vzdolž cele verige;

| 32. | poudarja, da je treba pri dostopu do sredstev iz prihodnjega Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo dati prednost projektom, ki vsebujejo integrirane rešitve v korist vsem obalnim skupnostim, ne pa tistim, ki koristijo le majhnemu številu subjektov; meni, da je treba dostop do sredstev Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo zagotoviti vsem ribičem in družinam, ne samo lastnikom ladij; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je treba pri dostopu do sredstev iz prihodnjega Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo dati prednost projektom, ki vsebujejo integrirane rešitve v korist vsem obalnim skupnostim, ne pa tistim, ki koristijo le majhnemu številu subjektov; meni, da je treba dostop do sredstev Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo zagotoviti vsem ribičem in družinam, ne samo lastnikom ladij;

| 33. | poudarja, da bi morala skupna ureditev trga (SUT) za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva prispevati k omogočanju večjih prihodkov malemu ribolovu, stabilnosti trgov, boljšemu trženju ribiških proizvodov ter njihovi večji dodani vrednosti; je zaskrbljen zaradi možnosti odprave sedanjih javnih instrumentov ureditve trgov, javnih regulativnih organov in podpor za skladiščenje na kopnem ter poziva k ambiciozni reformi, s katero se bodo za uresničitev teh ciljev okrepili instrumenti skupne ureditve trga; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da bi morala skupna ureditev trga (SUT) za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva prispevati k omogočanju večjih prihodkov malemu ribolovu, stabilnosti trgov, boljšemu trženju ribiških proizvodov ter njihovi večji dodani vrednosti; je zaskrbljen zaradi možnosti odprave sedanjih javnih instrumentov ureditve trgov, javnih regulativnih organov in podpor za skladiščenje na kopnem ter poziva k ambiciozni reformi, s katero se bodo za uresničitev teh ciljev okrepili instrumenti skupne ureditve trga;

| 34. | predlaga, da se za spodbujanje dobre prakse uvede evropski znak za proizvode malega ribolova, pridobljene ob upoštevanju načel skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

34.

predlaga, da se za spodbujanje dobre prakse uvede evropski znak za proizvode malega ribolova, pridobljene ob upoštevanju načel skupne ribiške politike;

| 35. | se zavzema za oblikovanje mehanizmov za priznavanje pozitivnih zunanjih učinkov malega ribolova na okoljski ravni in na ravni ekonomske in socialne kohezije obalnih skupnosti, ki jih trg ne nagradi. |
| --- | --- |

35.

se zavzema za oblikovanje mehanizmov za priznavanje pozitivnih zunanjih učinkov malega ribolova na okoljski ravni in na ravni ekonomske in socialne kohezije obalnih skupnosti, ki jih trg ne nagradi.

| 36. | meni, da je pomembno spodbujati pravično in ustrezno porazdelitev dodane vrednosti vzdolž vrednostne verige sektorja; |
| --- | --- |

36.

meni, da je pomembno spodbujati pravično in ustrezno porazdelitev dodane vrednosti vzdolž vrednostne verige sektorja;

| 37. | poziva k strogemu spremljanju in certificiranju ribiških proizvodov, uvoženih iz tretjih držav, da se zagotovi, da izvirajo iz trajnostnega ribištva in izpolnjujejo enake zahteve, kot jih morajo izpolnjevati proizvajalci iz Skupnosti (npr. kar zadeva označevanje, sledljivost, fitosanitarne predpise in najmanjše dovoljene velikosti); |
| --- | --- |

37.

poziva k strogemu spremljanju in certificiranju ribiških proizvodov, uvoženih iz tretjih držav, da se zagotovi, da izvirajo iz trajnostnega ribištva in izpolnjujejo enake zahteve, kot jih morajo izpolnjevati proizvajalci iz Skupnosti (npr. kar zadeva označevanje, sledljivost, fitosanitarne predpise in najmanjše dovoljene velikosti);

| 38. | se zavzema za oblikovanje posebnih in začasnih podpornih mehanizmov (v okviru Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo ali drugih instrumentov), ki se bodo izvajali v izrednih razmerah, kot so naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek (razlitje nafte, onesnaženje vode itd.), prisilne prekinitve dejavnosti zaradi načrtov za obnovitev staležev ali prestrukturiranja ali nenadno kratkoročno zvišanje cen goriv; |
| --- | --- |

38.

se zavzema za oblikovanje posebnih in začasnih podpornih mehanizmov (v okviru Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo ali drugih instrumentov), ki se bodo izvajali v izrednih razmerah, kot so naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek (razlitje nafte, onesnaženje vode itd.), prisilne prekinitve dejavnosti zaradi načrtov za obnovitev staležev ali prestrukturiranja ali nenadno kratkoročno zvišanje cen goriv;

| 39. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da ženske prejmejo enako plačilo in koristijo druge socialne in ekonomske pravice, vključno z zavarovanjem, ki krije tveganja, katerim so izpostavljene pri delu v tem ribiškem sektorju, in priznanjem njihovih posebnih zdravstvenih težav kot poklicnih bolezni; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da ženske prejmejo enako plačilo in koristijo druge socialne in ekonomske pravice, vključno z zavarovanjem, ki krije tveganja, katerim so izpostavljene pri delu v tem ribiškem sektorju, in priznanjem njihovih posebnih zdravstvenih težav kot poklicnih bolezni;

| 40. | priznava, da so začasne prepovedi ribolova, drugače poznane kot obdobja biološke obnovitve, pomembno in preizkušeno sredstvo za ohranjanje ribolovnih virov in bistven instrument za trajnostno upravljanje posameznega ribištva; priznava, da uvedba prepovedi ribolova med določenimi kritičnimi fazami življenjskega cikla vrst omogoča razvoj staležev na način, ki je združljiv z ribolovom zunaj obdobja obnovitve; meni, da je v teh okoliščinah pošteno in potrebno, da se ribičem v obdobju nedejavnosti zagotovi finančno nadomestilo, in sicer prek Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo; |
| --- | --- |

40.

priznava, da so začasne prepovedi ribolova, drugače poznane kot obdobja biološke obnovitve, pomembno in preizkušeno sredstvo za ohranjanje ribolovnih virov in bistven instrument za trajnostno upravljanje posameznega ribištva; priznava, da uvedba prepovedi ribolova med določenimi kritičnimi fazami življenjskega cikla vrst omogoča razvoj staležev na način, ki je združljiv z ribolovom zunaj obdobja obnovitve; meni, da je v teh okoliščinah pošteno in potrebno, da se ribičem v obdobju nedejavnosti zagotovi finančno nadomestilo, in sicer prek Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo;

| 41. | poziva Komisijo in države članice, naj preučijo načine za pozitivno diskriminacijo v korist malega ribolova proti ribolovu velikega obsega in ladjevju bolj industrializirane narave, pri čemer je treba zagotoviti, da je upravljanje ribištva kot celote učinkovito in trajnostno; meni, da je prostorsko ločevanje različnih tehnik ribolova z določitvijo območij, ki so namenjena izključno malemu ribolovu, ena od možnosti, ki bi jih bilo treba preučiti; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo in države članice, naj preučijo načine za pozitivno diskriminacijo v korist malega ribolova proti ribolovu velikega obsega in ladjevju bolj industrializirane narave, pri čemer je treba zagotoviti, da je upravljanje ribištva kot celote učinkovito in trajnostno; meni, da je prostorsko ločevanje različnih tehnik ribolova z določitvijo območij, ki so namenjena izključno malemu ribolovu, ena od možnosti, ki bi jih bilo treba preučiti;

| 42. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo spodbudile in zagotovile večje pravno in družbeno priznavanje dela žensk v ribiškem sektorju ter ženskam, ki polni ali polovični delovni čas delajo za družinska podjetja ali pomagajo zakoncem, s čimer prispevajo k njihovi gospodarski stabilnosti in stabilnosti svojih družin, zagotovile pravno priznanje ali socialne ugodnosti, enake tistim, ki jih prejemajo samozaposlene osebe, zlasti z uporabo Direktive št. 2010/41/EU, ter zagotovile socialne in ekonomske pravice, vključno z enakim plačilom, pravico do nadomestila za brezposelnost ob izgubi službe (začasni ali trajni), pravico do pokojnine, ravnovesjem med poklicnim in zasebnim življenjem, možnostjo porodniškega dopusta, dostopom do socialnega varstva in brezplačnega zdravstvenega varstva, zdravjem in varnostjo na delovnem mestu, pa tudi druge socialne in ekonomske pravice, vključno z zavarovanjem, ki bo krilo tveganja na morju; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo spodbudile in zagotovile večje pravno in družbeno priznavanje dela žensk v ribiškem sektorju ter ženskam, ki polni ali polovični delovni čas delajo za družinska podjetja ali pomagajo zakoncem, s čimer prispevajo k njihovi gospodarski stabilnosti in stabilnosti svojih družin, zagotovile pravno priznanje ali socialne ugodnosti, enake tistim, ki jih prejemajo samozaposlene osebe, zlasti z uporabo Direktive št. 2010/41/EU, ter zagotovile socialne in ekonomske pravice, vključno z enakim plačilom, pravico do nadomestila za brezposelnost ob izgubi službe (začasni ali trajni), pravico do pokojnine, ravnovesjem med poklicnim in zasebnim življenjem, možnostjo porodniškega dopusta, dostopom do socialnega varstva in brezplačnega zdravstvenega varstva, zdravjem in varnostjo na delovnem mestu, pa tudi druge socialne in ekonomske pravice, vključno z zavarovanjem, ki bo krilo tveganja na morju;

| 43. | se zavzema za posebni režim dostopa za mali ribolov v vodah do 12 milj; |
| --- | --- |

43.

se zavzema za posebni režim dostopa za mali ribolov v vodah do 12 milj;

| 44. | meni, da je treba predvsem mali ribolov vključiti v razprave o prostorskem načrtovanju cone 12 navtičnih milj, ki je običajno namenjena večnamenski uporabi in morajo morske vetrne turbine, dejavnost pridobivanja peska in zaščitena morska območja pogosto obstajati v isti coni z ribiškimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

44.

meni, da je treba predvsem mali ribolov vključiti v razprave o prostorskem načrtovanju cone 12 navtičnih milj, ki je običajno namenjena večnamenski uporabi in morajo morske vetrne turbine, dejavnost pridobivanja peska in zaščitena morska območja pogosto obstajati v isti coni z ribiškimi dejavnostmi;

| 45. | opozarja na potrebo po večji vključenosti zaposlenih v malem ribolovu v upravljanje, opredelitev in izvajanje ribiških politik ter njihovem sodelovanju pri tem; poudarja pomen zagotavljanja večje podpore skupinam ribičem in poklicnim organizacijam, ki so pripravljene deliti odgovornost za izvajanje skupne ribiške politike, da se ta politika še bolj decentralizira; poziva izvajalce malega ribolova, naj se pridružijo obstoječim organizacijam proizvajalcev ali ustanovijo nove tovrstne organizacije; |
| --- | --- |

45.

opozarja na potrebo po večji vključenosti zaposlenih v malem ribolovu v upravljanje, opredelitev in izvajanje ribiških politik ter njihovem sodelovanju pri tem; poudarja pomen zagotavljanja večje podpore skupinam ribičem in poklicnim organizacijam, ki so pripravljene deliti odgovornost za izvajanje skupne ribiške politike, da se ta politika še bolj decentralizira; poziva izvajalce malega ribolova, naj se pridružijo obstoječim organizacijam proizvajalcev ali ustanovijo nove tovrstne organizacije;

o

o o

| 46. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij, vladam držav članic in regionalnim svetovalnim svetom. |
| --- | --- |

46.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij, vladam držav članic in regionalnim svetovalnim svetom.

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

(2)  UL L 223, 15.8.2006, str. 1.

(3)  UL C 286 E, 23.11.2006, str. 519.

(4)  UL C 300 E, 9.12.2006, str. 504.

(5)  UL C 295 E, 4.12.2009, str. 1.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0052.

(7)  UL C 348 E, 21.12.2010, str. 15.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/175 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/175

---

P7_TA(2012)0461

Zunanja razsežnost skupne ribiške politike

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike (2011/2318(INI))

(2015/C 419/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. julija 2011 o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike (sporočilo) (COM(2011)0424), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. julija 2011 o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike (sporočilo) (COM(2011)0424),

| — | ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982,

| — | ob upoštevanju sporazuma iz leta 1995 o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma iz leta 1995 o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib,

| — | ob upoštevanju Kodeksa odgovornega ribištva Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo (FAO), ki ga je oktobra 1995 sprejela Konferenca Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo (kodeks), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Kodeksa odgovornega ribištva Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo (FAO), ki ga je oktobra 1995 sprejela Konferenca Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo (kodeks),

| — | ob upoštevanju Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah, sprejete junija 1998 v Aarhusu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah, sprejete junija 1998 v Aarhusu,

| — | ob upoštevanju mednarodnega akcijskega načrta Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) za upravljanje ribolovne zmogljivosti, ki ga je novembra 2000 potrdil Svet FAO (mednarodni akcijski načrt za zmogljivost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega akcijskega načrta Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) za upravljanje ribolovne zmogljivosti, ki ga je novembra 2000 potrdil Svet FAO (mednarodni akcijski načrt za zmogljivost),

| — | ob upoštevanju poročila FAO o stanju v svetovnem ribištvu in ribogojstvu iz leta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila FAO o stanju v svetovnem ribištvu in ribogojstvu iz leta 2010,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (uredba IUU) (1) in Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 z dne 29. septembra 2008 o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti ribiških plovil Skupnosti zunaj voda Skupnosti in dostopu plovil tretjih držav do voda Skupnosti (uredba o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (uredba IUU) (1) in Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 z dne 29. septembra 2008 o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti ribiških plovil Skupnosti zunaj voda Skupnosti in dostopu plovil tretjih držav do voda Skupnosti (uredba o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti) (2),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (osnovna uredba) (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (osnovna uredba) (COM(2011)0425),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2011 o boju proti nezakonitemu ribolovu na globalni ravni – vloga EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2011 o boju proti nezakonitemu ribolovu na globalni ravni – vloga EU (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2010 o zeleni knjigi o reformi skupne ribiške politike (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2010 o zeleni knjigi o reformi skupne ribiške politike (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2010 o režimu uvoza ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v EU s stališča prihodnje reforme skupne ribiške politike (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2010 o režimu uvoza ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v EU s stališča prihodnje reforme skupne ribiške politike (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Mavretanijo (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Mavretanijo (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2011 o bodočem protokolu o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega nadomestila v skladu s sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2011 o bodočem protokolu o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega nadomestila v skladu s sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko (7),

| — | ob upoštevanju sklepov o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike, ki jih je sprejel Svet za kmetijstvo in ribištvo na seji 19–20 marca 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike, ki jih je sprejel Svet za kmetijstvo in ribištvo na seji 19–20 marca 2012,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za mednarodno trgovino (A7-0290/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za mednarodno trgovino (A7-0290/2012),

| A. | ker sta dve tretjini svetovnih oceanov na območjih zunaj nacionalnih pristojnosti, po katerih mora celosten in izčrpen pravni režim za upravljanje ribištva temeljiti na Konvenciji OZN o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982 ter na zadevnih pravnih instrumentih; ker je trajnostno upravljanje ribištva strateškega pomena za obalne skupnosti, ki so odvisne od ribolova, in za zanesljivo preskrbo s hrano; |
| --- | --- |

A.

ker sta dve tretjini svetovnih oceanov na območjih zunaj nacionalnih pristojnosti, po katerih mora celosten in izčrpen pravni režim za upravljanje ribištva temeljiti na Konvenciji OZN o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982 ter na zadevnih pravnih instrumentih; ker je trajnostno upravljanje ribištva strateškega pomena za obalne skupnosti, ki so odvisne od ribolova, in za zanesljivo preskrbo s hrano;

| B. | ker je po najnovejših ocenah FAO 85 % že tako maloštevilnih svetovnih staležev rib, za katere so na voljo informacije, popolnoma ali čezmerno izkoriščanih, čeprav poročilo FAO za leto 2010 poudarja, da je bil pri obnavljanju čezmerno izkoriščanih staležev in morskih ekosistemov po vsem svetu dosežen napredek po zaslugi izvajanja dobrih praks upravljanja; |
| --- | --- |

B.

ker je po najnovejših ocenah FAO 85 % že tako maloštevilnih svetovnih staležev rib, za katere so na voljo informacije, popolnoma ali čezmerno izkoriščanih, čeprav poročilo FAO za leto 2010 poudarja, da je bil pri obnavljanju čezmerno izkoriščanih staležev in morskih ekosistemov po vsem svetu dosežen napredek po zaslugi izvajanja dobrih praks upravljanja;

| C. | ker je EU eden od glavnih svetovnih akterjev na področju ribištva, ki je močno prisoten in izvaja pomembne dejavnosti na področju vseh svetovnih oceanov s kombinacijo dejavnosti flot, naložb državljanov EU, dvostranskih sporazumov in sodelovanja v vseh najpomembnejših regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva, ter s spodbujanjem dobrih praks in spoštovanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

C.

ker je EU eden od glavnih svetovnih akterjev na področju ribištva, ki je močno prisoten in izvaja pomembne dejavnosti na področju vseh svetovnih oceanov s kombinacijo dejavnosti flot, naložb državljanov EU, dvostranskih sporazumov in sodelovanja v vseh najpomembnejših regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva, ter s spodbujanjem dobrih praks in spoštovanja človekovih pravic;

| D. | ker je EU eden najpomembnejših trgov za ribiške proizvode in njihov največji uvoznik na svetu, saj porabi 11 % svetovne količine ribiških proizvodov, uvozi pa 24 % te količine, čeprav prispeva le k 8 % svetovnega ulova (2 %, če upoštevamo le tuje vode); |
| --- | --- |

D.

ker je EU eden najpomembnejših trgov za ribiške proizvode in njihov največji uvoznik na svetu, saj porabi 11 % svetovne količine ribiških proizvodov, uvozi pa 24 % te količine, čeprav prispeva le k 8 % svetovnega ulova (2 %, če upoštevamo le tuje vode);

| E. | ker so kvote v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva temeljile predvsem na zgodovinskem ulovu, kar je vodilo k prednostnemu dostopu razvitih držav do svetovnih staležev rib; ker je treba zdaj upoštevati ribolov obalnih držav v razvoju, ki so bile več generacij odvisne od bližnjih ribolovnih virov, kar je dejstvo, ki ga mora EU spoštovati; |
| --- | --- |

E.

ker so kvote v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva temeljile predvsem na zgodovinskem ulovu, kar je vodilo k prednostnemu dostopu razvitih držav do svetovnih staležev rib; ker je treba zdaj upoštevati ribolov obalnih držav v razvoju, ki so bile več generacij odvisne od bližnjih ribolovnih virov, kar je dejstvo, ki ga mora EU spoštovati;

| F. | ker si mora EU prizadevati za usklajenost politik za razvoj na osnovi člena 208(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da „Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju“; |
| --- | --- |

F.

ker si mora EU prizadevati za usklajenost politik za razvoj na osnovi člena 208(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da „Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju“;

| G. | ker mora EU na enak način uporabljati vse svoje druge politike v zvezi z državami nečlanicami – vključno s z ribištvom, zdravstvom, trgovino, zaposlovanjem, okoljem, cilji skupne zunanje politike in uresničevanjem strategije Evropa 2020 – na dosleden in usklajen način. |
| --- | --- |

G.

ker mora EU na enak način uporabljati vse svoje druge politike v zvezi z državami nečlanicami – vključno s z ribištvom, zdravstvom, trgovino, zaposlovanjem, okoljem, cilji skupne zunanje politike in uresničevanjem strategije Evropa 2020 – na dosleden in usklajen način.

| H. | ker so za zagotovitev trajnostnega ribolova pogosto potrebni popolnejši podatki o stanju staleža rib, ki jih lovi EU ali so namenjene na trg EU, in zagotavljanje razpoložljivosti informacij o celotnem ulovu lokalnega ladjevja in ladjevja drugih tretjih držav; |
| --- | --- |

H.

ker so za zagotovitev trajnostnega ribolova pogosto potrebni popolnejši podatki o stanju staleža rib, ki jih lovi EU ali so namenjene na trg EU, in zagotavljanje razpoložljivosti informacij o celotnem ulovu lokalnega ladjevja in ladjevja drugih tretjih držav;

| I. | ker bo treba izvesti natančne znanstvene študije, na podlagi katerih bo mogoče ugotoviti, v katerih ribištvih bi se lahko pojavila presežna zmogljivost ladjevja; |
| --- | --- |

I.

ker bo treba izvesti natančne znanstvene študije, na podlagi katerih bo mogoče ugotoviti, v katerih ribištvih bi se lahko pojavila presežna zmogljivost ladjevja;

| J. | ker mora skupna ribiška politika zagotoviti orodje, s katerim lahko EU pokaže svetu, kako je mogoče ribolov opravljati kot odgovorno dejavnost in kako spodbujati izboljšanje mednarodnega upravljanja ribištva z uporabo evropskih standardov za upravljanje ladjevja; |
| --- | --- |

J.

ker mora skupna ribiška politika zagotoviti orodje, s katerim lahko EU pokaže svetu, kako je mogoče ribolov opravljati kot odgovorno dejavnost in kako spodbujati izboljšanje mednarodnega upravljanja ribištva z uporabo evropskih standardov za upravljanje ladjevja;

| K. | ker mora EU prevzeti vodilno vlogo pri spodbuditvi mednarodne skupnosti k boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; |
| --- | --- |

K.

ker mora EU prevzeti vodilno vlogo pri spodbuditvi mednarodne skupnosti k boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu;

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije in številne dobre predloge za spodbujanje trajnosti ribolovnih in z njimi povezanih dejavnosti EU v vodah izven EU in v najbolj oddaljenih regijah, ki jih vključuje; kljub temu meni, da dokument ne obsega vsega potrebnega, saj se preveč osredotoča na dvostranske sporazume in večstranske organizacije, medtem ko bi moral vsebovati celovit pristop k drugim dejavnostim za dobavo proizvodov, namenjenih na trg EU; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije in številne dobre predloge za spodbujanje trajnosti ribolovnih in z njimi povezanih dejavnosti EU v vodah izven EU in v najbolj oddaljenih regijah, ki jih vključuje; kljub temu meni, da dokument ne obsega vsega potrebnega, saj se preveč osredotoča na dvostranske sporazume in večstranske organizacije, medtem ko bi moral vsebovati celovit pristop k drugim dejavnostim za dobavo proizvodov, namenjenih na trg EU;

| 2. | vztraja, da morajo dejavnosti EU izhajati iz tega, da usklajenost politike Unije prispeva k izboljševanju upravljanja mednarodnega ribolova; |
| --- | --- |

2.

vztraja, da morajo dejavnosti EU izhajati iz tega, da usklajenost politike Unije prispeva k izboljševanju upravljanja mednarodnega ribolova;

| 3. | meni, da je usklajevanje zunanje politike in politike sodelovanja zelo pomembno za oblikovanje sporazumov o trajnostnem ribolovu in zagotovitev sinergij, potrebnih za učinkovitejši prispevek k razvoju pridruženih tretjih držav; |
| --- | --- |

3.

meni, da je usklajevanje zunanje politike in politike sodelovanja zelo pomembno za oblikovanje sporazumov o trajnostnem ribolovu in zagotovitev sinergij, potrebnih za učinkovitejši prispevek k razvoju pridruženih tretjih držav;

| 4. | meni, da velikost trga EU za ribiške proizvode in geografska razsežnost dejavnosti, ki jih opravljajo plovila pod zastavo oziroma v lasti EU, nalagata Uniji veliko odgovornost, da zagotovi trajnostni ekološki odtis in socialno-ekonomski vpliv svojega ribolova in visokokakovostne ribiške proizvode potrošnikom v Evropi in drugih državah, v katerih se tržijo evropski ribolovni in njim sorodni proizvodi, ter prispeva k družbenim in gospodarskim strukturam obalnih ribiških skupnosti tako znotraj EU kot drugod; |
| --- | --- |

4.

meni, da velikost trga EU za ribiške proizvode in geografska razsežnost dejavnosti, ki jih opravljajo plovila pod zastavo oziroma v lasti EU, nalagata Uniji veliko odgovornost, da zagotovi trajnostni ekološki odtis in socialno-ekonomski vpliv svojega ribolova in visokokakovostne ribiške proizvode potrošnikom v Evropi in drugih državah, v katerih se tržijo evropski ribolovni in njim sorodni proizvodi, ter prispeva k družbenim in gospodarskim strukturam obalnih ribiških skupnosti tako znotraj EU kot drugod;

| 5. | meni, da morajo ribolov v skladu z interesi EU znotraj in zunaj njenih voda in ribiški proizvodi, namenjeni na trg EU, temeljiti na istih standardih okoljske in družbene trajnosti ter preglednosti in da je treba ta načela zagovarjati in jih zahtevati od tretjih držav, tako na dvostranski kot na večstranski ravni; in meni, da je treba uporabo prepovedi zavržkov, vzporedno z njeno uvedbo v vodah EU, za isto vrsto, spremljati s pomočjo nadzornih sistemov (CCTV) in opazovalcev, prepoved pa mora predvidevati ustrezna odstopanja, da bi preprečili cenovna nihanja za lokalno potrošene proizvode; |
| --- | --- |

5.

meni, da morajo ribolov v skladu z interesi EU znotraj in zunaj njenih voda in ribiški proizvodi, namenjeni na trg EU, temeljiti na istih standardih okoljske in družbene trajnosti ter preglednosti in da je treba ta načela zagovarjati in jih zahtevati od tretjih držav, tako na dvostranski kot na večstranski ravni; in meni, da je treba uporabo prepovedi zavržkov, vzporedno z njeno uvedbo v vodah EU, za isto vrsto, spremljati s pomočjo nadzornih sistemov (CCTV) in opazovalcev, prepoved pa mora predvidevati ustrezna odstopanja, da bi preprečili cenovna nihanja za lokalno potrošene proizvode;

| 6. | opozarja na potrebo po uskladitvi politik EU z razvojnimi cilji, kot to določa člen 208 PDEU; ugotavlja, da je za ta namen potrebno usklajevanje ne le znotraj same Komisije, pač pa tudi znotraj vlad držav članic ter med Komisijo in vladami posameznih držav članic; |
| --- | --- |

6.

opozarja na potrebo po uskladitvi politik EU z razvojnimi cilji, kot to določa člen 208 PDEU; ugotavlja, da je za ta namen potrebno usklajevanje ne le znotraj same Komisije, pač pa tudi znotraj vlad držav članic ter med Komisijo in vladami posameznih držav članic;

| 7. | znova poudarja, da morajo ukrepi EU, da bi ta povečala usklajenost svojih odločitev, vključevati vidike, povezane s politiko na področju trgovine, zdravja, zaposlovanja, sosedskih odnosov, okolja, pomorske politike, zunanjih zadev in uresničevanjem strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

7.

znova poudarja, da morajo ukrepi EU, da bi ta povečala usklajenost svojih odločitev, vključevati vidike, povezane s politiko na področju trgovine, zdravja, zaposlovanja, sosedskih odnosov, okolja, pomorske politike, zunanjih zadev in uresničevanjem strategije Evropa 2020;

| 8. | opozarja, da se je EU v Mednarodnem akcijskem načrtu za upravljanje ribolovne zmogljivosti zavezala, da najpozneje do leta 2005 razvije in vzpostavi sistem za upravljanje ribolovne zmogljivosti; zahteva, da Komisija pojasni, zakaj se zdi, da sama pri upravljanju zmogljivosti sledi nasprotujočim si pristopom, saj v nekaterih regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva predlaga zamrznitev, obenem pa predlaga, da se odstranijo najpomembnejši predpisi, ki omejujejo zmogljivost ladjevja EU; zahteva od Komisije, naj spodbuja dvostranske in večstranske mehanizme za prilagoditev ribolovne zmogljivosti razpoložljivim virom, ki so opredeljeni kot potrebni za trajnostno izkoriščanje virov s strani vseh ladjevij, ki plujejo po teh območjih; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da se je EU v Mednarodnem akcijskem načrtu za upravljanje ribolovne zmogljivosti zavezala, da najpozneje do leta 2005 razvije in vzpostavi sistem za upravljanje ribolovne zmogljivosti; zahteva, da Komisija pojasni, zakaj se zdi, da sama pri upravljanju zmogljivosti sledi nasprotujočim si pristopom, saj v nekaterih regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva predlaga zamrznitev, obenem pa predlaga, da se odstranijo najpomembnejši predpisi, ki omejujejo zmogljivost ladjevja EU; zahteva od Komisije, naj spodbuja dvostranske in večstranske mehanizme za prilagoditev ribolovne zmogljivosti razpoložljivim virom, ki so opredeljeni kot potrebni za trajnostno izkoriščanje virov s strani vseh ladjevij, ki plujejo po teh območjih;

| 9. | meni, da je treba cilje in načela zunanje razsežnosti skupne ribiške politike določiti z osnovno uredbo; |
| --- | --- |

9.

meni, da je treba cilje in načela zunanje razsežnosti skupne ribiške politike določiti z osnovno uredbo;

Splošne določbe

| 10. | poudarja, da morata biti ohranjanje sedanjih sporazumov o ribolovu in iskanje novih ribolovnih možnosti v tretjih državah prednostna cilja zunanje ribiške politike, pri čemer je treba priznati, da se ribolovne pravice ladjevja EU s prenehanjem ribolovne dejavnosti v tretji državi običajno porazdelijo med druga ladjevja z veliko nižjimi standardi ohranjanja, upravljanja in trajnosti od standardov, ki jih zagovarja in ščiti EU; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da morata biti ohranjanje sedanjih sporazumov o ribolovu in iskanje novih ribolovnih možnosti v tretjih državah prednostna cilja zunanje ribiške politike, pri čemer je treba priznati, da se ribolovne pravice ladjevja EU s prenehanjem ribolovne dejavnosti v tretji državi običajno porazdelijo med druga ladjevja z veliko nižjimi standardi ohranjanja, upravljanja in trajnosti od standardov, ki jih zagovarja in ščiti EU;

| 11. | poziva Komisijo, naj na vseh znanstvenih forumih, katerih članica je EU, podpre jasno določena načela in cilje v zvezi z okoljsko, gospodarsko in družbeno trajnostnim ribolovom na odprtem morju in v nacionalnih vodah ter hitro in učinkovito uvede na njih sprejete odločitve; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj na vseh znanstvenih forumih, katerih članica je EU, podpre jasno določena načela in cilje v zvezi z okoljsko, gospodarsko in družbeno trajnostnim ribolovom na odprtem morju in v nacionalnih vodah ter hitro in učinkovito uvede na njih sprejete odločitve;

| 12. | poudarja, da mora EU razviti posebno strategijo na področju ribištva in upravljanja živih morskih virov, v katero bi vključila vse neevropske obalne države ob Sredozemlju. |
| --- | --- |

12.

poudarja, da mora EU razviti posebno strategijo na področju ribištva in upravljanja živih morskih virov, v katero bi vključila vse neevropske obalne države ob Sredozemlju.

| 13. | poziva Komisijo, naj nadaljuje globalni in večstranski program, ki spodbuja trajnostni ribolov in ohranitev morske biotske raznovrstnosti, pri tem pa naj dialog z državami, kot so ZDA, Japonska, Rusija in Kitajska ter druge tretje države z močno ribolovno prisotnostjo v svetovnih oceanih, preoblikuje v učinkovita partnerstva za obravnavo ključnih vprašanj, kot je odprava nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, zmanjšanje prelova in zmogljivosti flote, kjer je to potrebno, ter okrepitev nadzora in upravljanja odprtega morja v skladu z načeli Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu in drugimi zadevnimi instrumenti; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj nadaljuje globalni in večstranski program, ki spodbuja trajnostni ribolov in ohranitev morske biotske raznovrstnosti, pri tem pa naj dialog z državami, kot so ZDA, Japonska, Rusija in Kitajska ter druge tretje države z močno ribolovno prisotnostjo v svetovnih oceanih, preoblikuje v učinkovita partnerstva za obravnavo ključnih vprašanj, kot je odprava nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, zmanjšanje prelova in zmogljivosti flote, kjer je to potrebno, ter okrepitev nadzora in upravljanja odprtega morja v skladu z načeli Konvencije ZN o pomorskem mednarodnem pravu in drugimi zadevnimi instrumenti;

| 14. | poziva Komisijo, naj podpira mednarodno pravo, zlasti Konvencijo o pomorskem mednarodnem pravu in pristop h konvencijam Mednarodne organizacije dela, ter naj spremlja skladnost s temi pravili; poziva Komisijo, naj sodeluje s tretjimi državami v vseh ustreznih forumih, zlasti v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj podpira mednarodno pravo, zlasti Konvencijo o pomorskem mednarodnem pravu in pristop h konvencijam Mednarodne organizacije dela, ter naj spremlja skladnost s temi pravili; poziva Komisijo, naj sodeluje s tretjimi državami v vseh ustreznih forumih, zlasti v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva;

| 15. | meni, da bi morala EU na ravni Združenih narodov sprožiti pobudo o uvedbi svetovnega sistema dokumentacije ulova in sledljivosti za vse glavne vrste rib, ki prispejo v mednarodno trgovino, ki bi temeljila na načelu odgovornosti države zastave in bi bila skladna z uredbo o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu, kot ključnem orodju za okrepitev skladnosti z obstoječimi ukrepi za ohranjanje in upravljanje ter za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi morala EU na ravni Združenih narodov sprožiti pobudo o uvedbi svetovnega sistema dokumentacije ulova in sledljivosti za vse glavne vrste rib, ki prispejo v mednarodno trgovino, ki bi temeljila na načelu odgovornosti države zastave in bi bila skladna z uredbo o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu, kot ključnem orodju za okrepitev skladnosti z obstoječimi ukrepi za ohranjanje in upravljanje ter za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu;

| 16. | poziva Komisijo, naj bo bolj odločna pri izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu, zlasti v odnosu do pogodbenic regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, ki ne sodelujejo dejavno pri uveljavljanju in uporabi vodilnih mehanizmov boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj bo bolj odločna pri izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu, zlasti v odnosu do pogodbenic regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, ki ne sodelujejo dejavno pri uveljavljanju in uporabi vodilnih mehanizmov boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu;

| 17. | meni, da bi morala EU znotraj sistema Združenih narodov bolj dejavno preučiti možnosti svetovne skupnosti pri obravnavi naslednjega:






  — | potrebe po bolj regionaliziranem in povezanem upravljanju oceanov tako z vidika živih morskih kot drugih virov, |
| --- | --- | --- |

17.

meni, da bi morala EU znotraj sistema Združenih narodov bolj dejavno preučiti možnosti svetovne skupnosti pri obravnavi naslednjega:

—

potrebe po bolj regionaliziranem in povezanem upravljanju oceanov tako z vidika živih morskih kot drugih virov,

| — | onesnaževanja in vplivov podnebnih sprememb na oceane, vključno z zaščito in obnovo dragocenih modrih ponorov ogljika, in |
| --- | --- |

—

onesnaževanja in vplivov podnebnih sprememb na oceane, vključno z zaščito in obnovo dragocenih modrih ponorov ogljika, in

| — | družbenih standardov in delovnih pogojev; |
| --- | --- |

—

družbenih standardov in delovnih pogojev;

| 18. | opozarja, kako pomembna so pogajanja v Svetovni trgovinski organizaciji o disciplini subvencij v ribiškem sektorju, in poziva EU, naj bo njena vloga pri tem dejavnejša. |
| --- | --- |

18.

opozarja, kako pomembna so pogajanja v Svetovni trgovinski organizaciji o disciplini subvencij v ribiškem sektorju, in poziva EU, naj bo njena vloga pri tem dejavnejša.

| 19. | opozarja na potrebo po vzpostavitvi mehanizmov za promocijo ribiških proizvodov, katerih viri so z okoljskega vidika trajnostni, z družbenega vidika pa pravični, v EU in zunaj njenih meja; |
| --- | --- |

19.

opozarja na potrebo po vzpostavitvi mehanizmov za promocijo ribiških proizvodov, katerih viri so z okoljskega vidika trajnostni, z družbenega vidika pa pravični, v EU in zunaj njenih meja;

| 20. | opozarja, da mora biti eden od prednostnih ciljev zunanje razsežnosti skupne ribiške politike zagotoviti prihodnost evropskega ladjevja za dolge plovbe, zlasti ker ima v lasti ribolovne pravice, ki so bile podlaga za gospodarski in socialni razvoj držav, v katerih opravlja ribolovno dejavnost; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da mora biti eden od prednostnih ciljev zunanje razsežnosti skupne ribiške politike zagotoviti prihodnost evropskega ladjevja za dolge plovbe, zlasti ker ima v lasti ribolovne pravice, ki so bile podlaga za gospodarski in socialni razvoj držav, v katerih opravlja ribolovno dejavnost;

Dvostranski sporazumi o ribištvu

| 21. | meni, da morajo dvostranski sporazumi o ribištvu oziroma sporazumi o trajnostnem ribolovu, kot jih imenuje Komisija, o katerih se dogovorijo in jih pravično izvajajo partnerji, temeljiti na odgovornem in trajnostnem izkoriščanju virov s strani plovil EU, koristiti obema stranema ter tretji državi zagotavljati gospodarske vire ter tehnično in strokovno znanje in podporo za boljše upravljanje ribolova in odgovorno vodenje, obenem pa omogočiti nadaljevanje ribolovnih dejavnosti, ki so socialno in gospodarsko pomembne in vir dobave za evropske trge in trge določenih držav v razvoju, kar zadeva sveže in predelane proizvode; |
| --- | --- |

21.

meni, da morajo dvostranski sporazumi o ribištvu oziroma sporazumi o trajnostnem ribolovu, kot jih imenuje Komisija, o katerih se dogovorijo in jih pravično izvajajo partnerji, temeljiti na odgovornem in trajnostnem izkoriščanju virov s strani plovil EU, koristiti obema stranema ter tretji državi zagotavljati gospodarske vire ter tehnično in strokovno znanje in podporo za boljše upravljanje ribolova in odgovorno vodenje, obenem pa omogočiti nadaljevanje ribolovnih dejavnosti, ki so socialno in gospodarsko pomembne in vir dobave za evropske trge in trge določenih držav v razvoju, kar zadeva sveže in predelane proizvode;

| 22. | poziva EU, naj si prizadeva za čimprejšnjo sklenitev sporazumov o partnerstvu za trajnostno ribištvo s sosednjimi državami, ki jim EU nudi finančno in tehnično podporo za doseganje bolj usklajene politike, da bi dosegli usklajeno in trajnostno ribiško politiko v vseh skupnih morskih bazenih in tako prispevali k večji učinkovitosti skupne ribiške politike v vseh zadevnih regijah; poziva k sklenitvi teh sporazumov v duhu poštenega in pravičnega sodelovanja ter spoštovanja človekovih pravic, zagotoviti pa morajo pravično porazdelitev odgovornosti med Unijo in zadevno partnersko državo; |
| --- | --- |

22.

poziva EU, naj si prizadeva za čimprejšnjo sklenitev sporazumov o partnerstvu za trajnostno ribištvo s sosednjimi državami, ki jim EU nudi finančno in tehnično podporo za doseganje bolj usklajene politike, da bi dosegli usklajeno in trajnostno ribiško politiko v vseh skupnih morskih bazenih in tako prispevali k večji učinkovitosti skupne ribiške politike v vseh zadevnih regijah; poziva k sklenitvi teh sporazumov v duhu poštenega in pravičnega sodelovanja ter spoštovanja človekovih pravic, zagotoviti pa morajo pravično porazdelitev odgovornosti med Unijo in zadevno partnersko državo;

| 23. | poziva EU, naj si, da bi izboljšala sodelovanje s sosednjimi državami in upravljanje skupnih staležev, prizadeva za sklenitev sporazumov s temi državami o trajnostnem sodelovanju v ribištvu, katerih cilj naj ne bi bil pridobitev ribolovnih pravic za države EU, temveč doseganje položaja, kjer bi EU lahko zagotovila financiranje in tehnično podporo za doseganje pravil trajnostnega upravljanja v tretji državi partnerici, ki bodo primerljiva s tistimi v EU; |
| --- | --- |

23.

poziva EU, naj si, da bi izboljšala sodelovanje s sosednjimi državami in upravljanje skupnih staležev, prizadeva za sklenitev sporazumov s temi državami o trajnostnem sodelovanju v ribištvu, katerih cilj naj ne bi bil pridobitev ribolovnih pravic za države EU, temveč doseganje položaja, kjer bi EU lahko zagotovila financiranje in tehnično podporo za doseganje pravil trajnostnega upravljanja v tretji državi partnerici, ki bodo primerljiva s tistimi v EU;

| 24. | ponavlja, da je treba pri ocenjevanju učinka sporazumov o trajnostnem ribolovu, kot se zdaj imenujejo, ustrezno razlikovati med pomočjo, usmerjeno v razvoj ribiškega sektorja v tretjih državah, in pomočjo, ki izhaja iz plačil za ribolovne pravice; |
| --- | --- |

24.

ponavlja, da je treba pri ocenjevanju učinka sporazumov o trajnostnem ribolovu, kot se zdaj imenujejo, ustrezno razlikovati med pomočjo, usmerjeno v razvoj ribiškega sektorja v tretjih državah, in pomočjo, ki izhaja iz plačil za ribolovne pravice;

| 25. | vseeno obžaluje, da dvostranski sporazumi EU ne dosežejo vedno zgoraj omenjenih potencialnih koristi, in poudarja potrebo po izvedbi ocen učinka za najbolj oddaljene regije, kadar so udeležene, ob upoštevanju člena 349 Pogodbe, obenem pa priznava, da se je od sprejetja prejšnje reforme veliko stvari izboljšalo; meni, da so izboljšana znanstvena ocena staležev, preglednost, skladnost s cilji, prednosti za lokalno prebivalstvo in izboljšanje upravljanja ribištva ključ do uspešnih dogovorov; |
| --- | --- |

25.

vseeno obžaluje, da dvostranski sporazumi EU ne dosežejo vedno zgoraj omenjenih potencialnih koristi, in poudarja potrebo po izvedbi ocen učinka za najbolj oddaljene regije, kadar so udeležene, ob upoštevanju člena 349 Pogodbe, obenem pa priznava, da se je od sprejetja prejšnje reforme veliko stvari izboljšalo; meni, da so izboljšana znanstvena ocena staležev, preglednost, skladnost s cilji, prednosti za lokalno prebivalstvo in izboljšanje upravljanja ribištva ključ do uspešnih dogovorov;

| 26. | pozdravlja namen Komisije, da v prihodnje v dvostranske sporazume vključi številne določbe, vključno z upoštevanjem načela omejevanja dostopa do virov, ki so znanstveno dokazano presežek ribolovne zmogljivosti obalne države v skladu z določbami Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, zaščita človekovih pravic v skladu z mednarodnimi sporazum, in klavzulo o izključnosti, čeprav je treba slednjo okrepiti in formalno priznati s sporazumi, pri tem pa v vseh primerih zagotoviti najstrožje spoštovanje demokratičnih načel; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja namen Komisije, da v prihodnje v dvostranske sporazume vključi številne določbe, vključno z upoštevanjem načela omejevanja dostopa do virov, ki so znanstveno dokazano presežek ribolovne zmogljivosti obalne države v skladu z določbami Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, zaščita človekovih pravic v skladu z mednarodnimi sporazum, in klavzulo o izključnosti, čeprav je treba slednjo okrepiti in formalno priznati s sporazumi, pri tem pa v vseh primerih zagotoviti najstrožje spoštovanje demokratičnih načel;

| 27. | meni, da morajo dvostranski sporazumi EU spoštovati tako člen 62 UNCLOS v zvezi s presežkom staležev kot tudi člena 69 in 70 o pravicah neobalnih držav in držav z geografsko neugodnim položajem znotraj regije, zlasti v zvezi s prehrambenimi in socialno-ekonomskimi potrebami lokalnega prebivalstva; |
| --- | --- |

27.

meni, da morajo dvostranski sporazumi EU spoštovati tako člen 62 UNCLOS v zvezi s presežkom staležev kot tudi člena 69 in 70 o pravicah neobalnih držav in držav z geografsko neugodnim položajem znotraj regije, zlasti v zvezi s prehrambenimi in socialno-ekonomskimi potrebami lokalnega prebivalstva;

| 28. | meni, da je treba klavzulo o človekovih pravicah uporabljati brez razlikovanja in enako za vse države, in sicer ne le v okviru sporazumov o ribolovu, ampak tudi trgovinskih sporazumov; meni, da si moramo v okviru Svetovne trgovinske organizacije prizadevati za kaznovanje proizvodnje v državah, ki še niso priznale človekovih pravic ali uporabljajo delo otrok v proizvodnji, ter diskriminacije žensk v smislu, da se njihove dejavnosti in njihov prispevek h gospodarstvu na področju ribištva in ribogojstva ne nagrajujejo ali priznavajo; |
| --- | --- |

28.

meni, da je treba klavzulo o človekovih pravicah uporabljati brez razlikovanja in enako za vse države, in sicer ne le v okviru sporazumov o ribolovu, ampak tudi trgovinskih sporazumov; meni, da si moramo v okviru Svetovne trgovinske organizacije prizadevati za kaznovanje proizvodnje v državah, ki še niso priznale človekovih pravic ali uporabljajo delo otrok v proizvodnji, ter diskriminacije žensk v smislu, da se njihove dejavnosti in njihov prispevek h gospodarstvu na področju ribištva in ribogojstva ne nagrajujejo ali priznavajo;

| 29. | spodbuja uvedbo celostnega upravljanja na osnovi ekosistemov v nove in obstoječe sporazume; |
| --- | --- |

29.

spodbuja uvedbo celostnega upravljanja na osnovi ekosistemov v nove in obstoječe sporazume;

| 30. | meni, da mora biti vse večji prispevek podjetij k prihodnjim sporazumom o ribolovu povezan z večjim vplivom sektorja na tehnične standarde in ukrepe, o katerih se Komisija pogaja v takih sporazumih; |
| --- | --- |

30.

meni, da mora biti vse večji prispevek podjetij k prihodnjim sporazumom o ribolovu povezan z večjim vplivom sektorja na tehnične standarde in ukrepe, o katerih se Komisija pogaja v takih sporazumih;

| 31. | meni, da je treba uredbo o dovoljenjih za ribolov spremeniti tako, da se plovilom pod zastavo EU, ki se začasno izpišejo iz registra države članice, da bi našla ribolovne možnosti drugod, za 24 mesecev ne dovoli koristiti ribolovnih možnosti v okviru sporazumov o trajnostnem ribolovu ali protokolov, ki so bili v veljavi v času njihovega izpisa iz registra, če se pozneje znova vpišejo v register EU; meni, da mora enako veljati za začasno zamenjavo zastave med ribolovom pod okriljem regionalnih organizacij za upravljanje ribištva; |
| --- | --- |

31.

meni, da je treba uredbo o dovoljenjih za ribolov spremeniti tako, da se plovilom pod zastavo EU, ki se začasno izpišejo iz registra države članice, da bi našla ribolovne možnosti drugod, za 24 mesecev ne dovoli koristiti ribolovnih možnosti v okviru sporazumov o trajnostnem ribolovu ali protokolov, ki so bili v veljavi v času njihovega izpisa iz registra, če se pozneje znova vpišejo v register EU; meni, da mora enako veljati za začasno zamenjavo zastave med ribolovom pod okriljem regionalnih organizacij za upravljanje ribištva;

| 32. | meni, da je treba socialno klavzulo, ki je trenutno v uporabi, razširiti, da bo vključevala spoštovanje Konvencije 188, Priporočila Mednarodne organizacije dela št. 199 o delu na področju ribolova in osmih temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela (8), in zagotovila enake delovne pogoje tako za člane posadke s stalnim prebivališčem zunaj EU, ki delajo na krovu plovil, ki plujejo pod zastavo EU, kot za delavce s stalnim prebivališčem v EU; |
| --- | --- |

32.

meni, da je treba socialno klavzulo, ki je trenutno v uporabi, razširiti, da bo vključevala spoštovanje Konvencije 188, Priporočila Mednarodne organizacije dela št. 199 o delu na področju ribolova in osmih temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela (8), in zagotovila enake delovne pogoje tako za člane posadke s stalnim prebivališčem zunaj EU, ki delajo na krovu plovil, ki plujejo pod zastavo EU, kot za delavce s stalnim prebivališčem v EU;

| 33. | meni, da morajo sporazumi o trajnostnem ribolovu prispevati k trajnostnemu razvoju v tretjih državah partnericah in spodbujati lokalni zasebni sektor, pri čemer morajo posebno pozornost nameniti malemu ribolovu ter malim in srednjim podjetjem, zato poziva k večjemu zaposlovanju lokalnih ribičev ter k razvoju lokalnih trajnostnih predelovalnih industrij in tržnih dejavnosti; |
| --- | --- |

33.

meni, da morajo sporazumi o trajnostnem ribolovu prispevati k trajnostnemu razvoju v tretjih državah partnericah in spodbujati lokalni zasebni sektor, pri čemer morajo posebno pozornost nameniti malemu ribolovu ter malim in srednjim podjetjem, zato poziva k večjemu zaposlovanju lokalnih ribičev ter k razvoju lokalnih trajnostnih predelovalnih industrij in tržnih dejavnosti;

| 34. | spodbuja Komisijo pri njenem prizadevanju za pridobivanje vse bolj popolnih in zanesljivih podatkov o celotnem obsegu ribolova, vključno z ulovi, v vodah obalnih držav, kot pogoj za težko nalogo prepoznavanja presežka in preprečevanja čezmernega izkoriščanja; dodaja, da bi lahko ribolovne in razvojne politike EU spodbujale potrebne izboljšave zmogljivosti tretjih držav za zagotavljanje teh informacij. |
| --- | --- |

34.

spodbuja Komisijo pri njenem prizadevanju za pridobivanje vse bolj popolnih in zanesljivih podatkov o celotnem obsegu ribolova, vključno z ulovi, v vodah obalnih držav, kot pogoj za težko nalogo prepoznavanja presežka in preprečevanja čezmernega izkoriščanja; dodaja, da bi lahko ribolovne in razvojne politike EU spodbujale potrebne izboljšave zmogljivosti tretjih držav za zagotavljanje teh informacij.

| 35. | prav tako poziva Komisijo, naj spodbuja večjo preglednost pri določanju stopnje izkoriščanja ribjih staležev v vodah v pristojnosti obalnih držav. |
| --- | --- |

35.

prav tako poziva Komisijo, naj spodbuja večjo preglednost pri določanju stopnje izkoriščanja ribjih staležev v vodah v pristojnosti obalnih držav.

| 36. | znova potrjuje, da se plovila EU v skladu z načelom spoštovanja tradicionalne povezave med obalnimi skupnostmi in vodami, v katerih že več generacij lovijo ribe, ne smejo potegovati za iste vire ali na istih lokalnih trgih kot lokalni ribiči, in da je treba spodbujati sodelovanje med lokalnimi zainteresiranimi stranmi in tistimi na ravni EU, zato poudarja potrebo po natančnem izračunu presežka; |
| --- | --- |

36.

znova potrjuje, da se plovila EU v skladu z načelom spoštovanja tradicionalne povezave med obalnimi skupnostmi in vodami, v katerih že več generacij lovijo ribe, ne smejo potegovati za iste vire ali na istih lokalnih trgih kot lokalni ribiči, in da je treba spodbujati sodelovanje med lokalnimi zainteresiranimi stranmi in tistimi na ravni EU, zato poudarja potrebo po natančnem izračunu presežka;

| 37. | meni, da si mora EU bolj prizadevati, da bi tretjim državam, s katerimi se dogovarja o dvostranskih sporazumih, zagotovila dovolj podatkov in informacij za zanesljive ocene staležev in da bi zagotavljanje evropskih sredstev za znanstvenoraziskovalna plovila na območjih, na katerih je ladjevje EU dejavno, znatno izboljšalo znanstvene analize staležev rib, kar je predpogoj za vsak sporazum o trajnostnem ribolovu; |
| --- | --- |

37.

meni, da si mora EU bolj prizadevati, da bi tretjim državam, s katerimi se dogovarja o dvostranskih sporazumih, zagotovila dovolj podatkov in informacij za zanesljive ocene staležev in da bi zagotavljanje evropskih sredstev za znanstvenoraziskovalna plovila na območjih, na katerih je ladjevje EU dejavno, znatno izboljšalo znanstvene analize staležev rib, kar je predpogoj za vsak sporazum o trajnostnem ribolovu;

| 38. | zahteva, da se kar se da močno spodbujajo raziskave, ki so jih opravile ladje različnih držav članic na območjih, kjer ribe lovi flota EU, in da se te raziskave izvajajo v sodelovanju z zadevnimi obalnimi državami, vključno z omogočanjem dostopa za lokalne znanstvenike; poziva k tesnejšemu sodelovanju med državami članicami in Komisijo na tem področju in k povečanju financiranja za širitev znanstvenih raziskav v vodah zunaj EU; |
| --- | --- |

38.

zahteva, da se kar se da močno spodbujajo raziskave, ki so jih opravile ladje različnih držav članic na območjih, kjer ribe lovi flota EU, in da se te raziskave izvajajo v sodelovanju z zadevnimi obalnimi državami, vključno z omogočanjem dostopa za lokalne znanstvenike; poziva k tesnejšemu sodelovanju med državami članicami in Komisijo na tem področju in k povečanju financiranja za širitev znanstvenih raziskav v vodah zunaj EU;

| 39. | hkrati meni, da je treba okrepiti prizadevanja za pridobitev podatkov od tretjih držav, s katerimi je EU sklenila dvostranske sporazume o ribištvu, ki so potrebni, da bi lahko ocenili učinkovitost sporazuma in izpolnjevanje pogojev, npr. koristi za lokalno prebivalstvo; |
| --- | --- |

39.

hkrati meni, da je treba okrepiti prizadevanja za pridobitev podatkov od tretjih držav, s katerimi je EU sklenila dvostranske sporazume o ribištvu, ki so potrebni, da bi lahko ocenili učinkovitost sporazuma in izpolnjevanje pogojev, npr. koristi za lokalno prebivalstvo;

| 40. | poudarja pomen skupnih znanstvenih skupin, ki so odgovorne za strokovna mnenja o stanju ribolovnih virov na podlagi najboljših razpoložljivih informacij, da se prepreči čezmerni ribolov, glede na to, da ima ribiški sektor in zlasti sektor neindustrijskega ribolova veliko vlogo pri zagotavljanju zanesljive preskrbe s hrano v številnih državah v razvoju; vztraja, da bi te skupine morale imeti ustrezne finančne, tehnične in človeške vire, ki bi jim omogočali, da izpolnijo svoje naloge in sodelujejo z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva; |
| --- | --- |

40.

poudarja pomen skupnih znanstvenih skupin, ki so odgovorne za strokovna mnenja o stanju ribolovnih virov na podlagi najboljših razpoložljivih informacij, da se prepreči čezmerni ribolov, glede na to, da ima ribiški sektor in zlasti sektor neindustrijskega ribolova veliko vlogo pri zagotavljanju zanesljive preskrbe s hrano v številnih državah v razvoju; vztraja, da bi te skupine morale imeti ustrezne finančne, tehnične in človeške vire, ki bi jim omogočali, da izpolnijo svoje naloge in sodelujejo z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva;

| 41. | poziva Komisijo, naj spodbuja splošno krepitev usmerjenega znanstvenega in tehničnega sodelovanja v sporazumih o trajnostnem ribolovu, vključno s krepitvijo vloge skupnih znanstvenih odborov; prav tako poziva k prizadevanjem za skladnost med sanitarnimi in higienskimi pogoji v EU in tretjih državah; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj spodbuja splošno krepitev usmerjenega znanstvenega in tehničnega sodelovanja v sporazumih o trajnostnem ribolovu, vključno s krepitvijo vloge skupnih znanstvenih odborov; prav tako poziva k prizadevanjem za skladnost med sanitarnimi in higienskimi pogoji v EU in tretjih državah;

| 42. | v celoti podpira ločevanje med finančnimi nadomestili za dostop do ribolovnih virov in sektorsko podporo za razvoj; trdno vztraja, da morajo lastniki ladij plačati pravičen in tržno določen del stroškov ob pridobitvi pravic v okviru dvostranskega sporazuma o ribištvu; zahteva, da se opravi podrobna analiza dela, ki ga morajo plačati lastniki ladij za dovoljenje za ribolov, vključno z morebitnim ulovom in obratovalnimi stroški; verjame, da je izboljšan nadzor nad sektorsko podporo prednostnega pomena, ki naj vključuje možnost zamrznitve plačil, če obalna država ne izpolni obvez; |
| --- | --- |

42.

v celoti podpira ločevanje med finančnimi nadomestili za dostop do ribolovnih virov in sektorsko podporo za razvoj; trdno vztraja, da morajo lastniki ladij plačati pravičen in tržno določen del stroškov ob pridobitvi pravic v okviru dvostranskega sporazuma o ribištvu; zahteva, da se opravi podrobna analiza dela, ki ga morajo plačati lastniki ladij za dovoljenje za ribolov, vključno z morebitnim ulovom in obratovalnimi stroški; verjame, da je izboljšan nadzor nad sektorsko podporo prednostnega pomena, ki naj vključuje možnost zamrznitve plačil, če obalna država ne izpolni obvez;

| 43. | vztraja, da morajo biti finančna sredstva za sektorsko podporo učinkovitejša ter dosegati boljše in bolj kakovostne rezultate, zlasti z osredotočanjem na znanstvene raziskave, zbiranje podatkov ter spremljanje in upravljanje ribolovnih dejavnosti; |
| --- | --- |

43.

vztraja, da morajo biti finančna sredstva za sektorsko podporo učinkovitejša ter dosegati boljše in bolj kakovostne rezultate, zlasti z osredotočanjem na znanstvene raziskave, zbiranje podatkov ter spremljanje in upravljanje ribolovnih dejavnosti;

| 44. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo sredstva za sektorsko podporo iz sporazumov o trajnostnem ribolovu spodbujala upravne in znanstvene zmogljivosti tretjih držav, pomagala malim in srednjim podjetjem in krepila cilje razvojnega sodelovanja EU ter da bodo v skladu z nacionalnimi razvojnimi načrti držav podpisnic; poziva, naj ta sredstva ne nadomestijo sredstev za sodelovanje na področju ribištva, ki so predvidena v drugih sporazumih ali instrumentih sodelovanja, temveč naj jih na skladen, pregleden, učinkovit in bolje usmerjen način dopolnijo; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo sredstva za sektorsko podporo iz sporazumov o trajnostnem ribolovu spodbujala upravne in znanstvene zmogljivosti tretjih držav, pomagala malim in srednjim podjetjem in krepila cilje razvojnega sodelovanja EU ter da bodo v skladu z nacionalnimi razvojnimi načrti držav podpisnic; poziva, naj ta sredstva ne nadomestijo sredstev za sodelovanje na področju ribištva, ki so predvidena v drugih sporazumih ali instrumentih sodelovanja, temveč naj jih na skladen, pregleden, učinkovit in bolje usmerjen način dopolnijo;

| 45. | poziva Komisijo, naj poskuša med pogajanji o sporazumih o trajnostnem ribolovu zagotoviti, da bodo obalne države namenile majhen del sektorske podpore za razvoj, odobrene v okviru sporazumov o trajnostnem ribolovu, za projekte, namenjene priznavanju, spodbujanju in povečevanju raznolikosti vloge žensk v ribiškem sektorju, s čimer bodo zagotovile uporabo načela enakega obravnavanja in priložnosti za ženske in moške, zlasti na področju usposabljanja ter dostopa do financiranja in posojil; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj poskuša med pogajanji o sporazumih o trajnostnem ribolovu zagotoviti, da bodo obalne države namenile majhen del sektorske podpore za razvoj, odobrene v okviru sporazumov o trajnostnem ribolovu, za projekte, namenjene priznavanju, spodbujanju in povečevanju raznolikosti vloge žensk v ribiškem sektorju, s čimer bodo zagotovile uporabo načela enakega obravnavanja in priložnosti za ženske in moške, zlasti na področju usposabljanja ter dostopa do financiranja in posojil;

| 46. | meni, da je treba pri sprejemanju pomembnih odločitev za prihodnost upoštevati sektorsko podporo za razvoj; |
| --- | --- |

46.

meni, da je treba pri sprejemanju pomembnih odločitev za prihodnost upoštevati sektorsko podporo za razvoj;

| 47. | vztraja, da mora Komisija pozorno spremljati izvajanje dvostranskih sporazumov, Parlamentu in Svetu pošiljati letna poročila ter pred začetkom pogajanj o novih protokolih sozakonodajalcema pravočasno poslati ocene, ki jih pripravijo zunanji neodvisni strokovnjaki, vse našteto pa mora potekati javno, v skladu z zadevnimi predpisi o varstvu podatkov in biti na voljo v vsaj treh uradnih delovnih jezikih EU; |
| --- | --- |

47.

vztraja, da mora Komisija pozorno spremljati izvajanje dvostranskih sporazumov, Parlamentu in Svetu pošiljati letna poročila ter pred začetkom pogajanj o novih protokolih sozakonodajalcema pravočasno poslati ocene, ki jih pripravijo zunanji neodvisni strokovnjaki, vse našteto pa mora potekati javno, v skladu z zadevnimi predpisi o varstvu podatkov in biti na voljo v vsaj treh uradnih delovnih jezikih EU;

| 48. | poudarja, da mora biti Parlament v skladu z določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije ustrezno vključen v postopek priprave in pogajanj ter v dolgoročno spremljanje in ocenjevanje delovanja dvostranskih sporazumov; vztraja, da je treba Parlament v skladu s členom (13)2 PEU in členom 218(10) PDEU enako kot Svet nemudoma in izčrpno obveščati v vseh fazah postopka sklepanja sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju; ponovno izraža prepričanje, da morajo opazovalci zastopati Parlament na sejah skupnih odborov, ki jih predvidevajo sporazumi o ribolovu, in vztraja pri tem, da bi morali biti na sejah kot opazovalci navzoči tudi predstavniki civilne družbe, vključno s predstavniki ribiškega sektorja iz EU in tretjih držav; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da mora biti Parlament v skladu z določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije ustrezno vključen v postopek priprave in pogajanj ter v dolgoročno spremljanje in ocenjevanje delovanja dvostranskih sporazumov; vztraja, da je treba Parlament v skladu s členom (13)2 PEU in členom 218(10) PDEU enako kot Svet nemudoma in izčrpno obveščati v vseh fazah postopka sklepanja sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju; ponovno izraža prepričanje, da morajo opazovalci zastopati Parlament na sejah skupnih odborov, ki jih predvidevajo sporazumi o ribolovu, in vztraja pri tem, da bi morali biti na sejah kot opazovalci navzoči tudi predstavniki civilne družbe, vključno s predstavniki ribiškega sektorja iz EU in tretjih držav;

| 49. | podpira uvedbo znanstvenih revizij za ocenjevanje ribjih staležev pred pogajanji o sporazumih ter poziva k objavi podatkov s strani tretje države o ribolovnem naporu ladjevij drugih držav v njenih vodah, da bi zagotovili učinkovito uresničevanje teh ciljev; |
| --- | --- |

49.

podpira uvedbo znanstvenih revizij za ocenjevanje ribjih staležev pred pogajanji o sporazumih ter poziva k objavi podatkov s strani tretje države o ribolovnem naporu ladjevij drugih držav v njenih vodah, da bi zagotovili učinkovito uresničevanje teh ciljev;

| 50. | je prepričan, da bo popolna preglednost ulovov, plačil in uporabe sektorske podpore nepogrešljivo orodje za razvoj odgovornega in trajnostnega ribolova, ki temelji na dobrem upravljanju ter boju proti zlorabi podpore EU in korupciji; |
| --- | --- |

50.

je prepričan, da bo popolna preglednost ulovov, plačil in uporabe sektorske podpore nepogrešljivo orodje za razvoj odgovornega in trajnostnega ribolova, ki temelji na dobrem upravljanju ter boju proti zlorabi podpore EU in korupciji;

| 51. | prav tako poudarja potrebo po izboljšanju preglednosti tako med pogajanji kot v času veljavnosti sporazumov o ribolovu, in sicer v EU in tretjih državah; |
| --- | --- |

51.

prav tako poudarja potrebo po izboljšanju preglednosti tako med pogajanji kot v času veljavnosti sporazumov o ribolovu, in sicer v EU in tretjih državah;

| 52. | vztraja, da države članice obalnim državam vsakodnevno poročajo o ulovu in v celoti spoštujejo pravila, ki veljajo v vodah partnerskih držav; |
| --- | --- |

52.

vztraja, da države članice obalnim državam vsakodnevno poročajo o ulovu in v celoti spoštujejo pravila, ki veljajo v vodah partnerskih držav;

| 53. | je trdno prepričan, da mora Komisija sprožiti pogajanja s tretjimi državami o sklenitvi novih sporazumov ali protokolov k dvostranskim sporazumom o ribištvu veliko pred datumom izteka veljavnosti takih določb; v zvezi s tem poudarja pomen zgodnje vključitve Parlamenta, da bi se izognili začasni uporabi takih določb, ki imajo za posledico nepopravljivo izvršeno dejstvo, ki ni v interesu ne EU niti tretje države; |
| --- | --- |

53.

je trdno prepričan, da mora Komisija sprožiti pogajanja s tretjimi državami o sklenitvi novih sporazumov ali protokolov k dvostranskim sporazumom o ribištvu veliko pred datumom izteka veljavnosti takih določb; v zvezi s tem poudarja pomen zgodnje vključitve Parlamenta, da bi se izognili začasni uporabi takih določb, ki imajo za posledico nepopravljivo izvršeno dejstvo, ki ni v interesu ne EU niti tretje države;

| 54. | meni, da bi morala evropska ribiška industrija ob pridobitvi pravic do dostopa do ribolovnih con, ki ne sodijo v EU, v okviru dvostranskega ali večstranskega sporazuma o ribištvu nase prevzeti velik finančni delež stroškov; |
| --- | --- |

54.

meni, da bi morala evropska ribiška industrija ob pridobitvi pravic do dostopa do ribolovnih con, ki ne sodijo v EU, v okviru dvostranskega ali večstranskega sporazuma o ribištvu nase prevzeti velik finančni delež stroškov;

| 55. | meni, da je treba k pogajanjem o dvostranskih sporazumih EU, predvsem tistih, ki zadevajo flote za ribolov tunov, in njihovemu izvajanju pristopiti na regionalni ravni ter – kjer je to primerno – vzpostaviti jasno povezavo med določili sporazumov ter upravljanjem in delovanjem ustrezne regionalne organizacije za upravljanje ribištva; |
| --- | --- |

55.

meni, da je treba k pogajanjem o dvostranskih sporazumih EU, predvsem tistih, ki zadevajo flote za ribolov tunov, in njihovemu izvajanju pristopiti na regionalni ravni ter – kjer je to primerno – vzpostaviti jasno povezavo med določili sporazumov ter upravljanjem in delovanjem ustrezne regionalne organizacije za upravljanje ribištva;

| 56. | čuti, da mora na regionalni ravni izraziti Komisiji svoje nezadovoljstvo zvezi z jasnim nazadovanjem ukrepov glede najemanja mornarjev, ki se v večini primerov zatekajo k uporabi netrajnostne politike, saj se zaposlujejo glede na državljanstvo in ne glede na izvor, večinoma iz držav AKP; |
| --- | --- |

56.

čuti, da mora na regionalni ravni izraziti Komisiji svoje nezadovoljstvo zvezi z jasnim nazadovanjem ukrepov glede najemanja mornarjev, ki se v večini primerov zatekajo k uporabi netrajnostne politike, saj se zaposlujejo glede na državljanstvo in ne glede na izvor, večinoma iz držav AKP;

| 57. | meni, da bi bilo treba uvesti dvostranske konvencije, ki bi spodbudile naložbe Unije v ribiški sektor držav, ki trenutno nimajo sklenjenih pridružitvenih sporazumov, ker nimajo presežnih ribolovnih možnosti, in bi posledično prispevale k trajnostnemu ribolovu; meni tudi, da je v teh primerih treba dati največjo prednost usklajevanju med evropskim financiranjem za razvoj in financiranjem v okviru dvostranskih sporazumov; |
| --- | --- |

57.

meni, da bi bilo treba uvesti dvostranske konvencije, ki bi spodbudile naložbe Unije v ribiški sektor držav, ki trenutno nimajo sklenjenih pridružitvenih sporazumov, ker nimajo presežnih ribolovnih možnosti, in bi posledično prispevale k trajnostnemu ribolovu; meni tudi, da je v teh primerih treba dati največjo prednost usklajevanju med evropskim financiranjem za razvoj in financiranjem v okviru dvostranskih sporazumov;

Regionalne organizacije za upravljanje ribištva

| 58. | poziva EU, naj prevzame pobudo pri krepitvi regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, da bi izboljšali njihovo delovanje, med drugim z rednim pregledovanjem uresničevanja ciljev s strani neodvisnih organov, in zagotovili, da se priporočila iz teh pregledov hitro in v celoti izvedejo; poziva EU, naj si prizadeva, da bodo imele vse regionalne organizacije za upravljanje ribištva učinkovit odbor za izvajanje, in meni, da je treba v primerih, ko je dokazano, da države ne spoštujejo obvez, uvesti nediskriminatorne sankcije, vključno z zmanjšanjem kvot, ribolovnega napora, dovoljene zmogljivosti in drugega; |
| --- | --- |

58.

poziva EU, naj prevzame pobudo pri krepitvi regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, da bi izboljšali njihovo delovanje, med drugim z rednim pregledovanjem uresničevanja ciljev s strani neodvisnih organov, in zagotovili, da se priporočila iz teh pregledov hitro in v celoti izvedejo; poziva EU, naj si prizadeva, da bodo imele vse regionalne organizacije za upravljanje ribištva učinkovit odbor za izvajanje, in meni, da je treba v primerih, ko je dokazano, da države ne spoštujejo obvez, uvesti nediskriminatorne sankcije, vključno z zmanjšanjem kvot, ribolovnega napora, dovoljene zmogljivosti in drugega;

| 59. | poziva Komisijo, naj več sredstev dodeli regionalnim organizacijam za upravljanje ribištva, saj imajo ključno vlogo v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj več sredstev dodeli regionalnim organizacijam za upravljanje ribištva, saj imajo ključno vlogo v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu;

| 60. | meni, da si mora EU prizadevati za izboljšanje sistema sprejemanja odločitev v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva, da bi presegli pristop po načelu najmanjšega skupnega imenovalca, ki lahko nastane ko rezultat iskanja soglasja, ter prepoznati potrebo po razpravi, preden se zateče k glasovanju v primeru, ko soglasja ni mogoče doseči; meni, da je potrebno spodbujati večletne načrte; |
| --- | --- |

60.

meni, da si mora EU prizadevati za izboljšanje sistema sprejemanja odločitev v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva, da bi presegli pristop po načelu najmanjšega skupnega imenovalca, ki lahko nastane ko rezultat iskanja soglasja, ter prepoznati potrebo po razpravi, preden se zateče k glasovanju v primeru, ko soglasja ni mogoče doseči; meni, da je potrebno spodbujati večletne načrte;

| 61. | meni, da mora Unija bolje usklajevati ribiško in razvojno politiko ter se vključevati v sistematične, dolgoročne in poglobljene dialoge in partnerstva z drugimi državami zastave in trga ter obalnimi državami, da bi izboljšala upravljanje ribištva in zanesljivost preskrbe s hrano po vsem svetu; |
| --- | --- |

61.

meni, da mora Unija bolje usklajevati ribiško in razvojno politiko ter se vključevati v sistematične, dolgoročne in poglobljene dialoge in partnerstva z drugimi državami zastave in trga ter obalnimi državami, da bi izboljšala upravljanje ribištva in zanesljivost preskrbe s hrano po vsem svetu;

| 62. | poziva Komisijo, naj prevzame pobudo pri spodbujanju izgradnje celovitega področja veljavnosti regionalnih organizacij za upravljanje ribištva za uspešno upravljanje vsega ribolova na odprtem morju in previdnostnega pristopa, da se tako zagotovi ohranjanje virov; v ta namen ponovno izraža svojo podporo ustanavljanju novih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, kjer še ne obstajajo, in povečanju pristojnosti obstoječih organizacij s ponovnim pregledom njihovih konvencij; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj prevzame pobudo pri spodbujanju izgradnje celovitega področja veljavnosti regionalnih organizacij za upravljanje ribištva za uspešno upravljanje vsega ribolova na odprtem morju in previdnostnega pristopa, da se tako zagotovi ohranjanje virov; v ta namen ponovno izraža svojo podporo ustanavljanju novih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, kjer še ne obstajajo, in povečanju pristojnosti obstoječih organizacij s ponovnim pregledom njihovih konvencij;

| 63. | ugotavlja, da se zaradi podnebnih sprememb in sprememb v vzorcih razširjenosti vrst rib odpirajo nova ribolovna območja v arktičnih vodah; meni, da mora EU sprejeti pobude za zagotovitev učinkovitega upravljanja ribolovnih dejavnosti (s strani obstoječih ali na novo ustanovljenih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva), s čimer bi zagotovila trajnostno upravljanje in ohranjanje staležev v teh vodah; meni, da je treba ribolov na začetku omejiti, da bi lahko znanstveno ocenili arktične staleže in ribolov, ki ga lahko trajnostno podpirajo; |
| --- | --- |

63.

ugotavlja, da se zaradi podnebnih sprememb in sprememb v vzorcih razširjenosti vrst rib odpirajo nova ribolovna območja v arktičnih vodah; meni, da mora EU sprejeti pobude za zagotovitev učinkovitega upravljanja ribolovnih dejavnosti (s strani obstoječih ali na novo ustanovljenih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva), s čimer bi zagotovila trajnostno upravljanje in ohranjanje staležev v teh vodah; meni, da je treba ribolov na začetku omejiti, da bi lahko znanstveno ocenili arktične staleže in ribolov, ki ga lahko trajnostno podpirajo;

| 64. | ugotavlja, da bi nova regionalna organizacija za upravljanje ribištva koristila Črnemu morju, in poziva Komisijo, naj predlaga njeno ustanovitev; |
| --- | --- |

64.

ugotavlja, da bi nova regionalna organizacija za upravljanje ribištva koristila Črnemu morju, in poziva Komisijo, naj predlaga njeno ustanovitev;

| 65. | meni, da morajo regionalne organizacije za upravljanje ribištva razviti trajnostne sisteme upravljanja, ki ohranjajo staleže nad največjim trajnostnim donosom, omogočajo pregledno in pravično dodeljevanje virov s pobudami na osnovi okoljskih in socialnih meril ter na osnovi zgodovinskih ulovov, za pridobitev ribolovnih možnosti, ki torej vključujejo tako legitimne pravice/težnje držav v razvoju, kakor tudi pričakovanja ladjevij, ki so trajnostno lovila v teh vodah, ob zagotavljanju, da vsi člani v celoti izvajajo ukrepe za ohranjanje in upravljanje. |
| --- | --- |

65.

meni, da morajo regionalne organizacije za upravljanje ribištva razviti trajnostne sisteme upravljanja, ki ohranjajo staleže nad največjim trajnostnim donosom, omogočajo pregledno in pravično dodeljevanje virov s pobudami na osnovi okoljskih in socialnih meril ter na osnovi zgodovinskih ulovov, za pridobitev ribolovnih možnosti, ki torej vključujejo tako legitimne pravice/težnje držav v razvoju, kakor tudi pričakovanja ladjevij, ki so trajnostno lovila v teh vodah, ob zagotavljanju, da vsi člani v celoti izvajajo ukrepe za ohranjanje in upravljanje.

| 66. | trdno nasprotuje temu, da EU spodbuja sprejetje sistemov prenosljivih ribolovnih koncesij v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva; je mnenja, da noben sistem upravljanja na podlagi pravic, ki ga sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva, ne bi smel ogroziti preživetja odvisnih ribiških skupnosti v državah v razvoju; |
| --- | --- |

66.

trdno nasprotuje temu, da EU spodbuja sprejetje sistemov prenosljivih ribolovnih koncesij v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva; je mnenja, da noben sistem upravljanja na podlagi pravic, ki ga sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva, ne bi smel ogroziti preživetja odvisnih ribiških skupnosti v državah v razvoju;

| 67. | meni, da bomo dobro upravljanje dosegli z udeležbo vseh zadevnih strani, od oblikovanja politik do njihove uvedbe; |
| --- | --- |

67.

meni, da bomo dobro upravljanje dosegli z udeležbo vseh zadevnih strani, od oblikovanja politik do njihove uvedbe;

| 68. | zahteva, da se pripravi natančna ocena ribolovne zmogljivosti ladjevij EU, ki imajo dovoljenje za ribolov zunaj voda EU, ob uporabi zanesljivih kazalnikov ribolovne zmogljivosti plovil in ob upoštevanju tehnološkega napredka ter na osnovi priporočil iz tehničnega posvetovanja Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo iz leta 1999 o merjenju ribolovne zmogljivosti (9); meni, da mora EU določiti regionalne organizacije za upravljanje ribištva, pri katerih obstajajo težave s presežno zmogljivostjo, ter zagotoviti zamrznitev in prilagoditev zmogljivosti ladjevja, ob posebnem upoštevanju pravic obalnih držav; |
| --- | --- |

68.

zahteva, da se pripravi natančna ocena ribolovne zmogljivosti ladjevij EU, ki imajo dovoljenje za ribolov zunaj voda EU, ob uporabi zanesljivih kazalnikov ribolovne zmogljivosti plovil in ob upoštevanju tehnološkega napredka ter na osnovi priporočil iz tehničnega posvetovanja Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo iz leta 1999 o merjenju ribolovne zmogljivosti (9); meni, da mora EU določiti regionalne organizacije za upravljanje ribištva, pri katerih obstajajo težave s presežno zmogljivostjo, ter zagotoviti zamrznitev in prilagoditev zmogljivosti ladjevja, ob posebnem upoštevanju pravic obalnih držav;

Drugi vidiki zunanje razsežnosti

| 69. | meni, da čeprav lahko zunanje dejavnosti podjetij EU presežejo zunanjo razsežnost skupne ribiške politike, je treba trgovinske dejavnosti in zasebne sporazume med lastniki ladij iz EU in tretjimi državami, vključno s tistimi, ki se izvajajo v okviru politik dvostranskega sodelovanja, pravno upoštevati in ščititi, vendar se morajo izvajati v okviru mednarodnega prava; |
| --- | --- |

69.

meni, da čeprav lahko zunanje dejavnosti podjetij EU presežejo zunanjo razsežnost skupne ribiške politike, je treba trgovinske dejavnosti in zasebne sporazume med lastniki ladij iz EU in tretjimi državami, vključno s tistimi, ki se izvajajo v okviru politik dvostranskega sodelovanja, pravno upoštevati in ščititi, vendar se morajo izvajati v okviru mednarodnega prava;

| 70. | meni, da je treba evropske naložbe v ribištvo priznati kot tretji element zunanje razsežnosti skupne ribiške politike, skupaj s sporazumi o ribolovu in regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva, in da mora skupna ribiška politika spodbujati trajnostne naložbe v ribištvo zunaj EU; |
| --- | --- |

70.

meni, da je treba evropske naložbe v ribištvo priznati kot tretji element zunanje razsežnosti skupne ribiške politike, skupaj s sporazumi o ribolovu in regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva, in da mora skupna ribiška politika spodbujati trajnostne naložbe v ribištvo zunaj EU;

| 71. | meni, da mora skupna ribiška politika spodbujati strategije za družbeno odgovornost podjetij, da bi v celoti prevzeli našo odgovornost do družbe, v skladu s strategijo EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–2014; |
| --- | --- |

71.

meni, da mora skupna ribiška politika spodbujati strategije za družbeno odgovornost podjetij, da bi v celoti prevzeli našo odgovornost do družbe, v skladu s strategijo EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–2014;

| 72. | meni, da bi morale države članice vse podatke o zasebnih sporazumih med lastniki ladij iz EU in tretjimi državami ter o skupnih podjetjih v tretjih državah, vključno s številom in vrsto plovil, ki delujejo v okviru teh sporazumov in podjetij, ter njihovimi ulovi, še naprej sporočati Komisiji ter jih javno objavljati, v skladu s predpisi o varstvu osebnih in komercialnih podatkov, kot je določeno v uredbi o dovoljenjih za ribolov; |
| --- | --- |

72.

meni, da bi morale države članice vse podatke o zasebnih sporazumih med lastniki ladij iz EU in tretjimi državami ter o skupnih podjetjih v tretjih državah, vključno s številom in vrsto plovil, ki delujejo v okviru teh sporazumov in podjetij, ter njihovimi ulovi, še naprej sporočati Komisiji ter jih javno objavljati, v skladu s predpisi o varstvu osebnih in komercialnih podatkov, kot je določeno v uredbi o dovoljenjih za ribolov;

| 73. | poziva EU, naj spodbuja globalni in večstranski program, ki bo vključeval odgovornost kot del razvoja trajnostne ribolovne dejavnosti; |
| --- | --- |

73.

poziva EU, naj spodbuja globalni in večstranski program, ki bo vključeval odgovornost kot del razvoja trajnostne ribolovne dejavnosti;

| 74. | poziva Komisijo in države članice, naj resno razmislijo o tem, kako ustvariti močne spodbude za plovila pod zastavo EU, da ostanejo vpisana v registru EU, razen če se z dobrim ugledom znova ne registrirajo pod zastavo držav v vseh ustreznih regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva; meni, da je to najbolje doseči tako, da se zagotovi poštena konkurenca med zastavami EU in zastavami držav nečlanic EU tako, da tretje države prevzamejo enake standarde glede ekološke in socialne trajnosti, tako na dvostranski kot na večstranski ravni, ter z uporabo s trgom povezanih ukrepov; |
| --- | --- |

74.

poziva Komisijo in države članice, naj resno razmislijo o tem, kako ustvariti močne spodbude za plovila pod zastavo EU, da ostanejo vpisana v registru EU, razen če se z dobrim ugledom znova ne registrirajo pod zastavo držav v vseh ustreznih regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva; meni, da je to najbolje doseči tako, da se zagotovi poštena konkurenca med zastavami EU in zastavami držav nečlanic EU tako, da tretje države prevzamejo enake standarde glede ekološke in socialne trajnosti, tako na dvostranski kot na večstranski ravni, ter z uporabo s trgom povezanih ukrepov;

| 75. | izraža nestrpnost, ker Komisija razen plovil, ki so jih na seznam nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova EU vnesle regionalne organizacije za upravljanje ribištva, ni dodala drugih plovil niti ni predlagala seznama nesodelujočih držav, čeprav je uredba o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribištvu v veljavi že več kot dve leti, ter jo poziva, naj to stori kar se da hitro; vztraja, da je treba pridobiti podporo naših glavnih partnerjev, da bi odpravili nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov v vseh oceanih; |
| --- | --- |

75.

izraža nestrpnost, ker Komisija razen plovil, ki so jih na seznam nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova EU vnesle regionalne organizacije za upravljanje ribištva, ni dodala drugih plovil niti ni predlagala seznama nesodelujočih držav, čeprav je uredba o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribištvu v veljavi že več kot dve leti, ter jo poziva, naj to stori kar se da hitro; vztraja, da je treba pridobiti podporo naših glavnih partnerjev, da bi odpravili nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov v vseh oceanih;

| 76. | vztraja, da mora biti Komisija pooblaščena za izdajo fitosanitarnih potrdil plovilom tretjih držav, ki omogočajo neposreden izvoz ribiških proizvodov v EU, in ne tretje države; |
| --- | --- |

76.

vztraja, da mora biti Komisija pooblaščena za izdajo fitosanitarnih potrdil plovilom tretjih držav, ki omogočajo neposreden izvoz ribiških proizvodov v EU, in ne tretje države;

| 77. | poudarja, da je treba sprejeti diferenciran pristop k upravljanju zgornjih meja zmogljivosti zunanjega ladjevja EU v sodelovanju z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva in da je treba upoštevati drugačen okvir, v katerem deluje ta segment ladjevja; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da je treba sprejeti diferenciran pristop k upravljanju zgornjih meja zmogljivosti zunanjega ladjevja EU v sodelovanju z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva in da je treba upoštevati drugačen okvir, v katerem deluje ta segment ladjevja;

| 78. | spodbuja banke in druge posojilne institucije, naj pred odobritvijo dostopa do kapitala ne upoštevajo samo kratkoročne donosnosti dejavnosti, ampak tudi ocene njihove gospodarske, družbene in okoljske trajnosti; |
| --- | --- |

78.

spodbuja banke in druge posojilne institucije, naj pred odobritvijo dostopa do kapitala ne upoštevajo samo kratkoročne donosnosti dejavnosti, ampak tudi ocene njihove gospodarske, družbene in okoljske trajnosti;

| 79. | meni, da mora trgovinska politika EU pripomoči k zagotavljanju trajnostnega ribolova po vsem svetu s spodbujanjem spoštovanja ustreznih mednarodnih konvencij in sporazumov v zvezi z upravljanjem ribištva v okviru preferencialnih trgovinskih sporazumov; |
| --- | --- |

79.

meni, da mora trgovinska politika EU pripomoči k zagotavljanju trajnostnega ribolova po vsem svetu s spodbujanjem spoštovanja ustreznih mednarodnih konvencij in sporazumov v zvezi z upravljanjem ribištva v okviru preferencialnih trgovinskih sporazumov;

| 80. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo dvo- in večstranski trgovinski sporazumi EU krepili pošteno, pregledno in trajnostno trgovino z ribami; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo dvo- in večstranski trgovinski sporazumi EU krepili pošteno, pregledno in trajnostno trgovino z ribami;

| 81. | meni, da je treba istočasno oblikovati spodbude za tretje države, ki nimajo vzpostavljenih standardov EU, da sprejmejo dobre prakse in, če je to ustrezno, uvedejo trgovinske ukrepe, na primer prepoved uvoza nezakonito, neprijavljeno in neregulirano ulovljenih ribiških proizvodov ter proizvodov iz ribogojstva in ribiških proizvodov, ki niso skladni s spoštovanjem človekovih pravic in konvencij Združenih narodov o zaposlovanju (MOD) in pomorstvu (IMO); |
| --- | --- |

81.

meni, da je treba istočasno oblikovati spodbude za tretje države, ki nimajo vzpostavljenih standardov EU, da sprejmejo dobre prakse in, če je to ustrezno, uvedejo trgovinske ukrepe, na primer prepoved uvoza nezakonito, neprijavljeno in neregulirano ulovljenih ribiških proizvodov ter proizvodov iz ribogojstva in ribiških proizvodov, ki niso skladni s spoštovanjem človekovih pravic in konvencij Združenih narodov o zaposlovanju (MOD) in pomorstvu (IMO);

| 82. | poziva Komisijo, naj spodbuja mednarodno sodelovanje v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu ter preuči obstoječe možnosti sodelovanja z dvema drugima državama, ki skupaj z EU predstavljata glavne trge za ribištvo na svetu, in sicer z ZDA in Japonsko, pri čemer bi bil en način izvedbe tega ukrepa uporaba enotne identifikacijske številke za vsa plovila, da bi zagotovili popolnoma pregledno sledljivost proizvodov; |
| --- | --- |

82.

poziva Komisijo, naj spodbuja mednarodno sodelovanje v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu ter preuči obstoječe možnosti sodelovanja z dvema drugima državama, ki skupaj z EU predstavljata glavne trge za ribištvo na svetu, in sicer z ZDA in Japonsko, pri čemer bi bil en način izvedbe tega ukrepa uporaba enotne identifikacijske številke za vsa plovila, da bi zagotovili popolnoma pregledno sledljivost proizvodov;

| 83. | poudarja, da če država partnerica resno in sistematično krši cilje, ki jih je sprejela regionalna organizacija za upravljanje ribištva, ali druge mednarodne dogovore, ki se jim EU pridružuje pri ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov, lahko to privede do začasne ukinitve preferencialnih tarif; poziva Komisijo, naj Parlamentu redno poroča o izvajanju predpisov o ohranjanju in upravljanju ribištva, ki jih vključuje njen predlog o prenovi sheme splošnih tarifnih preferencialov; |
| --- | --- |

83.

poudarja, da če država partnerica resno in sistematično krši cilje, ki jih je sprejela regionalna organizacija za upravljanje ribištva, ali druge mednarodne dogovore, ki se jim EU pridružuje pri ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov, lahko to privede do začasne ukinitve preferencialnih tarif; poziva Komisijo, naj Parlamentu redno poroča o izvajanju predpisov o ohranjanju in upravljanju ribištva, ki jih vključuje njen predlog o prenovi sheme splošnih tarifnih preferencialov;

| 84. | meni, da mora EU zagotoviti skladnost proizvodov, uvoženih v okviru mednarodne trgovine, z enakimi pravili in predpisi, kot veljajo za proizvode EU; |
| --- | --- |

84.

meni, da mora EU zagotoviti skladnost proizvodov, uvoženih v okviru mednarodne trgovine, z enakimi pravili in predpisi, kot veljajo za proizvode EU;

| 85. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ribe in ribiški proizvodi iz tretjih držav izpolnjevali enake sanitarne in higienske pogoje ter izvirali iz trajnostnega ribištva, s čimer bo ustvarila enake konkurenčne pogoje za ribištvo iz držav članic EU in držav, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

85.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ribe in ribiški proizvodi iz tretjih držav izpolnjevali enake sanitarne in higienske pogoje ter izvirali iz trajnostnega ribištva, s čimer bo ustvarila enake konkurenčne pogoje za ribištvo iz držav članic EU in držav, ki niso članice EU;

| 86. | poziva Komisijo, naj še dodatno racionalizira politiko EU v zvezi s cilji razvojne, trgovinske in ribiške politike; |
| --- | --- |

86.

poziva Komisijo, naj še dodatno racionalizira politiko EU v zvezi s cilji razvojne, trgovinske in ribiške politike;

| 87. | vztraja, da bi dvo- in večstranski trgovinski sporazumi, za katere se pogaja EU:






  — | morali vsebovati ocene učinkov na okolje, družbo in okolje z ozirom na nevarnost pretiranega izkoriščanja virov, tako za države nečlanice kot za države članice EU, ob upoštevanju omrežij, ki so jih že ustvarili predhodni sporazumi, |
| --- | --- | --- |

87.

vztraja, da bi dvo- in večstranski trgovinski sporazumi, za katere se pogaja EU:

—

morali vsebovati ocene učinkov na okolje, družbo in okolje z ozirom na nevarnost pretiranega izkoriščanja virov, tako za države nečlanice kot za države članice EU, ob upoštevanju omrežij, ki so jih že ustvarili predhodni sporazumi,

| — | morali spoštovati pravila o poreklu, |
| --- | --- |

—

morali spoštovati pravila o poreklu,

| — | morali zahtevati sledljivost proizvodov in tako zagotavljati, da ti izvirajo iz zakonitega in trajnostnega ribolova, |
| --- | --- |

—

morali zahtevati sledljivost proizvodov in tako zagotavljati, da ti izvirajo iz zakonitega in trajnostnega ribolova,

| — | ne smeli spodkopavati uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu ter druge določbe skupne ribiške politike, |
| --- | --- |

—

ne smeli spodkopavati uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu ter druge določbe skupne ribiške politike,

| — | morali vključevati določbe, ki zagotavljajo, da se dajejo v promet le ribiški proizvodi, ki izvirajo iz dobro upravljanega ribištva, |
| --- | --- |

—

morali vključevati določbe, ki zagotavljajo, da se dajejo v promet le ribiški proizvodi, ki izvirajo iz dobro upravljanega ribištva,

| — | ne smeli povzročati večanja trgovine, ki bi imela za posledico čezmerno izkoriščanje in izčrpavanje virov, |
| --- | --- |

—

ne smeli povzročati večanja trgovine, ki bi imela za posledico čezmerno izkoriščanje in izčrpavanje virov,

| — | zagotoviti, da netrajnostno ulovljeni proizvodi ne prihajajo na trg EU, |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da netrajnostno ulovljeni proizvodi ne prihajajo na trg EU,

| — | morali vključevati določbe o začasni ustavitvi in prilagoditvi plačila finančnega prispevka ter določbe o začasni prekinitvi izvajanja protokola v primeru ugotovljene kršitve bistvenih in temeljnih določb človekovih pravic, kot je na primer določeno v členu 9 Sporazuma iz Cotonouja, ali v primeru neizpolnjevanja določb Deklaracije Mednarodne organizacije dela o temeljnih načelih in pravicah pri delu; |
| --- | --- |

—

morali vključevati določbe o začasni ustavitvi in prilagoditvi plačila finančnega prispevka ter določbe o začasni prekinitvi izvajanja protokola v primeru ugotovljene kršitve bistvenih in temeljnih določb človekovih pravic, kot je na primer določeno v členu 9 Sporazuma iz Cotonouja, ali v primeru neizpolnjevanja določb Deklaracije Mednarodne organizacije dela o temeljnih načelih in pravicah pri delu;

| 88. | opozarja, da so zaradi drugačne zakonodaje mnogih trgovinskih partneric EU vprašanja pravil o poreklu blaga in njihovo kopičenje v trgovinskih pogajanjih sporna in občutljiva zadeva; zato poziva Komisijo, naj temu nameni posebno pozornost in v pogajanjih doseže uravnotežene rešitve, ki ne bodo škodovale ribiškemu sektorju EU; |
| --- | --- |

88.

opozarja, da so zaradi drugačne zakonodaje mnogih trgovinskih partneric EU vprašanja pravil o poreklu blaga in njihovo kopičenje v trgovinskih pogajanjih sporna in občutljiva zadeva; zato poziva Komisijo, naj temu nameni posebno pozornost in v pogajanjih doseže uravnotežene rešitve, ki ne bodo škodovale ribiškemu sektorju EU;

| 89. | pozdravlja predloge Komisije za ukrepe v zvezi s trgovino, kot so omejevanje uvoza rib in ribiških proizvodov iz držav, ki dovoljujejo netrajnosten ribolov, ob hkratnem zagotavljanju skladnosti teh ukrepov s pravili Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

89.

pozdravlja predloge Komisije za ukrepe v zvezi s trgovino, kot so omejevanje uvoza rib in ribiških proizvodov iz držav, ki dovoljujejo netrajnosten ribolov, ob hkratnem zagotavljanju skladnosti teh ukrepov s pravili Svetovne trgovinske organizacije;

| 90. | poziva EU, naj oblikuje in izvaja regionalne strategije za posamezne oceane in morja, zlasti za tiste, kjer se trajnostni ribolov lahko zagotovi le z mednarodnim sodelovanjem; |
| --- | --- |

90.

poziva EU, naj oblikuje in izvaja regionalne strategije za posamezne oceane in morja, zlasti za tiste, kjer se trajnostni ribolov lahko zagotovi le z mednarodnim sodelovanjem;

o

o o

| 91. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

91.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

(2)  UL L 286, 29.10.2008, str. 33.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0516.

(4)  UL C 348 E, 21.12.2010, str. 15.

(5)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 119.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0232.

(7)  Sprejeta besedila: P7_TA(2011)0573.

(8)  Konvencije o prisilnem in obveznem delu, 1930 (št. 29), konvencije o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic, 1948 (št. 87), konvencije o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja, 1949 (št. 98), konvencije o enakem nagrajevanju, 1951 (št. 100), konvencije o odpravi prisilnega dela, 1957 (št. 105), konvencije o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicih, 1985 (št. 111), konvencije o minimalni starosti, 1973 (št. 138), in konvencije o prepovedi najhujših oblik dela otrok, 1999 (št. 182);

(9)  ftp://ftp.fao.org/docrep/fao/007/x4874e/x4874e00.pdf

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/185 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/185

---

P7_TA(2012)0462

Volitve v Evropski parlament leta 2014

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o volitvah v Evropski parlament leta 2014 (2012/2829(RSP))

(2015/C 419/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 10 in 17 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 10 in 17 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 10 in 11 Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, priloženega Sklepu Sveta z dne 20. septembra 1976, kakor je bil spremenjen (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 10 in 11 Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, priloženega Sklepu Sveta z dne 20. septembra 1976, kakor je bil spremenjen (1),

| — | ob upoštevanju izjave Komisije z dne 22. novembra 2012 o volitvah v Evropski parlament v letu 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Komisije z dne 22. novembra 2012 o volitvah v Evropski parlament v letu 2014,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker poslanci Evropskega parlamenta neposredno zastopajo državljane na ravni Unije; |
| --- | --- |

A.

ker poslanci Evropskega parlamenta neposredno zastopajo državljane na ravni Unije;

| B. | ker politične stranke na evropski ravni prispevajo k oblikovanju evropske politične zavesti in izražanju volje državljanov Unije; |
| --- | --- |

B.

ker politične stranke na evropski ravni prispevajo k oblikovanju evropske politične zavesti in izražanju volje državljanov Unije;

| C. | ker predsednika Evropske komisije izvoli Parlament na predlog Evropskega sveta s kvalificirano večino, pri čemer pa mora upoštevati izide parlamentarnih volitev in se pred imenovanjem kandidatov ustrezno posvetovati; |
| --- | --- |

C.

ker predsednika Evropske komisije izvoli Parlament na predlog Evropskega sveta s kvalificirano večino, pri čemer pa mora upoštevati izide parlamentarnih volitev in se pred imenovanjem kandidatov ustrezno posvetovati;

| D. | ker Komisija kot organ odgovarja Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

D.

ker Komisija kot organ odgovarja Evropskemu parlamentu;

| E. | ker novi Parlament pred izvolitvijo predsednika Komisije potrebuje dovolj časa, da se organizira; |
| --- | --- |

E.

ker novi Parlament pred izvolitvijo predsednika Komisije potrebuje dovolj časa, da se organizira;

| F. | ker bi morali predsednika Komisije izvoliti julija 2014 na ustanovnem delnem zasedanju Parlamenta, če naj bi bila nova sestava Komisije do 1. novembra 2014 pripravljena začeti delo; |
| --- | --- |

F.

ker bi morali predsednika Komisije izvoliti julija 2014 na ustanovnem delnem zasedanju Parlamenta, če naj bi bila nova sestava Komisije do 1. novembra 2014 pripravljena začeti delo;

| G. | ker Parlament glasuje o imenovanju kolegija komisarjev kot celote, potem ko se mu predstavijo vsi kandidati, ki jih je predlagal Svet v soglasju z novoizvoljenim predsednikom Komisije in na podlagi predlogov držav članic; |
| --- | --- |

G.

ker Parlament glasuje o imenovanju kolegija komisarjev kot celote, potem ko se mu predstavijo vsi kandidati, ki jih je predlagal Svet v soglasju z novoizvoljenim predsednikom Komisije in na podlagi predlogov držav članic;

| 1. | poziva evropske politične stranke, naj imenujejo kandidate za predsednika Komisije, od teh pa pričakuje vodilno vlogo v parlamentarni volilni kampanji, zlasti tako, da bodo osebno predstavili svoje programe v vseh državah članicah Unije; poudarja, da je pomembno okrepiti politično verodostojnost Parlamenta in Komisije z bolj neposredno povezavo med njuno izvolitvijo in izbiro volivcev; |
| --- | --- |

1.

poziva evropske politične stranke, naj imenujejo kandidate za predsednika Komisije, od teh pa pričakuje vodilno vlogo v parlamentarni volilni kampanji, zlasti tako, da bodo osebno predstavili svoje programe v vseh državah članicah Unije; poudarja, da je pomembno okrepiti politično verodostojnost Parlamenta in Komisije z bolj neposredno povezavo med njuno izvolitvijo in izbiro volivcev;

| 2. | poziva, naj bo čim več članov nove Komisije izbranih izmed poslancev Evropskega parlamenta, da se bo odrazilo ravnotežje med obema zakonodajnima telesoma; |
| --- | --- |

2.

poziva, naj bo čim več članov nove Komisije izbranih izmed poslancev Evropskega parlamenta, da se bo odrazilo ravnotežje med obema zakonodajnima telesoma;

| 3. | poziva prihodnjega predsednika Komisije, naj poskrbi za to, da bosta v naslednji Evropski komisiji uravnoteženo zastopana oba spola; priporoča, naj vsaka država članica predlaga kandidatko in kandidata za naslednji kolegij komisarjev; |
| --- | --- |

3.

poziva prihodnjega predsednika Komisije, naj poskrbi za to, da bosta v naslednji Evropski komisiji uravnoteženo zastopana oba spola; priporoča, naj vsaka država članica predlaga kandidatko in kandidata za naslednji kolegij komisarjev;

| 4. | meni, da so zaradi novih določb za izvolitev Evropske komisije, ki jih je uvedla Lizbonska pogodba, in sprememb v njegovem odnosu s Komisijo, do katerih bo s tem prišlo po volitvah leta 2014, zanesljive večine v Parlamentu ključnega pomena za stabilnost zakonodajnih postopkov Unije in dobro delovanje njenih izvršilnih organov; zato poziva države članice, da v svoji volilni zakonodaji, v skladu s členom 3 Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, določijo ustrezne in sorazmerne minimalne pragove za razdelitev sedežev, ki bodo ustrezno odražali voljo državljanov, izraženo na volitvah, in hkrati učinkovito ohranjali dobro delovanje Parlamenta; |
| --- | --- |

4.

meni, da so zaradi novih določb za izvolitev Evropske komisije, ki jih je uvedla Lizbonska pogodba, in sprememb v njegovem odnosu s Komisijo, do katerih bo s tem prišlo po volitvah leta 2014, zanesljive večine v Parlamentu ključnega pomena za stabilnost zakonodajnih postopkov Unije in dobro delovanje njenih izvršilnih organov; zato poziva države članice, da v svoji volilni zakonodaji, v skladu s členom 3 Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, določijo ustrezne in sorazmerne minimalne pragove za razdelitev sedežev, ki bodo ustrezno odražali voljo državljanov, izraženo na volitvah, in hkrati učinkovito ohranjali dobro delovanje Parlamenta;

| 5. | prosi Svet, naj se s Parlamentom posvetuje o poteku volitev bodisi med 15. in 18. ali 22. in 25. majem 2014; |
| --- | --- |

5.

prosi Svet, naj se s Parlamentom posvetuje o poteku volitev bodisi med 15. in 18. ali 22. in 25. majem 2014;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  Sklep Sveta 76/787/ESPJ, EGS, EURATOM (UL L 278, 8.10.1976, str. 1) kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 93/81/EURATOM, ESPJ, EGS (UL L 33, 9.2.1993, str. 15) in s Sklepom Sveta 2002/772/ES, EURATOM (UL L 283, 21.10.2002, str. 1).

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/186 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/186

---

P7_TA(2012)0463

Razmere na področju človekovih pravic v Iranu, zlasti množične usmrtitve in nedavna smrt pisca bloga Satarja Beheštija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o razmerah na področju človekovih pravic v Iranu, zlasti množičnih usmrtitvah in nedavni smrti pisca bloga Satarja Beheštija (2012/2877(RSP))

(2015/C 419/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu, zlasti tistih o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu, zlasti tistih o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 23. oktobra 2012 o nedavnih desetih usmrtitvah v Iranu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 23. oktobra 2012 o nedavnih desetih usmrtitvah v Iranu,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 11. novembra 2012 o smrti iranskega pisca bloga Satarja Beheštija v zaporu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 11. novembra 2012 o smrti iranskega pisca bloga Satarja Beheštija v zaporu,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN o stanju človekovih pravic v Iranu z 13. septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN o stanju človekovih pravic v Iranu z 13. septembra 2012,

| — | ob upoštevanju izpustitve pastorja Jusefa Nadarkanija iz zapora septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izpustitve pastorja Jusefa Nadarkanija iz zapora septembra 2012,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 62/149 z dne 18. decembra 2007 in št. 63/168 z dne 18. decembra 2008 o moratoriju na izvajanje smrtne kazni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 62/149 z dne 18. decembra 2007 in št. 63/168 z dne 18. decembra 2008 o moratoriju na izvajanje smrtne kazni,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije in Konvencije o otrokovih pravicah, katerih podpisnica je Iran, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije in Konvencije o otrokovih pravicah, katerih podpisnica je Iran,

| — | ob upoštevanju člena 122(5)in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5)in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je za sedanji položaj človekovih pravic v Iranu značilen stalen vzorec sistematičnih kršitev temeljnih pravic; ker zagovorniki človekovih pravic (zlasti aktivisti za pravice žensk, otrok in manjšin), novinarji, blogerji, umetniki, študentski voditelji, odvetniki, sindikalisti in okoljevarstveniki še naprej živijo pod velikim pritiskom in ob stalni grožnji, da bodo prijeti; |
| --- | --- |

A.

ker je za sedanji položaj človekovih pravic v Iranu značilen stalen vzorec sistematičnih kršitev temeljnih pravic; ker zagovorniki človekovih pravic (zlasti aktivisti za pravice žensk, otrok in manjšin), novinarji, blogerji, umetniki, študentski voditelji, odvetniki, sindikalisti in okoljevarstveniki še naprej živijo pod velikim pritiskom in ob stalni grožnji, da bodo prijeti;

| B. | ker je pisca bloga Satarja Beheštija, ki je na internetu izrazil kritiko do iranskega režima, 30. oktobra 2012 zaradi domnevnega kibernetskega kriminala prijela specializirana kibernetska policijska enota, znana pod imenom Fata, in je v priporu umrl; ker natančne okoliščine njegove smrti še niso pojasnjene in ker iz več poročil izhaja, da je bila njegova smrt posledica mučenja v iranskih prostorih za pridržanje; |
| --- | --- |

B.

ker je pisca bloga Satarja Beheštija, ki je na internetu izrazil kritiko do iranskega režima, 30. oktobra 2012 zaradi domnevnega kibernetskega kriminala prijela specializirana kibernetska policijska enota, znana pod imenom Fata, in je v priporu umrl; ker natančne okoliščine njegove smrti še niso pojasnjene in ker iz več poročil izhaja, da je bila njegova smrt posledica mučenja v iranskih prostorih za pridržanje;

| C. | ker so članom družine Satarja Beheštija v Iranu grozili, da jih bodo prijeli, če bodo s predstavniki medijev spregovorili o njegovi smrti ali vložili tožbo zoper domnevne krivce za mučenje; |
| --- | --- |

C.

ker so članom družine Satarja Beheštija v Iranu grozili, da jih bodo prijeli, če bodo s predstavniki medijev spregovorili o njegovi smrti ali vložili tožbo zoper domnevne krivce za mučenje;

| D. | ker je smrt Satarja Beheštija še en tragičen primer sistematičnega in stalnega mučenja, slabega ravnanja in zanikanja človekovih pravic, ki so jim zaporniki vesti v Iranu stalno izpostavljeni, medtem ko varnostni in obveščevalni agenti delujejo v razmerah popolne nekaznovanosti; |
| --- | --- |

D.

ker je smrt Satarja Beheštija še en tragičen primer sistematičnega in stalnega mučenja, slabega ravnanja in zanikanja človekovih pravic, ki so jim zaporniki vesti v Iranu stalno izpostavljeni, medtem ko varnostni in obveščevalni agenti delujejo v razmerah popolne nekaznovanosti;

| E. | ker se je po več dnevih molka glede smrti Satarja Beheštija iranski sodni svet za človekove pravice obvezal, da bo pregledal vse vidike primera in odločno preganjal vse, ki jim bo dokazana krivda; |
| --- | --- |

E.

ker se je po več dnevih molka glede smrti Satarja Beheštija iranski sodni svet za človekove pravice obvezal, da bo pregledal vse vidike primera in odločno preganjal vse, ki jim bo dokazana krivda;

| F. | ker je podpredsednik iranskega parlamenta Mohamed Hasan Abutorabifard 11. novembra 2012 izjavil, da bo primer preiskal iranski parlamentarni odbor za nacionalno varnost in zunanjo politiko; |
| --- | --- |

F.

ker je podpredsednik iranskega parlamenta Mohamed Hasan Abutorabifard 11. novembra 2012 izjavil, da bo primer preiskal iranski parlamentarni odbor za nacionalno varnost in zunanjo politiko;

| G. | ker je posebni poročevalec ZN o položaju človekovih pravic, izvensodnih pobojih, mučenjih in svobodi izražanja v Iranu pozdravil odločitev iranskega parlamenta in sodstva, da preiščeta Beheštijevo smrt, obenem pa ugotavljal, da obstajajo informacije o številnih primerih, ko so v Iranu priporniki med pridržanjem umrli zaradi slabega ravnanja ali mučenja, pomanjkanja zdravniške oskrbe ali zanemarjanja; |
| --- | --- |

G.

ker je posebni poročevalec ZN o položaju človekovih pravic, izvensodnih pobojih, mučenjih in svobodi izražanja v Iranu pozdravil odločitev iranskega parlamenta in sodstva, da preiščeta Beheštijevo smrt, obenem pa ugotavljal, da obstajajo informacije o številnih primerih, ko so v Iranu priporniki med pridržanjem umrli zaradi slabega ravnanja ali mučenja, pomanjkanja zdravniške oskrbe ali zanemarjanja;

| H. | ker je bil 22. oktobra 2012 Sajid Sedighi skupaj z drugimi devetimi moškimi usmrčen na podlagi obtožb kaznivih dejanj v zvezi z drogami; ker večini teh moških ni bilo zagotovljeno pošteno sojenje in so bili med pridržanjem mučeni; |
| --- | --- |

H.

ker je bil 22. oktobra 2012 Sajid Sedighi skupaj z drugimi devetimi moškimi usmrčen na podlagi obtožb kaznivih dejanj v zvezi z drogami; ker večini teh moških ni bilo zagotovljeno pošteno sojenje in so bili med pridržanjem mučeni;

| I. | ker so po Sedighijevi usmrtitvi oblasti posvarile njegove družinske člane, naj ne govorijo s predstavniki medijev, ter jim prepovedale, da bi po pogrebu organizirali javno pogrebno svečanost; |
| --- | --- |

I.

ker so po Sedighijevi usmrtitvi oblasti posvarile njegove družinske člane, naj ne govorijo s predstavniki medijev, ter jim prepovedale, da bi po pogrebu organizirali javno pogrebno svečanost;

| J. | ker se je v zadnjih letih v Iranu dramatično povečalo število usmrtitev, tudi mladoletnikov, saj so jih od začetka letošnjega leta našteli že več kot 300; ker se smrtna kazen redno izreka v primerih, ko se obtoženim odrekajo predpisane procesne pravice, in za kazniva dejanja, ki po mednarodnih standardih ne sodijo med najresnejša kazniva dejanja; |
| --- | --- |

J.

ker se je v zadnjih letih v Iranu dramatično povečalo število usmrtitev, tudi mladoletnikov, saj so jih od začetka letošnjega leta našteli že več kot 300; ker se smrtna kazen redno izreka v primerih, ko se obtoženim odrekajo predpisane procesne pravice, in za kazniva dejanja, ki po mednarodnih standardih ne sodijo med najresnejša kazniva dejanja;

| K. | ker iranske oblasti še naprej vzpostavljajo t. i. halal internet, s katerim Irancem dejansko odrekajo dostop do svetovnega spleta, ter uporabljajo informacijsko-komunikacijske tehnologije, da teptajo temeljne svoboščine, kot sta svoboda izražanja in zbiranja; ker Iran krati internetno svobodo z omejevanjem dostopne pasovne širine, izgradnjo strežnikov, ki jih upravlja država, posebnimi internetnimi protokoli, ponudniki internetnih storitev in iskalniki ter z blokiranjem dostopa do mednarodnih in nacionalnih spletnih socialnih omrežij; |
| --- | --- |

K.

ker iranske oblasti še naprej vzpostavljajo t. i. halal internet, s katerim Irancem dejansko odrekajo dostop do svetovnega spleta, ter uporabljajo informacijsko-komunikacijske tehnologije, da teptajo temeljne svoboščine, kot sta svoboda izražanja in zbiranja; ker Iran krati internetno svobodo z omejevanjem dostopne pasovne širine, izgradnjo strežnikov, ki jih upravlja država, posebnimi internetnimi protokoli, ponudniki internetnih storitev in iskalniki ter z blokiranjem dostopa do mednarodnih in nacionalnih spletnih socialnih omrežij;

| L. | ker je bila nagrada Saharova za svobodo misli za leto 2012 podeljena dvema iranskima aktivistoma, odvetnici Nasrin Sotude in filmskemu režiserju Džafarju Panahiju; ker Nasrin Sotude prestaja zaporno kazen zaradi njenega opozarjanja na zlorabe človekovih pravic v Iranu; in ker je potem, ko so ji odrekli družinske obiske, začela gladovno stavkati; ker je Džafar Panahi vložil pritožbo proti šestletni zaporni kazni, 20-letni prepovedi snemanja filmov in prepovedi potovanja, ki so mu bile naložene; |
| --- | --- |

L.

ker je bila nagrada Saharova za svobodo misli za leto 2012 podeljena dvema iranskima aktivistoma, odvetnici Nasrin Sotude in filmskemu režiserju Džafarju Panahiju; ker Nasrin Sotude prestaja zaporno kazen zaradi njenega opozarjanja na zlorabe človekovih pravic v Iranu; in ker je potem, ko so ji odrekli družinske obiske, začela gladovno stavkati; ker je Džafar Panahi vložil pritožbo proti šestletni zaporni kazni, 20-letni prepovedi snemanja filmov in prepovedi potovanja, ki so mu bile naložene;

| 1. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi nenehnega slabšanja stanja človekovih pravic v Iranu, vse večjega števila političnih zapornikov in zapornikov vesti, stalnega velikega števila usmrtitev, tudi mladoletnikov, razširjenega mučenja, nepoštenega sojenja, izredno visokih varščin ter hudega omejevanja svobode obveščanja, izražanja, zbiranja, veroizpovedi, izobraževanja in gibanja; |
| --- | --- |

1.

izraža veliko zaskrbljenost zaradi nenehnega slabšanja stanja človekovih pravic v Iranu, vse večjega števila političnih zapornikov in zapornikov vesti, stalnega velikega števila usmrtitev, tudi mladoletnikov, razširjenega mučenja, nepoštenega sojenja, izredno visokih varščin ter hudega omejevanja svobode obveščanja, izražanja, zbiranja, veroizpovedi, izobraževanja in gibanja;

| 2. | je globoko zaskrbljen zaradi smrti Satarja Beheštija v zaporu; poziva iranske oblasti, naj temeljito preiščejo primer, da ugotovijo natančne okoliščine njegove smrti; |
| --- | --- |

2.

je globoko zaskrbljen zaradi smrti Satarja Beheštija v zaporu; poziva iranske oblasti, naj temeljito preiščejo primer, da ugotovijo natančne okoliščine njegove smrti;

| 3. | je globoko zaskrbljen zaradi poročil, iz katerih izhaja, da so Beheštija v zaporu mučili; poziva iranske oblasti, naj zagotovijo, da se vsi primeri domnevnega mučenja in krutega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja v prostorih za pridržanje preiščejo ter da bodo storilci kaznovani za svoja dejanja; opozarja, da uporaba telesnega kaznovanja, kar je isto kot mučenje, ni združljiva s členom 7 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

3.

je globoko zaskrbljen zaradi poročil, iz katerih izhaja, da so Beheštija v zaporu mučili; poziva iranske oblasti, naj zagotovijo, da se vsi primeri domnevnega mučenja in krutega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja v prostorih za pridržanje preiščejo ter da bodo storilci kaznovani za svoja dejanja; opozarja, da uporaba telesnega kaznovanja, kar je isto kot mučenje, ni združljiva s členom 7 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah;

| 4. | odločno obsoja uporabo smrtne kazni v Iranu in v skladu z resolucijama št. 62/149 in 63/168 generalne skupščine Združenih narodov poziva iranske oblasti, naj do odprave smrtne kazni uvedejo moratorij za usmrtitve; poziva iransko vlado, naj prepove usmrtitve mladoletnikov in preuči možnost, da bi spremenila vse smrtne kazni, ki zdaj grozijo mladoletnikom; poziva iransko vlado, naj objavi statistiko o smrtni kazni in dejstva v zvezi z vodenjem sodnih postopkov v primerih smrtne kazni; |
| --- | --- |

4.

odločno obsoja uporabo smrtne kazni v Iranu in v skladu z resolucijama št. 62/149 in 63/168 generalne skupščine Združenih narodov poziva iranske oblasti, naj do odprave smrtne kazni uvedejo moratorij za usmrtitve; poziva iransko vlado, naj prepove usmrtitve mladoletnikov in preuči možnost, da bi spremenila vse smrtne kazni, ki zdaj grozijo mladoletnikom; poziva iransko vlado, naj objavi statistiko o smrtni kazni in dejstva v zvezi z vodenjem sodnih postopkov v primerih smrtne kazni;

| 5. | globoko obžaluje pomanjkanje pravičnosti in preglednosti sodnega postopka ter odrekanje ustreznega dolžnega postopanja; poziva iranske organe, naj vsem priprtim osebam zagotovijo strogo spoštovanje poštenega sojenja in dolžnega postopanja, kot določa Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

5.

globoko obžaluje pomanjkanje pravičnosti in preglednosti sodnega postopka ter odrekanje ustreznega dolžnega postopanja; poziva iranske organe, naj vsem priprtim osebam zagotovijo strogo spoštovanje poštenega sojenja in dolžnega postopanja, kot določa Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah;

| 6. | poziva iranske oblasti, naj izpustijo vse politične zapornike in zapornike vesti, vključno z Nasrin Sotude, ki je prejela nagrado Saharova skupaj z Džafarjem Panahijem, ter jima dovolijo, da prideta decembra 2012 v Evropski parlament po nagrado; izraža zaskrbljenost zaradi vse slabšega zdravstvenega stanja Nasrin Sotude; poziva iransko sodstvo in upravo zapora, naj v primeru Nasrin Sotude prenehajo s slabim ravnanjem; izraža naklonjenost in polno solidarnost glede njenih zahtev; poziva iranske oblasti, naj omogočijo vsem zapornikom dostop do odvetnika po njihovi izbiri, potrebno zdravstveno oskrbo in družinske obiske, do katerih imajo pravico po mednarodnem pravu človekovih pravic, ter naj jih obravnavajo dostojno in spoštljivo; |
| --- | --- |

6.

poziva iranske oblasti, naj izpustijo vse politične zapornike in zapornike vesti, vključno z Nasrin Sotude, ki je prejela nagrado Saharova skupaj z Džafarjem Panahijem, ter jima dovolijo, da prideta decembra 2012 v Evropski parlament po nagrado; izraža zaskrbljenost zaradi vse slabšega zdravstvenega stanja Nasrin Sotude; poziva iransko sodstvo in upravo zapora, naj v primeru Nasrin Sotude prenehajo s slabim ravnanjem; izraža naklonjenost in polno solidarnost glede njenih zahtev; poziva iranske oblasti, naj omogočijo vsem zapornikom dostop do odvetnika po njihovi izbiri, potrebno zdravstveno oskrbo in družinske obiske, do katerih imajo pravico po mednarodnem pravu človekovih pravic, ter naj jih obravnavajo dostojno in spoštljivo;

| 7. | poziva iranske oblasti, naj dovolijo mirne proteste in odpravijo številne težave, s katerimi se sooča iransko prebivalstvo; |
| --- | --- |

7.

poziva iranske oblasti, naj dovolijo mirne proteste in odpravijo številne težave, s katerimi se sooča iransko prebivalstvo;

| 8. | poziva iranske organe, naj zagotovijo versko svobodo v skladu z iransko ustavo in Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

8.

poziva iranske organe, naj zagotovijo versko svobodo v skladu z iransko ustavo in Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah;

| 9. | poziva iranske oblasti, naj pokažejo, da so trdno odločene sodelovati z mednarodno skupnostjo pri izboljšanju stanja človekovih pravic v Iranu, ter poziva iransko vlado, naj izpolni vse svoje obveznosti, tako po mednarodnem pravu kot po mednarodnih konvencijah, ki jih je podpisala; |
| --- | --- |

9.

poziva iranske oblasti, naj pokažejo, da so trdno odločene sodelovati z mednarodno skupnostjo pri izboljšanju stanja človekovih pravic v Iranu, ter poziva iransko vlado, naj izpolni vse svoje obveznosti, tako po mednarodnem pravu kot po mednarodnih konvencijah, ki jih je podpisala;

| 10. | meni, da bi obisk posebnega poročevalca ZN lahko pomagal ustvariti pregled stanja človekovih pravic v Iranu; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Iran od leta 2005 ni sprejel nobenega obiska posebnih poročevalcev ZN ali visoke komisarke za človekove pravice; poziva Iran, naj izpolni izraženo namero, da bo v letu 2012 dovolil obisk posebnega poročevalca o položaju človekovih pravic v Iranu dr. Ahmeda Šahida; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi obisk posebnega poročevalca ZN lahko pomagal ustvariti pregled stanja človekovih pravic v Iranu; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Iran od leta 2005 ni sprejel nobenega obiska posebnih poročevalcev ZN ali visoke komisarke za človekove pravice; poziva Iran, naj izpolni izraženo namero, da bo v letu 2012 dovolil obisk posebnega poročevalca o položaju človekovih pravic v Iranu dr. Ahmeda Šahida;

| 11. | poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom učinkovito uporabi novi instrument za demokracijo in človekove pravice, da podpre demokracijo in spoštovanje človekovih pravic v Iranu, vključno s svobodo izražanja na spletu; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom učinkovito uporabi novi instrument za demokracijo in človekove pravice, da podpre demokracijo in spoštovanje človekovih pravic v Iranu, vključno s svobodo izražanja na spletu;

| 12. | poziva predstavnike EU in podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj spodbujajo iranske oblasti k ponovni vzpostavitvi dialoga o človekovih pravicah; ponovno poudarja pripravljenost, da začne dialog na temo človekovih pravic z Iranom, in sicer na vseh ravneh in na osnovi univerzalnih vrednot, ki so zapisane v ustanovni listini in konvencijah Združenih narodov; |
| --- | --- |

12.

poziva predstavnike EU in podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj spodbujajo iranske oblasti k ponovni vzpostavitvi dialoga o človekovih pravicah; ponovno poudarja pripravljenost, da začne dialog na temo človekovih pravic z Iranom, in sicer na vseh ravneh in na osnovi univerzalnih vrednot, ki so zapisane v ustanovni listini in konvencijah Združenih narodov;

| 13. | spoštuje pristop EU na dveh ravneh do Irana (sankcije, združene z diplomacijo), vendar je obenem zaskrbljen zaradi negativnih učinkov daljnosežnih sankcij zoper Iran na iransko prebivalstvo, vključno s porastom inflacije in pomanjkanjem nujnih dobrin, zlasti zdravil; |
| --- | --- |

13.

spoštuje pristop EU na dveh ravneh do Irana (sankcije, združene z diplomacijo), vendar je obenem zaskrbljen zaradi negativnih učinkov daljnosežnih sankcij zoper Iran na iransko prebivalstvo, vključno s porastom inflacije in pomanjkanjem nujnih dobrin, zlasti zdravil;

| 14. | poziva Svet, naj okrepi ciljne ukrepe zoper iranske posameznike in subjekte, vključno z državnimi institucijami, ki so odgovorni za hude kršitve človekovih pravic in omejevanje temeljnih svoboščin, zlasti z zlorabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij in interneta ter cenzuro medijev, ali vpleteni vanje; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se vse premoženje in nepremičnine Irancev, na katere so usmerjeni omejevalni ukrepi in ki se nahajajo v EU, zasežejo in zamrznejo; |
| --- | --- |

14.

poziva Svet, naj okrepi ciljne ukrepe zoper iranske posameznike in subjekte, vključno z državnimi institucijami, ki so odgovorni za hude kršitve človekovih pravic in omejevanje temeljnih svoboščin, zlasti z zlorabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij in interneta ter cenzuro medijev, ali vpleteni vanje; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se vse premoženje in nepremičnine Irancev, na katere so usmerjeni omejevalni ukrepi in ki se nahajajo v EU, zasežejo in zamrznejo;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, svetu OZN za človekove pravice ter vladi in parlamentu Islamske republike Iran, obenem pa naj se ta resolucija prevede v farsi. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, svetu OZN za človekove pravice ter vladi in parlamentu Islamske republike Iran, obenem pa naj se ta resolucija prevede v farsi.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/189 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/189

---

P7_TA(2012)0464

Razmere v Burmi, zlasti nenehno nasilje v državi Rakhine

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o razmerah v Burmi/Mjanmaru, zlasti nenehnem nasilju v državi Rakhine (2012/2878(RSP))

(2015/C 419/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Burmi/Mjanmaru, zlasti resolucije z dne 20. aprila 2012 (1) in 13. septembra 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Burmi/Mjanmaru, zlasti resolucije z dne 20. aprila 2012 (1) in 13. septembra 2012 (2),

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN o stanju človekovih pravic v Burmi/Mjanmaru z dne 24. avgusta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN o stanju človekovih pravic v Burmi/Mjanmaru z dne 24. avgusta 2012,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta 2012/225/SZVP z dne 26. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta 2012/225/SZVP z dne 26. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Thein Seina, ki jo je 17. avgusta 2012 podal burmanskemu parlamentu v zvezi z razmerami v državi Rakhine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Thein Seina, ki jo je 17. avgusta 2012 podal burmanskemu parlamentu v zvezi z razmerami v državi Rakhine,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN z dne 25. oktobra 2012 o razmerah v Burmi/Mjanmaru, in sicer v državi Rakhine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN z dne 25. oktobra 2012 o razmerah v Burmi/Mjanmaru, in sicer v državi Rakhine,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 26. oktobra 2012 o ponovnem izbruhu nasilja v državi Rakhine v Burmi/Mjanmaru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 26. oktobra 2012 o ponovnem izbruhu nasilja v državi Rakhine v Burmi/Mjanmaru,

| — | ob upoštevanju skupne izjave, ki sta jo 3. novembra 2012 v mirovnem centru v Yangonu v Burmi/Mjanmaru podpisala predsednik Evropske komisije Jose Manuel Barroso in minister urada predsednika Mjanmara Aung Min, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave, ki sta jo 3. novembra 2012 v mirovnem centru v Yangonu v Burmi/Mjanmaru podpisala predsednik Evropske komisije Jose Manuel Barroso in minister urada predsednika Mjanmara Aung Min,

| — | ob upoštevanju poziva visokega komisarja OZN za človekove pravice Navija Pillaya z dne 9. novembra 2012 burmanski/mjanmarski vladi, naj sprejme ukrepe, ki so nujni za priznanje državljanskih pravic in enake obravnave manjšini Rohingja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poziva visokega komisarja OZN za človekove pravice Navija Pillaya z dne 9. novembra 2012 burmanski/mjanmarski vladi, naj sprejme ukrepe, ki so nujni za priznanje državljanskih pravic in enake obravnave manjšini Rohingja,

| — | ob upoštevanju pisma predsednika Thein Seina, poslanega 16. novembra 2012 generalnemu sekretarju OZN Ban Ki Munu, v katerem se burmanski/mjanmarski predsednik zavezuje, da bo preučil možnost priznanja državljanstva muslimanskemu ljudstvu Rohingja, ki nima države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika Thein Seina, poslanega 16. novembra 2012 generalnemu sekretarju OZN Ban Ki Munu, v katerem se burmanski/mjanmarski predsednik zavezuje, da bo preučil možnost priznanja državljanstva muslimanskemu ljudstvu Rohingja, ki nima države,

| — | ob upoštevanju konvencije OZN o statusu beguncev iz leta 1951 ter njenega protokola iz leta 1967, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije OZN o statusu beguncev iz leta 1951 ter njenega protokola iz leta 1967,

| — | ob upoštevanju členov 18 do 21 Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 18 do 21 Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju člena 25 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 25 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju izjav različnih predstavnikov burmanske vlade in opozicije, vključno z Aung San Su Či, ki etnični manjšini Rohingja odrekajo državljanske pravice ter do skrajnosti zmanjšujejo odgovornost državnih organov v nedavnih nasilnih spopadih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav različnih predstavnikov burmanske vlade in opozicije, vključno z Aung San Su Či, ki etnični manjšini Rohingja odrekajo državljanske pravice ter do skrajnosti zmanjšujejo odgovornost državnih organov v nedavnih nasilnih spopadih,

| — | ob upoštevanju izjave burmanske/mjanmarske nacionalne komisije za človekove pravice iz avgusta 2012, v kateri komisija navaja, da preganjanje pripadnikov manjšine Rohingja in dogodki v državi Rakhine niso v njeni pristojnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave burmanske/mjanmarske nacionalne komisije za človekove pravice iz avgusta 2012, v kateri komisija navaja, da preganjanje pripadnikov manjšine Rohingja in dogodki v državi Rakhine niso v njeni pristojnosti,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je burmanska vlada od začetka leta 2011 sprejela bistvene ukrepe za obnovitev državljanskih svoboščin, vendar grozodejstva v državi Rakhine opozarjajo na ogromne težave, ki jih je še treba premagati; |
| --- | --- |

A.

ker je burmanska vlada od začetka leta 2011 sprejela bistvene ukrepe za obnovitev državljanskih svoboščin, vendar grozodejstva v državi Rakhine opozarjajo na ogromne težave, ki jih je še treba premagati;

| B. | ker razmere v državi Rakhine ostajajo napete in je od junija moralo vsaj 1 10  000 prebivalcev zapustiti svoje domove, v oktobrskem ponovnem izbruhu nasilja pa je bilo ubitih 89 ljudi, več kot 5  300 domov in verskih zgradb pa uničenih; |
| --- | --- |

B.

ker razmere v državi Rakhine ostajajo napete in je od junija moralo vsaj 1 10  000 prebivalcev zapustiti svoje domove, v oktobrskem ponovnem izbruhu nasilja pa je bilo ubitih 89 ljudi, več kot 5  300 domov in verskih zgradb pa uničenih;

| C. | ker je med razseljenimi večina pripadnikov manjšine Rohingja, ki živijo v taboriščih v nesprejemljivih pogojih s prevelikim številom prebivalcev, z zaskrbljujočo ravnjo podhranjenosti otrok, povsem neustreznimi vodnimi viri in zdravstvom, brez razpoložljivih šol in brez ustreznega dostopa do humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

C.

ker je med razseljenimi večina pripadnikov manjšine Rohingja, ki živijo v taboriščih v nesprejemljivih pogojih s prevelikim številom prebivalcev, z zaskrbljujočo ravnjo podhranjenosti otrok, povsem neustreznimi vodnimi viri in zdravstvom, brez razpoložljivih šol in brez ustreznega dostopa do humanitarne pomoči;

| D. | ker v državi Rakhine od začetka junijskih spopadov med skupnostma vlada izredno stanje, ki omogoča uvedbo vojaškega prava, in ker je vlada konec oktobra na prizadetih območjih razglasila policijsko uro ter mobilizirala dodatne varnostne sile, vendar ti ukrepi do sedaj niso zaustavili nasilja; |
| --- | --- |

D.

ker v državi Rakhine od začetka junijskih spopadov med skupnostma vlada izredno stanje, ki omogoča uvedbo vojaškega prava, in ker je vlada konec oktobra na prizadetih območjih razglasila policijsko uro ter mobilizirala dodatne varnostne sile, vendar ti ukrepi do sedaj niso zaustavili nasilja;

| E. | ker se diskriminacija pripadnikov manjšine Rohingja nadaljuje; ker so po poročanjih pri napadih na pripadnike manjšine Rohingja sodelovali lokalni organi, ki jih poskušajo aktivno pregnati iz države; ker je mednarodna skupnost pozvala burmansko vlado, naj ponovno preuči zakon o državljanstvu iz leta 1982 ter pripadnikom manjšine Rohingja zagotovi status ljudstva z državo in začne reševati vzroke za dolgotrajno diskriminacijo tega ljudstva; |
| --- | --- |

E.

ker se diskriminacija pripadnikov manjšine Rohingja nadaljuje; ker so po poročanjih pri napadih na pripadnike manjšine Rohingja sodelovali lokalni organi, ki jih poskušajo aktivno pregnati iz države; ker je mednarodna skupnost pozvala burmansko vlado, naj ponovno preuči zakon o državljanstvu iz leta 1982 ter pripadnikom manjšine Rohingja zagotovi status ljudstva z državo in začne reševati vzroke za dolgotrajno diskriminacijo tega ljudstva;

| F. | ker je Rakhine druga najbolj revna država v Burmi/Mjanmaru, ki je že tako ali tako ena najmanj razvitih držav na svetu, kjer so revščina, zatiranje ter zgodovinski spomini obeh skupnosti pripomogli k razmahu nasilja med skupnostma; |
| --- | --- |

F.

ker je Rakhine druga najbolj revna država v Burmi/Mjanmaru, ki je že tako ali tako ena najmanj razvitih držav na svetu, kjer so revščina, zatiranje ter zgodovinski spomini obeh skupnosti pripomogli k razmahu nasilja med skupnostma;

| G. | ker so 31. oktobra 2012 trije strokovnjaki OZN izrazili globoko zaskrbljenost nad stalnim nasiljem, ki vlada med skupnostma v državi Rakhine, ter pozvali vlado, naj nemudoma obravnava vzroke za napetosti in spor med budistično in muslimansko skupnostjo v regiji; |
| --- | --- |

G.

ker so 31. oktobra 2012 trije strokovnjaki OZN izrazili globoko zaskrbljenost nad stalnim nasiljem, ki vlada med skupnostma v državi Rakhine, ter pozvali vlado, naj nemudoma obravnava vzroke za napetosti in spor med budistično in muslimansko skupnostjo v regiji;

| H. | ker je burmanska/mjanmarska vlada v avgustu 2012 ustanovila preiskovalno komisijo, ne da bi pri tem vključila predstavnika skupnosti Rohingja, katere naloga je bila preiskati vzroke za izbruh sektaškega nasilja ter podati predloge o tem, kako ga dokončati, vendar njeno delo do sedaj ni bilo učinkovito; |
| --- | --- |

H.

ker je burmanska/mjanmarska vlada v avgustu 2012 ustanovila preiskovalno komisijo, ne da bi pri tem vključila predstavnika skupnosti Rohingja, katere naloga je bila preiskati vzroke za izbruh sektaškega nasilja ter podati predloge o tem, kako ga dokončati, vendar njeno delo do sedaj ni bilo učinkovito;

| I. | ker je glede na trajajoče nasilje v preteklih letih približno milijon pripadnikov manjšine Rohingja zbežalo v sosednje države, in sicer 3 00  000 v Bangladeš in 92  000 na Tajsko, približno 54  000 neregistriranih iskalcev azila pa je v devetih taboriščih vzdolž tajsko-mjanmarske meje; |
| --- | --- |

I.

ker je glede na trajajoče nasilje v preteklih letih približno milijon pripadnikov manjšine Rohingja zbežalo v sosednje države, in sicer 3 00  000 v Bangladeš in 92  000 na Tajsko, približno 54  000 neregistriranih iskalcev azila pa je v devetih taboriščih vzdolž tajsko-mjanmarske meje;

| J. | ker je vsaj 4  000 prebivalcev s čolni zbežalo v glavno mesto države Rakhine Sittwe, kjer je država ločila muslimane, vključno s pripadniki ljudstva Rohingja, od odstalega prebivalstva ter jih naselila v taborišča; ker naj bi vsaj 3  000 pripadnikov ljudstva Rohingja zbežalo preko morja na burmansko-bangladeško mejo, kjer morajo bangladeške varnostne sile od junija dalje zavrniti vse osebe, ki se približajo meji; |
| --- | --- |

J.

ker je vsaj 4  000 prebivalcev s čolni zbežalo v glavno mesto države Rakhine Sittwe, kjer je država ločila muslimane, vključno s pripadniki ljudstva Rohingja, od odstalega prebivalstva ter jih naselila v taborišča; ker naj bi vsaj 3  000 pripadnikov ljudstva Rohingja zbežalo preko morja na burmansko-bangladeško mejo, kjer morajo bangladeške varnostne sile od junija dalje zavrniti vse osebe, ki se približajo meji;

| K. | ker je predsednik Evropske komisije Barroso med svojim obiskom v burmanskem glavnem mestu Naj Pji Tav Burmi ponudil 78 milijonov EUR v obliki razvojne pomoči EU ter poudaril, da je EU pripravljena uporabiti 4 milijone EUR za takojšnjo človekoljubno pomoč, če se zagotovi dostop do prizadetih območjih; |
| --- | --- |

K.

ker je predsednik Evropske komisije Barroso med svojim obiskom v burmanskem glavnem mestu Naj Pji Tav Burmi ponudil 78 milijonov EUR v obliki razvojne pomoči EU ter poudaril, da je EU pripravljena uporabiti 4 milijone EUR za takojšnjo človekoljubno pomoč, če se zagotovi dostop do prizadetih območjih;

| 1. | je zaskrbljen zaradi ponovnega etničnega nasilja v državi Rakhine, zaradi katerega je bilo ubitih in ranjenih veliko ljudi, uničeno premoženje in razseljeno lokalno prebivalstvo, ter izraža svojo zaskrbljenost, da bodo spopadi med skupnostma ogrozili prehod države v demokracijo ter imeli širše posledice za celotno regijo; |
| --- | --- |

1.

je zaskrbljen zaradi ponovnega etničnega nasilja v državi Rakhine, zaradi katerega je bilo ubitih in ranjenih veliko ljudi, uničeno premoženje in razseljeno lokalno prebivalstvo, ter izraža svojo zaskrbljenost, da bodo spopadi med skupnostma ogrozili prehod države v demokracijo ter imeli širše posledice za celotno regijo;

| 2. | priznava, da v Burmi stalno potekajo politične reforme in reforme na področju človekovih pravic, vendar poziva oblasti, naj povečajo svoja prizadevanja, vključno z izpustitvijo preostalih političnih zapornikov, ter nemudoma pričnejo reševati vprašanje nasilja med skupnostma ter njegove posledice; |
| --- | --- |

2.

priznava, da v Burmi stalno potekajo politične reforme in reforme na področju človekovih pravic, vendar poziva oblasti, naj povečajo svoja prizadevanja, vključno z izpustitvijo preostalih političnih zapornikov, ter nemudoma pričnejo reševati vprašanje nasilja med skupnostma ter njegove posledice;

| 3. | je prepričan, da je trenuten porast nasilja med skupnostma v državi Rakhine posledica dolgoročne diskriminatorne politike do ljudstva Rohingja; poudarja, da je bilo do sedaj premalo storjenega za preprečitev ali razrešitev vzroka za napetosti med skupnostma in etnične diskriminacije; |
| --- | --- |

3.

je prepričan, da je trenuten porast nasilja med skupnostma v državi Rakhine posledica dolgoročne diskriminatorne politike do ljudstva Rohingja; poudarja, da je bilo do sedaj premalo storjenega za preprečitev ali razrešitev vzroka za napetosti med skupnostma in etnične diskriminacije;

| 4. | se seznanja z izjavo vlade, da bo izvedla celovito in neodvisno preiskavo dogodkov in ukrepala proti pobudnikom nasilja; poziva burmansko/mjanmarsko vlado, naj nemudoma sprejme ukrepe, s katerimi bo končala etnično nasilje in diskriminacijo ter privedla krivce za nasilne spopade in druge s tem povezane zlorabe v državi Rakhine pred sodišče; |
| --- | --- |

4.

se seznanja z izjavo vlade, da bo izvedla celovito in neodvisno preiskavo dogodkov in ukrepala proti pobudnikom nasilja; poziva burmansko/mjanmarsko vlado, naj nemudoma sprejme ukrepe, s katerimi bo končala etnično nasilje in diskriminacijo ter privedla krivce za nasilne spopade in druge s tem povezane zlorabe v državi Rakhine pred sodišče;

| 5. | poziva vse strani, naj najdejo trajne načine za razrešitev vprašanja med skupnostma in ponovno poziva politične sile, naj se jasno zavzamejo za pluralistično družbo z vključujočim dialogom z lokalnimi skupnostmi; |
| --- | --- |

5.

poziva vse strani, naj najdejo trajne načine za razrešitev vprašanja med skupnostma in ponovno poziva politične sile, naj se jasno zavzamejo za pluralistično družbo z vključujočim dialogom z lokalnimi skupnostmi;

| 6. | poziva burmansko/mjanmarsko vlado, naj opusti diskriminatorno ravnanje z ljudstvom Rohingja; ponovno poziva k spremembi ali razveljavitvi zakona o državljanstvu iz leta 1982, da se ljudstvu Rohingja zagotovi enak dostop do burmanskega državljanstva; |
| --- | --- |

6.

poziva burmansko/mjanmarsko vlado, naj opusti diskriminatorno ravnanje z ljudstvom Rohingja; ponovno poziva k spremembi ali razveljavitvi zakona o državljanstvu iz leta 1982, da se ljudstvu Rohingja zagotovi enak dostop do burmanskega državljanstva;

| 7. | poziva burmanske oblasti, naj aktivneje ukrepajo na področju državljanskih pravic, zlasti kar zadeva izobraževanje, delovna dovoljenja in svobodo gibanja za pripadnike manjšine Rohingja; |
| --- | --- |

7.

poziva burmanske oblasti, naj aktivneje ukrepajo na področju državljanskih pravic, zlasti kar zadeva izobraževanje, delovna dovoljenja in svobodo gibanja za pripadnike manjšine Rohingja;

| 8. | poziva burmansko/mjanmarsko vlado, naj agencijam OZN in človekoljubnim nevladnim organizacijam, novinarjem in diplomatom zagotovi neoviran dostop do vseh območij v državi, tudi do države Rakhine, ter omogoči neomejen dostop do človekoljubne pomoči vsem prizadetim prebivalcem; nadalje poziva burmanske oblasti, naj nemudoma izboljšajo pogoje v begunskih taboriščih, kjer živijo pripadniki ljudstva Rohingja; |
| --- | --- |

8.

poziva burmansko/mjanmarsko vlado, naj agencijam OZN in človekoljubnim nevladnim organizacijam, novinarjem in diplomatom zagotovi neoviran dostop do vseh območij v državi, tudi do države Rakhine, ter omogoči neomejen dostop do človekoljubne pomoči vsem prizadetim prebivalcem; nadalje poziva burmanske oblasti, naj nemudoma izboljšajo pogoje v begunskih taboriščih, kjer živijo pripadniki ljudstva Rohingja;

| 9. | poziva EU in države članice, naj burmanski vladi zagotovijo človekoljubno pomoč in podporo pri njenih prizadevanjih za stabilizacijo razmer ter hitrejšo izvedbo programov reform, ki vključuje načelo pravne države, spoštovanje človekovih pravic in politične svobode; |
| --- | --- |

9.

poziva EU in države članice, naj burmanski vladi zagotovijo človekoljubno pomoč in podporo pri njenih prizadevanjih za stabilizacijo razmer ter hitrejšo izvedbo programov reform, ki vključuje načelo pravne države, spoštovanje človekovih pravic in politične svobode;

| 10. | pozdravlja predloge odbora za pravno državo burmanskega parlamenta in poziva vlado, naj nemudoma izvede zakonodajne, institucionalne in politične reforme ter konča večje kršitve človekovih pravic na območjih etničnih in drugih oboroženih spopadov in prične reševati sedanje nekaznovanje zlorab človekovih pravic, zlasti kadar jih kršijo državne sile; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja predloge odbora za pravno državo burmanskega parlamenta in poziva vlado, naj nemudoma izvede zakonodajne, institucionalne in politične reforme ter konča večje kršitve človekovih pravic na območjih etničnih in drugih oboroženih spopadov in prične reševati sedanje nekaznovanje zlorab človekovih pravic, zlasti kadar jih kršijo državne sile;

| 11. | pozdravlja, da je bilo 17. septembra 2012 izpuščenih 514 zapornikov, med njimi 90 političnih zapornikov, 19. novembra 2012 pa 66 zapornikov, med njimi 44 političnih zapornikov, s pomilostitvijo, ki je sovpadla z obiskom predsednika ZDA Obame v Burmi/Mjanmarju; poziva burmansko vlado, naj izpusti vse preostale zapornike vesti ter natančno pojasni, koliko jih je še zaprtih, in sprejme ukrepe za ponovno vključitev izpuščenih zapornikov v družbo; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja, da je bilo 17. septembra 2012 izpuščenih 514 zapornikov, med njimi 90 političnih zapornikov, 19. novembra 2012 pa 66 zapornikov, med njimi 44 političnih zapornikov, s pomilostitvijo, ki je sovpadla z obiskom predsednika ZDA Obame v Burmi/Mjanmarju; poziva burmansko vlado, naj izpusti vse preostale zapornike vesti ter natančno pojasni, koliko jih je še zaprtih, in sprejme ukrepe za ponovno vključitev izpuščenih zapornikov v družbo;

| 12. | pozdravlja sklepe Sveta v zvezi z Burmo/Mjanmarjem z dne 23. aprila 2012, ki vključujejo odpravo omejevalnih ukrepov za burmansko vlado, z izjemo embarga na orožje, ter željo EU, da še naprej podpira državo pri njenem prehodu; pri tem so za EU osrednjega pomena vprašanja, povezana s človekovimi pravicami: podpora procesu reform, prispevek h gospodarskemu, političnemu in družbenemu razvoju, uveljavitev pravne države in temeljnih svoboščin, zlasti svobode izražanja in združevanja; s tem v zvezi pozdravlja nedavni obisk predsednika Evropske komisije in takojšnje povečanje človekoljubnih sredstev Komisije v letu 2012 za pomoč prebivalcem države Rakhine; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja sklepe Sveta v zvezi z Burmo/Mjanmarjem z dne 23. aprila 2012, ki vključujejo odpravo omejevalnih ukrepov za burmansko vlado, z izjemo embarga na orožje, ter željo EU, da še naprej podpira državo pri njenem prehodu; pri tem so za EU osrednjega pomena vprašanja, povezana s človekovimi pravicami: podpora procesu reform, prispevek h gospodarskemu, političnemu in družbenemu razvoju, uveljavitev pravne države in temeljnih svoboščin, zlasti svobode izražanja in združevanja; s tem v zvezi pozdravlja nedavni obisk predsednika Evropske komisije in takojšnje povečanje človekoljubnih sredstev Komisije v letu 2012 za pomoč prebivalcem države Rakhine;

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladi in parlamentu Burme/Mjanmarja, visoki predstavnici EU, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju združenja ASEAN, medvladni komisiji združenja ASEAN za človekove pravice, generalnemu sekretarju Commonwealtha, posebnemu predstavniku OZN za človekove pravice v Burmi/Mjanmarju, visokemu komisarju OZN za begunce in Svetu OZN za človekove pravice. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladi in parlamentu Burme/Mjanmarja, visoki predstavnici EU, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju združenja ASEAN, medvladni komisiji združenja ASEAN za človekove pravice, generalnemu sekretarju Commonwealtha, posebnemu predstavniku OZN za človekove pravice v Burmi/Mjanmarju, visokemu komisarju OZN za begunce in Svetu OZN za človekove pravice.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0142.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0355.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/192 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/192

---

P7_TA(2012)0465

Položaj migrantov v Libiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o položaju migrantov v Libiji (2012/2879(RSP))

(2015/C 419/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Konvencije ZN o statusu beguncev iz leta 1951 ter njenega protokola iz leta 1967, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije ZN o statusu beguncev iz leta 1951 ter njenega protokola iz leta 1967,

| — | ob upoštevanju libijske ratifikacije konvencije Afriške unije, ki ureja posebne vidike begunske problematike v Afriki, z dne 25. aprila 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju libijske ratifikacije konvencije Afriške unije, ki ureja posebne vidike begunske problematike v Afriki, z dne 25. aprila 1981,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, ki jo je Libija ratificirala 26. marca 1987, ter njenega protokola o ustanovitvi Afriškega sodišča za človekove pravice in pravice ljudstev, ki ga je Libija ratificirala 19. novembra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, ki jo je Libija ratificirala 26. marca 1987, ter njenega protokola o ustanovitvi Afriškega sodišča za človekove pravice in pravice ljudstev, ki ga je Libija ratificirala 19. novembra 2003,

| — | ob upoštevanju svojih preteklih resolucij o Libiji, zlasti resolucije z dne 15. septembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih preteklih resolucij o Libiji, zlasti resolucije z dne 15. septembra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju svežnja evropske sosedske politike o Libiji z dne 15. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja evropske sosedske politike o Libiji z dne 15. maja 2012,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o človekovih pravicah in varnostnih razmerah na območju Sahela (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o človekovih pravicah in varnostnih razmerah na območju Sahela (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 23. julija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 23. julija 2012,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2012 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2012 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki (3),

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 19. julija 2012 in 3. novembra 2012 o Libiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 19. julija 2012 in 3. novembra 2012 o Libiji,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja ZN o podporni misiji Združenih narodov v Libiji, sprejetega 30. avgusta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja ZN o podporni misiji Združenih narodov v Libiji, sprejetega 30. avgusta 2012,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je Libija julija 2012 organizirala svoje prve demokratične in svobodne volitve na izredno miroljuben in urejen način; ker je 9. avgusta 2012 država doživela prvo miroljubno predajo moči z nacionalnega prehodnega sveta na splošni narodni kongres, ki ima nalogo sprejeti ustavo in druge bistvene zakonodajne reforme; |
| --- | --- |

A.

ker je Libija julija 2012 organizirala svoje prve demokratične in svobodne volitve na izredno miroljuben in urejen način; ker je 9. avgusta 2012 država doživela prvo miroljubno predajo moči z nacionalnega prehodnega sveta na splošni narodni kongres, ki ima nalogo sprejeti ustavo in druge bistvene zakonodajne reforme;

| B. | ker je prva libijska vlada, izbrana na demokratičnih volitvah po več kot petdesetih letih prisegla 14. novembra 2012; |
| --- | --- |

B.

ker je prva libijska vlada, izbrana na demokratičnih volitvah po več kot petdesetih letih prisegla 14. novembra 2012;

| C. | ker Libijo čaka porevolucionarno obdobje, polno izzivov, ki segajo od varnost (razorožitev, demobilizacija in reintegracija revolucionarnih milic ter reforma narodne vojske, policije, obmejnih in drugih državnih varnostnih sil), narodna sprava, prehodna pravosodna ureditev in izvrševanje pravne države ter spoštovanje človekovih pravic, vse do številnih drugih reform, ki so osrednjega pomena za izgradnjo demokratičnih institucij in demokratične države; |
| --- | --- |

C.

ker Libijo čaka porevolucionarno obdobje, polno izzivov, ki segajo od varnost (razorožitev, demobilizacija in reintegracija revolucionarnih milic ter reforma narodne vojske, policije, obmejnih in drugih državnih varnostnih sil), narodna sprava, prehodna pravosodna ureditev in izvrševanje pravne države ter spoštovanje človekovih pravic, vse do številnih drugih reform, ki so osrednjega pomena za izgradnjo demokratičnih institucij in demokratične države;

| D. | ker se je Libija v preteklosti zanašala na delavce migrante v sektorjih, kot so zdravstvo, izobraževanje, gostinstvo in storitve čiščenja; ker Libija ostaja pomembno središče za iskalce azila in begunce, ki bežijo pred konflikti v Afriki, Aziji in na Bližnjem vzhodu; |
| --- | --- |

D.

ker se je Libija v preteklosti zanašala na delavce migrante v sektorjih, kot so zdravstvo, izobraževanje, gostinstvo in storitve čiščenja; ker Libija ostaja pomembno središče za iskalce azila in begunce, ki bežijo pred konflikti v Afriki, Aziji in na Bližnjem vzhodu;

| E. | ker je zmogljivost oblasti za nadzor prehajanja ljudi preko večjega dela libijske 4  378 km dolge kopenske meje skrajno omejena; |
| --- | --- |

E.

ker je zmogljivost oblasti za nadzor prehajanja ljudi preko večjega dela libijske 4  378 km dolge kopenske meje skrajno omejena;

| F. | ker je med vladavino polkovnika Gadafija v Libiji delalo med 1,5 in 2,5 milijona tujcev; ker so se bili od začetka osvobajanja, dne 17. februarja 2011, številni migranti prisiljeni pridružiti skupinam plačancev pod Gadafijevim poveljstvom in so zdaj zaprti brez sojenja ali so pobegnili iz države; ker je po podatkih Mednarodne organizacije za migracije konec novembra 2011 okoli 8 00  000 migrantov že pobegnilo v sosednje države, a so se vmes številni vrnili ali prispeli nazaj; |
| --- | --- |

F.

ker je med vladavino polkovnika Gadafija v Libiji delalo med 1,5 in 2,5 milijona tujcev; ker so se bili od začetka osvobajanja, dne 17. februarja 2011, številni migranti prisiljeni pridružiti skupinam plačancev pod Gadafijevim poveljstvom in so zdaj zaprti brez sojenja ali so pobegnili iz države; ker je po podatkih Mednarodne organizacije za migracije konec novembra 2011 okoli 8 00  000 migrantov že pobegnilo v sosednje države, a so se vmes številni vrnili ali prispeli nazaj;

| G. | ker se zlorabe in kršitve človekovih pravic nad migranti, iskalci azila in begunci v Libiji redno dogajajo in so neprijavljeni tujci še vedno izpostavljeni tveganju zlorabe, rasizma, samovoljnega pridržanja, pretepanja, in mučenja, tudi medtem, ko so v priporu; |
| --- | --- |

G.

ker se zlorabe in kršitve človekovih pravic nad migranti, iskalci azila in begunci v Libiji redno dogajajo in so neprijavljeni tujci še vedno izpostavljeni tveganju zlorabe, rasizma, samovoljnega pridržanja, pretepanja, in mučenja, tudi medtem, ko so v priporu;

| H. | ker so tujci v Libiji še vedno izredno izpostavljeni zlorabam zaradi varnostnega vakuuma, širjenja orožja, neobstoječe nacionalne zakonodaje o azilih in delavcih migrantih, neustreznega sodnega sistema in šibke uprave; ker so tujci, vključno z nosečnicami, materami z majhnimi otroki in otroci brez spremstva, zaprti skupaj z odraslimi, zaprti v številnih zaporih, ki so posebej načrtovani za nezakonite priseljence ali pod neposrednim nadzorom milic; |
| --- | --- |

H.

ker so tujci v Libiji še vedno izredno izpostavljeni zlorabam zaradi varnostnega vakuuma, širjenja orožja, neobstoječe nacionalne zakonodaje o azilih in delavcih migrantih, neustreznega sodnega sistema in šibke uprave; ker so tujci, vključno z nosečnicami, materami z majhnimi otroki in otroci brez spremstva, zaprti skupaj z odraslimi, zaprti v številnih zaporih, ki so posebej načrtovani za nezakonite priseljence ali pod neposrednim nadzorom milic;

| I. | ker nedavna poročila, ki so jih izdali Mednarodna federacija za človekove pravice, Migreurop, Amnesty International in Justice without borders for migrants (JWBM), na podlagi številnih preiskav v Libiji junija 2012 opozarjajo na ponavljajoče se zlorabe migrantov, zaprtih v osmih zaporih v Kufri, Tripoliju, Bengaziju in na območju gorovja Nafus; |
| --- | --- |

I.

ker nedavna poročila, ki so jih izdali Mednarodna federacija za človekove pravice, Migreurop, Amnesty International in Justice without borders for migrants (JWBM), na podlagi številnih preiskav v Libiji junija 2012 opozarjajo na ponavljajoče se zlorabe migrantov, zaprtih v osmih zaporih v Kufri, Tripoliju, Bengaziju in na območju gorovja Nafus;

| J. | ker Libija še ni ratificirala Konvencije ZN o statusu beguncev iz leta 1951; |
| --- | --- |

J.

ker Libija še ni ratificirala Konvencije ZN o statusu beguncev iz leta 1951;

| K. | ker Svet ZN za človekove pravice, čeprav je zdaj prisoten v Libiji, v tej državi še nima pravnega statusa; |
| --- | --- |

K.

ker Svet ZN za človekove pravice, čeprav je zdaj prisoten v Libiji, v tej državi še nima pravnega statusa;

| L. | ker so nekatere države članice EU nadaljevale pogovore z Libijo o nadzoru nad migracijami; |
| --- | --- |

L.

ker so nekatere države članice EU nadaljevale pogovore z Libijo o nadzoru nad migracijami;

| M. | ker je v celoti delujoča in demokratična vlada v Libiji pogoj za pogajanja z EU, ZN in drugimi mednarodnimi partnerji o morebitnih sporazumih o sodelovanju z Libijo; |
| --- | --- |

M.

ker je v celoti delujoča in demokratična vlada v Libiji pogoj za pogajanja z EU, ZN in drugimi mednarodnimi partnerji o morebitnih sporazumih o sodelovanju z Libijo;

| 1. | pozdravlja inavguracijo prve libijske vlade, ki svojo legitimnost utemeljuje z demokratičnimi volitvami, in spodbuja njene člane, naj se odločno zavzemajo za postavitev temeljev demokratične, odgovorne in delujoče državne strukture v Libiji; poziva vse mednarodne akterje, predvsem Evropsko unijo, naj bodo pripravljeni pomagati libijski vladi in splošnemu narodnemu kongresu pri tem izjemnem izzivu; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja inavguracijo prve libijske vlade, ki svojo legitimnost utemeljuje z demokratičnimi volitvami, in spodbuja njene člane, naj se odločno zavzemajo za postavitev temeljev demokratične, odgovorne in delujoče državne strukture v Libiji; poziva vse mednarodne akterje, predvsem Evropsko unijo, naj bodo pripravljeni pomagati libijski vladi in splošnemu narodnemu kongresu pri tem izjemnem izzivu;

| 2. | poziva Libijo, naj sprejme in uveljavi zakonodajo, ki bo usklajena z njenimi mednarodnimi obveznostmi, zlasti glede zagotavljanja spoštovanja splošnih človekovih pravic; se zaveda, da bo za to vendarle potreben čas, saj je novoizvoljena vlada šele prisegla; priznava, da bodo za premagovanje katastrofalnih posledic Gadafijevega zatiralskega režima potrebni odločni ukrepi in ustrezno usposabljanje, dokler se ne vzpostavijo popolnoma odgovorni pravni, sodni in varnostni sistemi, ki bodo temeljili na pravicah; |
| --- | --- |

2.

poziva Libijo, naj sprejme in uveljavi zakonodajo, ki bo usklajena z njenimi mednarodnimi obveznostmi, zlasti glede zagotavljanja spoštovanja splošnih človekovih pravic; se zaveda, da bo za to vendarle potreben čas, saj je novoizvoljena vlada šele prisegla; priznava, da bodo za premagovanje katastrofalnih posledic Gadafijevega zatiralskega režima potrebni odločni ukrepi in ustrezno usposabljanje, dokler se ne vzpostavijo popolnoma odgovorni pravni, sodni in varnostni sistemi, ki bodo temeljili na pravicah;

| 3. | izraža zaskrbljenost nad posebej ranljivimi varnostnimi razmerami in razmerami glede človekovih pravic tujcev v Libiji, zlasti tistih iz podsaharske in vzhodne Afrike, ki iščejo zaposlitev ali politični azil, in zapornikov; je še posebej zaskrbljen nad življenjskimi razmerami in ravnanjem s priseljenci v centrih za pridržanje, predvsem v Kufri, Tripoliju, Benghaziju in območju gorovja Nafusa; |
| --- | --- |

3.

izraža zaskrbljenost nad posebej ranljivimi varnostnimi razmerami in razmerami glede človekovih pravic tujcev v Libiji, zlasti tistih iz podsaharske in vzhodne Afrike, ki iščejo zaposlitev ali politični azil, in zapornikov; je še posebej zaskrbljen nad življenjskimi razmerami in ravnanjem s priseljenci v centrih za pridržanje, predvsem v Kufri, Tripoliju, Benghaziju in območju gorovja Nafusa;

| 4. | izraža globoko zaskrbljenost nad skrajnimi razmerami, ki so jim tujci v pridržanju, tudi ženske in otroci, podvrženi – številni med njimi so žrtve spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola – in nad tem, da nimajo dostopa do ustreznega pravnega okvira in varstva, zaradi česar prihaja do pridržanj za nedoločen čas brez možnosti pritožbe proti izgonu; |
| --- | --- |

4.

izraža globoko zaskrbljenost nad skrajnimi razmerami, ki so jim tujci v pridržanju, tudi ženske in otroci, podvrženi – številni med njimi so žrtve spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola – in nad tem, da nimajo dostopa do ustreznega pravnega okvira in varstva, zaradi česar prihaja do pridržanj za nedoločen čas brez možnosti pritožbe proti izgonu;

| 5. | poziva libijske oblasti, naj vse tuje državljane, ne glede na priseljenski status, zaščitijo pred nasiljem, izkoriščanjem, grožnjami, ustrahovanjem in zlorabami; |
| --- | --- |

5.

poziva libijske oblasti, naj vse tuje državljane, ne glede na priseljenski status, zaščitijo pred nasiljem, izkoriščanjem, grožnjami, ustrahovanjem in zlorabami;

| 6. | poziva libijsko vlado in splošni narodni kongres, naj sprejmeta ustrezno zakonodajo in navodila za vse nacionalne in lokalne strukture, s katerimi bodo zagotovili pošteno obravnavanje, nediskriminacijo in potrebno varstvo vseh beguncev, iskalcev azila in priseljencev, zlasti varnost in pravice žensk in otrok; |
| --- | --- |

6.

poziva libijsko vlado in splošni narodni kongres, naj sprejmeta ustrezno zakonodajo in navodila za vse nacionalne in lokalne strukture, s katerimi bodo zagotovili pošteno obravnavanje, nediskriminacijo in potrebno varstvo vseh beguncev, iskalcev azila in priseljencev, zlasti varnost in pravice žensk in otrok;

| 7. | pričakuje, da bodo nove libijske oblasti brez odlašanja ratificirale Konvencijo ZN iz leta 1951 o statusu beguncev in njen protokol iz leta 1967 ter sprejele zakonodajo o azilu, ki bo usklajena z mednarodnim pravom in standardi; |
| --- | --- |

7.

pričakuje, da bodo nove libijske oblasti brez odlašanja ratificirale Konvencijo ZN iz leta 1951 o statusu beguncev in njen protokol iz leta 1967 ter sprejele zakonodajo o azilu, ki bo usklajena z mednarodnim pravom in standardi;

| 8. | poziva nove libijske oblasti, naj nemudoma podelijo pravni status Visokemu komisariatu Združenih narodov za begunce in mu olajšajo delo; spodbuja tesnejše sodelovanje med EU, Visokim komisariatom Združenih narodov za begunce in drugimi agencijami Združenih narodov, ki sodelujejo pri obnovi po konfliktu; |
| --- | --- |

8.

poziva nove libijske oblasti, naj nemudoma podelijo pravni status Visokemu komisariatu Združenih narodov za begunce in mu olajšajo delo; spodbuja tesnejše sodelovanje med EU, Visokim komisariatom Združenih narodov za begunce in drugimi agencijami Združenih narodov, ki sodelujejo pri obnovi po konfliktu;

| 9. | poziva nove libijske oblasti, naj olajšajo delo vseh organizacij, ki bi utegnile pomagati pri zaščiti in podpori iskalcev azila, beguncev in priseljencev; |
| --- | --- |

9.

poziva nove libijske oblasti, naj olajšajo delo vseh organizacij, ki bi utegnile pomagati pri zaščiti in podpori iskalcev azila, beguncev in priseljencev;

| 10. | poziva Libijo, naj sprejme zakonodajo, ki bo urejala vstop in bivanje tujih državljanov v državi, vključno z delujočim sistemom azila; poziva EU naj v tehničnem in političnem smislu sosednji Libiji pomagajo pri uresničevanju tega cilja, vključno z ukrepi za izboljšanje obstoječih centrov za pridržanje; |
| --- | --- |

10.

poziva Libijo, naj sprejme zakonodajo, ki bo urejala vstop in bivanje tujih državljanov v državi, vključno z delujočim sistemom azila; poziva EU naj v tehničnem in političnem smislu sosednji Libiji pomagajo pri uresničevanju tega cilja, vključno z ukrepi za izboljšanje obstoječih centrov za pridržanje;

| 11. | poziva Libijo, naj sprejme pravni status priseljencev v Libiji in jim zagotovi popolno zaščito in spoštovanje človekovih pravic, vključno s pravicami delavcev v skladu z ustreznimi standardi Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

11.

poziva Libijo, naj sprejme pravni status priseljencev v Libiji in jim zagotovi popolno zaščito in spoštovanje človekovih pravic, vključno s pravicami delavcev v skladu z ustreznimi standardi Mednarodne organizacije dela;

| 12. | poziva EU in njene države članice, naj pri pogajanjih z libijskimi oblastmi o dogovorih o prihodnjem sodelovanju in dogovorih o nadzoru priseljevanja ravnajo premišljeno in zagotovijo, da bodo ti dogovori vključevali učinkovite mehanizme spremljanja za zaščito človekovih pravic priseljencev, beguncev in iskalcev azila; |
| --- | --- |

12.

poziva EU in njene države članice, naj pri pogajanjih z libijskimi oblastmi o dogovorih o prihodnjem sodelovanju in dogovorih o nadzoru priseljevanja ravnajo premišljeno in zagotovijo, da bodo ti dogovori vključevali učinkovite mehanizme spremljanja za zaščito človekovih pravic priseljencev, beguncev in iskalcev azila;

| 13. | poziva tuje družbe, ki poslujejo v Libiji, zlasti evropske družbe, naj pri vseh svojih dejavnostih zagotovijo popolno skladnost s svojo družbeno odgovornostjo kot načelno politiko in zagotavljajo izvajanje družbene odgovornosti zlasti v odnosu do priseljenih delavcev; |
| --- | --- |

13.

poziva tuje družbe, ki poslujejo v Libiji, zlasti evropske družbe, naj pri vseh svojih dejavnostih zagotovijo popolno skladnost s svojo družbeno odgovornostjo kot načelno politiko in zagotavljajo izvajanje družbene odgovornosti zlasti v odnosu do priseljenih delavcev;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, libijski vladi in splošnemu narodnemu kongresu, generalnemu sekretarju ZN, Arabski ligi in Afriški uniji. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, libijski vladi in splošnemu narodnemu kongresu, generalnemu sekretarju ZN, Arabski ligi in Afriški uniji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0386.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0263.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0334.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 20. november 2012

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/196 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/196

---

P7_TA(2012)0422

Sprememba člena 70 Poslovnika o medinstitucionalnih pogajanjih in zakonodajnih postopkih

Sklep Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o spremembi člena 70 Poslovnika Evropskega parlamenta o medinstitucionalnih pogajanjih in zakonodajnih postopkih (2011/2298(REG))

(2015/C 419/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma svojega predsednika z dne 18. aprila 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma svojega predsednika z dne 18. aprila 2011,

| — | ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0281/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0281/2012),

| 1. | je sklenil spremeniti Poslovnik, kakor sledi; |
| --- | --- |

1.

je sklenil spremeniti Poslovnik, kakor sledi;

| 2. | poudarja, da bo sprememba začela veljati na prvi dan naslednjega delnega zasedanja; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da bo sprememba začela veljati na prvi dan naslednjega delnega zasedanja;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

Sprememba 1

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 70 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pogajanja z drugimi institucijami pri iskanju dogovora med zakonodajnim postopkom potekajo v skladu s kodeksom ravnanja
  pri pogajanjih v okviru rednega zakonodajnega postopka
  . | 1.   Pogajanja z drugimi institucijami pri iskanju dogovora med zakonodajnim postopkom potekajo v skladu s kodeksom ravnanja
  , ki ga določi konferenca predsednikov
  . |

Veljavno besedilo

Sprememba

1.   Pogajanja z drugimi institucijami pri iskanju dogovora med zakonodajnim postopkom potekajo v skladu s kodeksom ravnanja
  pri pogajanjih v okviru rednega zakonodajnega postopka
  .

1.   Pogajanja z drugimi institucijami pri iskanju dogovora med zakonodajnim postopkom potekajo v skladu s kodeksom ravnanja
  , ki ga določi konferenca predsednikov
  .

Sprememba 13

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 70 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Pred začetkom pogajanj
  se pristojni odbor
  načeloma odloča
  z večino svojih članov
  in sprejme mandat, smernice in prednostne naloge
  . | 2.   
  S pogajanji
  se
  ne začne, dokler
  pristojni odbor
  ne sprejme odločitve o začetku pogajanj za vsak obravnavani zakonodajni postopek posebej in
  z večino
  glasov
  svojih članov.
  V tej odločitvi se določi mandat in sestava pogajalske ekipe. O taki odločitvi se obvesti predsednika, ki redno obvešča konferenco predsednikov. |

Veljavno besedilo

Sprememba

2.   
  Pred začetkom pogajanj
  se pristojni odbor
  načeloma odloča
  z večino svojih članov
  in sprejme mandat, smernice in prednostne naloge
  .

2.   
  S pogajanji
  se
  ne začne, dokler
  pristojni odbor
  ne sprejme odločitve o začetku pogajanj za vsak obravnavani zakonodajni postopek posebej in
  z večino
  glasov
  svojih članov.
  V tej odločitvi se določi mandat in sestava pogajalske ekipe. O taki odločitvi se obvesti predsednika, ki redno obvešča konferenco predsednikov.

Sprememba 3

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 70 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | Mandat obsega poročilo, sprejeto v odboru in predloženo Parlamentu v poznejšo obravnavo. Izjemoma, kadar pristojni odbor meni, da je utemeljeno, da začne s pogajanji pred sprejetjem poročila v odboru, lahko mandat obsega predloge sprememb ali jasno opredeljene cilje, prednostne naloge ali smernice. |

Veljavno besedilo

Sprememba

Mandat obsega poročilo, sprejeto v odboru in predloženo Parlamentu v poznejšo obravnavo. Izjemoma, kadar pristojni odbor meni, da je utemeljeno, da začne s pogajanji pred sprejetjem poročila v odboru, lahko mandat obsega predloge sprememb ali jasno opredeljene cilje, prednostne naloge ali smernice.

Sprememba 4

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 70 – odstavek 2 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Pogajalsko ekipo vodi poročevalec, predseduje pa ji predsednik pristojnega odbora ali podpredsednik, ki ga imenuje predsednik. Sestavljajo ga vsaj poročevalci v senci iz vseh političnih skupin. |

Veljavno besedilo

Sprememba

2a.
     
  Pogajalsko ekipo vodi poročevalec, predseduje pa ji predsednik pristojnega odbora ali podpredsednik, ki ga imenuje predsednik. Sestavljajo ga vsaj poročevalci v senci iz vseh političnih skupin.

Spremembi 5 in 18

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 70 – odstavek 2 b (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Vsi dokumenti, namenjeni razpravi na srečanju s Svetom in Komisijo (trialog), so v obliki, ki navaja posamezna stališča sodelujočih institucij in možne kompromisne rešitve in se jih posreduje pogajalski ekipi vsaj 48 ur, v nujnih primerih pa vsaj 24 ur, pred začetkom trialoga. |
| | Po vsakem trialogu pogajalska ekipa poroča na naslednji seji pristojnega odbora. Dokumenti, ki odražajo izid zadnjega trialoga, so na voljo odboru. |
| | Kadar seje odbora ni mogoče sklicati pravočasno, pogajalska ekipa poroča predsedniku, poročevalcem v senci in koordinatorjem odbora, kakor je primerno. |
| | Pristojni odbor lahko ob upoštevanju napredka pogajanj posodobi mandat. |

Veljavno besedilo

Sprememba

2b.
     
  Vsi dokumenti, namenjeni razpravi na srečanju s Svetom in Komisijo (trialog), so v obliki, ki navaja posamezna stališča sodelujočih institucij in možne kompromisne rešitve in se jih posreduje pogajalski ekipi vsaj 48 ur, v nujnih primerih pa vsaj 24 ur, pred začetkom trialoga.

Po vsakem trialogu pogajalska ekipa poroča na naslednji seji pristojnega odbora. Dokumenti, ki odražajo izid zadnjega trialoga, so na voljo odboru.

Kadar seje odbora ni mogoče sklicati pravočasno, pogajalska ekipa poroča predsedniku, poročevalcem v senci in koordinatorjem odbora, kakor je primerno.

Pristojni odbor lahko ob upoštevanju napredka pogajanj posodobi mandat.

Sprememba 6

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 70 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Če pogajanja privedejo do kompromisa
  s Svetom po sprejetju poročila
  v odboru, je
  pred glasovanjem na plenarnem zasedanju v vsakem primeru potrebno ponovno posvetovanje z odborom
  . | 3.   Če pogajanja privedejo do kompromisa
  , se o tem nemudoma obvesti pristojni odbor. Dogovorjeno besedilo se posreduje pristojnemu odboru
  v 
  obravnavo. Če je dogovorjeno besedilo potrjeno z glasovanjem
  v odboru,
  se ga v ustrezni obliki, vključno s kompromisnimi predlogi sprememb, predloži Parlamentu v obravnavo. Predloženo
  je
  lahko v obliki prečiščenega besedila, v katerem so jasno označene vse spremembe predloga zakonodajnega akta v obravnavi
  . |

Veljavno besedilo

Sprememba

3.   Če pogajanja privedejo do kompromisa
  s Svetom po sprejetju poročila
  v odboru, je
  pred glasovanjem na plenarnem zasedanju v vsakem primeru potrebno ponovno posvetovanje z odborom
  .

3.   Če pogajanja privedejo do kompromisa
  , se o tem nemudoma obvesti pristojni odbor. Dogovorjeno besedilo se posreduje pristojnemu odboru
  v 
  obravnavo. Če je dogovorjeno besedilo potrjeno z glasovanjem
  v odboru,
  se ga v ustrezni obliki, vključno s kompromisnimi predlogi sprememb, predloži Parlamentu v obravnavo. Predloženo
  je
  lahko v obliki prečiščenega besedila, v katerem so jasno označene vse spremembe predloga zakonodajnega akta v obravnavi
  .

Sprememba 7

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 70 – odstavek 3 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kadar postopek vključuje pridružene odbore ali skupne seje odborov, se za odločanje o začetku pogajanj in za njihovo vodenje uporabita člena 50 in 51 Poslovnika. |
| | V primeru nesoglasja med zadevnimi odbori o načinu začetka in vodenja teh pogajanj odloči predsednik konference predsednikov odborov v skladu z načeli iz Poslovnika. |

Veljavno besedilo

Sprememba

3a.
     
  Kadar postopek vključuje pridružene odbore ali skupne seje odborov, se za odločanje o začetku pogajanj in za njihovo vodenje uporabita člena 50 in 51 Poslovnika.

V primeru nesoglasja med zadevnimi odbori o načinu začetka in vodenja teh pogajanj odloči predsednik konference predsednikov odborov v skladu z načeli iz Poslovnika.

Sprememba 8

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 70 a (novo) – naslov

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | |

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba 9

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 70 a (novo) – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Odločitev odbora o začetku pogajanj pred sprejetjem poročila v odboru se prevede v vse uradne jezike, razdeli vsem poslancem in predloži konferenci predsednikov. |
| | Konferenca predsednikov lahko na zahtevo politične skupine odloči, da na osnutek dnevnega reda delnega zasedanja po razdelitvi odločitve uvrsti točko za obravnavo z razpravo in glasovanjem in v tem primeru predsednik določi rok za vložitev predlogov sprememb. |
| | Če konferenca predsednikov ne sprejme odločitve, da uvrsti točko na osnutek dnevnega reda tega delnega zasedanja, predsednik razglasi odločitev o začetku pogajanj na njegovi otvoritvi. |

Veljavno besedilo

Sprememba

1.
     
  Odločitev odbora o začetku pogajanj pred sprejetjem poročila v odboru se prevede v vse uradne jezike, razdeli vsem poslancem in predloži konferenci predsednikov.

Konferenca predsednikov lahko na zahtevo politične skupine odloči, da na osnutek dnevnega reda delnega zasedanja po razdelitvi odločitve uvrsti točko za obravnavo z razpravo in glasovanjem in v tem primeru predsednik določi rok za vložitev predlogov sprememb.

Če konferenca predsednikov ne sprejme odločitve, da uvrsti točko na osnutek dnevnega reda tega delnega zasedanja, predsednik razglasi odločitev o začetku pogajanj na njegovi otvoritvi.

Sprememba 16

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 70 a (novo) – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Točko se uvrsti na osnutek dnevnega reda delnega zasedanja po razglasitvi obravnave z razpravo in glasovanjem, ki sledi razglasitvi, predsednik pa določi rok za vložitev predlogov sprememb, če to v 48 urah po razglasitvi zahteva politična skupina ali vsaj 40 poslancev. |
| | V ostalih primerih se šteje, da je bila odločitev o začetku pogajanj sprejeta. |

Veljavno besedilo

Sprememba

2.
     
  Točko se uvrsti na osnutek dnevnega reda delnega zasedanja po razglasitvi obravnave z razpravo in glasovanjem, ki sledi razglasitvi, predsednik pa določi rok za vložitev predlogov sprememb, če to v 48 urah po razglasitvi zahteva politična skupina ali vsaj 40 poslancev.

V ostalih primerih se šteje, da je bila odločitev o začetku pogajanj sprejeta.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/200 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/200

---

P7_TA(2012)0423

Sprememba člena 181 Poslovnika o dobesednem zapisu in člena 182 Poslovnika o audiovizualnem zapisu sej

Sklep Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o spremembi člena 181 Poslovnika Evropskega parlamenta o dobesednem zapisu in člena 182 o avdiovizualnem zapisu sej (2012/2080(REG))

(2015/C 419/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma svojega predsednika z dne 13. januarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma svojega predsednika z dne 13. januarja 2012,

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 26. oktobra 2011 o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, kakor ga je spremenil Svet – vsi oddelki – in pisnih predlogih spremembe št. 1/2012 in 2/2012 k predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 26. oktobra 2011 o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, kakor ga je spremenil Svet – vsi oddelki – in pisnih predlogih spremembe št. 1/2012 in 2/2012 k predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012 (1),

| — | ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0336/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0336/2012),

| A. | ker varčevanje pri proračunu za prevajanje in tolmačenje ne sme ogroziti načela večjezičnosti, je pa možno s pomočjo inovacij in novih delovnih metod (2), |
| --- | --- |

A.

ker varčevanje pri proračunu za prevajanje in tolmačenje ne sme ogroziti načela večjezičnosti, je pa možno s pomočjo inovacij in novih delovnih metod (2),

| 1. | je sklenil spremeniti Poslovnik, kakor sledi; |
| --- | --- |

1.

je sklenil spremeniti Poslovnik, kakor sledi;

| 2. | poudarja, da bodo spremembe začele veljati na prvi dan naslednjega delnega zasedanja; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da bodo spremembe začele veljati na prvi dan naslednjega delnega zasedanja;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

Sprememba 1

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 181 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Za vsako sejo se pripravi dobesedni zapis
  v vseh uradnih jezikih
  . | 1.   Za vsako sejo se pripravi dobesedni zapis
  kot večjezični dokument, v katerem se vsi govorni prispevki pojavijo v izvirnem jeziku
  . |

Veljavno besedilo

Sprememba

1.   Za vsako sejo se pripravi dobesedni zapis
  v vseh uradnih jezikih
  .

1.   Za vsako sejo se pripravi dobesedni zapis
  kot večjezični dokument, v katerem se vsi govorni prispevki pojavijo v izvirnem jeziku
  .

Sprememba 2

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 181 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Govorniki
  morajo
  popravke k zapisu svojih govorov
  vrniti
  sekretariatu
  v tednu dni
  . | 2.   Govorniki
  lahko vnesejo
  popravke k zapisu svojih
  govornih prispevkov v petih delovnih dneh. Popravki se v tem roku pošljejo
  sekretariatu. |

Veljavno besedilo

Sprememba

2.   Govorniki
  morajo
  popravke k zapisu svojih govorov
  vrniti
  sekretariatu
  v tednu dni
  .

2.   Govorniki
  lahko vnesejo
  popravke k zapisu svojih
  govornih prispevkov v petih delovnih dneh. Popravki se v tem roku pošljejo
  sekretariatu.

Sprememba 3

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 181 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Dobesedni zapis seje se objavi kot priloga k Uradnemu listu Evropske unije. | 3.   
  Večjezični
  dobesedni zapis seje se objavi kot priloga k Uradnemu listu Evropske unije

  in se shrani v arhivu Parlamenta
  . |

Veljavno besedilo

Sprememba

3.   Dobesedni zapis seje se objavi kot priloga k Uradnemu listu Evropske unije.

3.   
  Večjezični
  dobesedni zapis seje se objavi kot priloga k Uradnemu listu Evropske unije

  in se shrani v arhivu Parlamenta
  .

Sprememba 4

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 181 – odstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   
  Poslanci lahko zahtevajo, da se izvlečki iz
  dobesednega zapisa
  prevedejo
  v čim krajšem času. | 4.   
  Na prošnjo poslanca se naredi prevod izvlečka
  dobesednega zapisa v 
  kateri koli uradni jezik. Po potrebi se prevod zagotovi v
  čim krajšem času. |

Veljavno besedilo

Sprememba

4.   
  Poslanci lahko zahtevajo, da se izvlečki iz
  dobesednega zapisa
  prevedejo
  v čim krajšem času.

4.   
  Na prošnjo poslanca se naredi prevod izvlečka
  dobesednega zapisa v 
  kateri koli uradni jezik. Po potrebi se prevod zagotovi v
  čim krajšem času.

Sprememba 5

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 182 – odstavek - 1 (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | Na spletišču Parlamenta se v realnem času predvajajo postopki v tistih jezikih, v katerih se izvajajo, skupaj z večjezičnimi zvočnimi posnetki iz vseh dejavnih tolmaških kabin. |

Veljavno besedilo

Sprememba

Na spletišču Parlamenta se v realnem času predvajajo postopki v tistih jezikih, v katerih se izvajajo, skupaj z večjezičnimi zvočnimi posnetki iz vseh dejavnih tolmaških kabin.

Sprememba 6

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 182 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Takoj po seji se avdiovizualni zapis vsake seje,
  vključno
  z zvočnimi posnetki iz vseh tolmaških kabin, presname in objavi na
  internetu
  . | Takoj po seji se
  indeksirani
  avdiovizualni zapis postopkov v tistih jezikih, v katerih so bili izvedeni, kakor tudi
  večjezični
  zvočni posnetki iz vseh
  dejavnih
  tolmaških kabin, presnamejo in objavijo na
  spletišču Parlamenta v tekočem in naslednjem parlamentarnem obdobju, potem pa se shranijo v arhivu Parlamenta. Avdiovizualni zapis je povezan z večjezičnimi dobesednimi zapisi sej takoj, ko so na voljo. |

Veljavno besedilo

Sprememba

Takoj po seji se avdiovizualni zapis vsake seje,
  vključno
  z zvočnimi posnetki iz vseh tolmaških kabin, presname in objavi na
  internetu
  .

Takoj po seji se
  indeksirani
  avdiovizualni zapis postopkov v tistih jezikih, v katerih so bili izvedeni, kakor tudi
  večjezični
  zvočni posnetki iz vseh
  dejavnih
  tolmaških kabin, presnamejo in objavijo na
  spletišču Parlamenta v tekočem in naslednjem parlamentarnem obdobju, potem pa se shranijo v arhivu Parlamenta. Avdiovizualni zapis je povezan z večjezičnimi dobesednimi zapisi sej takoj, ko so na voljo.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0461.

(2)  Glej zgoraj navedeno resolucijo z dne 26. oktobra 2011, odstavek 77.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 20. november 2012

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/203 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/203

---

P7_TA(2012)0412

Pristojnost in priznavanje ter izvrševanje sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (prenovitev) (COM(2010)0748 – C7-0433/2010 – 2010/0383(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2015/C 419/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2010)0748) in ocene učinka, ki jo je opravila Komisija (SEC(2010)1547), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2010)0748) in ocene učinka, ki jo je opravila Komisija (SEC(2010)1547),

| — | ob upoštevanju člena 294(2), člena 67(4) in točk (a), (c) in (e) člena 81(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0433/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2), člena 67(4) in točk (a), (c) in (e) člena 81(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0433/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja Nizozemskega senata in Nizozemske poslanske zbornice v okviru protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja Nizozemskega senata in Nizozemske poslanske zbornice v okviru protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. maja 2011 (1); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. maja 2011 (1);

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 24. oktobra 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 24. oktobra 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0320/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0320/2012),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 218, 23.7.2011, str. 78.

(2)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P7_TC1-COD(2010)0383

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1215/2012.)

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/204 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/204

---

P7_TA(2012)0413

Trženje in uporaba predhodnih sestavin za eksplozive ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive (KOM(2010)0473 – C7-0279/2010 – 2010/0246(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 419/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0473), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0473),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0279/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0279/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. januarja 2011 (1); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. januarja 2011 (1);

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismih z dne 11. julija 2012 in 17. oktobra 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismih z dne 11. julija 2012 in 17. oktobra 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0269/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0269/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 84, 17.3.2011, str. 25.

---

P7_TC1-COD(2010)0246

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 98/2013.)

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/205 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/205

---

P7_TA(2012)0414

Posebni začasni ukrepi za zaposlovanje uradnikov in začasnih uslužbencev Evropske unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi posebnih začasnih ukrepov za zaposlovanje uradnikov in začasnih uslužbencev Evropske unije zaradi pristopa Hrvaške (COM(2012)0377 – C7-0216/2012 – 2012/0224(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 419/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0377), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0377),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 336 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0216/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 336 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0216/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča z dne 12. novembra 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča z dne 12. novembra 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 23. oktobra 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 23. oktobra 2012 (2),

| — | upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 31. oktobra 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 31. oktobra 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0359/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0359/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P7_TC1-COD(2012)0224

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi posebnih začasnih ukrepov za zaposlovanje uradnikov in začasnih uslužbencev Unije zaradi pristopa Hrvaške k Evropski uniji

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1216/2012.)

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/206 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/206

---

P7_TA(2012)0415

Pristop Evropske unije k Protokolu o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem zaradi raziskovanja in izkoriščanja epikontinentalnega pasu, morskega dna in njegovega podmorja ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o pristopu Evropske unije k Protokolu o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem zaradi raziskovanja in izkoriščanja epikontinentalnega pasu, morskega dna in njegovega podmorja (09671/2012 – C7-0144/2012 – 2011/0304(NLE))

(Odobritev)

(2015/C 419/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09671/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09671/2012),

| — | ob upoštevanju Protokola o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem zaradi raziskovanja in izkoriščanja epikontinentalnega pasu, morskega dna in njegovega podmorja, ki je priložen omenjenem osnutku sklepa Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem zaradi raziskovanja in izkoriščanja epikontinentalnega pasu, morskega dna in njegovega podmorja, ki je priložen omenjenem osnutku sklepa Sveta,

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 192(1) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0144/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 192(1) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0144/2012),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0319/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0319/2012),

| 1. | odobri pristop k protokolu, |
| --- | --- |

1.

odobri pristop k protokolu,

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/207 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/207

---

P7_TA(2012)0416

Ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvideni v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije na drugi strani ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije na drugi strani (11119/2012 – C7-0299/2012 – 2012/0130(NLE))

(Odobritev)

(2015/C 419/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11119/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11119/2012),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo ter vlado Danske in vlado Grenlandije (11116/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo ter vlado Danske in vlado Grenlandije (11116/2012),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0299/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0299/2012),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A7-0358/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A7-0358/2012),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | poziva Komisijo, naj mu posreduje sklepe sej in dela skupnega odbora iz člena 10 Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju; poziva, da se predstavnikom Parlamenta omogoči, da kot opazovalci sodelujejo na sejah in pri delu skupnega odbora; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu v zadnjem letu uporabe protokola pred začetkom pogajanj za obnovitev sporazuma predloži pregled o izvajanju sporazuma; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj mu posreduje sklepe sej in dela skupnega odbora iz člena 10 Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju; poziva, da se predstavnikom Parlamenta omogoči, da kot opazovalci sodelujejo na sejah in pri delu skupnega odbora; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu v zadnjem letu uporabe protokola pred začetkom pogajanj za obnovitev sporazuma predloži pregled o izvajanju sporazuma;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Grenlandije. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Grenlandije.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/208 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/208

---

P7_TA(2012)0417

Aktivna in pasivna volilna pravica na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o osnutku direktive Sveta o spremembi Direktive 93/109/ES z dne 6. decembra 1993 o podrobni ureditvi uresničevanja pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani (13634/2012 – C7-0293/2012 – 2006/0277(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – ponovno posvetovanje)

(2015/C 419/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (13634/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (13634/2012),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2006)0791), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2006)0791),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 26. septembra 2007 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 26. septembra 2007 (1),

| — | ob upoštevanju člena 22 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0293/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 22 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0293/2012),

| — | ob upoštevanju členov 55, 59(3) ter člena 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55, 59(3) ter člena 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0352/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0352/2012),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 219 E, 28.8.2008, str. 193.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/208 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/208

---

P7_TA(2012)0424

Homologacija in tržni nadzor dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (COM(2010)0542 – C7-0317/2010 – 2010/0271(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 419/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2010)0542), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2010)0542),

| — | ob upoštevanju členov 294(2) in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katero je Komisija predstavila predlog Parlamentu (C7-0317/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(2) in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katero je Komisija predstavila predlog Parlamentu (C7-0317/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. januarja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. januarja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. septembra 2012, da bo odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. septembra 2012, da bo odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0445/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0445/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 84, 17.3.2011, str. 30.

---

P7_TC1-COD(2010)0271

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o odobritvi in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 168/2013.)

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/209 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/209

---

P7_TA(2012)0425

Homologacija kmetijskih ali gozdarskih vozil ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji kmetijskih ali gozdarskih vozil (COM(2010)0395 – C7-0204/2010 – 2010/0212(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 419/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0395), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0395),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0204/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0204/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. decembra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. decembra 2010 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. septembra 2012, da bo odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. septembra 2012, da bo odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0446/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0446/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 54, 19.2.2011, str. 42

---

P7_TC1-COD(2010)0212

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 167/2013.)

---

Sreda, 21. november 2012

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/211 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/211

---

P7_TA(2012)0432

Imenovanje novega komisarja

Sklep Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o potrditvi imenovanja Tonia Borga za člana Komisije

(2015/C 419/41)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 246(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 246(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju točke 6 Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju točke 6 Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (1),

| — | ob upoštevanju odstopa Johna Dallija z mesta člana Komisije dne 16. oktobra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odstopa Johna Dallija z mesta člana Komisije dne 16. oktobra 2012,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta z dne 25. oktobra 2012, s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom o odločitvi, ki bo sprejeta v skupnem soglasju s predsednikom Komisije, o imenovanju novega člana Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta z dne 25. oktobra 2012, s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom o odločitvi, ki bo sprejeta v skupnem soglasju s predsednikom Komisije, o imenovanju novega člana Komisije,

| — | ob upoštevanju zaslišanja Tonia Borga 13. novembra 2012, ki ga je vodil Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane, v povezavi z Odborom za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odborom za kmetijstvo in razvoj podeželja, in izjave o oceni, ki je bila pripravljena po zaslišanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaslišanja Tonia Borga 13. novembra 2012, ki ga je vodil Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane, v povezavi z Odborom za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odborom za kmetijstvo in razvoj podeželja, in izjave o oceni, ki je bila pripravljena po zaslišanju,

| — | ob upoštevanju člena 106 in priloge XVII Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106 in priloge XVII Poslovnika,

| 1. | potrjuje imenovanje Tonia Borga kot člana Komisije za preostanek njenega mandata do 31. oktobra 2014, |
| --- | --- |

1.

potrjuje imenovanje Tonia Borga kot člana Komisije za preostanek njenega mandata do 31. oktobra 2014,

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam držav članic.

---

(1)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/211 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/211

---

P7_TA(2012)0433

Predlog spremembe proračuna št. 5/2012: odziv Solidarnostnega sklada na potrese v Emiliji Romanji (Italija) in sprememba proračunske vrstice, namenjene pripravljalnim dejavnostim za evropsko leto prostovoljstva 2011

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 5/2012 za proračunsko leto 2012, Oddelek III – Komisija (16398/2012 – C7-0383/2012 – 2012/2242(BUD))

(2015/C 419/42)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314, in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314, in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1) („finančna uredba“), zlasti členov 37 in 38, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1) („finančna uredba“), zlasti členov 37 in 38,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, ki je bil dokončno sprejet dne 1. decembra 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, ki je bil dokončno sprejet dne 1. decembra 2011 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2012 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2012 za proračunsko leto 2012, Oddelek III – Evropska komisija (4) in zlasti točke 2, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2012 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2012 za proračunsko leto 2012, Oddelek III – Evropska komisija (4) in zlasti točke 2,

| — | ob upoštevanju skupne izjave o odobritvah plačil, ki so jo v okviru proračunskega postopka za leto 2012 sprejele vse tri institucije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o odobritvah plačil, ki so jo v okviru proračunskega postopka za leto 2012 sprejele vse tri institucije,

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 5/2012 za proračunsko leto 2012, ki ga je Komisija predložila 19. septembra 2012 (COM(2012)0536), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 5/2012 za proračunsko leto 2012, ki ga je Komisija predložila 19. septembra 2012 (COM(2012)0536),

| — | ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 5/2012, ki ga je Svet sprejel dne 20. novembra 2012 (16398/2012 – C7-0383/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 5/2012, ki ga je Svet sprejel dne 20. novembra 2012 (16398/2012 – C7-0383/2012),

| — | ob upoštevanju člena 75b in 75e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 75b in 75e Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0381/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0381/2012),

| A. | ker se predlog spremembe proračuna št. 5/2012 nanaša na uporabo Solidarnostnega sklada EU v znesku 67 0 1 92  359 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil za odpravljanje posledic niza potresov v pokrajini Emilija-Romanja v Italiji maja 2012, |
| --- | --- |

A.

ker se predlog spremembe proračuna št. 5/2012 nanaša na uporabo Solidarnostnega sklada EU v znesku 67 0 1 92  359 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil za odpravljanje posledic niza potresov v pokrajini Emilija-Romanja v Italiji maja 2012,

| B. | ker je cilj predloga spremembe proračuna št. 5/2012 to prilagoditev proračuna uradno vnesti v proračun za leto 2012 in spremeniti proračunsko vrstico 16 05 03 01 – Pripravljalni ukrep – Evropsko leto prostovoljstva 2011, s katero se „pomišljaj“ za plačila v vrstici nadomesti z zaznamkom pro memoria (p.m.), kar bo omogočilo izvedbo končnih izplačil, |
| --- | --- |

B.

ker je cilj predloga spremembe proračuna št. 5/2012 to prilagoditev proračuna uradno vnesti v proračun za leto 2012 in spremeniti proračunsko vrstico 16 05 03 01 – Pripravljalni ukrep – Evropsko leto prostovoljstva 2011, s katero se „pomišljaj“ za plačila v vrstici nadomesti z zaznamkom pro memoria (p.m.), kar bo omogočilo izvedbo končnih izplačil,

| C. | ker predlog spremembe proračuna št. 5/2012, kot ga je predložila Komisija, glede na splošno pomanjkanje odobritev plačil za leto 2012 predlaga povečanje stopnje teh odobritev, |
| --- | --- |

C.

ker predlog spremembe proračuna št. 5/2012, kot ga je predložila Komisija, glede na splošno pomanjkanje odobritev plačil za leto 2012 predlaga povečanje stopnje teh odobritev,

| D. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 12. junija 2012 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 2/2012, povezanem s še eno uporabo Solidarnostnega sklada, globoko obžaloval, da je v specifičnem primeru uporabe Solidarnostnega sklada druga veja proračunskega organa čakala osem tednov, preden je sprejela svoje stališče, pri čemer se je strogo držala svoje razlage protokola 1 k Pogodbi o delovanju Evropske unije (rok za obveščanje nacionalnih parlamentov), |
| --- | --- |

D.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 12. junija 2012 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 2/2012, povezanem s še eno uporabo Solidarnostnega sklada, globoko obžaloval, da je v specifičnem primeru uporabe Solidarnostnega sklada druga veja proračunskega organa čakala osem tednov, preden je sprejela svoje stališče, pri čemer se je strogo držala svoje razlage protokola 1 k Pogodbi o delovanju Evropske unije (rok za obveščanje nacionalnih parlamentov),

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 5/2012, kot ga je predložila Komisija; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 5/2012, kot ga je predložila Komisija;

| 2. | meni, da je zelo pomembno, da žrtve naravnih nesreč čim prej prejmejo finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada EU, in zato toplo pozdravlja, da so italijanske oblasti takoj vložile prošnjo za pomoč iz tega sklada in da je Komisija takoj predložila svoj predlog za uporabo Solidarnostnega sklada EU; |
| --- | --- |

2.

meni, da je zelo pomembno, da žrtve naravnih nesreč čim prej prejmejo finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada EU, in zato toplo pozdravlja, da so italijanske oblasti takoj vložile prošnjo za pomoč iz tega sklada in da je Komisija takoj predložila svoj predlog za uporabo Solidarnostnega sklada EU;

| 3. | poziva vse vpletene strani v državah članicah na lokalni in regionalni ravni, ter nacionalne organe, naj še izboljšajo ocenjevanje potreb in usklajevanje morebitnih prihodnjih zahtevkov za sredstva Solidarnostnega sklada EU, da se čim bolj pospeši uporaba tega sklada; |
| --- | --- |

3.

poziva vse vpletene strani v državah članicah na lokalni in regionalni ravni, ter nacionalne organe, naj še izboljšajo ocenjevanje potreb in usklajevanje morebitnih prihodnjih zahtevkov za sredstva Solidarnostnega sklada EU, da se čim bolj pospeši uporaba tega sklada;

| 4. | ponovno odločno poziva Svet, naj z nepotrebnim odlašanjem svojih sklepov o tako občutljivih in nujnih zadevah ne ogroža prizadevanj za hitrejše nudenje pomoči Unije; |
| --- | --- |

4.

ponovno odločno poziva Svet, naj z nepotrebnim odlašanjem svojih sklepov o tako občutljivih in nujnih zadevah ne ogroža prizadevanj za hitrejše nudenje pomoči Unije;

| 5. | opozarja, da za prejšnjo uporabo sklada (sprememba proračuna št. 2/2012 za poplave v Liguriji in Toskani oktobra 2011) proračunskemu organu ni bilo treba zagotoviti novega denarja zato, ker so se za potrebni znesek pojavili nepričakovani viri za prerazporeditev sredstev; poudarja, da je zaradi trenutnega pomanjkanja sredstev za plačila, ki že vpliva na številne programe, zlasti tiste, od katerih so močno odvisni programi pakta za rast in delovna mesta, ki ga je Evropski svet sprejel dne 29. junija 2012, strogo izključeno načrtovanje takih prerazporeditev za ta primer; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da za prejšnjo uporabo sklada (sprememba proračuna št. 2/2012 za poplave v Liguriji in Toskani oktobra 2011) proračunskemu organu ni bilo treba zagotoviti novega denarja zato, ker so se za potrebni znesek pojavili nepričakovani viri za prerazporeditev sredstev; poudarja, da je zaradi trenutnega pomanjkanja sredstev za plačila, ki že vpliva na številne programe, zlasti tiste, od katerih so močno odvisni programi pakta za rast in delovna mesta, ki ga je Evropski svet sprejel dne 29. junija 2012, strogo izključeno načrtovanje takih prerazporeditev za ta primer;

| 6. | brez predlogov sprememb soglaša s stališčem Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 5/2012; |
| --- | --- |

6.

brez predlogov sprememb soglaša s stališčem Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 5/2012;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 5/2012 dokončno sprejeta, ter poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 5/2012 dokončno sprejeta, ter poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 56, 29.2.2012.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0232.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/213 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/213

---

P7_TA(2012)0434

Uporaba Solidarnostnega sklada EU – potresi v Italiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (COM(2012)0538 – C7-0300/2012 – 2012/2237(BUD))

(2015/C 419/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0538 – C7-0300/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0538 – C7-0300/2012),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 26 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 26 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejete na usklajevalnem sestanku dne 17. julija 2008 o solidarnostnem skladu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejete na usklajevalnem sestanku dne 17. julija 2008 o solidarnostnem skladu,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0380/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0380/2012),

| 1. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

1.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2013/108/EU.)

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/214 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/214

---

P7_TA(2012)0435

Izvajanje sporazumov, ki jih je EU sklenila na podlagi pogajanj v okviru določb člena XXVIII iz GATT 1994 ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju sporazumov, ki jih je EU sklenila na podlagi pogajanj v okviru določb člena XXVIII iz GATT 1994, ter o spremembi in dopolnitvi Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (COM(2012)0115 – C7-0079/2012 – 2012/0054(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 419/44)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0115), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0115),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0079/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0079/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. novembra 2012, da bo odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. novembra 2012, da bo odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0351/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0351/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-COD(2012)0054

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, in Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, ter o spremembah in dopolnitvah Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1218/2012.)

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/215 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/215

---

P7_TA(2012)0436

Tarifne kvote, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Rusije v Evropsko unijo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dodelitvi tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo (COM(2012)0449 – C7-0215/2012 – 2012/0217(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 419/45)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0449), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0449),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0215/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0215/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. novembra 2012, da bo odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. novembra 2012, da bo odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0329/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0329/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-COD(2012)0217

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o dodelitvi tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1217/2012.)

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/216 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/216

---

P7_TA(2012)0437

Sprememba koncesij za predelano perutninsko meso med EU, Brazilijo in Tajsko ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Zvezno republiko Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, in Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994 (07883/2012 – C7-0171/2012 – 2012/0046(NLE))

(Odobritev)

(2015/C 419/46)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07883/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07883/2012),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994 (07884/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994 (07884/2012),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994 (07885/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994 (07885/2012),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0171/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0171/2012),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0350/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0350/2012),

| 1. | odobri sklenitev sporazumov; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazumov;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic, Zvezne republike Brazilije in Kraljevine Tajske. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic, Zvezne republike Brazilije in Kraljevine Tajske.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/217 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/217

---

P7_TA(2012)0438

Sprememba prilog k protokoloma 1 in 2 Evro-mediteranskega Sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in Izraelom ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo na eni strani in državo Izrael na drugi strani o spremembi prilog k protokoloma 1 in 2 Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in državo Izrael na drugi strani (07433/2012 – C7-0157/2012 – 2011/0457(NLE))

(Odobritev)

(2015/C 419/47)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07433/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07433/2012),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo na eni strani in državo Izrael na drugi strani o spremembi prilog k protokoloma 1 in 2 Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in državo Izrael na drugi strani (07470/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo na eni strani in državo Izrael na drugi strani o spremembi prilog k protokoloma 1 in 2 Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in državo Izrael na drugi strani (07470/2012),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0157/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0157/2012),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0318/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0318/2012),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in države Izrael. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in države Izrael.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/217 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/217

---

P7_TA(2012)0439

Sporazum med EU in Rusijo o upravljanju tarifnih kvot za izvoz lesa ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o upravljanju tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo, ter Protokola med Evropsko unijo in vlado Ruske federacije o tehničnih podrobnostih v skladu z navedenim sporazumom (16775/1/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE))

(Odobritev)

(2015/C 419/48)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16775/1/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16775/1/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o upravljanju tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo (16776/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Rusko federacijo o upravljanju tarifnih kvot, ki se uporabljajo za izvoz lesa iz Ruske federacije v Evropsko unijo (16776/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0515/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0515/2011),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0177/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0177/2012),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma in protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma in protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ruske federacije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ruske federacije.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/218 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/218

---

P7_TA(2012)0440

Migracija s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) – (vključno z Združenim kraljestvom in Irsko) *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o osnutku uredbe Sveta o migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (prenovitev) (11142/1/2012 – C7-0330/2012 – 2012/0033A(NLE))

(Posvetovanje – prenovitev)

(2015/C 419/49)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (11142/1/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (11142/1/2012),

| — | ob upoštevanju člena 74 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0330/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 74 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0330/2012),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 12. oktobra 2012, naslovljenega na Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 12. oktobra 2012, naslovljenega na Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 ter člena 46(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 ter člena 46(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0368/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0368/2012),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov z omenjenimi spremembami, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov z omenjenimi spremembami, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | odobri osnutek Sveta, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije in kakor je spremenjen v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije in kakor je spremenjen v nadaljevanju;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti osnutek; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti osnutek;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

Sprememba 1

Osnutek uredbe

Uvodna izjava 6

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Razvoj SIS II bi bilo treba nadaljevati in dokončati
  v okviru splošnega časovnega načrta za SIS II, ki ga je Svet potrdil 6. junija 2008 in naknadno spremenil oktobra 2009 v skladu s smernicami Sveta PNZ z dne 4. junija 2009
  .
  Sedanjo različico splošnega časovnega načrta za SIS II je Komisija Svetu in Evropskemu parlamentu predstavila oktobra 2010. |

Osnutek Sveta

Sprememba

(6)

Razvoj SIS II bi bilo treba nadaljevati in dokončati
  v okviru splošnega časovnega načrta za SIS II, ki ga je Svet potrdil 6. junija 2008 in naknadno spremenil oktobra 2009 v skladu s smernicami Sveta PNZ z dne 4. junija 2009
  .
  Sedanjo različico splošnega časovnega načrta za SIS II je Komisija Svetu in Evropskemu parlamentu predstavila oktobra 2010.

| (6) | Razvoj SIS II bi bilo treba nadaljevati in dokončati
  najpozneje do 30. junija 2013
  . |
| --- | --- |

(6)

Razvoj SIS II bi bilo treba nadaljevati in dokončati
  najpozneje do 30. junija 2013
  .

Sprememba 2

Osnutek uredbe

Uvodna izjava 16

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Da bi se podprle države članice pri izbiri najprimernejše tehnične in finančne rešitve, mora Komisija takoj začeti postopek prilagajanja te uredbe, tako da predlaga pravno ureditev za migracijo, ki bi bolje zrcalila pristop tehnične migracije iz načrta migracije za projekt SIS (načrt migracije), ki [...] ga je sprejela Komisija, potem ko je zanj 23. februarja 2011 glasoval Odbor SIS-VIS [...]. |

Osnutek Sveta

Sprememba

(16)

Da bi se podprle države članice pri izbiri najprimernejše tehnične in finančne rešitve, mora Komisija takoj začeti postopek prilagajanja te uredbe, tako da predlaga pravno ureditev za migracijo, ki bi bolje zrcalila pristop tehnične migracije iz načrta migracije za projekt SIS (načrt migracije), ki [...] ga je sprejela Komisija, potem ko je zanj 23. februarja 2011 glasoval Odbor SIS-VIS [...].

črtano

Sprememba 3

Osnutek uredbe

Uvodna izjava 17

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | V načrtu migracije
  je
  navedeno
  , da bodo v obdobju preklopa vse države članice opravile lastni preklop nacionalne aplikacije s SIS 1+ [...] na SIS II. S tehničnega vidika je zaželeno, da bi države članice, ki preklop opravijo, lahko uporabljale SIS II v polnem obsegu od dneva preklopa in da jim ne bi bilo treba čakati, da ga opravijo tudi druge države članice. Zato je treba uporabljati Uredbo (ES) št. 1987/2006 in Sklep 2007/533/PNZ od dneva začetka preklopa s strani prve države članice. Zaradi pravne varnosti bi moralo biti obdobje preklopa čim krajše in ne bi smelo preseči 12 ur. Uporaba Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa 2007/533/PNZ državam članicam, ki še niso opravile preklopa ali zaradi tehničnih razlogov uporabljajo nadomestno rešitev, ne onemogoča uporabe SIS II, omejenega na funkcije SIS 1+, med obdobjem intenzivnega spremljanja. Zaradi uporabe enakih standardov in pogojev pri razpisih ukrepov ter obdelavi in varstvu podatkov v vseh državah članicah je treba za operativne dejavnosti SIS v državah članicah, ki še niso opravile preklopa, uporabiti pravni okvir SIS II. |

Osnutek Sveta

Sprememba

(17)

V načrtu migracije
  je
  navedeno
  , da bodo v obdobju preklopa vse države članice opravile lastni preklop nacionalne aplikacije s SIS 1+ [...] na SIS II. S tehničnega vidika je zaželeno, da bi države članice, ki preklop opravijo, lahko uporabljale SIS II v polnem obsegu od dneva preklopa in da jim ne bi bilo treba čakati, da ga opravijo tudi druge države članice. Zato je treba uporabljati Uredbo (ES) št. 1987/2006 in Sklep 2007/533/PNZ od dneva začetka preklopa s strani prve države članice. Zaradi pravne varnosti bi moralo biti obdobje preklopa čim krajše in ne bi smelo preseči 12 ur. Uporaba Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa 2007/533/PNZ državam članicam, ki še niso opravile preklopa ali zaradi tehničnih razlogov uporabljajo nadomestno rešitev, ne onemogoča uporabe SIS II, omejenega na funkcije SIS 1+, med obdobjem intenzivnega spremljanja. Zaradi uporabe enakih standardov in pogojev pri razpisih ukrepov ter obdelavi in varstvu podatkov v vseh državah članicah je treba za operativne dejavnosti SIS v državah članicah, ki še niso opravile preklopa, uporabiti pravni okvir SIS II.

| (17) | Predvideno
  je, da bodo v obdobju preklopa vse države članice opravile lastni preklop nacionalne aplikacije s SIS 1+ [...] na SIS II. S tehničnega vidika je zaželeno, da bi države članice, ki preklop opravijo, lahko uporabljale SIS II v polnem obsegu od dneva preklopa in da jim ne bi bilo treba čakati, da ga opravijo tudi druge države članice. Zato je treba uporabljati Uredbo (ES) št. 1987/2006 in Sklep 2007/533/PNZ od dneva začetka preklopa s strani prve države članice. Zaradi pravne varnosti [...] bi moralo biti obdobje preklopa čim krajše in ne bi smelo preseči 12 ur. Uporaba Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa 2007/533/PNZ državam članicam, ki še niso opravile preklopa ali so morale zaradi tehničnih razlogov uporabiti nadomestno rešitev, ne onemogoča uporabe SIS II, omejenega na funkcije SIS 1+, med obdobjem intenzivnega spremljanja. Zaradi uporabe enakih standardov in pogojev pri razpisih ukrepov ter obdelavi in varstvu podatkov v vseh državah članicah je treba za operativne dejavnosti SIS v državah članicah, ki še niso opravile preklopa, uporabiti pravni okvir SIS II. |
| --- | --- |

(17)

Predvideno
  je, da bodo v obdobju preklopa vse države članice opravile lastni preklop nacionalne aplikacije s SIS 1+ [...] na SIS II. S tehničnega vidika je zaželeno, da bi države članice, ki preklop opravijo, lahko uporabljale SIS II v polnem obsegu od dneva preklopa in da jim ne bi bilo treba čakati, da ga opravijo tudi druge države članice. Zato je treba uporabljati Uredbo (ES) št. 1987/2006 in Sklep 2007/533/PNZ od dneva začetka preklopa s strani prve države članice. Zaradi pravne varnosti [...] bi moralo biti obdobje preklopa čim krajše in ne bi smelo preseči 12 ur. Uporaba Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa 2007/533/PNZ državam članicam, ki še niso opravile preklopa ali so morale zaradi tehničnih razlogov uporabiti nadomestno rešitev, ne onemogoča uporabe SIS II, omejenega na funkcije SIS 1+, med obdobjem intenzivnega spremljanja. Zaradi uporabe enakih standardov in pogojev pri razpisih ukrepov ter obdelavi in varstvu podatkov v vseh državah članicah je treba za operativne dejavnosti SIS v državah članicah, ki še niso opravile preklopa, uporabiti pravni okvir SIS II.

Sprememba 4

Osnutek uredbe

Uvodna izjava 19

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Uredba (ES) št. 1987/2006 in Sklep 2007/533/PNZ določata, da je treba za centralni SIS II uporabljati najboljšo razpoložljivo tehnologijo ob upoštevanju analize stroškov in koristi. V prilogi k sklepom Sveta o prihodnjem razvoju SIS II z zasedanja 4. in 5. junija 2009 so določeni mejniki, ki jih je treba doseči za nadaljevanje sedanjega projekta SIS II. Hkrati je bila opravljena raziskava glede oblikovanja nadomestnega tehničnega scenarija za razvoj SIS II na podlagi razvoja SIS 1+ (SIS 1+ RE) kot kriznega načrta, če bi se pri preskusih pokazala neskladnost z zahtevami iz mejnikov. Na podlagi teh parametrov se Svet lahko odloči, da Komisijo pozove, naj preide na nadomestno tehnično rešitev. |

Osnutek Sveta

Sprememba

(19)

Uredba (ES) št. 1987/2006 in Sklep 2007/533/PNZ določata, da je treba za centralni SIS II uporabljati najboljšo razpoložljivo tehnologijo ob upoštevanju analize stroškov in koristi. V prilogi k sklepom Sveta o prihodnjem razvoju SIS II z zasedanja 4. in 5. junija 2009 so določeni mejniki, ki jih je treba doseči za nadaljevanje sedanjega projekta SIS II. Hkrati je bila opravljena raziskava glede oblikovanja nadomestnega tehničnega scenarija za razvoj SIS II na podlagi razvoja SIS 1+ (SIS 1+ RE) kot kriznega načrta, če bi se pri preskusih pokazala neskladnost z zahtevami iz mejnikov. Na podlagi teh parametrov se Svet lahko odloči, da Komisijo pozove, naj preide na nadomestno tehnično rešitev.

| (19) | Uredba (ES) št. 1987/2006 in Sklep 2007/533/PNZ določata, da je treba za centralni SIS II uporabljati najboljšo razpoložljivo tehnologijo ob upoštevanju analize stroškov in koristi. V prilogi k sklepom Sveta o prihodnjem razvoju SIS II z zasedanja 4. in 5. junija 2009 so določeni mejniki, ki jih je treba doseči za nadaljevanje sedanjega projekta SIS II. Hkrati je bila opravljena raziskava glede oblikovanja nadomestnega tehničnega scenarija za razvoj SIS II na podlagi razvoja SIS 1+ (SIS 1+ RE) kot kriznega načrta, če bi se pri preskusih pokazala neskladnost z zahtevami iz mejnikov. Na podlagi teh parametrov se Svet lahko odloči, da Komisijo pozove, naj preide na nadomestno tehnično rešitev.
  V takem primeru bi morala Komisija predstaviti predlog za revizijo te uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Uredba (ES) št. 1987/2006 in Sklep 2007/533/PNZ določata, da je treba za centralni SIS II uporabljati najboljšo razpoložljivo tehnologijo ob upoštevanju analize stroškov in koristi. V prilogi k sklepom Sveta o prihodnjem razvoju SIS II z zasedanja 4. in 5. junija 2009 so določeni mejniki, ki jih je treba doseči za nadaljevanje sedanjega projekta SIS II. Hkrati je bila opravljena raziskava glede oblikovanja nadomestnega tehničnega scenarija za razvoj SIS II na podlagi razvoja SIS 1+ (SIS 1+ RE) kot kriznega načrta, če bi se pri preskusih pokazala neskladnost z zahtevami iz mejnikov. Na podlagi teh parametrov se Svet lahko odloči, da Komisijo pozove, naj preide na nadomestno tehnično rešitev.
  V takem primeru bi morala Komisija predstaviti predlog za revizijo te uredbe.

Sprememba 5

Osnutek uredbe

Uvodna izjava 31

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | Evropski nadzornik za varstvo podatkov je odgovoren za spremljanje in zagotavljanje uporabe Uredbe (ES) št. 45/2001 in je pristojen za spremljanje dejavnosti institucij in organov Unije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. Ta uredba ne bi smela posegati v posebne določbe Schengenske konvencije ter Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa 2007/533/PNZ o varstvu in varnosti osebnih podatkov. |

Osnutek Sveta

Sprememba

(31)

Evropski nadzornik za varstvo podatkov je odgovoren za spremljanje in zagotavljanje uporabe Uredbe (ES) št. 45/2001 in je pristojen za spremljanje dejavnosti institucij in organov Unije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. Ta uredba ne bi smela posegati v posebne določbe Schengenske konvencije ter Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa 2007/533/PNZ o varstvu in varnosti osebnih podatkov.

| (31) | Evropski nadzornik za varstvo podatkov je odgovoren za spremljanje in zagotavljanje uporabe Uredbe (ES) št. 45/2001 in je pristojen za spremljanje dejavnosti institucij in organov Unije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov.
  Skupen nadzorni organ je odgovoren za nadzor delovanja tehničnega podpornega dela sedanjega SIS 1+ do začetka veljavnosti pravnega okvira SIS II. Nacionalni nadzorni organi so odgovorni za nadzor obdelave podatkov SIS 1+ na ozemlju svojih držav članic in bodo ostali odgovorni za spremljanje zakonitosti obdelave osebnih podatkov SIS II na ozemlju držav članic.
  Ta uredba ne bi smela posegati v posebne določbe Schengenske konvencije ter Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa 2007/533/PNZ o varstvu in varnosti osebnih podatkov.
  Ta pravni okvir SIS II določa, da nacionalni nadzorni organi in evropski nadzornik za varstvo podatkov zagotavljajo usklajen nadzor SIS II. |
| --- | --- |

(31)

Evropski nadzornik za varstvo podatkov je odgovoren za spremljanje in zagotavljanje uporabe Uredbe (ES) št. 45/2001 in je pristojen za spremljanje dejavnosti institucij in organov Unije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov.
  Skupen nadzorni organ je odgovoren za nadzor delovanja tehničnega podpornega dela sedanjega SIS 1+ do začetka veljavnosti pravnega okvira SIS II. Nacionalni nadzorni organi so odgovorni za nadzor obdelave podatkov SIS 1+ na ozemlju svojih držav članic in bodo ostali odgovorni za spremljanje zakonitosti obdelave osebnih podatkov SIS II na ozemlju držav članic.
  Ta uredba ne bi smela posegati v posebne določbe Schengenske konvencije ter Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa 2007/533/PNZ o varstvu in varnosti osebnih podatkov.
  Ta pravni okvir SIS II določa, da nacionalni nadzorni organi in evropski nadzornik za varstvo podatkov zagotavljajo usklajen nadzor SIS II.

Sprememba 6

Osnutek uredbe

Uvodna izjava 43 a (novo)

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| | (43a) | Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Bolgarija in Romunija sodelujeta v skladu s členom 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 in Sklepom Sveta 2010/365/EU z dne 29. junija 2010 o uporabi določb schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo na schengenski informacijski sistem, v Republiki Bolgariji in Romuniji (2). |

Osnutek Sveta

Sprememba

(43a)

Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Bolgarija in Romunija sodelujeta v skladu s členom 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 in Sklepom Sveta 2010/365/EU z dne 29. junija 2010 o uporabi določb schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo na schengenski informacijski sistem, v Republiki Bolgariji in Romuniji (2).

Sprememba 7

Osnutek uredbe

Člen 7 – odstavek 6

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Dejavnosti iz odstavkov 1 do 3 usklajujejo Komisija in države članice, ki sodelujejo v SIS 1+, v okviru Sveta. | 6.   Dejavnosti iz odstavkov 1 do 3 usklajujejo Komisija in države članice, ki sodelujejo v SIS 1+, v okviru Sveta.
  Evropski parlament je o dejavnostih redno obveščen. |

Osnutek Sveta

Sprememba

6.   Dejavnosti iz odstavkov 1 do 3 usklajujejo Komisija in države članice, ki sodelujejo v SIS 1+, v okviru Sveta.

6.   Dejavnosti iz odstavkov 1 do 3 usklajujejo Komisija in države članice, ki sodelujejo v SIS 1+, v okviru Sveta.
  Evropski parlament je o dejavnostih redno obveščen.

Sprememba 8

Osnutek uredbe

Člen 11 – odstavek - 1 (novo)

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Pred začetkom migracije države članice preverijo, ali so vsi osebni podatki, ki se prenesejo v SIS II, točni, najnovejši in zakoniti v skladu s Sklepom 2007/533/PNZ. |
| | Podatki, ki jih ni mogoče preveriti pred začetkom migracije, se preverijo najpozneje v šestih mesecev po začetku migracije. |

Osnutek Sveta

Sprememba

-1.
     
  Pred začetkom migracije države članice preverijo, ali so vsi osebni podatki, ki se prenesejo v SIS II, točni, najnovejši in zakoniti v skladu s Sklepom 2007/533/PNZ.

Podatki, ki jih ni mogoče preveriti pred začetkom migracije, se preverijo najpozneje v šestih mesecev po začetku migracije.

Sprememba 9

Osnutek uredbe

Člen 11 – odstavek 1

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Za migracijo s C.SIS na centralni SIS II da Francija na voljo podatkovno zbirko SIS 1+, Komisija pa podatkovno zbirko SIS 1+ vnese v centralni SIS II. Podatki iz podatkovne zbirke SIS 1+ iz člena 113(2) Schengenske konvencije se ne vnesejo v centralni SIS II. | 1.   Za migracijo s C.SIS na centralni SIS II da Francija na voljo podatkovno zbirko SIS 1+, Komisija pa podatkovno zbirko SIS 1+ vnese v centralni SIS II. Podatki iz podatkovne zbirke SIS 1+ iz člena 113(2) Schengenske konvencije se ne vnesejo v centralni SIS II.
  Ti podatki se izbrišejo najpozneje en mesec po izteku obdobja intenzivnega spremljanja. |

Osnutek Sveta

Sprememba

1.   Za migracijo s C.SIS na centralni SIS II da Francija na voljo podatkovno zbirko SIS 1+, Komisija pa podatkovno zbirko SIS 1+ vnese v centralni SIS II. Podatki iz podatkovne zbirke SIS 1+ iz člena 113(2) Schengenske konvencije se ne vnesejo v centralni SIS II.

1.   Za migracijo s C.SIS na centralni SIS II da Francija na voljo podatkovno zbirko SIS 1+, Komisija pa podatkovno zbirko SIS 1+ vnese v centralni SIS II. Podatki iz podatkovne zbirke SIS 1+ iz člena 113(2) Schengenske konvencije se ne vnesejo v centralni SIS II.
  Ti podatki se izbrišejo najpozneje en mesec po izteku obdobja intenzivnega spremljanja.

Sprememba 10

Osnutek uredbe

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Migracija nacionalnega sistema s SIS 1+ na SIS II se začne z nalaganjem podatkov v N.SIS II, če naj bi ta N.SIS II vseboval podatkovno zbirko, „nacionalno kopijo“, ki vsebuje popolno ali delno kopijo iz podatkovne zbirke SIS II. | 3.   Migracija nacionalnega sistema s SIS 1+ na SIS II se začne z nalaganjem podatkov v N.SIS II, če naj bi ta N.SIS II vseboval podatkovno zbirko, „nacionalno kopijo“, ki vsebuje popolno ali delno kopijo iz podatkovne zbirke SIS II.
  Države članice zagotovijo, da so vsi osebni podatki, naloženi v N.SIS II, točni, posodobljeni in zakoniti v skladu s Sklepom 2007/533/PNZ. |

Osnutek Sveta

Sprememba

3.   Migracija nacionalnega sistema s SIS 1+ na SIS II se začne z nalaganjem podatkov v N.SIS II, če naj bi ta N.SIS II vseboval podatkovno zbirko, „nacionalno kopijo“, ki vsebuje popolno ali delno kopijo iz podatkovne zbirke SIS II.

3.   Migracija nacionalnega sistema s SIS 1+ na SIS II se začne z nalaganjem podatkov v N.SIS II, če naj bi ta N.SIS II vseboval podatkovno zbirko, „nacionalno kopijo“, ki vsebuje popolno ali delno kopijo iz podatkovne zbirke SIS II.
  Države članice zagotovijo, da so vsi osebni podatki, naloženi v N.SIS II, točni, posodobljeni in zakoniti v skladu s Sklepom 2007/533/PNZ.

Sprememba 11

Osnutek uredbe

Člen 11 – odstavek 4 a (novo)

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija na podlagi informacij, ki jih posredujejo države članice in pristojni nadzorni organi, Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o dokončanju migracije, zlasti o preklopu držav članic na SIS II. V poročilu potrdi, da sta migracija in zlasti preklop tako na osrednji kot na nacionalni ravni potekala popolnoma skladno s to uredbo in je bila obdelava osebnih podatkov v celotnem obdobju migracije skladna z Uredbo (ES) št. 45/2001 in Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (3). |

Osnutek Sveta

Sprememba

4a.
     
  Komisija na podlagi informacij, ki jih posredujejo države članice in pristojni nadzorni organi, Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o dokončanju migracije, zlasti o preklopu držav članic na SIS II. V poročilu potrdi, da sta migracija in zlasti preklop tako na osrednji kot na nacionalni ravni potekala popolnoma skladno s to uredbo in je bila obdelava osebnih podatkov v celotnem obdobju migracije skladna z Uredbo (ES) št. 45/2001 in Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (3).

Sprememba 12

Osnutek uredbe

Člen 11 – odstavek 4 b (novo)

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  En mesec po koncu obdobja intenzivnega spremljanja se podatkovna zbirka SIS 1+, vsi podatki podatkovne zbirke SIS 1+, ne glede na nosilec podatkov ali lokacijo, C.SIS, N.SIS držav članic in vse njihove kopije dokončno izbrišejo. |

Osnutek Sveta

Sprememba

4b.
     
  En mesec po koncu obdobja intenzivnega spremljanja se podatkovna zbirka SIS 1+, vsi podatki podatkovne zbirke SIS 1+, ne glede na nosilec podatkov ali lokacijo, C.SIS, N.SIS držav članic in vse njihove kopije dokončno izbrišejo.

Sprememba 13

Osnutek uredbe

Člen 11 a (novo)

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 11a |
| | Migracija uradov SIRENE |
| | Migracija uradov SIRENE na omrežje S-TESTA se izvede vzporedno s preklopom iz člena 11(3) in se zaključi takoj po preklopu. |

Osnutek Sveta

Sprememba

Člen 11a

Migracija uradov SIRENE

Migracija uradov SIRENE na omrežje S-TESTA se izvede vzporedno s preklopom iz člena 11(3) in se zaključi takoj po preklopu.

Sprememba 14

Osnutek uredbe

Člen 12 – odstavek 2

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| Od preklopa prve države članice z N.SIS na N.SIS II, kot je določeno v drugem pododstavku člena 11(3) te uredbe, se uporablja [...] Sklep 2007/533/PNZ. | Od
  uspešnega
  preklopa prve države članice z N.SIS na N.SIS II, kot je določeno v drugem pododstavku člena 11(3) te uredbe, se uporablja [...] Sklep 2007/533/PNZ. |

Osnutek Sveta

Sprememba

Od preklopa prve države članice z N.SIS na N.SIS II, kot je določeno v drugem pododstavku člena 11(3) te uredbe, se uporablja [...] Sklep 2007/533/PNZ.

Od
  uspešnega
  preklopa prve države članice z N.SIS na N.SIS II, kot je določeno v drugem pododstavku člena 11(3) te uredbe, se uporablja [...] Sklep 2007/533/PNZ.

Sprememba 15

Osnutek uredbe

Člen 15 – odstavek - 1 (novo)

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Države članice in Komisija poleg evidentiranja avtomatiziranih poizvedb zagotovijo, da se med migracijo v skladu s to uredbo v celoti spoštujejo veljavna pravila o varstvu podatkov ter da so naloge iz člena 3(f) in člena 11 ustrezno evidentirane v centralnem SIS II. Evidentiranje navedenih dejavnosti zlasti zagotovi celovitost in zakonitost podatkov med migracijo in preklopom na SIS II. |

Osnutek Sveta

Sprememba

-1.
     
  Države članice in Komisija poleg evidentiranja avtomatiziranih poizvedb zagotovijo, da se med migracijo v skladu s to uredbo v celoti spoštujejo veljavna pravila o varstvu podatkov ter da so naloge iz člena 3(f) in člena 11 ustrezno evidentirane v centralnem SIS II. Evidentiranje navedenih dejavnosti zlasti zagotovi celovitost in zakonitost podatkov med migracijo in preklopom na SIS II.

Sprememba 16

Osnutek uredbe

Člen 15 – odstavek 4

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Evidenca vsebuje zlasti datum in čas prenosa podatkov, podatke, ki so bili uporabljeni pri iskanju, navajanje prenesenih podatkov in ime pristojnega organa, odgovornega za obdelavo podatkov. | 4.   Evidenca vsebuje zlasti datum in čas prenosa podatkov, podatke, ki so bili uporabljeni pri iskanju, navajanje prenesenih podatkov, ime pristojnega organa, odgovornega za obdelavo podatkov
  , in ime končnega uporabnika
  . |

Osnutek Sveta

Sprememba

4.   Evidenca vsebuje zlasti datum in čas prenosa podatkov, podatke, ki so bili uporabljeni pri iskanju, navajanje prenesenih podatkov in ime pristojnega organa, odgovornega za obdelavo podatkov.

4.   Evidenca vsebuje zlasti datum in čas prenosa podatkov, podatke, ki so bili uporabljeni pri iskanju, navajanje prenesenih podatkov, ime pristojnega organa, odgovornega za obdelavo podatkov
  , in ime končnega uporabnika
  .

Sprememba 17

Osnutek uredbe

Člen 15 – odstavek 5

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Evidenca se lahko uporablja samo za namene iz odstavka 3 in se izbriše najprej eno in najpozneje tri leta po nastanku. | (Ta Sprememba ne zadeva slovenske različice.) |

Osnutek Sveta

Sprememba

5.   Evidenca se lahko uporablja samo za namene iz odstavka 3 in se izbriše najprej eno in najpozneje tri leta po nastanku.

(Ta Sprememba ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 18

Osnutek uredbe

Člen 15 – odstavek 7

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Pristojni organi, odgovorni za preverjanje zakonitosti iskanja, spremljanje zakonitosti obdelave podatkov, samonadzor in zagotavljanje pravilnega delovanja centralnega SIS II ter celovitosti in varnosti podatkov, imajo v mejah svojih pristojnosti in na zahtevo pri izvajanju svojih nalog dostop do te evidence. | 7.   Pristojni organi
  iz člena 60(1) in člena 61(1) Sklepa 2007/533/PNZ
  , odgovorni za preverjanje zakonitosti iskanja, spremljanje zakonitosti obdelave podatkov, samonadzor in zagotavljanje pravilnega delovanja centralnega SIS II ter celovitosti in varnosti podatkov, imajo
  , v skladu z določbami Sklepa 2007/533/PNZ,
  v mejah svojih pristojnosti in na zahtevo pri izvajanju svojih nalog dostop do te evidence. |

Osnutek Sveta

Sprememba

7.   Pristojni organi, odgovorni za preverjanje zakonitosti iskanja, spremljanje zakonitosti obdelave podatkov, samonadzor in zagotavljanje pravilnega delovanja centralnega SIS II ter celovitosti in varnosti podatkov, imajo v mejah svojih pristojnosti in na zahtevo pri izvajanju svojih nalog dostop do te evidence.

7.   Pristojni organi
  iz člena 60(1) in člena 61(1) Sklepa 2007/533/PNZ
  , odgovorni za preverjanje zakonitosti iskanja, spremljanje zakonitosti obdelave podatkov, samonadzor in zagotavljanje pravilnega delovanja centralnega SIS II ter celovitosti in varnosti podatkov, imajo
  , v skladu z določbami Sklepa 2007/533/PNZ,
  v mejah svojih pristojnosti in na zahtevo pri izvajanju svojih nalog dostop do te evidence.

Sprememba 19

Osnutek uredbe

Člen 15 – odstavek 7 a (novo)

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Vsi organi za varstvo podatkov, odgovorni za SIS 1+ ali SIS II, so tesno vključeni v vse korake migracije s SIS 1+ na SIS II. |

Osnutek Sveta

Sprememba

7a.
     
  Vsi organi za varstvo podatkov, odgovorni za SIS 1+ ali SIS II, so tesno vključeni v vse korake migracije s SIS 1+ na SIS II.

Sprememba 20

Osnutek uredbe

Člen 19

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu vsakih šest mesecev, prvič pa na koncu prvega šestmesečja leta 2009, poročilo o napredku v zvezi z razvojem SIS II in migracijo s SIS 1+ na SIS II. | Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu vsakih šest mesecev, prvič pa na koncu prvega šestmesečja leta 2009, poročilo o napredku v zvezi z razvojem SIS II in migracijo s SIS 1+ na SIS II.
  Komisija obvesti Evropski parlament o rezultatih preskusov iz členov 8, 9 in 10. |

Osnutek Sveta

Sprememba

Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu vsakih šest mesecev, prvič pa na koncu prvega šestmesečja leta 2009, poročilo o napredku v zvezi z razvojem SIS II in migracijo s SIS 1+ na SIS II.

Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu vsakih šest mesecev, prvič pa na koncu prvega šestmesečja leta 2009, poročilo o napredku v zvezi z razvojem SIS II in migracijo s SIS 1+ na SIS II.
  Komisija obvesti Evropski parlament o rezultatih preskusov iz členov 8, 9 in 10.

Sprememba 21

Osnutek uredbe

Člen 21

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba začne veljati [...] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. 1 Veljati preneha ob koncu migracije, kot je določeno v tretjem pododstavku člena 11(3). Če tega roka zaradi izjemnih tehničnih težav v zvezi s procesom migracije ni mogoče izpolniti, preneha veljati z dnem, ki ga določi Svet v skladu s [...] členom 71(2) Sklepa 2007/533/PNZ | Ta uredba začne veljati [...] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Veljati preneha ob koncu migracije, kot je določeno v tretjem pododstavku člena 11(3). Če tega roka zaradi izjemnih tehničnih težav v zvezi s procesom migracije ni mogoče izpolniti, preneha veljati z dnem, ki ga določi Svet v skladu s [...] členom 71(2) Sklepa 2007/533/PNZ
  , v vsakem primeru pa do 30. junija 2013
  . |

Osnutek Sveta

Sprememba

Ta uredba začne veljati [...] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. 1 Veljati preneha ob koncu migracije, kot je določeno v tretjem pododstavku člena 11(3). Če tega roka zaradi izjemnih tehničnih težav v zvezi s procesom migracije ni mogoče izpolniti, preneha veljati z dnem, ki ga določi Svet v skladu s [...] členom 71(2) Sklepa 2007/533/PNZ

Ta uredba začne veljati [...] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Veljati preneha ob koncu migracije, kot je določeno v tretjem pododstavku člena 11(3). Če tega roka zaradi izjemnih tehničnih težav v zvezi s procesom migracije ni mogoče izpolniti, preneha veljati z dnem, ki ga določi Svet v skladu s [...] členom 71(2) Sklepa 2007/533/PNZ
  , v vsakem primeru pa do 30. junija 2013
  .

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

(2)  

  UL L 166, 1.7.2010, str. 17.

(3)  

  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/226 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/226

---

P7_TA(2012)0441

Migracija s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) – (brez Združenega kraljestva in Irske) *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. novembra 2012 o osnutku uredbe Sveta o migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (prenovitev) (11143/1/2012 – C7-0331/2012 – 2012/0033B(NLE))

(Posvetovanje – prenovitev)

(2015/C 419/50)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (11143/1/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (11143/1/2012),

| — | ob upoštevanju člena 74 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0331/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 74 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0331/2012),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 12. oktobra 2012, naslovljenega na Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 12. oktobra 2012, naslovljenega na Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 ter člena 46(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 ter člena 46(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0370/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0370/2012),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov z omenjenimi spremembami, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov z omenjenimi spremembami, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | odobri osnutek Sveta, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije in kakor je spremenjen v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije in kakor je spremenjen v nadaljevanju;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti osnutek; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti osnutek;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

Sprememba 1

Osnutek uredbe

Uvodna izjava 6

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Razvoj SIS II bi bilo treba nadaljevati in dokončati
  v okviru splošnega časovnega načrta za SIS II, ki ga je Svet potrdil 6. junija 2008 ter nato spremenil oktobra 2009 po orientacijski razpravi Sveta PNZ 4. junija 2009. Sedanjo različico splošnega načrta za SIS II je Komisija Svetu in Evropskemu parlamentu predstavila oktobra 2010. |

Osnutek Sveta

Sprememba

(6)

Razvoj SIS II bi bilo treba nadaljevati in dokončati
  v okviru splošnega časovnega načrta za SIS II, ki ga je Svet potrdil 6. junija 2008 ter nato spremenil oktobra 2009 po orientacijski razpravi Sveta PNZ 4. junija 2009. Sedanjo različico splošnega načrta za SIS II je Komisija Svetu in Evropskemu parlamentu predstavila oktobra 2010.

| (6) | Razvoj SIS II bi bilo treba nadaljevati in dokončati
  najpozneje do 30. junija 2013. |
| --- | --- |

(6)

Razvoj SIS II bi bilo treba nadaljevati in dokončati
  najpozneje do 30. junija 2013.

Sprememba 2

Osnutek uredbe

Uvodna izjava 16

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Da bi se podprle države članice pri izbiri najprimernejše tehnične in finančne rešitve, mora Komisija takoj začeti postopek prilagajanja te uredbe, tako da predlaga pravno ureditev za migracijo, ki bi bolje zrcalila pristop tehnične migracije iz načrta migracije za projekt SIS (načrt migracije), ki ga je Komisija sprejela po pozitivnem glasovanju SIS-VIS 23. februarja 2011. |

Osnutek Sveta

Sprememba

(16)

Da bi se podprle države članice pri izbiri najprimernejše tehnične in finančne rešitve, mora Komisija takoj začeti postopek prilagajanja te uredbe, tako da predlaga pravno ureditev za migracijo, ki bi bolje zrcalila pristop tehnične migracije iz načrta migracije za projekt SIS (načrt migracije), ki ga je Komisija sprejela po pozitivnem glasovanju SIS-VIS 23. februarja 2011.

črtano

Sprememba 3

Osnutek uredbe

Uvodna izjava 17

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | V načrtu migracije je navedeno
  , da bodo v obdobju preklopa vse države članice opravile lastni preklop nacionalne aplikacije s SIS 1+ na SIS II. S tehničnega vidika je zaželeno, da države članice, ki preklop opravijo, lahko uporabljajo SIS II v polnem obsegu od dneva preklopa in da jim ni treba čakati, da ga opravijo tudi druge države članice. Zato je treba uporabljati Uredbo (ES) št. 1987/2006 in Sklep 2007/533/PNZ od dneva začetka preklopa s strani prve države članice. Zaradi pravne varnosti bi moralo biti obdobje preklopa čim krajše in ne bi smelo preseči 12 ur . Uporaba Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa 2007/533/PNZ državam članicam, ki še niso opravile preklopa ali zaradi tehničnih razlogov uporabljajo nadomestno rešitev, ne onemogoča uporabe SIS II, omejenega na funkcije SIS 1+, med obdobjem intenzivnega spremljanja. Zaradi uporabe enakih standardov in pogojev pri razpisih ukrepov ter obdelavi in varstvu podatkov v vseh državah članicah je treba za operativne dejavnosti SIS v državah članicah, ki še niso opravile preklopa, uporabiti pravni okvir SIS II. |

Osnutek Sveta

Sprememba

(17)

V načrtu migracije je navedeno
  , da bodo v obdobju preklopa vse države članice opravile lastni preklop nacionalne aplikacije s SIS 1+ na SIS II. S tehničnega vidika je zaželeno, da države članice, ki preklop opravijo, lahko uporabljajo SIS II v polnem obsegu od dneva preklopa in da jim ni treba čakati, da ga opravijo tudi druge države članice. Zato je treba uporabljati Uredbo (ES) št. 1987/2006 in Sklep 2007/533/PNZ od dneva začetka preklopa s strani prve države članice. Zaradi pravne varnosti bi moralo biti obdobje preklopa čim krajše in ne bi smelo preseči 12 ur . Uporaba Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa 2007/533/PNZ državam članicam, ki še niso opravile preklopa ali zaradi tehničnih razlogov uporabljajo nadomestno rešitev, ne onemogoča uporabe SIS II, omejenega na funkcije SIS 1+, med obdobjem intenzivnega spremljanja. Zaradi uporabe enakih standardov in pogojev pri razpisih ukrepov ter obdelavi in varstvu podatkov v vseh državah članicah je treba za operativne dejavnosti SIS v državah članicah, ki še niso opravile preklopa, uporabiti pravni okvir SIS II.

| (17) | Predvideno je
  , da bodo v obdobju preklopa vse države članice opravile lastni preklop nacionalne aplikacije s SIS 1+ na SIS II. S tehničnega vidika je zaželeno, da države članice, ki preklop opravijo, lahko uporabljajo SIS II v polnem obsegu od dneva preklopa in da jim ni treba čakati, da ga opravijo tudi druge države članice. Zato je treba uporabljati Uredbo (ES) št. 1987/2006 in Sklep 2007/533/PNZ od dneva začetka preklopa s strani prve države članice. Zaradi pravne varnosti bi moralo biti obdobje preklopa čim krajše in ne bi smelo preseči 12 ur . Uporaba Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa 2007/533/PNZ državam članicam, ki še niso opravile preklopa ali zaradi tehničnih razlogov uporabljajo nadomestno rešitev, ne onemogoča uporabe SIS II, omejenega na funkcije SIS 1+, med obdobjem intenzivnega spremljanja. Zaradi uporabe enakih standardov in pogojev pri razpisih ukrepov ter obdelavi in varstvu podatkov v vseh državah članicah je treba za operativne dejavnosti SIS v državah članicah, ki še niso opravile preklopa, uporabiti pravni okvir SIS II. |
| --- | --- |

(17)

Predvideno je
  , da bodo v obdobju preklopa vse države članice opravile lastni preklop nacionalne aplikacije s SIS 1+ na SIS II. S tehničnega vidika je zaželeno, da države članice, ki preklop opravijo, lahko uporabljajo SIS II v polnem obsegu od dneva preklopa in da jim ni treba čakati, da ga opravijo tudi druge države članice. Zato je treba uporabljati Uredbo (ES) št. 1987/2006 in Sklep 2007/533/PNZ od dneva začetka preklopa s strani prve države članice. Zaradi pravne varnosti bi moralo biti obdobje preklopa čim krajše in ne bi smelo preseči 12 ur . Uporaba Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa 2007/533/PNZ državam članicam, ki še niso opravile preklopa ali zaradi tehničnih razlogov uporabljajo nadomestno rešitev, ne onemogoča uporabe SIS II, omejenega na funkcije SIS 1+, med obdobjem intenzivnega spremljanja. Zaradi uporabe enakih standardov in pogojev pri razpisih ukrepov ter obdelavi in varstvu podatkov v vseh državah članicah je treba za operativne dejavnosti SIS v državah članicah, ki še niso opravile preklopa, uporabiti pravni okvir SIS II.

Sprememba 4

Osnutek uredbe

Uvodna izjava 19

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Uredba (ES) št. 1987/2006 in Sklep 2007/533/PNZ določata, da je treba za centralni SIS II uporabljati najboljšo razpoložljivo tehnologijo ob upoštevanju analize stroškov in koristi. V prilogi k sklepom Sveta o prihodnjem razvoju SIS II z zasedanja 4. in 5. junija 2009 so določeni mejniki, ki jih je treba doseči za nadaljevanje sedanjega projekta SIS II. Hkrati je bila opravljena raziskava glede oblikovanja nadomestnega tehničnega scenarija za razvoj SIS II na podlagi razvoja SIS 1+ (SIS 1+ RE) kot kriznega načrta, če bi se pri preskusih pokazala neskladnost z zahtevami iz mejnikov. Na podlagi teh parametrov se Svet lahko odloči, da Komisijo pozove, naj preide na nadomestno tehnično rešitev . |

Osnutek Sveta

Sprememba

(19)

Uredba (ES) št. 1987/2006 in Sklep 2007/533/PNZ določata, da je treba za centralni SIS II uporabljati najboljšo razpoložljivo tehnologijo ob upoštevanju analize stroškov in koristi. V prilogi k sklepom Sveta o prihodnjem razvoju SIS II z zasedanja 4. in 5. junija 2009 so določeni mejniki, ki jih je treba doseči za nadaljevanje sedanjega projekta SIS II. Hkrati je bila opravljena raziskava glede oblikovanja nadomestnega tehničnega scenarija za razvoj SIS II na podlagi razvoja SIS 1+ (SIS 1+ RE) kot kriznega načrta, če bi se pri preskusih pokazala neskladnost z zahtevami iz mejnikov. Na podlagi teh parametrov se Svet lahko odloči, da Komisijo pozove, naj preide na nadomestno tehnično rešitev .

| (19) | Uredba (ES) št. 1987/2006 in Sklep 2007/533/PNZ določata, da je treba za centralni SIS II uporabljati najboljšo razpoložljivo tehnologijo ob upoštevanju analize stroškov in koristi. V prilogi k sklepom Sveta o prihodnjem razvoju SIS II z zasedanja 4. in 5. junija 2009 so določeni mejniki, ki jih je treba doseči za nadaljevanje sedanjega projekta SIS II. Hkrati je bila opravljena raziskava glede oblikovanja nadomestnega tehničnega scenarija za razvoj SIS II na podlagi razvoja SIS 1+ (SIS 1+ RE) kot kriznega načrta, če bi se pri preskusih pokazala neskladnost z zahtevami iz mejnikov. Na podlagi teh parametrov se Svet lahko odloči, da Komisijo pozove, naj preide na nadomestno tehnično rešitev.
  V takem primeru bi morala Komisija predstaviti predlog za revizijo te uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Uredba (ES) št. 1987/2006 in Sklep 2007/533/PNZ določata, da je treba za centralni SIS II uporabljati najboljšo razpoložljivo tehnologijo ob upoštevanju analize stroškov in koristi. V prilogi k sklepom Sveta o prihodnjem razvoju SIS II z zasedanja 4. in 5. junija 2009 so določeni mejniki, ki jih je treba doseči za nadaljevanje sedanjega projekta SIS II. Hkrati je bila opravljena raziskava glede oblikovanja nadomestnega tehničnega scenarija za razvoj SIS II na podlagi razvoja SIS 1+ (SIS 1+ RE) kot kriznega načrta, če bi se pri preskusih pokazala neskladnost z zahtevami iz mejnikov. Na podlagi teh parametrov se Svet lahko odloči, da Komisijo pozove, naj preide na nadomestno tehnično rešitev.
  V takem primeru bi morala Komisija predstaviti predlog za revizijo te uredbe.

Sprememba 5

Osnutek uredbe

Uvodna izjava 31

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | Evropski nadzornik za varstvo podatkov je odgovoren za spremljanje in zagotavljanje uporabe Uredbe (ES) št. 45/2001 in je pristojen za spremljanje dejavnosti institucij in organov Unije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov.Ta uredba ne bi smela posegati v posebne določbe Schengenske konvencije ter Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa 2007/533/PNZ o varstvu in varnosti osebnih podatkov. |

Osnutek Sveta

Sprememba

(31)

Evropski nadzornik za varstvo podatkov je odgovoren za spremljanje in zagotavljanje uporabe Uredbe (ES) št. 45/2001 in je pristojen za spremljanje dejavnosti institucij in organov Unije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov.Ta uredba ne bi smela posegati v posebne določbe Schengenske konvencije ter Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa 2007/533/PNZ o varstvu in varnosti osebnih podatkov.

| (31) | Evropski nadzornik za varstvo podatkov je odgovoren za spremljanje in zagotavljanje uporabe Uredbe (ES) št. 45/2001 in je pristojen za spremljanje dejavnosti institucij in organov Unije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov.
  Skupen nadzorni organ je odgovoren za nadzor delovanja tehničnega podpornega dela sedanjega SIS 1+ do začetka veljavnosti pravnega okvira SIS II. Nacionalni nadzorni organi so odgovorni za nadzor obdelave podatkov SIS 1+ na ozemlju svojih držav članic in bodo ostali odgovorni za spremljanje zakonitosti obdelave osebnih podatkov SIS II na ozemlju držav članic.
  Ta uredba ne bi smela posegati v posebne določbe Schengenske konvencije ter Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa 2007/533/PNZ o varstvu in varnosti osebnih podatkov.
  Ta pravni okvir SIS II določa, da nacionalni nadzorni organi in evropski nadzornik za varstvo podatkov zagotavljajo usklajen nadzor SIS II. |
| --- | --- |

(31)

Evropski nadzornik za varstvo podatkov je odgovoren za spremljanje in zagotavljanje uporabe Uredbe (ES) št. 45/2001 in je pristojen za spremljanje dejavnosti institucij in organov Unije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov.
  Skupen nadzorni organ je odgovoren za nadzor delovanja tehničnega podpornega dela sedanjega SIS 1+ do začetka veljavnosti pravnega okvira SIS II. Nacionalni nadzorni organi so odgovorni za nadzor obdelave podatkov SIS 1+ na ozemlju svojih držav članic in bodo ostali odgovorni za spremljanje zakonitosti obdelave osebnih podatkov SIS II na ozemlju držav članic.
  Ta uredba ne bi smela posegati v posebne določbe Schengenske konvencije ter Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa 2007/533/PNZ o varstvu in varnosti osebnih podatkov.
  Ta pravni okvir SIS II določa, da nacionalni nadzorni organi in evropski nadzornik za varstvo podatkov zagotavljajo usklajen nadzor SIS II.

Sprememba 6

Osnutek uredbe

Uvodna izjava 43 a (novo)

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| | (43a) | Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Bolgarija in Romunija sodelujeta v skladu s členom 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 in Sklepom Sveta 2010/365/EU z dne 29. junija 2010 o uporabi določb schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo na schengenski informacijski sistem, v Republiki Bolgariji in Romuniji (2). |

Osnutek Sveta

Sprememba

(43a)

Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Bolgarija in Romunija sodelujeta v skladu s členom 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 in Sklepom Sveta 2010/365/EU z dne 29. junija 2010 o uporabi določb schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo na schengenski informacijski sistem, v Republiki Bolgariji in Romuniji (2).

Sprememba 7

Osnutek uredbe

Člen 7 – odstavek 6

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Dejavnosti iz odstavkov 1 do 3 usklajujejo Komisija in države članice, ki sodelujejo v SIS 1+, v okviru Sveta. | 6.   Dejavnosti iz odstavkov 1 do 3 usklajujejo Komisija in države članice, ki sodelujejo v SIS 1+, v okviru Sveta.
  Evropski parlament je o dejavnostih redno obveščen. |

Osnutek Sveta

Sprememba

6.   Dejavnosti iz odstavkov 1 do 3 usklajujejo Komisija in države članice, ki sodelujejo v SIS 1+, v okviru Sveta.

6.   Dejavnosti iz odstavkov 1 do 3 usklajujejo Komisija in države članice, ki sodelujejo v SIS 1+, v okviru Sveta.
  Evropski parlament je o dejavnostih redno obveščen.

Sprememba 8

Osnutek uredbe

Člen 11 – odstavek - 1 (novo)

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Pred začetkom migracije države članice preverijo, ali so vsi osebni podatki, ki se prenesejo v SIS II, točni, najnovejši in zakoniti v skladu z Uredbo (ES) št. 1987/2006. |
| | Podatki, ki jih ni mogoče preveriti pred začetkom migracije, se preverijo najpozneje v šestih mesecev po začetku migracije. |

Osnutek Sveta

Sprememba

-1.
     
  Pred začetkom migracije države članice preverijo, ali so vsi osebni podatki, ki se prenesejo v SIS II, točni, najnovejši in zakoniti v skladu z Uredbo (ES) št. 1987/2006.

Podatki, ki jih ni mogoče preveriti pred začetkom migracije, se preverijo najpozneje v šestih mesecev po začetku migracije.

Sprememba 9

Osnutek uredbe

Člen 11 – odstavek 1

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Za migracijo s C.SIS na centralni SIS II da Francija na voljo podatkovno zbirko SIS 1+, Komisija pa podatkovno zbirko SIS 1+ vnese v centralni SIS II. Podatki iz podatkovne zbirke SIS 1+ iz člena 113(2) Schengenske konvencije se ne vnesejo v centralni SIS II. | 1.   Za migracijo s C.SIS na centralni SIS II da Francija na voljo podatkovno zbirko SIS 1+, Komisija pa podatkovno zbirko SIS 1+ vnese v centralni SIS II. Podatki iz podatkovne zbirke SIS 1+ iz člena 113(2) Schengenske konvencije se ne vnesejo v centralni SIS II.
  Ti podatki se izbrišejo najpozneje en mesec po izteku obdobja intenzivnega spremljanja. |

Osnutek Sveta

Sprememba

1.   Za migracijo s C.SIS na centralni SIS II da Francija na voljo podatkovno zbirko SIS 1+, Komisija pa podatkovno zbirko SIS 1+ vnese v centralni SIS II. Podatki iz podatkovne zbirke SIS 1+ iz člena 113(2) Schengenske konvencije se ne vnesejo v centralni SIS II.

1.   Za migracijo s C.SIS na centralni SIS II da Francija na voljo podatkovno zbirko SIS 1+, Komisija pa podatkovno zbirko SIS 1+ vnese v centralni SIS II. Podatki iz podatkovne zbirke SIS 1+ iz člena 113(2) Schengenske konvencije se ne vnesejo v centralni SIS II.
  Ti podatki se izbrišejo najpozneje en mesec po izteku obdobja intenzivnega spremljanja.

Sprememba 10

Osnutek uredbe

Člen 11 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Migracija nacionalnega sistema s SIS 1+ na SIS II se začne z nalaganjem podatkov v N.SIS II, če naj bi ta N.SIS II vseboval podatkovno zbirko, „nacionalno kopijo“, ki vsebuje popolno ali delno kopijo iz podatkovne zbirke SIS II. | 3.   Migracija nacionalnega sistema s SIS 1+ na SIS II se začne z nalaganjem podatkov v N.SIS II, če naj bi ta N.SIS II vseboval podatkovno zbirko, „nacionalno kopijo“, ki vsebuje popolno ali delno kopijo iz podatkovne zbirke SIS II.
  Države članice zagotovijo, da so vsi osebni podatki, naloženi v N.SIS II, točni, posodobljeni in zakoniti v skladu z Uredbo (ES) št. 1987/2006. |

Osnutek Sveta

Sprememba

3.   Migracija nacionalnega sistema s SIS 1+ na SIS II se začne z nalaganjem podatkov v N.SIS II, če naj bi ta N.SIS II vseboval podatkovno zbirko, „nacionalno kopijo“, ki vsebuje popolno ali delno kopijo iz podatkovne zbirke SIS II.

3.   Migracija nacionalnega sistema s SIS 1+ na SIS II se začne z nalaganjem podatkov v N.SIS II, če naj bi ta N.SIS II vseboval podatkovno zbirko, „nacionalno kopijo“, ki vsebuje popolno ali delno kopijo iz podatkovne zbirke SIS II.
  Države članice zagotovijo, da so vsi osebni podatki, naloženi v N.SIS II, točni, posodobljeni in zakoniti v skladu z Uredbo (ES) št. 1987/2006.

Sprememba 11

Osnutek uredbe

Člen 11 – odstavek 4 a (novo)

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija na podlagi informacij, ki jih posredujejo države članice in pristojni nadzorni organi, Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o dokončanju migracije, zlasti o preklopu držav članic na SIS II. V poročilu potrdi, da sta migracija in zlasti preklop tako na osrednji kot na nacionalni ravni potekala popolnoma skladno s to uredbo in je bila obdelava osebnih podatkov v celotnem obdobju migracije skladna z Uredbo (ES) št. 45/2001 in Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (3). |

Osnutek Sveta

Sprememba

4a.
     
  Komisija na podlagi informacij, ki jih posredujejo države članice in pristojni nadzorni organi, Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o dokončanju migracije, zlasti o preklopu držav članic na SIS II. V poročilu potrdi, da sta migracija in zlasti preklop tako na osrednji kot na nacionalni ravni potekala popolnoma skladno s to uredbo in je bila obdelava osebnih podatkov v celotnem obdobju migracije skladna z Uredbo (ES) št. 45/2001 in Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (3).

Sprememba 12

Osnutek uredbe

Člen 11 – odstavek 4 b (novo)

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  En mesec po koncu obdobja intenzivnega spremljanja se podatkovna zbirka SIS 1+, vsi podatki podatkovne zbirke SIS 1+, ne glede na nosilec podatkov ali lokacijo, C.SIS, N.SIS držav članic in njihove kopije dokončno izbrišejo. |

Osnutek Sveta

Sprememba

4b.
     
  En mesec po koncu obdobja intenzivnega spremljanja se podatkovna zbirka SIS 1+, vsi podatki podatkovne zbirke SIS 1+, ne glede na nosilec podatkov ali lokacijo, C.SIS, N.SIS držav članic in njihove kopije dokončno izbrišejo.

Sprememba 13

Osnutek uredbe

Člen 11 a (novo)

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 11a |
| | Migracija uradov SIRENE |
| | Migracija uradov SIRENE na omrežje S-TESTA se izvede vzporedno s preklopom iz člena 11(3) in se zaključi takoj po preklopu. |

Osnutek Sveta

Sprememba

Člen 11a

Migracija uradov SIRENE

Migracija uradov SIRENE na omrežje S-TESTA se izvede vzporedno s preklopom iz člena 11(3) in se zaključi takoj po preklopu.

Sprememba 14

Osnutek uredbe

Člen 12 – odstavek 2

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| Od preklopa prve države članice z N.SIS na N.SIS II, kot je določeno v drugem pododstavku člena 11(3) te uredbe, se uporabljata Uredba (ES) 1987/2006. | Od
  uspešnega
  preklopa prve države članice z N.SIS na N.SIS II, kot je določeno v drugem pododstavku člena 11(3) te uredbe, se uporabljata Uredba (ES) 1987/2006 [...]. |

Osnutek Sveta

Sprememba

Od preklopa prve države članice z N.SIS na N.SIS II, kot je določeno v drugem pododstavku člena 11(3) te uredbe, se uporabljata Uredba (ES) 1987/2006.

Od
  uspešnega
  preklopa prve države članice z N.SIS na N.SIS II, kot je določeno v drugem pododstavku člena 11(3) te uredbe, se uporabljata Uredba (ES) 1987/2006 [...].

Sprememba 15

Osnutek uredbe

Člen 15 – odstavek - 1 (novo)

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Države članice in Komisija poleg evidentiranja avtomatiziranih poizvedb zagotovijo, da se med migracijo v skladu s to uredbo v celoti spoštujejo veljavna pravila o varstvu podatkov ter da so naloge iz člena 3(f) in člena 11 ustrezno evidentirane v centralnem SIS II. Evidentiranje navedenih dejavnosti zlasti zagotovi celovitost in zakonitost podatkov med migracijo in preklopom na SIS II. |

Osnutek Sveta

Sprememba

-1.
     
  Države članice in Komisija poleg evidentiranja avtomatiziranih poizvedb zagotovijo, da se med migracijo v skladu s to uredbo v celoti spoštujejo veljavna pravila o varstvu podatkov ter da so naloge iz člena 3(f) in člena 11 ustrezno evidentirane v centralnem SIS II. Evidentiranje navedenih dejavnosti zlasti zagotovi celovitost in zakonitost podatkov med migracijo in preklopom na SIS II.

Sprememba 16

Osnutek uredbe

Člen 15 – odstavek 4

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Evidenca vsebuje zlasti datum in čas prenosa podatkov, podatke, ki so bili uporabljeni pri iskanju, navajanje prenesenih podatkov in ime pristojnega organa, odgovornega za obdelavo podatkov. | 4.   Evidenca vsebuje zlasti datum in čas prenosa podatkov, podatke, ki so bili uporabljeni pri iskanju, navajanje prenesenih podatkov, ime pristojnega organa, odgovornega za obdelavo podatkov,
  in ime končnega uporabnika
  . |

Osnutek Sveta

Sprememba

4.   Evidenca vsebuje zlasti datum in čas prenosa podatkov, podatke, ki so bili uporabljeni pri iskanju, navajanje prenesenih podatkov in ime pristojnega organa, odgovornega za obdelavo podatkov.

4.   Evidenca vsebuje zlasti datum in čas prenosa podatkov, podatke, ki so bili uporabljeni pri iskanju, navajanje prenesenih podatkov, ime pristojnega organa, odgovornega za obdelavo podatkov,
  in ime končnega uporabnika
  .

Sprememba 17

Osnutek uredbe

Člen 15 – odstavek 5

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Evidenca se lahko uporablja samo za namene iz odstavka 3 in se izbriše najprej eno in najpozneje tri leta po nastanku. | (Ne zadeva slovenske različice.) |

Osnutek Sveta

Sprememba

5.   Evidenca se lahko uporablja samo za namene iz odstavka 3 in se izbriše najprej eno in najpozneje tri leta po nastanku.

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 18

Osnutek uredbe

Člen 15 – odstavek 7

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Pristojni organi, odgovorni za preverjanje zakonitosti iskanja, spremljanje zakonitosti obdelave podatkov, samonadzor in zagotavljanje pravilnega delovanja centralnega SIS II ter celovitosti in varnosti podatkov, imajo v mejah svojih pristojnosti in na zahtevo pri izvajanju svojih nalog dostop do te evidence. | 7.   Pristojni organi
  iz člena 44(1) in člena 45(1) Uredbe (ES) št. 1987/2006
  , odgovorni za preverjanje zakonitosti iskanja, spremljanje zakonitosti obdelave podatkov, samonadzor in zagotavljanje pravilnega delovanja centralnega SIS II ter celovitosti in varnosti podatkov, imajo, v 
  skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1987/2006, v
  mejah svojih pristojnosti in na zahtevo pri izvajanju svojih nalog dostop do te evidence. |

Osnutek Sveta

Sprememba

7.   Pristojni organi, odgovorni za preverjanje zakonitosti iskanja, spremljanje zakonitosti obdelave podatkov, samonadzor in zagotavljanje pravilnega delovanja centralnega SIS II ter celovitosti in varnosti podatkov, imajo v mejah svojih pristojnosti in na zahtevo pri izvajanju svojih nalog dostop do te evidence.

7.   Pristojni organi
  iz člena 44(1) in člena 45(1) Uredbe (ES) št. 1987/2006
  , odgovorni za preverjanje zakonitosti iskanja, spremljanje zakonitosti obdelave podatkov, samonadzor in zagotavljanje pravilnega delovanja centralnega SIS II ter celovitosti in varnosti podatkov, imajo, v 
  skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1987/2006, v
  mejah svojih pristojnosti in na zahtevo pri izvajanju svojih nalog dostop do te evidence.

Sprememba 19

Osnutek uredbe

Člen 15 – odstavek 7 a (novo)

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Vsi organi za varstvo podatkov, odgovorni za SIS 1+ ali SIS II, so tesno vključeni v vse korake migracije s SIS 1+ na SIS II. |

Osnutek Sveta

Sprememba

7a.
     
  Vsi organi za varstvo podatkov, odgovorni za SIS 1+ ali SIS II, so tesno vključeni v vse korake migracije s SIS 1+ na SIS II.

Sprememba 20

Osnutek uredbe

Člen 19

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu vsakih šest mesecev, prvič pa na koncu prvega šestmesečja leta 2009, poročilo o napredku v zvezi z razvojem SIS II in migracijo s SIS 1+ na SIS II. | Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu vsakih šest mesecev, prvič pa na koncu prvega šestmesečja leta 2009, poročilo o napredku v zvezi z razvojem SIS II in migracijo s SIS 1+ na SIS II.
  Komisija obvesti Evropski parlament o rezultatih preskusov iz členov 8, 9 in 10. |

Osnutek Sveta

Sprememba

Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu vsakih šest mesecev, prvič pa na koncu prvega šestmesečja leta 2009, poročilo o napredku v zvezi z razvojem SIS II in migracijo s SIS 1+ na SIS II.

Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu vsakih šest mesecev, prvič pa na koncu prvega šestmesečja leta 2009, poročilo o napredku v zvezi z razvojem SIS II in migracijo s SIS 1+ na SIS II.
  Komisija obvesti Evropski parlament o rezultatih preskusov iz členov 8, 9 in 10.

Sprememba 21

Osnutek uredbe

Člen 21

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Veljati preneha ob koncu migracije, kot je določeno v tretjem pododstavku člena 11(3). Če tega roka ni mogoče izpolniti zaradi izrednih tehničnih težav pri procesu migracije, preneha veljati z dnem, ki ga določi Svet v skladu s členom 55(2) Uredbe (ES) št. 1987/2006 . | Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Veljati preneha ob koncu migracije, kot je določeno v tretjem pododstavku člena 11(3). Če tega roka ni mogoče izpolniti zaradi izrednih tehničnih težav pri procesu migracije, preneha veljati z dnem, ki ga določi Svet v skladu s členom 55(2) Uredbe (ES) št. 1987/2006
  , v vsakem primeru pa do 30. junija 2013
  . |

Osnutek Sveta

Sprememba

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Veljati preneha ob koncu migracije, kot je določeno v tretjem pododstavku člena 11(3). Če tega roka ni mogoče izpolniti zaradi izrednih tehničnih težav pri procesu migracije, preneha veljati z dnem, ki ga določi Svet v skladu s členom 55(2) Uredbe (ES) št. 1987/2006 .

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Veljati preneha ob koncu migracije, kot je določeno v tretjem pododstavku člena 11(3). Če tega roka ni mogoče izpolniti zaradi izrednih tehničnih težav pri procesu migracije, preneha veljati z dnem, ki ga določi Svet v skladu s členom 55(2) Uredbe (ES) št. 1987/2006
  , v vsakem primeru pa do 30. junija 2013
  .

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

(2)  

  UL L 166, 1.7.2010, str. 17.

(3)  

  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

---

Četrtek, 22. november 2012

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/235 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/235

---

P7_TA(2012)0446

Stalež lososa v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča ta stalež ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za stalež lososa v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča ta stalež (COM(2011)0470 – C7-0220/2011 – 2011/0206(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 419/51)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0470), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0470),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0220/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0220/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. januarja 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. januarja 2012 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0239/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0239/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 68, 6.3.2012, str. 47.

---

P7_TC1-COD(2011)0206

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 22. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za stalež lososa v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča ta stalež

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Akcijski načrt za lososa, sprejet leta 1997 v okviru Mednarodne komisije za ribištvo v Baltskem morju, se je iztekel leta 2010. Države, ki so članice Komisije za varstvo morskega okolja Baltika (HELCOM), Unijo pozivajo, naj pripravi dolgoročen načrt upravljanja lososa v Baltskem morju. |
| --- | --- |

(1)

Akcijski načrt za lososa, sprejet leta 1997 v okviru Mednarodne komisije za ribištvo v Baltskem morju, se je iztekel leta 2010. Države, ki so članice Komisije za varstvo morskega okolja Baltika (HELCOM), Unijo pozivajo, naj pripravi dolgoročen načrt upravljanja lososa v Baltskem morju.

| (2) | V nedavnih znanstvenih mnenjih Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) ter Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) je bilo navedeno, da je nekaj rečnih staležev lososa na območju Baltskega morja zunaj varnih bioloških meja in da je zato treba pripraviti večletni načrt na evropski ravni. |
| --- | --- |

(2)

V nedavnih znanstvenih mnenjih Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) ter Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) je bilo navedeno, da je nekaj rečnih staležev lososa na območju Baltskega morja zunaj varnih bioloških meja in da je zato treba pripraviti večletni načrt na evropski ravni.

| (3) | V skladu s členom 3(1)(d) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ima Unija izključno pristojnost za ohranjanje morskih bioloških virov v okviru skupne ribiške politike. Ker je losos anadromna vrsta, morskih staležev lososa v Baltskem morju ni mogoče ohraniti brez ukrepov za zaščito takšnih staležev med njihovem življenjem v rekah. Zato so tudi takšni ukrepi v izključni pristojnost Unije, da se zagotovi učinkovito ohranjanje morskih vrst v njihovem celotnem ciklu selitve, in jih je treba obravnavati v večletnem načrtu. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 3(1)(d) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ima Unija izključno pristojnost za ohranjanje morskih bioloških virov v okviru skupne ribiške politike. Ker je losos anadromna vrsta, morskih staležev lososa v Baltskem morju ni mogoče ohraniti brez ukrepov za zaščito takšnih staležev med njihovem življenjem v rekah. Zato so tudi takšni ukrepi v izključni pristojnost Unije, da se zagotovi učinkovito ohranjanje morskih vrst v njihovem celotnem ciklu selitve, in jih je treba obravnavati v večletnem načrtu.

| (4) | V Direktivi Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (3) je losos naveden kot vrsta v interesu Unije, zato bi moral biti cilj ukrepov, sprejetih v skladu s to direktivo, zagotoviti, da se pri izkoriščanju lososa upošteva ugodno stanje ohranjenosti. Ukrepi za zaščito lososa, sprejeti v skladu s to uredbo, morajo torej biti skladni z ukrepi, sprejetimi v skladu z navedeno direktivo, in medsebojno usklajeni.
  Za izboljšanje staležev lososa je pomembna tudi prepoved ribolova z visečimi parangali, saj zmanjša zavržke podmernih lososov. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(4)

V Direktivi Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (3) je losos naveden kot vrsta v interesu Unije, zato bi moral biti cilj ukrepov, sprejetih v skladu s to direktivo, zagotoviti, da se pri izkoriščanju lososa upošteva ugodno stanje ohranjenosti. Ukrepi za zaščito lososa, sprejeti v skladu s to uredbo, morajo torej biti skladni z ukrepi, sprejetimi v skladu z navedeno direktivo, in medsebojno usklajeni.
  Za izboljšanje staležev lososa je pomembna tudi prepoved ribolova z visečimi parangali, saj zmanjša zavržke podmernih lososov. [Sprememba 1]

| (5) | Cilj Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (4) je zaščititi, ohraniti in izboljšati vodno okolje, v katerem losos preživi del svojega življenjskega cikla. Večletni načrt v zvezi s staležem lososa v Baltskem morju bi moral prispevati k izpolnjevanju ciljev Direktive 2000/60/ES. Ukrepi, ki se že zahtevajo v skladu z navedeno direktivo, kot so načrti upravljanja povodij, se na podlagi te uredbe ne bi smeli podvajati. Vendar je treba zagotoviti usklajenost in skladnost ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo, in ukrepov, sprejetih v skladu z navedeno direktivo, za zaščito in izboljšanje habitatov lososa v celinskih vodah. |
| --- | --- |

(5)

Cilj Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (4) je zaščititi, ohraniti in izboljšati vodno okolje, v katerem losos preživi del svojega življenjskega cikla. Večletni načrt v zvezi s staležem lososa v Baltskem morju bi moral prispevati k izpolnjevanju ciljev Direktive 2000/60/ES. Ukrepi, ki se že zahtevajo v skladu z navedeno direktivo, kot so načrti upravljanja povodij, se na podlagi te uredbe ne bi smeli podvajati. Vendar je treba zagotoviti usklajenost in skladnost ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo, in ukrepov, sprejetih v skladu z navedeno direktivo, za zaščito in izboljšanje habitatov lososa v celinskih vodah.

| (6) | V izvedbenem načrtu, ki je bil sprejet na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002, je navedeno, da je treba do leta 2015 vse komercialne staleže obnoviti na ravni, ki omogočajo največji trajnostni donos.
  To je pravna zahteva že od leta 1994 v skladu s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu.

  ICES

  HELCOM
  meni, da za rečne staleže lososa na območju Baltskega morja ta raven ustreza ravni proizvodnje dveletnega lososa med 60 % in 75 %

  80 %
  potencialne proizvodne zmogljivosti za dveletne losose v različnih rekah s prostoživečim lososom. Takšno znanstveno mnenje mora biti podlaga za določitev ciljev večletnega načrta. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(6)

V izvedbenem načrtu, ki je bil sprejet na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002, je navedeno, da je treba do leta 2015 vse komercialne staleže obnoviti na ravni, ki omogočajo največji trajnostni donos.
  To je pravna zahteva že od leta 1994 v skladu s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu.

  ICES

  HELCOM
  meni, da za rečne staleže lososa na območju Baltskega morja ta raven ustreza ravni proizvodnje dveletnega lososa med 60 % in 75 %

  80 %
  potencialne proizvodne zmogljivosti za dveletne losose v različnih rekah s prostoživečim lososom. Takšno znanstveno mnenje mora biti podlaga za določitev ciljev večletnega načrta. [Sprememba 2]

| (6a) | Proizvodna zmogljivost za dveletne losose je okvirni kazalnik zdravja staleža lososov v določeni reki. Da bi se proizvodna zmogljivost za dveletne losose lahko uporabila kot kazalnik, je potreben niz predpostavk. Poleg tega na raven proizvodnje dveletnega lososa vplivajo številni dejavniki, zaradi katerih je težko osamiti medsebojno povezanost proizvodnje dveletnega lososa in zdravja staleža lososa. Primeren dodatni kazalnik zdravja staleža lososov bi zato bila raven samic lososov, ki se vrnejo v reko. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(6a)

Proizvodna zmogljivost za dveletne losose je okvirni kazalnik zdravja staleža lososov v določeni reki. Da bi se proizvodna zmogljivost za dveletne losose lahko uporabila kot kazalnik, je potreben niz predpostavk. Poleg tega na raven proizvodnje dveletnega lososa vplivajo številni dejavniki, zaradi katerih je težko osamiti medsebojno povezanost proizvodnje dveletnega lososa in zdravja staleža lososa. Primeren dodatni kazalnik zdravja staleža lososov bi zato bila raven samic lososov, ki se vrnejo v reko. [Sprememba 3]

| (7) | V znanstvenem mnenju je navedeno, da se lahko zaradi genskega onesnaževanja staležev lososa v Baltskem morju zmanjša stopnja preživetja in številčnost avtohtonih populacij, poslabša genetska zmožnost boja proti boleznim ter spremenijo lokalni okoljski pogoji. Zato ima ohranitev genske celovitosti in raznovrstnosti staleža lososa v Baltskem morju ključno vlogo pri njegovem ohranjanju ter mora biti kot cilj vključena v večletni načrt. |
| --- | --- |

(7)

V znanstvenem mnenju je navedeno, da se lahko zaradi genskega onesnaževanja staležev lososa v Baltskem morju zmanjša stopnja preživetja in številčnost avtohtonih populacij, poslabša genetska zmožnost boja proti boleznim ter spremenijo lokalni okoljski pogoji. Zato ima ohranitev genske celovitosti in raznovrstnosti staleža lososa v Baltskem morju ključno vlogo pri njegovem ohranjanju ter mora biti kot cilj vključena v večletni načrt.

| (8) | Stopnja ribolovne umrljivosti v morju in rekah bi morala biti takšna, da se zagotovi stalež prostoživečega lososa, ki omogoča največji trajnostni donos v skladu z določenimi cilji in okviri. Stopnja ribolovne umrljivosti v morju bi morala biti določena na podlagi mnenja STECF. |
| --- | --- |

(8)

Stopnja ribolovne umrljivosti v morju in rekah bi morala biti takšna, da se zagotovi stalež prostoživečega lososa, ki omogoča največji trajnostni donos v skladu z določenimi cilji in okviri. Stopnja ribolovne umrljivosti v morju bi morala biti določena na podlagi mnenja STECF.

| (9) | Za učinkovitejše izvajanje načrta in zagotovitev bolj ciljno usmerjenega odziva na posebne značilnosti posameznega rečnega staleža lososa bi morale biti zadevne države članice pooblaščene, da v skladu s členom 2(1) PDEU določijo ravni ribolovne umrljivosti, celotni dovoljeni ulov in nekatere tehnične ohranitvene ukrepe za svoje reke. |
| --- | --- |

(9)

Za učinkovitejše izvajanje načrta in zagotovitev bolj ciljno usmerjenega odziva na posebne značilnosti posameznega rečnega staleža lososa bi morale biti zadevne države članice pooblaščene, da v skladu s členom 2(1) PDEU določijo ravni ribolovne umrljivosti, celotni dovoljeni ulov in nekatere tehnične ohranitvene ukrepe za svoje reke.

| (10) | Pri sprejemanju ukrepov v okviru te uredbe bi morale države članice v celoti spoštovati svoje mednarodne obveznosti, zlasti tiste na podlagi člena 66 Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 (5), v skladu s katero morajo med drugim država izvora staležev anadromne vrste in druge zadevne države sodelovati pri ohranjanju in upravljanju teh staležev. |
| --- | --- |

(10)

Pri sprejemanju ukrepov v okviru te uredbe bi morale države članice v celoti spoštovati svoje mednarodne obveznosti, zlasti tiste na podlagi člena 66 Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 (5), v skladu s katero morajo med drugim država izvora staležev anadromne vrste in druge zadevne države sodelovati pri ohranjanju in upravljanju teh staležev.

| (11) | Sprejeti bi bilo treba določbe, v skladu s katerimi Komisija redno ocenjuje ustreznost in učinkovitost ukrepov držav članic na podlagi ciljev iz večletnega načrta. |
| --- | --- |

(11)

Sprejeti bi bilo treba določbe, v skladu s katerimi Komisija redno ocenjuje ustreznost in učinkovitost ukrepov držav članic na podlagi ciljev iz večletnega načrta.

| (12) | V znanstvenem mnenju je navedeno, da imajo lahko
  neprimerni
  postopki dopolnjevanja staleža pomembne posledice za gensko raznovrstnost staleža v Baltskem morju. in da

  Poleg tega
  obstaja tveganje, da
  bi lahko
  veliko število gojenih lososov, ki so vsako leto izpuščeni v Baltsko morje, vpliva

  vplivalo
  na gensko celovitost
  populacij
  prostoživečega lososa, zaradi česar je to prakso treba postopoma opustiti. Zato je

  bi bilo
  treba
  dopolnjevanje staleža strožje nadzorovati. Poleg tega bi bilo treba
  v tem večletnem načrtu določiti pogoje za izpuste

  izvor genskega materiala za gojenje in razmnoževanje za prirast lososa ter pogoje za postopke dopolnjevanja staleža, da se zagotovi, da dopolnjevanje staleža ne bo negativno vplivalo na gensko raznovrstnost
  . [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(12)

V znanstvenem mnenju je navedeno, da imajo lahko
  neprimerni
  postopki dopolnjevanja staleža pomembne posledice za gensko raznovrstnost staleža v Baltskem morju. in da

  Poleg tega
  obstaja tveganje, da
  bi lahko
  veliko število gojenih lososov, ki so vsako leto izpuščeni v Baltsko morje, vpliva

  vplivalo
  na gensko celovitost
  populacij
  prostoživečega lososa, zaradi česar je to prakso treba postopoma opustiti. Zato je

  bi bilo
  treba
  dopolnjevanje staleža strožje nadzorovati. Poleg tega bi bilo treba
  v tem večletnem načrtu določiti pogoje za izpuste

  izvor genskega materiala za gojenje in razmnoževanje za prirast lososa ter pogoje za postopke dopolnjevanja staleža, da se zagotovi, da dopolnjevanje staleža ne bo negativno vplivalo na gensko raznovrstnost
  . [Sprememba 4]

| (13) | Neposredno obnavljanje staleža v rekah z lososi se pod posebnimi pogoji šteje za ohranitveni ukrep, ker ponuja možnost za ponovno vzpostavitev samozadostne populacije lososa ter ima pozitiven učinek na skupno število lososov in na ribištvo. Sprejeti bi bilo treba določbe, s katerimi se izrecno dovoljuje neposredno obnavljanje staleža, ki izpolnjuje navedene pogoje za upravičenost do sredstev v skladu s členom 38(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo (6). |
| --- | --- |

(13)

Neposredno obnavljanje staleža v rekah z lososi se pod posebnimi pogoji šteje za ohranitveni ukrep, ker ponuja možnost za ponovno vzpostavitev samozadostne populacije lososa ter ima pozitiven učinek na skupno število lososov in na ribištvo. Sprejeti bi bilo treba določbe, s katerimi se izrecno dovoljuje neposredno obnavljanje staleža, ki izpolnjuje navedene pogoje za upravičenost do sredstev v skladu s členom 38(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo (6).

| (14) | Vendar
  izpusti lososov, razen za dopolnjevanje in neposredno obnavljanje staleža, po desetih letih ne bi smeli več biti dovoljeni, če proizvodnja prostoživečega dveletnega lososa doseže 80 % potencialne proizvodne zmogljivosti zanj v določeni reki. Če se ta cilj ne doseže, se lahko nadaljnjih deset let nadaljujejo izpusti lososov, ki niso namenjeni dopolnjevanju in neposrednemu obnavljanju staležev, potem ko posamezna država članica analizira vzroke, zaradi katerih ta cilj ni bil dosežen, in jih odpravi. Možno je, da
  so izpusti
  lososov
  v nekaterih državah članicah trenutno obvezni, zato morajo biti izpusti lososov, kadar ne gre za dopolnjevanje staleža in neposredno obnavljanje staleža, v prehodnem obdobju sedmih let od začetka veljavnosti te uredbe dovoljeni, da se tem državam omogoči

  in zato je treba državam članicam omogočiti
  dovolj časa za prilagoditev na te obveznosti. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(14)

Vendar
  izpusti lososov, razen za dopolnjevanje in neposredno obnavljanje staleža, po desetih letih ne bi smeli več biti dovoljeni, če proizvodnja prostoživečega dveletnega lososa doseže 80 % potencialne proizvodne zmogljivosti zanj v določeni reki. Če se ta cilj ne doseže, se lahko nadaljnjih deset let nadaljujejo izpusti lososov, ki niso namenjeni dopolnjevanju in neposrednemu obnavljanju staležev, potem ko posamezna država članica analizira vzroke, zaradi katerih ta cilj ni bil dosežen, in jih odpravi. Možno je, da
  so izpusti
  lososov
  v nekaterih državah članicah trenutno obvezni, zato morajo biti izpusti lososov, kadar ne gre za dopolnjevanje staleža in neposredno obnavljanje staleža, v prehodnem obdobju sedmih let od začetka veljavnosti te uredbe dovoljeni, da se tem državam omogoči

  in zato je treba državam članicam omogočiti
  dovolj časa za prilagoditev na te obveznosti. [Sprememba 5]

| (15) | Za zagotovitev skladnosti z ukrepi iz te uredbe bi bilo treba sprejeti specifične nadzorne ukrepe poleg ukrepov iz Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (7). |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev skladnosti z ukrepi iz te uredbe bi bilo treba sprejeti specifične nadzorne ukrepe poleg ukrepov iz Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (7).

| (15a) | Izboljšati bi bilo treba medsebojno zaupanje in načine sporazumevanja med zainteresiranimi stranmi, da bi se doseglo trajnostni ribolov. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(15a)

Izboljšati bi bilo treba medsebojno zaupanje in načine sporazumevanja med zainteresiranimi stranmi, da bi se doseglo trajnostni ribolov. [Sprememba 6]

| (16) | Veliko obalnih plovil za ribolov lososa je krajših od 10 m. Zato bi bilo treba uporabo ribolovnega ladijskega dnevnika, kakor se zahteva v členu 14, in predhodno obveščanje, ki se zahteva v členu 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009 razširiti na vsa
  komercialna ribiška
  plovila
  in delovna plovila
  . [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(16)

Veliko obalnih plovil za ribolov lososa je krajših od 10 m. Zato bi bilo treba uporabo ribolovnega ladijskega dnevnika, kakor se zahteva v členu 14, in predhodno obveščanje, ki se zahteva v členu 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009 razširiti na vsa
  komercialna ribiška
  plovila
  in delovna plovila
  . [Sprememba 7]

| (17) | Za zagotovitev, da se ulov lososa ne prijavi napačno kot morska postrv in s tem izogne ustreznemu nadzoru, je treba obveznost predhodnega obveščanja v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009 razširiti tudi na vsa plovila, ki imajo na krovu morske postrvi. |
| --- | --- |

(17)

Za zagotovitev, da se ulov lososa ne prijavi napačno kot morska postrv in s tem izogne ustreznemu nadzoru, je treba obveznost predhodnega obveščanja v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009 razširiti tudi na vsa plovila, ki imajo na krovu morske postrvi.

| (17a) | Države članice bi morale okrepiti sisteme nadzora in predhodnega obveščanja, ki se uporabljajo za ribarjenje na trnek in druge vrste ribolova, da bi se zagotovilo preprost in učinkovit sistem in spodbujalo trajnostni ribolov. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(17a)

Države članice bi morale okrepiti sisteme nadzora in predhodnega obveščanja, ki se uporabljajo za ribarjenje na trnek in druge vrste ribolova, da bi se zagotovilo preprost in učinkovit sistem in spodbujalo trajnostni ribolov. [Sprememba 8]

| (17b) | V podrazdelkih ICES 22–32 bi bilo treba z odstopanjem od člena 14 in Priloge IV k Uredbi Sveta (ES) št. 2187/2005 z dne 21. decembra 2005 o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltskem morju, Beltih in Soundu

   (8)

  določiti najmanjšo velikost za iztovarjanje morske postrvi (Salmo trutta) in lososa (Salmo salars). [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(17b)

V podrazdelkih ICES 22–32 bi bilo treba z odstopanjem od člena 14 in Priloge IV k Uredbi Sveta (ES) št. 2187/2005 z dne 21. decembra 2005 o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltskem morju, Beltih in Soundu

   (8)

  določiti najmanjšo velikost za iztovarjanje morske postrvi (Salmo trutta) in lososa (Salmo salars). [Sprememba 9]

| (18) | Za boljše in obsežnejše znanstvene podatke o staležu lososa bi bilo treba dovoliti elektroribolov. |
| --- | --- |

(18)

Za boljše in obsežnejše znanstvene podatke o staležu lososa bi bilo treba dovoliti elektroribolov.

| (19) | V nedavnem znanstvenem mnenju je navedeno, da rekreativni ribolov lososa na morju znatno vpliva na staleže lososa, čeprav podatki o tem niso zelo natančni. Zlasti rekreativni ribolov s plovil, ki ga izvajajo podjetja, ki svoje storitve ponujajo za plačilo, lahko predstavlja velik del ulova lososa v Baltskem morju. Zato je za učinkovitost večletnega načrta primerno, da se uvedejo nekateri posebni ukrepi upravljanja za nadzor takšnih
  rekreativnih ribolovnih
  dejavnosti. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(19)

V nedavnem znanstvenem mnenju je navedeno, da rekreativni ribolov lososa na morju znatno vpliva na staleže lososa, čeprav podatki o tem niso zelo natančni. Zlasti rekreativni ribolov s plovil, ki ga izvajajo podjetja, ki svoje storitve ponujajo za plačilo, lahko predstavlja velik del ulova lososa v Baltskem morju. Zato je za učinkovitost večletnega načrta primerno, da se uvedejo nekateri posebni ukrepi upravljanja za nadzor takšnih
  rekreativnih ribolovnih
  dejavnosti. [Sprememba 10]

| (19a) | Spodbujati in podpirati bi bilo treba vzpostavljanje internetnih sistemov za poročanje v državah članicah in med njimi, da bi bilo poročanje še lažje. Podatki o prijavljenem ulovu bi morali biti javno dostopni. Natančnega ribolovnega območja pa ne bi smeli razkriti, da ne bi spodbujali ribičev k usmerjanju na prav ta ribolovna območja. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(19a)

Spodbujati in podpirati bi bilo treba vzpostavljanje internetnih sistemov za poročanje v državah članicah in med njimi, da bi bilo poročanje še lažje. Podatki o prijavljenem ulovu bi morali biti javno dostopni. Natančnega ribolovnega območja pa ne bi smeli razkriti, da ne bi spodbujali ribičev k usmerjanju na prav ta ribolovna območja. [Sprememba 11]

| (20) | Za učinkovito doseganje ciljev iz te uredbe in čim hitrejše odzivanje na spremembe stanj staležev bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 209 PDEU sprejema akte v zvezi z nekaterimi nebistvenimi elementi iz te uredbe, kakor je določeno v njenih členih 6, 7, 11 in 25. To pooblastilo bi moralo zajemati možnost spreminjanja stopnje ribolovne umrljivosti v morju, spreminjanja seznama rek s prostoživečim lososom in nekaterih tehničnih informacij iz prilog k tej uredbi ter sprejemanja ukrepov za rečne staleže na območju Baltskega morja, kadar ukrepi držav članic na podlagi pooblastila iz uvodne izjave 9 niso sprejeti ali se štejejo za neučinkovite. |
| --- | --- |

(20)

Za učinkovito doseganje ciljev iz te uredbe in čim hitrejše odzivanje na spremembe stanj staležev bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 209 PDEU sprejema akte v zvezi z nekaterimi nebistvenimi elementi iz te uredbe, kakor je določeno v njenih členih 6, 7, 11 in 25. To pooblastilo bi moralo zajemati možnost spreminjanja stopnje ribolovne umrljivosti v morju, spreminjanja seznama rek s prostoživečim lososom in nekaterih tehničnih informacij iz prilog k tej uredbi ter sprejemanja ukrepov za rečne staleže na območju Baltskega morja, kadar ukrepi držav članic na podlagi pooblastila iz uvodne izjave 9 niso sprejeti ali se štejejo za neučinkovite.

| (20a) | Komisija bi morala zagotoviti, da države članice sprejmejo potrebne upravne ali kazenske ukrepe za reševanje vprašanja nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(20a)

Komisija bi morala zagotoviti, da države članice sprejmejo potrebne upravne ali kazenske ukrepe za reševanje vprašanja nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova. [Sprememba 12]

| (21) | Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(21)

Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (22) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje določb o dopolnjevanju staleža, določenih v členu 12 te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi se morala izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (9). |
| --- | --- |

(22)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje določb o dopolnjevanju staleža, določenih v členu 12 te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi se morala izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (9).

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Vsebina

Ta uredba vzpostavlja večletni načrt za ohranjanje in upravljanje staleža lososa v Baltskem morju (v nadaljnjem besedilu: načrt).

Člen 2

Področje uporabe

1.   Načrt se uporablja za:

| (a) | komercialni
  in rekreativni
  ribolov v Baltskem morju in z njim povezanih rekah na ozemlju držav članic (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice);. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(a)

komercialni
  in rekreativni
  ribolov v Baltskem morju in z njim povezanih rekah na ozemlju držav članic (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice);. [Sprememba 13]

| (b) | rekreativni ribolov lososa v Baltskem morju, kadar se takšen ribolov opravlja z delovnimi plovili.
  [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(b)

rekreativni ribolov lososa v Baltskem morju, kadar se takšen ribolov opravlja z delovnimi plovili.
  [Sprememba 14]

Člen 3

Opredelitev pojmov

1.   Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (10), člena 2 Direktive 2000/60/ES in člena 4 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

2.   Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „Baltsko morje“ pomeni podrazdelke ICES 22–32; |
| --- | --- |

(a)

„Baltsko morje“ pomeni podrazdelke ICES 22–32;

| (b) | „baltske reke“ pomenijo z Baltskim morjem povezane reke na ozemlju držav članic; |
| --- | --- |

(b)

„baltske reke“ pomenijo z Baltskim morjem povezane reke na ozemlju držav članic;

| (c) | „stalež lososa v Baltskem morju“ pomeni vse staleže prostoživečega in gojenega lososa v Baltskem morju in baltskih rekah; |
| --- | --- |

(c)

„stalež lososa v Baltskem morju“ pomeni vse staleže prostoživečega in gojenega lososa v Baltskem morju in baltskih rekah;

| (d) | „reka s prostoživečim lososom“ pomeni reko s samozadostnimi populacijami prostoživečega lososa brez izpustov ali z omejenimi izpusti gojenega lososa, kot je navedeno v Prilogi I; |
| --- | --- |

(d)

„reka s prostoživečim lososom“ pomeni reko s samozadostnimi populacijami prostoživečega lososa brez izpustov ali z omejenimi izpusti gojenega lososa, kot je navedeno v Prilogi I;

| (e) | „reka s pogoji, primernimi za lososa,“ pomeni reko, v kateri so bile v preteklosti populacije prostoživečega lososa in v kateri zdaj ni naravnega razmnoževanja ali ga je malo, vendar bi se v njej lahko ponovno vzpostavila samozadostna populacija prostoživečega lososa; |
| --- | --- |

(e)

„reka s pogoji, primernimi za lososa,“ pomeni reko, v kateri so bile v preteklosti populacije prostoživečega lososa in v kateri zdaj ni naravnega razmnoževanja ali ga je malo, vendar bi se v njej lahko ponovno vzpostavila samozadostna populacija prostoživečega lososa;

| (f) | „potencialna proizvodna zmogljivost za dveletne losose“ pomeni proizvodno zmogljivost za dveletne losose, ki se za posamezno reko izračuna na podlagi ustreznih parametrov; |
| --- | --- |

(f)

„potencialna proizvodna zmogljivost za dveletne losose“ pomeni proizvodno zmogljivost za dveletne losose, ki se za posamezno reko izračuna na podlagi ustreznih parametrov;

| (g) | „tehnični ohranitveni ukrepi“ pomenijo ukrepe, ki urejajo sestavo ulova po posameznih vrstah, insestavo ulova glede na velikost kakor tudi učinke na sestavne dele ekosistema, ki so posledica ribolovnih dejavnosti, tako da določajo pogoje glede uporabe in strukture ribolovnega orodja ter omejitve dostopa do ribolovnih območij; |
| --- | --- |

(g)

„tehnični ohranitveni ukrepi“ pomenijo ukrepe, ki urejajo sestavo ulova po posameznih vrstah, insestavo ulova glede na velikost kakor tudi učinke na sestavne dele ekosistema, ki so posledica ribolovnih dejavnosti, tako da določajo pogoje glede uporabe in strukture ribolovnega orodja ter omejitve dostopa do ribolovnih območij;

| (h) | „dopolnjevanje staleža“ pomeni nameren izpust dveletnih lososov ali gojenih lososov v zgodnjem življenjskem obdobju v reke s prostoživečim lososom; |
| --- | --- |

(h)

„dopolnjevanje staleža“ pomeni nameren izpust dveletnih lososov ali gojenih lososov v zgodnjem življenjskem obdobju v reke s prostoživečim lososom;

| (ha) | „rekreativni ribolov“ pomeni, ne glede na člen 4(28) Uredbe (ES) št. 1224/2009, oblike dejavnosti, ki niso komercialne in ki uporabljajo vse vrste ribolovnih subjektov in ribolovnega orodja za komercialne in nekomercialne namene; [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(ha)

„rekreativni ribolov“ pomeni, ne glede na člen 4(28) Uredbe (ES) št. 1224/2009, oblike dejavnosti, ki niso komercialne in ki uporabljajo vse vrste ribolovnih subjektov in ribolovnega orodja za komercialne in nekomercialne namene; [Sprememba 15]

| (i) | „neposredno obnavljanje staleža“ pomeni izpust dveletnih lososov ali gojenih lososov v zgodnjem življenjskem obdobju v reke s pogoji, primernimi za lososa; |
| --- | --- |

(i)

„neposredno obnavljanje staleža“ pomeni izpust dveletnih lososov ali gojenih lososov v zgodnjem življenjskem obdobju v reke s pogoji, primernimi za lososa;

| (j) | „delovno plovilo“ pomeni plovilo, s katerim upravlja podjetje, ki ponuja storitve, vključno z zagotavljanjem ribolovne opreme, prevoza in/ali vodenja, za namene rekreativnega ribolova lososa v Baltskem morju; |
| --- | --- |

(j)

„delovno plovilo“ pomeni plovilo, s katerim upravlja podjetje, ki ponuja storitve, vključno z zagotavljanjem ribolovne opreme, prevoza in/ali vodenja, za namene rekreativnega ribolova lososa v Baltskem morju;

| (k) | „celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino lososa v Baltskem morju, ki se lahko iz staleža ulovi in iztovori vsako leto. |
| --- | --- |

(k)

„celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino lososa v Baltskem morju, ki se lahko iz staleža ulovi in iztovori vsako leto.

POGLAVJE II

NAMEN

Člen 4

Namen

Namen načrta je:

| (a) | zagotoviti trajnostno izkoriščanje staleža lososa v Baltskem morju v skladu z načelom največjega trajnostnega donosa; |
| --- | --- |

(a)

zagotoviti trajnostno izkoriščanje staleža lososa v Baltskem morju v skladu z načelom največjega trajnostnega donosa;

| (b) | ohraniti gensko celovitost in raznovrstnost staleža lososa v Baltskem morju. |
| --- | --- |

(b)

ohraniti gensko celovitost in raznovrstnost staleža lososa v Baltskem morju.

POGLAVJE III

CILJI

Člen 5

Cilji za rečne staleže prostoživečega lososa

1.   V rekah s prostoživečim lososom, ki do ... (*) dosežejo 50 % potencialne proizvodne zmogljivosti za dveletne losose, do ... (**) v okviru proizvodnje prostoživečega dveletnega lososa vsaka reka doseže 75 %

  80 %
  potencialne proizvodne zmogljivosti za dveletne losose. [Sprememba 16]

2.   V rekah s prostoživečim lososom, ki do ... (***) ne dosežejo 50 % potencialne proizvodne zmogljivosti za dveletne losose, do ... (****) v okviru proizvodnje prostoživečega dveletnega lososa vsaka reka doseže 50 % potencialne proizvodne zmogljivosti za dveletne losose, do ... (*****) pa 75 %

  80 %
  . [Sprememba 17]

3.   Po ... (*****) se proizvodnja prostoživečega dveletnega lososa v vsaki reki s prostoživečim lososom ohrani vsaj na ravni 75 %

  80 %
  potencialne proizvodne zmogljivosti za dveletne losose. [Sprememba 18]

4.   Zadevne države članice lahko za posamezno reko s prostoživečim lososom določijo druge, strožje cilje
  , na primer tiste, ki temeljijo na številu ikrnic, ki se vrnejo
  . [Sprememba 19]

Zadevne države članice pripravijo in objavijo podatke o samicah lososov, ki se vrnejo v reko. [Sprememba 20]

POGLAVJE IV

PRAVILA O RIBOLOVU

Člen 6

Določitev TAC za reke

1.   Letni TAC za staleže lososa v rekah s prostoživečim lososom ne presega stopnje ribolovne umrljivosti iz odstavka 2.

2.   Stopnjo ribolovne umrljivosti za staleže lososa v rekah s prostoživečim lososom opredeli posamezna država članica v skladu s cilji iz člena 5 in strokovnimi mnenji STECF in ICES, pri čemer jo navedena organa ponovno ocenita vsakič, ko je na voljo več informacij ali se spremenijo značilnosti reke. V ta namen države članice upoštevajo potencialne proizvodne zmogljivosti za dveletne losose, kot jo za vsako reko na podlagi njenih specifičnih parametrov izračuna ICES, in ki jo navedeni organ ponovno oceni vsakič, ko je na voljo več informacij ali se spremenijo značilnosti reke.

3.   Zadevne države članice na javno dostopnem delu svojega uradnega spletnega mesta, vzpostavljenega v skladu s členom 114 Uredbe (ES) št. 1224/2009, objavijo stopnjo ribolovne umrljivosti za reke s prostoživečim lososom in ustrezen TAC lososa do ... (******) ter te podatke vsako leto pregledajo.

4.   Komisija vsaka tri leta

  vsako leto
  na podlagi namena in ciljev iz členov 4 in 5 oceni skladnost ter učinkovitost ukrepov, ki so jih države članice sprejele v skladu s tem členom. [Sprememba 21]

5.   Če zadevne države članice navedenih ukrepov v skladu z odstavki 1, 2 in 3 ne objavijo v ustreznem določenem roku, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, da opredeli stopnjo ribolovne umrljivosti in/ali ustrezni TAC za reke s prostoživečim lososom in/ali določi zaključek ukrepov v zvezi z ribištvom.

6.   Če se ukrepi držav članic na podlagi ocene, opravljene v skladu z odstavkom 4, izkažejo za neskladne z nameni in cilji iz členov 4 in 5 ali pa se šteje, da da so neustrezni za doseganje tega namena in ciljev, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, da opredeli stopnjo ribolovne umrljivosti in/ali ustrezni TAC za reke s prostoživečim lososom in/ali določi zaključek ukrepov v zvezi z ribištvom.

7.   Namen ukrepov, ki jih sprejme Komisija, je zagotoviti, da so namen in cilji iz členov 4 in 5 izpolnjeni. Po tem, ko Komisija sprejme delegirani akt, se ukrepi držav članic ne uporabljajo več.

Člen 7

Določitev TAC za morje

1.   Letni TAC za staleže lososa v morju ne presega stopnje ribolovne umrljivosti 0,1.

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za spreminjanje stopnje ribolovne umrljivosti za morje iz odstavka 1, kadar obstajajo jasni pokazatelji, da se je stanje staleža spremenilo in/ali da veljavna stopnja ribolovne umrljivosti ni ustrezna za doseganje ciljev iz člena 4.

3.   V primeru nenadnega izbruha bolezni, kritično nizkih stopenj preživetja dveletnega lososa ali drugih nepredvidenih dogodkov Svet določi TAC, ki je manjši od TAC, ki bi temeljil na stopnji ribolovne umrljivosti iz odstavka 1.

Člen 8

Uporaba nacionalne kvote v primeru delovnih plovil

  okviru dejavnosti rekreativnega ribolova [Sprememba 22]

Lososi, ki jih

  ujeti pri rekreativnem ribolovu
  na morju ulovijo delovna plovila

  in pri obalnem in rečnem rekreativnem ribolovu
  , se odštejejo od nacionalne kvote. [Sprememba 23]

POGLAVJE IVa

NAJMANJŠA VELIKOST IZTOVARJANJA LOSOSA IN MORSKE POSTRVI

Člen 8a

V vsakem podrazdelku ICES iz člena 3(2)(a) te uredbe se z odstopanjem od člena 14 Uredbe (ES) št. 2187/2005 določi, da je najmanjša velikost za iztovarjanje lososa 60 cm, za morsko postrv pa 50 cm. [Sprememba 26]

POGLAVJE V

TEHNIČNI OHRANITVENI UKREPI

Člen 9

Ukrepi držav članic za zaščito rečnih staležev lososa v slabem stanju

1.   Zadevne države članice najpozneje dve leti po začetku veljavnosti te uredbe opredelijo

  do ...

   (*******)

  opredelijo, ohranijo in po potrebi izboljšajo
  nacionalne tehnične ohranitvene ukrepe za reke s prostoživečim lososom, ki do ...

   (********)

  ne dosežejo 50 % potencialne proizvodne zmogljivosti za dveletne losose. [Sprememba 24]

2.   Tehnični ohranitveni ukrepi iz odstavka 1 temeljijo na specifičnih zahtevah za posamezno reko, da bi ustrezno prispevali k doseganju namena in ciljev iz členov 4 in 5. Lokacija izvajanja teh ukrepov se določi na podlagi najboljših razpoložljivih informacij o selitvenih poteh lososa v morju.

Člen 10

Ukrepi za zaščito drugih rečnih staležev lososa

Države članice lahko opredelijo nacionalne tehnične ohranitvene ukrepe za svoje baltske reke za rečne staleže lososa, ki niso vključeni v člen 9. Ti ukrepi prispevajo k doseganju namena in ciljev iz členov 4 in 5.

Komisija pregleda smernice za državno pomoč, da državam članicam olajšajo nadomestitev škode, ki jo povzročijo tjulnji in kormorani. [Sprememba 25]

Člen 11

Ukrepi Komisije

1.   Komisija na podlagi namena in ciljev iz členov 4 in 5 vsaka tri leta

  vsako leto
  oceni skladnost ter učinkovitost ukrepov, ki so jih države članice sprejele v skladu s členoma 9 in 10, zlasti v primeru rek s prostoživečim lososom, ki tečejo skozi več držav članic. [Sprememba 27]

2.   Če zadevne države članice ne sprejmejo tehničnih ohranitvenih ukrepov v skladu s členom 9 v določenem roku po datumu začetka veljavnosti te uredbe, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, da določi navedene ukrepe, skladno s potrebo po njih.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, da opredeli tovrstne tehnične ohranitvene ukrepe, skladno s potrebo po njih, če se ukrepi držav članic na podlagi ocene, opravljene v skladu z odstavkom 1, izkažejo za neskladne z namenom in cilji iz členov 4 in 5 ali pa se šteje, da so neustrezni za doseganje tega namena in ciljev.

4.   Namen ukrepov, ki jih sprejme Komisija, je zagotoviti, da so namen in cilji iz členov 4 in 5 izpolnjeni. Po tem, ko Komisija sprejme delegirani akt, se ukrepi držav članic ne uporabljajo več.

POGLAVJE VI

IZPUSTI

Člen 12

Dopolnjevanje staleža

1.   Dopolnjevanje staleža lososa je mogoče le v rekah s prostoživečim lososom
  , kadar je to potrebno, da se prepreči iztrebljenje lokalnega staleža
  . Število izpuščenih dveletnih lososov v posamezni reki ne presega ocenjene potencialne proizvodne zmogljivosti reke za dveletne losose.
  [Sprememba 28]

2.   Dopolnjevanje staleža mora potekati tako, da se ohrani genska raznovrstnost
  in spremenljivost
  različnih rečnih staležev lososa, pri čemer je treba upoštevati obstoječe ribje skupnosti v reki, v kateri se dopolnjuje stalež, in v sosednjih rekah ter hkrati čim bolj povečati učinek dopolnjevanja staleža.
  Dveletni losos izhaja iz najbližje možne reke s prostoživečim lososom. [Sprememba 29]

2a.
     
  Dveletne losose za dopolnjevanje staležev se označi z odščipom maščobnih plavuti. [Sprememba 30]

3.   Komisija lahko z izvedbenimi

  sprejme do ...

   (*********)

  izvedbene akte in določi podrobna pravila za uporabo tega člena. Ti izvedbeni
  akti, sprejetimi

  se sprejmejo
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 28(2), določi podrobna pravila za uporabo tega člena. [Sprememba 31]

Člen 13

Neposredno obnavljanje staleža

Neposredno obnavljanje staleža v rekah s pogoji, primernimi za lososa, se izvede le, če:

| (a) | reka zagotavlja

  ali njeni pritoki zagotavljajo
  proste selitvene vodne poti, ustrezno kakovost vode ter habitat, primeren za razmnoževanje in rast lososa; [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(a)

reka zagotavlja

  ali njeni pritoki zagotavljajo
  proste selitvene vodne poti, ustrezno kakovost vode ter habitat, primeren za razmnoževanje in rast lososa; [Sprememba 32]

| (b) | je namen neposrednega obnavljanja staleža vzpostaviti ali okrepiti samozadostno populacijo prostoživečega lososa, ki je sposobna preživeti; |
| --- | --- |

(b)

je namen neposrednega obnavljanja staleža vzpostaviti ali okrepiti samozadostno populacijo prostoživečega lososa, ki je sposobna preživeti;

| (c) | se pred izpustom in po njem izvaja program spremljanja z oceno; |
| --- | --- |

(c)

se pred izpustom in po njem izvaja program spremljanja z oceno;

| (d) | se izvajajo ustrezni in zadostni ohranitveni ukrepi in ukrepi upravljanja, s katerimi se olajša ponovna vzpostavitev samozadostne populacije lososa v reki; |
| --- | --- |

(d)

se izvajajo ustrezni in zadostni ohranitveni ukrepi in ukrepi upravljanja, s katerimi se olajša ponovna vzpostavitev samozadostne populacije lososa v reki;

| (da) | dopolnjevanje staleža poteka tako, da se ohrani genska raznovrstnost različnih rečnih staležev lososa, pri čemer je treba upoštevati obstoječe ribje skupnosti v reki, v kateri se dopolnjuje stalež, in v sosednjih rekah ter hkrati čim bolj povečati učinek dopolnjevanja staleža; [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(da)

dopolnjevanje staleža poteka tako, da se ohrani genska raznovrstnost različnih rečnih staležev lososa, pri čemer je treba upoštevati obstoječe ribje skupnosti v reki, v kateri se dopolnjuje stalež, in v sosednjih rekah ter hkrati čim bolj povečati učinek dopolnjevanja staleža; [Sprememba 34]

| (db) | dveletne losose za dopolnjevanje staležev se označi z odščipom maščobnih plavuti. [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(db)

dveletne losose za dopolnjevanje staležev se označi z odščipom maščobnih plavuti. [Sprememba 35]

Vodilno načelo pri obnavljanju vodnih poti je načelo „onesnaževalec plača“.
  Neposredno obnavljanje staleža v skladu z odstavkom 1 se
  tudi
  šteje za ohranitveni ukrep za namene člena 38(2) Uredbe (ES) št. 1198/2006. [Sprememba 36]

Člen 13a

Izvor odraslih rib in dveletnih lososov

Odrasle ribe in dveletni lososi po možnosti izvirajo iz iste reke prostoživečega lososa ali, če to ni mogoče, iz najbližjega porečja prostoživečega lososa. [Sprememba 33]

Člen 14

Prehodno obdobje

Izpusti lososa, razen izpusti v skladu s členoma 12 in 13, se lahko izvajajo do 7 let po začetku veljavnosti te uredbe
  ...
   (**********)

  in jih je treba skrbno oceniti
  .
  Za postopno odpravljanje se uporabi pristop, prilagojen vsaki reki posebej. Upravljajo ga lokalne, regionalne in/ali nacionalne agencije držav članic, vključuje pa tudi lokalne zainteresirane strani in uporabo njihovega strokovnega znanja za obnovo habitatov ter druge ukrepe. Pravno zavezujoči nacionalni sklepi o uporabi ekonomskih sredstev, ki se sedaj uporabljajo za obnavljanje staleža, se preusmerijo v podporo ribičem, na katere lahko odpravljanje ribolova potencialno negativno učinkuje. [Sprememba 37]

POGLAVJE VII

NADZOR IN IZVRŠEVANJE

Člen 15

Povezanost z Uredbo (ES) št. 1224/2009

Poleg nadzornih ukrepov iz Uredbe (ES) št. 1224/2009 se uporabljajo nadzorni ukrepi iz tega poglavja, razen če je v členih tega poglavja določeno drugače.

Poleg tega se člen 55(3) Uredbe (ES) št. 1224/2009 ter člena 64 in 65 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 404/2011 z dne 8. aprila 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009

   (11)

  smiselno uporabljajo za ves rekreativni ribolov lososa v Baltskem morju. [Sprememba 38]

Člen 16

Ladijski dnevniki

Z odstopanjem od člena 14 Uredbe (ES) št. 1224/2009 kapitani ribiških plovil Unije vseh dolžin, ki imajo dovoljenje za ribolov lososa,
  in kapitani delovnih plovil, ki se uporabljajo za ribarjenje na trnek in druge vrste ribolova,
  vodijo ladijski dnevnik o svojih dejavnostih v skladu s pravili iz člena 14 Uredbe (ES) št. 1224/2009. [Sprememba 39]

Člen 17

Predhodno obveščanje

Z odstopanjem od uvodnega stavka člena 17(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009 kapitani ribiških plovil Unije vseh dolžin
  in delovnih plovil
  , ki imajo na krovu losose in/ali morske postrvi, pristojnim organom svoje države članice zastave takoj po zaključku ribolovnih dejavnosti sporočijo informacije iz člena 17(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009. [Sprememba 40]

Člen 18

Posebna dovoljenja za opravljanje dejavnosti

1.   Delovna plovila imajo posebno dovoljenje za opravljanje dejavnosti za ribolov lososa, ki se izda v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

2.   Zadevne države članice vključijo posebna dovoljenja za opravljanje dejavnosti na seznam dovoljenj za ribolov v elektronski zbirki podatkov, vzpostavljeni v skladu s členom 116(1)(d) Uredbe (ES) št. 1224/2009. Poleg tega vključijo podatke o posebnih dovoljenjih za opravljanje dejavnosti v računalniški sistem potrjevanja iz člena 109 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 19

Izjava

  Izjave
  o ulovu
  rekreativnega ribolova [Sprememba 41]

1.   Kapitan delovnega plovila izpolni

  Vse vrste rekreativnih ribolovnih plovil izpolnijo
  izjavo o ulovu v skladu s Prilogo III in jo

  in
  do zadnjega dne vsakega meseca predloži

  poročajo
  pristojnemu organu države članice zastave delovnega plovila. [Sprememba 42]

2.   Zadevne države članice do petnajstega dne vsakega meseca vnesejo informacije, zabeležene v izjavah o ulovu za prejšnji mesec, v svojo elektronsko zbirko podatkov, vzpostavljeno v skladu s členom 116(1)(f) Uredbe (ES) št. 1224/2009, in računalniški sistem potrjevanja iz člena 109 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Elektronski podatki in izjave o ulovu se hranijo 3 leta.

Člen 20

Inšpekcijski pregledi iztovarjanja

Zadevne države članice z inšpekcijskimi pregledi iztovarjanja preverijo točnost informacij, zabeleženih v izjavah o ulovu. Takšni inšpekcijski pregledi iztovarjanja zajemajo vsaj 10 %

  20 %
  inšpekcijskih pregledov skupnega števila iztovarjanj.
  Evropska agencija za nadzor ribištva izvaja učinkovit nadzor in spodbuja države članice, naj opravljajo bolj usmerjene in ciljne inšpekcijske preglede na območjih, za katera obstajajo sum ali poročila o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu. [Sprememba 43]

Člen 20a

Nadzor rekreativnega ribolova

Nadzor dejavnosti rekreativnega ribolova za namene te uredbe temelji zlasti na členu 55 Uredbe (ES) št. 1224/2009 ter členih 64 in 65 Uredbe (EU) št. 404/2011. [Sprememba 44]

Člen 21

Nacionalni programi nadzora

Nacionalni programi nadzora, kakor so določeni v členu 46 Uredbe (ES) št. 1224/2009, vključujejo vsaj:

| (a) | uporabo tehničnih ohranitvenih ukrepov, opredeljenih v skladu s poglavjem V te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

uporabo tehničnih ohranitvenih ukrepov, opredeljenih v skladu s poglavjem V te uredbe;

| (b) | skladnost s pravili o izkoriščenosti kvot, dovoljenjem za opravljanje dejavnosti in izjavo o ulovu delovnih plovil
  in rekreativnega ribolova, pri katerem se uporabljajo vse vrste orodja
  ; [Sprememba 45] |
| --- | --- |

(b)

skladnost s pravili o izkoriščenosti kvot, dovoljenjem za opravljanje dejavnosti in izjavo o ulovu delovnih plovil
  in rekreativnega ribolova, pri katerem se uporabljajo vse vrste orodja
  ; [Sprememba 45]

| (c) | spremljanje pravil o dopolnjevanju staleža in neposrednem obnavljanju staleža. |
| --- | --- |

(c)

spremljanje pravil o dopolnjevanju staleža in neposrednem obnavljanju staleža.

POGLAVJE VIII

ZBIRANJE PODATKOV

Člen 22

Za zbiranje podatkov se lahko vsaka kohorta nedoraslega lososa pred dopolnitvijo dveh let v vseh rekah s prostoživečim lososom pregleda z elektroribolovom.

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi na podlagi najnovejših znanstvenih podatkov določi natančne pogoje za izvajanje elektroribolova. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 28(2). [Sprememba 46]

Člen 22a

Komisija najpozneje do ...

   (***********)

  predloži Parlamentu in Svetu ugotovitve znanstvenih študij o vplivu plenilcev, zlasti tjulnjev in kormoranov, na stalež lososa v Baltskem morju. Na podlagi teh ugotovitev Komisija oblikuje načrt upravljanja populacij plenilcev, ki vplivajo na stalež lososa v Baltskem morju, ki začne veljati najpozneje leta 2016. [Sprememba 47]

Člen 22b

Komisija najpozneje ...

   (************)

  Parlamentu in Svetu predloži ugotovitve znanstvenih raziskav o zavržkih in prilovu lososa v vseh zadevnih ribištvih na območju Baltskega morja. [Sprememba 48]

POGLAVJE IX

NADALJNJE UJKREPANJE

Člen 23

Poročanje držav članic

1.   Zadevne države članice tretje leto po začetku veljavnosti te uredbe

  dne ...

   (*************) in potem vsaka tri leta

  vsako naslednje leto
  Komisiji poročajo o tehničnih ohranitvenih ukrepih, sprejetih v skladu s poglavjem V, in doseganju ciljev iz člena 5. [Sprememba 49]

2.   Zadevne države članice ... (**************) in potem vsakih šest let

  vsake tri leta
  Komisiji poročajo o izvajanju te uredbe in izpolnjevanju ciljev iz člena 5. Poročilo držav članic vključuje zlasti:

[Sprememba 50]

| (a) | informacije o razvoju nacionalnega ribištva, vključno z deležem ulova na odprtem morju, v obalnem morju in rekah ter deležem ulova komercialnih ribičev, podjetij z delovnimi plovili in drugih rekreativnih ribičev; |
| --- | --- |

(a)

informacije o razvoju nacionalnega ribištva, vključno z deležem ulova na odprtem morju, v obalnem morju in rekah ter deležem ulova komercialnih ribičev, podjetij z delovnimi plovili in drugih rekreativnih ribičev;

| (b) | informacije o proizvodnji mladega in dveletnega lososa ter najboljšo razpoložljivo oceno potencialne proizvodne zmogljivosti za dveletne losose za vsako reko s prostoživečim lososom; |
| --- | --- |

(b)

informacije o proizvodnji mladega in dveletnega lososa ter najboljšo razpoložljivo oceno potencialne proizvodne zmogljivosti za dveletne losose za vsako reko s prostoživečim lososom;

| (c) | razpoložljive genske podatke za vsak rečni stalež prostoživečega lososa; |
| --- | --- |

(c)

razpoložljive genske podatke za vsak rečni stalež prostoživečega lososa;

| (d) | informacije o dejavnostih dopolnjevanja staleža in neposrednega obnavljanja staleža lososa; |
| --- | --- |

(d)

informacije o dejavnostih dopolnjevanja staleža in neposrednega obnavljanja staleža lososa;

| (e) | informacije o izvajanju nacionalnega programa nadzora iz člena 46 Uredbe (ES) št. 1224/2009. |
| --- | --- |

(e)

informacije o izvajanju nacionalnega programa nadzora iz člena 46 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 24

Ocena načrta

Na podlagi poročanja držav članic iz člena 23 te uredbe in znanstvenih mnenj Komisija v letu po tistem, v katerem je prejela poročila držav članic, oceni učinek ukrepov upravljanja na stalež lososa v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča ta stalež.

POGLAVJE X

SPREMEMBE PRILOG

Člen 25

Spremembe prilog

1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za spreminjanje seznama rek s prostoživečim lososom iz Priloge I, da ga posodobi glede na najnovejše znanstvene informacije.

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26 za spreminjanje prilog II in III, da zagotovi učinkovit nadzor.

POGLAVJE XI

POSTOPKOVNE DOLOČBE

Člen 26

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo iz členov 6, 7, 11 in 25 se prenese na Komisijo za nedoločen čas.

3.   Pooblastilo iz členov 6, 7, 11 in 25 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 6, 7, 11 in 25, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 27

Preklic pooblastila

Kadar zadevne države članice ne opredelijo ali objavijo ukrepov iz odstavka 6 ali 11 do določenega roka ali kadar se ti ukrepi na podlagi ocene, izvedene v skladu z odstavkom 6(4) ali 11(1), štejejo za neustrezne in/ali neučinkovite, Komisija prekliče pooblastilo zadevne države članice iz člena 6 ali 11. Odločitev o preklicu odpravi pooblastilo, na katerega se odločitev nanaša. Odločitev začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije
  ali pozneje, na dan, ki ga navaja sklep. [Sprememba 51]

Člen 28

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen v skladu s členom 30 Uredbe (ES) št. 2371/2002. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

POGLAVJE XII

KONČNE DOLOČBE

Člen 29

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba se uporablja od ...

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 68, 6.3.2012, str. 47.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012.

2

(3)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

3

(4)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

4

(5)  UL L 179, 23.6.1998, str. 1.

5

(6)  UL L 223, 15.8.2006, str. 1.

6

(7)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

7

(8)  

  UL L 349, 31.12.2005, str. 1.

8

UL L 349, 31.12.2005, str. 1.

(9)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

9

(10)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

10

(*)  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

*

(**)  Sedem let po začetku veljavnosti te uredbe.

**

(***)  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

***

(****)  Pet let po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

****

(*****)  Dvanajst let po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

*****

(******)  Eno leto od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

******

(*******)  
  Dve leti po začetku veljavnosti te uredbe.

*******

Dve leti po začetku veljavnosti te uredbe.

(********)  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

********

(*********)  
  Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

*********

Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

(**********)  
  Deset let po začetku veljavnosti te uredbe.

**********

Deset let po začetku veljavnosti te uredbe.

(11)  

  UL L 112, 30.4.2011, str. 1.

11

UL L 112, 30.4.2011, str. 1.

(***********)  
  Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

***********

Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

(************)  
  Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

************

Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

(*************)  
  Eno leto po začetku veljave te uredbe.

*************

Eno leto po začetku veljave te uredbe.

(**************)  
  Leto tri leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

**************

Leto tri leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

PRILOGA I

Reke s prostoživečim lososom na območju Baltskega morja

Finska

| — | Simojoki |
| --- | --- |

—

Simojoki

Finska/Švedska

| — | Tornionjoki/Torneälven |
| --- | --- |

—

Tornionjoki/Torneälven

Švedska

| — | Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån, Ljungan |
| --- | --- |

—

Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån, Ljungan

Estonija

| — | Pärnu, Kunda, Keila, Vasalemma |
| --- | --- |

—

Pärnu, Kunda, Keila, Vasalemma

Latvija

| — | Salaca, Vitrupe, Peterupe, Irbe, Uzava, Saka |
| --- | --- |

—

Salaca, Vitrupe, Peterupe, Irbe, Uzava, Saka

Latvija/Litva

| — | Barta/Bartuva |
| --- | --- |

—

Barta/Bartuva

Litva

| — | porečje reke Nemunas (Zeimena) |
| --- | --- |

—

porečje reke Nemunas (Zeimena)

PRILOGA II

OSNOVNE INFORMACIJE ZA POSEBNA DOVOLJENJA ZA OPRAVLJANJE DEJAVNOSTI

1.   PODATKI O PLOVILU

Ime plovila (1)

Država zastave

Pristanišče registracije (ime in nacionalna koda)

Zunanja oznaka

Mednarodni radijski razpoznavni znak (IRCS (2))

2.   IMETNIK DOVOLJENJA, LASTNIK PLOVILA IN KAPITAN (3)

Ime in naslov fizične ali pravne osebe

3.   ZNAČILNOSTI PLOVILA

Moč motorja (kW) (4)

Tonaža (BT)

Skupna dolžina

4.   RIBOLOVNI POGOJI

| 1. | Datum izdaje: |
| --- | --- |

1.

Datum izdaje:

| 2. | Obdobje veljavnosti: |
| --- | --- |

2.

Obdobje veljavnosti:

| 3. | Pogoji dovoljenja, vključno z vrsto, cono in ribolovnim orodjem, kadar je to ustrezno: |
| --- | --- |

3.

Pogoji dovoljenja, vključno z vrsto, cono in ribolovnim orodjem, kadar je to ustrezno:

---

(1)  Za plovila, ki imajo ime.

(2)  Za plovila, ki morajo imeti IRCS.

(3)  Navedite za vsako ustrezno osebo.

(4)  V skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2930/86 (UL L 274, 25.9.1986, str. 1).

PRILOGA III

IZJAVE O ULOVU

Vsaka zadevna država članica za svoja delovna plovila izda uradni obrazec, ki ga je treba izpolniti kot izjavo o ulovu. Ta obrazec vsebuje vsaj naslednje informacije:

| (a) | referenčno številko posebnega dovoljenja za opravljanje dejavnosti, izdanega v skladu s členom 18; |
| --- | --- |

(a)

referenčno številko posebnega dovoljenja za opravljanje dejavnosti, izdanega v skladu s členom 18;

| (b) | ime fizične ali pravne osebe, ki je imetnik posebnega dovoljenja za opravljanje dejavnosti, izdanega v skladu s členom 18; |
| --- | --- |

(b)

ime fizične ali pravne osebe, ki je imetnik posebnega dovoljenja za opravljanje dejavnosti, izdanega v skladu s členom 18;

| (c) | ime in podpis kapitana delovnega plovila; |
| --- | --- |

(c)

ime in podpis kapitana delovnega plovila;

| (d) | datum in čas odhoda iz pristanišča in prihoda v pristanišče ter trajanje ribolovnega potovanja; |
| --- | --- |

(d)

datum in čas odhoda iz pristanišča in prihoda v pristanišče ter trajanje ribolovnega potovanja;

| (e) | kraj in čas iztovarjanja za posamezno ribolovno potovanje; |
| --- | --- |

(e)

kraj in čas iztovarjanja za posamezno ribolovno potovanje;

| (f) | orodje, ki se uporablja v ribolovnih dejavnostih; |
| --- | --- |

(f)

orodje, ki se uporablja v ribolovnih dejavnostih;

| (g) | količine iztovorjenih rib po vrsti in na ribolovno potovanje; |
| --- | --- |

(g)

količine iztovorjenih rib po vrsti in na ribolovno potovanje;

| (h) | količine zavrženih rib glede na vrsto in ribolovno potovanje; |
| --- | --- |

(h)

količine zavrženih rib glede na vrsto in ribolovno potovanje;

| (i) | območje ulovov posameznega ribolovnega potovanja, izraženo kot statistično območje ICES. |
| --- | --- |

(i)

območje ulovov posameznega ribolovnega potovanja, izraženo kot statistično območje ICES.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/249 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/249

---

P7_TA(2012)0447

Dodelitev delegiranih pooblastil za sprejetje nekaterih ukrepov v zvezi s skupno trgovinsko politiko ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi nekaterih uredb o skupni trgovinski politiki v zvezi z dodelitvijo delegiranih pooblastil za sprejetje nekaterih ukrepov (COM(2011)0349 – C7-0162/2011 – 2011/0153(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 419/52)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0349), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0349),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0162/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0162/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0096/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0096/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-COD(2011)0153

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 22. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi nekaterih uredb o skupni trgovinski politiki v zvezi z dodelitvijo delegiranih in izvedbenih pooblastil za sprejetje nekaterih ukrepov [Sprememba 1]

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Številne osnovne uredbe o skupni trgovinski politiki določajo, da je treba akte sprejemati na podlagi postopkov, določenih v Sklepu Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2). |
| --- | --- |

(1)

Številne osnovne uredbe o skupni trgovinski politiki določajo, da je treba akte sprejemati na podlagi postopkov, določenih v Sklepu Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2).

| (2) | Preučitev veljavnih zakonodajnih aktov, ki pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe niso bili usklajeni z regulativnim postopkom s pregledom, je potrebna za zagotovitev skladnosti z določbami navedene pogodbe. V nekaterih primerih je primerno take akte spremeniti, da se Komisiji dodelijo delegirana pooblastila v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).
  V nekaterih primerih se zdi primerno uporabiti nekatere postopke, določene v Uredbi (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije

   (3)
  . [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(2)

Preučitev veljavnih zakonodajnih aktov, ki pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe niso bili usklajeni z regulativnim postopkom s pregledom, je potrebna za zagotovitev skladnosti z določbami navedene pogodbe. V nekaterih primerih je primerno take akte spremeniti, da se Komisiji dodelijo delegirana pooblastila v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).
  V nekaterih primerih se zdi primerno uporabiti nekatere postopke, določene v Uredbi (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije

   (3)
  . [Sprememba 2]

| (3) | Naslednje uredbe bi bilo zato treba ustrezno spremeniti:






  — | Uredba Sveta (EGS) št. 3030/93 z dne 12. oktobra 1993 o skupnih pravilih za uvoz nekaterih tekstilnih izdelkov po poreklu iz tretjih držav (4); |
| --- | --- | --- |

(3)

Naslednje uredbe bi bilo zato treba ustrezno spremeniti:

—

Uredba Sveta (EGS) št. 3030/93 z dne 12. oktobra 1993 o skupnih pravilih za uvoz nekaterih tekstilnih izdelkov po poreklu iz tretjih držav (4);

| — | Uredba Sveta (ES) št. 517/94 z dne 7. marca 1994 o skupnih pravilih za uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Skupnosti (5); |
| --- | --- |

—

Uredba Sveta (ES) št. 517/94 z dne 7. marca 1994 o skupnih pravilih za uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Skupnosti (5);

| — | Uredba Sveta (ES) št. 953/2003 z dne 26. maja 2003 za preprečevanje preusmerjanja trgovine nekaterih ključnih zdravil v Evropsko unijo (6); |
| --- | --- |

—

Uredba Sveta (ES) št. 953/2003 z dne 26. maja 2003 za preprečevanje preusmerjanja trgovine nekaterih ključnih zdravil v Evropsko unijo (6);

| — | Uredba Sveta (ES) št. 673/2005 z dne 25. aprila 2005 o vzpostavitvi dodatnih carin za uvoz nekaterih izdelkov s poreklom iz Združenih držav Amerike (7); |
| --- | --- |

—

Uredba Sveta (ES) št. 673/2005 z dne 25. aprila 2005 o vzpostavitvi dodatnih carin za uvoz nekaterih izdelkov s poreklom iz Združenih držav Amerike (7);

| — | Uredba Sveta (ES) št. 1342/2007 z dne 22. oktobra 2007 o upravljanju nekaterih omejitev za uvoz nekaterih jeklenih izdelkov iz Ruske federacije (8); |
| --- | --- |

—

Uredba Sveta (ES) št. 1342/2007 z dne 22. oktobra 2007 o upravljanju nekaterih omejitev za uvoz nekaterih jeklenih izdelkov iz Ruske federacije (8);

| — | Uredba Sveta (ES) št. 1528/2007 z dne 20. decembra 2007 o uporabi ureditev za blago s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu (9); |
| --- | --- |

—

Uredba Sveta (ES) št. 1528/2007 z dne 20. decembra 2007 o uporabi ureditev za blago s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu (9);

| — | Uredba Sveta (ES) št. 55/2008 z dne 21. januarja 2008 o uvedbi avtonomnih trgovinskih preferencialov za Republiko Moldavijo ter o spremembi Uredbe (ES) št. 980/2005 in Sklepa Komisije 2005/924/ES (10); |
| --- | --- |

—

Uredba Sveta (ES) št. 55/2008 z dne 21. januarja 2008 o uvedbi avtonomnih trgovinskih preferencialov za Republiko Moldavijo ter o spremembi Uredbe (ES) št. 980/2005 in Sklepa Komisije 2005/924/ES (10);

| — | Uredba Sveta (ES) št. 732/2008 z dne 22. julija 2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011 in spremembah uredb (ES) št. 552/97, št. 1933/2006 in uredb Komisije (ES) št. 1100/2006 in št. 964/2007
   (11); [Sprememba 3] |
| --- | --- |

—

Uredba Sveta (ES) št. 732/2008 z dne 22. julija 2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011 in spremembah uredb (ES) št. 552/97, št. 1933/2006 in uredb Komisije (ES) št. 1100/2006 in št. 964/2007
   (11); [Sprememba 3]

| — | Uredba Sveta (ES) št. 1340/2008 z dne 8. decembra 2008 o trgovini z nekaterimi jeklenimi izdelki med Evropsko skupnostjo in Republiko Kazahstan (12); |
| --- | --- |

—

Uredba Sveta (ES) št. 1340/2008 z dne 8. decembra 2008 o trgovini z nekaterimi jeklenimi izdelki med Evropsko skupnostjo in Republiko Kazahstan (12);

| — | Uredba Sveta (ES) št. 1215/2009 z dne 30. novembra 2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije
   (13); [Sprememba 4] |
| --- | --- |

—

Uredba Sveta (ES) št. 1215/2009 z dne 30. novembra 2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije
   (13); [Sprememba 4]

| (4) | Za zagotovitev pravne varnosti ta uredba ne sme vplivati na postopke za sprejetje ukrepov, ki so se začeli in niso bili dokončani pred začetkom veljavnosti te uredbe – |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev pravne varnosti ta uredba ne sme vplivati na postopke za sprejetje ukrepov, ki so se začeli in niso bili dokončani pred začetkom veljavnosti te uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredbe iz Priloge k tej uredbi se v skladu s Prilogo prilagodijo členu 290 PDEU
  ali veljavnim določbam Uredbe (EU) št. 182/2011
  . [Sprememba 5]

Člen 2

Sklicevanja na določbe uredb iz Priloge se razumejo kot sklicevanja na določbe, kakor so bile spremenjene s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba ne vpliva na postopke za sprejetje ukrepov iz uredb iz Priloge, ki so se začeli in niso bili dokončani pred začetkom veljavnosti te uredbe.

Člen 4

Ta uredba začne veljati trideseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012.

1

(2)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

2

(3)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

3

UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(4)  UL L 275, 8.11.1993, str. 1.

4

(5)  UL L 67, 10.3.1994, str. 1.

5

(6)  UL L 135, 3.6.2003, str. 5.

6

(7)  UL L 110, 30.4.2005, str. 1.

7

(8)  UL L 300, 17.11.2007, str. 1.

8

(9)  UL L 348, 31.12.2007, str. 1.

9

(10)  UL L 20, 24.1.2008, str. 1.

10

(11)  
  UL L 211, 6.8.2008, str. 1.

11

UL L 211, 6.8.2008, str. 1.

(12)  UL L 348, 24.12.2008, str. 1.

12

(13)  
  UL L 328, 15.12.2009, str. 1.

13

UL L 328, 15.12.2009, str. 1.

PRILOGA

SEZNAM UREDB S PODROČJA SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE, PRILAGOJENIH ČLENU 290 PDEU ALI VELJAVNIM DOLOČBAM UREDBE (EU) ŠT. 182/2011

1.   Uredba Sveta (EGS) št. 3030/93 z dne 12. oktobra 1993 o skupnih pravilih za uvoz nekaterih tekstilnih izdelkov po poreklu iz tretjih držav
   (1)

V zvezi z Uredbo (EGS) št. 3030/93 bi bilo treba za zagotovitev primernega delovanja sistema za upravljanje uvoza nekaterih tekstilnih izdelkov pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU prenesti na Komisijo, ker je treba spremeniti priloge k navedeni uredbi. Poleg tega bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje ukrepov, potrebnih za izvajanje navedene uredbe v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011.

Uredba (EGS) št. 3030/93 se spremeni:

| -1. | V celotni Uredbi (EGS) št. 3030/93 se sklicevanja na „člen 17“ nadomestijo s sklicevanji na „člen 17(2)“. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

-1.

V celotni Uredbi (EGS) št. 3030/93 se sklicevanja na „člen 17“ nadomestijo s sklicevanji na „člen 17(2)“. [Sprememba 7]

| -1a. | Vstavita se uvodni izjavi 15a in 15b:




  „ker bi bilo treba za zagotovitev ustreznega delovanja sistema za upravljanje uvoza nekaterih tekstilnih izdelkov na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembo prilog in odobri dodatne možnosti za uvoz, uvede ali prilagodi količinske omejitve ter uvede zaščitne ukrepe in sistem nadzora v skladu s to uredbo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. Komisija bi morala zagotoviti vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru pripravljanja in izvajanja delegiranih aktov. V zvezi s tem bi morala Komisija zagotoviti, da je Evropski parlament primerno vključen, na podlagi najboljših praks iz prejšnjih izkušenj na drugih področjih politik, da se ustvarijo najboljši možni pogoji za pregledovanje delegiranih aktov, ki ga bo Evropski parlament izvajal v prihodnje; [Sprememba 6]



  ker bi bilo treba za zagotovitev enotnih pogojev za sprejetje nekaterih ukrepov za izvajanje te uredbe na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije



   (*)



  ;



  (*)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.“
  "

  [Sprememba 8] |
| --- | --- |

-1a.

Vstavita se uvodni izjavi 15a in 15b:

„ker bi bilo treba za zagotovitev ustreznega delovanja sistema za upravljanje uvoza nekaterih tekstilnih izdelkov na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembo prilog in odobri dodatne možnosti za uvoz, uvede ali prilagodi količinske omejitve ter uvede zaščitne ukrepe in sistem nadzora v skladu s to uredbo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. Komisija bi morala zagotoviti vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru pripravljanja in izvajanja delegiranih aktov. V zvezi s tem bi morala Komisija zagotoviti, da je Evropski parlament primerno vključen, na podlagi najboljših praks iz prejšnjih izkušenj na drugih področjih politik, da se ustvarijo najboljši možni pogoji za pregledovanje delegiranih aktov, ki ga bo Evropski parlament izvajal v prihodnje; [Sprememba 6]

ker bi bilo treba za zagotovitev enotnih pogojev za sprejetje nekaterih ukrepov za izvajanje te uredbe na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije



   (*)



  ;

(*)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.“
  "

| 1. | V členu 2 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:
  „6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a, da se prilagodi opredelitev količinskih omejitev iz Priloge V in kategorij izdelkov, za katere se uporabljajo, kadar se to izkaže za potrebno za preprečitev, da bi kakršna koli kasnejša sprememba kombinirane nomenklature (KN) ali kakršen koli sklep o spremembi uvrščanja takih izdelkov povzročila znižanje teh količinskih omejitev.“ |
| --- | --- |

1.

V členu 2 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

„6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a, da se prilagodi opredelitev količinskih omejitev iz Priloge V in kategorij izdelkov, za katere se uporabljajo, kadar se to izkaže za potrebno za preprečitev, da bi kakršna koli kasnejša sprememba kombinirane nomenklature (KN) ali kakršen koli sklep o spremembi uvrščanja takih izdelkov povzročila znižanje teh količinskih omejitev.“

| 2. | V členu 6 se odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a, da za izboljšanje položaja iz odstavka 1 spreminja priloge, pri čemer se ustrezno upošteva roke in pogoje iz ustreznih dvostranskih sporazumov.
  Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“ |
| --- | --- |

2.

V členu 6 se odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a, da za izboljšanje položaja iz odstavka 1 spreminja priloge, pri čemer se ustrezno upošteva roke in pogoje iz ustreznih dvostranskih sporazumov.

Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“

| 3. | Člen 8 se spremeni:






  (a) | prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a za dodatne možnosti uvoza v danem kvotnem letu, če je zaradi posebnih okoliščin potreben uvoz ene ali več kategorij izdelkov, ki presega količine iz Priloge V.
  Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s prvim odstavkom. Komisija sprejme sklep v 15 delovnih dneh po zahtevku države članice.“; |
| --- | --- | --- |

3.

Člen 8 se spremeni:

(a)

prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a za dodatne možnosti uvoza v danem kvotnem letu, če je zaradi posebnih okoliščin potreben uvoz ene ali več kategorij izdelkov, ki presega količine iz Priloge V.

Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s prvim odstavkom. Komisija sprejme sklep v 15 delovnih dneh po zahtevku države članice.“;

| (b) | tretji odstavek se črta. |
| --- | --- |

(b)

tretji odstavek se črta.

| 4. | Člen 10 se spremeni:






  (a) | v odstavku 7 se točka (b) črta; |
| --- | --- | --- |

4.

Člen 10 se spremeni:

(a)

v odstavku 7 se točka (b) črta;

| (b) | odstavek 13 se nadomesti z naslednjim:
  „13.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a v zvezi z ukrepi iz odstavkov 3 in 9.
  Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom. Komisija sprejme sklep v 10 delovnih dneh po zahtevku države članice.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 13 se nadomesti z naslednjim:

„13.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a v zvezi z ukrepi iz odstavkov 3 in 9.

Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom. Komisija sprejme sklep v 10 delovnih dneh po zahtevku države članice.“;

| 5. | Člen 10a se spremeni:






  (a) | odstavek 2a se črta; |
| --- | --- | --- |

5.

Člen 10a se spremeni:

(a)

odstavek 2a se črta;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a v zvezi z ukrepi iz odstavka 1, z izjemo sklicevanja posvetovanj iz odstavka 1(a).
  Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a v zvezi z ukrepi iz odstavka 1, z izjemo sklicevanja posvetovanj iz odstavka 1(a).

Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“

| 6. | V členu 13(3) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Komisija odloča o uvedbi sistema predhodnega ali naknadnega nadzora. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a v zvezi z uvedbo sistema predhodnega nadzora.
  Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu z drugim pododstavkom.“ |
| --- | --- |

6.

V členu 13(3) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Komisija odloča o uvedbi sistema predhodnega ali naknadnega nadzora. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a v zvezi z uvedbo sistema predhodnega nadzora.

Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu z drugim pododstavkom.“

| 7. | Člen 15 se spremeni:






  (a) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Če Unija in država dobaviteljica v roku iz člena 16 ne najdeta zadovoljive rešitve in če Komisija ugotovi, da obstajajo jasni dokazi o izogibanju, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s postopkom iz člena 16a, da od količinskih omejitev odšteje enak obseg izdelkov s poreklom iz zadevne države dobaviteljice.
  Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“; |
| --- | --- | --- |

7.

Člen 15 se spremeni:

(a)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Če Unija in država dobaviteljica v roku iz člena 16 ne najdeta zadovoljive rešitve in če Komisija ugotovi, da obstajajo jasni dokazi o izogibanju, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s postopkom iz člena 16a, da od količinskih omejitev odšteje enak obseg izdelkov s poreklom iz zadevne države dobaviteljice.

Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“;

| (b) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   Poleg tega Komisija, kadar obstajajo dokazi o vpletenosti ozemelj tretjih držav, ki so članice STO, vendar niso navedene v Prilogi V, Komisija v skladu s postopkom, opisanim v členu 16, zahteva posvetovanja z zadevno tretjo državo oziroma državami, da bi sprejela ustrezne ukrepe za reševanje težave. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a za uvedbo količinskih omejitev proti zadevni tretji državi oziroma državam ali za preprečitev položaja iz odstavka 1.
  Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Poleg tega Komisija, kadar obstajajo dokazi o vpletenosti ozemelj tretjih držav, ki so članice STO, vendar niso navedene v Prilogi V, Komisija v skladu s postopkom, opisanim v členu 16, zahteva posvetovanja z zadevno tretjo državo oziroma državami, da bi sprejela ustrezne ukrepe za reševanje težave. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a za uvedbo količinskih omejitev proti zadevni tretji državi oziroma državam ali za preprečitev položaja iz odstavka 1.

Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“

| 7a. | V členu 16(1) se uvodni del nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Komisija v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 17(1a) pripravi posvetovanja iz te uredbe v skladu z naslednjimi pravili:“


  [Sprememba 9] |
| --- | --- |

7a.

V členu 16(1) se uvodni del nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Komisija v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 17(1a) pripravi posvetovanja iz te uredbe v skladu z naslednjimi pravili:“

| 8. | Vstavita se naslednja člena:
  „Člen 16a
  Izvajanje pooblastila
  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
  2.   Pooblastilo iz člena 2(6), člena 6(2), člena 8, člena 10(13), člena 10a(3), člena 13(3), člena 15(3) in (5) ter člena 19 te uredbe, iz člena 4(3) Priloge IV ter iz člena 2 in člena 3(1) in (3) Priloge VII k tej uredbi se prenese na Komisijo za nedoločen čas

  obdobje petih let od ...

   (**).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred iztekom petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja
  . [Sprememba 10]

  3.   Pooblastilo iz člena 2(6), člena 6(2), člena 8, člena 10(13), člena 10a(3), člena 13(3), člena 15(3) in (5) ter člena 19 te uredbe, iz člena 4(3) Priloge IV ter iz člena 2 in člena 3(1) in (3) Priloge VII k tej uredbi lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
  4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 2(6), členom 6(2), členom 8, členom 10(13), členom 10a(3), členom 13(3), členom 15(3) in (5) ter členom 19 te uredbe, členom 4(3) Priloge IV ter členom 2 in členom 3(1) in (3) Priloge VII k tej uredbi, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za 2 meseca

  štiri mesece
  . [Sprememba 11]

  Člen 16b
  Nujni postopek
  1.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.
  2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 16a(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.“ |
| --- | --- |

8.

Vstavita se naslednja člena:

„Člen 16a

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo iz člena 2(6), člena 6(2), člena 8, člena 10(13), člena 10a(3), člena 13(3), člena 15(3) in (5) ter člena 19 te uredbe, iz člena 4(3) Priloge IV ter iz člena 2 in člena 3(1) in (3) Priloge VII k tej uredbi se prenese na Komisijo za nedoločen čas

  obdobje petih let od ...

   (**).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred iztekom petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja
  . [Sprememba 10]

3.   Pooblastilo iz člena 2(6), člena 6(2), člena 8, člena 10(13), člena 10a(3), člena 13(3), člena 15(3) in (5) ter člena 19 te uredbe, iz člena 4(3) Priloge IV ter iz člena 2 in člena 3(1) in (3) Priloge VII k tej uredbi lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 2(6), členom 6(2), členom 8, členom 10(13), členom 10a(3), členom 13(3), členom 15(3) in (5) ter členom 19 te uredbe, členom 4(3) Priloge IV ter členom 2 in členom 3(1) in (3) Priloge VII k tej uredbi, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za 2 meseca

  štiri mesece
  . [Sprememba 11]

Člen 16b

Nujni postopek

1.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 16a(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.“

| 8a. | V členu 17 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:




  „1a.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011. Svetovalni odbor poda svoje mnenje v enem mesecu po predložitvi zadeve. [Sprememba 12]



  2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Odbor za pregled poda svoje mnenje v enem mesecu po predložitvi zadeve. [Sprememba 13]



  2a.
     
  Kadar je treba pridobiti mnenje odbora na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, če se v roku za izdajo mnenja za to odloči predsednik odbora ali če to zahteva večina članov odbora.“


  [Sprememba 14] |
| --- | --- |

8a.

V členu 17 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„1a.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011. Svetovalni odbor poda svoje mnenje v enem mesecu po predložitvi zadeve. [Sprememba 12]

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Odbor za pregled poda svoje mnenje v enem mesecu po predložitvi zadeve. [Sprememba 13]

2a.
     
  Kadar je treba pridobiti mnenje odbora na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, če se v roku za izdajo mnenja za to odloči predsednik odbora ali če to zahteva večina članov odbora.“

| 8b. | Člen 17 se črta. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

8b.

Člen 17 se črta. [Sprememba 15]

| 9. | Člen 19 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 19
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a, da spreminja ustrezne priloge, kadar je to potrebno zaradi sklenitve, spremembe ali prenehanja veljavnosti sporazumov, protokolov ali dogovorov s tretjimi državami ali zaradi sprememb predpisov Unije na področju statistike, carinskih predpisov ali skupnih pravil za uvoz.“ |
| --- | --- |

9.

Člen 19 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 19

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a, da spreminja ustrezne priloge, kadar je to potrebno zaradi sklenitve, spremembe ali prenehanja veljavnosti sporazumov, protokolov ali dogovorov s tretjimi državami ali zaradi sprememb predpisov Unije na področju statistike, carinskih predpisov ali skupnih pravil za uvoz.“

| 9a. | Vstavi se naslednji člen:




  „Člen 19a




  Poročilo




  1.
     
  Komisija predloži dvakrat letno Evropskemu parlamentu poročilo o uporabi te uredbe.




  2.
     
  Poročilo vsebuje informacije o izvajanju te uredbe.




  3.
     
  Evropski parlament lahko v enem mesecu od predložitve poročila Komisijo povabi na priložnostno sejo pristojnega odbora, da predstavi in pojasni morebitna vprašanja, povezana z izvajanjem te uredbe.




  4.
     
  Komisija objavi poročilo najpozneje šest mesecev po predložitvi Evropskemu parlamentu.“


  [Sprememba 16] |
| --- | --- |

9a.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 19a

Poročilo

1.
     
  Komisija predloži dvakrat letno Evropskemu parlamentu poročilo o uporabi te uredbe.

2.
     
  Poročilo vsebuje informacije o izvajanju te uredbe.

3.
     
  Evropski parlament lahko v enem mesecu od predložitve poročila Komisijo povabi na priložnostno sejo pristojnega odbora, da predstavi in pojasni morebitna vprašanja, povezana z izvajanjem te uredbe.

4.
     
  Komisija objavi poročilo najpozneje šest mesecev po predložitvi Evropskemu parlamentu.“

| 10. | V členu 4 Priloge IV se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Kadar se ugotovi, da so bile določbe te uredbe kršene, ter ob dogovoru z zadevno državo dobaviteljico oziroma državami dobaviteljicami, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a te uredbe v zvezi s spreminjanjem zadevnih prilog k tej uredbi, kot je to potrebno za preprečitev ponovitve take kršitve.
  Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b te uredbe uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“ |
| --- | --- |

10.

V členu 4 Priloge IV se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Kadar se ugotovi, da so bile določbe te uredbe kršene, ter ob dogovoru z zadevno državo dobaviteljico oziroma državami dobaviteljicami, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a te uredbe v zvezi s spreminjanjem zadevnih prilog k tej uredbi, kot je to potrebno za preprečitev ponovitve take kršitve.

Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b te uredbe uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“

| 11. | V Prilogi VII se člen 2 nadomesti z naslednjim:
  „Člen 2
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a, da za ponovni uvoz, ki ga ne ureja ta priloga, določi posebne količinske omejitve, pod pogojem, da za zadevne izdelke veljajo količinske omejitve iz člena 2 te uredbe.
  Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b te uredbe uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“ |
| --- | --- |

11.

V Prilogi VII se člen 2 nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a, da za ponovni uvoz, ki ga ne ureja ta priloga, določi posebne količinske omejitve, pod pogojem, da za zadevne izdelke veljajo količinske omejitve iz člena 2 te uredbe.

Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b te uredbe uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“

| 12. | V Prilogi VII se člen 3 spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a te uredbe, da se opravijo prenosi med kategorijami in vnaprejšnja uporaba ali prenos dela posebnih količinskih omejitev iz enega v drugo leto.
  Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b te uredbe uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“; |
| --- | --- | --- |

12.

V Prilogi VII se člen 3 spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a te uredbe, da se opravijo prenosi med kategorijami in vnaprejšnja uporaba ali prenos dela posebnih količinskih omejitev iz enega v drugo leto.

Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b te uredbe uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a te uredbe, da se prilagodijo določene količinske omejitve, kadar obstaja potreba po dodatnem uvozu.
  Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b te uredbe uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a te uredbe, da se prilagodijo določene količinske omejitve, kadar obstaja potreba po dodatnem uvozu.

Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b te uredbe uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“

2.   Uredba Sveta (ES) št. 517/94 z dne 7. marca 1994 o skupnih pravilih za uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Skupnosti
   (2)

V zvezi z Uredbo (ES) št. 517/94 bi bilo treba za zagotovitev primernega delovanja sistema za upravljanje uvoza nekaterih tekstilnih izdelkov, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Unije pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU prenesti na Komisijo, ker je treba spremeniti priloge k navedeni uredbi. Poleg tega bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje ukrepov, potrebnih za izvajanje navedene uredbe v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011.

Uredba (ES) št. 517/94 se spremeni:

| -1. | Vstavijo se uvodne izjave 22a, 22b in 22c:




  „ker bi bilo treba za zagotovitev ustreznega delovanja sistema za upravljanje uvoza nekaterih tekstilnih izdelkov, ki jih ne zajemajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Unije, na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembo prilog, urejanjem pravil za uvoz ter uvajanjem varovalnih in nadzornih ukrepov v skladu s to uredbo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. Komisija bi morala zagotoviti vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru pripravljanja in izvajanja delegiranih aktov. V zvezi s tem bi morala Komisija zagotoviti, da je Evropski parlament primerno vključen, na podlagi najboljših praks iz prejšnjih izkušenj na drugih področjih politik, da se ustvarijo najboljši možni pogoji za pregledovanje delegiranih aktov, ki ga bo Evropski parlament izvajal v prihodnje; [Sprememba 17]



  ker bi bilo treba za zagotovitev enotnih pogojev za sprejetje nekaterih ukrepov za izvajanje te uredbe na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije



   (***)



  ; [Sprememba 18]



  ker bi bilo treba svetovalni postopek uporabiti za sprejem nadzornih ukrepov glede na učinek teh ukrepov in njihovo zaporedno logiko v zvezi s sprejetjem dokončnih zaščitnih ukrepov; [Sprememba 19]


  (***)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.“
  " |
| --- | --- |

-1.

Vstavijo se uvodne izjave 22a, 22b in 22c:

„ker bi bilo treba za zagotovitev ustreznega delovanja sistema za upravljanje uvoza nekaterih tekstilnih izdelkov, ki jih ne zajemajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Unije, na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembo prilog, urejanjem pravil za uvoz ter uvajanjem varovalnih in nadzornih ukrepov v skladu s to uredbo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. Komisija bi morala zagotoviti vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru pripravljanja in izvajanja delegiranih aktov. V zvezi s tem bi morala Komisija zagotoviti, da je Evropski parlament primerno vključen, na podlagi najboljših praks iz prejšnjih izkušenj na drugih področjih politik, da se ustvarijo najboljši možni pogoji za pregledovanje delegiranih aktov, ki ga bo Evropski parlament izvajal v prihodnje; [Sprememba 17]

ker bi bilo treba za zagotovitev enotnih pogojev za sprejetje nekaterih ukrepov za izvajanje te uredbe na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije



   (***)



  ; [Sprememba 18]

ker bi bilo treba svetovalni postopek uporabiti za sprejem nadzornih ukrepov glede na učinek teh ukrepov in njihovo zaporedno logiko v zvezi s sprejetjem dokončnih zaščitnih ukrepov; [Sprememba 19]

(***)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.“
  "

| 1. | V členu 3 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Vsi tekstilni izdelki iz Priloge V po poreklu iz držav, navedenih v tej prilogi, se lahko uvozijo v Unijo pod pogojem, da Komisija določi letno količinsko omejitev. Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25a v zvezi z določanjem takih letnih količinskih omejitev.“ |
| --- | --- |

1.

V členu 3 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Vsi tekstilni izdelki iz Priloge V po poreklu iz držav, navedenih v tej prilogi, se lahko uvozijo v Unijo pod pogojem, da Komisija določi letno količinsko omejitev. Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25a v zvezi z določanjem takih letnih količinskih omejitev.“

| 2. | Člen 5 se spremeni:








  (a) | odstavek 1 se črta; [Sprememba 20] |
| --- | --- | --- |

2.

Člen 5 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se črta; [Sprememba 20]

| (b) | odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25a v zvezi z ukrepi, potrebnimi za spremembo prilog III do VII.“. |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25a v zvezi z ukrepi, potrebnimi za spremembo prilog III do VII.“.

| 2a. | Člen 7 se spremeni:










  (a) | v odstavku 1 se uvodni del nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Kadar Komisija meni, da obstajajo zadostni dokazi za uvedbo preiskave o pogojih uvoza izdelkov iz člena 1, Komisija:“;


  [Sprememba 21] |
| --- | --- | --- |

2a.

Člen 7 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se uvodni del nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Kadar Komisija meni, da obstajajo zadostni dokazi za uvedbo preiskave o pogojih uvoza izdelkov iz člena 1, Komisija:“;

| (b) | v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Komisija si poleg informacij, pridobljenih v skladu s členom 6, prizadeva pridobiti vse po njenem mnenju potrebne informacije in jih skuša preveriti pri uvoznikih, trgovcih, posrednikih, proizvajalcih, trgovinskih združenjih in organizacijah, kadar je to primerno.“


  [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Komisija si poleg informacij, pridobljenih v skladu s členom 6, prizadeva pridobiti vse po njenem mnenju potrebne informacije in jih skuša preveriti pri uvoznikih, trgovcih, posrednikih, proizvajalcih, trgovinskih združenjih in organizacijah, kadar je to primerno.“

| 2b. | V členu 8 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:



  Če Komisija meni, da ukrepi nadzora ali zaščitni ukrepi Unije niso potrebni, v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo, da je preiskava zaključena in v njem navede glavne ugotovitve preiskave.“

  [Sprememba 23] |
| --- | --- |

2b.

V členu 8 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

| 2c. | Člen 11 se spremeni:










  (a) | v odstavku 1 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:










  „(a) | odloči, da uvede naknadni nadzor Unije za nekaj uvoza v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 25(1a); [Sprememba 24] |
| --- | --- | --- | --- |

2c.

Člen 11 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:

„(a)

odloči, da uvede naknadni nadzor Unije za nekaj uvoza v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 25(1a); [Sprememba 24]

| (b) | odloči, da za spremljanje gibanja tega uvoza za nekaj uvoza uvede predhodni nadzor Unije v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 25(1a).“; |
| --- | --- |

(b)

odloči, da za spremljanje gibanja tega uvoza za nekaj uvoza uvede predhodni nadzor Unije v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 25(1a).“;

| (b) | v odstavku 2 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:










  „(a) | odloči, da uvede naknadni nadzor Unije za nekaj uvoza v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 25(1a); [Sprememba 26] |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:

„(a)

odloči, da uvede naknadni nadzor Unije za nekaj uvoza v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 25(1a); [Sprememba 26]

| (b) | odloči, da za spremljanje gibanja tega uvoza za nekaj uvoza uvede predhodni nadzor Unije v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 25(1a).“ |
| --- | --- |

(b)

odloči, da za spremljanje gibanja tega uvoza za nekaj uvoza uvede predhodni nadzor Unije v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 25(1a).“

| 3. | V členu 12 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25a v zvezi z ukrepi iz odstavkov 1 in 2.“ |
| --- | --- |

3.

V členu 12 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25a v zvezi z ukrepi iz odstavkov 1 in 2.“

| 4. | Člen 13 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 13
  Kadar Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo države članice ugotovi, da so izpolnjeni pogoji iz člena 12(1) in (2), in meni, da bi za posamezno kategorijo izdelkov iz Priloge I, za katere ne veljajo količinske omejitve, morale veljati količinske omejitve ali ukrepi predhodnega ali naknadnega nadzora, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25b za uvedbo ukrepov iz člena 12(1) in (2).“ |
| --- | --- |

4.

Člen 13 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 13

Kadar Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo države članice ugotovi, da so izpolnjeni pogoji iz člena 12(1) in (2), in meni, da bi za posamezno kategorijo izdelkov iz Priloge I, za katere ne veljajo količinske omejitve, morale veljati količinske omejitve ali ukrepi predhodnega ali naknadnega nadzora, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25b za uvedbo ukrepov iz člena 12(1) in (2).“

| 4a. | V členu 15 se uvodni del nadomesti z naslednjim:




  „Če obstaja možnost nastanka položaja iz člena 12(2), lahko Komisija v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 25(1a) na zahtevo države članice ali na lastno pobudo:“


  [Sprememba 28] |
| --- | --- |

4a.

V členu 15 se uvodni del nadomesti z naslednjim:

„Če obstaja možnost nastanka položaja iz člena 12(2), lahko Komisija v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 25(1a) na zahtevo države članice ali na lastno pobudo:“

| 5. | V členu 16 se tretji odstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25a v zvezi z ukrepi iz prvega odstavka.
  Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 25b uporabi za delegirane akte, sprejete na podlagi tretjega pododstavka.“. |
| --- | --- |

5.

V členu 16 se tretji odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25a v zvezi z ukrepi iz prvega odstavka.

Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 25b uporabi za delegirane akte, sprejete na podlagi tretjega pododstavka.“.

| 6. | V členu 25 se odstavki 2, 3 in 4 nadomestijo z naslednjim:




  „1a.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011. Svetovalni odbor poda svoje mnenje v enem mesecu po predložitvi zadeve. [Sprememba 29]



  2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Odbor za pregled poda svoje mnenje v enem mesecu po predložitvi zadeve. [Sprememba 30]



  3.
     
  Kadar je treba pridobiti mnenje odbora na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, če se v roku za izdajo mnenja za to odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora.“;


  [Sprememba 31] |
| --- | --- |

6.

V členu 25 se odstavki 2, 3 in 4 nadomestijo z naslednjim:

„1a.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011. Svetovalni odbor poda svoje mnenje v enem mesecu po predložitvi zadeve. [Sprememba 29]

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Odbor za pregled poda svoje mnenje v enem mesecu po predložitvi zadeve. [Sprememba 30]

3.
     
  Kadar je treba pridobiti mnenje odbora na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, če se v roku za izdajo mnenja za to odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora.“;

| 7. | Vstavita se naslednja člena:
  „Člen 25a
  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
  2.   Pooblastilo iz členov 3(3), 5(2), 12(3), 13, 16 in 28 se prenese na Komisijo za nedoločen čas

  obdobje petih let od ...

   (****).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred iztekom petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja
  . [Sprememba 32]

  3.   Pooblastilo iz členov 3(3), 5(2), 12(3), 13, 16 in 28 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
  4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 3(3), 5(2), 12(3), 13, 16 in 28, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za 2 meseca

  štiri mesece
  . [Sprememba 33]

  Člen 25b
  1.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.
  2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 25a(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.“. |
| --- | --- |

7.

Vstavita se naslednja člena:

„Člen 25a

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo iz členov 3(3), 5(2), 12(3), 13, 16 in 28 se prenese na Komisijo za nedoločen čas

  obdobje petih let od ...

   (****).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred iztekom petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja
  . [Sprememba 32]

3.   Pooblastilo iz členov 3(3), 5(2), 12(3), 13, 16 in 28 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 3(3), 5(2), 12(3), 13, 16 in 28, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za 2 meseca

  štiri mesece
  . [Sprememba 33]

Člen 25b

1.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 25a(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.“.

| 7a. | Vstavi se naslednji člen:




  „Člen 26a




  1.
     
  Komisija predloži dvakrat letno Evropskemu parlamentu poročilo o uporabi te uredbe.




  2.
     
  Poročilo vsebuje informacije o izvajanju te uredbe.




  3.
     
  Evropski parlament lahko v enem mesecu od predložitve poročila Komisijo povabi na priložnostno sejo pristojnega odbora, da predstavi in pojasni morebitna vprašanja, povezana z izvajanjem te uredbe.




  4.
     
  Komisija objavi poročilo najpozneje šest mesecev po predložitvi Evropskemu parlamentu.“


  [Sprememba 34] |
| --- | --- |

7a.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 26a

1.
     
  Komisija predloži dvakrat letno Evropskemu parlamentu poročilo o uporabi te uredbe.

2.
     
  Poročilo vsebuje informacije o izvajanju te uredbe.

3.
     
  Evropski parlament lahko v enem mesecu od predložitve poročila Komisijo povabi na priložnostno sejo pristojnega odbora, da predstavi in pojasni morebitna vprašanja, povezana z izvajanjem te uredbe.

4.
     
  Komisija objavi poročilo najpozneje šest mesecev po predložitvi Evropskemu parlamentu.“

| 8. | Člen 28 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 28
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25a, da spreminja ustrezne priloge, kadar je to potrebno zaradi sklenitve, spremembe ali prenehanja veljavnosti sporazumov, protokolov ali dogovorov s tretjimi državami ali zaradi sprememb predpisov Unije na področju statistike, carinskih predpisov ali skupnih pravil za uvoz.“ |
| --- | --- |

8.

Člen 28 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 28

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25a, da spreminja ustrezne priloge, kadar je to potrebno zaradi sklenitve, spremembe ali prenehanja veljavnosti sporazumov, protokolov ali dogovorov s tretjimi državami ali zaradi sprememb predpisov Unije na področju statistike, carinskih predpisov ali skupnih pravil za uvoz.“

3.   Uredba Sveta (ES) št. 953/2003 z dne 26. maja 2003 za preprečevanje preusmerjanja trgovine nekaterih ključnih zdravil v Evropsko unijo
   (3)

V zvezi z Uredbo (ES) št. 953/2003 bi bilo treba za dodajanje izdelkov na seznam izdelkov, ki ga ureja navedena uredba, pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU prenesti na Komisijo, da se spremeni Priloga k navedeni uredbi.

Uredba (ES) št. 953/2003 se spremeni:

| -1. | Uvodna izjava se nadomesti z naslenjim:










  „(12) | Za dodajanje proizvodov na seznam proizvodov, ki jih zajema ta uredba, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembo prilog. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. Komisija bi morala zagotoviti vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru pripravljanja in izvajanja delegiranih aktov. V zvezi s tem bi morala Komisija zagotoviti, da je Evropski parlament primerno vključen, na podlagi najboljših praks iz prejšnjih izkušenj na drugih področjih politik, da se ustvarijo najboljši možni pogoji za pregledovanje delegiranih aktov, ki ga bo Evropski parlament izvajal v prihodnje.“ |
| --- | --- | --- |

-1.

Uvodna izjava se nadomesti z naslenjim:

„(12)

| 1. | Člen 4 se spremeni:






  (a) | odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:
  „3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 5, da ugotovi, ali izdelek izpolnjuje merila iz te uredbe.
  Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 5a uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.
  4.   Kadar so zahteve iz te uredbe izpolnjene, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 5, da zadevni proizvod ob naslednji dopolnitvi doda v Prilogo I. Prosilec je o sklepu Komisije obveščen v 15 dneh.
  Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 5a uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“; |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 4 se spremeni:

(a)

odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:

„3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 5, da ugotovi, ali izdelek izpolnjuje merila iz te uredbe.

Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 5a uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.

4.   Kadar so zahteve iz te uredbe izpolnjene, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 5, da zadevni proizvod ob naslednji dopolnitvi doda v Prilogo I. Prosilec je o sklepu Komisije obveščen v 15 dneh.

Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 5a uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“;

| (b) | odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:
  „9.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 5 za prilagoditev prilog II, III in IV, kadar je to potrebno zaradi, med drugim, izkušenj pri njegovi uporabi ali odziva na zdravstveno krizo.
  Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 5a uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:

„9.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 5 za prilagoditev prilog II, III in IV, kadar je to potrebno zaradi, med drugim, izkušenj pri njegovi uporabi ali odziva na zdravstveno krizo.

Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 5a uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“

| 2. | Člen 5 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 5
  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
  2.   Pooblastilo iz člena 4 se prenese na Komisijo za nedoločen čas

  obdobje petih let od ...

   (*****).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred iztekom petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja
  . [Sprememba 37]

  3.   Pooblastilo iz člena 4 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
  4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 4, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za 2 meseca

  štiri mesece
  .“.
  [Sprememba 38] |
| --- | --- |

2.

Člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo iz člena 4 se prenese na Komisijo za nedoločen čas

  obdobje petih let od ...

   (*****).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred iztekom petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja
  . [Sprememba 37]

3.   Pooblastilo iz člena 4 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 4, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za 2 meseca

  štiri mesece
  .“.

| 3. | Vstavi se naslednji člen 5a:
  „Člen 5a
  1.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.
  2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 5(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.“ |
| --- | --- |

3.

Vstavi se naslednji člen 5a:

„Člen 5a

1.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 5(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.“

| 4. | V členu 11 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu redno

  dvakrat letno
  poroča o količinah, izvoženih po vzporedno oblikovanih cenah, pa tudi o količinah, izvoženih v okviru partnerskega sporazuma med proizvajalcem in vlado namembne države. Komisija v poročilu pregleda obseg držav in bolezni ter splošna merila za izvajanje člena 3. [Sprememba 39]



  3.
     
  Evropski parlament lahko v enem mesecu od predložitve poročila Komisijo povabi na priložnostno sejo pristojnega odbora, da predstavi in pojasni morebitna vprašanja, povezana z izvajanjem te uredbe. [Sprememba 40]



  4.
     
  Komisija objavi poročilo najpozneje šest mesecev po predložitvi Evropskemu parlamentu in Svetu.
  “
  [Sprememba 41] |
| --- | --- |

4.

V členu 11 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu redno

  dvakrat letno
  poroča o količinah, izvoženih po vzporedno oblikovanih cenah, pa tudi o količinah, izvoženih v okviru partnerskega sporazuma med proizvajalcem in vlado namembne države. Komisija v poročilu pregleda obseg držav in bolezni ter splošna merila za izvajanje člena 3. [Sprememba 39]

3.
     
  Evropski parlament lahko v enem mesecu od predložitve poročila Komisijo povabi na priložnostno sejo pristojnega odbora, da predstavi in pojasni morebitna vprašanja, povezana z izvajanjem te uredbe. [Sprememba 40]

4.
     
  Komisija objavi poročilo najpozneje šest mesecev po predložitvi Evropskemu parlamentu in Svetu.
  “

4.   Uredba Sveta (ES) št. 673/2005 z dne 25. aprila 2005 o vzpostavitvi dodatnih carin za uvoz nekaterih izdelkov s poreklom iz Združenih držav Amerike
   (4)

V zvezi z Uredbo (ES) št. 673/2005 bi bilo treba za potrebne prilagoditve ukrepov iz navedene uredbe zaradi navedenih prilagoditev na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU.

Uredba (ES) št. 673/2005 se spremeni:

| -1. | Uvodna izjava 7 se nadomesti z naslednjim:










  „(7) | Da bi ustrezno prilagodili ukrepe iz te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembo stopnje dodatnih dajatev ali seznamov v prilogah I in II v skladu s to uredbo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. Komisija bi morala zagotoviti vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru pripravljanja in izvajanja delegiranih aktov. V zvezi s tem bi morala Komisija zagotoviti, da je Evropski parlament primerno vključen, na podlagi najboljših praks iz prejšnjih izkušenj na drugih področjih politik, da se ustvarijo najboljši možni pogoji za pregledovanje delegiranih aktov, ki ga bo Evropski parlament izvajal v prihodnje.“ |
| --- | --- | --- |

-1.

Uvodna izjava 7 se nadomesti z naslednjim:

„(7)

Da bi ustrezno prilagodili ukrepe iz te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembo stopnje dodatnih dajatev ali seznamov v prilogah I in II v skladu s to uredbo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. Komisija bi morala zagotoviti vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru pripravljanja in izvajanja delegiranih aktov. V zvezi s tem bi morala Komisija zagotoviti, da je Evropski parlament primerno vključen, na podlagi najboljših praks iz prejšnjih izkušenj na drugih področjih politik, da se ustvarijo najboljši možni pogoji za pregledovanje delegiranih aktov, ki ga bo Evropski parlament izvajal v prihodnje.“

| 1. | Odstavek 3 člena 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 4 za prilagoditve in spremembe na podlagi tega člena.
  Kadar v primeru prilagoditev in sprememb prilog tako zahtevajo razlogi nujnosti, se postopek iz člena 4a uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“ |
| --- | --- |

1.

Odstavek 3 člena 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 4 za prilagoditve in spremembe na podlagi tega člena.

Kadar v primeru prilagoditev in sprememb prilog tako zahtevajo razlogi nujnosti, se postopek iz člena 4a uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“

| 2. | Člen 4 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 4
  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
  2.   Pooblastilo iz člena 3(3) se prenese na Komisijo za nedoločen čas

  obdobje petih let od ...

   (******).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred iztekom petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 43]

  3.   Pooblastilo iz člena 3(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
  4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 3(3), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za 2 meseca

  štiri mesece
  .“.
  [Sprememba 44] |
| --- | --- |

2.

Člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo iz člena 3(3) se prenese na Komisijo za nedoločen čas

  obdobje petih let od ...

   (******).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred iztekom petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 43]

3.   Pooblastilo iz člena 3(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 3(3), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za 2 meseca

  štiri mesece
  .“.

| 3. | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 4a
  1.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.
  2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 4(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.“ |
| --- | --- |

3.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 4a

1.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 4(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.“

| 3a. | Člen 7 se nadomesti z naslednjim:




  „Člen 7




  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog za razveljavitev te uredbe, potem ko Združene države Amerike v celoti upoštevajo priporočilo organa STO za reševanje sporov.“


  [Sprememba 45] |
| --- | --- |

3a.

Člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog za razveljavitev te uredbe, potem ko Združene države Amerike v celoti upoštevajo priporočilo organa STO za reševanje sporov.“

5.   Uredba Sveta (ES) št. 1342/2007 z dne 22. oktobra 2007 o upravljanju nekaterih omejitev za uvoz nekaterih jeklenih izdelkov iz Ruske federacije
   (5)

V zvezi z Uredbo (ES) št. 1342/2007 bi bilo treba za zagotovitev učinkovitega upravljanja s sprejetjem omejitev uvoza nekaterih jeklenih izdelkov pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU prenesti na Komisijo zaradi sprememb Priloge V.

Uredba (ES) št. 1342/2007 se spremeni:

| -1. | Vstavi se naslednja uvodna izjava:










  „(10a) | Da se omogoči učinkovito upravljanje pri sprejetju prilagoditev za omejitev uvoza nekaterih jeklenih izdelkov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembami Priloge V. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. Komisija bi morala zagotoviti vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru pripravljanja in izvajanja delegiranih aktov. V zvezi s tem bi morala Komisija zagotoviti, da je Evropski parlament primerno vključen, na podlagi najboljših praks iz prejšnjih izkušenj na drugih področjih politik, da se ustvarijo najboljši možni pogoji za pregledovanje delegiranih aktov, ki ga bo Evropski parlament izvajal v prihodnje.“ |
| --- | --- | --- |

-1.

Vstavi se naslednja uvodna izjava:

„(10a)

Da se omogoči učinkovito upravljanje pri sprejetju prilagoditev za omejitev uvoza nekaterih jeklenih izdelkov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembami Priloge V. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. Komisija bi morala zagotoviti vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru pripravljanja in izvajanja delegiranih aktov. V zvezi s tem bi morala Komisija zagotoviti, da je Evropski parlament primerno vključen, na podlagi najboljših praks iz prejšnjih izkušenj na drugih področjih politik, da se ustvarijo najboljši možni pogoji za pregledovanje delegiranih aktov, ki ga bo Evropski parlament izvajal v prihodnje.“

| 1. | Člen 5 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 5
  Za uporabo člena 3(3) in (4) ter drugega pododstavka člena 10(1) Sporazuma se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31a te uredbe za potrebne prilagoditve količinskih omejitev iz Priloge V.
  Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 31b uporabi za delegirane akte, sprejete na podlagi tega člena.“ |
| --- | --- |

1.

Člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Za uporabo člena 3(3) in (4) ter drugega pododstavka člena 10(1) Sporazuma se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31a te uredbe za potrebne prilagoditve količinskih omejitev iz Priloge V.

Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 31b uporabi za delegirane akte, sprejete na podlagi tega člena.“

| 2. | V členu 6 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Če Unija in Ruska federacija ne najdeta zadovoljive rešitve in če Komisija ugotovi, da obstajajo jasni dokazi o izogibanju, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31a glede prilagoditev Priloge V, da od količinskih omejitev odšteje enak obseg izdelkov s poreklom iz Ruske federacije.
  Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 31b uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“ |
| --- | --- |

2.

V členu 6 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Če Unija in Ruska federacija ne najdeta zadovoljive rešitve in če Komisija ugotovi, da obstajajo jasni dokazi o izogibanju, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31a glede prilagoditev Priloge V, da od količinskih omejitev odšteje enak obseg izdelkov s poreklom iz Ruske federacije.

Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 31b uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“

| 3. | Člen 12 se nadomesti z naslednjim:
  „Kadar sklep o uvrstitvi, ki je bil sprejet v skladu z veljavnimi postopki Unije iz člena 11, zajema skupino izdelkov, za katere velja količinska omejitev, Komisija po potrebi nemudoma skliče posvetovanja v skladu s členom 9, da bi dosegli dogovor o potrebnih popravkih ustreznih količinskih omejitev iz Priloge V. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31a glede prilagoditev Priloge V v ta namen.“ |
| --- | --- |

3.

Člen 12 se nadomesti z naslednjim:

„Kadar sklep o uvrstitvi, ki je bil sprejet v skladu z veljavnimi postopki Unije iz člena 11, zajema skupino izdelkov, za katere velja količinska omejitev, Komisija po potrebi nemudoma skliče posvetovanja v skladu s členom 9, da bi dosegli dogovor o potrebnih popravkih ustreznih količinskih omejitev iz Priloge V. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31a glede prilagoditev Priloge V v ta namen.“

| 4. | Za naslovom poglavja IV se vstavita naslednja člena:
  „Člen 31a
  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
  2.   Pooblastilo iz členov 5, 6(3) in 12 se prenese na Komisijo za nedoločen čas

  obdobje petih let od ...

   (*******).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred iztekom petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja
  . [Sprememba 47]

  3.   Pooblastilo iz členov 5, 6(3) in 12 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
  4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akt, sprejet v skaldu s členi 5, 6(3) in 12, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za 2 meseca

  štiri mesece
  . [Sprememba 48]

  Člen 31b
  1.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.
  2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 31a(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.“. |
| --- | --- |

4.

Za naslovom poglavja IV se vstavita naslednja člena:

„Člen 31a

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo iz členov 5, 6(3) in 12 se prenese na Komisijo za nedoločen čas

  obdobje petih let od ...

   (*******).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred iztekom petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja
  . [Sprememba 47]

3.   Pooblastilo iz členov 5, 6(3) in 12 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skaldu s členi 5, 6(3) in 12, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za 2 meseca

  štiri mesece
  . [Sprememba 48]

Člen 31b

1.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 31a(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.“.

6.   Uredba Sveta (ES) št. 1528/2007 z dne 20. decembra 2007 o uporabi ureditev za blago s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu
   (6)

V zvezi z Uredbo (ES) št. 1528/2007 bi bilo treba za tehnične prilagoditve ureditev za blago s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU zaradi tehničnih sprememb navedene uredbe.

Uredba (ES) št. 1528/2007 se spremeni:

| -1. | Vstavi se naslednja uvodna izjava:










  „(16a) | Da bi sprejeli določbe, potrebne za uporabo te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme akte v zvezi s spremembo Priloge I ter doda ali črta regije ali države ter v zvezi z uvedbo tehničnih prilagoditev k Prilogi II, potrebnih zaradi uporabe te priloge. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. Komisija bi morala zagotoviti vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru pripravljanja in izvajanja delegiranih aktov. V zvezi s tem bi morala Komisija zagotoviti, da je Evropski parlament primerno vključen, na podlagi najboljših praks iz prejšnjih izkušenj na drugih področjih politik, da se ustvarijo najboljši možni pogoji za pregledovanje delegiranih aktov, ki ga bo Evropski parlament izvajal v prihodnje;“ |
| --- | --- | --- |

-1.

Vstavi se naslednja uvodna izjava:

„(16a)

Da bi sprejeli določbe, potrebne za uporabo te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme akte v zvezi s spremembo Priloge I ter doda ali črta regije ali države ter v zvezi z uvedbo tehničnih prilagoditev k Prilogi II, potrebnih zaradi uporabe te priloge. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. Komisija bi morala zagotoviti vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru pripravljanja in izvajanja delegiranih aktov. V zvezi s tem bi morala Komisija zagotoviti, da je Evropski parlament primerno vključen, na podlagi najboljših praks iz prejšnjih izkušenj na drugih področjih politik, da se ustvarijo najboljši možni pogoji za pregledovanje delegiranih aktov, ki ga bo Evropski parlament izvajal v prihodnje;“

| -1a. | Člen 2 se spremeni:










  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a spremeni Prilogo I, da doda regije ali države iz skupine držav AKP, ki so zaključile pogajanja o sporazumu med Unijo in navedeno regijo ali državo, katera dosega vsaj zahteve člena XXIV GATT 1994.“;


  [Sprememba 50] |
| --- | --- | --- |

-1a.

Člen 2 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a spremeni Prilogo I, da doda regije ali države iz skupine držav AKP, ki so zaključile pogajanja o sporazumu med Unijo in navedeno regijo ali državo, katera dosega vsaj zahteve člena XXIV GATT 1994.“;

| (b) | v odstavku 3 se uvodni del nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Ta regija ali država ostane na seznamu iz Priloge I, razen če Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 24a o spremembi Priloge I tako, da odstrani regijo ali državo s seznama navedene priloge, zlasti kadar:“.


  [Sprememba 51] |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se uvodni del nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Ta regija ali država ostane na seznamu iz Priloge I, razen če Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 24a o spremembi Priloge I tako, da odstrani regijo ali državo s seznama navedene priloge, zlasti kadar:“.

| 1. | V členu 4 se odstavek 3 nadomesti z naslednjiim:
  „3.   Komisija ob pomoči Odbora za carinski zakonik, ustanovljenega z Uredbo Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (********), spremlja izvajanje in uporabo določb Priloge II.
  4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom [vstaviti številko členov, ki določajo postopek za sprejemanje delegiranih aktov, trenutno členi 24a do 24 c predloga COM(2011)82 konč.]
  členom 24a
  v zvezi s tehničnimi spremembami Priloge II, ki so potrebne zaradi uporabe navedene priloge. [Sprememba 52]

  5.   Sklepi o upravljanju Priloge II so lahko sprejeti v skladu s postopkom iz člena 247 in 247a Uredbe (EGS) št. 2913/92.

  (********)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.“." |
| --- | --- |

1.

V členu 4 se odstavek 3 nadomesti z naslednjiim:

„3.   Komisija ob pomoči Odbora za carinski zakonik, ustanovljenega z Uredbo Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (********), spremlja izvajanje in uporabo določb Priloge II.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom [vstaviti številko členov, ki določajo postopek za sprejemanje delegiranih aktov, trenutno členi 24a do 24 c predloga COM(2011)82 konč.]
  členom 24a
  v zvezi s tehničnimi spremembami Priloge II, ki so potrebne zaradi uporabe navedene priloge. [Sprememba 52]

5.   Sklepi o upravljanju Priloge II so lahko sprejeti v skladu s postopkom iz člena 247 in 247a Uredbe (EGS) št. 2913/92.

(********)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.“."

| 2. | Člen 23 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 23
  Prilagajanje tehničnemu razvoju
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom [vstaviti številko členov, ki določajo postopek za sprejemanje delegiranih aktov, trenutno členi 24a do 24c predloga COM(2011)82 konč.]

  členom 24a
  v zvezi s tehničnimi spremembami členov 5 in 8 do 22, ki so potrebne zaradi razlik med to uredbo in sporazumi, ki so bili podpisani in se začasno uporabljajo, ali ki so bili v skladu s členom 218 PDEU sklenjeni z regijami ali državami iz Priloge I.“
  [Sprememba 53] |
| --- | --- |

2.

Člen 23 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 23

Prilagajanje tehničnemu razvoju

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom [vstaviti številko členov, ki določajo postopek za sprejemanje delegiranih aktov, trenutno členi 24a do 24c predloga COM(2011)82 konč.]

  členom 24a
  v zvezi s tehničnimi spremembami členov 5 in 8 do 22, ki so potrebne zaradi razlik med to uredbo in sporazumi, ki so bili podpisani in se začasno uporabljajo, ali ki so bili v skladu s členom 218 PDEU sklenjeni z regijami ali državami iz Priloge I.“

| 2a. | Vstavi se naslednji člen:




  „Člen 24a




  Izvajanje pooblastila




  1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.




  2.
     
  Pooblastilo iz člena 2(2) in (3), člena 4(4) in člena 23 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od ...

   (*********)

  . Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred iztekom petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.




  3.
     
  Pooblastilo iz člena 2(2) in (3), člena 4(4) in člena 23 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.




  4.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.




  5.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 2(2) in (3), členom 4(4) in členom 23, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za štiri mesece.“.


  [Sprememba 54] |
| --- | --- |

2a.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 24a

Izvajanje pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.
     
  Pooblastilo iz člena 2(2) in (3), člena 4(4) in člena 23 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od ...

   (*********)

  . Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred iztekom petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.
     
  Pooblastilo iz člena 2(2) in (3), člena 4(4) in člena 23 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 2(2) in (3), členom 4(4) in členom 23, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za štiri mesece.“.

7.   Uredba Sveta (ES) št. 55/2008 z dne 21. januarja 2008 o uvedbi avtonomnih trgovinskih preferencialov za Republiko Moldavijo ter o spremembi Uredbe (ES) št. 980/2005 in Sklepa Komisije 2005/924/ES
   (7)

V zvezi z Uredbo (ES) št. 55/2008 bi bilo treba za omogočanje prilagoditve uredbe prenesti na Komisijo pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU, ker je treba spremeniti priloge zaradi sprememb carinskih oznak ali za sklenitev sporazumov z Moldavijo.

Uredba (ES) št. 55/2008 se spremeni:

| -1. | Vstavi se naslednja uvodna izjava:










  „(12a) | Da bi lahko prilagodili to uredbo, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembami, potrebnimi zaradi spremenjenih carinskih oznak ali za sklenitev sporazumov z Moldavijo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. Komisija bi morala zagotoviti vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru pripravljanja in izvajanja delegiranih aktov. V zvezi s tem bi morala Komisija zagotoviti, da je Evropski parlament primerno vključen, na podlagi najboljših praks iz prejšnjih izkušenj na drugih področjih politik, da se ustvarijo najboljši možni pogoji za pregledovanje delegiranih aktov, ki ga bo Evropski parlament izvajal v prihodnje.“ |
| --- | --- | --- |

-1.

Vstavi se naslednja uvodna izjava:

„(12a)

Da bi lahko prilagodili to uredbo, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembami, potrebnimi zaradi spremenjenih carinskih oznak ali za sklenitev sporazumov z Moldavijo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. Komisija bi morala zagotoviti vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru pripravljanja in izvajanja delegiranih aktov. V zvezi s tem bi morala Komisija zagotoviti, da je Evropski parlament primerno vključen, na podlagi najboljših praks iz prejšnjih izkušenj na drugih področjih politik, da se ustvarijo najboljši možni pogoji za pregledovanje delegiranih aktov, ki ga bo Evropski parlament izvajal v prihodnje.“

| 1. | Člen 7 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 7
  Prenos pooblastil
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 8b za potrebne prilagoditve in spremembe te uredbe zaradi:






  (a) | sprememb oznak kombinirane nomenklature in pododdelkov TARIC; |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

Prenos pooblastil

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 8b za potrebne prilagoditve in spremembe te uredbe zaradi:

(a)

sprememb oznak kombinirane nomenklature in pododdelkov TARIC;

| (b) | sklenitve drugih sporazumov med Unijo in Moldavijo.“ |
| --- | --- |

(b)

sklenitve drugih sporazumov med Unijo in Moldavijo.“

| 2. | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 8b
  Izvajanje pooblastila
  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
  2.   Pooblastilo iz člena 7 se prenese na Komisijo za nedoločen čas

  obdobje petih let od ...

   (**********).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred iztekom petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 56]

  3.   Pooblastilo iz člena 7 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
  4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 7, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za 2 meseca

  štiri mesece
  .“.
  [Sprememba 57] |
| --- | --- |

2.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 8b

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo iz člena 7 se prenese na Komisijo za nedoločen čas

  obdobje petih let od ...

   (**********).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred iztekom petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 56]

3.   Pooblastilo iz člena 7 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 7, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za 2 meseca

  štiri mesece
  .“.

| 2a. | Vstavi se naslednji člen:




  „Člen 12a




  Poročilo




  1.
     
  Komisija predloži dvakrat letno Evropskemu parlamentu poročilo o uporabi te uredbe.




  2.
     
  Poročilo vsebuje informacije o izvajanju te uredbe.




  3.
     
  Evropski parlament lahko v enem mesecu od predložitve poročila Komisijo povabi na priložnostno sejo pristojnega odbora, da predstavi in pojasni morebitna vprašanja, povezana z izvajanjem te uredbe.




  4.
     
  Komisija objavi poročilo najpozneje šest mesecev po predložitvi Evropskemu parlamentu in Svetu.“


  [Sprememba 58] |
| --- | --- |

2a.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 12a

Poročilo

1.
     
  Komisija predloži dvakrat letno Evropskemu parlamentu poročilo o uporabi te uredbe.

2.
     
  Poročilo vsebuje informacije o izvajanju te uredbe.

3.
     
  Evropski parlament lahko v enem mesecu od predložitve poročila Komisijo povabi na priložnostno sejo pristojnega odbora, da predstavi in pojasni morebitna vprašanja, povezana z izvajanjem te uredbe.

4.
     
  Komisija objavi poročilo najpozneje šest mesecev po predložitvi Evropskemu parlamentu in Svetu.“

8.
     
  Uredba Sveta (ES) št. 732/2008 z dne 22. julija 2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011 in spremembah uredb (ES) št. 552/97, št. 1933/2006 in uredb Komisije (ES) št. 1100/2006 in št. 964/2007

   (8)

V zvezi z Uredbo (ES) št. 732/2008 je treba za prilagoditev prilog razvoju na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije zaradi nekaterih sprememb prilog. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, vključno s posvetovanji na strokovni ravni.

Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

Zato se Uredba (ES) št. 732/2008 spremeni:

| 1. | Odstavek 2 člena 10 se nadomesti z naslednjim:


  „2.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 27a, da po obravnavi zahtevka sklene, ali bo državi prosilki dodelila posebni spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje ter ustrezno spremenila Prilogo I.


  Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 27b uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“ |
| --- | --- |

1.

Odstavek 2 člena 10 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 27a, da po obravnavi zahtevka sklene, ali bo državi prosilki dodelila posebni spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje ter ustrezno spremenila Prilogo I.

Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 27b uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“

| 2. | Odstavek 8 člena 11 se nadomesti z naslednjim:


  „8.   Kadar Združeni narodi državo izključijo s seznama najmanj razvitih držav, se ta država izključi tudi s seznama upravičenk do režima. Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 27a, da državo izloči iz režima s spremembo Priloge I in uvede najmanj triletno prehodno obdobje.“ |
| --- | --- |

2.

Odstavek 8 člena 11 se nadomesti z naslednjim:

„8.   Kadar Združeni narodi državo izključijo s seznama najmanj razvitih držav, se ta država izključi tudi s seznama upravičenk do režima. Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 27a, da državo izloči iz režima s spremembo Priloge I in uvede najmanj triletno prehodno obdobje.“

| 3. | Člen 25 se nadomesti z naslednjim:


  „Člen 25


  Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 27a za sprejemanje sprememb prilog, ki so potrebne:








  (a) | zaradi sprememb kombinirane nomenklature; |
| --- | --- | --- |

3.

Člen 25 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 25

Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 27a za sprejemanje sprememb prilog, ki so potrebne:

(a)

zaradi sprememb kombinirane nomenklature;

| (b) | zaradi sprememb mednarodnega statusa ali uvrstitve držav ali ozemelj; |
| --- | --- |

(b)

zaradi sprememb mednarodnega statusa ali uvrstitve držav ali ozemelj;

| (c) | zaradi uporabe člena 3(2); |
| --- | --- |

(c)

zaradi uporabe člena 3(2);

| (d) | če je država dosegla prage, določene v členu 3(1).“ |
| --- | --- |

(d)

če je država dosegla prage, določene v členu 3(1).“

| 4. | Vstavita se naslednja člena 27a in 27b:


  „Člen 27a


  Izvajanje pooblastila


  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji iz tega člena.


  2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 10(2), 11(8) in 25 se Komisiji podeli za nedoločen čas.


  3.   Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče pooblastilo iz členov 10(2), 11(8) in 25. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v

  Uradnem listu Evropske unije

  ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Sklep ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi.


  4.   Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.


  5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 10(2), 11(8) in 25, začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v 2 mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom navedenega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za 2 meseca.


  Člen 27b


  Nujni postopek


  1.   Delegirani akti, sprejeti na podlagi tega člena, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler ni izraženo nasprotovanje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu se navedejo razlogi za uporabo nujnega postopka.


  2.   Evropski parlament ali Svet lahko delegiranemu aktu nasprotuje v skladu s postopkom iz člena 27a(5). Komisija v tem primeru nemudoma razveljavi akt, potem ko jo Evropski parlament ali Svet uradno obvesti, da mu nasprotuje.“

  [Sprememba 59] |
| --- | --- |

4.

Vstavita se naslednja člena 27a in 27b:

„Člen 27a

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji iz tega člena.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 10(2), 11(8) in 25 se Komisiji podeli za nedoločen čas.

3.   Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče pooblastilo iz členov 10(2), 11(8) in 25. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v

  Uradnem listu Evropske unije

  ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Sklep ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi.

4.   Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 10(2), 11(8) in 25, začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v 2 mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom navedenega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za 2 meseca.

Člen 27b

Nujni postopek

1.   Delegirani akti, sprejeti na podlagi tega člena, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler ni izraženo nasprotovanje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu se navedejo razlogi za uporabo nujnega postopka.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko delegiranemu aktu nasprotuje v skladu s postopkom iz člena 27a(5). Komisija v tem primeru nemudoma razveljavi akt, potem ko jo Evropski parlament ali Svet uradno obvesti, da mu nasprotuje.“

9.   Uredba Sveta (ES) št. 1340/2008 z dne 8. decembra 2008 o trgovini z nekaterimi jeklenimi izdelki med Evropsko skupnostjo in Republiko Kazahstan
   (9)

V zvezi z Uredbo (ES) št. 1340/2008 bi bilo treba za omogočanje učinkovitega upravljanja nekaterih omejitev na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU zaradi sprememb Priloge V.

Uredba (ES) št. 1340/2008 se spremeni:

| -1. | Vstavi se naslednja uvodna izjava:










  „(9a) | Da se omogoči učinkovito upravljanje nekaterih omejitev, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembami Priloge V. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. Komisija bi morala zagotoviti vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru pripravljanja in izvajanja delegiranih aktov. V zvezi s tem bi morala Komisija zagotoviti, da je Evropski parlament primerno vključen, na podlagi najboljših praks iz prejšnjih izkušenj na drugih področjih politik, da se ustvarijo najboljši možni pogoji za pregledovanje delegiranih aktov, ki ga bo Evropski parlament izvajal v prihodnje.“ |
| --- | --- | --- |

-1.

Vstavi se naslednja uvodna izjava:

„(9a)

Da se omogoči učinkovito upravljanje nekaterih omejitev, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spremembami Priloge V. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. Komisija bi morala zagotoviti vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru pripravljanja in izvajanja delegiranih aktov. V zvezi s tem bi morala Komisija zagotoviti, da je Evropski parlament primerno vključen, na podlagi najboljših praks iz prejšnjih izkušenj na drugih področjih politik, da se ustvarijo najboljši možni pogoji za pregledovanje delegiranih aktov, ki ga bo Evropski parlament izvajal v prihodnje.“

| 1. | V členu 5 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Če Unija in Republika Kazahstan ne najdeta zadovoljive rešitve in če Komisija ugotovi, da obstajajo jasni dokazi o izogibanju, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a, da od količinskih omejitev odšteje enak obseg izdelkov s poreklom iz republike Kazahstan in ustrezno spremeni Prilogo V.
  Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“ |
| --- | --- |

1.

V členu 5 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Če Unija in Republika Kazahstan ne najdeta zadovoljive rešitve in če Komisija ugotovi, da obstajajo jasni dokazi o izogibanju, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16a, da od količinskih omejitev odšteje enak obseg izdelkov s poreklom iz republike Kazahstan in ustrezno spremeni Prilogo V.

Kadar bi zamuda pri uvedbi ukrepov povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, in gre zato za nujni primer, se postopek iz člena 16b uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.“

| 2. | Vstavita se naslednja člena:
  „Člen 16a
  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
  2.   Pooblastilo iz člena 5(3) se prenese na Komisijo za nedoločen čas

  obdobje petih let od ...

   (***********).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred iztekom petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 61]

  3.   Pooblastilo iz člena 5(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
  4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 5(3), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za 2 meseca

  štiri mesece
  . [Sprememba 62]

  Člen 16b
  1.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.
  2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 16a(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.“. |
| --- | --- |

2.

Vstavita se naslednja člena:

„Člen 16a

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo iz člena 5(3) se prenese na Komisijo za nedoločen čas

  obdobje petih let od ...

   (***********).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred iztekom petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 61]

3.   Pooblastilo iz člena 5(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 5(3), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za 2 meseca

  štiri mesece
  . [Sprememba 62]

Člen 16b

1.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 16a(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.“.

10.
     
  Uredba Sveta (ES) št. 1215/2009 z dne 30. novembra 2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije

   (10)

V zvezi z Uredbo (ES) št. 1215/2009 je treba za omogočanje prilagoditve uredbe prenesti na Komisijo pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ker so potrebne spremembe zaradi sprememb carinskih oznak ali za sklenitev sporazumov z državami in ozemlji iz navedene uredbe. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, vključno s posvetovanji na strokovni ravni.

Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

Zato se Uredba (ES) št. 1215/2009 spremeni:

| 1. | Člen 7 se nadomesti z naslednjim:


  „Člen 7


  Prenos pooblastil


  Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s postopkom iz člena 8b za potrebne prilagoditve in spremembe te uredbe zaradi:








  (a) | sprememb oznak kombinirane nomenklature in pododdelkov TARIC; |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

Prenos pooblastil

Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s postopkom iz člena 8b za potrebne prilagoditve in spremembe te uredbe zaradi:

(a)

sprememb oznak kombinirane nomenklature in pododdelkov TARIC;

| (b) | sklenitve drugih sporazumov med Unijo ter državami in ozemlji iz člena 1.“ |
| --- | --- |

(b)

sklenitve drugih sporazumov med Unijo ter državami in ozemlji iz člena 1.“

| 2. | Vstavi se naslednji člen 8b:


  „Člen 8b


  Izvajanje pooblastila


  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji iz tega člena.


  2.   Komisiji se pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7 podeli za nedoločen čas.


  3.   Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče podelitev pooblastil iz člena 7. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v

  Uradnem listu Evropske unije

  ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Sklep ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi.


  4.   Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.


  5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 7, začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v 2 mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom navedenega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za 2 meseca.“

  [Sprememba 63] |
| --- | --- |

2.

Vstavi se naslednji člen 8b:

„Člen 8b

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji iz tega člena.

2.   Komisiji se pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7 podeli za nedoločen čas.

3.   Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče podelitev pooblastil iz člena 7. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v

  Uradnem listu Evropske unije

  ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Sklep ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi.

4.   Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 7, začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v 2 mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom navedenega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za 2 meseca.“

---

(1)  UL L 275, 8.11.1993, str. 1.

(**)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(2)  UL L 67, 10.3.1994, str. 1.

(****)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(3)  UL L 135, 3.6.2003, str. 5.

(*****)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(4)  UL L 110, 30.4.2005, str. 1.

(******)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(5)  UL L 300, 17.11.2007, str. 1.

(*******)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(6)  UL L 348, 31.12.2007, str. 1.

(*********)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(7)  UL L 20, 24.1.2008, str. 1.

(**********)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(8)  
  UL L 211, 6.2.2008, str. 1.

(9)  UL L 348, 24.12.2008, str. 1.

(***********)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(10)  
  UL L 328, 15.12.2009, str. 1.

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/273 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/273

---

P7_TA(2012)0448

Ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 22. novembra 2012 k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1288/2009 (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 419/53)

[Sprememba 32]

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0342/2012).

(*)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

---

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov in Uredbe Sveta (ES) št. 1434/98 o opredelitvi pogojev, pod katerimi se lahko sled iztovarja za gospodarske namene, ki ne zajemajo neposredne človeške uporabe

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Uredbi Sveta (ES) št. 1288/2009 z dne 27. novembra 2009 o uvedbi prehodnih tehničnih ukrepov za obdobje od 1. januarja 2010 do 30. junija 2011 (2) in Uredbi (EU) št. 579/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 (3), je določeno, da se do 31. decembra 2012 prehodno nadaljuje izvajanje nekaterih tehničnih ukrepov, določenih v Uredbi Sveta (ES) št. 43/2009 z dne 16. januarja 2009 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in, za plovila Skupnosti, v vodah, kjer je treba določiti omejitve ulova (4). |
| --- | --- |

(1)

V Uredbi Sveta (ES) št. 1288/2009 z dne 27. novembra 2009 o uvedbi prehodnih tehničnih ukrepov za obdobje od 1. januarja 2010 do 30. junija 2011 (2) in Uredbi (EU) št. 579/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 (3), je določeno, da se do 31. decembra 2012 prehodno nadaljuje izvajanje nekaterih tehničnih ukrepov, določenih v Uredbi Sveta (ES) št. 43/2009 z dne 16. januarja 2009 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in, za plovila Skupnosti, v vodah, kjer je treba določiti omejitve ulova (4).

| (2) | Nov okvir tehničnih ohranitvenih ukrepov se pričakuje g
  lede na reformo skupne ribiške politike (SRP)
  se pričakuje.
  Majhna možnost, da bo ta novi
  okvir vzpostavljen do konca leta 2012,
  upravičuje podaljšanje uporabe navedenih prehodnih tehničnih ukrepov
  . |
| --- | --- |

(2)

Nov okvir tehničnih ohranitvenih ukrepov se pričakuje g
  lede na reformo skupne ribiške politike (SRP)
  se pričakuje.
  Majhna možnost, da bo ta novi
  okvir vzpostavljen do konca leta 2012,
  upravičuje podaljšanje uporabe navedenih prehodnih tehničnih ukrepov
  .

| (3) | Da se tudi v prihodnje zagotovi ustrezno ohranjanje in upravljanje morskih bioloških virov, bi bilo treba Uredbo Sveta (ES) št. 850/98 (5) posodobiti tako, da se
  vanjo vključijo
  prehodni tehnični ukrepi. |
| --- | --- |

(3)

Da se tudi v prihodnje zagotovi ustrezno ohranjanje in upravljanje morskih bioloških virov, bi bilo treba Uredbo Sveta (ES) št. 850/98 (5) posodobiti tako, da se
  vanjo vključijo
  prehodni tehnični ukrepi.

| (3a) | Za zagotovitev nadaljevanja ustreznega ohranjanja in upravljanja morskih bioloških virov v Črnem morju bi bilo treba vključiti v Uredbo (ES) št. 850/98 najmanjšo velikost iztovarjanja in mrežnih očes za ribolov romba, kot sta bili prej določeni v zakonodaji Unije. |
| --- | --- |

(3a)

Za zagotovitev nadaljevanja ustreznega ohranjanja in upravljanja morskih bioloških virov v Črnem morju bi bilo treba vključiti v Uredbo (ES) št. 850/98 najmanjšo velikost iztovarjanja in mrežnih očes za ribolov romba, kot sta bili prej določeni v zakonodaji Unije.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (5) | Za
  zmanjšanje
  zavržkov vrst, za katere veljajo kvote, bi bilo treba ohraniti prepoved višanja vrednosti ulova v vseh območjih ICES. |
| --- | --- |

(5)

Za
  zmanjšanje
  zavržkov vrst, za katere veljajo kvote, bi bilo treba ohraniti prepoved višanja vrednosti ulova v vseh območjih ICES.

| (5a) | Za zmanjšanje naključnega ulova bi bilo treba uvesti prepoved izpustitve ali uhajanja nekaterih vrst, pa tudi zahtevo za spremembo ribolovnega območja, kadar 10 % ulova vsebuje podmerne ribe, kot je bilo dogovorjeno v okviru posvetovanj med Unijo, Norveško in Ferskimi otoki leta 2009. |
| --- | --- |

(5a)

Za zmanjšanje naključnega ulova bi bilo treba uvesti prepoved izpustitve ali uhajanja nekaterih vrst, pa tudi zahtevo za spremembo ribolovnega območja, kadar 10 % ulova vsebuje podmerne ribe, kot je bilo dogovorjeno v okviru posvetovanj med Unijo, Norveško in Ferskimi otoki leta 2009.

| (5b) | Po mnenju Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) bi bilo treba ohraniti omejitve za iztovarjanje sleda, ulovljenega v razdelku ICES IIa, ali njegovo obdržanje na krovu. |
| --- | --- |

(5b)

Po mnenju Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) bi bilo treba ohraniti omejitve za iztovarjanje sleda, ulovljenega v razdelku ICES IIa, ali njegovo obdržanje na krovu.

| (6) | Po mnenju STECF
  zaprtje območja za zaščito sleda, ki se drsti v razdelku ICES VIa
  , ni več nujno, da se zagotovi trajnostno izkoriščanje te vrste, zato bi bilo treba to zaprtje razveljaviti. |
| --- | --- |

(6)

Po mnenju STECF
  zaprtje območja za zaščito sleda, ki se drsti v razdelku ICES VIa
  , ni več nujno, da se zagotovi trajnostno izkoriščanje te vrste, zato bi bilo treba to zaprtje razveljaviti.

| (7) | Po mnenju STECF, ki majhno razpoložljivost prave peščenke povezuje z manj uspešnim razmnoževanjem triprstega galeba, bi bilo treba ohraniti zaprtje podobmočja ICES IV, razen za vsakoleten omejen ribolov za spremljanje staleža. |
| --- | --- |

(7)

Po mnenju STECF, ki majhno razpoložljivost prave peščenke povezuje z manj uspešnim razmnoževanjem triprstega galeba, bi bilo treba ohraniti zaprtje podobmočja ICES IV, razen za vsakoleten omejen ribolov za spremljanje staleža.

| (8) | Po mnenju STECF bi moralo biti omogočeno, da se dovoli/odobri??? uporaba orodij, ki ne ujamejo škampa, v nekaterih območjih, kjer je ribolov škampa prepovedan. |
| --- | --- |

(8)

Po mnenju STECF bi moralo biti omogočeno, da se dovoli/odobri??? uporaba orodij, ki ne ujamejo škampa, v nekaterih območjih, kjer je ribolov škampa prepovedan.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (11) | Po mnenju STECF bi bilo treba ohraniti zaprtje območja za zaščito nedorasle vahnje v razdelku ICES VIb. |
| --- | --- |

(11)

Po mnenju STECF bi bilo treba ohraniti zaprtje območja za zaščito nedorasle vahnje v razdelku ICES VIb.

| (11a) | Po mnenju ICES in STECF bi bilo treba ohraniti nekatere tehnične ohranitvene ukrepe na zahodu Škotske (razdelek ICES VIa), da se zaščitijo staleži trske, vahnje in mola, ter tako prispevati k ohranjanju staležev rib. |
| --- | --- |

(11a)

Po mnenju ICES in STECF bi bilo treba ohraniti nekatere tehnične ohranitvene ukrepe na zahodu Škotske (razdelek ICES VIa), da se zaščitijo staleži trske, vahnje in mola, ter tako prispevati k ohranjanju staležev rib.

| (11b) | Po mnenju STECF bi bilo treba dovoliti uporabo ročnih ribiških vrvic in avtomatizirane opreme za „jigging“ za saja v razdelku ICES VIa. |
| --- | --- |

(11b)

Po mnenju STECF bi bilo treba dovoliti uporabo ročnih ribiških vrvic in avtomatizirane opreme za „jigging“ za saja v razdelku ICES VIa.

| (11c) | Po mnenju STECF o prostorski porazdelitvi trske v razdelku ICES VIa, v katerem je navedeno, da se velika večina ulova trske izvaja severno od 590N, bi morala biti južno od te črte dovoljena uporaba zabodnih mrež. |
| --- | --- |

(11c)

Po mnenju STECF o prostorski porazdelitvi trske v razdelku ICES VIa, v katerem je navedeno, da se velika večina ulova trske izvaja severno od 590N, bi morala biti južno od te črte dovoljena uporaba zabodnih mrež.

| (11d) | Po mnenju STECF bi bilo treba odobriti uporabo zabodnih mrež za morske mačke v razdelku ICES VIa. |
| --- | --- |

(11d)

Po mnenju STECF bi bilo treba odobriti uporabo zabodnih mrež za morske mačke v razdelku ICES VIa.

| (11e) | Ustreznost lastnosti orodij, ki se z odstopanjem uporabljajo za ribolov z vlečnimi mrežami, pridnenimi potegalkami ali podobnim orodjem v razdelku ICES VIa, bi bilo treba redno pregledovati in pri tem upoštevati znanstveno mnenje, da bi se jih spremenilo ali razveljavilo. |
| --- | --- |

(11e)

Ustreznost lastnosti orodij, ki se z odstopanjem uporabljajo za ribolov z vlečnimi mrežami, pridnenimi potegalkami ali podobnim orodjem v razdelku ICES VIa, bi bilo treba redno pregledovati in pri tem upoštevati znanstveno mnenje, da bi se jih spremenilo ali razveljavilo.

| (11f) | Po mnenju STECF bi bilo treba uvesti zaprtje območja za zaščito nedorasle trske v razdelku ICES VIa. |
| --- | --- |

(11f)

Po mnenju STECF bi bilo treba uvesti zaprtje območja za zaščito nedorasle trske v razdelku ICES VIa.

| (11 g) | Ustreznost prepovedi ribolova trske, vahnje in mola v podobmočju ICES VI bi bilo treba redno pregledovati in pri tem upoštevati znanstveno mnenje, da bi se jih spremenilo ali razveljavilo. |
| --- | --- |

(11 g)

Ustreznost prepovedi ribolova trske, vahnje in mola v podobmočju ICES VI bi bilo treba redno pregledovati in pri tem upoštevati znanstveno mnenje, da bi se jih spremenilo ali razveljavilo.

| (11h) | Po mnenju ICES in STECF bi bilo treba ohraniti ukrepe za zaščito staležev trske v Keltskem morju (razdelka ICES VIIIf in VIIIg). |
| --- | --- |

(11h)

Po mnenju ICES in STECF bi bilo treba ohraniti ukrepe za zaščito staležev trske v Keltskem morju (razdelka ICES VIIIf in VIIIg).

| (12) | Po mnenju STECF bi bilo treba ohraniti ukrepe za zaščito koncentracije modrega lenga, ki se drsti v razdelku ICES VIa. |
| --- | --- |

(12)

Po mnenju STECF bi bilo treba ohraniti ukrepe za zaščito koncentracije modrega lenga, ki se drsti v razdelku ICES VIa.

| (13) | Ohraniti bi bilo treba ukrepe za zaščito rdečega okuna v mednarodnih vodah podobmočij ICES I in II, ki jih je leta 2011 sprejela Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC). |
| --- | --- |

(13)

Ohraniti bi bilo treba ukrepe za zaščito rdečega okuna v mednarodnih vodah podobmočij ICES I in II, ki jih je leta 2011 sprejela Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC).

| (14) | Ohraniti bi bilo treba ukrepe za zaščito rdečega okuna v Irmingerjevem morju in vodah, ki nanj mejijo, ki jih je leta 2011 sprejela NEAFC. |
| --- | --- |

(14)

Ohraniti bi bilo treba ukrepe za zaščito rdečega okuna v Irmingerjevem morju in vodah, ki nanj mejijo, ki jih je leta 2011 sprejela NEAFC.

| (15) | Po mnenju STECF bi bilo treba v razdelkih ICES IVc in IVb južno pod nekaterimi pogoji še naprej dovoliti ribolov z vlečnimi mrežami z gredjo z električnim tokom. |
| --- | --- |

(15)

Po mnenju STECF bi bilo treba v razdelkih ICES IVc in IVb južno pod nekaterimi pogoji še naprej dovoliti ribolov z vlečnimi mrežami z gredjo z električnim tokom.

| (16) | Trajno bi bilo treba izvajati nekatere ukrepe za omejitev zmogljivosti za ravnanje z ulovom in raztovarjanje plovil za pelagični ribolov, ki lovijo skušo, sleda in šura v severovzhodnem Atlantiku ▌,
  kot je bilo dogovorjeno v okviru posvetovanj med Unijo, Norveško in Ferskimi otoki leta 2009
  . |
| --- | --- |

(16)

Trajno bi bilo treba izvajati nekatere ukrepe za omejitev zmogljivosti za ravnanje z ulovom in raztovarjanje plovil za pelagični ribolov, ki lovijo skušo, sleda in šura v severovzhodnem Atlantiku ▌,
  kot je bilo dogovorjeno v okviru posvetovanj med Unijo, Norveško in Ferskimi otoki leta 2009
  .

| (17) | Po mnenju ICES bi bilo treba ohraniti tehnične ohranitvene ukrepe za zaščito staležev odraslih trsk v Irskem morju v obdobju drstenja. |
| --- | --- |

(17)

Po mnenju ICES bi bilo treba ohraniti tehnične ohranitvene ukrepe za zaščito staležev odraslih trsk v Irskem morju v obdobju drstenja.

| (17a) | Po mnenju STECF bi bilo treba v omejenem območju v razdelku ICES VIIa odobriti uporabo izločevalnih rešetk. |
| --- | --- |

(17a)

Po mnenju STECF bi bilo treba v omejenem območju v razdelku ICES VIIa odobriti uporabo izločevalnih rešetk.

| (18) | Po mnenju STECF bi bilo treba ribolov z zabodnimi mrežami in zapletnimi mrežami v vodah, kjer je zaznamovana globina večja od 200 m, vendar manj od 600 m, v razdelkih ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočjih ICES VIII, IX, X in XII
  vzhodno od 27o Z
  dovoliti le pod določenimi pogoji, ki zagotavljajo varstvo biološko občutljivih globokomorskih vrst. |
| --- | --- |

(18)

Po mnenju STECF bi bilo treba ribolov z zabodnimi mrežami in zapletnimi mrežami v vodah, kjer je zaznamovana globina večja od 200 m, vendar manj od 600 m, v razdelkih ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočjih ICES VIII, IX, X in XII
  vzhodno od 27o Z
  dovoliti le pod določenimi pogoji, ki zagotavljajo varstvo biološko občutljivih globokomorskih vrst.

| (18a) | Pojasniti je treba medsebojni vpliv različnih ureditev, ki se uporabljajo za ribolov z zabodnimi mrežami predvsem v podobmočju ICES VII. Zlasti bi bilo treba pojasniti, da se posebno odstopanje za ribolov z zabodnimi mrežami z velikostjo mrežnega očesa 100 mm ali več v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj in VIIk, pri čemer zanj veljajo posebni pogoji, uporablja le v vodah, kjer je zaznamovana globina večja od 200 m, vendar manj od 600 m, zato se v razdelkih ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg in VIIh ter vodah, kjer je zaznamovana globina manjša od 200 m v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj in VIIk, uporabljajo osnovna pravila glede velikosti mrežnih očes in sestave ulova, določena v Uredbi (ES) št. 850/98. |
| --- | --- |

(18a)

Pojasniti je treba medsebojni vpliv različnih ureditev, ki se uporabljajo za ribolov z zabodnimi mrežami predvsem v podobmočju ICES VII. Zlasti bi bilo treba pojasniti, da se posebno odstopanje za ribolov z zabodnimi mrežami z velikostjo mrežnega očesa 100 mm ali več v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj in VIIk, pri čemer zanj veljajo posebni pogoji, uporablja le v vodah, kjer je zaznamovana globina večja od 200 m, vendar manj od 600 m, zato se v razdelkih ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg in VIIh ter vodah, kjer je zaznamovana globina manjša od 200 m v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj in VIIk, uporabljajo osnovna pravila glede velikosti mrežnih očes in sestave ulova, določena v Uredbi (ES) št. 850/98.

| (18b) | Po mnenju STECF bi bilo treba v podobmočju ICES IX v vodah, kjer je zaznamovana globina večja od 200 m, vendar manj od 600 m, odobriti uporabo trislojnih mrež. |
| --- | --- |

(18b)

Po mnenju STECF bi bilo treba v podobmočju ICES IX v vodah, kjer je zaznamovana globina večja od 200 m, vendar manj od 600 m, odobriti uporabo trislojnih mrež.

| (19) | Da se zagotovi trajnostno izkoriščanje staležev osliča in škampa ter zmanjšajo zavržki teh vrst, bi morala biti v Biskajskem zalivu še naprej dovoljena uporaba nekaterih selektivnih orodij. |
| --- | --- |

(19)

Da se zagotovi trajnostno izkoriščanje staležev osliča in škampa ter zmanjšajo zavržki teh vrst, bi morala biti v Biskajskem zalivu še naprej dovoljena uporaba nekaterih selektivnih orodij.

| (20) | Za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov bi bilo treba ohraniti omejitve ribolova v nekaterih območjih, tj. omejitve v upravnem območju NEAFC, ki jih je NEAFC sprejela leta 2004, ter omejitve v nekaterih območjih v razdelkih ICES VIIc, VIIj in VIIk ter razdelku ICES VIIIc, ki jih je Unija sprejela leta 2008. |
| --- | --- |

(20)

Za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov bi bilo treba ohraniti omejitve ribolova v nekaterih območjih, tj. omejitve v upravnem območju NEAFC, ki jih je NEAFC sprejela leta 2004, ter omejitve v nekaterih območjih v razdelkih ICES VIIc, VIIj in VIIk ter razdelku ICES VIIIc, ki jih je Unija sprejela leta 2008.

| (21) | Po mnenju skupne delovne skupine Unije in Norveške o tehničnih ukrepih prepoved ribolova sleda, skuše ali papaline z vlečnimi mrežami ali zapornimi plavaricami ob koncu tedna v Skagerraku in Kattegatu zaradi sprememb ribolovnih vzorcev ▌ ne prispeva več k ohranjanju staležev pelagičnih rib. Zaradi tega bi bilo treba,
  kot je bilo dogovorjeno na posvetovanjih med Unijo, Norveško in Ferskimi otoki leta 2011
  , to prepoved preklicati. |
| --- | --- |

(21)

Po mnenju skupne delovne skupine Unije in Norveške o tehničnih ukrepih prepoved ribolova sleda, skuše ali papaline z vlečnimi mrežami ali zapornimi plavaricami ob koncu tedna v Skagerraku in Kattegatu zaradi sprememb ribolovnih vzorcev ▌ ne prispeva več k ohranjanju staležev pelagičnih rib. Zaradi tega bi bilo treba,
  kot je bilo dogovorjeno na posvetovanjih med Unijo, Norveško in Ferskimi otoki leta 2011
  , to prepoved preklicati.

| (22) | Zaradi jasnosti in boljše ureditve bi bilo treba črtati nekatere zastarele določbe. |
| --- | --- |

(22)

Zaradi jasnosti in boljše ureditve bi bilo treba črtati nekatere zastarele določbe.

| (22a) | Da bi zajeli spremembe ribolovnih vzorcev in uporabo selektivnejše opreme, bi bilo treba ohraniti razpon velikosti mrežnih očes, ciljne vrste in potrebne odstotke ulova v Skagerraku in Kattegatu. |
| --- | --- |

(22a)

Da bi zajeli spremembe ribolovnih vzorcev in uporabo selektivnejše opreme, bi bilo treba ohraniti razpon velikosti mrežnih očes, ciljne vrste in potrebne odstotke ulova v Skagerraku in Kattegatu.

| (23) | Ob upoštevanju bioloških podatkov bi bilo treba spremeniti najmanjšo velikost japonske ladinke. |
| --- | --- |

(23)

Ob upoštevanju bioloških podatkov bi bilo treba spremeniti najmanjšo velikost japonske ladinke.

| (24) | Določena je bila minimalna velikost hobotnic, ulovljenih v vodah, ki so pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav in v območju Odbora za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik (CECAF), da bi se prispevalo k ohranjanju hobotnice in zlasti k zaščiti nedoraslih organizmov. |
| --- | --- |

(24)

Določena je bila minimalna velikost hobotnic, ulovljenih v vodah, ki so pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav in v območju Odbora za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik (CECAF), da bi se prispevalo k ohranjanju hobotnice in zlasti k zaščiti nedoraslih organizmov.

| (24a) | Treba bi bilo uvesti enakovreden ukrep glede najmanjše velikosti iztovarjanja za sardona, kar zadeva število rib na kg, saj bi to poenostavilo delo na krovu plovil, ki lovijo te vrste, in olajšalo nadzorne ukrepe na kopnem. |
| --- | --- |

(24a)

Treba bi bilo uvesti enakovreden ukrep glede najmanjše velikosti iztovarjanja za sardona, kar zadeva število rib na kg, saj bi to poenostavilo delo na krovu plovil, ki lovijo te vrste, in olajšalo nadzorne ukrepe na kopnem.

| (25) | Ohraniti bi bilo treba ▌ specifikacije za izločevalno rešetko ▌, ki se uporablja za zmanjšanje prilov pri lovu škampa v razdelku ICES IIIa, podobmočju ICES VI in razdelku ICES VIIa. |
| --- | --- |

(25)

Ohraniti bi bilo treba ▌ specifikacije za izločevalno rešetko ▌, ki se uporablja za zmanjšanje prilov pri lovu škampa v razdelku ICES IIIa, podobmočju ICES VI in razdelku ICES VIIa.

| (26) | Ohraniti bi bilo treba specifikacije za kvadrataste mrežne ploskve, ki se pod določenimi pogoji uporabljajo za ribolov z nekaterimi vrstami vlečnega orodja v Biskajskem zalivu. |
| --- | --- |

(26)

Ohraniti bi bilo treba specifikacije za kvadrataste mrežne ploskve, ki se pod določenimi pogoji uporabljajo za ribolov z nekaterimi vrstami vlečnega orodja v Biskajskem zalivu.

| (27) | V omejenem območju v razdelku ICES VIa bi bilo treba na plovilih z močjo motorja manj kot 112 kW dovoliti ▌ uporabo dvometrskih kvadratastih mrežnih ploskev. |
| --- | --- |

(27)

V omejenem območju v razdelku ICES VIa bi bilo treba na plovilih z močjo motorja manj kot 112 kW dovoliti ▌ uporabo dvometrskih kvadratastih mrežnih ploskev.

| (27a) | Izraz „Skupnost“, ki je uporabljen v normativnem delu Uredbe (ES) št. 850/98, bi bilo treba zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 spremeniti. |
| --- | --- |

(27a)

Izraz „Skupnost“, ki je uporabljen v normativnem delu Uredbe (ES) št. 850/98, bi bilo treba zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 spremeniti.

| (27b) | Da bi zagotovili enake pogoje za izvajanje pravil v zvezi z uporabo orodij, ki imajo enako visoko selektivnost pri ribolovu škampa v razdelku ICES VIa in za izključitev nekaterih vrst ribolova države članice iz prepovedi uporabe zabodnih mrež, zapletnih mrež ali trislojnih mrež v podobmočjih ICES VIII, IX, X, kjer je stopnja prilova ali zavržkov morskega psa zelo nizka, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati brez uporabe Uredbe (EU) št. 182/2011

   (6).


  ▌ |
| --- | --- |

(27b)

Da bi zagotovili enake pogoje za izvajanje pravil v zvezi z uporabo orodij, ki imajo enako visoko selektivnost pri ribolovu škampa v razdelku ICES VIa in za izključitev nekaterih vrst ribolova države članice iz prepovedi uporabe zabodnih mrež, zapletnih mrež ali trislojnih mrež v podobmočjih ICES VIII, IX, X, kjer je stopnja prilova ali zavržkov morskega psa zelo nizka, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati brez uporabe Uredbe (EU) št. 182/2011

   (6).

▌

| (29) | Uredbo (ES) št. 850/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(29)

Uredbo (ES) št. 850/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (29a) | Uredba Sveta (ES) št. 1434/98 določa natančne pogoje, pod katerimi se lahko sled iztovarja za gospodarske namene, ki ne zajemajo neposredne človeške uporabe. V to uredbo bi bilo treba vključiti posebno odstopanje od pogojev za iztovarjanje prilova sleda pri ribolovu z mrežami z majhnimi zankami v razdelku ICES IIIa, podobmočju IV in razdelku VIIId ter vodah Unije v razdelku ICES IIa, ki je bilo prej vključeno v druge akte Unije. Uredbo (ES) št. 1434/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(29a)

Uredba Sveta (ES) št. 1434/98 določa natančne pogoje, pod katerimi se lahko sled iztovarja za gospodarske namene, ki ne zajemajo neposredne človeške uporabe. V to uredbo bi bilo treba vključiti posebno odstopanje od pogojev za iztovarjanje prilova sleda pri ribolovu z mrežami z majhnimi zankami v razdelku ICES IIIa, podobmočju IV in razdelku VIIId ter vodah Unije v razdelku ICES IIa, ki je bilo prej vključeno v druge akte Unije. Uredbo (ES) št. 1434/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (ES) št. 850/98

Uredba (ES) št. 850/98 se spremeni:

| (-1a) | vstavi se naslednji člen:




  „Člen 1a




  V členu 4(2)(c), členu 46(1)(b) in opombi 5 v Prilogi I se beseda ‚Skupnost‘ ali pripadajoči pridevnik nadomesti z besedo ‚Unija‘ ali pripadajočim pridevnikom in izvedejo vse slovnične prilagoditve, potrebne zaradi te nadomestitve.“; |
| --- | --- |

(-1a)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 1a

V členu 4(2)(c), členu 46(1)(b) in opombi 5 v Prilogi I se beseda ‚Skupnost‘ ali pripadajoči pridevnik nadomesti z besedo ‚Unija‘ ali pripadajočim pridevnikom in izvedejo vse slovnične prilagoditve, potrebne zaradi te nadomestitve.“;

| (-1b) | v člen 2 se doda nova točka:










  „(i) | Regija 9



  Vse vode Črnega morja, ki ustrezajo geografskemu podobmočju 29, kot je opredeljeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju)

   (*)

  in Resoluciji GFCM/33/2009/2. |
| --- | --- | --- |

(-1b)

v člen 2 se doda nova točka:

„(i)

Regija 9

(*)  

  UL L 347, 30.12.2011, str. 44.“;
  "

| (-1c) | v členu 11(1) se doda naslednji pododstavek:




  „To odstopanje se uporablja brez poseganja v člen 34b(2)(c).“; |
| --- | --- |

(-1c)

v členu 11(1) se doda naslednji pododstavek:

„To odstopanje se uporablja brez poseganja v člen 34b(2)(c).“;

| (-1d) | vstavi se naslednji člen:




  „Člen 11a




  V regiji 9 je najmanjša velikost mrežnega očesa pri pridnenih mrežah, kadar se uporabljajo za lov romba, 400 mm.“;



  ▌ |
| --- | --- |

(-1d)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 11a

V regiji 9 je najmanjša velikost mrežnega očesa pri pridnenih mrežah, kadar se uporabljajo za lov romba, 400 mm.“;

| (1d) | člen 17 se nadomesti z naslednjim:




  „Morski organizem je premajhen, če so njegove mere manjše od najmanjših mer, določenih v Prilogi XII in Prilogi XIIa za ustrezne vrste in ustrezno zemljepisno območje.“; |
| --- | --- |

(1d)

člen 17 se nadomesti z naslednjim:

„Morski organizem je premajhen, če so njegove mere manjše od najmanjših mer, določenih v Prilogi XII in Prilogi XIIa za ustrezne vrste in ustrezno zemljepisno območje.“;

| (1e) | v členu 19 se doda naslednji odstavek:




  „4.
     
  Odstavki 2, 3 in 9 se ne uporabljajo za regijo 9.“; |
| --- | --- |

(1e)

v členu 19 se doda naslednji odstavek:

„4.
     
  Odstavki 2, 3 in 9 se ne uporabljajo za regijo 9.“;

| (2) | doda se naslednji naslov IIIa:

  „NASLOV IIIa


  UKREPI ZA ZMANJŠANJE ZAVRŽKOV


  Člen 19a



  Prepoved višanja vrednosti ulova


  1.   
  V regijah 1, 2, 3 in 4je med ribolovnimi dejavnostmi prepovedano zavreči vrste, za katere veljajo kvote in ki so lahko zakonito iztovorjene.


  2.   Določbe iz odstavka 1 ne posegajo v obveznosti, določene v tej uredbi ali v kateri koli pravni akt na področju ribištva.


  Člen 19b




  Določbe o spremembi ribolovnega območja in prepoved uhajanja




  1.
     Kadar v regijah od 1, 2, 3 in 4 količina podmerne skuše, sleda ali šura presega 10 % skupne količine ulova pri katerem koli izvleku, plovilo spremeni ribolovno območje.


  2.
     
  V regijah 1, 2, 3 in 4 je prepovedano spuščanje skuše, sleda ali šura, preden je mreža v celoti na krovu ribiškega plovila, saj bi to povzročilo škodo v obliki mrtvih ali umirajočih rib.“; |
| --- | --- |

(2)

doda se naslednji naslov IIIa:

„NASLOV IIIa

UKREPI ZA ZMANJŠANJE ZAVRŽKOV

Člen 19a

Prepoved višanja vrednosti ulova

1.   
  V regijah 1, 2, 3 in 4je med ribolovnimi dejavnostmi prepovedano zavreči vrste, za katere veljajo kvote in ki so lahko zakonito iztovorjene.

2.   Določbe iz odstavka 1 ne posegajo v obveznosti, določene v tej uredbi ali v kateri koli pravni akt na področju ribištva.

Člen 19b

Določbe o spremembi ribolovnega območja in prepoved uhajanja

1.
     Kadar v regijah od 1, 2, 3 in 4 količina podmerne skuše, sleda ali šura presega 10 % skupne količine ulova pri katerem koli izvleku, plovilo spremeni ribolovno območje.

2.
     
  V regijah 1, 2, 3 in 4 je prepovedano spuščanje skuše, sleda ali šura, preden je mreža v celoti na krovu ribiškega plovila, saj bi to povzročilo škodo v obliki mrtvih ali umirajočih rib.“;

| (3) | v členu 20(1) se črta točka (d); |
| --- | --- |

(3)

v členu 20(1) se črta točka (d);

| (3a) | vstavi se naslednji člen:




  „Člen 20a




  Omejitve za ribolov sleda v vodah Unije v razdelku ICES IIa




  Od 1. januarja do 28. februarja ter od 16. maja do 31. decembra je prepovedano iztovarjati sled, ulovljen v vodah Unije v razdelku ICES IIa, ali ga obdržati na krovu.“; |
| --- | --- |

(3a)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 20a

Omejitve za ribolov sleda v vodah Unije v razdelku ICES IIa

Od 1. januarja do 28. februarja ter od 16. maja do 31. decembra je prepovedano iztovarjati sled, ulovljen v vodah Unije v razdelku ICES IIa, ali ga obdržati na krovu.“;

| (4) | člen 29a se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 29a



  Zaprtje območja za ribolov prave peščenke v podobmočju ICES IV




  1.
     Prepovedano je iztovarjati ali obdržati na krovu pravo peščenko, ulovljeno v geografskem območju, ki je omejeno z vzhodno obalo Anglije in Škotske ter z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:






  — | vzhodna obala Anglije na zemljepisni širini 55o30' S, |
| --- | --- | --- |

(4)

člen 29a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 29a

Zaprtje območja za ribolov prave peščenke v podobmočju ICES IV

1.
     Prepovedano je iztovarjati ali obdržati na krovu pravo peščenko, ulovljeno v geografskem območju, ki je omejeno z vzhodno obalo Anglije in Škotske ter z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

—

vzhodna obala Anglije na zemljepisni širini 55o30' S,

| — | zemljepisna širina 55o30' S, zemljepisna dolžina 01o00' Z, |
| --- | --- |

—

zemljepisna širina 55o30' S, zemljepisna dolžina 01o00' Z,

| — | zemljepisna širina 58o00' S, zemljepisna dolžina 01o00' Z, |
| --- | --- |

—

zemljepisna širina 58o00' S, zemljepisna dolžina 01o00' Z,

| — | zemljepisna širina 58o00' S, zemljepisna dolžina 02o00' Z, |
| --- | --- |

—

zemljepisna širina 58o00' S, zemljepisna dolžina 02o00' Z,

| — | vzhodna obala Škotske na zemljepisni dolžini 02o00' Z. |
| --- | --- |

—

vzhodna obala Škotske na zemljepisni dolžini 02o00' Z.

2.
     
  Dovoljen je ribolov za namene znanstvenih raziskav, s katerimi se spremlja stalež prave peščenke na območju in posledice zaprtja.“;

| (5) | v členu 29b se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Z odstopanjem od prepovedi iz odstavka 1 je ribolov s košarami, ki ne ujamejo škampa, dovoljen v geografskem območju in obdobjih iz navedenega odstavka.“; |
| --- | --- |

(5)

v členu 29b se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Z odstopanjem od prepovedi iz odstavka 1 je ribolov s košarami, ki ne ujamejo škampa, dovoljen v geografskem območju in obdobjih iz navedenega odstavka.“;

| (6) | vstavijo se naslednji členi:

  „Člen 29c



  Predel Rockall za vahnjo v podobmočju ICES VI


  1.   Prepovedane so vse oblike ribolova vahnje v Rockallu, razen ribolova s parangalom, v območjih, omejenih z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:






  — | 57o00' S, 15o00' Z. |
| --- | --- | --- |

(6)

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 29c

Predel Rockall za vahnjo v podobmočju ICES VI

1.   Prepovedane so vse oblike ribolova vahnje v Rockallu, razen ribolova s parangalom, v območjih, omejenih z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

—

57o00' S, 15o00' Z.

| — | 57o00' S, 14o00' Z |
| --- | --- |

—

57o00' S, 14o00' Z

| — | 56o30' S, 14o00' Z |
| --- | --- |

—

56o30' S, 14o00' Z

| — | 56o30' S, 15o00' Z |
| --- | --- |

—

56o30' S, 15o00' Z

| — | 57o00' S, 15o00' Z. |
| --- | --- |

—

57o00' S, 15o00' Z.

Člen 29d

Omejitve ribolova trske, vahnje in mola v podobmočju ICES VI

1.   Prepovedano je izvajanje kakršnih koli ribolovnih dejavnosti za trsko, vahnjo in mola znotraj tistega dela razdelka ICES VIa, ki leži vzhodno ali južno od loksodrom, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

| — | 54o30' S, 10o35' Z |
| --- | --- |

—

54o30' S, 10o35' Z

| — | 55o20' S, 09o50' Z |
| --- | --- |

—

55o20' S, 09o50' Z

| — | 55o30' S, 09o20' Z |
| --- | --- |

—

55o30' S, 09o20' Z

| — | 56o40' S, 08o55' Z |
| --- | --- |

—

56o40' S, 08o55' Z

| — | 57o00' S, 09o00' Z |
| --- | --- |

—

57o00' S, 09o00' Z

| — | 57o20' S, 09o20' Z |
| --- | --- |

—

57o20' S, 09o20' Z

| — | 57o50' S, 09o20' Z |
| --- | --- |

—

57o50' S, 09o20' Z

| — | 58o10' S, 09o00' Z |
| --- | --- |

—

58o10' S, 09o00' Z

| — | 58o40' S, 07o40' Z |
| --- | --- |

—

58o40' S, 07o40' Z

| — | 59o00' S, 07o30' Z |
| --- | --- |

—

59o00' S, 07o30' Z

| — | 59o20' S, 06o30' Z |
| --- | --- |

—

59o20' S, 06o30' Z

| — | 59o40' S, 06o05' Z |
| --- | --- |

—

59o40' S, 06o05' Z

| — | 59o40' S, 05o30' Z |
| --- | --- |

—

59o40' S, 05o30' Z

| — | 60o00' S, 04o50' Z |
| --- | --- |

—

60o00' S, 04o50' Z

| — | 60o15' S, 04o00' Z. |
| --- | --- |

—

60o15' S, 04o00' Z.

2.   Vsa ribiška plovila, prisotna v območju iz odstavka 1 tega člena, zagotovijo, da je vse ribolovno orodje na krovu privezano in shranjeno v skladu s členom 47 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (**).

3.   Z odstopanjem od odstavka 1 je
  v območju, navedenem v odstavku 1
  , dovoljeno izvajati ribolovne dejavnosti z uporabo priobalnih mirujočih mrež, pritrjenih z drogovi, strgač za pokrovače, strgač za klapavice, ročnih vrvic, mehanizirane opreme za ‚jigging‘, potegalk in obalnih potegalk, vrš in košar, če:

| (a) | na krovu ali v uporabi ni nobenega drugega ribolovnega orodja, razen priobalnih mirujočih mrež, pritrjenih z drogovi, strgač za pokrovače, strgač za klapavice, ročnih vrvic, mehanizirane opreme za ‚jigging‘, potegalk in obalnih potegalk, vrš in košar, ter |
| --- | --- |

(a)

na krovu ali v uporabi ni nobenega drugega ribolovnega orodja, razen priobalnih mirujočih mrež, pritrjenih z drogovi, strgač za pokrovače, strgač za klapavice, ročnih vrvic, mehanizirane opreme za ‚jigging‘, potegalk in obalnih potegalk, vrš in košar, ter

| (b) | se na krovu ne obdržijo, se ne iztovorijo ali se na kopno ne prepeljejo nobene druge ribe, razen skuše, polaka, saja in lososa, ali lupinarji, razen mehkužcev in rakov. |
| --- | --- |

(b)

se na krovu ne obdržijo, se ne iztovorijo ali se na kopno ne prepeljejo nobene druge ribe, razen skuše, polaka, saja in lososa, ali lupinarji, razen mehkužcev in rakov.

4.   Z odstopanjem od odstavka 1 je v območju, navedenem v istem odstavku, dovoljeno izvajati ribolovne dejavnosti, pri katerih se uporabljajo mreže z velikostjo mrežnega očesa, manjšo od 55 mm, če:

| (a) | ni na krovu nobene mreže z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 55 mm, ter |
| --- | --- |

(a)

ni na krovu nobene mreže z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 55 mm, ter

| (b) | se na krovu ne obdržijo nobene druge ribe, razen sleda, skuše, sardele, velike sardele, šura, papaline, sinjega mola, merjaščevke in srebrenke. |
| --- | --- |

(b)

se na krovu ne obdržijo nobene druge ribe, razen sleda, skuše, sardele, velike sardele, šura, papaline, sinjega mola, merjaščevke in srebrenke.

4a.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 je v območju, navedenem v istem odstavku, dovoljeno izvajati ribolovne dejavnosti, pri katerih se uporabljajo zabodne mreže z velikostjo mrežnega očesa, večjo od 120mm, če:

| (a) | se uporabljajo samo na območju južno od 59o S; |
| --- | --- |

(a)

se uporabljajo samo na območju južno od 59o S;

| (b) | je največja dolžina uporabljene zabodne mreže 20 km na plovilo; |
| --- | --- |

(b)

je največja dolžina uporabljene zabodne mreže 20 km na plovilo;

| (c) | je najdaljši čas izvleka 24 ur; ter |
| --- | --- |

(c)

je najdaljši čas izvleka 24 ur; ter

| (d) | mol in trska predstavljata največ 5 % ulova. |
| --- | --- |

(d)

mol in trska predstavljata največ 5 % ulova.

4b.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 je v območju, navedenem v istem odstavku, dovoljeno izvajati ribolovne dejavnosti, pri katerih se uporabljajo zabodne mreže z velikostjo mrežnega očesa, večjo od 90 mm, če:

| (a) | se uporabljajo samo v območju treh morskih milj od obale in največ 10 dni v koledarskem mesecu; |
| --- | --- |

(a)

se uporabljajo samo v območju treh morskih milj od obale in največ 10 dni v koledarskem mesecu;

| (b) | je največja dolžina uporabljene zabodne mreže 1000 m; |
| --- | --- |

(b)

je največja dolžina uporabljene zabodne mreže 1000 m;

| (c) | je najdaljši čas izvleka 24 ur; ter |
| --- | --- |

(c)

je najdaljši čas izvleka 24 ur; ter

| (d) | morske mačke predstavljajo najmanj 70 % ulova. |
| --- | --- |

(d)

morske mačke predstavljajo najmanj 70 % ulova.

5.   Z odstopanjem od odstavka 1 se v območju, določenem v navedenem odstavku, dovoli lov škampa, če:

| (a) | uporabljeno ribolovno orodje vključuje izločevalno rešetko v skladu s 
  točkami 2 do 5
  Priloge XIVa ali kvadratasto mrežno ploskev iz Priloge XIVc
  ali pa ima drugo orodje enako visoko selektivnost; |
| --- | --- |

(a)

uporabljeno ribolovno orodje vključuje izločevalno rešetko v skladu s 
  točkami 2 do 5
  Priloge XIVa ali kvadratasto mrežno ploskev iz Priloge XIVc
  ali pa ima drugo orodje enako visoko selektivnost;

| (b) | so mrežna očesa ribolovnega orodja velika najmanj 80 mm; |
| --- | --- |

(b)

so mrežna očesa ribolovnega orodja velika najmanj 80 mm;

| (c) | najmanj 30 % teže ulova, ki se obdrži na krovu, so škampi. |
| --- | --- |

(c)

najmanj 30 % teže ulova, ki se obdrži na krovu, so škampi.

▌

Za namen točke (a) Komisija na podlagi pozitivnega mnenja STECF z izvedbenimi akti določi orodja, za katera se šteje, da imajo enako visoko selektivnost.

6.   Odstavek 5 se ne uporablja v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

| — | 59o05' S, 06o45' Z |
| --- | --- |

—

59o05' S, 06o45' Z

| — | 59o30' S, 06o00' Z |
| --- | --- |

—

59o30' S, 06o00' Z

| — | 59o40' S, 05o00' Z |
| --- | --- |

—

59o40' S, 05o00' Z

| — | 60o00' S, 04o00' Z |
| --- | --- |

—

60o00' S, 04o00' Z

| — | 59o30' S, 04o00' Z |
| --- | --- |

—

59o30' S, 04o00' Z

| — | 59o05' S, 06o45' Z. |
| --- | --- |

—

59o05' S, 06o45' Z.

7.   Z odstopanjem od odstavka 1 je v območju, določenem v navedenem odstavku, dovoljeno loviti z vlečnimi mrežami, pridnenimi potegalkami ali podobnim orodjem, če:

| (a) | imajo vse mreže na krovu plovila mrežna očesa, velika vsaj 120 mm za plovila s skupno dolžino več kot 15 metrov in 110 mm za vsa druga plovila; |
| --- | --- |

(a)

imajo vse mreže na krovu plovila mrežna očesa, velika vsaj 120 mm za plovila s skupno dolžino več kot 15 metrov in 110 mm za vsa druga plovila;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (c) | na krovu obdržan ulov obsega manj kot 90 % saja, uporabljeno ribolovno orodje pa vključuje kvadratasto mrežno ploskev iz Priloge XIVc, ter |
| --- | --- |

(c)

na krovu obdržan ulov obsega manj kot 90 % saja, uporabljeno ribolovno orodje pa vključuje kvadratasto mrežno ploskev iz Priloge XIVc, ter

| (d) | je skupna dolžina plovila 15 metrov ali manj, ne glede na količino saja, obdržano na krovu, uporabljeno ribolovno orodje pa vključuje kvadratasto mrežno ploskev iz Priloge XIVd. |
| --- | --- |

(d)

je skupna dolžina plovila 15 metrov ali manj, ne glede na količino saja, obdržano na krovu, uporabljeno ribolovno orodje pa vključuje kvadratasto mrežno ploskev iz Priloge XIVd.

7a.
     
  Komisija najpozneje 1. januarja 2015 in najpozneje vsake dve leti od tega datuma ob upoštevanju znanstvenega mnenja STECF oceni lastnosti orodij, opredeljene v odstavku 7, in po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu poda predlog za spremembo odstavka 7.

8.   Odstavek 7 se ne uporablja v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

| — | 59o05' S, 06o45' Z |
| --- | --- |

—

59o05' S, 06o45' Z

| — | 59o30' S, 06o00' Z |
| --- | --- |

—

59o30' S, 06o00' Z

| — | 59o40' S, 05o00' Z |
| --- | --- |

—

59o40' S, 05o00' Z

| — | 60o00' S, 04o00' Z |
| --- | --- |

—

60o00' S, 04o00' Z

| — | 59o30' S, 04o00' Z |
| --- | --- |

—

59o30' S, 04o00' Z

| — | 59o05' S, 06o45' Z. |
| --- | --- |

—

59o05' S, 06o45' Z.

8a.
     


  Vsako leto od 1. januarja do 31. marca in od 1. oktobra do 31. decembra je prepovedano izvajanje vseh ribolovnih dejavnosti z uporabo katere koli opreme, navedene v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže

   (***)

  , v območju v razdelku ICES VIa, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate:

| — | zemljepisno dolžino 7o07 Z, zemljepisno širino 55o25 S, |
| --- | --- |

—

zemljepisno dolžino 7o07 Z, zemljepisno širino 55o25 S,

| — | zemljepisno dolžino 7o00 Z, zemljepisno širino 55o25 S, |
| --- | --- |

—

zemljepisno dolžino 7o00 Z, zemljepisno širino 55o25 S,

| — | zemljepisno dolžino 6o50 Z, zemljepisno širino 55o18 S, |
| --- | --- |

—

zemljepisno dolžino 6o50 Z, zemljepisno širino 55o18 S,

| — | zemljepisno dolžino 6o50 Z, zemljepisno širino 55o17 S, |
| --- | --- |

—

zemljepisno dolžino 6o50 Z, zemljepisno širino 55o17 S,

| — | zemljepisno dolžino 6o52 Z, zemljepisno širino 55o17 S, |
| --- | --- |

—

zemljepisno dolžino 6o52 Z, zemljepisno širino 55o17 S,

| — | zemljepisno dolžino 7o07 Z, zemljepisno širino 55o25 S. |
| --- | --- |

—

zemljepisno dolžino 7o07 Z, zemljepisno širino 55o25 S.

Kapitan ribiškega plovila ali druga oseba na krovu od osebe na krovu ne zahteva niti ji ne dovoli, da bi poskušala loviti, iztovarjati, pretovarjati ali imeti na krovu ribe, ulovljene na specificiranem območju.

9.   Vsaka zadevna država članica od 1. januarja do
  31. decembra
  vsako leto izvaja program opazovanja na krovu, pri katerem se vzorčijo ulovi in zavržki plovil, ki uporabijo odstopanja iz odstavkov 
  4a, 4b, 5
  in 7. Programi opazovanja se izvajajo brez poseganja v obveznosti na podlagi ustreznih pravil, namenjeni pa so ocenjevanju ulovov in zavržkov trske, vahnje in mola z vsaj 20-odstotno
  natančnostjo
  .

10.   Zadevne države članice pripravijo ▌ poročilo o skupni količini ulovov in zavržkov v vsakem koledarskem letu za plovila, ki so vključena v program opazovanja, in ga najpozneje 1. februarja naslednjega koledarskega leta predložijo Komisiji.

10a.
     
  Komisija najpozneje 1. januarja 2015 in najpozneje vsake dve leti po tem ob upoštevanju znanstvenega mnenja STECF oceni položaj staleža trske, vahnje in mola na območju, določenem v odstavku 1 in po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu poda predlog spremembe tega člena.

Člen 29e

Omejitve ribolova trske v podobmočju ICES VII

1.   Vsako leto od 1. februarja do 31. marca je prepovedano izvajanje vseh ribolovnih dejavnosti v podobmočju ICES VII znotraj območja, ki ga sestavljajo statistični pravokotniki ICES: 30E4, 31E4, 32E3. Ta prepoved se ne uporablja znotraj šestih morskih milj od temeljne črte.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 je v območju in časovnih obdobjih iz navedenega odstavka dovoljeno izvajati ribolovne dejavnosti z uporabo priobalnih mirujočih mrež, pritrjenih z drogovi, strgač za pokrovače, strgač za klapavice, potegalk in obalnih potegalk, ročnih vrvic, mehanizirane opreme za ‚jigging‘, vrš in košar, če:

| (a) | na krovu ali v uporabi ni nobenega drugega ribolovnega orodja, razen priobalnih mirujočih mrež, pritrjenih z drogovi, strgač za pokrovače, strgač za klapavice, potegalk in obalnih potegalk, ročnih vrvic, mehanizirane opreme za ‚jigging‘, vrš in košar, ter |
| --- | --- |

(a)

na krovu ali v uporabi ni nobenega drugega ribolovnega orodja, razen priobalnih mirujočih mrež, pritrjenih z drogovi, strgač za pokrovače, strgač za klapavice, potegalk in obalnih potegalk, ročnih vrvic, mehanizirane opreme za ‚jigging‘, vrš in košar, ter

| (b) | se ne iztovorijo, se na krovu ne obdržijo ali se na kopno ne prepeljejo nobene druge ribe, razen skuše, polaka in lososa, ali lupinarji, razen mehkužcev in rakov. |
| --- | --- |

(b)

se ne iztovorijo, se na krovu ne obdržijo ali se na kopno ne prepeljejo nobene druge ribe, razen skuše, polaka in lososa, ali lupinarji, razen mehkužcev in rakov.

3.   Z odstopanjem od odstavka 1 je v območju, navedenem v istem odstavku, dovoljeno izvajati ribolovne dejavnosti, pri katerih se uporabljajo mreže z velikostjo mrežnega očesa, manjšo od 55 mm, če:

| (a) | ni na krovu nobene mreže z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 55 mm, ter |
| --- | --- |

(a)

ni na krovu nobene mreže z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 55 mm, ter

| (b) | se na krovu ne obdržijo nobene druge ribe, razen sleda, skuše, sardele, velike sardele, šura, papaline, sinjega mola, merjaščevke in srebrenke. |
| --- | --- |

(b)

se na krovu ne obdržijo nobene druge ribe, razen sleda, skuše, sardele, velike sardele, šura, papaline, sinjega mola, merjaščevke in srebrenke.

Člen 29f

Posebna pravila za zaščito modrega lenga

1.   Vsako leto od 1. marca do 31. maja je prepovedano obdržati na krovu vsakršno količino modrega lenga, ki presega 6 ton na ribolovno potovanje v območjih v razdelku ICES VIa, omejenih z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

| (a) | rob epikontinentalnega pasu Škotske:






  — | 59o58' S, 07o00' Z |
| --- | --- | --- |

(a)

rob epikontinentalnega pasu Škotske:

—

59o58' S, 07o00' Z

| — | 59o55' S, 06o47' Z |
| --- | --- |

—

59o55' S, 06o47' Z

| — | 59o51' S, 06o28' Z |
| --- | --- |

—

59o51' S, 06o28' Z

| — | 59o45' S, 06o38' Z |
| --- | --- |

—

59o45' S, 06o38' Z

| — | 59o27' S, 06o42' Z |
| --- | --- |

—

59o27' S, 06o42' Z

| — | 59o22' S, 06o47' Z |
| --- | --- |

—

59o22' S, 06o47' Z

| — | 59o15' S, 07o15' Z |
| --- | --- |

—

59o15' S, 07o15' Z

| — | 59o07' S, 07o31' Z |
| --- | --- |

—

59o07' S, 07o31' Z

| — | 58o52' S, 07o44' Z |
| --- | --- |

—

58o52' S, 07o44' Z

| — | 58o44' S, 08o11' Z |
| --- | --- |

—

58o44' S, 08o11' Z

| — | 58o43' S, 08o27' Z |
| --- | --- |

—

58o43' S, 08o27' Z

| — | 58o28' S, 09o16' Z |
| --- | --- |

—

58o28' S, 09o16' Z

| — | 58o15' S, 09o32' Z |
| --- | --- |

—

58o15' S, 09o32' Z

| — | 58o15' S, 09o45' Z |
| --- | --- |

—

58o15' S, 09o45' Z

| — | 58o30' S, 09o45' Z |
| --- | --- |

—

58o30' S, 09o45' Z

| — | 59o30' S, 07o00' Z |
| --- | --- |

—

59o30' S, 07o00' Z

| — | 59o58' S, 07o00' Z |
| --- | --- |

—

59o58' S, 07o00' Z

| (b) | rob Rosemary bank:






  — | 60o00' S, 11o00' Z; |
| --- | --- | --- |

(b)

rob Rosemary bank:

—

60o00' S, 11o00' Z;

| — | 59o00' S, 11o00' Z |
| --- | --- |

—

59o00' S, 11o00' Z

| — | 59o00' S, 09o00' Z |
| --- | --- |

—

59o00' S, 09o00' Z

| — | 59o30' S, 09o00' Z |
| --- | --- |

—

59o30' S, 09o00' Z

| — | 59o30' S, 10o00' Z |
| --- | --- |

—

59o30' S, 10o00' Z

| — | 60o00' S, 10o00' Z |
| --- | --- |

—

60o00' S, 10o00' Z

| — | 60o00' S, 11o00' Z; |
| --- | --- |

—

60o00' S, 11o00' Z;

razen v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

| — | 59o15' S, 10o24' Z. |
| --- | --- |

—

59o15' S, 10o24' Z.

| — | 59o10' S, 10o22' Z |
| --- | --- |

—

59o10' S, 10o22' Z

| — | 59o08' S, 10o07' Z |
| --- | --- |

—

59o08' S, 10o07' Z

| — | 59o11' S, 09o59' Z |
| --- | --- |

—

59o11' S, 09o59' Z

| — | 59o15' S, 09o58' Z |
| --- | --- |

—

59o15' S, 09o58' Z

| — | 59o22' S, 10o02' Z |
| --- | --- |

—

59o22' S, 10o02' Z

| — | 59o23' S, 10o11' Z |
| --- | --- |

—

59o23' S, 10o11' Z

| — | 59o20' S, 10o19' Z |
| --- | --- |

—

59o20' S, 10o19' Z

| — | 59o15' S, 10o24' Z. |
| --- | --- |

—

59o15' S, 10o24' Z.

2.   Ob vstopu in izstopu iz območij iz odstavka 1 poveljnik ribiškega plovila v ladijski dnevnik zabeleži datum, čas ter kraj vstopa in izstopa.

3.   Če plovilo v katerem koli od območij iz odstavka 1 doseže 6 ton modrega lenga:

| (a) | takoj preneha z ribolovom in zapusti območje, v katerem se nahaja; |
| --- | --- |

(a)

takoj preneha z ribolovom in zapusti območje, v katerem se nahaja;

| (b) | ne sme ponovno vstopiti v nobeno od območij, dokler ulova ne iztovori; |
| --- | --- |

(b)

ne sme ponovno vstopiti v nobeno od območij, dokler ulova ne iztovori;

| (c) | ne
  sme
  vrniti v morje nobene količine modrega lenga. |
| --- | --- |

(c)

ne
  sme
  vrniti v morje nobene količine modrega lenga.

4.   Opazovalci iz člena 8 Uredbe Sveta (ES) št. 2347/2002 z dne 16. decembra 2002 o določitvi posebnih pogojev dostopa in z njimi povezanih pravil za ribolov globokomorskih staležev (****), napoteni na ribiška plovila, ki so v enem od območij iz odstavka 1, poleg opravljanja nalog iz odstavka 4 navedenega člena za ustrezne vzorce ulova modrega lenga izmerijo ribe v vzorcih in določijo njihovo stopnjo spolne zrelosti. Države članice na podlagi mnenja STECF oblikujejo podrobne protokole za vzorčenje in primerjanje rezultatov.

5.   Vsako leto od 15. februarja do 15. aprila je prepovedano uporabljati pridnene vlečne mreže, parangale in zabodne mreže v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

| — | 60o58.76' S, 27o27.32' Z |
| --- | --- |

—

60o58.76' S, 27o27.32' Z

| — | 60o56.02' S, 27o31.16' Z |
| --- | --- |

—

60o56.02' S, 27o31.16' Z

| — | 60o59.76' S, 27o43.48' Z |
| --- | --- |

—

60o59.76' S, 27o43.48' Z

| — | 61o03.00' S, 27o39.41' Z |
| --- | --- |

—

61o03.00' S, 27o39.41' Z

| — | 60o58.76' S, 27o27.32' Z. |
| --- | --- |

—

60o58.76' S, 27o27.32' Z.

Člen 29 g

Ukrepi za ribolov rdečega okuna v mednarodnih vodah v podobmočjih ICES I in II

1.   Usmerjeni ribolov rdečega okuna v mednarodnih vodah v podobmočjih ICES I in II je dovoljen samo v obdobju od 15. avgusta do 30. novembra vsako leto, in sicer za plovila, ki so prej lovila rdečega okuna v upravnem območju NEAFC, kot je opredeljeno v členu 3(3) Uredbe (EU) št. 1236/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o sistemu nadzora in izvrševanja, ki se uporablja na območju Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika (*****).

2.   Plovila omejijo prilov rdečega okuna pri drugih ribolovih na največ 1 % celotnega ulova, obdržanega na krovu.

3.   Za rdečega okuna, ulovljenega pri takšnem ribolovu, se za ribe brez drobovja in glave, vključno z japonskim načinom razreza, uporablja pretvorbeni faktor 1,70.

4.   Z odstopanjem od člena 9(1)(b) Uredbe (EU) št. 1236/2010 poveljniki ribiških plovil, ki izvajajo ta ribolov, dnevno poročajo o ulovih.

5.   Poleg določb člena 5 Uredbe (EU) št. 1236/2010 je dovoljenje za ribolov rdečega okuna veljavno le, če so poročila, ki jih plovila pošljejo v skladu s členom 9(1) navedene uredbe (EU) št. 1236/2010, evidentirana v skladu z njenim členom 9(3).

6.   Države članice zagotovijo, da znanstveni opazovalci na krovu plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, zberejo znanstvene informacije. Zbrane informacije morajo vsebovati vsaj reprezentativne podatke glede spola, starosti in dolžine ulovljenih rib za različne globine. Pristojni organi v državah članicah te informacije sporočijo ICES.

7.   Komisija države članice obvesti o datumu, ko sekretariat NEAFC obvesti pogodbenice NEAFC, da je bil celotni dovoljeni ulov v celoti izkoriščen. Od tega datuma države članice plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo, prepovejo usmerjeni ribolov rdečega okuna.

Člen 29h

Ukrepi za ribolov rdečega okuna v Irmingerjevem morju in vodah, ki mejijo nanj

1.   Ribolov rdečega okuna je prepovedan v ▌ mednarodnih vodah v podobmočju ICES V in vodah Unije v podobmočjih ICES XII in XIV,
  razen od 11. maja do 31. decembra vsakega leta in le na območju
  , omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84 (v nadaljnjem besedilu: ohranitveno območje rdečega okuna):

| — | 64o45' S, 28o30' Z. |
| --- | --- |

—

64o45' S, 28o30' Z.

| — | 62o50' S, 25o45' Z |
| --- | --- |

—

62o50' S, 25o45' Z

| — | 61o55' S, 26o45' Z |
| --- | --- |

—

61o55' S, 26o45' Z

| — | 61o00' S, 26o30' Z |
| --- | --- |

—

61o00' S, 26o30' Z

| — | 59o00' S, 30o00' Z |
| --- | --- |

—

59o00' S, 30o00' Z

| — | 59o00' S, 34o00' Z |
| --- | --- |

—

59o00' S, 34o00' Z

| — | 61o30' S, 34o00' Z |
| --- | --- |

—

61o30' S, 34o00' Z

| — | 62o50' S, 36o00' Z |
| --- | --- |

—

62o50' S, 36o00' Z

| — | 64o45' S, 28o30' Z. |
| --- | --- |

—

64o45' S, 28o30' Z.

1a.
     
  Ne glede na odstavek 1 se lahko s pravnim aktom Unije ribolov rdečega okuna dovoli zunaj ohranitvenega območja rdečega okuna v Irmingerjevem morju in vodah, ki nanj mejijo, od 11. maja do 31. decembra vsakega leta, in sicer na podlagi znanstvenega mnenja in pod pogojem, da je NEAFC v zvezi z rdečimi okuni na tem geografskem območju pripravila obnovitveni načrt. Ta ribolov je dovoljen le plovilom Unije, ki so jim njihove države članice podelile ustrezna dovoljenja in jih priglasile Komisiji, kot zahteva člen 5 Uredbe (EU) št. 1236/2010.

2.   Prepovedana je uporaba vlečnih mrež z mrežnimi očesi, manjšimi od 100 mm.

3.   Za rdečega okuna, ulovljenega pri takšnem ribolovu, se za ribe brez drobovja in glave, vključno z japonskim načinom razreza, uporablja pretvorbeni faktor 1,70.

4.   Poveljniki ribiških plovil, ki izvajajo ribolov zunaj ohranitvenega območja rdečega okuna, pošiljajo dnevna poročila o ulovu, določena v členu 9(1)(b) Uredbe (EU) št. 1236/2010, potem ko so ribolovne dejavnosti zadevnega koledarskega dne zaključene. V poročilu so navedeni ulovi na krovu, ki so bili ulovljeni od zadnjega poročila o ulovih.

5.   Poleg določb člena 5 Uredbe (EU) št. 1236/2010 je dovoljenje za ribolov rdečega okuna veljavno le, če so poročila, ki jih plovila pošljejo, skladna s členom 9(1) navedene uredbe in evidentirana v skladu z njenim členom 9(3).

6.   Poročila iz odstavka 5 se pripravijo v skladu z ustreznimi pravili.

(**)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1."

(***)  UL L 348, 24.12.2008, str. 20."

(****)  UL L 351, 28.12.2002, p.6."

(*****)  UL L 348, 31.12.2010, str. 17.“;"

| (6a) | v členu 30 se vstavi naslednji odstavek:




  „(1a)
     
  Odstavek 1 se ne uporablja za regijo 9.“; |
| --- | --- |

(6a)

v členu 30 se vstavi naslednji odstavek:

„(1a)
     
  Odstavek 1 se ne uporablja za regijo 9.“;

| (7) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 31a


  Ribolov z uporabo električnega toka v razdelkih ICES IVc in IVb

  1.   Z odstopanjem od člena 31 se ribolov z vlečnimi mrežami z gredjo z električnim tokom dovoli v razdelkih ICES IVc in IVb južno od loksodrome, ki povezuje naslednje točke, pri čemer se za njihovo določitev uporablja koordinatni sistem WGS84:






  — | točko na vzhodni obali Združenega kraljestva na zemljepisni širini 55o S, |
| --- | --- | --- |

(7)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 31a

Ribolov z uporabo električnega toka v razdelkih ICES IVc in IVb

1.   Z odstopanjem od člena 31 se ribolov z vlečnimi mrežami z gredjo z električnim tokom dovoli v razdelkih ICES IVc in IVb južno od loksodrome, ki povezuje naslednje točke, pri čemer se za njihovo določitev uporablja koordinatni sistem WGS84:

—

točko na vzhodni obali Združenega kraljestva na zemljepisni širini 55o S,

| — | nato vzhodno od zemljepisne širine 55o S in zemljepisne dolžine 5o V, |
| --- | --- |

—

nato vzhodno od zemljepisne širine 55o S in zemljepisne dolžine 5o V,

| — | nato severno od zemljepisne širine 56o S |
| --- | --- |

—

nato severno od zemljepisne širine 56o S

| — | in končno vzhodno do točke na zahodni obali Danske na zemljepisni širini 56o S. |
| --- | --- |

—

in končno vzhodno do točke na zahodni obali Danske na zemljepisni širini 56o S.

2.   Ribolov z uporabo električnega toka je dovoljen le, če:

| (a) | največ 5 % ladjevja države članice z vlečnimi mrežami z gredjo uporablja vlečno mrežo z električnim tokom; |
| --- | --- |

(a)

največ 5 % ladjevja države članice z vlečnimi mrežami z gredjo uporablja vlečno mrežo z električnim tokom;

| (b) | največja električna moč v kW za vsako vlečno mrežo z gredjo ne presega dolžine gredi v metrih, pomnožene z 1,25; |
| --- | --- |

(b)

največja električna moč v kW za vsako vlečno mrežo z gredjo ne presega dolžine gredi v metrih, pomnožene z 1,25;

| (c) | je efektivna napetost med elektrodami največ 15 V; |
| --- | --- |

(c)

je efektivna napetost med elektrodami največ 15 V;

| (d) | je plovilo opremljeno s samodejnim računalniškim sistemom upravljanja, ki beleži največjo moč, ki jo uporablja gred, in efektivno napetost med elektrodami za najmanj zadnjih 100 izvlečenj mreže. Nepooblaščena oseba tega samodejnega računalniškega sistema upravljanja ne more spreminjati; |
| --- | --- |

(d)

je plovilo opremljeno s samodejnim računalniškim sistemom upravljanja, ki beleži največjo moč, ki jo uporablja gred, in efektivno napetost med elektrodami za najmanj zadnjih 100 izvlečenj mreže. Nepooblaščena oseba tega samodejnega računalniškega sistema upravljanja ne more spreminjati;

| (e) | je prepovedana uporaba ene ali več prepletenih plašilnih verig na vzpenjalni vrvi.“; |
| --- | --- |

(e)

je prepovedana uporaba ene ali več prepletenih plašilnih verig na vzpenjalni vrvi.“;

| (8) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 32a


  Omejitev zmogljivosti za ravnanje z ulovom in raztovarjanje plovil za pelagični ribolov

  1.   Največja razdalja med prečkami v separatorju vode na krovu plovil za pelagični ribolov, ki lovijo skušo, atlantskega sleda in šura v območju Konvencije NEAFC, kot je opredeljeno v 
  členu 3(2)
  Uredbe (EU) št. 1236/2010, je 10 mm.
  Prečke
  se
  zavarijo. Če se v separatorju vode uporabljajo odprtine namesto prečk, največji premer odprtin ne presega 10 mm. Odprtine v jaških pred separatorjem vode ne presegajo 15 mm v premeru.
  2.   Za vsa plovila za pelagični ribolov, ki delujejo v območju Konvencije NEAFC, je prepovedana možnost raztovarjanja rib pod njihovo vodno črto iz vmesnih bazenov ali hladilnih bazenov z morsko vodo.
  3.   Poveljnik plovila pošlje pristojnim organom države članice zastave risbe, ki se nanašajo na zmogljivosti za ravnanje z ulovom in raztovarjanje plovil za pelagični ribolov, ki lovijo skušo, atlantskega sleda in šura v območju Konvencije NEAFC, in so jih potrdili pristojni organi države članice zastave, ter vse spremembe teh risb. Pristojni organi države članice zastave plovila redno izvajajo preverjanja točnosti predloženih risb. Kopije se ves čas hranijo na krovu plovila.“; |
| --- | --- |

(8)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 32a

Omejitev zmogljivosti za ravnanje z ulovom in raztovarjanje plovil za pelagični ribolov

1.   Največja razdalja med prečkami v separatorju vode na krovu plovil za pelagični ribolov, ki lovijo skušo, atlantskega sleda in šura v območju Konvencije NEAFC, kot je opredeljeno v 
  členu 3(2)
  Uredbe (EU) št. 1236/2010, je 10 mm.

Prečke
  se
  zavarijo. Če se v separatorju vode uporabljajo odprtine namesto prečk, največji premer odprtin ne presega 10 mm. Odprtine v jaških pred separatorjem vode ne presegajo 15 mm v premeru.

2.   Za vsa plovila za pelagični ribolov, ki delujejo v območju Konvencije NEAFC, je prepovedana možnost raztovarjanja rib pod njihovo vodno črto iz vmesnih bazenov ali hladilnih bazenov z morsko vodo.

3.   Poveljnik plovila pošlje pristojnim organom države članice zastave risbe, ki se nanašajo na zmogljivosti za ravnanje z ulovom in raztovarjanje plovil za pelagični ribolov, ki lovijo skušo, atlantskega sleda in šura v območju Konvencije NEAFC, in so jih potrdili pristojni organi države članice zastave, ter vse spremembe teh risb. Pristojni organi države članice zastave plovila redno izvajajo preverjanja točnosti predloženih risb. Kopije se ves čas hranijo na krovu plovila.“;

| (9) | vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 34a


  Tehnični ohranitveni ukrepi v Irskem morju

  1.   Od 14. februarja do 30. aprila je prepovedana uporaba kakršne koli pridnene vlečne mreže, potegalke ali podobne vlečne mreže, kakršne koli zabodne mreže, trislojne mreže, zapletne mreže ali podobne mirujoče mreže ali kakršnega koli ribolovnega orodja, opremljenega s trnki, v navedenem delu razdelka ICES VIIa, omejenem z:






  — | vzhodno obalo Irske in vzhodno obalo Severne Irske ter |
| --- | --- | --- |

(9)

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 34a

Tehnični ohranitveni ukrepi v Irskem morju

1.   Od 14. februarja do 30. aprila je prepovedana uporaba kakršne koli pridnene vlečne mreže, potegalke ali podobne vlečne mreže, kakršne koli zabodne mreže, trislojne mreže, zapletne mreže ali podobne mirujoče mreže ali kakršnega koli ribolovnega orodja, opremljenega s trnki, v navedenem delu razdelka ICES VIIa, omejenem z:

—

vzhodno obalo Irske in vzhodno obalo Severne Irske ter

| — | ravnimi črtami, ki zaporedno povezujejo naslednje geografske koordinate: |
| --- | --- |

—

ravnimi črtami, ki zaporedno povezujejo naslednje geografske koordinate:

| — | točko na vzhodni obali polotoka Ards na Severnem Irskem na 54o 30 S, |
| --- | --- |

—

točko na vzhodni obali polotoka Ards na Severnem Irskem na 54o 30 S,

| — | 54o30' S, 04o50' Z, |
| --- | --- |

—

54o30' S, 04o50' Z,

| — | 53o15' S, 04o50' Z |
| --- | --- |

—

53o15' S, 04o50' Z

| — | in točko na vzhodni obali Irske na 53o15' S. |
| --- | --- |

—

in točko na vzhodni obali Irske na 53o15' S.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se v območju in časovnem obdobju iz navedenega odstavka:

| (a) | dovoli uporaba pridnene vlečne mreže s širilkami, če na krovu ni nobene druge vrste ribolovnega orodja in če takšne mreže:






  — | imajo velikost mrežnega očesa od 70 do 79 mm ali od 80 do 99 mm; |
| --- | --- | --- |

(a)

dovoli uporaba pridnene vlečne mreže s širilkami, če na krovu ni nobene druge vrste ribolovnega orodja in če takšne mreže:

—

imajo velikost mrežnega očesa od 70 do 79 mm ali od 80 do 99 mm;

| — | imajo le enega od dovoljenih razponov velikosti mrežnega očesa; |
| --- | --- |

—

imajo le enega od dovoljenih razponov velikosti mrežnega očesa;

| — | ne vključujejo nobenega posameznega mrežnega očesa, ne glede na njegovo mesto v mreži, ki je večje od 300 mm; in |
| --- | --- |

—

ne vključujejo nobenega posameznega mrežnega očesa, ne glede na njegovo mesto v mreži, ki je večje od 300 mm; in

| — | se uporabljajo samo v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:






  — | 53o30' S, 05o30' Z |
| --- | --- | --- |

—

se uporabljajo samo v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

—

53o30' S, 05o30' Z

| — | 53o30' S, 05o20' Z |
| --- | --- |

—

53o30' S, 05o20' Z

| — | 54o20' S, 04o50' Z |
| --- | --- |

—

54o20' S, 04o50' Z

| — | 54o30' S, 05o10' Z |
| --- | --- |

—

54o30' S, 05o10' Z

| — | 54o30' S, 05o20' Z |
| --- | --- |

—

54o30' S, 05o20' Z

| — | 54o00' S, 05o50' Z |
| --- | --- |

—

54o00' S, 05o50' Z

| — | 54o00' S, 06o10' Z |
| --- | --- |

—

54o00' S, 06o10' Z

| — | 53o45' S, 06o10' Z |
| --- | --- |

—

53o45' S, 06o10' Z

| — | 53o45' S, 05o30' Z |
| --- | --- |

—

53o45' S, 05o30' Z

| — | 53o30' S, 05o30' Z |
| --- | --- |

—

53o30' S, 05o30' Z

| (b) | dovoli uporaba kakršne koli pridnene vlečne mreže, potegalke ali podobne vlečne mreže z izločevalcem ali izločevalno rešetko pod pogojem, da na krovu ni nobene druge vrste ribolovnega orodja in če takšne mreže:






  — | izpolnjujejo pogoje iz odstavka 2(a); |
| --- | --- | --- |

(b)

dovoli uporaba kakršne koli pridnene vlečne mreže, potegalke ali podobne vlečne mreže z izločevalcem ali izločevalno rešetko pod pogojem, da na krovu ni nobene druge vrste ribolovnega orodja in če takšne mreže:

—

izpolnjujejo pogoje iz odstavka 2(a);

| — | so v primeru izločevalca izdelane v skladu s tehničnimi podrobnostmi iz Priloge k Uredbi Sveta (ES) št. 254/2002 z dne 12. februarja 2002 o vzpostavitvi ukrepov, ki se v letu 2002 uporabljajo za ohranitev staleža trske v Irskem morju (ICES) razdelku VIIa*; ter |
| --- | --- |

—

so v primeru izločevalca izdelane v skladu s tehničnimi podrobnostmi iz Priloge k Uredbi Sveta (ES) št. 254/2002 z dne 12. februarja 2002 o vzpostavitvi ukrepov, ki se v letu 2002 uporabljajo za ohranitev staleža trske v Irskem morju (ICES) razdelku VIIa*; ter

| — | so v primeru izločevalnih rešetk v skladu s 
  točkami 2 do 5
  Priloge XIVa k tej uredbi. |
| --- | --- |

—

so v primeru izločevalnih rešetk v skladu s 
  točkami 2 do 5
  Priloge XIVa k tej uredbi.

| (c) | uporaba kakršne koli pridnene vlečne mreže, potegalke ali podobne vlečne mreže z izločevalcem ali izločevalno rešetko se dovoli/odobri v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:






  — | 53o45' S, 06o00' Z. |
| --- | --- | --- |

(c)

uporaba kakršne koli pridnene vlečne mreže, potegalke ali podobne vlečne mreže z izločevalcem ali izločevalno rešetko se dovoli/odobri v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

—

53o45' S, 06o00' Z.

| — | 53o45' S, 05o30' Z |
| --- | --- |

—

53o45' S, 05o30' Z

| — | 53o30' S, 05o30' Z |
| --- | --- |

—

53o30' S, 05o30' Z

| — | 53o30' S, 06o00' Z |
| --- | --- |

—

53o30' S, 06o00' Z

| — | 53o45' S, 06o00' Z. |
| --- | --- |

—

53o45' S, 06o00' Z.

Člen 34b

Uporaba zabodnih mrež v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočjih ICES VIII, IX, X in XII vzhodno od 27o Z

1.   Plovila Unije ne uporabljajo pridnenih zabodnih mrež, zapletnih mrež in trislojnih mrež na nobenem mestu, kjer je zaznamovana globina večja od 200 metrov, v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočju ICES XII, vzhodno od 27o Z, ter podobmočjih ICES VIII, IX in X.

▌

3.   Z odstopanjem od odstavka 1 se dovoli uporaba naslednjega orodja:

| (a) | zabodnih mrež v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočju ICES XII, vzhodno od 27o Z, z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 120 mm in manjša od 150 mm, zabodnih mrež v razdelkih ICES VIIIa, VIIIb, VIIId in podobmočju ICES X z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 100 mm in manjša od 130 mm, in zabodnih mrež v razdelku ICES VIIIc in podobmočju ICES IX z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 80 mm in manjša od 110 mm, če:






  — | se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od 600 metrov; |
| --- | --- | --- |

(a)

zabodnih mrež v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočju ICES XII, vzhodno od 27o Z, z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 120 mm in manjša od 150 mm, zabodnih mrež v razdelkih ICES VIIIa, VIIIb, VIIId in podobmočju ICES X z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 100 mm in manjša od 130 mm, in zabodnih mrež v razdelku ICES VIIIc in podobmočju ICES IX z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 80 mm in manjša od 110 mm, če:

—

se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od 600 metrov;

| — | imajo globino največ 100 očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,5; |
| --- | --- |

—

imajo globino največ 100 očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,5;

| — | so opremljene s plovci ali enakovrednimi plavajočimi predmeti; |
| --- | --- |

—

so opremljene s plovci ali enakovrednimi plavajočimi predmeti;

| — | je vsaka mreža dolga največ 5 morskih milj, celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, pa ne presega 25 km na plovilo; |
| --- | --- |

—

je vsaka mreža dolga največ 5 morskih milj, celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, pa ne presega 25 km na plovilo;

| — | je najdaljši čas izvleka 24 ur; |
| --- | --- |

—

je najdaljši čas izvleka 24 ur;

| (b) | zapletnih mrež z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 250 mm, če:






  — | se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od 600 metrov; |
| --- | --- | --- |

(b)

zapletnih mrež z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 250 mm, če:

—

se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od 600 metrov;

| — | imajo globino največ 15 mrežnih očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,33; |
| --- | --- |

—

imajo globino največ 15 mrežnih očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,33;

| — | niso opremljene s plovci ali drugimi plavajočimi predmeti; |
| --- | --- |

—

niso opremljene s plovci ali drugimi plavajočimi predmeti;

| — | je vsaka mreža dolga največ 10 km in celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, ne presega 100 km na plovilo; |
| --- | --- |

—

je vsaka mreža dolga največ 10 km in celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, ne presega 100 km na plovilo;

| — | je najdaljši čas izvleka 72 ur; |
| --- | --- |

—

je najdaljši čas izvleka 72 ur;

| (c) | zabodnih mrež z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 100 mm in manjša od 130 mm, v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočju ICES XII vzhodno od 27o Z, če:






  — | se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino več kot 200 metrov in manj kot 600 metrov; |
| --- | --- | --- |

(c)

zabodnih mrež z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 100 mm in manjša od 130 mm, v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočju ICES XII vzhodno od 27o Z, če:

—

se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino več kot 200 metrov in manj kot 600 metrov;

| — | imajo globino največ 100 očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,5; |
| --- | --- |

—

imajo globino največ 100 očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,5;

| — | so opremljene s plovci ali enakovrednimi plavajočimi predmeti; |
| --- | --- |

—

so opremljene s plovci ali enakovrednimi plavajočimi predmeti;

| — | je vsaka mreža dolga največ 4 morske milje, celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, pa ne presega 20 km na plovilo; |
| --- | --- |

—

je vsaka mreža dolga največ 4 morske milje, celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, pa ne presega 20 km na plovilo;

| — | je najdaljši čas izvleka 24 ur; |
| --- | --- |

—

je najdaljši čas izvleka 24 ur;

| — | oslič predstavlja najmanj 85 % teže ulova, ki se obdrži na krovu; |
| --- | --- |

—

oslič predstavlja najmanj 85 % teže ulova, ki se obdrži na krovu;

| — | se število plovil, ki sodelujejo v ribolovu, ne dvigne nad raven, zabeleženo leta 2008; |
| --- | --- |

—

se število plovil, ki sodelujejo v ribolovu, ne dvigne nad raven, zabeleženo leta 2008;

| — | poveljnik plovila, ki sodeluje v tem ribolovu, pred odhodom iz pristanišča v ladijski dnevnik zabeleži količino in celotno dolžino orodja, ki je na krovu plovila. Inšpekcijsko se pregleda vsaj 15 % odhodov; |
| --- | --- |

—

poveljnik plovila, ki sodeluje v tem ribolovu, pred odhodom iz pristanišča v ladijski dnevnik zabeleži količino in celotno dolžino orodja, ki je na krovu plovila. Inšpekcijsko se pregleda vsaj 15 % odhodov;

| — | ima
  poveljnik plovila na krovu 90 % orodja, kot je potrjeno v ladijskem dnevniku
  Unije
  za navedeno potovanje ob iztovarjanju, in |
| --- | --- |

—

ima
  poveljnik plovila na krovu 90 % orodja, kot je potrjeno v ladijskem dnevniku
  Unije
  za navedeno potovanje ob iztovarjanju, in

| — | količina vseh ulovljenih vrst, ki presega 50 kg, vključno z vsemi zavrženimi količinami, ki presegajo 50 kg,
  se
  zabeleži v ladijski dnevnik
  Unije
  ; |
| --- | --- |

—

količina vseh ulovljenih vrst, ki presega 50 kg, vključno z vsemi zavrženimi količinami, ki presegajo 50 kg,
  se
  zabeleži v ladijski dnevnik
  Unije
  ;

| (d) | trislojnih mrež z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 220 mm, v podobmočju ICES IX, če:








  — | se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od 600 metrov; |
| --- | --- | --- |

(d)

trislojnih mrež z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 220 mm, v podobmočju ICES IX, če:

—

se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od 600 metrov;

| — | imajo globino največ 30 mrežnih očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,44; |
| --- | --- |

—

imajo globino največ 30 mrežnih očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,44;

| — | niso opremljene s plovci ali drugimi plavajočimi predmeti; |
| --- | --- |

—

niso opremljene s plovci ali drugimi plavajočimi predmeti;

| — | je vsaka mreža dolga največ 5 km; celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, ne presega 20 km na plovilo; |
| --- | --- |

—

je vsaka mreža dolga največ 5 km; celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, ne presega 20 km na plovilo;

| — | je najdaljši čas izvleka 72 ur. |
| --- | --- |

—

je najdaljši čas izvleka 72 ur.

4.   Vendar to odstopanje ne velja za upravno območje NEAFC.

4a.
     
  Vsem plovilom, ki uporabljajo pridnene zabodne mreže, zapletne mreže ali trislojne mreže na katerem koli mestu, kjer je zaznamovana globina večja od 200 metrov, v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočju ICES XII, vzhodno od 27o Z, ter podobmočjih ICES VIII, IX in X, se izda dovoljenje za ribolov v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

5.   Plovilo ima na krovu naenkrat le eno vrsto orodja, opisanega v odstavku 3(a) ▌, 3(b) 
  ali 3(d)
  . Plovila imajo lahko na krovu mreže s skupno dolžino, ki je 20 % večja od najdaljše dolžine ladjevij, ki se lahko uporabijo naenkrat.

6.   Poveljnik plovila z 
  dovoljenjem za ribolov
  iz
  odstavka 4a
  v ladijski dnevnik
  zabeleži
  količino in dolžine orodij, ki jih ima plovilo na krovu, preden zapusti pristanišče in ko se vrne v pristanišče; poveljnik je odgovoren za vsakršno neskladje med obema količinama.

▌

8.   Pristojni organi imajo pravico do odstranitve zanemarjenega orodja na morju v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočju ICES XII, vzhodno od 27o Z, ter podobmočjih ICES VIII, IX in X v naslednjih primerih:

| (a) | orodje ni ustrezno označeno; |
| --- | --- |

(a)

orodje ni ustrezno označeno;

| (b) | oznake boj ali podatki sistema za spremljanje plovil kažejo, da lastnika več kot 120 ur ni bilo na razdalji manj kot 100 morskih milj od orodja; |
| --- | --- |

(b)

oznake boj ali podatki sistema za spremljanje plovil kažejo, da lastnika več kot 120 ur ni bilo na razdalji manj kot 100 morskih milj od orodja;

| (c) | orodje se uporablja v vodah z zaznamovano globino, ki je večja od dovoljene; |
| --- | --- |

(c)

orodje se uporablja v vodah z zaznamovano globino, ki je večja od dovoljene;

| (d) | velikost mrežnih očes orodja je nezakonita. |
| --- | --- |

(d)

velikost mrežnih očes orodja je nezakonita.

9.   Poveljnik plovila z 
  dovoljenjem za ribolov
  iz
  odstavka 4a
  med vsakim ribolovnim potovanjem v ladijski dnevnik vpiše naslednje podatke:

| — | velikost mrežnih očes uporabljene mreže, |
| --- | --- |

—

velikost mrežnih očes uporabljene mreže,

| — | nominalno dolžino ene mreže, |
| --- | --- |

—

nominalno dolžino ene mreže,

| — | število mrež v ladjevju, |
| --- | --- |

—

število mrež v ladjevju,

| — | skupno število uporabljenih ladjevij, |
| --- | --- |

—

skupno število uporabljenih ladjevij,

| — | položaj vsakega uporabljenega ladjevja, |
| --- | --- |

—

položaj vsakega uporabljenega ladjevja,

| — | globino vsakega uporabljenega ladjevja, |
| --- | --- |

—

globino vsakega uporabljenega ladjevja,

| — | čas izvleka vsakega uporabljenega ladjevja, |
| --- | --- |

—

čas izvleka vsakega uporabljenega ladjevja,

| — | količino kakršnega koli izgubljenega orodja, njegovo zadnje znano mesto in datum izgube. |
| --- | --- |

—

količino kakršnega koli izgubljenega orodja, njegovo zadnje znano mesto in datum izgube.

10.   Ribiška plovila z 
  dovoljenjem za ribolov
  iz
  odstavka 4a
  lahko iztovarjajo samo v pristaniščih, ki jih določijo države članice na podlagi člena 7 Uredbe (ES) št. 2347/2002 (******).

11.   Količina morskih psov, obdržanih na krovu vsakega plovila, ki uporablja vrsto orodja, opisano v odstavkih 3(b) 
  in 3(d)
  , ne presega 5 % žive teže skupne količine morskih organizmov, obdržanih na krovu.

11a.
     
  Komisija lahko po posvetovanju s STECF sprejme izvedbene akte, da v podobmočjih ICES VIII, IX in X izključi nekatere vrste ribolova države članice iz uporabe odstavkov 1 do 10, kadar informacije držav članic kažejo, da te vrste ribolova povzročajo zelo nizko raven prilovov in zavržkov morskega psa.

Člen 34c

Pogoji za ribolov z vlečnim orodjem, dovoljenim v Biskajskem zalivu

1.   Z odstopanjem od določb člena 5(2) Uredbe Komisije (ES) št. 494/2002 z dne 19. marca 2002 o vzpostavljanju dodatnih tehničnih ukrepov za obnovitev staleža osliča v podobmočjih III, IV, V, VI in VII ICES in razdelkih VIII a, b, d, e ICES (*******) se dovolijo ribolovne dejavnosti z uporabo vlečnih mrež, danskih potegalk in podobnega orodja z velikostjo mrežnega očesa od 70 do 99 mm, z izjemo vlečnih mrež z gredjo, v območju, določenem v členu 5(1)(b) Uredbe (ES) št. 494/2002, če ima orodje kvadratasto mrežno ploskev v skladu s Prilogo XIVb.

2.   Pri ribolovu v razdelkih ICES VIIIa in VIIIb se dovoli uporaba selektivne mreže in njenih dodatkov pred vrečo in/ali kvadrataste mrežne ploskve z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 60 mm, v spodnjem delu priključka pred vrečo. Določbe iz člena 4(1), člena 6 in člena 9(1) te uredbe ter iz člena 3(a) in (b) Uredbe (ES) št. 494/2002 se ne uporabljajo za del vlečne mreže, v katerega so vstavljena selektivna orodja.

Člen 34d

Ukrepi za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov v upravnem območju NEAFC

1.   Prepovedan je ribolov s pridnenimi vlečnimi mrežami in mirujočim orodjem, vključno s pridnenimi zabodnimi mrežami in
  pridnenimi
  parangali, v območjih, omejenih z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

▌

del Reykjanes Ridge:

| — | 55o04.5327' S, 36o49.0135' Z |
| --- | --- |

—

55o04.5327' S, 36o49.0135' Z

| — | 55o05.4804' S, 35o58.9784' Z |
| --- | --- |

—

55o05.4804' S, 35o58.9784' Z

| — | 54o58.9914' S, 34o41.3634' Z |
| --- | --- |

—

54o58.9914' S, 34o41.3634' Z

| — | 54o41.1841' S, 34o00.0514' Z |
| --- | --- |

—

54o41.1841' S, 34o00.0514' Z

| — | 54o00' S, 34o00' Z |
| --- | --- |

—

54o00' S, 34o00' Z

| — | 53o54.6406' S, 34o49.9842' Z |
| --- | --- |

—

53o54.6406' S, 34o49.9842' Z

| — | 53o58.9668' S, 36o39.1260' Z |
| --- | --- |

—

53o58.9668' S, 36o39.1260' Z

| — | 55o04.5327' S, 36o49.0135' Z |
| --- | --- |

—

55o04.5327' S, 36o49.0135' Z

območje severnega Srednjeatlantskega hrbta:

| — | 59o45' S, 33o30' Z |
| --- | --- |

—

59o45' S, 33o30' Z

| — | 57o30' S, 27o30' Z |
| --- | --- |

—

57o30' S, 27o30' Z

| — | 56o45' S, 28o30' Z |
| --- | --- |

—

56o45' S, 28o30' Z

| — | 59o15' S, 34o30' Z |
| --- | --- |

—

59o15' S, 34o30' Z

| — | 59o45' S, 33o30' Z |
| --- | --- |

—

59o45' S, 33o30' Z

območje srednjega Srednjeatlantskega hrbta (Charlie-Gibbs Fracture zone in Subpolar Frontal Region):

| — | 53o30' S, 38o00' Z |
| --- | --- |

—

53o30' S, 38o00' Z

| — | 53o30' S, 36o49' Z |
| --- | --- |

—

53o30' S, 36o49' Z

| — | 55o04.5327' S, 36o49' Z |
| --- | --- |

—

55o04.5327' S, 36o49' Z

| — | 54o58.9914' S, 34o41.3634' Z |
| --- | --- |

—

54o58.9914' S, 34o41.3634' Z

| — | 54o41.1841' S, 34o00' Z |
| --- | --- |

—

54o41.1841' S, 34o00' Z

| — | 53o30' S, 30o00' Z |
| --- | --- |

—

53o30' S, 30o00' Z

| — | 51o30' S, 28o00' Z |
| --- | --- |

—

51o30' S, 28o00' Z

| — | 49o00' S, 26o30' Z |
| --- | --- |

—

49o00' S, 26o30' Z

| — | 49o00' S, 30o30' Z |
| --- | --- |

—

49o00' S, 30o30' Z

| — | 51o30' S, 32o00' Z |
| --- | --- |

—

51o30' S, 32o00' Z

| — | 51o30' S, 38o00' Z |
| --- | --- |

—

51o30' S, 38o00' Z

| — | 53o30' S, 38o00' Z |
| --- | --- |

—

53o30' S, 38o00' Z

območje južnega Srednjeatlantskega hrbta:

| — | 44o30' S, 30o30' Z |
| --- | --- |

—

44o30' S, 30o30' Z

| — | 44o30' S, 27o00' Z |
| --- | --- |

—

44o30' S, 27o00' Z

| — | 43o15' S, 27o15' Z |
| --- | --- |

—

43o15' S, 27o15' Z

| — | 43o15' S, 31o00' Z |
| --- | --- |

—

43o15' S, 31o00' Z

| — | 44o30' S, 30o30' Z |
| --- | --- |

—

44o30' S, 30o30' Z

Altair Seamounts:

| — | 45o00' S, 34o35' Z |
| --- | --- |

—

45o00' S, 34o35' Z

| — | 45o00' S, 33o45' Z |
| --- | --- |

—

45o00' S, 33o45' Z

| — | 44o25' S, 33o45' Z |
| --- | --- |

—

44o25' S, 33o45' Z

| — | 44o25' S, 34o35' Z |
| --- | --- |

—

44o25' S, 34o35' Z

| — | 45o00' S, 34o35' Z |
| --- | --- |

—

45o00' S, 34o35' Z

Antialtair Seamounts:

| — | 43o45' S, 22o50' Z |
| --- | --- |

—

43o45' S, 22o50' Z

| — | 43o45' S, 22o05' Z |
| --- | --- |

—

43o45' S, 22o05' Z

| — | 43o25' S, 22o05' Z |
| --- | --- |

—

43o25' S, 22o05' Z

| — | 43o25' S, 22o50' Z |
| --- | --- |

—

43o25' S, 22o50' Z

| — | 43o45' S, 22o50' Z |
| --- | --- |

—

43o45' S, 22o50' Z

Hatton Bank:

| — | 59o26' S, 14o30' Z |
| --- | --- |

—

59o26' S, 14o30' Z

| — | 59o12' S, 15o08' Z |
| --- | --- |

—

59o12' S, 15o08' Z

| — | 59o01' S, 17o00' Z |
| --- | --- |

—

59o01' S, 17o00' Z

| — | 58o50' S, 17o38' Z |
| --- | --- |

—

58o50' S, 17o38' Z

| — | 58o30' S, 17o52' Z |
| --- | --- |

—

58o30' S, 17o52' Z

| — | 58o30' S, 18o22' Z |
| --- | --- |

—

58o30' S, 18o22' Z

| — | 58o03' S, 18o22' Z |
| --- | --- |

—

58o03' S, 18o22' Z

| — | 58o03' S, 17o30' Z |
| --- | --- |

—

58o03' S, 17o30' Z

| — | 57o55' S, 17o30' Z |
| --- | --- |

—

57o55' S, 17o30' Z

| — | 57o45' S, 19o15' Z |
| --- | --- |

—

57o45' S, 19o15' Z

| — | 58o11.15' S, 18o57.51' Z |
| --- | --- |

—

58o11.15' S, 18o57.51' Z

| — | 58o11.57' S, 19o11.97' Z |
| --- | --- |

—

58o11.57' S, 19o11.97' Z

| — | 58o27.75' S, 19o11.65' Z |
| --- | --- |

—

58o27.75' S, 19o11.65' Z

| — | 58o39.09' S, 19o14.28' Z |
| --- | --- |

—

58o39.09' S, 19o14.28' Z

| — | 58o38.11' S, 19o01.29' Z |
| --- | --- |

—

58o38.11' S, 19o01.29' Z

| — | 58o53.14' S, 18o43.54' Z |
| --- | --- |

—

58o53.14' S, 18o43.54' Z

| — | 59o00.29' S, 18o01.31' Z |
| --- | --- |

—

59o00.29' S, 18o01.31' Z

| — | 59o08.01' S, 17o49.31' Z |
| --- | --- |

—

59o08.01' S, 17o49.31' Z

| — | 59o08.75' S, 18o01.47' Z |
| --- | --- |

—

59o08.75' S, 18o01.47' Z

| — | 59o15.16' S, 18o01.56' Z |
| --- | --- |

—

59o15.16' S, 18o01.56' Z

| — | 59o24.17' S, 17o31.22' Z |
| --- | --- |

—

59o24.17' S, 17o31.22' Z

| — | 59o21.77' S, 17o15.36' Z |
| --- | --- |

—

59o21.77' S, 17o15.36' Z

| — | 59o26.91' S, 17o01.66' Z |
| --- | --- |

—

59o26.91' S, 17o01.66' Z

| — | 59o42.69' S, 16o45.96' Z |
| --- | --- |

—

59o42.69' S, 16o45.96' Z

| — | 59o20.97' S, 15o44.75' Z |
| --- | --- |

—

59o20.97' S, 15o44.75' Z

| — | 59o21' S, 15o40' Z |
| --- | --- |

—

59o21' S, 15o40' Z

| — | 59o26' S, 14o30' Z |
| --- | --- |

—

59o26' S, 14o30' Z

North West Rockall:

| — | 57o00' S, 14o53' Z |
| --- | --- |

—

57o00' S, 14o53' Z

| — | 57o37' S, 14o42' Z |
| --- | --- |

—

57o37' S, 14o42' Z

| — | 57o55' S, 14o24' Z |
| --- | --- |

—

57o55' S, 14o24' Z

| — | 58o15' S, 13o50' Z |
| --- | --- |

—

58o15' S, 13o50' Z

| — | 57o57' S, 13o09' Z |
| --- | --- |

—

57o57' S, 13o09' Z

| — | 57o50' S, 13o14' Z |
| --- | --- |

—

57o50' S, 13o14' Z

| — | 57o57' S, 13o45' Z |
| --- | --- |

—

57o57' S, 13o45' Z

| — | 57o49' S, 14o06' Z |
| --- | --- |

—

57o49' S, 14o06' Z

| — | 57o29' S, 14o19' Z |
| --- | --- |

—

57o29' S, 14o19' Z

| — | 57o22' S, 14o19' Z |
| --- | --- |

—

57o22' S, 14o19' Z

| — | 57o00' S, 14o34' Z |
| --- | --- |

—

57o00' S, 14o34' Z

| — | 56o56' S, 14o36' Z |
| --- | --- |

—

56o56' S, 14o36' Z

| — | 56o56' S, 14o51' Z |
| --- | --- |

—

56o56' S, 14o51' Z

| — | 57o00' S, 14o53' Z |
| --- | --- |

—

57o00' S, 14o53' Z

South-West Rockall (Empress of Britain Bank):

| — | 56o24' S, 15o37' Z |
| --- | --- |

—

56o24' S, 15o37' Z

| — | 56o21' S, 14o58' Z |
| --- | --- |

—

56o21' S, 14o58' Z

| — | 56o04' S, 15o10' Z |
| --- | --- |

—

56o04' S, 15o10' Z

| — | 55o51' S, 15o37' Z |
| --- | --- |

—

55o51' S, 15o37' Z

| — | 56o10' S, 15o52' Z |
| --- | --- |

—

56o10' S, 15o52' Z

| — | 56o24' S, 15o37' Z |
| --- | --- |

—

56o24' S, 15o37' Z

Logachev Mound:

| — | 55o17' S, 16o10' Z |
| --- | --- |

—

55o17' S, 16o10' Z

| — | 55o34' S, 15o07' Z |
| --- | --- |

—

55o34' S, 15o07' Z

| — | 55o50' S, 15o15' Z |
| --- | --- |

—

55o50' S, 15o15' Z

| — | 55o33' S, 16o16' Z |
| --- | --- |

—

55o33' S, 16o16' Z

| — | 55o17' S, 16o10' Z |
| --- | --- |

—

55o17' S, 16o10' Z

West Rockall Mound:

| — | 57o20' S, 16o30' Z. |
| --- | --- |

—

57o20' S, 16o30' Z.

| — | 57o05' S, 15o58' Z |
| --- | --- |

—

57o05' S, 15o58' Z

| — | 56o21' S, 17o17' Z |
| --- | --- |

—

56o21' S, 17o17' Z

| — | 56o40' S, 17o50' Z |
| --- | --- |

—

56o40' S, 17o50' Z

| — | 57o20' S, 16o30' Z. |
| --- | --- |

—

57o20' S, 16o30' Z.

2.   Če pri ribolovnih dejavnostih v novih in obstoječih območjih pridnenega ribolova znotraj upravnega območja NEAFC količina živih koral ali živih spužev, ujetih med vleko, presega 60 kg živih koral in/ali 800 kg živih spužev, plovilo obvesti svojo državo zastave, preneha z ribolovom in se umakne vsaj 2 morski milji stran od položaja, ki je po podatkih, ki so na voljo, najbližje natančnemu položaju, kjer je bil ulov izveden.

Člen 34e

Ukrepi za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov v razdelkih ICES VIIc, VIIj, VIIk

1.   Prepovedan je ribolov s pridnenimi vlečnimi mrežami in mirujočim orodjem, vključno s pridnenimi zabodnimi mrežami in
  pridnenimi
  parangali, v območjih, omejenih z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja koordinatni sistem WGS84:

Belgica Mound Province:

| — | 51o29.4' S, 11o51.6' Z |
| --- | --- |

—

51o29.4' S, 11o51.6' Z

| — | 51o32.4' S, 11o41.4' Z |
| --- | --- |

—

51o32.4' S, 11o41.4' Z

| — | 51o15.6' S, 11o33.0' Z |
| --- | --- |

—

51o15.6' S, 11o33.0' Z

| — | 51o13.8' S, 11o44.4' Z |
| --- | --- |

—

51o13.8' S, 11o44.4' Z

| — | 51o29.4' S, 11o51.6' Z |
| --- | --- |

—

51o29.4' S, 11o51.6' Z

Hovland Mound Province:

| — | 52o16.2' S, 13o12.6' Z |
| --- | --- |

—

52o16.2' S, 13o12.6' Z

| — | 52o24.0' S, 12o58.2' Z |
| --- | --- |

—

52o24.0' S, 12o58.2' Z

| — | 52o16.8' S, 12o54.0' Z |
| --- | --- |

—

52o16.8' S, 12o54.0' Z

| — | 52o16.8' S, 12o29.4' Z |
| --- | --- |

—

52o16.8' S, 12o29.4' Z

| — | 52o04.2' S, 12o29.4' Z |
| --- | --- |

—

52o04.2' S, 12o29.4' Z

| — | 52o04.2' S, 12o52.8' Z |
| --- | --- |

—

52o04.2' S, 12o52.8' Z

| — | 52o09.0' S, 12o56.4' Z |
| --- | --- |

—

52o09.0' S, 12o56.4' Z

| — | 52o09.0' S, 13o10.8' Z |
| --- | --- |

—

52o09.0' S, 13o10.8' Z

| — | 52o16.2' S, 13o12.6' Z |
| --- | --- |

—

52o16.2' S, 13o12.6' Z

North-West Porcupine Bank (območje I):

| — | 53o30.6' S, 14o32.4' Z |
| --- | --- |

—

53o30.6' S, 14o32.4' Z

| — | 53o35.4' S, 14o27.6' Z |
| --- | --- |

—

53o35.4' S, 14o27.6' Z

| — | 53o40.8' S, 14o15.6' Z |
| --- | --- |

—

53o40.8' S, 14o15.6' Z

| — | 53o34.2' S, 14o11.4' Z |
| --- | --- |

—

53o34.2' S, 14o11.4' Z

| — | 53o31.8' S, 14o14.4' Z |
| --- | --- |

—

53o31.8' S, 14o14.4' Z

| — | 53o24.0' S, 14o28.8' Z |
| --- | --- |

—

53o24.0' S, 14o28.8' Z

| — | 53o30.6' S, 14o32.4' Z |
| --- | --- |

—

53o30.6' S, 14o32.4' Z

North-West Porcupine Bank (območje II):

| — | 53o43.2' S, 14o10.8' Z |
| --- | --- |

—

53o43.2' S, 14o10.8' Z

| — | 53o51.6' S, 13o53.4' Z |
| --- | --- |

—

53o51.6' S, 13o53.4' Z

| — | 53o45.6' S, 13o49.8' Z |
| --- | --- |

—

53o45.6' S, 13o49.8' Z

| — | 53o36.6' S, 14o07.2' Z |
| --- | --- |

—

53o36.6' S, 14o07.2' Z

| — | 53o43.2' S, 14o10.8' Z |
| --- | --- |

—

53o43.2' S, 14o10.8' Z

South-West Porcupine Bank:

| — | 51o54.6' S, 15o07.2' Z |
| --- | --- |

—

51o54.6' S, 15o07.2' Z

| — | 51o54.6' S, 14o55.2' Z |
| --- | --- |

—

51o54.6' S, 14o55.2' Z

| — | 51o42.0' S, 14o55.2' Z |
| --- | --- |

—

51o42.0' S, 14o55.2' Z

| — | 51o42.0' S, 15o10.2' Z |
| --- | --- |

—

51o42.0' S, 15o10.2' Z

| — | 51o49.2' S, 15o06.0' Z |
| --- | --- |

—

51o49.2' S, 15o06.0' Z

| — | 51o54.6' S, 15o07.2' Z |
| --- | --- |

—

51o54.6' S, 15o07.2' Z

2.   Vsa plovila, ki izvajajo pelagični ribolov v območjih za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov, določenih v odstavku 1 tega člena,
  so
  na seznamu odobrenih plovil in se jim izda ▌dovoljenje za ribolov v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1224/2009▌. Plovila, vključena na seznam odobrenih plovil, imajo na krovu izključno ribolovna orodja za pelagični ribolov.

3.   Plovila, ki nameravajo izvajati pelagični ribolov v območju za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov, določenih v odstavku 1 tega člena, irski center za spremljanje ribištva štiri ure vnaprej
  obvestijo
  , da nameravajo vpluti v območje za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov, kot je določeno v členu 4(15) Uredbe (ES) št. 1224/2009. Hkrati ga obvestijo o količinah rib, ki jih hranijo na krovu.

4.   Plovila, ki izvajajo pelagični ribolov v območju za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov, določenem v odstavku 1,
  imajo
  operativen, brezhibno delujoč in varen sistem za spremljanje plovil, ki je v celoti v skladu z ustreznimi pravili, kadar se nahajajo v območju za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov.

5.   Plovila, ki izvajajo pelagični ribolov v območju za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov iz odstavka 1, vsako uro
  pošiljajo
  poročila sistema za spremljanje plovil.

6.   Plovila, ki izvajajo pelagični ribolov in so ta ribolov v območju zaščito za ranljivih globokomorskih habitatov iz odstavka 1 zaključila, o izplutju iz območja obvestijo irski center za spremljanje ribištva. Hkrati ga
  obvestijo
  o količinah rib, ki jih hranijo na krovu.

7.   Za ribolov pelagičnih vrst v območju za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov iz odstavka 1 velja omejitev, da imajo lahko plovila na krovu mreže z velikostjo mrežnega očesa 16–31 mm ali 32–54 mm oziroma z njimi izvajajo ribolov.

Člen 34f

Ukrepi za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov v razdelku ICES VIIIc

1.   Prepovedan je ribolov s pridnenimi vlečnimi mrežami in mirujočim orodjem, vključno s pridnenimi zabodnimi mrežami in
  pridnenimi
  parangali, v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

El Cachucho:

| — | 44o12' S, 05o16' Z |
| --- | --- |

—

44o12' S, 05o16' Z

| — | 44o12' S, 04o26' Z |
| --- | --- |

—

44o12' S, 04o26' Z

| — | 43o53' S, 04o26' Z |
| --- | --- |

—

43o53' S, 04o26' Z

| — | 43o 53' S, 05o16' Z |
| --- | --- |

—

43o 53' S, 05o16' Z

| — | 44o12' S, 05o16' Z |
| --- | --- |

—

44o12' S, 05o16' Z

2.   Z odstopanjem od prepovedi iz odstavka 1 lahko plovila, ki so s pridnenimi parangali lovila tabinjo belico leta 2006, 2007 in 2008, od svojih ribolovnih organov pridobijo ▌dovoljenje za ribolov
  v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1224/2009
  , na podlagi katerega lahko še naprej izvajajo navedeni ribolov v območju južno od 44o00.00' S. Vsa plovila, ki so pridobila takšno ▌ dovoljenje, imajo ne glede na svojo skupno dolžino operativen, brezhibno delujoč in varen sistem za spremljanje plovil, ki je v skladu z ustreznimi pravili, kadar lovijo v območju iz odstavka 1.

(******)  UL L 41, 13.2.2002, str. 1."

(*******)  UL L 77, 20.3.2002, str. 8.“;"

| (10) | člen 38 se črta; |
| --- | --- |

(10)

člen 38 se črta;

| (11) | člen 47 se črta; |
| --- | --- |

(11)

člen 47 se črta;

| (11a) | v skladu s Prilogo k tej uredbi se priloge I, IV, XII in XIV k Uredbi (ES) št. 850/98 se spremenijo. |
| --- | --- |

(11a)

v skladu s Prilogo k tej uredbi se priloge I, IV, XII in XIV k Uredbi (ES) št. 850/98 se spremenijo.

| (11b) | v skladu s Prilogo k tej uredbi se vstavijo priloge XIIa, XIVa, XIVb, XIVc in XIVd. |
| --- | --- |

(11b)

v skladu s Prilogo k tej uredbi se vstavijo priloge XIIa, XIVa, XIVb, XIVc in XIVd.

▌

Člen 2

Sprememba Uredbe (ES) št. 1434/98

V členu 2 Uredbe (ES) 1434/98 se doda naslednji odstavek:

„1a.
     
  Odstavek 1 se ne uporablja za sleda, ki se lovi v razdelku ICES IIIa, podobmočju IV, razdelku VIId in vodah EU razdelka ICES IIa.“.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati
  tretji
  dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2013.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 351, 15.11.2012, str. 83.

1

(2)  UL L 347, 24.12.2009, str. 6.

2

(3)  UL L 165, 24.6.2011, str. 1.

3

(4)  UL L 22, 26.1.2009, str. 1.

4

(5)  UL L 125, 27.4.1998, str. 1.

5

(6)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

6

PRILOGA

Priloge k (ES) št. 850/98 se spremenijo:

| (1) | v Prilogi I se črta opomba št. 6 k tabeli; |
| --- | --- |

(1)

v Prilogi I se črta opomba št. 6 k tabeli;

| (2) | v Prilogi IV se tabela nadomesti z naslednjo:




  „Vlečno orodje: Skagerrak in Kattegat




  Razpon velikosti mrežnih očes, ciljne vrste in potrebni odstotki ulova za uporabo enotnega razpona velikosti očesa

















  Vrste | Razpon velikosti mrežnega očesa (v mm) |
| --- | --- | --- |
| <16 | 16-31 | 32-69 | 35-69 | 70-89 (5) | ≥90 |
| Minimalni odstotek ciljne vrste |
| 50 %





   (6) | 50 %





   (6) | 20 %





   (6) | 50 %





   (6) | 20 %





   (6) | 20 %





   (7) | 30 %





   (8) | ga ni |
| Prava peščenka (Ammodytidae) (3) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Prava peščenka (Ammodytidae) (4) | | X | | X | X | X | X | X |
| Norveški molič (Trisopterus esmarkii) | | X | | X | X | X | X | X |
| Sinji mol (Micromesistius poutassou) | | X | | X | X | X | X | X |
| Morski zmaj (Trachinus draco) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Mehkužci (razen Sepia) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Iglica (Belone belone) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Sivi krulec (Eutrigla gurardus) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Srebrenka (Argentina spp.) | | | | X | X | X | X | X |
| Papalina (Sprattus sprattus) | | X | | X | X | X | X | X |
| Jegulja (Anguilla Anguilla) | | | X | X | X | X | X | X |
| Navadna peščena kozica/kozica v Baltskem morju (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1) | | | X | X | X | X | X | X |
| Skuša (Scomber spp.) | | | | X | | | X | X |
| Šur (Trachurus spp.) | | | | X | | | X | X |
| Atlantski sled (Clupea harengus) | | | | X | | | X | X |
| Severna kozica (Pandalus borealis) | | | | | | X | X | X |
| Navadna peščena kozica/kozica v Baltskem morju (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2) | | | | | X | | X | X |
| Mol (Merlangius merlangus) | | | | | | | X | X |
| Škamp (Nephrops norvegicus) | | | | | | | X | X |
| Vsi drugi morski organizmi | | | | | | | | X |

(2)

v Prilogi IV se tabela nadomesti z naslednjo:

„Vlečno orodje: Skagerrak in Kattegat

Razpon velikosti mrežnih očes, ciljne vrste in potrebni odstotki ulova za uporabo enotnega razpona velikosti očesa

Vrste

Razpon velikosti mrežnega očesa (v mm)

<16

16-31

32-69

35-69

70-89 (5)

≥90

Minimalni odstotek ciljne vrste

50 %

(6)

50 %

(6)

20 %

(6)

50 %

(6)

20 %

(6)

20 %

(7)

30 %

(8)

ga ni

Prava peščenka (Ammodytidae) (3)

X

X

X

X

X

X

X

X

Prava peščenka (Ammodytidae) (4)

X

X

X

X

X

X

Norveški molič (Trisopterus esmarkii)

X

X

X

X

X

X

Sinji mol (Micromesistius poutassou)

X

X

X

X

X

X

Morski zmaj (Trachinus draco) (1)

X

X

X

X

X

X

Mehkužci (razen Sepia) (1)

X

X

X

X

X

X

Iglica (Belone belone) (1)

X

X

X

X

X

X

Sivi krulec (Eutrigla gurardus) (1)

X

X

X

X

X

X

Srebrenka (Argentina spp.)

X

X

X

X

X

Papalina (Sprattus sprattus)

X

X

X

X

X

X

Jegulja (Anguilla Anguilla)

X

X

X

X

X

X

Navadna peščena kozica/kozica v Baltskem morju (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1)

X

X

X

X

X

X

Skuša (Scomber spp.)

X

X

X

Šur (Trachurus spp.)

X

X

X

Atlantski sled (Clupea harengus)

X

X

X

Severna kozica (Pandalus borealis)

X

X

X

Navadna peščena kozica/kozica v Baltskem morju (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2)

X

X

X

Mol (Merlangius merlangus)

X

X

Škamp (Nephrops norvegicus)

X

X

Vsi drugi morski organizmi

X

| (3) | tabela v Prilogi XII se spremeni:






  (a) | vrstice, ki ustrezajo filipinski ladinki in hobotnici, se nadomestijo z naslednjim:
  „







  Vrste | Najmanjša velikost |
| --- | --- | --- | --- |
| regije od 1 do 5, razen Skaggeraka/Kattegata | Skagerrak/Kattegat |
| Filipinska ladinka (Venerupis philippinarum) | 35 m | |

(3)

tabela v Prilogi XII se spremeni:

(a)

vrstice, ki ustrezajo filipinski ladinki in hobotnici, se nadomestijo z naslednjim:

„

Vrste

Najmanjša velikost

regije od 1 do 5, razen Skaggeraka/Kattegata

Skagerrak/Kattegat

Filipinska ladinka (Venerupis philippinarum)

35 m

| Vrste | Najmanjša velikost: regije od 1 do 5, razen Skaggeraka/Kattegata |
| --- | --- |
| Hobotnica (Octopus vulgaris) | Celotno območje, razen vod pod suverenostjo ali jurisdikcijo regije 5: 750 gramov.
  Vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo regije 5: 450 gramov (brez drobovja). |

Vrste

Najmanjša velikost: regije od 1 do 5, razen Skaggeraka/Kattegata

Hobotnica (Octopus vulgaris)

Celotno območje, razen vod pod suverenostjo ali jurisdikcijo regije 5: 750 gramov.

Vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo regije 5: 450 gramov (brez drobovja).

“;

| (b) | vrstice, ki ustrezajo sardonu, senadomestijo z naslednjim:


  „








  Vrste | Najmanjša velikost: regije od 1 do 5, razen Skaggeraka/Kattegata |
| --- | --- | --- |
| Sardon (Engraulis encrasicolus) | celotno območje, razen razdelka ICES IXa vzhodno od zemljepisne dolžine 7o23’ 48" Z: 12 cm ali 90 osebkov na kilogram




  ICES IXa vzhodno od zemljepisne dolžine 7o 23’ 48” Z: 10 cm" |

(b)

vrstice, ki ustrezajo sardonu, senadomestijo z naslednjim:

„

Vrste

Najmanjša velikost: regije od 1 do 5, razen Skaggeraka/Kattegata

Sardon (Engraulis encrasicolus)

celotno območje, razen razdelka ICES IXa vzhodno od zemljepisne dolžine 7o23’ 48" Z: 12 cm ali 90 osebkov na kilogram

ICES IXa vzhodno od zemljepisne dolžine 7o 23’ 48” Z: 10 cm"

“;

| (4) | Vstavi se naslednja priloga:

  „
  „


  PRILOGA XIIa




  NAJMANJŠE VELIKOSTI ZA REGIJO 9








  Vrste | Najmanjša velikost: Regija 9 |
| --- | --- | --- |
| Romb (Psetta maxima) | 45 cm |

(4)

Vstavi se naslednja priloga:

„

PRILOGA XIIa

NAJMANJŠE VELIKOSTI ZA REGIJO 9

Vrste

Najmanjša velikost: Regija 9

Romb (Psetta maxima)

45 cm

“;

| (5) | v Prilogi XIV se po ustreznem abecednem vrstnem redu vstavijo naslednja domača imena:
  „






  DOMAČE IME | ZNANSTVENO IME |
| --- | --- | --- |
| Merjaščevka | Capros aper |
| Tabinja belica | Phycis blennoides |
| Rdeči okun | Sebastes spp. |
| Velike sardele | Sardinella aurita |

(5)

v Prilogi XIV se po ustreznem abecednem vrstnem redu vstavijo naslednja domača imena:

„

DOMAČE IME

ZNANSTVENO IME

Merjaščevka

Capros aper

Capros aper

Tabinja belica

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Rdeči okun

Sebastes spp.

Sebastes

Velike sardele

Sardinella aurita

Sardinella aurita

“;

| (6) | vstavijo se naslednje priloge:„


  „PRILOGA XIVa



  SPECIFIKACIJE ZA IZLOČEVALNO REŠETKO









  -1. | Selektivna mreža za vrste je v vlečno mrežo pritrjena z vrečo s kvadratastimi mrežnimi očesi, ki so enaka ali večja od 70 mm in manjša od 90 mm. Vreča je dolga najmanj 8 metrov. Prepovedana je uporaba kakršne koli vlečne mreže, ki ima več kakor 100 kvadratastih mrežnih očes na katerem koli delu oboda vreče, razen na stičiščih in robovih. Vreča s kvadratastimi mrežnimi očesi se zahteva le v Skagerraku in Kattegatu. |
| --- | --- | --- |

(6)

vstavijo se naslednje priloge:

„PRILOGA XIVa

SPECIFIKACIJE ZA IZLOČEVALNO REŠETKO

-1.

Selektivna mreža za vrste je v vlečno mrežo pritrjena z vrečo s kvadratastimi mrežnimi očesi, ki so enaka ali večja od 70 mm in manjša od 90 mm. Vreča je dolga najmanj 8 metrov. Prepovedana je uporaba kakršne koli vlečne mreže, ki ima več kakor 100 kvadratastih mrežnih očes na katerem koli delu oboda vreče, razen na stičiščih in robovih. Vreča s kvadratastimi mrežnimi očesi se zahteva le v Skagerraku in Kattegatu.

| 1. | Rešetka je pravokotna. Prečke rešetke so vzporedne z vzdolžno osjo rešetke. Razdalja med prečkami rešetke je največ 35 mm. Dovoljena je uporaba enega ali več tečajev, da se olajša njeno shranjevanje na vitlu za mrežo. |
| --- | --- |

1.

Rešetka je pravokotna. Prečke rešetke so vzporedne z vzdolžno osjo rešetke. Razdalja med prečkami rešetke je največ 35 mm. Dovoljena je uporaba enega ali več tečajev, da se olajša njeno shranjevanje na vitlu za mrežo.

| 2. | Rešetka je nameščena diagonalno v vlečno mrežo, od spodaj in (???) navzgor, kjer koli med vhodom v vrečo in sprednjim koncem nezoženega dela. Vse strani rešetke so pritrjene na vlečno mrežo. |
| --- | --- |

2.

Rešetka je nameščena diagonalno v vlečno mrežo, od spodaj in (???) navzgor, kjer koli med vhodom v vrečo in sprednjim koncem nezoženega dela. Vse strani rešetke so pritrjene na vlečno mrežo.

| 3. | V zgornji ploskvi vlečne mreže je odprtina za ribe, ki je neposredno povezana z zgornjo stranjo rešetke. Odprtina za ribe je na zadnji strani enako široka kot rešetka in v drugi smeri izrezana v konico vzdolž mrežnih očes na obeh straneh rešetke. |
| --- | --- |

3.

V zgornji ploskvi vlečne mreže je odprtina za ribe, ki je neposredno povezana z zgornjo stranjo rešetke. Odprtina za ribe je na zadnji strani enako široka kot rešetka in v drugi smeri izrezana v konico vzdolž mrežnih očes na obeh straneh rešetke.

| 4. | Pred rešetko se sme pritrditi lijak, ki usmerja ribe proti dnu vlečne mreže in rešetki. Mrežno oko lijaka ni manjše od 70 mm. Najmanjša vertikalna odprtina usmerjevalnega lijaka proti rešetki je 15 cm. Usmerjevalni lijak je na strani rešetke enako širok kot rešetka. |
| --- | --- |

4.

Pred rešetko se sme pritrditi lijak, ki usmerja ribe proti dnu vlečne mreže in rešetki. Mrežno oko lijaka ni manjše od 70 mm. Najmanjša vertikalna odprtina usmerjevalnega lijaka proti rešetki je 15 cm. Usmerjevalni lijak je na strani rešetke enako širok kot rešetka.

Image

Shema selektivne vlečne mreže glede na velikost in vrsto. Ribe, ki se ujamejo v mrežo, usmerjevalni lijak usmeri proti dnu vlečne mreže in rešetki. Večje ribe nato rešetka usmeri ven iz vlečne mreže, manjše ribe in škampi pa gredo skozi rešetko v mrežo. Vreča s kvadratastimi mrežnimi očesi omogoča, da majhne ribe in podmerni škampi ne ostanejo v mreži. Vreča s kvadratastimi mrežnimi očesi, prikazana na sliki, se zahteva le v Skagerraku in Kattegatu.

PRILOGA XIVb

POGOJI ZA RIBOLOV Z VLEČNIM ORODJEM, DOVOLJENIM V BISKAJSKEM ZALIVU

1.   Specifikacije zgornje ploskve s kvadratastimi mrežnimi očesi

Ploskev je pravokotni predel mrežnega materiala. Ploskev je samo ena. Ploskve ne smejo na noben način ovirati ne notranji ne zunanji dodatki.

2.   Položaj ploskve

Ploskev se vstavi v sredino zgornje ploskve v zadnjem zoženem delu vlečne mreže, neposredno pred nezoženi del, ki ga sestavljata priključek in vreča.

Ploskev se konča največ 12 mrežnih očes od ročno spletene vrste mrežnih očes med priključkom in zadnjim zoženim delom vlečne mreže.

3.   Velikost ploskve

Ploskev je dolga vsaj 2 metra in široka vsaj 1 meter.

4.   Mrežni material ploskve

Mrežna očesa imajo odprtino najmanj 100 mm. So kvadratna, tj. na vseh štirih straneh mrežnega materiala ploskve so prerezane vse prečke.

Mrežni material je nameščen tako, da tečejo prečke vzporedno in pravokotno na dolžino vreče.

Uporabljen je enonitni mrežni material. Nit ni debelejša od 4 mm.

5.   Vstavitev ploskve v mrežo z rombastimi mrežnimi očesi

Na vse štiri strani ploskve se lahko pritrdi rob. Premer roba je največ 12 mm.

Raztegnjena dolžina ploskve je enaka raztegnjeni dolžini rombastih mrežnih očes, pritrjenih na vzdolžno stran ploskve.

Število rombastih mrežnih očes zgornje ploskve, pritrjenih na najkrajšo stran ploskve (tj. en meter dolga stran, ki je pravokotna na vzdolžno os vreče), je vsaj tolikšno kot število vseh rombastih mrežnih očes, pritrjenih na vzdolžno stran ploskve, deljeno z 0,7.

6.   Vstavitev ploskve v vlečno mrežo je prikazana na spodnji sliki.

Image

PRILOGA XIVc

PLOSKEV S KVADRATASTIMI MREŽNIMI OČESI ZA PLOVILA, DALJŠA OD 15 METROV

1.   Specifikacije zgornje ploskve s kvadratastimi mrežnimi očesi

Ploskev je pravokotni predel mrežnega materiala. Uporabljen je enonitni mrežni material. Mrežna očesa so kvadratasta, tj. na vseh štirih straneh mrežnega materiala ploskve so prerezane vse prečke. Mrežno oko je enako ali večje od 120 mm. Ploskev je dolga vsaj 3 metre, razen kadar je vključena v mreže, ki jih vlečejo plovila z manj kot 112 kilovati; v tem primeru
  je
  dolga vsaj 2 metra.

2.   Položaj ploskve

Ploskev se vstavi v zgornjo ploskev vreče. Zadnji rob ploskve ne sme biti več kot 12 metrov od vrvi za zavezovanje vreče, kot je določeno v členu 8 Uredbe Komisije (EGS) št. 3440/84 z dne 6. decembra 1984 o pritrditvi naprav na vlečne mreže, danske potegalke in podobne mreže*.

3.   Vstavitev ploskve v mrežo z rombastimi mrežnimi očesi

Med vzdolžno stranjo ploskve in bližnjim robom sta največ dve odprti rombasti mrežni očesi.

Raztegnjena dolžina ploskve je enaka raztegnjeni dolžini rombastih mrežnih očes, pritrjenih na vzdolžno stran ploskve. Razmerje pri spajanju med rombastimi mrežnimi očesi zgornje ploskve vreče in najkrajšo stranjo ploskve so tri rombasta mrežna očesa na eno kvadratasto mrežno oko za 80 mm vreče ali dve rombasti mrežni očesi na eno kvadratasto mrežno oko za 120 mm vreče, razen za prečke na robovih ploskve z obeh strani.

PRILOGA XIVd

PLOSKEV S KVADRATASTIMI MREŽNIMI OČESI ZA PLOVILA, KRAJŠA OD 15 METROV

1.   Specifikacije zgornje ploskve s kvadratastimi mrežnimi očesi

Ploskev je pravokotni predel mrežnega materiala. Uporabljen je enonitni mrežni material. Mrežna očesa so kvadratasta, tj. na vseh štirih straneh mrežnega materiala ploskve so prerezane vse prečke. Mrežno oko je enako ali večje od 110 mm. Ploskev je dolga vsaj 3 metre, razen kadar je vključena v mreže, ki jih vlečejo plovila z manj kot 112 kilovati; v tem primeru
  je
  dolga vsaj 2 metra.

2.   Položaj ploskve

Ploskev se vstavi v zgornjo ploskev vreče. Zadnji rob ploskve ne sme biti več kot 12 metrov od vrvi za zavezovanje vreče, kot je določeno v členu 8 Uredbe (EGS) št. 3440/84 (*).

3.   Vstavitev ploskve v mrežo z rombastimi mrežnimi očesi

Med vzdolžno stranjo ploskve in bližnjim robom sta največ dve odprti rombasti mrežni očesi. Raztegnjena dolžina ploskve je enaka raztegnjeni dolžini rombastih mrežnih očes, pritrjenih na vzdolžno stran ploskve. Razmerje pri spajanju med rombastimi mrežnimi očesi zgornje ploskve vreče in najkrajšo stranjo ploskve je dve rombasti mrežni očesi na eno kvadratasto mrežno oko, razen za prečke na robovih okna z obeh strani.

(*)  UL L 318, 7.12.1984, str. 23.“."

*

---

(1)  
  Le znotraj štirih milj od temeljnih črt.

1

Le znotraj štirih milj od temeljnih črt.

(2)  
  Zunaj štirih milj od temeljnih črt.

2

Zunaj štirih milj od temeljnih črt.

(3)  
  Od 1. marca do 31. oktobra v Skagerraku in od 1. marca do 31. julija v Kattegatu.

3

Od 1. marca do 31. oktobra v Skagerraku in od 1. marca do 31. julija v Kattegatu.

(4)  
  Od 1. novembra do zadnjega dne februarja v Skagerraku in od 1. avgusta do zadnjega dne februarja v Kattegatu.

4

Od 1. novembra do zadnjega dne februarja v Skagerraku in od 1. avgusta do zadnjega dne februarja v Kattegatu.

(5)  
  Kadar se uporablja ta velikost mrežnega očesa, je vreča izdelana iz mrežnega materiala s kvadratastimi mrežnimi očesi z izločevalno rešetko v skladu s Prilogo XIVa k tej uredbi.

5

Kadar se uporablja ta velikost mrežnega očesa, je vreča izdelana iz mrežnega materiala s kvadratastimi mrežnimi očesi z izločevalno rešetko v skladu s Prilogo XIVa k tej uredbi.

(6)  
  Ulov, obdržan na krovu, sestavlja največ 10 % kakršne koli kombinacije trske, vahnje, osliča, morske plošče, sivega jezika, rdečega jezika, morskega lista, romba, gladkega romba, iverke, skuše, krilatega romba, sinjega mola, limande, saja, škampa in jastoga.

6

Ulov, obdržan na krovu, sestavlja največ 10 % kakršne koli kombinacije trske, vahnje, osliča, morske plošče, sivega jezika, rdečega jezika, morskega lista, romba, gladkega romba, iverke, skuše, krilatega romba, sinjega mola, limande, saja, škampa in jastoga.

(7)  
  Ulov, obdržan na krovu, sestavlja največ 50 % kakršne koli kombinacije trske, vahnje, osliča, morske plošče, sivega jezika, rdečega jezika, morskega lista, romba, gladkega romba, iverke, sleda, skuše, krilatega romba, limande, saja, škampa in jastoga.

7

Ulov, obdržan na krovu, sestavlja največ 50 % kakršne koli kombinacije trske, vahnje, osliča, morske plošče, sivega jezika, rdečega jezika, morskega lista, romba, gladkega romba, iverke, sleda, skuše, krilatega romba, limande, saja, škampa in jastoga.

(8)  
  Ulov, obdržan na krovu, sestavlja največ 60 % kakršne koli kombinacije trske, vahnje, osliča, morske plošče, sivega jezika, rdečega jezika, morskega lista, romba, gladkega romba, iverke, krilatega romba, mola, limande, saja in jastoga.“;

8

Ulov, obdržan na krovu, sestavlja največ 60 % kakršne koli kombinacije trske, vahnje, osliča, morske plošče, sivega jezika, rdečega jezika, morskega lista, romba, gladkega romba, iverke, krilatega romba, mola, limande, saja in jastoga.“;

---

| 16.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 419/301 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 419/301

---

P7_TA(2012)0449

Odstranjevanje plavuti morskih psov na krovu plovil ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1185/2003 o odstranjevanju plavuti morskih psov na krovu plovil (COM(2011)0798 – C7-0431/2011 – 2011/0364(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2015/C 419/54)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2011)0798), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2011)0798),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0431/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0431/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0295/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0295/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | svojemu predsedniku naroči, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

svojemu predsedniku naroči, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 195.

---

P7_TC1-COD(2011)0364

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 22. novembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1185/2003 o odstranjevanju plavuti morskih psov na krovu plovil

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 605/2013.)

---