# Úradný vestník L 19/2016

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 19 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 5927. januára 2016 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 19

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 5927. januára 2016

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/89 z 18. novembra 2015, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013, pokiaľ ide zoznam projektov spoločného záujmu pre Úniu | 1 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/90 z 26. januára 2016, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 102/2012, ktorým sa po čiastočnom priebežnom preskúmaní podľa článku 11 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom, okrem iného, na Ukrajine | 22 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/91 z 26. januára 2016, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 2368/2002, ktorým sa vykonáva certifikačná schéma Kimberleyského procesu pre medzinárodný obchod s neopracovanými diamantmi | 28 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/92 z 26. januára 2016, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 31 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/89 z 18. novembra 2015, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013, pokiaľ ide zoznam projektov spoločného záujmu pre Úniu

1

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/90 z 26. januára 2016, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 102/2012, ktorým sa po čiastočnom priebežnom preskúmaní podľa článku 11 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom, okrem iného, na Ukrajine

22

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/91 z 26. januára 2016, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 2368/2002, ktorým sa vykonáva certifikačná schéma Kimberleyského procesu pre medzinárodný obchod s neopracovanými diamantmi

28

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/92 z 26. januára 2016, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

31

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 27.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 19/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 19/1

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2016/89

z 18. novembra 2015,

ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013, pokiaľ ide zoznam projektov spoločného záujmu pre Úniu

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 zo 17. apríla 2013 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1364/2006/ES a menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 4,

keďže:

| (1) | nariadením (EÚ) č. 347/2013 sa stanovuje rámec na identifikáciu, plánovanie a realizáciu projektov spoločného záujmu (ďalej len „PCI“), ktoré sú potrebné na realizáciu deviatich strategických geografických prioritných koridorov energetickej infraštruktúry v oblasti elektriny, plynu a ropy a troch prioritných oblastí energetickej infraštruktúry pre celú Úniu týkajúcich sa elektrických diaľníc, inteligentných sietí a sietí na prepravu oxidu uhličitého. |
| --- | --- |

(1)

nariadením (EÚ) č. 347/2013 sa stanovuje rámec na identifikáciu, plánovanie a realizáciu projektov spoločného záujmu (ďalej len „PCI“), ktoré sú potrebné na realizáciu deviatich strategických geografických prioritných koridorov energetickej infraštruktúry v oblasti elektriny, plynu a ropy a troch prioritných oblastí energetickej infraštruktúry pre celú Úniu týkajúcich sa elektrických diaľníc, inteligentných sietí a sietí na prepravu oxidu uhličitého.

| (2) | V súlade s článkom 3 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 347/2013 je Komisia splnomocnená prijať delegované akty týkajúce sa zavedenia zoznamu PCI pre Úniu („zoznam Únie“). |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 3 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 347/2013 je Komisia splnomocnená prijať delegované akty týkajúce sa zavedenia zoznamu PCI pre Úniu („zoznam Únie“).

| (3) | Projekty navrhnuté na zaradenie do zoznamu Únie posudzovali regionálne skupiny a spĺňajú kritériá stanovené v článku 4 nariadenia (EÚ) č. 347/2013. |
| --- | --- |

(3)

Projekty navrhnuté na zaradenie do zoznamu Únie posudzovali regionálne skupiny a spĺňajú kritériá stanovené v článku 4 nariadenia (EÚ) č. 347/2013.

| (4) | Návrhy regionálnych zoznamov PCI boli schválené regionálnymi skupinami na zasadnutiach na technickej úrovni. Po kladných stanoviskách Agentúry pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky („ACER“) z 30. októbra 2015 týkajúcich sa dôsledného uplatňovania hodnotiacich kritérií a analýzy nákladov a prínosov vo všetkých regiónoch boli regionálne zoznamy 3. novembra 2015 prijaté rozhodovacími orgánmi regionálnych skupín. V súlade s článkom 3 ods. 3 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 347/2013 boli pred prijatím regionálnych zoznamov všetky navrhované projekty schválené členskými štátmi, na ktorých územie sa projekty vzťahujú. |
| --- | --- |

(4)

Návrhy regionálnych zoznamov PCI boli schválené regionálnymi skupinami na zasadnutiach na technickej úrovni. Po kladných stanoviskách Agentúry pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky („ACER“) z 30. októbra 2015 týkajúcich sa dôsledného uplatňovania hodnotiacich kritérií a analýzy nákladov a prínosov vo všetkých regiónoch boli regionálne zoznamy 3. novembra 2015 prijaté rozhodovacími orgánmi regionálnych skupín. V súlade s článkom 3 ods. 3 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 347/2013 boli pred prijatím regionálnych zoznamov všetky navrhované projekty schválené členskými štátmi, na ktorých územie sa projekty vzťahujú.

| (5) | S organizáciami zastupujúcimi príslušné zúčastnené strany vrátane výrobcov, prevádzkovateľov distribučných sústav, dodávateľov, spotrebiteľov a organizácií na ochranu životného prostredia sa uskutočnili konzultácie týkajúce sa projektov navrhnutých na zaradenie do zoznamu Únie. |
| --- | --- |

(5)

S organizáciami zastupujúcimi príslušné zúčastnené strany vrátane výrobcov, prevádzkovateľov distribučných sústav, dodávateľov, spotrebiteľov a organizácií na ochranu životného prostredia sa uskutočnili konzultácie týkajúce sa projektov navrhnutých na zaradenie do zoznamu Únie.

| (6) | Projekty spoločného záujmu by mali byť uvedené podľa strategických priorít transeurópskej energetickej infraštruktúry v poradí stanovenom v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 347/2013. Projekty v zozname Únie by nemali byť nijakým spôsobom zoradené. |
| --- | --- |

(6)

Projekty spoločného záujmu by mali byť uvedené podľa strategických priorít transeurópskej energetickej infraštruktúry v poradí stanovenom v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 347/2013. Projekty v zozname Únie by nemali byť nijakým spôsobom zoradené.

| (7) | Projekty spoločného záujmu sa uvádzajú buď ako samostatné PCI alebo v rámci zoskupenia niekoľkých PCI. Niektoré PCI by však mali byť súčasťou zoskupení, pretože sú navzájom závislé alebo si (potenciálne) konkurujú. |
| --- | --- |

(7)

Projekty spoločného záujmu sa uvádzajú buď ako samostatné PCI alebo v rámci zoskupenia niekoľkých PCI. Niektoré PCI by však mali byť súčasťou zoskupení, pretože sú navzájom závislé alebo si (potenciálne) konkurujú.

| (8) | Zoznam Únie obsahuje projekty v rôznych fázach ich vývoja vrátane fázy pred určovaním uskutočniteľnosti, určovania uskutočniteľnosti, udeľovania povolení a výstavby. Pre PCI v ranom štádiu vývoja môžu byť potrebné štúdie na preukázanie technickej a ekonomickej životaschopnosti a dodržiavania právnych predpisov Únie vrátane právnych predpisov v oblasti životného prostredia. V tomto kontexte by sa mal dostatočne určiť a posúdiť potenciálny negatívny vplyv na životné prostredie a malo by sa mu dať vyhnúť alebo by sa mal dať zmierniť. |
| --- | --- |

(8)

Zoznam Únie obsahuje projekty v rôznych fázach ich vývoja vrátane fázy pred určovaním uskutočniteľnosti, určovania uskutočniteľnosti, udeľovania povolení a výstavby. Pre PCI v ranom štádiu vývoja môžu byť potrebné štúdie na preukázanie technickej a ekonomickej životaschopnosti a dodržiavania právnych predpisov Únie vrátane právnych predpisov v oblasti životného prostredia. V tomto kontexte by sa mal dostatočne určiť a posúdiť potenciálny negatívny vplyv na životné prostredie a malo by sa mu dať vyhnúť alebo by sa mal dať zmierniť.

| (9) | Zaradením projektov do zoznamu Únie nie sú dotknuté výsledky príslušných posudzovaní vplyvov na životné prostredie a povoľovacích postupov. Podľa článku 5 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 347/2013 môže byť projekt, ktorý nie je v súlade s právom Únie, zo zoznamu Únie vyradený. Realizácia PCI ako aj ich súlad s príslušnými právnymi predpismi by sa mali monitorovať v súlade s článkom 5 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(9)

Zaradením projektov do zoznamu Únie nie sú dotknuté výsledky príslušných posudzovaní vplyvov na životné prostredie a povoľovacích postupov. Podľa článku 5 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 347/2013 môže byť projekt, ktorý nie je v súlade s právom Únie, zo zoznamu Únie vyradený. Realizácia PCI ako aj ich súlad s príslušnými právnymi predpismi by sa mali monitorovať v súlade s článkom 5 uvedeného nariadenia.

| (10) | V súlade s článkom 3 ods. 4 druhým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 347/2013 sa zoznam Únie vypracúva každé dva roky, v dôsledku toho už zoznam Únie stanovený delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1391/2013 (2) nie je platný a mal by sa nahradiť. |
| --- | --- |

(10)

V súlade s článkom 3 ods. 4 druhým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 347/2013 sa zoznam Únie vypracúva každé dva roky, v dôsledku toho už zoznam Únie stanovený delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1391/2013 (2) nie je platný a mal by sa nahradiť.

| (11) | Podľa článku 3 ods. 4 nariadenia EÚ č. 347/2013 má mať zoznam Únie formu prílohy k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(11)

Podľa článku 3 ods. 4 nariadenia EÚ č. 347/2013 má mať zoznam Únie formu prílohy k uvedenému nariadeniu.

| (12) | Nariadenie (EÚ) č. 347/2013 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(12)

Nariadenie (EÚ) č. 347/2013 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha VII k nariadeniu (EÚ) č. 347/2013 sa mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. novembra 2015

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 115, 25.4.2013, s. 39.

1

(2)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1391/2013 zo 14. októbra 2013, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, pokiaľ ide zoznam projektov spoločného záujmu pre Úniu (Ú. v. EÚ L 349, 21.12.2013, s. 28).

2

---

PRÍLOHA

Príloha VII k nariadeniu (EÚ) č. 347/2013 sa nahrádza takto:

„PRÍLOHA VII

Zoznam projektov spoločného záujmu pre Úniu (‚zoznam Únie‘) uvedených v článku 3 ods. 4

A.   ZÁSADY UPLATŇOVANÉ PRI ZOSTAVOVANÍ ZOZNAMU ÚNIE

(1)   Zoskupenia projektov spoločného záujmu (‚PCI‘)

Niektoré projekty spoločného záujmu sú súčasťou zoskupenia z dôvodu ich vzájomnej závislosti a potenciálne konkurenčného alebo konkurenčného charakteru. Zavedené sú tieto typy zoskupení projektov spoločného záujmu:

| — | zoskupenie vzájomne závislých projektov spoločného záujmu sa definuje ako ‚zoskupenie X zahŕňajúce ďalej uvedené projekty spoločného záujmu‘. Takéto zoskupenie bolo vytvorené s cieľom identifikovať PCI, ktoré sú potrebné na riešenie rovnakých úzkych miest za hranicami štátov a na vytvorenie synergií v prípade spoločnej realizácie. V tomto prípade sa musia všetky PCI realizovať tak, aby bol zrejmý ich prínos pre celú Úniu; |
| --- | --- |

—

zoskupenie vzájomne závislých projektov spoločného záujmu sa definuje ako ‚zoskupenie X zahŕňajúce ďalej uvedené projekty spoločného záujmu‘. Takéto zoskupenie bolo vytvorené s cieľom identifikovať PCI, ktoré sú potrebné na riešenie rovnakých úzkych miest za hranicami štátov a na vytvorenie synergií v prípade spoločnej realizácie. V tomto prípade sa musia všetky PCI realizovať tak, aby bol zrejmý ich prínos pre celú Úniu;

| — | zoskupenie potenciálne konkurenčných projektov spoločného záujmu sa definuje ako ‚zoskupenie X zahŕňajúce jeden alebo viaceré z ďalej uvedených PCI‘. Takéto zoskupenie odráža neistotu týkajúcu sa rozsahu úzkych miest za hranicami štátov. V tomto prípade sa nemusia realizovať všetky projekty spoločného záujmu zahrnuté v zoskupení. O tom, či sa realizuje jeden, viaceré alebo všetky projekty, pri dodržaní potrebného plánovania, udelenia povolení a zákonného schválenia, rozhodne trh. Potreba projektov sa prehodnotí v rámci nasledujúceho postupu určovania PCI, a to aj so zreteľom na potrebné kapacity a |
| --- | --- |

—

zoskupenie potenciálne konkurenčných projektov spoločného záujmu sa definuje ako ‚zoskupenie X zahŕňajúce jeden alebo viaceré z ďalej uvedených PCI‘. Takéto zoskupenie odráža neistotu týkajúcu sa rozsahu úzkych miest za hranicami štátov. V tomto prípade sa nemusia realizovať všetky projekty spoločného záujmu zahrnuté v zoskupení. O tom, či sa realizuje jeden, viaceré alebo všetky projekty, pri dodržaní potrebného plánovania, udelenia povolení a zákonného schválenia, rozhodne trh. Potreba projektov sa prehodnotí v rámci nasledujúceho postupu určovania PCI, a to aj so zreteľom na potrebné kapacity a

| — | zoskupenie konkurenčných projektov spoločného záujmu sa definuje ako ‚zoskupenie X zahŕňajúce jeden z ďalej uvedených PCI‘. Takéto zoskupenie rieši rovnaké úzke miesto. Rozsah úzkych miest je však konkrétnejší než v prípade zoskupenia potenciálne konkurenčných PCI, a preto sa musí realizovať len jeden PCI. O tom, ktorý projekt sa musí zrealizovať, pri dodržaní potrebného plánovania, udelenia povolení a zákonného schválenia, rozhodne trh. Ak je to potrebné, potreba projektov sa prehodnotí v rámci nasledujúceho postupu určovania PCI. |
| --- | --- |

—

zoskupenie konkurenčných projektov spoločného záujmu sa definuje ako ‚zoskupenie X zahŕňajúce jeden z ďalej uvedených PCI‘. Takéto zoskupenie rieši rovnaké úzke miesto. Rozsah úzkych miest je však konkrétnejší než v prípade zoskupenia potenciálne konkurenčných PCI, a preto sa musí realizovať len jeden PCI. O tom, ktorý projekt sa musí zrealizovať, pri dodržaní potrebného plánovania, udelenia povolení a zákonného schválenia, rozhodne trh. Ak je to potrebné, potreba projektov sa prehodnotí v rámci nasledujúceho postupu určovania PCI.

Na všetky projekty spoločného záujmu sa vzťahujú rovnaké práva a povinnosti stanovené v nariadení (EÚ) č. 347/2013.

(2)   Uvádzanie napájacích staníc a kompresorových staníc

Napájacie stanice, ‚back-to-back‘ konvertorové stanice v oblasti elektriny a kompresorové stanice v oblasti plynu sa považujú za časti projektov spoločného záujmu, ak sú geograficky umiestnené na prenosových/prepravných vedeniach. Napájacie stanice, ‚back-to-back‘ konvertorové stanice a kompresorové stanice sa považujú za samostatné projekty spoločného záujmu a sú výslovne uvedené v zozname Únie, ak je ich geografické umiestnenie iné než na prenosových/prepravných vedeniach. Spadajú pod práva a povinnosti stanovené v nariadení (EÚ) č. 347/2013.

(3)   Vymedzenie pojmu ‚Už nepovažuje za PCI‘

Výraz ‚Už sa nepovažuje za PCI‘ sa týka projektov zo zoznamu Únie zriadeného nariadením (EÚ) č. 1391/2013, ktoré sa už považujú za projekty spoločného záujmu pre jeden alebo viacero z týchto dôvodov:

| — | podľa nových údajov projekt nespĺňa kritériá oprávnenosti; |
| --- | --- |

—

podľa nových údajov projekt nespĺňa kritériá oprávnenosti;

| — | prevádzkovateľ ho nepredložil do výberového procesu pre tento zoznam Únie; |
| --- | --- |

—

prevádzkovateľ ho nepredložil do výberového procesu pre tento zoznam Únie;

| — | už bola uvedený alebo sa v blízkej budúcnosti uvedie do prevádzky, a preto by nemal prospech z ustanovení nariadenia (EÚ) č. 347/2013 alebo |
| --- | --- |

—

už bola uvedený alebo sa v blízkej budúcnosti uvedie do prevádzky, a preto by nemal prospech z ustanovení nariadenia (EÚ) č. 347/2013 alebo

| — | vo výberovom konaní bol na nižšej úrovni než iné kandidátske PCI. |
| --- | --- |

—

vo výberovom konaní bol na nižšej úrovni než iné kandidátske PCI.

Tieto projekty nie sú projektmi spoločného záujmu, ale v záujme transparentnosti a zrozumiteľnosti sú uvedené s číslami PCI z pôvodného zoznamu Únie.

Môže sa uvažovať o ich zaradení do ďalšieho zoznamu Únie, ak pominú dôvody, pre ktoré neboli zaradené do súčasného zoznamu Únie.

(4)   Vymedzenie pojmu ‚PCI s dvojitým označením ako elektrické diaľnice‘

‚PCI s dvojitým označením ako elektrické diaľnice‘ sú projekty spoločného záujmu, ktoré patria k jednému z prioritných koridorov v oblasti elektriny a k prioritnej tematickej oblasti elektrických diaľnic.

B.   ZOZNAM PROJEKTOV SPOLOČNÉHO ZÁUJMU PRE ÚNIU

(1)   Prioritný koridor Morská prenosová a distribučná sústava v oblasti Severného mora (‚NSOG‘):

Výstavba prvého prepojovacieho vedenia medzi Belgickom a Spojeným kráľovstvom:

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| 1.1 | Zoskupenie Belgicko – Spojené kráľovstvo medzi Zeebrugge a Canterbury [v súčasnosti známe ako projekt NEMO] zahŕňajúce tieto PCI:






  1.1.1 | Prepojovacie vedenie medzi Zeebrugge (BE) a okolím mesta Richborough (UK) |

Č.

Vymedzenie

1.1

Zoskupenie Belgicko – Spojené kráľovstvo medzi Zeebrugge a Canterbury [v súčasnosti známe ako projekt NEMO] zahŕňajúce tieto PCI:

1.1.1

Prepojovacie vedenie medzi Zeebrugge (BE) a okolím mesta Richborough (UK)

| 1.1.2 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce okolie Richborough a Canterbury (UK) |
| --- | --- |

1.1.2

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce okolie Richborough a Canterbury (UK)

| 1.1.3 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

1.1.3

Už sa nepovažuje za PCI

1.2

Už sa nepovažuje za PCI

Zvýšenie prenosovej kapacity medzi Dánskom, Nemeckom a Holandskom:

| 1.3 | Zoskupenie Dánsko – Nemecko medzi Endrupom a Brunsbüttelom zahŕňajúce tieto PCI:






  1.3.1 | Prepojovacie vedenie medzi Endrupom (DK) a Niebüllom (DE) |
| --- | --- | --- |

1.3

Zoskupenie Dánsko – Nemecko medzi Endrupom a Brunsbüttelom zahŕňajúce tieto PCI:

1.3.1

Prepojovacie vedenie medzi Endrupom (DK) a Niebüllom (DE)

| 1.3.2 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Brunsbűttelom a Niebűllom (DE) |
| --- | --- |

1.3.2

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Brunsbűttelom a Niebűllom (DE)

1.4

Zoskupenie Dánsko – Nemecko medzi Kassø a Dollernom zahŕňajúce tieto PCI:

| 1.4.1 | Prepojovacie vedenie medzi Kassø (DK) a Audorfom (DE) |
| --- | --- |

1.4.1

Prepojovacie vedenie medzi Kassø (DK) a Audorfom (DE)

| 1.4.2 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Audorf a Hamburg/Nord (DE) |
| --- | --- |

1.4.2

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Audorf a Hamburg/Nord (DE)

| 1.4.3 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Hamburg/Nord a Dollern (DE) |
| --- | --- |

1.4.3

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Hamburg/Nord a Dollern (DE)

1.5

Prepojovacie vedenie Dánsko – Holandsko medzi Endrupom (DK) a Eemshavenom (NL) [v súčasnosti známe ako ‚COBRAcable‘]

Zvýšenie prenosovej kapacity medzi Francúzskom, Írskom a Spojeným kráľovstvom:

| 1.6 | Prepojovacie vedenie Francúzsko – Írsko medzi La Martyre (FR) a Great Islandom alebo mestom Knockraha (IE) [v súčasnosti známe ako ‚Prepojovacie vedenie Celtic‘] |
| --- | --- |
| 1.7 | Zoskupenie Prepojovacie vedenia Francúzsko – Spojené kráľovstvo zahŕňajúce jeden alebo viaceré z týchto PCI:






  1.7.1 | Prepojovacie vedenie Francúzsko – Spojené kráľovstvo medzi Cotentinom (FR) a okolím Exeteru (UK) [v súčasnosti známe ako projekt FAB] |

1.6

Prepojovacie vedenie Francúzsko – Írsko medzi La Martyre (FR) a Great Islandom alebo mestom Knockraha (IE) [v súčasnosti známe ako ‚Prepojovacie vedenie Celtic‘]

1.7

Zoskupenie Prepojovacie vedenia Francúzsko – Spojené kráľovstvo zahŕňajúce jeden alebo viaceré z týchto PCI:

1.7.1

Prepojovacie vedenie Francúzsko – Spojené kráľovstvo medzi Cotentinom (FR) a okolím Exeteru (UK) [v súčasnosti známe ako projekt FAB]

| 1.7.2 | Prepojovacie vedenie Francúzsko – Spojené kráľovstvo medzi Tourbe (FR) a Chillingom (UK) [v súčasnosti známe ako projekt IFA2] |
| --- | --- |

1.7.2

Prepojovacie vedenie Francúzsko – Spojené kráľovstvo medzi Tourbe (FR) a Chillingom (UK) [v súčasnosti známe ako projekt IFA2]

| 1.7.3 | Prepojovacie vedenie Francúzsko – Spojené kráľovstvo medzi mestami Coquelles (FR) a Folkestone (UK) [v súčasnosti známe ako projekt ElecLink] |
| --- | --- |

1.7.3

Prepojovacie vedenie Francúzsko – Spojené kráľovstvo medzi mestami Coquelles (FR) a Folkestone (UK) [v súčasnosti známe ako projekt ElecLink]

1.8

Prepojovacie vedenie Nemecko – Nórsko medzi Wilsterom (DE) a Tonstadom (NO) [v súčasnosti známe ako ‚NordLink‘]

1.9

Zoskupenie Spojenie Írska so Spojeným kráľovstvom zahŕňajúce jeden alebo viaceré z týchto PCI:

| 1.9.1 | Prepojovacie vedenie Írsko – Spojené kráľovstvo medzi Wexfordom (IE) and Pembroke vo Walese (UK) [v súčasnosti známe ako ‚Greenlink‘] |
| --- | --- |

1.9.1

Prepojovacie vedenie Írsko – Spojené kráľovstvo medzi Wexfordom (IE) and Pembroke vo Walese (UK) [v súčasnosti známe ako ‚Greenlink‘]

| 1.9.2 | Prepojovacie vedenie Írsko – Spojené kráľovstvo medzi centrami Coolkeeragh – Coleraine (IE) a stanicou Hunterston, príbrežnými veternými farmami Islay, Argyll a Lokalitou C (UK) [v súčasnosti známe ako ‚ISLES‘] |
| --- | --- |

1.9.2

Prepojovacie vedenie Írsko – Spojené kráľovstvo medzi centrami Coolkeeragh – Coleraine (IE) a stanicou Hunterston, príbrežnými veternými farmami Islay, Argyll a Lokalitou C (UK) [v súčasnosti známe ako ‚ISLES‘]

| 1.9.3 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

1.9.3

Už sa nepovažuje za PCI

| 1.9.4 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

1.9.4

Už sa nepovažuje za PCI

| 1.9.5 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

1.9.5

Už sa nepovažuje za PCI

| 1.9.6 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

1.9.6

Už sa nepovažuje za PCI

1.10

Prepojovacie vedenie Nórsko – Spojené kráľovstvo

1.11

Už sa nepovažuje za PCI

1.12

Skladovanie energie zo stlačeného vzduchu v Spojenom kráľovstve – Larne

1.13

Prepojovacie vedenie medzi Islandom a Spojeným kráľovstvom [v súčasnosti známe ako ‚Ice Link‘]

1.14

Prepojovacie vedenie medzi Revsingom (DK) a Bicker Fenom (UK) [v súčasnosti známe ako ‚Viking Link‘]

(2)   Prioritný koridor Severojužné elektrické prepojovacie vedenia v západnej Európe (‚NSI elektrina západ‘):

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| 2.1 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie v Rakúsku spájajúce Západné Tirolsko a Zell-Ziller (AT) na zvýšenie kapacity pri rakúsko-nemeckej hranici. |

Č.

Vymedzenie

2.1

Vnútroštátne prepojovacie vedenie v Rakúsku spájajúce Západné Tirolsko a Zell-Ziller (AT) na zvýšenie kapacity pri rakúsko-nemeckej hranici.

Zvýšenie prenosových kapacít medzi Belgickom a Nemeckom – výstavba prvého prepojovacieho vedenia medzi oboma krajinami:

| 2.2 | Zoskupenie Belgicko – Nemecko medzi Lixhe a Oberzierom [v súčasnosti známe ako projekt ALEGrO] zahŕňajúce tieto PCI:






  2.2.1 | Prepojovacie vedenie medzi Lixhe (BE) a Oberzierom (DE) |
| --- | --- | --- |

2.2

Zoskupenie Belgicko – Nemecko medzi Lixhe a Oberzierom [v súčasnosti známe ako projekt ALEGrO] zahŕňajúce tieto PCI:

2.2.1

Prepojovacie vedenie medzi Lixhe (BE) a Oberzierom (DE)

| 2.2.2 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Lixhe a Herderen (BE) |
| --- | --- |

2.2.2

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Lixhe a Herderen (BE)

| 2.2.3 | Nová napájacia stanica v Zutendaale (BE) |
| --- | --- |

2.2.3

Nová napájacia stanica v Zutendaale (BE)

2.3

Zoskupenie Belgicko – Luxembursko na zvýšenie kapacity pri belgicko-luxemburskej hranici zahŕňajúce tieto PCI:

| 2.3.1 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

2.3.1

Už sa nepovažuje za PCI

| 2.3.2 | Prepojovacie vedenie medzi mestami Aubange (BE) a Bascharage/Schifflange (LU) |
| --- | --- |

2.3.2

Prepojovacie vedenie medzi mestami Aubange (BE) a Bascharage/Schifflange (LU)

2.4

Už sa nepovažuje za PCI

2.5

Zoskupenie Francúzsko – Taliansko medzi Grande Ile a Piossascom zahŕňajúce tieto PCI:

| 2.5.1 | Prepojovacie vedenie medzi Grande Ile (FR) a Piossascom (IT) [v súčasnosti známe ako projekt Savoie-Piemont] |
| --- | --- |

2.5.1

Prepojovacie vedenie medzi Grande Ile (FR) a Piossascom (IT) [v súčasnosti známe ako projekt Savoie-Piemont]

| 2.5.2 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

2.5.2

Už sa nepovažuje za PCI

2.6

Už sa nepovažuje za PCI

2.7

Prepojovacie vedenie Francúzsko – Španielsko medzi Akvitánskom (FR) a Baskickom (ES) [v súčasnosti známe ako projekt Biskajský záliv]

2.8

Koordinovaná inštalácia a prevádzka transformátora s fázovým posunom v Arkale (ES) na zvýšenie kapacity prepojenia medzi Argiou (FR) a Arkale (ES)

Zoskupenie Severo-južno-západného koridoru v Nemecku na zvýšenie prenosovej kapacity a na integráciu energie z obnoviteľných zdrojov:

| 2.9 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie v Nemecku spájajúce Osterath a Philippsburg (DE) na zvýšenie kapacity pri západných hraniciach |
| --- | --- |
| 2.10 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie v Nemecku spájajúce Brunsbüttel-Grοβgartach a Wilster-Grafenrheinfeld (DE) na zvýšenie kapacity pri severných a južných hraniciach |
| 2.11 | Zoskupenie Nemecko – Rakúsko – Švajčiarsko na zvýšenie kapacity v oblasti Bodamského jazera zahŕňajúce tieto PCI:






  2.11.1 | Už sa nepovažuje za PCI |

2.9

Vnútroštátne prepojovacie vedenie v Nemecku spájajúce Osterath a Philippsburg (DE) na zvýšenie kapacity pri západných hraniciach

2.10

Vnútroštátne prepojovacie vedenie v Nemecku spájajúce Brunsbüttel-Grοβgartach a Wilster-Grafenrheinfeld (DE) na zvýšenie kapacity pri severných a južných hraniciach

2.11

Zoskupenie Nemecko – Rakúsko – Švajčiarsko na zvýšenie kapacity v oblasti Bodamského jazera zahŕňajúce tieto PCI:

2.11.1

Už sa nepovažuje za PCI

| 2.11.2 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie medzi oblasťou miesta Rommelsbach a Herbertingenom (DE) |
| --- | --- |

2.11.2

Vnútroštátne prepojovacie vedenie medzi oblasťou miesta Rommelsbach a Herbertingenom (DE)

| 2.11.3 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie z bodu Wullenstetten do bodu Niederwangen (DE) a vnútroštátne prepojovacie vedenie Neuravensburg k nemecko-rakúskej pohraničnej oblasti |
| --- | --- |

2.11.3

Vnútroštátne prepojovacie vedenie z bodu Wullenstetten do bodu Niederwangen (DE) a vnútroštátne prepojovacie vedenie Neuravensburg k nemecko-rakúskej pohraničnej oblasti

2.12

Prepojovacie vedenie Nemecko – Holandsko medzi Niederrheinom (DE) a Doetinchemom (NL)

Zoskupenie Projekty zvyšujúce integráciu obnoviteľných zdrojov energie medzi Írskom a Severným Írskom:

| 2.13 | Zoskupenie Prepojovacie vedenia Írsko – Spojené kráľovstvo zahŕňajúce jeden alebo viaceré z týchto PCI:






  2.13.1 | Prepojovacie vedenie Írsko – Spojené kráľovstvo medzi Woodlandom (IE) a Turleenanom (UK) |
| --- | --- | --- |

2.13

Zoskupenie Prepojovacie vedenia Írsko – Spojené kráľovstvo zahŕňajúce jeden alebo viaceré z týchto PCI:

2.13.1

Prepojovacie vedenie Írsko – Spojené kráľovstvo medzi Woodlandom (IE) a Turleenanom (UK)

| 2.13.2 | Prepojovacie vedenie Írsko – Spojené kráľovstvo medzi Srananaghom (IE) a Turleenanom (UK) |
| --- | --- |

2.13.2

Prepojovacie vedenie Írsko – Spojené kráľovstvo medzi Srananaghom (IE) a Turleenanom (UK)

Zvýšenie prenosovej kapacity medzi Talianskom a Švajčiarskom:

| 2.14 | Prepojovacie vedenie Taliansko – Švajčiarsko spájajúce Thusis/Sils (CH) a Verderio Inferiore (IT) |
| --- | --- |
| 2.15 | Zoskupenie Taliansko – Švajčiarsko, zvýšenie kapacity pri taliansko-švajčiarskej hranici zahŕňajúce tieto PCI:






  2.15.1 | Prepojovacie vedenie medzi Airolom (CH) a Baggiom (IT) |

2.14

Prepojovacie vedenie Taliansko – Švajčiarsko spájajúce Thusis/Sils (CH) a Verderio Inferiore (IT)

2.15

Zoskupenie Taliansko – Švajčiarsko, zvýšenie kapacity pri taliansko-švajčiarskej hranici zahŕňajúce tieto PCI:

2.15.1

Prepojovacie vedenie medzi Airolom (CH) a Baggiom (IT)

| 2.15.2 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

2.15.2

Už sa nepovažuje za PCI

| 2.15.3 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

2.15.3

Už sa nepovažuje za PCI

| 2.15.4 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

2.15.4

Už sa nepovažuje za PCI

Zoskupenie Vnútroštátne projekty na zvýšenie integrácie obnoviteľných zdrojov energie v Portugalsku a zlepšenie prenosovej kapacity medzi Portugalskom a Španielskom:

| 2.16 | Zoskupenie Portugalsko, zvýšenie kapacity pri portugalsko-španielskej hranici a spájajúce novú generáciu obnoviteľných zdrojov energie zahŕňajúce tieto PCI:






  2.16.1 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Pedralvu a Sobrado (PT), pôvodne určené na spojenie Pedralvy s Alfenou (PT) |
| --- | --- | --- |

2.16

Zoskupenie Portugalsko, zvýšenie kapacity pri portugalsko-španielskej hranici a spájajúce novú generáciu obnoviteľných zdrojov energie zahŕňajúce tieto PCI:

2.16.1

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Pedralvu a Sobrado (PT), pôvodne určené na spojenie Pedralvy s Alfenou (PT)

| 2.16.2 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

2.16.2

Už sa nepovažuje za PCI

| 2.16.3 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Vieiru do Minho, Ribeiru de Pena a Feiru (PT), pôvodne určené na spojenie Frades B, Ribeiry de Pena a Feiry (PT) |
| --- | --- |

2.16.3

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Vieiru do Minho, Ribeiru de Pena a Feiru (PT), pôvodne určené na spojenie Frades B, Ribeiry de Pena a Feiry (PT)

Zvýšenie prenosovej kapacity medzi Portugalskom a Španielskom:

| 2.17 | Prepojovacie vedenie Portugalsko – Španielsko medzi mestami Beariz – Fontefría (ES), Fontefría (ES) – Ponte de Lima (PT) (pôvodne Vila Fria – Viana do Castelo) a Ponte de Lima – Vila Nova de Famalicão (PT) (pôvodne Vila do Conde) (PT) vrátane napájacích staníc v Beariz (ES), Fontefríi (ES) a Ponte de Lima (PT) |
| --- | --- |

2.17

Prepojovacie vedenie Portugalsko – Španielsko medzi mestami Beariz – Fontefría (ES), Fontefría (ES) – Ponte de Lima (PT) (pôvodne Vila Fria – Viana do Castelo) a Ponte de Lima – Vila Nova de Famalicão (PT) (pôvodne Vila do Conde) (PT) vrátane napájacích staníc v Beariz (ES), Fontefríi (ES) a Ponte de Lima (PT)

Projekty ukladania v Rakúsku a Nemecku:

| 2.18 | Zvýšenie kapacity skladovania v prečerpávacích vodných elektrárňach v Rakúsku – Kaunertal, Tirolsko (AT) |
| --- | --- |
| 2.19 | Už sa nepovažuje za PCI |
| 2.20 | Zvýšenie kapacity skladovania v prečerpávacích vodných elektrárňach v Rakúsku – Limberg III, Salzburg (AT) |
| 2.21 | Skladovanie v prečerpávacej vodnej elektrárni Riedl v rakúsko-nemeckej pohraničnej oblasti |
| 2.22 | Skladovanie v prečerpávacej vodnej elektrárni Pfaffenboden in Molln (AT) |

2.18

Zvýšenie kapacity skladovania v prečerpávacích vodných elektrárňach v Rakúsku – Kaunertal, Tirolsko (AT)

2.19

Už sa nepovažuje za PCI

2.20

Zvýšenie kapacity skladovania v prečerpávacích vodných elektrárňach v Rakúsku – Limberg III, Salzburg (AT)

2.21

Skladovanie v prečerpávacej vodnej elektrárni Riedl v rakúsko-nemeckej pohraničnej oblasti

2.22

Skladovanie v prečerpávacej vodnej elektrárni Pfaffenboden in Molln (AT)

Zoskupenie Projekty na zvýšenie prenosovej kapacity v severnom a západnom Belgicku:

| 2.23 | Zoskupenie Vnútroštátne prepojovacie vedenia na severnej hranici Belgicka medzi mestami Zandvliet – Lillo (BE), Lillo – Mercator (BE) vrátane napájacej stanice v Lillo (BE) [v súčasnosti známe ako ‚Brabo‘] |
| --- | --- |
| 2.24 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Hortu a Mercator (BE) |

2.23

Zoskupenie Vnútroštátne prepojovacie vedenia na severnej hranici Belgicka medzi mestami Zandvliet – Lillo (BE), Lillo – Mercator (BE) vrátane napájacej stanice v Lillo (BE) [v súčasnosti známe ako ‚Brabo‘]

2.24

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Hortu a Mercator (BE)

Zoskupenia Vnútroštátne prepojovacie vedenia v Španielsku na zvýšenie prenosovej kapacity so stredomorskými krajinami:

| 2.25 | Zoskupenie Vnútroštátne prepojovacie vedenia v Španielsku na zvýšenie prenosovej kapacity medzi severným Španielskom a oblasťou Stredozemného mora zahŕňajúce tieto PCI:






  2.25.1 | Vnútroštátne prepojovacie vedenia spájajúce Mudejar s Morellou (ES) a Mezquite s Morellou (ES) vrátane napájacej stanice v Mudejare (ES) |
| --- | --- | --- |

2.25

Zoskupenie Vnútroštátne prepojovacie vedenia v Španielsku na zvýšenie prenosovej kapacity medzi severným Španielskom a oblasťou Stredozemného mora zahŕňajúce tieto PCI:

2.25.1

Vnútroštátne prepojovacie vedenia spájajúce Mudejar s Morellou (ES) a Mezquite s Morellou (ES) vrátane napájacej stanice v Mudejare (ES)

| 2.25.2 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Morellu s La Plana (ES) |
| --- | --- |

2.25.2

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Morellu s La Plana (ES)

2.26

Španielske vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce La Planu/Morellu s Godelletou na zvýšenie kapacity severo-južnej stredomorskej osi

2.27

Zvýšenie kapacity medzi Španielskom a Francúzskom (všeobecný projekt)

(3)   Prioritný koridor Severojužné elektrické prepojovacie vedenia v strednej, východnej a juhovýchodnej Európe (‚NSI elektrina východ‘)

Posilnenie prepojovacieho vedenia medzi Rakúskom a Nemeckom:

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| 3.1 | Zoskupenie Rakúsko – Nemecko medzi mestami St. Peter a Isar zahŕňajúce tieto PCI:






  3.1.1 | Prepojovacie vedenie medzi mestami St. Peter (AT) a Isar (DE) |

Č.

Vymedzenie

3.1

Zoskupenie Rakúsko – Nemecko medzi mestami St. Peter a Isar zahŕňajúce tieto PCI:

3.1.1

Prepojovacie vedenie medzi mestami St. Peter (AT) a Isar (DE)

| 3.1.2 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce St. Peter a Tauern (AT) |
| --- | --- |

3.1.2

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce St. Peter a Tauern (AT)

| 3.1.3 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

3.1.3

Už sa nepovažuje za PCI

Posilnenie prepojovacieho vedenia medzi Rakúskom a Talianskom:

| 3.2 | Zoskupenie Rakúsko – Taliansko medzi Lienzom a regiónom Veneto zahŕňajúce tieto PCI:






  3.2.1 | Prepojovacie vedenie medzi Lienzom (AT) a regiónom Veneto (IT) |
| --- | --- | --- |

3.2

Zoskupenie Rakúsko – Taliansko medzi Lienzom a regiónom Veneto zahŕňajúce tieto PCI:

3.2.1

Prepojovacie vedenie medzi Lienzom (AT) a regiónom Veneto (IT)

| 3.2.2 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Lienz a Obersielach (AT) |
| --- | --- |

3.2.2

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Lienz a Obersielach (AT)

| 3.2.3 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

3.2.3

Už sa nepovažuje za PCI

3.3

Už sa nepovažuje za PCI

3.4

Prepojovacie vedenie Rakúsko – Taliansko medzi Wurmlachom (AT) a Somplagom (IT)

3.5

Už sa nepovažuje za PCI

3.6

Už sa nepovažuje za PCI

Posilnenie prepojovacieho vedenia medzi Bulharskom a Gréckom:

| 3.7 | Zoskupenie Bulharsko – Grécko medzi Maricou Východ 1 a N. Santou zahŕňajúce tieto PCI:






  3.7.1 | Prepojovacie vedenie medzi Maricou Východ 1 (BG) a N. Santou (EL) |
| --- | --- | --- |

3.7

Zoskupenie Bulharsko – Grécko medzi Maricou Východ 1 a N. Santou zahŕňajúce tieto PCI:

3.7.1

Prepojovacie vedenie medzi Maricou Východ 1 (BG) a N. Santou (EL)

| 3.7.2 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Maricu Východ 1 a Plovdiv (BG) |
| --- | --- |

3.7.2

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Maricu Východ 1 a Plovdiv (BG)

| 3.7.3 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Maricu Východ 1 a Maricu Východ 3 (BG) |
| --- | --- |

3.7.3

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Maricu Východ 1 a Maricu Východ 3 (BG)

| 3.7.4 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Maricu Východ 1 a Burgas (BG) |
| --- | --- |

3.7.4

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Maricu Východ 1 a Burgas (BG)

Posilnenie prepojovacieho vedenia medzi Bulharskom a Rumunskom:

| 3.8 | Zoskupenie Bulharsko – Rumunsko, zvýšenie kapacity [v súčasnosti známe ako ‚Čiernomorský koridor‘] zahŕňajúce tieto PCI:






  3.8.1 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Dobrudžu a Burgas (BG) |
| --- | --- | --- |

3.8

Zoskupenie Bulharsko – Rumunsko, zvýšenie kapacity [v súčasnosti známe ako ‚Čiernomorský koridor‘] zahŕňajúce tieto PCI:

3.8.1

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Dobrudžu a Burgas (BG)

| 3.8.2 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

3.8.2

Už sa nepovažuje za PCI

| 3.8.3 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

3.8.3

Už sa nepovažuje za PCI

| 3.8.4 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Cernavodu a Stalpu (RO) |
| --- | --- |

3.8.4

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Cernavodu a Stalpu (RO)

| 3.8.5 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Gutinas a Smardan (RO) |
| --- | --- |

3.8.5

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Gutinas a Smardan (RO)

| 3.8.6 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

3.8.6

Už sa nepovažuje za PCI

Posilnenie prepojovacieho vedenia medzi Slovinskom, Chorvátskom a Maďarskom a posilnenie vnútorných sietí v Slovinsku:

| 3.9 | Zoskupenie Chorvátsko – Maďarsko – Slovinsko medzi Žerjavencom/Hévízom a Cirkovcami zahŕňajúce tieto PCI:






  3.9.1 | Prepojovacie vedenie medzi Žerjavencom (HR)/Hévízom (HU) a Cirkovcami (SI) |
| --- | --- | --- |

3.9

Zoskupenie Chorvátsko – Maďarsko – Slovinsko medzi Žerjavencom/Hévízom a Cirkovcami zahŕňajúce tieto PCI:

3.9.1

Prepojovacie vedenie medzi Žerjavencom (HR)/Hévízom (HU) a Cirkovcami (SI)

| 3.9.2 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Divaču a Beričevo (SI) |
| --- | --- |

3.9.2

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Divaču a Beričevo (SI)

| 3.9.3 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Beričevo a Podlog (SI) |
| --- | --- |

3.9.3

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Beričevo a Podlog (SI)

| 3.9.4 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Podlog a Cirkovce (SI) |
| --- | --- |

3.9.4

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Podlog a Cirkovce (SI)

3.10

Zoskupenie Izrael – Cyprus – Grécko medzi Haderou a regiónom Atika [v súčasnosti známe ako prepojovacie vedenie EUROASIA] zahŕňajúce tieto PCI:

| 3.10.1 | Prepojovacie vedenie medzi Haderou (IL) a Kofinou (CY) |
| --- | --- |

3.10.1

Prepojovacie vedenie medzi Haderou (IL) a Kofinou (CY)

| 3.10.2 | Prepojovacie vedenie medzi Kofinou (CY) a Korakiou, Kréta (EL) |
| --- | --- |

3.10.2

Prepojovacie vedenie medzi Kofinou (CY) a Korakiou, Kréta (EL)

| 3.10.3 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Korakiu, Kréta s regiónom Atika (EL) |
| --- | --- |

3.10.3

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Korakiu, Kréta s regiónom Atika (EL)

Posilnenie vnútorných sietí v Českej republike:

| 3.11 | Zoskupenie Česká republika, vnútroštátne prepojovacie vedenia na zvýšenie kapacity pri severozápadnej a južnej hranici zahŕňajúce tieto PCI:






  3.11.1 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Vernerov a Vítkov (CZ) |
| --- | --- | --- |

3.11

Zoskupenie Česká republika, vnútroštátne prepojovacie vedenia na zvýšenie kapacity pri severozápadnej a južnej hranici zahŕňajúce tieto PCI:

3.11.1

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Vernerov a Vítkov (CZ)

| 3.11.2 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Vítkov a Přeštice (CZ) |
| --- | --- |

3.11.2

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Vítkov a Přeštice (CZ)

| 3.11.3 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Přeštice a Kočín (CZ) |
| --- | --- |

3.11.3

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Přeštice a Kočín (CZ)

| 3.11.4 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Kočín a Mírovku (CZ) |
| --- | --- |

3.11.4

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Kočín a Mírovku (CZ)

| 3.11.5 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Mírovku a Čebín (CZ) |
| --- | --- |

3.11.5

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Mírovku a Čebín (CZ)

Zoskupenie Severo-južno-západného koridoru v Nemecku na zvýšenie prenosovej kapacity a na integráciu energie z obnoviteľných zdrojov:

| 3.12 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie v Nemecku spájajúce Wolmirstedt a Bavorsko na zvýšenie vnútornej severojužnej prenosovej kapacity |
| --- | --- |
| 3.13 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie v Nemecku spájajúce Halle/Saale a Schweinfurt na zvýšenie kapacity v Severo-južno-východnom koridore |

3.12

Vnútroštátne prepojovacie vedenie v Nemecku spájajúce Wolmirstedt a Bavorsko na zvýšenie vnútornej severojužnej prenosovej kapacity

3.13

Vnútroštátne prepojovacie vedenie v Nemecku spájajúce Halle/Saale a Schweinfurt na zvýšenie kapacity v Severo-južno-východnom koridore

Zvýšenie prenosovej kapacity medzi Nemeckom a Poľskom:

| 3.14 | Zoskupenie Nemecko – Poľsko medzi Eisenhűttenstadtom a Plewiskou [v súčasnosti známe ako projekt napäťového mostu GerPol] zahŕňajúce tieto PCI:






  3.14.1 | Prepojovacie vedenie medzi Eisenhűttenstadtom (DE) a Plewiskou (PL) |
| --- | --- | --- |

3.14

Zoskupenie Nemecko – Poľsko medzi Eisenhűttenstadtom a Plewiskou [v súčasnosti známe ako projekt napäťového mostu GerPol] zahŕňajúce tieto PCI:

3.14.1

Prepojovacie vedenie medzi Eisenhűttenstadtom (DE) a Plewiskou (PL)

| 3.14.2 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Krajnik a Baczynu (PL) |
| --- | --- |

3.14.2

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Krajnik a Baczynu (PL)

| 3.14.3 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Mikułowu a Świebodzice (PL) |
| --- | --- |

3.14.3

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Mikułowu a Świebodzice (PL)

3.15

Zoskupenie Nemecko – Poľsko medzi Vierradenom and Krajnikom [v súčasnosti známe ako ‚Vylepšenia GerPolu‘] zahŕňajúce tieto PCI:

| 3.15.1 | Prepojovacie vedenie medzi Vierradenom (DE) a Krajnikom (PL) |
| --- | --- |

3.15.1

Prepojovacie vedenie medzi Vierradenom (DE) a Krajnikom (PL)

| 3.15.2 | Inštalácia transformátorov s fázovým posunom na prepojovacích vedeniach Krajnik (PL) – Vierraden (DE) a koordinovaná prevádzka s transformátormi s fázovým posunom na prepojovacom vedení Mikułowa (PL) – Hagenwerder (DE) |
| --- | --- |

3.15.2

Inštalácia transformátorov s fázovým posunom na prepojovacích vedeniach Krajnik (PL) – Vierraden (DE) a koordinovaná prevádzka s transformátormi s fázovým posunom na prepojovacom vedení Mikułowa (PL) – Hagenwerder (DE)

Zvýšenie prenosovej kapacity medzi Maďarskom a Slovenskom:

| 3.16 | Zoskupenie Maďarsko – Slovensko medzi Gőnyü a Gabčíkovom zahŕňajúce tieto PCI:






  3.16.1 | Prepojovacie vedenie medzi Gabčíkovom (SK) – Gönyű (HU) a Veľkým Ďurom (SK) |
| --- | --- | --- |

3.16

Zoskupenie Maďarsko – Slovensko medzi Gőnyü a Gabčíkovom zahŕňajúce tieto PCI:

3.16.1

Prepojovacie vedenie medzi Gabčíkovom (SK) – Gönyű (HU) a Veľkým Ďurom (SK)

| 3.16.2 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

3.16.2

Už sa nepovažuje za PCI

| 3.16.3 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

3.16.3

Už sa nepovažuje za PCI

3.17

Prepojovacie vedenie Maďarsko – Slovensko medzi Sajóvánkou (HU) a Rimavskou Sobotou (SK)

3.18

Zoskupenie Maďarsko – Slovensko medzi oblasťou Kisvárda a Veľkými Kapušanmi zahŕňajúce tieto PCI:

| 3.18.1 | Prepojovacie vedenie medzi oblasťou Kisvárda (HU) a Veľkými Kapušanmi (SK) |
| --- | --- |

3.18.1

Prepojovacie vedenie medzi oblasťou Kisvárda (HU) a Veľkými Kapušanmi (SK)

| 3.18.2 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

3.18.2

Už sa nepovažuje za PCI

3.19

Zoskupenie Taliansko – Čierna Hora medzi Villanovou a Lastvou zahŕňajúce tieto PCI:

| 3.19.1 | Prepojovacie vedenie medzi Villanovou (IT) a Lastvou (ME) |
| --- | --- |

3.19.1

Prepojovacie vedenie medzi Villanovou (IT) a Lastvou (ME)

| 2.19.3 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

2.19.3

Už sa nepovažuje za PCI

| 3.19.3 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

3.19.3

Už sa nepovažuje za PCI

3.20

Už sa nepovažuje za PCI

3.21

Prepojovacie vedenie Taliansko – Slovinsko medzi Salgaredou (IT) a Divačou – región Beričevo (SI)

3.22

Zoskupenie Rumunsko – Srbsko medzi Resitou a Pančevom [v súčasnosti známe ako ‚Stredný kontinentálny východný koridor‘] zahŕňajúce tieto PCI:

| 3.22.1 | Prepojovacie vedenie medzi Resitou (RO) a Pančevom (RS) |
| --- | --- |

3.22.1

Prepojovacie vedenie medzi Resitou (RO) a Pančevom (RS)

| 3.22.2 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Portile de Fier a Resitu (RO) |
| --- | --- |

3.22.2

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Portile de Fier a Resitu (RO)

| 3.22.3 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Resitu a Timisoaru/Sacalaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.3

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Resitu a Timisoaru/Sacalaz (RO)

| 3.22.4 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Arad a Timisoaru/Sacalaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.4

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Arad a Timisoaru/Sacalaz (RO)

Skladovanie v prečerpávacích vodných elektrárňach v Bulharsku a Grécku:

| 3.23 | Skladovanie v prečerpávacej vodnej elektrárni v Bulharsku – Jadenica |
| --- | --- |
| 3.24 | Skladovanie v prečerpávacej vodnej elektrárni v Grécku – Amfilochia |
| 3.25 | Už sa nepovažuje za PCI |
| 3.26 | Už sa nepovažuje za PCI |

3.23

Skladovanie v prečerpávacej vodnej elektrárni v Bulharsku – Jadenica

3.24

Skladovanie v prečerpávacej vodnej elektrárni v Grécku – Amfilochia

3.25

Už sa nepovažuje za PCI

3.26

Už sa nepovažuje za PCI

(4)   Prioritný koridor Plán prepojenia baltského trhu s energiou (‚BEMIP elektrina‘)

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| 4.1 | Prepojovacie vedenie Dánsko – Nemecko spájajúce Tolstrup Gaarde (DK) s Bentwischom (DE) prostredníctvom príbrežných veterných parkov Kriegers Flak (DK) a Baltik 1 a 2 (DE) [v súčasnosti známe ako Kombinované sieťové riešenie Kriegers Flak] |
| 4.2 | Zoskupenie Estónsko – Lotyšsko medzi Kilingi-Nõmme a Rigou [v súčasnosti známe ako 3. prepojovacie vedenie] zahŕňajúce tieto PCI:






  4.2.1 | Prepojovacie vedenie medzi Kilingi-Nõmme (EE) a napájacou stanicou CHP2 v Rige (LV) |

Č.

Vymedzenie

4.1

Prepojovacie vedenie Dánsko – Nemecko spájajúce Tolstrup Gaarde (DK) s Bentwischom (DE) prostredníctvom príbrežných veterných parkov Kriegers Flak (DK) a Baltik 1 a 2 (DE) [v súčasnosti známe ako Kombinované sieťové riešenie Kriegers Flak]

4.2

Zoskupenie Estónsko – Lotyšsko medzi Kilingi-Nõmme a Rigou [v súčasnosti známe ako 3. prepojovacie vedenie] zahŕňajúce tieto PCI:

4.2.1

Prepojovacie vedenie medzi Kilingi-Nõmme (EE) a napájacou stanicou CHP2 v Rige (LV)

| 4.2.2 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Harku a Sindi (EE) |
| --- | --- |

4.2.2

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Harku a Sindi (EE)

| 4.2.3 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce stanicu CHP2 v Rige so stanicou HPP v Rige (LV) |
| --- | --- |

4.2.3

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce stanicu CHP2 v Rige so stanicou HPP v Rige (LV)

4.3

Momentálne súčasť PCI č. 4.9

4.4

Zoskupenie Lotyšsko – Švédsko, zvýšenie kapacity [v súčasnosti známe ako projekt NordBalt] zahŕňajúce tieto PCI:

| 4.4.1 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Ventspils, Tume a Imantu (LV) |
| --- | --- |

4.4.1

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Ventspils, Tume a Imantu (LV)

| 4.4.2 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Ekhyddan a Nybro/Hemsjö (SE) |
| --- | --- |

4.4.2

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Ekhyddan a Nybro/Hemsjö (SE)

Posilnenie v Litve a Poľsku, potrebné na prevádzku projektu ‚LitPol Link I‘:

| 4.5 | Zoskupenie Litva – Poľsko medzi Alytusom (LT) a Elkom (PL) zahŕňajúce tieto PCI:






  1.5.4 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- | --- |

4.5

Zoskupenie Litva – Poľsko medzi Alytusom (LT) a Elkom (PL) zahŕňajúce tieto PCI:

1.5.4

Už sa nepovažuje za PCI

| 4.5.2 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Stanisławów a Olsztyn Mątki (PL) |
| --- | --- |

4.5.2

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Stanisławów a Olsztyn Mątki (PL)

| 3.5.4 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

3.5.4

Už sa nepovažuje za PCI

| 4.5.4 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

4.5.4

Už sa nepovažuje za PCI

| 4.5.5 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Kruonis and Alytus (LT) |
| --- | --- |

4.5.5

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Kruonis and Alytus (LT)

Skladovanie v prečerpávacích vodných elektrárňach v Estónsku a Litve

| 4.6 | Skladovanie v prečerpávacej vodnej elektrárni v Estónsku – Muuga |
| --- | --- |
| 4.7 | Zvýšenie kapacity skladovania v prečerpávacej vodnej elektrárni v Litve – Kruonis |
| 4.8 | Zoskupenie Estónsko – Lotyšsko a vnútroštátne posilnenia v Litve, zahŕňajúce tieto PCI:






  4.8.1 | Prepojovacie vedenie medzi Tartu (EE) and Valmierou (LV) |

4.6

Skladovanie v prečerpávacej vodnej elektrárni v Estónsku – Muuga

4.7

Zvýšenie kapacity skladovania v prečerpávacej vodnej elektrárni v Litve – Kruonis

4.8

Zoskupenie Estónsko – Lotyšsko a vnútroštátne posilnenia v Litve, zahŕňajúce tieto PCI:

4.8.1

Prepojovacie vedenie medzi Tartu (EE) and Valmierou (LV)

| 4.8.2 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Balti and Tartu (EE) |
| --- | --- |

4.8.2

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Balti and Tartu (EE)

| 4.8.3 | Prepojovacie vedenie medzi Tsirguliinou (EE) and Valmierou (LV) |
| --- | --- |

4.8.3

Prepojovacie vedenie medzi Tsirguliinou (EE) and Valmierou (LV)

| 4.8.4 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Eesti a Tsirguliinu (EE) |
| --- | --- |

4.8.4

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Eesti a Tsirguliinu (EE)

| 4.8.4 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce napájaciu stanicu v Litve a štátnu hranicu (LT) |
| --- | --- |

4.8.4

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce napájaciu stanicu v Litve a štátnu hranicu (LT)

| 4.8.6 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Kruonis and Visaginas (LT) |
| --- | --- |

4.8.6

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Kruonis and Visaginas (LT)

4.9

Rôzne aspekty integrácie elektrickej siete pobaltských štátov do európskej kontinentálnej siete vrátane ich synchrónneho fungovania (všeobecný projekt)

(5)   Prioritný koridor Severojužné prepojenia plynovodov v západnej Európe (‚NSI plyn západ‘):

Projekty umožňujúce obojsmerné toky medzi Írskom a Spojeným kráľovstvom

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| 5.1 | Zoskupenie s cieľom umožniť obojsmerné toky medzi Severným Írskom a Veľkou Britániou aj Írskom a takisto medzi Írskom a Spojeným kráľovstvom zahŕňajúce tieto PCI:






  5.1.1 | Fyzický spätný tok v prepojovacom bode Moffat (IE/UK) |

Č.

Vymedzenie

5.1

Zoskupenie s cieľom umožniť obojsmerné toky medzi Severným Írskom a Veľkou Britániou aj Írskom a takisto medzi Írskom a Spojeným kráľovstvom zahŕňajúce tieto PCI:

5.1.1

Fyzický spätný tok v prepojovacom bode Moffat (IE/UK)

| 5.1.2 | Modernizácia plynovodu SNIP (Škótsko – Severné Írsko) s cieľom umožniť fyzický spätný tok medzi Ballylumfordom a Twynholmom |
| --- | --- |

5.1.2

Modernizácia plynovodu SNIP (Škótsko – Severné Írsko) s cieľom umožniť fyzický spätný tok medzi Ballylumfordom a Twynholmom

| 5.1. | Rozvoj podzemného zásobníka zemného plynu Islandmagee (PZZP) v Larne (Severné Írsko) |
| --- | --- |

5.1.

Rozvoj podzemného zásobníka zemného plynu Islandmagee (PZZP) v Larne (Severné Írsko)

5.2

Už sa nepovažuje za PCI

5.3

Terminál LNG a pripojovací plynovod Shannon (IE)

Projekty umožňujúce obojsmerné toky medzi Portugalskom, Španielskom, Francúzskom a Nemeckom:

| 5.4 | Tretí prepojovací bod medzi Portugalskom a Španielskom |
| --- | --- |
| 5.5 | Prepojovací bod v rámci východnej osi Španielsko – Francúzsko medzi Pyrenejským polostrovom a Francúzskom v Le Perthuse vrátane kompresorových staníc v Montpellieri a St. Martin de Crau [v súčasnosti známe ako ‚Midcat‘] |
| 5.6 | Posilnenie francúzskej siete z juhu na sever – spätný tok z Francúzska do Nemecka v prepojovacom bode Obergailbach/Medelsheim (Francúzsko) |
| 5.7 | Posilnenie francúzskej siete z juhu na sever na vytvorenie zóny jednotného trhu zahŕňajúce tieto PCI:






  5.7.1 | Plynovod Val de Saône spájajúci Etrez a Voisines (FR) |

5.4

Tretí prepojovací bod medzi Portugalskom a Španielskom

5.5

Prepojovací bod v rámci východnej osi Španielsko – Francúzsko medzi Pyrenejským polostrovom a Francúzskom v Le Perthuse vrátane kompresorových staníc v Montpellieri a St. Martin de Crau [v súčasnosti známe ako ‚Midcat‘]

5.6

Posilnenie francúzskej siete z juhu na sever – spätný tok z Francúzska do Nemecka v prepojovacom bode Obergailbach/Medelsheim (Francúzsko)

5.7

Posilnenie francúzskej siete z juhu na sever na vytvorenie zóny jednotného trhu zahŕňajúce tieto PCI:

5.7.1

Plynovod Val de Saône spájajúci Etrez a Voisines (FR)

| 5.7.2 | Plynovod Gascogne-Midi (FR) |
| --- | --- |

5.7.2

Plynovod Gascogne-Midi (FR)

5.8

Posilnenie francúzskej siete na podporu tokov z juhu na sever zahŕňajúce tieto PCI:

| 5.8.1 | Plynovod Est Lyonnais spájajúci Saint-Avit a Etrez (FR) |
| --- | --- |

5.8.1

Plynovod Est Lyonnais spájajúci Saint-Avit a Etrez (FR)

| 5.8.2 | Plynovod Eridan spájajúci Saint-Martin-de-Crau a Saint-Avit (FR) |
| --- | --- |

5.8.2

Plynovod Eridan spájajúci Saint-Martin-de-Crau a Saint-Avit (FR)

5.9

Už sa nepovažuje za PCI

5.10

Prepojovacie vedenie so spätným tokom na plynovode TENP v Nemecku

5.11

Prepojovacie vedenie so spätným tokom medzi Talianskom a Švajčiarskom na prepojovacom bode Passo Gries

5.12

Už sa nepovažuje za PCI

5.13

Už sa nepovažuje za PCI

5.14

Už sa nepovažuje za PCI

5.15

Už sa nepovažuje za PCI

5.16

Už sa nepovažuje za PCI

5.17

Už sa nepovažuje za PCI

5.18

Už sa nepovažuje za PCI

5.19

Pripojenie Malty do Európskej plynárenskej siete – plynovodné prepojenie s Talianskom v Gele a/alebo plávajúca jednotka na uskladnenie a spätné splynovanie LNG (FSRU)

5.20

Plynovod spájajúci Alžírsko s Talianskom (cez Sardíniu) [v súčasnosti známy ako plynovod Galsi]

(6)   Prioritný koridor Severojužné prepojenia plynovodov v stredovýchodnej a juhovýchodnej Európe (‚NSI plyn východ‘):

Projekty umožňujúce obojsmerné toky medzi Poľskom, Českou republikou a Slovenskom a prepojenie s terminálmi LNG v Poľsku a v Chorvátsku:

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| 6.1 | Zoskupenie Modernizácia prepojovacieho vedenia Česká republika – Poľsko a súvisiace vnútroštátne posilnenia v západnom Poľsku, zahŕňajúce tieto PCI:






  6.1.1 | Prepojovacie vedenie Poľsko – Česká republika [v súčasnosti známe ako ‚Stork II‘] medzi Libhošťou – Haťou (CZ/PL) a Kędzierzynom (PL) |

Č.

Vymedzenie

6.1

Zoskupenie Modernizácia prepojovacieho vedenia Česká republika – Poľsko a súvisiace vnútroštátne posilnenia v západnom Poľsku, zahŕňajúce tieto PCI:

6.1.1

Prepojovacie vedenie Poľsko – Česká republika [v súčasnosti známe ako ‚Stork II‘] medzi Libhošťou – Haťou (CZ/PL) a Kędzierzynom (PL)

| 6.1.2 | Projekty prepravnej infraštruktúry medzi Lwówkom a Kędzierzynom (PL) |
| --- | --- |

6.1.2

Projekty prepravnej infraštruktúry medzi Lwówkom a Kędzierzynom (PL)

| 6.1.3 | Momentálne súčasť PCI č. 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.3

Momentálne súčasť PCI č. 6.1.2

| 6.1.4 | Momentálne súčasť PCI č. 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.4

Momentálne súčasť PCI č. 6.1.2

| 6.1.5 | Momentálne súčasť PCI č. 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.5

Momentálne súčasť PCI č. 6.1.2

| 6.1.6 | Momentálne súčasť PCI č. 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.6

Momentálne súčasť PCI č. 6.1.2

| 6.1.7 | Momentálne súčasť PCI č. 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.7

Momentálne súčasť PCI č. 6.1.2

| 6.1.8 | Momentálne súčasť PCI č. 6.2.3 |
| --- | --- |

6.1.8

Momentálne súčasť PCI č. 6.2.3

| 6.1.9 | Momentálne súčasť PCI č. 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.9

Momentálne súčasť PCI č. 6.1.2

| 6.1.10 | Momentálne súčasť PCI č. 6.2.3 |
| --- | --- |

6.1.10

Momentálne súčasť PCI č. 6.2.3

| 6.1.11 | Momentálne súčasť PCI č. 6.2.3 |
| --- | --- |

6.1.11

Momentálne súčasť PCI č. 6.2.3

| 6.1.12 | Plynovod Tvrdonice-Libhošť vrátane modernizácie kompresorovej stanice Břeclav (CZ) |
| --- | --- |

6.1.12

Plynovod Tvrdonice-Libhošť vrátane modernizácie kompresorovej stanice Břeclav (CZ)

6.2

Zoskupenie Prepojovacie vedenie Poľsko – Slovensko a súvisiace vnútroštátne posilnenia vo východnom Poľsku, zahŕňajúce tieto PCI:

| 6.2.1 | Prepojovacie vedenie Poľsko – Slovensko |
| --- | --- |

6.2.1

Prepojovacie vedenie Poľsko – Slovensko

| 6.2.2 | Projekty prepravnej infraštruktúry medzi Rembelszczyznou a Strachocinou (PL) |
| --- | --- |

6.2.2

Projekty prepravnej infraštruktúry medzi Rembelszczyznou a Strachocinou (PL)

| 6.2.3 | Projekty prepravnej infraštruktúry medzi Tworógom a Strachocinou (PL) |
| --- | --- |

6.2.3

Projekty prepravnej infraštruktúry medzi Tworógom a Strachocinou (PL)

| 6.2.4 | Momentálne súčasť PCI č. 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.4

Momentálne súčasť PCI č. 6.2.2

| 6.2.5 | Momentálne súčasť PCI č. 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.5

Momentálne súčasť PCI č. 6.2.2

| 6.2.6 | Momentálne súčasť PCI č. 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.6

Momentálne súčasť PCI č. 6.2.2

| 6.2.7 | Momentálne súčasť PCI č. 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.7

Momentálne súčasť PCI č. 6.2.2

| 6.2.8 | Momentálne súčasť PCI č. 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.8

Momentálne súčasť PCI č. 6.2.2

| 6.2.9 | Momentálne súčasť PCI č. 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.9

Momentálne súčasť PCI č. 6.2.2

6.3

Už sa nepovažuje za PCI

6.4

Obojsmerné prepojovacie vedenie Rakúsko – Česká republika (BACI) medzi Baumgartenom (AT), Reinthalom (CZ/AT) a Břeclavou (CZ)

Projekty umožňujúce toky plynu z chorvátskeho terminálu LNG do susedných krajín:

| 6.5 | Zoskupenie LNG terminál na Krku a evakuačné plynovody do Maďarska a za jeho hranice zahŕňajúce tieto PCI:






  6.5.1 | Postupný rozvoj terminálu LNG na Krku (HR) |
| --- | --- | --- |

6.5

Zoskupenie LNG terminál na Krku a evakuačné plynovody do Maďarska a za jeho hranice zahŕňajúce tieto PCI:

6.5.1

Postupný rozvoj terminálu LNG na Krku (HR)

| 6.5.2 | Plynovod Zlobin – Bosiljevo – Sisak – Kozarac – Slobodnica (HR) |
| --- | --- |

6.5.2

Plynovod Zlobin – Bosiljevo – Sisak – Kozarac – Slobodnica (HR)

| 6.5.3 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

6.5.3

Už sa nepovažuje za PCI

| 6.5.4 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

6.5.4

Už sa nepovažuje za PCI

6.6

Momentálne PCI č. 6.26.1

6.7

Už sa nepovažuje za PCI

Projekty umožňujúce toky plynu z južného koridoru zemného plynu a/alebo LNG terminálov v Grécku cez Grécko, Bulharsko, Rumunsko, Srbsko a ďalej do Maďarska vrátane možností spätného toku z juhu na sever a integráciu tranzitných a prepravných sietí:

| 6.8 | Zoskupenie Prepojovacie vedenie medzi Gréckom, Bulharskom a Rumunskom a potrebné posilnenia v Bulharsku zahŕňajúce tieto PCI:






  6.8.1 | Prepojovacie vedenie Grécko – Bulharsko [v súčasnosti známe ako IGB] medzi Komotini (EL) a Starou Zagorou (BG) |
| --- | --- | --- |

6.8

Zoskupenie Prepojovacie vedenie medzi Gréckom, Bulharskom a Rumunskom a potrebné posilnenia v Bulharsku zahŕňajúce tieto PCI:

6.8.1

Prepojovacie vedenie Grécko – Bulharsko [v súčasnosti známe ako IGB] medzi Komotini (EL) a Starou Zagorou (BG)

| 6.8.2 | Potrebná rehabilitácia, modernizácia a rozšírenie bulharskej prepravnej siete |
| --- | --- |

6.8.2

Potrebná rehabilitácia, modernizácia a rozšírenie bulharskej prepravnej siete

| 6.8.3 | Prepojovacie vedenie Severného okruhu bulharskej plynovej prepravnej siete s plynovodom Podisor — Horia a rozšírenie kapacity v úseku Hurezani – Horia – Csanádpalota |
| --- | --- |

6.8.3

Prepojovacie vedenie Severného okruhu bulharskej plynovej prepravnej siete s plynovodom Podisor — Horia a rozšírenie kapacity v úseku Hurezani – Horia – Csanádpalota

| 6.8.4 | Plynovod zameraný na rozšírenie kapacity na prepojovacom vedení Severného okruhu bulharskej a rumunskej prepravnej siete |
| --- | --- |

6.8.4

Plynovod zameraný na rozšírenie kapacity na prepojovacom vedení Severného okruhu bulharskej a rumunskej prepravnej siete

6.9

Zoskupenie Terminál LNG v severnom Grécku zahŕňajúce tieto PCI:

| 6.9.1 | Terminál LNG v severnom Grécku |
| --- | --- |

6.9.1

Terminál LNG v severnom Grécku

| 6.9.2 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

6.9.2

Už sa nepovažuje za PCI

| 6.9.3 | Stanica na kompresiu plynu v Kipi (EL) |
| --- | --- |

6.9.3

Stanica na kompresiu plynu v Kipi (EL)

6.10

Plynové prepojovacie vedenie Bulharsko – Srbsko [v súčasnosti známe ako ‚IBS‘]

6.11

Už sa nepovažuje za PCI

6.12

Už sa nepovažuje za PCI

6.13

| 6.13.1 | Momentálne PCI č. 6.24.4 |
| --- | --- |

6.13.1

Momentálne PCI č. 6.24.4

| 6.13.2 | Momentálne PCI č. 6.24.5 |
| --- | --- |

6.13.2

Momentálne PCI č. 6.24.5

| 6.13.3 | Momentálne PCI č. 6.24.6 |
| --- | --- |

6.13.3

Momentálne PCI č. 6.24.6

6.14

Momentálne PCI č. 6.24.1

6.15

Prepojenie vnútroštátnej prepravnej siete s medzinárodnými plynovodmi a spätným tokom v Isaccei (RO)

| 6.15.1 | Momentálne súčasť PCI č. 6.15 |
| --- | --- |

6.15.1

Momentálne súčasť PCI č. 6.15

| 6.15.2 | Momentálne súčasť PCI č. 6.15 |
| --- | --- |

6.15.2

Momentálne súčasť PCI č. 6.15

Projekt umožňujúci tok plynu z južného koridoru zemného plynu cez Taliansko do severovýchodnej Európy

| 6.16 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |
| 6.17 | Už sa nepovažuje za PCI |
| 6.18 | Plynovod Adriatica (IT) |
| 6.19 | Už sa nepovažuje za PCI |

6.16

Už sa nepovažuje za PCI

6.17

Už sa nepovažuje za PCI

6.18

Plynovod Adriatica (IT)

6.19

Už sa nepovažuje za PCI

Projekty, ktoré umožňujú rozvoj podzemných zásobníkov plynu v juhovýchodnej Európe:

| 6.20 | Zoskupenie Zvýšenie kapacity zásobníkov v juhovýchodnej Európe zahŕňajúce jeden alebo viaceré z týchto PCI:






  6.20.1 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- | --- |

6.20

Zoskupenie Zvýšenie kapacity zásobníkov v juhovýchodnej Európe zahŕňajúce jeden alebo viaceré z týchto PCI:

6.20.1

Už sa nepovažuje za PCI

| 6.20.2 | Rozšírenie podzemného zásobníka zemného plynu Chiren (BG) |
| --- | --- |

6.20.2

Rozšírenie podzemného zásobníka zemného plynu Chiren (BG)

| 6.20.3 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

6.20.3

Už sa nepovažuje za PCI

a jeden z týchto PCI:

| 6.20.4 | Sklad v Depomurese v Rumunsku |
| --- | --- |

6.20.4

Sklad v Depomurese v Rumunsku

| 6.20.5 | Nový podzemný zásobník zemného plynu v Rumunsku |
| --- | --- |

6.20.5

Nový podzemný zásobník zemného plynu v Rumunsku

| 6.20.6 | Podzemný zásobník zemného plynu Sarmasel v Rumunsku |
| --- | --- |

6.20.6

Podzemný zásobník zemného plynu Sarmasel v Rumunsku

6.21

Už sa nepovažuje za PCI

6.22

Už sa nepovažuje za PCI

6.23

Prepojovacie vedenie Maďarsko – Slovinsko (Nagykanizsa – Tornyiszentmiklós (HU) – Lendava (SI) – Kidričevo)

6.24

Zoskupenie Postupné zvyšovanie kapacity na obojsmernom prepravnom koridore Bulharsko – Rumunsko – Maďarsko – Rakúsko (v súčasnosti známe ako ‚ROHUAT/BRUA‘) s cieľom umožniť prepravu 1,75 miliardy metrov kubických ročne v prvej fáze a 4,4 miliardy metrov kubických ročne v druhej fáze vrátane nových zdrojov z Čierneho mora:

| 6.24.1 | Rumunsko-maďarský spätný tok: Prvá etapa maďarského úseku kompresorovej stanice v Csanádpalote (1. fáza) |
| --- | --- |

6.24.1

Rumunsko-maďarský spätný tok: Prvá etapa maďarského úseku kompresorovej stanice v Csanádpalote (1. fáza)

| 6.24.2 | Rozvoj vnútroštátnej plynovej prepravnej siete na rumunskom území v rámci koridoru Bulharsko – Rumunsko – Maďarsko – Rakúsko – prepravný plynovod Podișor – Horia, meracia stanica a 3 nové kompresorové stanice (Jupa, Bibești a Podișor) (1. fáza) |
| --- | --- |

6.24.2

Rozvoj vnútroštátnej plynovej prepravnej siete na rumunskom území v rámci koridoru Bulharsko – Rumunsko – Maďarsko – Rakúsko – prepravný plynovod Podișor – Horia, meracia stanica a 3 nové kompresorové stanice (Jupa, Bibești a Podișor) (1. fáza)

| 6.24.3 | Kompresorová stanica GCA Mosonmagyaróvár (rozvoj na rakúskej strane) (1. fáza) |
| --- | --- |

6.24.3

Kompresorová stanica GCA Mosonmagyaróvár (rozvoj na rakúskej strane) (1. fáza)

| 6.24.4 | Plynovod Városföld – Ercsi – Győr (kapacita 4,4 miliardy metrov kubických ročne) (HU) |
| --- | --- |

6.24.4

Plynovod Városföld – Ercsi – Győr (kapacita 4,4 miliardy metrov kubických ročne) (HU)

| 6.24.5 | Plynovod Ercsi – Százhalombatta (kapacita 4,4 miliardy metrov kubických ročne) (HU) |
| --- | --- |

6.24.5

Plynovod Ercsi – Százhalombatta (kapacita 4,4 miliardy metrov kubických ročne) (HU)

| 6.24.6 | Kompresorová stanica Városföld (kapacita 4,4 miliardy metrov kubických ročne) (HU) |
| --- | --- |

6.24.6

Kompresorová stanica Városföld (kapacita 4,4 miliardy metrov kubických ročne) (HU)

| 6.24.7 | Rozšírenie prepravnej kapacity v Rumunsku smerom do Maďarska až na úroveň 4,4 miliardy metrov kubických ročne (2. fáza) |
| --- | --- |

6.24.7

Rozšírenie prepravnej kapacity v Rumunsku smerom do Maďarska až na úroveň 4,4 miliardy metrov kubických ročne (2. fáza)

| 6.24.8 | Plynovod Čiernomorské pobrežie — Podișor (RO) na prevzatie čiernomorského plynu |
| --- | --- |

6.24.8

Plynovod Čiernomorské pobrežie — Podișor (RO) na prevzatie čiernomorského plynu

| 6.24.9 | Rumunsko-maďarský spätný tok: Druhá etapa maďarského úseku kompresorovej stanice v Csanádpalote alebo Algyő (HU) (s kapacitou 4,4 miliardy metrov kubických ročne) (2. fáza) |
| --- | --- |

6.24.9

Rumunsko-maďarský spätný tok: Druhá etapa maďarského úseku kompresorovej stanice v Csanádpalote alebo Algyő (HU) (s kapacitou 4,4 miliardy metrov kubických ročne) (2. fáza)

6.25

Zoskupenie Infraštruktúra na prepravu nového plynu do strednej a juhovýchodnej Európy s cieľom diverzifikácie zahŕňajúce jeden alebo viaceré z týchto PCI:

| 6.25.1 | Sieť plynovodov z Bulharska na Slovensko [v súčasnosti známa ako ‚Eastring‘] |
| --- | --- |

6.25.1

Sieť plynovodov z Bulharska na Slovensko [v súčasnosti známa ako ‚Eastring‘]

| 6.25.2 | Sieť plynovodov z Grécka Rakúska [v súčasnosti známa ako ‚Tesla‘] |
| --- | --- |

6.25.2

Sieť plynovodov z Grécka Rakúska [v súčasnosti známa ako ‚Tesla‘]

| 6.25.3 | Ďalšie rozšírenie obojsmerného prepravného koridoru Bulharsko – Rumunsko – Maďarsko – Rakúsko [v súčasnosti známe ako ‚ROHUAT/BRUA‘, 3. fáza] |
| --- | --- |

6.25.3

Ďalšie rozšírenie obojsmerného prepravného koridoru Bulharsko – Rumunsko – Maďarsko – Rakúsko [v súčasnosti známe ako ‚ROHUAT/BRUA‘, 3. fáza]

| 6.25.4 | Infraštruktúra umožňujúca rozvoj bulharského plynárenského uzla |
| --- | --- |

6.25.4

Infraštruktúra umožňujúca rozvoj bulharského plynárenského uzla

6.26

Zoskupenie Chorvátsko – Slovinsko – Rakúsko v Rogatci, zahŕňajúce tieto PCI:

| 6.26.1 | Prepojovacie vedenie Chorvátsko — Slovinsko (Lučko – Zabok – Rogatec) |
| --- | --- |

6.26.1

Prepojovacie vedenie Chorvátsko — Slovinsko (Lučko – Zabok – Rogatec)

| 6.26.2 | Kompresorová stanica Kidričevo, 2. fáza modernizácie (SI) |
| --- | --- |

6.26.2

Kompresorová stanica Kidričevo, 2. fáza modernizácie (SI)

| 6.26.3 | Kompresorové stanice na chorvátskej plynovodnej prepravnej sieti |
| --- | --- |

6.26.3

Kompresorové stanice na chorvátskej plynovodnej prepravnej sieti

| 6.26.4 | GCA 2014/04 Murfeld (AT) |
| --- | --- |

6.26.4

GCA 2014/04 Murfeld (AT)

| 6.26.5 | Modernizácia prepojovacieho vedenia Murfeld/Ceršak (AT – SI) |
| --- | --- |

6.26.5

Modernizácia prepojovacieho vedenia Murfeld/Ceršak (AT – SI)

| 6.26.6 | Modernizácia prepojovacieho vedenia Rogatec |
| --- | --- |

6.26.6

Modernizácia prepojovacieho vedenia Rogatec

(7)   Prioritný koridor Južný koridor plynu (‚SGC‘):

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| 7.1 | Zoskupenie PCI Integrovaná, dedikovaná a škálovateľná dopravná infraštruktúra a súvisiace vybavenie na prepravu minimálne 10 miliárd metrov kubických zemného plynu ročne z nových zdrojov v Kaspickom regióne cez Azerbajdžan, Gruzínsko a Turecko a napokon na trhy EÚ v Grécku a Taliansku zahŕňajúce jedno alebo viaceré z týchto PCI:






  7.1.1 | Plynovod do EÚ z Turkménska a Azerbajdžanom cez Gruzínsko a Turecko [v súčasnosti známy ako kombinácia ‚Transkaspického plynovodu‘ (TCP) ‚rozšírenia Juhokaukazského plynovodu‘(SCP-(F)X) a ‚Transanatolského plynovodu‘ (TANAP)] |

Č.

Vymedzenie

7.1

Zoskupenie PCI Integrovaná, dedikovaná a škálovateľná dopravná infraštruktúra a súvisiace vybavenie na prepravu minimálne 10 miliárd metrov kubických zemného plynu ročne z nových zdrojov v Kaspickom regióne cez Azerbajdžan, Gruzínsko a Turecko a napokon na trhy EÚ v Grécku a Taliansku zahŕňajúce jedno alebo viaceré z týchto PCI:

7.1.1

Plynovod do EÚ z Turkménska a Azerbajdžanom cez Gruzínsko a Turecko [v súčasnosti známy ako kombinácia ‚Transkaspického plynovodu‘ (TCP) ‚rozšírenia Juhokaukazského plynovodu‘(SCP-(F)X) a ‚Transanatolského plynovodu‘ (TANAP)]

| 7.1.2 | Kompresorová stanica v Kipi (EL) |
| --- | --- |

7.1.2

Kompresorová stanica v Kipi (EL)

| 7.1.3 | Plynovod z Grécka do Talianska cez Albánsko a Jadranské more [v súčasnosti známy ako ‚Transjadranský plynovod‘ (TAP)] |
| --- | --- |

7.1.3

Plynovod z Grécka do Talianska cez Albánsko a Jadranské more [v súčasnosti známy ako ‚Transjadranský plynovod‘ (TAP)]

| 7.1.4 | Plynovod z Grécka do Talianska [v súčasnosti známy ako ‚Plynovod Poseidon‘] |
| --- | --- |

7.1.4

Plynovod z Grécka do Talianska [v súčasnosti známy ako ‚Plynovod Poseidon‘]

| 7.1.5 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

7.1.5

Už sa nepovažuje za PCI

| 7.1.6 | Meracie a regulačné stanice na spojenie gréckej prepravnej siete s plynovodom TAP |
| --- | --- |

7.1.6

Meracie a regulačné stanice na spojenie gréckej prepravnej siete s plynovodom TAP

| 7.1.7 | Plynovod Komotini — Thesprotia (EL) |
| --- | --- |

7.1.7

Plynovod Komotini — Thesprotia (EL)

7.2

Už sa nepovažuje za PCI

7.3

| 7.3.1 | Plynovod z príbrežných oblastí Cypru do pevninského Grécka cez Krétu [v súčasnosti známy ako ‚Plynovod EastMed‘] |
| --- | --- |

7.3.1

Plynovod z príbrežných oblastí Cypru do pevninského Grécka cez Krétu [v súčasnosti známy ako ‚Plynovod EastMed‘]

| 7.3.2 | Odstránenie vnútorných úzkych miest na Cypre s cieľom ukončiť izoláciu a umožniť prepravu plynu z východného Stredomoria |
| --- | --- |

7.3.2

Odstránenie vnútorných úzkych miest na Cypre s cieľom ukončiť izoláciu a umožniť prepravu plynu z východného Stredomoria

7.4

Zoskupenie Prepojovacie vedenia s Tureckom, zahŕňajúce ďalej uvedené projekty spoločného záujmu:

| 7.4.1 | Kompresorová stanica v Kipi (EL) |
| --- | --- |

7.4.1

Kompresorová stanica v Kipi (EL)

| 7.4.2 | Prepojovacie vedenie medzi Tureckom a Bulharskom [v súčasnosti známe ako ‚ITB‘] |
| --- | --- |

7.4.2

Prepojovacie vedenie medzi Tureckom a Bulharskom [v súčasnosti známe ako ‚ITB‘]

(8)   Prioritný koridor Plán prepojenia baltského trhu s energiou v plyne (‚BEMIP plyn‘):

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| 8.1 | Zoskupenie Dodávky LNG vo východnej časti Baltského mora, zahŕňajúce tieto PCI:






  8.1.1 | Prepojovacie vedenie medzi Estónskom a Fínskom [v súčasnosti známe ako ‚Balticconnector‘] a |

Č.

Vymedzenie

8.1

Zoskupenie Dodávky LNG vo východnej časti Baltského mora, zahŕňajúce tieto PCI:

8.1.1

Prepojovacie vedenie medzi Estónskom a Fínskom [v súčasnosti známe ako ‚Balticconnector‘] a

| 8.1.2 | Jeden z týchto terminálov LNG:






  8.1.2.1 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- | --- |

8.1.2

Jeden z týchto terminálov LNG:

8.1.2.1

Už sa nepovažuje za PCI

| 8.1.2.2 | LNG Paldiski (EE) |
| --- | --- |

8.1.2.2

LNG Paldiski (EE)

| 8.1.2.3 | LNG Tallin (EE) |
| --- | --- |

8.1.2.3

LNG Tallin (EE)

| 8.1.2.4 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

8.1.2.4

Už sa nepovažuje za PCI

Posilnenie prepravnej infraštruktúry v pobaltských štátoch a modernizácia podzemného skladovania plynu v Lotyšsku:

| 8.2 | Zoskupenie Modernizácia infraštruktúry vo východnej časti Baltského mora zahŕňajúce tieto PCI:






  8.2.1 | Posilnenie prepojovacieho vedenia Lotyšsko – Litva |
| --- | --- | --- |

8.2

Zoskupenie Modernizácia infraštruktúry vo východnej časti Baltského mora zahŕňajúce tieto PCI:

8.2.1

Posilnenie prepojovacieho vedenia Lotyšsko – Litva

| 8.2.2 | Posilnenie prepojovacieho vedenia Estónsko – Lotyšsko |
| --- | --- |

8.2.2

Posilnenie prepojovacieho vedenia Estónsko – Lotyšsko

| 8.2.3 | Už sa nepovažuje za PCI |
| --- | --- |

8.2.3

Už sa nepovažuje za PCI

| 8.2.4 | Posilnenie podzemného skladovania plynu v Inčukalns (LV) |
| --- | --- |

8.2.4

Posilnenie podzemného skladovania plynu v Inčukalns (LV)

8.3

Prepojovacie vedenie Poľsko – Dánsko [v súčasnosti známe ako ‚Baltský plynovod‘]

8.4

Už sa nepovažuje za PCI

8.5

Prepojovacie vedenie Poľsko – Litva [v súčasnosti známe ako ‚GIPL‘]

8.6

Terminál LNG Göteborg, Švédsko

8.7

Zvýšenie kapacity terminálu LNG Swinoujscie, Poľsko

8.8

Už sa nepovažuje za PCI

(9)   Prioritný koridor Spojenia pre dodávky ropy v stredovýchodnej Európe (‚OSC‘):

Posilnenie bezpečnosti dodávok ropy v regióne strednej a východnej Európy zvyšovaním interoperability a poskytnutím primeraných alternatívnych dodávateľských trás:

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| 9.1 | Ropovod Adamowo – Brody: ropovod medzi manipulačným zariadením JSC Uktransnafta v Brodoch (Ukrajina) a farmou nádrží Adamowo (Poľsko) |
| 9.2 | Ropovod Bratislava – Schwechat: ropovod spájajúci Schwechat (Rakúsko) a Bratislavu (Slovenská republika) |
| 9.3 | Ropovody JANAF-Adria: obnova, modernizácia, údržba a zvýšenie kapacity existujúcich plynovodov JANAF a Adria s prepojením medzi chorvátskym námorným prístavom Omišalj a južnou vetvou ropovodu Družba (Chorvátsko, Maďarsko, Slovenská republika) (Maďarsko-slovenské prepojovacie vedenie sa už nepovažuje za PCI) |
| 9.4 | Ropovod Litvínov (Česká republika) – Spergau (Nemecko): projekt predĺženia ropovodu Družba do rafinérie TRM Spergau |
| 9.5 | Zoskupenie Pomoranský ropovod (Poľsko) zahŕňajúce tieto PCI:






  9.5.1. | Výstavba ropného terminálu v Gdansku |

Č.

Vymedzenie

9.1

Ropovod Adamowo – Brody: ropovod medzi manipulačným zariadením JSC Uktransnafta v Brodoch (Ukrajina) a farmou nádrží Adamowo (Poľsko)

9.2

Ropovod Bratislava – Schwechat: ropovod spájajúci Schwechat (Rakúsko) a Bratislavu (Slovenská republika)

9.3

Ropovody JANAF-Adria: obnova, modernizácia, údržba a zvýšenie kapacity existujúcich plynovodov JANAF a Adria s prepojením medzi chorvátskym námorným prístavom Omišalj a južnou vetvou ropovodu Družba (Chorvátsko, Maďarsko, Slovenská republika) (Maďarsko-slovenské prepojovacie vedenie sa už nepovažuje za PCI)

9.4

Ropovod Litvínov (Česká republika) – Spergau (Nemecko): projekt predĺženia ropovodu Družba do rafinérie TRM Spergau

9.5

Zoskupenie Pomoranský ropovod (Poľsko) zahŕňajúce tieto PCI:

9.5.1.

Výstavba ropného terminálu v Gdansku

| 9.5.2. | Rozšírenie Pomoranského ropovodu: slučky a druhé vedenie na Pomoranskom ropovode, prepojujúce farmu nádrží Plebanka (v blízkosti Płocku) a manipulačný terminál v Gdansku |
| --- | --- |

9.5.2.

Rozšírenie Pomoranského ropovodu: slučky a druhé vedenie na Pomoranskom ropovode, prepojujúce farmu nádrží Plebanka (v blízkosti Płocku) a manipulačný terminál v Gdansku

9.6

TAL Plus: Kapacita rozširovania ropovodu TAL medzi Terstom (Taliansko) a Ingolstadtom (Nemecko)

(10)   Prioritná tematická oblasť Zavedenie inteligentných sietí

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| 10.1 | Projekt Severoatlantickej zelenej zóny (Írsko, Spojené kráľovstvo/Severné Írsko) je zameraný na znižovanie veterných obmedzení zavedením komunikačnej infraštruktúry, posilnením kontroly prepojenia sietí a vytvorením (cezhraničných) protokolov pre riadenie dopytu. |
| 10.2 | Green-Me (Francúzsko, Taliansko) je zameraný na zlepšenie integrácie RES zavedením automatizovaných riadiacich, regulačných a monitorovacích systémov v napájacích staniciach HV a VN/SN vrátane komunikácie s generátormi využívajúcimi obnoviteľné zdroje a skladovanie v primárnych napájacích staniciach, ako aj na výmenu nových údajov na lepšie riadenie cezhraničného prepojenia. |
| 10.3 | SINCRO.GRID (Slovinsko/Chorvátsko) je zameraný na riešenie otázok súvisiacich s napätím, reguláciou frekvencie a preťažením siete, čím umožňuje ďalšie využívanie obnoviteľných zdrojov energie a odsun konvenčnej výroby pomocou integrácie nových aktívnych prvkov v prepravných a distribučných sietiach do cezhraničného virtuálneho kontrolného centra založeného na modernej správe údajov, jednotnom systéme optimalizácie a prognóz, súčasťou ktorého sú dvaja susediaci prevádzkovatelia prepravných sietí a dvaja susediaci prevádzkovatelia distribučných sietí. |

Č.

Vymedzenie

10.1

Projekt Severoatlantickej zelenej zóny (Írsko, Spojené kráľovstvo/Severné Írsko) je zameraný na znižovanie veterných obmedzení zavedením komunikačnej infraštruktúry, posilnením kontroly prepojenia sietí a vytvorením (cezhraničných) protokolov pre riadenie dopytu.

10.2

Green-Me (Francúzsko, Taliansko) je zameraný na zlepšenie integrácie RES zavedením automatizovaných riadiacich, regulačných a monitorovacích systémov v napájacích staniciach HV a VN/SN vrátane komunikácie s generátormi využívajúcimi obnoviteľné zdroje a skladovanie v primárnych napájacích staniciach, ako aj na výmenu nových údajov na lepšie riadenie cezhraničného prepojenia.

10.3

SINCRO.GRID (Slovinsko/Chorvátsko) je zameraný na riešenie otázok súvisiacich s napätím, reguláciou frekvencie a preťažením siete, čím umožňuje ďalšie využívanie obnoviteľných zdrojov energie a odsun konvenčnej výroby pomocou integrácie nových aktívnych prvkov v prepravných a distribučných sietiach do cezhraničného virtuálneho kontrolného centra založeného na modernej správe údajov, jednotnom systéme optimalizácie a prognóz, súčasťou ktorého sú dvaja susediaci prevádzkovatelia prepravných sietí a dvaja susediaci prevádzkovatelia distribučných sietí.

(11)   Prioritná tematická oblasť elektrických diaľnic

Zoznam PCI s dvojitým označením ako elektrické diaľnice

| Č. | Vymedzenie |
| --- | --- |
| Prioritný koridor Morská prenosová a distribučná sústava v oblasti Severného mora (‚NSOG‘): |
| 1.1.1 | Prepojovacie vedenie medzi Zeebrugge (BE) a okolím mesta Richborough (UK) |
| 1.3.1 | Prepojovacie vedenie medzi Endrupom (DK) a Niebüllom (DE) |
| 1.3.2 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Brunsbűttel a Niebűll (DE) |
| 1.4.1 | Prepojovacie vedenie medzi Kassø (DK) a Audorfom (DE) |
| 1.4.2 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Audorf a Hamburg/Nord (DE) |
| 1.4.3 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Hamburg/Nord a Dollern (DE) |
| 1.5 | Prepojovacie vedenie Dánsko – Holandsko medzi Endrupom (DK) a Eemshavenom (NL) [v súčasnosti známe ako ‚COBRAcable‘] |
| 1.6 | Prepojovacie vedenie Francúzsko – Írsko medzi La Martyre (FR) a Great Islandom alebo mestom Knockraha (IE) [v súčasnosti známe ako ‚Prepojovacie vedenie Celtic‘] |
| 1.7.1 | Prepojovacie vedenie Francúzsko – Spojené kráľovstvo medzi mestom Cotentin (FR) a okolím Exeteru (UK) [v súčasnosti známe ako projekt FAB] |
| 1.7.2 | Prepojovacie vedenie Francúzsko – Spojené kráľovstvo medzi Tourbe (FR) a Chillingom (UK) [v súčasnosti známe ako projekt IFA2] |
| 1.7.3 | Prepojovacie vedenie Francúzsko – Spojené kráľovstvo medzi mestami Coquelles (FR) a Folkestone (UK) [v súčasnosti známe ako projekt ElecLink] |
| 1.8 | Prepojovacie vedenie Nemecko – Nórsko medzi Wilsterom (DE) a Tonstadom (NO) [v súčasnosti známe ako ‚NordLink‘] |
| 1.10 | Prepojovacie vedenie Nórsko – Spojené kráľovstvo |
| 1.13 | Prepojovacie vedenie medzi Islandom a Spojeným kráľovstvom [v súčasnosti známe ako ‚Ice Link‘] |
| 1.14 | Prepojovacie vedenie medzi Revsingom (DK) a Bicker Fenom (UK) [v súčasnosti známe ako ‚Viking Link‘] |
| Prioritný koridor Severojužné elektrické prepojovacie vedenia v západnej Európe (‚NSI elektrina západ‘): |
| 2.2.1 | Prepojovacie vedenie medzi Lixhe (BE) a Oberzierom (DE) |
| 2.5.1 | Prepojovacie vedenie medzi Grande Ile (FR) a Piossascom (IT) [v súčasnosti známe ako projekt Savoie-Piemont] |
| 2.7 | Prepojovacie vedenie Francúzsko – Španielsko medzi Akvitánskom (FR) a Baskickom (ES) [v súčasnosti známe ako projekt Biskajský záliv] |
| 2.9 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie v Nemecku spájajúce Osterath a Philippsburg (DE) na zvýšenie kapacity pri západných hraniciach |
| 2.10 | Vnútroštátne prepojovacie vedenie v Nemecku spájajúce Brunsbüttel-Grοβgartach a Wilster-Grafenrheinfeld (DE) na zvýšenie kapacity pri severných a južných hraniciach |
| 2.13 | Zoskupenie Prepojovacie vedenia Írsko – Spojené kráľovstvo zahŕňajúce jeden alebo viaceré z týchto PCI:






  2.13.1 | Prepojovacie vedenie Írsko – Spojené kráľovstvo medzi Woodlandom (IE) a Turleenanom (UK) |

Č.

Vymedzenie

Prioritný koridor Morská prenosová a distribučná sústava v oblasti Severného mora (‚NSOG‘):

1.1.1

Prepojovacie vedenie medzi Zeebrugge (BE) a okolím mesta Richborough (UK)

1.3.1

Prepojovacie vedenie medzi Endrupom (DK) a Niebüllom (DE)

1.3.2

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Brunsbűttel a Niebűll (DE)

1.4.1

Prepojovacie vedenie medzi Kassø (DK) a Audorfom (DE)

1.4.2

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Audorf a Hamburg/Nord (DE)

1.4.3

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Hamburg/Nord a Dollern (DE)

1.5

Prepojovacie vedenie Dánsko – Holandsko medzi Endrupom (DK) a Eemshavenom (NL) [v súčasnosti známe ako ‚COBRAcable‘]

1.6

Prepojovacie vedenie Francúzsko – Írsko medzi La Martyre (FR) a Great Islandom alebo mestom Knockraha (IE) [v súčasnosti známe ako ‚Prepojovacie vedenie Celtic‘]

1.7.1

Prepojovacie vedenie Francúzsko – Spojené kráľovstvo medzi mestom Cotentin (FR) a okolím Exeteru (UK) [v súčasnosti známe ako projekt FAB]

1.7.2

Prepojovacie vedenie Francúzsko – Spojené kráľovstvo medzi Tourbe (FR) a Chillingom (UK) [v súčasnosti známe ako projekt IFA2]

1.7.3

Prepojovacie vedenie Francúzsko – Spojené kráľovstvo medzi mestami Coquelles (FR) a Folkestone (UK) [v súčasnosti známe ako projekt ElecLink]

1.8

Prepojovacie vedenie Nemecko – Nórsko medzi Wilsterom (DE) a Tonstadom (NO) [v súčasnosti známe ako ‚NordLink‘]

1.10

Prepojovacie vedenie Nórsko – Spojené kráľovstvo

1.13

Prepojovacie vedenie medzi Islandom a Spojeným kráľovstvom [v súčasnosti známe ako ‚Ice Link‘]

1.14

Prepojovacie vedenie medzi Revsingom (DK) a Bicker Fenom (UK) [v súčasnosti známe ako ‚Viking Link‘]

Prioritný koridor Severojužné elektrické prepojovacie vedenia v západnej Európe (‚NSI elektrina západ‘):

2.2.1

Prepojovacie vedenie medzi Lixhe (BE) a Oberzierom (DE)

2.5.1

Prepojovacie vedenie medzi Grande Ile (FR) a Piossascom (IT) [v súčasnosti známe ako projekt Savoie-Piemont]

2.7

Prepojovacie vedenie Francúzsko – Španielsko medzi Akvitánskom (FR) a Baskickom (ES) [v súčasnosti známe ako projekt Biskajský záliv]

2.9

Vnútroštátne prepojovacie vedenie v Nemecku spájajúce Osterath a Philippsburg (DE) na zvýšenie kapacity pri západných hraniciach

2.10

Vnútroštátne prepojovacie vedenie v Nemecku spájajúce Brunsbüttel-Grοβgartach a Wilster-Grafenrheinfeld (DE) na zvýšenie kapacity pri severných a južných hraniciach

2.13

Zoskupenie Prepojovacie vedenia Írsko – Spojené kráľovstvo zahŕňajúce jeden alebo viaceré z týchto PCI:

2.13.1

Prepojovacie vedenie Írsko – Spojené kráľovstvo medzi Woodlandom (IE) a Turleenanom (UK)

| 2.13.2 | Prepojovacie vedenie Írsko – Spojené kráľovstvo medzi Srananaghom (IE) a Turleenanom (UK) |
| --- | --- |

2.13.2

Prepojovacie vedenie Írsko – Spojené kráľovstvo medzi Srananaghom (IE) a Turleenanom (UK)

Prioritný koridor Severojužné elektrické prepojovacie vedenia v strednej, východnej a juhovýchodnej Európe (‚NSI elektrina východ‘)

3.10.1

Prepojovacie vedenie medzi mestami Hadera (IL) a Kofinou (CY)

3.10.2

Prepojovacie vedenie medzi mestami Vasilikos (CY) a Korakia, Kréta (EL)

3.10.3

Vnútroštátne prepojovacie vedenie spájajúce Korakiu, Kréta a regiónom Atika (EL)

3.12

Vnútroštátne prepojovacie vedenie v Nemecku spájajúce Wolmirstedt a Bavorsko na zvýšenie vnútornej severojužnej prenosovej kapacity

Prioritný koridor Plán prepojenia baltského trhu s energiou (‚BEMIP elektrina‘)

4.1

Prepojovacie vedenie Dánsko – Nemecko spájajúce Tolstrup Gaarde (DK) s Bentwischom (DE) prostredníctvom príbrežných veterných parkov Kriegers Flak (DK) a Baltik 1 a 2 (DE) [v súčasnosti známe ako Kombinované sieťové riešenie Kriegers Flak]“

---

| 27.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 19/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 19/22

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2016/90

z 26. januára 2016,

ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 102/2012, ktorým sa po čiastočnom priebežnom preskúmaní podľa článku 11 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom, okrem iného, na Ukrajine

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 3,

keďže:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Platné opatrenia

Platné opatrenia

| (1) | Platné antidumpingové opatrenia na dovoz určitých oceľových lán a káblov s pôvodom na Ukrajine boli pôvodne uložené nariadením Rady (ES) č. 1796/1999 (2) (ďalej len „pôvodné nariadenie“) a naposledy rozšírené vykonávacím nariadením Rady (EÚ) č. 102/2012 (3) (ďalej len „platné opatrenia“). |
| --- | --- |

(1)

Platné antidumpingové opatrenia na dovoz určitých oceľových lán a káblov s pôvodom na Ukrajine boli pôvodne uložené nariadením Rady (ES) č. 1796/1999 (2) (ďalej len „pôvodné nariadenie“) a naposledy rozšírené vykonávacím nariadením Rady (EÚ) č. 102/2012 (3) (ďalej len „platné opatrenia“).

2

3

| (2) | Platné opatrenia majú formu cla ad valorem vo výške 51,8 %. |
| --- | --- |

(2)

Platné opatrenia majú formu cla ad valorem vo výške 51,8 %.

ad valorem

1.2.   Žiadosť o preskúmanie

Žiadosť o preskúmanie

| (3) | Európskej komisii (ďalej len „Komisia“) bola doručená žiadosť o čiastočné priebežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia. Žiadosť podala spoločnosť PJSC „PA“„Stalkanat-Silur“ (ďalej len „žiadateľ“), ktorá je vyvážajúcim výrobcom z Ukrajiny. |
| --- | --- |

(3)

Európskej komisii (ďalej len „Komisia“) bola doručená žiadosť o čiastočné priebežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia. Žiadosť podala spoločnosť PJSC „PA“„Stalkanat-Silur“ (ďalej len „žiadateľ“), ktorá je vyvážajúcim výrobcom z Ukrajiny.

| (4) | Žiadosť bola vo vzťahu k žiadateľovi rozsahom obmedzená na preskúmanie dumpingu. |
| --- | --- |

(4)

Žiadosť bola vo vzťahu k žiadateľovi rozsahom obmedzená na preskúmanie dumpingu.

| (5) | Žiadateľ vo svojej žiadosti predložil evidentný dôkaz, že zmeny jeho súčasnej štruktúry vyplývajúce z koncentrácie, okrem iného, dvoch neprepojených vyvážajúcich výrobcov na Ukrajine (z ktorých iba jeden bol predtým individuálne prešetrovaný) majú trvalý charakter. |
| --- | --- |

(5)

Žiadateľ vo svojej žiadosti predložil evidentný dôkaz, že zmeny jeho súčasnej štruktúry vyplývajúce z koncentrácie, okrem iného, dvoch neprepojených vyvážajúcich výrobcov na Ukrajine (z ktorých iba jeden bol predtým individuálne prešetrovaný) majú trvalý charakter.

| (6) | Žiadateľ navyše tvrdil, že na základe jeho vlastných domácich cien alebo na základe jeho vytvorenej normálnej hodnoty (výrobné náklady, predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk) namiesto predtým používanej normálnej hodnoty analogickej krajiny je dumpingové rozpätie žiadateľa výrazne nižšie než súčasná úroveň opatrení. |
| --- | --- |

(6)

Žiadateľ navyše tvrdil, že na základe jeho vlastných domácich cien alebo na základe jeho vytvorenej normálnej hodnoty (výrobné náklady, predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk) namiesto predtým používanej normálnej hodnoty analogickej krajiny je dumpingové rozpätie žiadateľa výrazne nižšie než súčasná úroveň opatrení.

| (7) | Žiadateľ preto tvrdil, že zachovanie zavedených opatrení na súčasnej úrovni už nie je nevyhnutné na to, aby sa nimi vyrovnávali účinky dumpingu spôsobujúceho ujmu, ako bolo stanovené predtým. |
| --- | --- |

(7)

Žiadateľ preto tvrdil, že zachovanie zavedených opatrení na súčasnej úrovni už nie je nevyhnutné na to, aby sa nimi vyrovnávali účinky dumpingu spôsobujúceho ujmu, ako bolo stanovené predtým.

1.3.   Začatie preskúmania

Začatie preskúmania

| (8) | Komisia po tom, ako informovala členské štáty, stanovila, že existujú dostatočné dôkazy opodstatňujúce začatie čiastočného priebežného preskúmania a prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (4) z 18. novembra 2014 informovala o začatí prešetrovania obmedzeného svojím rozsahom len na prešetrenie dumpingu v súvislosti so žiadateľom v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(8)

Komisia po tom, ako informovala členské štáty, stanovila, že existujú dostatočné dôkazy opodstatňujúce začatie čiastočného priebežného preskúmania a prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (4) z 18. novembra 2014 informovala o začatí prešetrovania obmedzeného svojím rozsahom len na prešetrenie dumpingu v súvislosti so žiadateľom v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia.

Úradnom vestníku Európskej únie

4

1.4.   Príslušný výrobok a podobný výrobok

Príslušný výrobok a podobný výrobok

| (9) | Príslušný výrobok, na ktorý sa vzťahuje toto preskúmanie, je ten istý výrobok ako v pôvodom prešetrovaní a poslednom prešetrovaní, ktoré viedlo k uloženiu platných opatrení, t. j. oceľové laná a káble vrátane uzavretých lán, s výnimkou lán a káblov z nehrdzavejúcej ocele, s maximálnym rozmerom prierezu presahujúcim 3 mm, s pôvodom na Ukrajine (ďalej len „príslušný výrobok“), ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselný znak(-y) KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98. |
| --- | --- |

(9)

Príslušný výrobok, na ktorý sa vzťahuje toto preskúmanie, je ten istý výrobok ako v pôvodom prešetrovaní a poslednom prešetrovaní, ktoré viedlo k uloženiu platných opatrení, t. j. oceľové laná a káble vrátane uzavretých lán, s výnimkou lán a káblov z nehrdzavejúcej ocele, s maximálnym rozmerom prierezu presahujúcim 3 mm, s pôvodom na Ukrajine (ďalej len „príslušný výrobok“), ktoré sú v súčasnosti zaradené pod číselný znak(-y) KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98.

| (10) | Výrobok vyrábaný a predávaný na Ukrajine, ako aj v tretích krajinách, a výrobok vyvážaný do Únie majú rovnaké fyzikálne a technické vlastnosti a konečné použitie, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(10)

Výrobok vyrábaný a predávaný na Ukrajine, ako aj v tretích krajinách, a výrobok vyvážaný do Únie majú rovnaké fyzikálne a technické vlastnosti a konečné použitie, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

1.5.   Dotknuté strany

Dotknuté strany

| (11) | Komisia oficiálne upovedomila žiadateľa, známe združenie výrobného odvetvia Únie a ukrajinské orgány o začatí priebežného preskúmania. Zainteresované strany dostali príležitosť predložiť písomné stanoviská a byť vypočuté. |
| --- | --- |

(11)

Komisia oficiálne upovedomila žiadateľa, známe združenie výrobného odvetvia Únie a ukrajinské orgány o začatí priebežného preskúmania. Zainteresované strany dostali príležitosť predložiť písomné stanoviská a byť vypočuté.

| (12) | Komisia poslala žiadateľovi dotazník a dostala ho vyplnený v rámci stanovenej lehoty. Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie dumpingu. Overovanie sa uskutočnilo v priestoroch žiadateľa v Odese na Ukrajine. |
| --- | --- |

(12)

Komisia poslala žiadateľovi dotazník a dostala ho vyplnený v rámci stanovenej lehoty. Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie dumpingu. Overovanie sa uskutočnilo v priestoroch žiadateľa v Odese na Ukrajine.

1.6.   Obdobie revízneho prešetrovania

Obdobie revízneho prešetrovania

| (13) | Revízne prešetrovanie pokrývalo obdobie od 1. júla 2013 do 30. septembra 2014. |
| --- | --- |

(13)

Revízne prešetrovanie pokrývalo obdobie od 1. júla 2013 do 30. septembra 2014.

2.   VÝSLEDKY PREŠETROVANIA

VÝSLEDKY PREŠETROVANIA

2.1.   Dumping

Dumping

2.1.1.   Normálna hodnota

Normálna hodnota

| (14) | Celkový objem vývozu do Únie počas obdobia revízneho prešetrovania bol obmedzený len na dve predajné transakcie a, ako je vysvetlené v odôvodnení 26, tieto transakcie neboli považované za reprezentatívne. Ako sa takisto uvádza v odôvodnení 26, vývozná cena bola preto určená na základe žiadateľovho vývozného predaja do tretích krajín počas obdobia revízneho prešetrovania v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. Objem predaja na trhy tretích krajín sa použil, aby sa posúdila reprezentatívnosť domáceho predaja v záujme stanovenia normálnej hodnoty na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(14)

Celkový objem vývozu do Únie počas obdobia revízneho prešetrovania bol obmedzený len na dve predajné transakcie a, ako je vysvetlené v odôvodnení 26, tieto transakcie neboli považované za reprezentatívne. Ako sa takisto uvádza v odôvodnení 26, vývozná cena bola preto určená na základe žiadateľovho vývozného predaja do tretích krajín počas obdobia revízneho prešetrovania v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. Objem predaja na trhy tretích krajín sa použil, aby sa posúdila reprezentatívnosť domáceho predaja v záujme stanovenia normálnej hodnoty na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia.

| (15) | V záujme určenia normálnej hodnoty sa najprv stanovilo, či celkový objem domáceho predaja podobného výrobku žiadateľa nezávislým zákazníkom bol reprezentatívny v porovnaní s jeho celkovým objemom vývozu do tretích krajín. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa zistilo, že domáci predaj bol reprezentatívny, keďže celkový objem domáceho predaja predstavoval minimálne 5 % celkového objemu vývozného predaja do tretích krajín počas obdobia revízneho prešetrovania. |
| --- | --- |

(15)

V záujme určenia normálnej hodnoty sa najprv stanovilo, či celkový objem domáceho predaja podobného výrobku žiadateľa nezávislým zákazníkom bol reprezentatívny v porovnaní s jeho celkovým objemom vývozu do tretích krajín. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa zistilo, že domáci predaj bol reprezentatívny, keďže celkový objem domáceho predaja predstavoval minimálne 5 % celkového objemu vývozného predaja do tretích krajín počas obdobia revízneho prešetrovania.

| (16) | Pri každom druhu výrobku, ktorý žiadateľ predával na svojom domácom trhu a ktorý sa považuje za priamo porovnateľný s druhom výrobku predávaným na vývoz do tretích krajín, sa určilo, či bol domáci predaj dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho druhu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, keď celkový objem tohto druhu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia revízneho prešetrovania predstavoval minimálne 5 % alebo viac z celkového objemu predaja porovnateľného druhu výrobku vyvezeného do tretích krajín počas toho istého obdobia. |
| --- | --- |

(16)

Pri každom druhu výrobku, ktorý žiadateľ predával na svojom domácom trhu a ktorý sa považuje za priamo porovnateľný s druhom výrobku predávaným na vývoz do tretích krajín, sa určilo, či bol domáci predaj dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho druhu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, keď celkový objem tohto druhu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas obdobia revízneho prešetrovania predstavoval minimálne 5 % alebo viac z celkového objemu predaja porovnateľného druhu výrobku vyvezeného do tretích krajín počas toho istého obdobia.

| (17) | Takisto sa preskúmalo, či domáci predaj každého druhu výrobku možno považovať za predaj v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Skúmanie sa vykonalo na základe stanovenia podielu domáceho predaja nezávislým zákazníkom, ktorý bol ziskový, pre každý príslušný druh výrobku vyvážaný do príslušných tretích krajín počas obdobia revízneho prešetrovania. |
| --- | --- |

(17)

Takisto sa preskúmalo, či domáci predaj každého druhu výrobku možno považovať za predaj v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Skúmanie sa vykonalo na základe stanovenia podielu domáceho predaja nezávislým zákazníkom, ktorý bol ziskový, pre každý príslušný druh výrobku vyvážaný do príslušných tretích krajín počas obdobia revízneho prešetrovania.

| (18) | V prípade tých druhov výrobkov, pri ktorých sa viac ako 80 % objemu predaja na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a vážená priemerná predajná cena tohto druhu výrobku bola rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, sa normálna hodnota podľa druhu výrobku vypočítala ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného druhu výrobku bez ohľadu na to, či tento predaj bol alebo nebol ziskový. |
| --- | --- |

(18)

V prípade tých druhov výrobkov, pri ktorých sa viac ako 80 % objemu predaja na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a vážená priemerná predajná cena tohto druhu výrobku bola rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, sa normálna hodnota podľa druhu výrobku vypočítala ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného druhu výrobku bez ohľadu na to, či tento predaj bol alebo nebol ziskový.

| (19) | V prípade, ak objem ziskového predaja určitého druhu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja, alebo ak vážená priemerná cena daného druhu výrobku bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového predaja daného druhu výrobku na domácom trhu uskutočneného počas obdobia revízneho prešetrovania. |
| --- | --- |

(19)

V prípade, ak objem ziskového predaja určitého druhu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja, alebo ak vážená priemerná cena daného druhu výrobku bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového predaja daného druhu výrobku na domácom trhu uskutočneného počas obdobia revízneho prešetrovania.

| (20) | Ak na stanovenie normálnej hodnoty nebolo možné použiť domáce ceny konkrétneho druhu výrobku predávaného žiadateľom, normálna hodnota sa vytvorila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(20)

Ak na stanovenie normálnej hodnoty nebolo možné použiť domáce ceny konkrétneho druhu výrobku predávaného žiadateľom, normálna hodnota sa vytvorila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia.

| (21) | Pri vytváraní normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa sumy na predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk zakladali, v súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia, na skutočných údajoch týkajúcich sa výroby a predaja podobného výrobku pri bežnom žiadateľovom obchodovaní. |
| --- | --- |

(21)

Pri vytváraní normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa sumy na predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk zakladali, v súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia, na skutočných údajoch týkajúcich sa výroby a predaja podobného výrobku pri bežnom žiadateľovom obchodovaní.

| (22) | Po konečnom zverejnení žiadateľ tvrdil, že jeho domáci predaj štátnym podnikom (ŠP) by mal byť vylúčený z určenia normálnej hodnoty. Žiadateľ tvrdil, že ceny účtované štátnym podnikom boli systematicky vyššie ako ceny účtované iným zákazníkom na domácom trhu na základe vyššieho rizika nezaplatenia alebo výrazne oneskorených platieb, čo sa prejavilo aj na vnútornej cenovej politike spoločnosti. Tvrdilo sa, že zvýšené ceny preto nesúviseli s vlastnosťami príslušného výrobku. Po druhé, žiadateľ tvrdil, že ak sa normálna hodnota vytvorila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia, predajné, všeobecné a administratívne náklady, ktoré vznikli pri domácom predaji nezávislým distribútorom by sa mali použiť na zaistenie porovnateľnosti s vývozným predajom výhradne rovnakému typu zákazníkov. |
| --- | --- |

(22)

Po konečnom zverejnení žiadateľ tvrdil, že jeho domáci predaj štátnym podnikom (ŠP) by mal byť vylúčený z určenia normálnej hodnoty. Žiadateľ tvrdil, že ceny účtované štátnym podnikom boli systematicky vyššie ako ceny účtované iným zákazníkom na domácom trhu na základe vyššieho rizika nezaplatenia alebo výrazne oneskorených platieb, čo sa prejavilo aj na vnútornej cenovej politike spoločnosti. Tvrdilo sa, že zvýšené ceny preto nesúviseli s vlastnosťami príslušného výrobku. Po druhé, žiadateľ tvrdil, že ak sa normálna hodnota vytvorila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia, predajné, všeobecné a administratívne náklady, ktoré vznikli pri domácom predaji nezávislým distribútorom by sa mali použiť na zaistenie porovnateľnosti s vývozným predajom výhradne rovnakému typu zákazníkov.

| (23) | Pokiaľ ide o žiadosť žiadateľa o vylúčenie domáceho predaja štátnym podnikom z určenia normálnej hodnoty, dôkazy zhromaždené počas prešetrovania potvrdili, že predajné ceny pre štátne podniky, v prípade každého druhu výrobku, boli v priemere výrazne vyššie než ceny účtované iným typom zákazníkov na domácom trhu. Tento trvalý cenový rozdiel bol výsledkom pôsobenia niekoľkých osobitných faktorov, ktoré mali vplyv iba na tento typ zákazníkov na domácom trhu: i) žiadateľ rozlišoval predaj štátnym podnikom ako transakcie s veľkým rizikom nezaplatenia alebo so značne oneskorenými platbami; ii) skutočnosť, že táto cenová politika sa účinne využíva poskytovaním výrazne dlhších úverových lehôt štátnym podnikom (vrátane možnosti ďalej odkladať platbu tak, ako sa uvádza v zmluve); iii) údaje o oneskorených platbách v minulosti; iv) skutočnosť, že podľa ukrajinských právnych predpisov štátne podniky nemusia v prípade konkurzu uspokojiť nároky veriteľov; v) skutočnosť, že predaj štátnym podnikom sa uskutočňuje prostredníctvom zložitých tendrov, v ktorých sa o ustanoveniach zmluvy nerokuje, ale používa sa vzorová štandardná zmluva a vi) štátne podniky majú zákonom zakázané vyplácať zálohy na nákup tovaru. Na základe týchto osobitných okolností bolo žiadateľovo tvrdenie prijaté. |
| --- | --- |

(23)

Pokiaľ ide o žiadosť žiadateľa o vylúčenie domáceho predaja štátnym podnikom z určenia normálnej hodnoty, dôkazy zhromaždené počas prešetrovania potvrdili, že predajné ceny pre štátne podniky, v prípade každého druhu výrobku, boli v priemere výrazne vyššie než ceny účtované iným typom zákazníkov na domácom trhu. Tento trvalý cenový rozdiel bol výsledkom pôsobenia niekoľkých osobitných faktorov, ktoré mali vplyv iba na tento typ zákazníkov na domácom trhu: i) žiadateľ rozlišoval predaj štátnym podnikom ako transakcie s veľkým rizikom nezaplatenia alebo so značne oneskorenými platbami; ii) skutočnosť, že táto cenová politika sa účinne využíva poskytovaním výrazne dlhších úverových lehôt štátnym podnikom (vrátane možnosti ďalej odkladať platbu tak, ako sa uvádza v zmluve); iii) údaje o oneskorených platbách v minulosti; iv) skutočnosť, že podľa ukrajinských právnych predpisov štátne podniky nemusia v prípade konkurzu uspokojiť nároky veriteľov; v) skutočnosť, že predaj štátnym podnikom sa uskutočňuje prostredníctvom zložitých tendrov, v ktorých sa o ustanoveniach zmluvy nerokuje, ale používa sa vzorová štandardná zmluva a vi) štátne podniky majú zákonom zakázané vyplácať zálohy na nákup tovaru. Na základe týchto osobitných okolností bolo žiadateľovo tvrdenie prijaté.

| (24) | Pokiaľ ide o tvrdenie používať pre výpočet normálnej hodnoty iba predajné, všeobecné a administratívne náklady, ktoré vznikli pri domácom predaji nezávislým distribútorom, v článku 2 ods. 6 základného nariadenia sa stanovuje, že sumy pre predajné, všeobecné a administratívne náklady sa stanovujú na základe skutočných údajov, ktoré žiadateľ skutočne zaznamená pri výrobe a predaji obdobného výrobku pri bežnom obchodovaní. V súlade s týmto článkom boli použité údaje žiadateľa súvisiace s celým objemom predaja (bez predaja štátnym podnikom) na domácom trhu. Keďže predajné ceny koncovým používateľom na domácom trhu boli upravené v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. d) bodom i) základného nariadenia (ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 30 a 31), dostali sa na porovnateľnú úroveň domáceho predaja nezávislým distribútorom. Toto tvrdenie sa preto zamietlo. |
| --- | --- |

(24)

Pokiaľ ide o tvrdenie používať pre výpočet normálnej hodnoty iba predajné, všeobecné a administratívne náklady, ktoré vznikli pri domácom predaji nezávislým distribútorom, v článku 2 ods. 6 základného nariadenia sa stanovuje, že sumy pre predajné, všeobecné a administratívne náklady sa stanovujú na základe skutočných údajov, ktoré žiadateľ skutočne zaznamená pri výrobe a predaji obdobného výrobku pri bežnom obchodovaní. V súlade s týmto článkom boli použité údaje žiadateľa súvisiace s celým objemom predaja (bez predaja štátnym podnikom) na domácom trhu. Keďže predajné ceny koncovým používateľom na domácom trhu boli upravené v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. d) bodom i) základného nariadenia (ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 30 a 31), dostali sa na porovnateľnú úroveň domáceho predaja nezávislým distribútorom. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

| (25) | Žiadateľ takisto tvrdil, že pri tvorbe normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia by sa malo použiť primerané ziskové rozpätie vo výške 5 %. Odkazuje na predchádzajúce prešetrovanie týkajúce sa oceľových lán a káblov, ak sa takéto ziskové rozpätie považuje za primerané. Žiadateľ ďalej tvrdil, že úroveň zisku by nemala presiahnuť úroveň zisku dosiahnutého pri predaji nezávislým distribútorom, keďže tento predaj je porovnateľný s úrovňou predaja na vývoz. V článku 2 ods. 6 základného nariadenia sa však uvádza, že sumy zodpovedajúce výške predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a ziskov by mali vychádzať zo skutočných údajov žiadateľa týkajúcich sa produkcie a predaja podobného výrobku pri bežnom obchodovaní. Keďže tieto údaje boli k dispozícii, boli použité v súlade s týmto článkom. Toto tvrdenie sa preto zamietlo. |
| --- | --- |

(25)

Žiadateľ takisto tvrdil, že pri tvorbe normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia by sa malo použiť primerané ziskové rozpätie vo výške 5 %. Odkazuje na predchádzajúce prešetrovanie týkajúce sa oceľových lán a káblov, ak sa takéto ziskové rozpätie považuje za primerané. Žiadateľ ďalej tvrdil, že úroveň zisku by nemala presiahnuť úroveň zisku dosiahnutého pri predaji nezávislým distribútorom, keďže tento predaj je porovnateľný s úrovňou predaja na vývoz. V článku 2 ods. 6 základného nariadenia sa však uvádza, že sumy zodpovedajúce výške predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a ziskov by mali vychádzať zo skutočných údajov žiadateľa týkajúcich sa produkcie a predaja podobného výrobku pri bežnom obchodovaní. Keďže tieto údaje boli k dispozícii, boli použité v súlade s týmto článkom. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

2.1.2.   Vývozná cena

Vývozná cena

| (26) | Počas obdobia revízneho prešetrovania sa uskutočnili iba dve predajné transakcie do Únie. Neboli považované za reprezentatívne vzhľadom na ich obmedzený objem a kvôli tomu, že kupcom bol iba jeden zákazník a výrobok bol upravený podľa konkrétnych špecifikácií. Preto sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia, ktorým sa umožňuje vytvorenie vývoznej ceny na ľubovoľnom primeranom základe. V tomto prípade sa predaj podobného výrobku vykonaný žiadateľom do tretích krajín počas obdobia revízneho prešetrovania použil ako základ na výpočet vývoznej ceny. V skutočnosti sa predaj do tretích krajín vyznačoval značným objemom veľkému počtu zákazníkov a prešetrovanie neodhalilo deformácie cien alebo iných faktorov na trhoch tretích krajín, čo by naznačovalo, že predaj žiadateľa na týchto trhoch sa nemôže použiť na účely stanovenia vývoznej ceny. |
| --- | --- |

(26)

Počas obdobia revízneho prešetrovania sa uskutočnili iba dve predajné transakcie do Únie. Neboli považované za reprezentatívne vzhľadom na ich obmedzený objem a kvôli tomu, že kupcom bol iba jeden zákazník a výrobok bol upravený podľa konkrétnych špecifikácií. Preto sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia, ktorým sa umožňuje vytvorenie vývoznej ceny na ľubovoľnom primeranom základe. V tomto prípade sa predaj podobného výrobku vykonaný žiadateľom do tretích krajín počas obdobia revízneho prešetrovania použil ako základ na výpočet vývoznej ceny. V skutočnosti sa predaj do tretích krajín vyznačoval značným objemom veľkému počtu zákazníkov a prešetrovanie neodhalilo deformácie cien alebo iných faktorov na trhoch tretích krajín, čo by naznačovalo, že predaj žiadateľa na týchto trhoch sa nemôže použiť na účely stanovenia vývoznej ceny.

2.1.3.   Porovnanie

Porovnanie

| (27) | Porovnanie medzi priemernou normálnou hodnotou a priemernou vývoznou cenou sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. V záujme zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa uskutočnila náležitá úprava, pokiaľ ide o rozdiel v prepravných a úverových nákladoch v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(27)

Porovnanie medzi priemernou normálnou hodnotou a priemernou vývoznou cenou sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. V záujme zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa uskutočnila náležitá úprava, pokiaľ ide o rozdiel v prepravných a úverových nákladoch v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.

| (28) | Žiadateľ si ďalej nárokoval úpravu normálnej hodnoty o rozdiel v úrovni obchodu, pričom poukazoval na skutočnosť, že jeho predaj maloobchodníkom a konečným používateľom na vnútornom trhu prostredníctvom regionálnych predajných centier nebol porovnateľný s predajom nezávislým distribútorom. Žiadateľ ďalej tvrdil, že všetok vývozný predaj bol určený nezávislým distribútorom, a bol teda porovnateľný iba s domácim predajom nezávislým distribútorom. Tvrdilo sa, že základom pre výpočet úpravy mal byť v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. d) bodu i) základného nariadenia vážený priemerný cenový rozdiel medzi predajmi s dvoma obchodnými úrovňami na domácom trhu. |
| --- | --- |

(28)

Žiadateľ si ďalej nárokoval úpravu normálnej hodnoty o rozdiel v úrovni obchodu, pričom poukazoval na skutočnosť, že jeho predaj maloobchodníkom a konečným používateľom na vnútornom trhu prostredníctvom regionálnych predajných centier nebol porovnateľný s predajom nezávislým distribútorom. Žiadateľ ďalej tvrdil, že všetok vývozný predaj bol určený nezávislým distribútorom, a bol teda porovnateľný iba s domácim predajom nezávislým distribútorom. Tvrdilo sa, že základom pre výpočet úpravy mal byť v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. d) bodu i) základného nariadenia vážený priemerný cenový rozdiel medzi predajmi s dvoma obchodnými úrovňami na domácom trhu.

| (29) | Po konečnom zverejnení žiadateľ zachováva svoj nárok na úpravu rozdielov v úrovni obchodu. Okrem toho tvrdil, že určenie obchodnej úrovne sa má realizovať na štvrťročnom základe, aby sa vylúčil vplyv devalvácie ukrajinskej meny voči cudzím menám, ktorá sa počas obdobia revízneho prešetrovania prejavila na cenách surovín a na vysokej inflácii. |
| --- | --- |

(29)

Po konečnom zverejnení žiadateľ zachováva svoj nárok na úpravu rozdielov v úrovni obchodu. Okrem toho tvrdil, že určenie obchodnej úrovne sa má realizovať na štvrťročnom základe, aby sa vylúčil vplyv devalvácie ukrajinskej meny voči cudzím menám, ktorá sa počas obdobia revízneho prešetrovania prejavila na cenách surovín a na vysokej inflácii.

| (30) | Prešetrovanie odhalilo, že predaj maloobchodníkom (prostredníctvom regionálnych centier) sa naozaj uskutočnil na odlišnej úrovni obchodu než vývoz a že tento rozdiel sa odzrkadlil v predajných cenách. Domáce predajné ceny pre koncových používateľov prostredníctvom regionálnych centier boli vždy vyššie a predajné množstvá vždy nižšie ako v prípade predaja nezávislým distribútorom. Okrem toho by koncoví používatelia využívali dodatočné služby ponúkané regionálnymi predajnými centrami. Preto bola povolená úprava o rozdiely v úrovni obchodu v zmysle článku 2 ods. 10 písm. d) bodu i) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(30)

Prešetrovanie odhalilo, že predaj maloobchodníkom (prostredníctvom regionálnych centier) sa naozaj uskutočnil na odlišnej úrovni obchodu než vývoz a že tento rozdiel sa odzrkadlil v predajných cenách. Domáce predajné ceny pre koncových používateľov prostredníctvom regionálnych centier boli vždy vyššie a predajné množstvá vždy nižšie ako v prípade predaja nezávislým distribútorom. Okrem toho by koncoví používatelia využívali dodatočné služby ponúkané regionálnymi predajnými centrami. Preto bola povolená úprava o rozdiely v úrovni obchodu v zmysle článku 2 ods. 10 písm. d) bodu i) základného nariadenia.

| (31) | Žiadateľ pri výpočte nárokovanej úpravy vychádzal z celkového rozdielu priemernej ceny medzi týmito dvomi úrovňami obchodu váženého na základe objemu predaja nezávislým distribútorom. Objemy predaja nezávislým distribútorom by nemali mať vplyv na úroveň úpravy. Preto Komisia vypočítala úpravu na základe váženého rozdielu priemernej ceny za tonu a podľa druhu výrobku uplatneného na objem predaja iba konečným spotrebiteľom. |
| --- | --- |

(31)

Žiadateľ pri výpočte nárokovanej úpravy vychádzal z celkového rozdielu priemernej ceny medzi týmito dvomi úrovňami obchodu váženého na základe objemu predaja nezávislým distribútorom. Objemy predaja nezávislým distribútorom by nemali mať vplyv na úroveň úpravy. Preto Komisia vypočítala úpravu na základe váženého rozdielu priemernej ceny za tonu a podľa druhu výrobku uplatneného na objem predaja iba konečným spotrebiteľom.

| (32) | A napokon, úprava nebola vypočítaná na štvrťročnom základe tak, ako to navrhoval žiadateľ, pretože sa zistilo, že by to nezneutralizovalo vplyv deformácie uvedený v odôvodnení 29. |
| --- | --- |

(32)

A napokon, úprava nebola vypočítaná na štvrťročnom základe tak, ako to navrhoval žiadateľ, pretože sa zistilo, že by to nezneutralizovalo vplyv deformácie uvedený v odôvodnení 29.

2.1.4.   Dumpingové rozpätie

Dumpingové rozpätie

| (33) | Ako je stanovené v článku 2 ods. 11 základného nariadenia, vážená priemerná normálna hodnota podľa typu sa porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou do tretích krajín zodpovedajúceho typu podobného výrobku. Toto porovnanie preukázalo existenciu dumpingu. |
| --- | --- |

(33)

Ako je stanovené v článku 2 ods. 11 základného nariadenia, vážená priemerná normálna hodnota podľa typu sa porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou do tretích krajín zodpovedajúceho typu podobného výrobku. Toto porovnanie preukázalo existenciu dumpingu.

| (34) | Zistilo sa, že dumpingové rozpätie žiadateľa, vyjadrené ako percentuálny podiel čistej franko ceny na hranici Únie, je 10,5 %. |
| --- | --- |

(34)

Zistilo sa, že dumpingové rozpätie žiadateľa, vyjadrené ako percentuálny podiel čistej franko ceny na hranici Únie, je 10,5 %.

2.2.   Trvalý charakter zmenených okolností

Trvalý charakter zmenených okolností

| (35) | V súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia Komisia preskúmala, či by sa zmenené okolnosti, pokiaľ ide o dumping, mohli odôvodnene považovať za zmenu, ktorá má trvalý charakter. |
| --- | --- |

(35)

V súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia Komisia preskúmala, či by sa zmenené okolnosti, pokiaľ ide o dumping, mohli odôvodnene považovať za zmenu, ktorá má trvalý charakter.

| (36) | Antidumpingové clo, ktoré je v súčasnosti platné, bolo stanovené počas pôvodného prešetrovania. Počas obdobia prešetrovania v rámci pôvodného prešetrovania bola Ukrajina považovaná za krajinu s transformujúcim sa hospodárstvom, a preto sa normálna hodnota stanovila na základe článku 2 ods. 7 základného nariadenia. V dôsledku toho sa normálna hodnota stanovila na základe cien na trhu analogickej krajiny s trhovým hospodárstvom, t. j. v Poľsku. |
| --- | --- |

(36)

Antidumpingové clo, ktoré je v súčasnosti platné, bolo stanovené počas pôvodného prešetrovania. Počas obdobia prešetrovania v rámci pôvodného prešetrovania bola Ukrajina považovaná za krajinu s transformujúcim sa hospodárstvom, a preto sa normálna hodnota stanovila na základe článku 2 ods. 7 základného nariadenia. V dôsledku toho sa normálna hodnota stanovila na základe cien na trhu analogickej krajiny s trhovým hospodárstvom, t. j. v Poľsku.

| (37) | V roku 2005 bol Ukrajine priznaný štatút trhového hospodárstva, a preto sa už na ňu nevzťahuje článok 2 ods. 7 základného nariadenia. Dumpingové rozpätie žiadateľa preto počas obdobia revízneho prešetrovania vychádzalo z jeho vlastných overených údajov. |
| --- | --- |

(37)

V roku 2005 bol Ukrajine priznaný štatút trhového hospodárstva, a preto sa už na ňu nevzťahuje článok 2 ods. 7 základného nariadenia. Dumpingové rozpätie žiadateľa preto počas obdobia revízneho prešetrovania vychádzalo z jeho vlastných overených údajov.

| (38) | Prostredníctvom dôkazov získaných a overených počas prešetrovania sa potvrdili zmeny súčasnej štruktúry spoločnosti, ktoré nastali v dôsledku koncentrácie dvoch neprepojených vyvážajúcich výrobcov a tretieho subjektu zodpovedného za predaj a uvádzanie výrobkov na trh. Koncentrácia sa realizovala v roku 2010. Zmena sa považuje za zmenu, ktorá má trvalý charakter, keďže úlohy, ktoré predtým vykonávali oddelené subjekty, boli fakticky prevedené na žiadateľa. Nezistili sa žiadne náznaky, ktoré by naznačovali možné budúce zmeny. |
| --- | --- |

(38)

Prostredníctvom dôkazov získaných a overených počas prešetrovania sa potvrdili zmeny súčasnej štruktúry spoločnosti, ktoré nastali v dôsledku koncentrácie dvoch neprepojených vyvážajúcich výrobcov a tretieho subjektu zodpovedného za predaj a uvádzanie výrobkov na trh. Koncentrácia sa realizovala v roku 2010. Zmena sa považuje za zmenu, ktorá má trvalý charakter, keďže úlohy, ktoré predtým vykonávali oddelené subjekty, boli fakticky prevedené na žiadateľa. Nezistili sa žiadne náznaky, ktoré by naznačovali možné budúce zmeny.

| (39) | Na základe uvedeného sa teda usudzuje, že okolnosti, ktoré viedli k začatiu tohto preskúmania, sa v blízkej budúcnosti pravdepodobne nezmenia spôsobom, ktorý by mal vplyv na zistenia tohto preskúmania. Dospelo sa preto k záveru, že zmeny sa považujú za zmeny trvalého charakteru a uplatňovanie opatrení na ich súčasnej úrovni už nie je odôvodnené. |
| --- | --- |

(39)

Na základe uvedeného sa teda usudzuje, že okolnosti, ktoré viedli k začatiu tohto preskúmania, sa v blízkej budúcnosti pravdepodobne nezmenia spôsobom, ktorý by mal vplyv na zistenia tohto preskúmania. Dospelo sa preto k záveru, že zmeny sa považujú za zmeny trvalého charakteru a uplatňovanie opatrení na ich súčasnej úrovni už nie je odôvodnené.

| (40) | Po konečnom zverejnení, Koordinačný výbor Európskej federácie priemyslu splietaných oceľových lán (EWRIS) tvrdil, že prebiehajúce vojenské operácie v regióne Ukrajiny, kde sa nachádza jedna z dvoch výrobných prevádzok žiadateľa, neumožňuje záver, že zmena uvedená v odôvodnení 38 je trvalého charakteru. V tejto súvislosti treba najprv poznamenať, že záver týkajúci sa trvalého charakteru zmenených okolností v súvislosti s dumpingom bol založený na dvoch prvkoch uvedených v odôvodneniach 37 a 38, z ktorých EWRIS spochybňuje iba jeden. Po druhé, pri prešetrovaní sa zistilo, že výrobná prevádzka v Doneckej oblasti nebola v prevádzke od leta 2014, čím sa obmedzila výrobná kapacita žiadateľa. Takéto rozhodnutie žiadateľa odôvodnené obavami o bezpečnosť nie je v rozpore so zistením, že fúzia predtým dvoch výrobcov oceľových lán a káblov bola účinná od roku 2010 a že predstavuje štrukturálnu zmenu činnosti oboch týchto spoločností, ktorá je trvalého charakteru. Tento argument bol preto zamietnutý. |
| --- | --- |

(40)

Po konečnom zverejnení, Koordinačný výbor Európskej federácie priemyslu splietaných oceľových lán (EWRIS) tvrdil, že prebiehajúce vojenské operácie v regióne Ukrajiny, kde sa nachádza jedna z dvoch výrobných prevádzok žiadateľa, neumožňuje záver, že zmena uvedená v odôvodnení 38 je trvalého charakteru. V tejto súvislosti treba najprv poznamenať, že záver týkajúci sa trvalého charakteru zmenených okolností v súvislosti s dumpingom bol založený na dvoch prvkoch uvedených v odôvodneniach 37 a 38, z ktorých EWRIS spochybňuje iba jeden. Po druhé, pri prešetrovaní sa zistilo, že výrobná prevádzka v Doneckej oblasti nebola v prevádzke od leta 2014, čím sa obmedzila výrobná kapacita žiadateľa. Takéto rozhodnutie žiadateľa odôvodnené obavami o bezpečnosť nie je v rozpore so zistením, že fúzia predtým dvoch výrobcov oceľových lán a káblov bola účinná od roku 2010 a že predstavuje štrukturálnu zmenu činnosti oboch týchto spoločností, ktorá je trvalého charakteru. Tento argument bol preto zamietnutý.

3.   ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

| (41) | Na základe výsledkov tohto revízneho prešetrovania sa považuje za vhodné zmeniť antidumpingové clo uplatniteľné na dovoz príslušného výrobku z Ukrajiny zavedením cla uplatniteľného na spoločnosti PJSC „PA“„Stalkanat-Silur“ na úrovni 10,5 %. |
| --- | --- |

(41)

Na základe výsledkov tohto revízneho prešetrovania sa považuje za vhodné zmeniť antidumpingové clo uplatniteľné na dovoz príslušného výrobku z Ukrajiny zavedením cla uplatniteľného na spoločnosti PJSC „PA“„Stalkanat-Silur“ na úrovni 10,5 %.

| (42) | Celoštátne platné opatrenia nie sú týmto záverom ovplyvnené. |
| --- | --- |

(42)

Celoštátne platné opatrenia nie sú týmto záverom ovplyvnené.

4.   ZVEREJNENIE

ZVEREJNENIE

| (43) | Zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, ktoré viedli k uvedeným záverom, a dostali príležitosť vyjadriť sa. Ich pripomienky sa v odôvodnených prípadoch zohľadnili. Vzhľadom na to, že tieto pripomienky viedli k podstatným zmenám v záveroch Komisie týkajúcich sa dumpingového rozpätia, zainteresované strany boli informované druhýkrát 8. decembra 2015. Pripomienky po druhom zverejnení sa v odôvodnených prípadoch zohľadnili. |
| --- | --- |

(43)

Zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, ktoré viedli k uvedeným záverom, a dostali príležitosť vyjadriť sa. Ich pripomienky sa v odôvodnených prípadoch zohľadnili. Vzhľadom na to, že tieto pripomienky viedli k podstatným zmenám v záveroch Komisie týkajúcich sa dumpingového rozpätia, zainteresované strany boli informované druhýkrát 8. decembra 2015. Pripomienky po druhom zverejnení sa v odôvodnených prípadoch zohľadnili.

| (44) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 15 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1225/2009, |
| --- | --- |

(44)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 15 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1225/2009,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Článok 1 ods. 3 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 102/2012 sa nahrádza takto:

„3.   Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred zaplatením cla je pre výrobok opísaný v odseku 1 a s pôvodom na Ukrajine:

| Spoločnosť | Antidumpingové clo (%) | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| PJSC ‚PA‘‚Stalkanat-Silur‘ | 10,5 | C052 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 51,8 | C999 |

Spoločnosť

Antidumpingové clo (%)

Doplnkový kód TARIC

PJSC ‚PA‘‚Stalkanat-Silur‘

10,5

C052

Všetky ostatné spoločnosti

51,8

C999

Uplatňovanie individuálnych sadzieb cla stanovených pre danú spoločnosť uvedených v tabuľke vyššie v texte je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá musí obsahovať vyhlásenie s dátumom a podpisom zástupcu subjektu, ktorý takúto faktúru vystavil, s uvedením jeho mena a funkcie, v tomto znení: ‚Ja, podpísaný, potvrdzujem, že [množstvo] oceľové laná a káble predávané na vývoz do Európskej únie uvedené v tejto faktúre vyrobila (názov a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) na Ukrajine. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.‘ Ak takáto faktúra nebude predložená, použije sa sadzba cla uplatňovaná na ‚všetky ostatné spoločnosti‘.“

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 26. januára 2016

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Nariadenie Rady (ES) č. 1796/1999 z 12. augusta 1999 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečnom výbere uloženého dočasného cla na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Maďarsku, Indii, Mexiku, Poľsku, Južnej Afrike a Ukrajine a o ukončení antidumpingového konania súvisiaceho s dovozmi s pôvodom v Kórejskej republike (Ú. v. ES L 217, 17.8.1999, s. 1).

2

(3)  Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 102/2012 z 27. januára 2012, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a na Ukrajine, ktoré bolo rozšírené na dovoz oceľových lán a káblov zasielaných z Maroka, Moldavska a Kórejskej republiky, ktoré majú alebo nemajú deklarovaný pôvod v týchto krajinách, po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009, a ktorým sa ukončuje preskúmanie pred uplynutím platnosti týkajúce sa dovozu oceľových lán a káblov s pôvodom v Južnej Afrike podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009 (Ú. v. EÚ L 36, 9.2.2012, s. 1).

3

(4)  Oznámenie o začatí čiastočného predbežného preskúmania antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom na Ukrajine (Ú. v. EÚ C 410, 18.11.2014, s. 15).

4

---

| 27.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 19/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 19/28

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2016/91

z 26. januára 2016,

ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 2368/2002, ktorým sa vykonáva certifikačná schéma Kimberleyského procesu pre medzinárodný obchod s neopracovanými diamantmi

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2368/2002 z 20. decembra 2002, ktorým sa vykonáva certifikačná schéma Kimberleyského procesu pre medzinárodný obchod s neopracovanými diamantmi (1), a najmä na jeho článok 19,

keďže:

| (1) | V článku 19 nariadenia (ES) č. 2368/2002 sa stanovuje zoznam orgánov Spoločenstva, ktorý bude Komisia viesť v prílohe III. |
| --- | --- |

(1)

V článku 19 nariadenia (ES) č. 2368/2002 sa stanovuje zoznam orgánov Spoločenstva, ktorý bude Komisia viesť v prílohe III.

| (2) | Bulharsko zaslalo Komisii list, v ktorom ho informuje o svojom zámere prestať spravovať orgán Únie v Bulharsku podľa nariadenia (ES) č. 2368/2002. |
| --- | --- |

(2)

Bulharsko zaslalo Komisii list, v ktorom ho informuje o svojom zámere prestať spravovať orgán Únie v Bulharsku podľa nariadenia (ES) č. 2368/2002.

| (3) | Príloha III k nariadeniu (ES) č. 2368/2002 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(3)

Príloha III k nariadeniu (ES) č. 2368/2002 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (4) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru uvedeného v článku 22 nariadenia (ES) č. 2368/2002, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru uvedeného v článku 22 nariadenia (ES) č. 2368/2002,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha III k nariadeniu (ES) č. 2368/2002 sa nahrádza prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 26. januára 2016

Za Komisiu

podpredsedníčka

Federica MOGHERINI

---

(1)  
  Ú. v. ES L 358, 31.12.2002, s. 28.

1

---

PRÍLOHA

„PRÍLOHA III

Zoznam príslušných orgánov členských štátov a ich úlohy, ako sú uvedené v článkoch 2 a 19

BELGICKO

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie, |
| --- |
| PME, Classes moyennes et Énergie, Service Licence, |
| Italiëlei 124, bus 71 |
| B-2000 Antwerpen |
| Tel. (32-3) 206 94 70 |
| Fax (32-3) 206 94 90 |
| E-mail: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie,

PME, Classes moyennes et Énergie, Service Licence,

Italiëlei 124, bus 71

B-2000 Antwerpen

Tel. (32-3) 206 94 70

Fax (32-3) 206 94 90

E-mail: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be

V Belgicku vykonáva kontroly dovozu a vývozu neopracovaných diamantov vyžadované nariadením (ES) č. 2368/2002, ako aj colné odbavovanie výhradne tento orgán:

| The Diamond Office, |
| --- |
| Hovenierstraat 22 |
| B-2018 Antwerpen. |

The Diamond Office,

Hovenierstraat 22

B-2018 Antwerpen.

ČESKÁ REPUBLIKA

V Českej republike vykonáva kontroly dovozu a vývozu neopracovaných diamantov vyžadované nariadením (ES) č. 2368/2002, ako aj colné odbavovanie výhradne tento orgán:

| Generální ředitelství cel |
| --- |
| Budějovická 7 |
| 140 96 Praha 4 |
| Česká republika |
| Tel. (420-2) 61 33 38 41, (420-2) 61 33 38 59, mobil (420-737) 213 793 |
| Fax (420-2) 61 33 38 70 |
| E-mail: diamond@cs.mfcr.cz |

Generální ředitelství cel

Budějovická 7

140 96 Praha 4

Česká republika

Tel. (420-2) 61 33 38 41, (420-2) 61 33 38 59, mobil (420-737) 213 793

Fax (420-2) 61 33 38 70

E-mail: diamond@cs.mfcr.cz

Stála služba na určenom colnom úrade – Praha Ruzyně

Tel. (420-2) 220 113 788

alebo tel. (420-2) 220 119 678

NEMECKO

V Nemecku vykonáva kontroly dovozu a vývozu neopracovaných diamantov vyžadované nariadením (ES) č. 2368/2002 vrátane vydávania certifikátov Spoločenstva výhradne tento orgán:

| Hauptzollamt Koblenz |
| --- |
| Zollamt Idar-Oberstein |
| Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten |
| Hauptstraße 197 |
| D-55743 Idar-Oberstein |
| Tel. (49-6781) 56 27-0 |
| Fax (49-6781) 56 27-19 |
| E-mail: poststelle@zabir.bfinv.de |

Hauptzollamt Koblenz

Zollamt Idar-Oberstein

Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten

Hauptstraße 197

D-55743 Idar-Oberstein

Tel. (49-6781) 56 27-0

Fax (49-6781) 56 27-19

E-mail: poststelle@zabir.bfinv.de

Na účely článku 5 ods. 3, článkov 6, 9, 10, 14 ods. 3 a článkov 15 a 17 tohto nariadenia, najmä pokiaľ ide o podávanie správ Komisii, je príslušným orgánom Nemecka tento orgán:

| Bundesfinanzdirektion Südost |
| --- |
| Krelingstraβe 50 |
| D-90408 Nürnberg |
| Tel. (49-911) 376 3754 |
| Fax (49-911) 376 2273 |
| E-mail: diamond.cert@bfdso.bfinv.de |

Bundesfinanzdirektion Südost

Krelingstraβe 50

D-90408 Nürnberg

Tel. (49-911) 376 3754

Fax (49-911) 376 2273

E-mail: diamond.cert@bfdso.bfinv.de

PORTUGALSKO

| Autoridade Tributária e Aduaneira |
| --- |
| Direção de Serviços de Regulação Aduaneira |
| R. da Alfândega, 5 |
| 1149-006 Lisboa |
| Tel: +351 218813888/9 |
| Fax: +351 218813941 |
| E-mail: dsra@at.gov.pt |

Autoridade Tributária e Aduaneira

Direção de Serviços de Regulação Aduaneira

R. da Alfândega, 5

1149-006 Lisboa

Tel: +351 218813888/9

Fax: +351 218813941

E-mail: dsra@at.gov.pt

V Portugalsku vykonáva kontroly dovozu a vývozu neopracovaných diamantov vyžadované nariadením (ES) č. 2368/2002, ako aj colné odbavovanie výhradne tento orgán:

| Alfândega do Aeroporto de Lisboa |
| --- |
| Aeroporto de Lisboa, |
| Terminal de Carga, Edifício 134 |
| 1750-364 Lisboa |
| Tel: +351 210030080 |
| Fax: +351 210037777 |
| E-mail: aalisboa-kimberley@at.gov.pt |

Alfândega do Aeroporto de Lisboa

Aeroporto de Lisboa,

Terminal de Carga, Edifício 134

1750-364 Lisboa

Tel: +351 210030080

Fax: +351 210037777

E-mail: aalisboa-kimberley@at.gov.pt

RUMUNSKO

| Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor |
| --- |
| (Národný úrad pre ochranu spotrebiteľa) |
| 1 Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România |
| (72 Aviatorilor Bvd., sector 1, Bucharest, Romania) |
| Cod postal (PSČ) 011865 |
| Tel. (40-21) 318 46 35/312 98 90/312 12 75 |
| Fax (40-21) 318 46 35/314 34 62 |
| www.anpc.ro |

Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor

(Národný úrad pre ochranu spotrebiteľa)

1 Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România

(72 Aviatorilor Bvd., sector 1, Bucharest, Romania)

Cod postal (PSČ) 011865

Tel. (40-21) 318 46 35/312 98 90/312 12 75

Fax (40-21) 318 46 35/314 34 62

www.anpc.ro

SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO

| Government Diamond Office |
| --- |
| Conflict Department |
| Room WH1.214 |
| Foreign and Commonwealth Office |
| King Charles Street |
| London |
| SW1A 2AH |
| Tel. (44-207) 008 6903/5797 |
| Fax (44-207) 008 3905“ |

Government Diamond Office

Conflict Department

Room WH1.214

Foreign and Commonwealth Office

King Charles Street

London

SW1A 2AH

Tel. (44-207) 008 6903/5797

Fax (44-207) 008 3905“

---

| 27.1.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 19/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 19/31

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2016/92

z 26. januára 2016,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(2)

Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 26. januára 2016

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 80,0 |
| TN | 158,2 |
| TR | 99,6 |
| ZZ | 143,5 |
| 0707 00 05 | MA | 86,8 |
| TR | 156,8 |
| ZZ | 121,8 |
| 0709 93 10 | MA | 45,9 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 96,5 |
| 0805 10 20 | EG | 47,4 |
| MA | 62,6 |
| TN | 61,0 |
| TR | 64,3 |
| ZZ | 58,8 |
| 0805 20 10 | IL | 147,6 |
| MA | 77,4 |
| ZZ | 112,5 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 116,8 |
| JM | 154,6 |
| MA | 53,1 |
| TR | 104,1 |
| ZZ | 107,2 |
| 0805 50 10 | TR | 97,9 |
| ZZ | 97,9 |
| 0808 10 80 | CL | 87,5 |
| US | 122,2 |
| ZZ | 104,9 |
| 0808 30 90 | CN | 53,7 |
| TR | 82,0 |
| ZZ | 67,9 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

IL

236,2

MA

80,0

TN

158,2

TR

99,6

ZZ

143,5

0707 00 05

MA

86,8

TR

156,8

ZZ

121,8

0709 93 10

MA

45,9

TR

147,0

ZZ

96,5

0805 10 20

EG

47,4

MA

62,6

TN

61,0

TR

64,3

ZZ

58,8

0805 20 10

IL

147,6

MA

77,4

ZZ

112,5

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

116,8

JM

154,6

MA

53,1

TR

104,1

ZZ

107,2

0805 50 10

TR

97,9

ZZ

97,9

0808 10 80

CL

87,5

US

122,2

ZZ

104,9

0808 30 90

CN

53,7

TR

82,0

ZZ

67,9

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (EÚ) č. 1106/2012 z 27. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o štatistike Spoločenstva o zahraničnom obchode s nečlenskými krajinami, pokiaľ ide o aktualizáciu nomenklatúry krajín a území (Ú. v. EÚ L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---