# Europos Sąjungos C 13/2016

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 13 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 59 tomas2016m. sausio 15d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 13

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

59 tomas2016m. sausio 15d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 510-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2015 m. rugsėjo 16–17 d. |
| 2016/C 013/01 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliucija dėl dabartinės pabėgėlių krizės | 1 |
| | NUOMONĖS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 510-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2015 m. rugsėjo 16–17 d. |
| 2016/C 013/02 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl SVA patirties JAV ir ES. Geriausios praktikos pavyzdžiai novatoriškiems MVĮ veiksmams (nuomonė savo iniciatyva) | 2 |
| 2016/C 013/03 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos šeimos įmonių kaip tolesnio ekonomikos augimo ir geresnių darbo vietų kūrimo šaltinio (nuomonė savo iniciatyva) | 8 |
| 2016/C 013/04 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl E. sveikatos priežiūros kūrimo – elektroninė informacija saugiam vaistų vartojimui užtikrinti (nuomonė savo iniciatyva) | 14 |
| 2016/C 013/05 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Valstybės pagalbos įmonėms. Ar ji veiksminga ir efektyvi? (nuomonė savo iniciatyva) | 19 |
| 2016/C 013/06 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Ekonomikos bendrosios gerovės kūrimui: tvaraus ir į socialinę sanglaudą orientuoto ekonomikos modelio (nuomonė savo iniciatyva) | 26 |
| 2016/C 013/07 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Demokratinės ir socialinės EPS taikant Bendrijos metodą (nuomonė savo iniciatyva) | 33 |
| 2016/C 013/08 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Veiksmingų ir patikimų socialinės apsaugos sistemų principų (nuomonė savo iniciatyva) | 40 |
| 2016/C 013/09 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu įgytų įgūdžių ir kvalifikacijų patvirtinimo. Praktinis organizuotos pilietinės visuomenės indėlis (nuomonė savo iniciatyva) | 49 |
| 2016/C 013/10 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Nacionalinių dualinio mokymo sistemų tobulinimo (nuomonė savo iniciatyva) | 57 |
| 2016/C 013/11 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Kovos su korupcija ES – verslo bendruomenės ir pilietinės visuomenės lūkesčiai (nuomonė savo iniciatyva) | 63 |
| 2016/C 013/12 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Ilgalaikio, darnaus ir pažangaus Europos atviros jūros pramonės vystymosi galimybių ir jos ryšio su Europos Sąjungos jūrų pramone (nuomonė savo iniciatyva) | 73 |
| 2016/C 013/13 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Kūrybos ir kultūros pramonės sektorių – Europos vertybės, kuria reikia pasinaudoti pasaulinėje konkurencijoje (nuomonė savo iniciatyva) | 83 |
| 2016/C 013/14 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Kaimo plėtros programų. Pirmoji pagalba ar pirmieji atsigavimo ženklai? (nuomonė savo iniciatyva) | 89 |
| 2016/C 013/15 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Prekybos žemės ūkio produktais svarbos žemės ūkio ir ūkininkavimo ES vystymuisi ateityje, atsižvelgiant į pasaulio apsirūpinimo maistu saugumą (nuomonė savo iniciatyva) | 97 |
| 2016/C 013/16 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl socialinių inovacijų, tinklų ir skaitmeninės komunikacijos (nuomonė savo iniciatyva) | 104 |
| 2016/C 013/17 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Socialinio dempingo Europos civilinės aviacijos sektoriuje (nuomonė savo iniciatyva) | 110 |
| 2016/C 013/18 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Aktyvumo elektroninėje erdvėje ir pilietinės visuomenės organizacijų (nuomonė savo iniciatyva) | 116 |
| 2016/C 013/19 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl ES ir Meksikos asociacijos susitarimo peržiūros (nuomonė savo iniciatyva) | 121 |
| 2016/C 013/20 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žemės ūkio, kaimo vietovių ir tvaraus vystymosi Rytų partnerystės šalyse (nuomonė savo iniciatyva) | 128 |
| 2016/C 013/21 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos dėl kovos su smurtu dėl lyties darbo vietoje (nuomonė savo iniciatyva) | 138 |
| 2016/C 013/22 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Deleguotųjų aktų (papildomoji nuomonė) | 145 |
| 2016/C 013/23 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Finansų ekosistemos kūrimo socialinėse įmonėse (tiriamoji nuomonė) | 152 |
| 2016/C 013/24 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Skaitmeninimo poveikio paslaugų pramonei ir užimtumui vykstant pramonės pokyčiams (tiriamoji nuomonė) | 161 |
| 2016/C 013/25 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Integruotos ES aviacijos politikos (tiriamoji nuomonė) | 169 |
| 2016/C 013/26 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu vidaus rinkoje. Socialinis dempingas ir kabotažas (tiriamoji nuomonė pirmininkaujančio Liuksemburgo prašymu) | 176 |
| 2016/C 013/27 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties potencialu ir dėl Galimų Europos Sąjungos dabartinės institucinės sąrangos pokyčių ir pertvarkymų | 183 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

510-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2015 m. rugsėjo 16–17 d.

2016/C 013/01

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliucija dėl dabartinės pabėgėlių krizės

1

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

510-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2015 m. rugsėjo 16–17 d.

2016/C 013/02

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl SVA patirties JAV ir ES. Geriausios praktikos pavyzdžiai novatoriškiems MVĮ veiksmams (nuomonė savo iniciatyva)

2

2016/C 013/03

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos šeimos įmonių kaip tolesnio ekonomikos augimo ir geresnių darbo vietų kūrimo šaltinio (nuomonė savo iniciatyva)

8

2016/C 013/04

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl E. sveikatos priežiūros kūrimo – elektroninė informacija saugiam vaistų vartojimui užtikrinti (nuomonė savo iniciatyva)

14

2016/C 013/05

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Valstybės pagalbos įmonėms. Ar ji veiksminga ir efektyvi? (nuomonė savo iniciatyva)

19

2016/C 013/06

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Ekonomikos bendrosios gerovės kūrimui: tvaraus ir į socialinę sanglaudą orientuoto ekonomikos modelio (nuomonė savo iniciatyva)

26

2016/C 013/07

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Demokratinės ir socialinės EPS taikant Bendrijos metodą (nuomonė savo iniciatyva)

33

2016/C 013/08

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Veiksmingų ir patikimų socialinės apsaugos sistemų principų (nuomonė savo iniciatyva)

40

2016/C 013/09

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu įgytų įgūdžių ir kvalifikacijų patvirtinimo. Praktinis organizuotos pilietinės visuomenės indėlis (nuomonė savo iniciatyva)

49

2016/C 013/10

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Nacionalinių dualinio mokymo sistemų tobulinimo (nuomonė savo iniciatyva)

57

2016/C 013/11

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Kovos su korupcija ES – verslo bendruomenės ir pilietinės visuomenės lūkesčiai (nuomonė savo iniciatyva)

63

2016/C 013/12

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Ilgalaikio, darnaus ir pažangaus Europos atviros jūros pramonės vystymosi galimybių ir jos ryšio su Europos Sąjungos jūrų pramone (nuomonė savo iniciatyva)

73

2016/C 013/13

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Kūrybos ir kultūros pramonės sektorių – Europos vertybės, kuria reikia pasinaudoti pasaulinėje konkurencijoje (nuomonė savo iniciatyva)

83

2016/C 013/14

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Kaimo plėtros programų. Pirmoji pagalba ar pirmieji atsigavimo ženklai? (nuomonė savo iniciatyva)

89

2016/C 013/15

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Prekybos žemės ūkio produktais svarbos žemės ūkio ir ūkininkavimo ES vystymuisi ateityje, atsižvelgiant į pasaulio apsirūpinimo maistu saugumą (nuomonė savo iniciatyva)

97

2016/C 013/16

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl socialinių inovacijų, tinklų ir skaitmeninės komunikacijos (nuomonė savo iniciatyva)

104

2016/C 013/17

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Socialinio dempingo Europos civilinės aviacijos sektoriuje (nuomonė savo iniciatyva)

110

2016/C 013/18

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Aktyvumo elektroninėje erdvėje ir pilietinės visuomenės organizacijų (nuomonė savo iniciatyva)

116

2016/C 013/19

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl ES ir Meksikos asociacijos susitarimo peržiūros (nuomonė savo iniciatyva)

121

2016/C 013/20

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žemės ūkio, kaimo vietovių ir tvaraus vystymosi Rytų partnerystės šalyse (nuomonė savo iniciatyva)

128

2016/C 013/21

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos dėl kovos su smurtu dėl lyties darbo vietoje (nuomonė savo iniciatyva)

138

2016/C 013/22

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Deleguotųjų aktų (papildomoji nuomonė)

145

2016/C 013/23

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Finansų ekosistemos kūrimo socialinėse įmonėse (tiriamoji nuomonė)

152

2016/C 013/24

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Skaitmeninimo poveikio paslaugų pramonei ir užimtumui vykstant pramonės pokyčiams (tiriamoji nuomonė)

161

2016/C 013/25

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Integruotos ES aviacijos politikos (tiriamoji nuomonė)

169

2016/C 013/26

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu vidaus rinkoje. Socialinis dempingas ir kabotažas (tiriamoji nuomonė pirmininkaujančio Liuksemburgo prašymu)

176

2016/C 013/27

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties potencialu ir dėl Galimų Europos Sąjungos dabartinės institucinės sąrangos pokyčių ir pertvarkymų

183

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS |
| | 510-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2015 m. rugsėjo 16–17 d. |
| 2016/C 013/28 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Geresnis reglamentavimas – geresni rezultatai. ES darbotvarkė[COM(2015) 215 final] | 192 |
| 2016/C 013/29 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo (nauja redakcija) (COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)) | 201 |
| 2016/C 013/30 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 nuostatos dėl valstybių narių galimybės apriboti ar uždrausti genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų naudojimą savo teritorijose (tęstinė programa) (COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)) | 203 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

510-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2015 m. rugsėjo 16–17 d.

2016/C 013/28

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Geresnis reglamentavimas – geresni rezultatai. ES darbotvarkė[COM(2015) 215 final]

[COM(2015) 215 final]

192

2016/C 013/29

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo (nauja redakcija) (COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD))

(COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD))

201

2016/C 013/30

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 nuostatos dėl valstybių narių galimybės apriboti ar uždrausti genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų naudojimą savo teritorijose (tęstinė programa) (COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD))

(COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD))

203

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

510-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2015 m. rugsėjo 16–17 d.

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/1

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliucija dėl dabartinės pabėgėlių krizės

(2016/C 013/01)

EESRK ragina nedelsiant imtis atsakingų ir kolektyvinių Europos veiksmų dėl didžiulio pabėgėlių antplūdžio

Dėl dabartinės nepriimtinos prieglobsčio prašytojų padėties būtina parengti patikimą ES lygmens strategiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, kad nedelsiant būtų sprendžiamos daugybinės problemos, su kuriomis susiduria pabėgėliai.

Tebesitęsianti humanitarinė krizė, kurią patiria daugybė pabėgėlių, kelia didelį Komiteto susirūpinimą žinant, kad kiekvieną dieną vyrai, moterys ir vaikai rizikuoja savo gyvybe bandydami pasiekti Europą. Dabartinės pabėgėlių krizės mastas yra beprecedentis, ir keletui valstybių narių tenka neproporcingai didelė našta. Dėl šios padėties, reikalaujančios didelių pastangų, ES valstybės narės turi parodyti solidarumą, tiek žmonių, bėgančių nuo karo, persekiojimų, konfliktų ir skurdo, tiek viena kitos atžvilgiu. Visos valstybės narės privalo užtikrinti saugų atvykimą ir priėmimą, ir tai yra viena pagrindinių Europos vertybių.

EESRK reiškia savo solidarumą ir labai apgailestauja dėl žuvusiųjų ir dėl pasibaisėtinų sąlygų, su kuriomis susiduria pabėgėliai savo kelyje į saugų gyvenimą. Raginame pilietinės visuomenės organizacijas, ypač atstovaujamas EESRK, padaryti viską, kas įmanoma, siekiant padėti priimti ir integruoti pabėgėlius. EESRK reiškia pagarbą vietos valdžios institucijų, nevyriausybinių organizacijų žmonėms ir savanoriams, aktyviai dalyvaujantiems visuomeninėse iniciatyvose visoje Europoje teikiant pagalbą žmonėms, kuriems jos reikia.

Šiandieną Europos Sąjunga turi veikti kaip tikra Sąjunga ir priimti suvienodintą prieglobsčio teisinę sistemą, pirmiausia persvarstydama Dublino reglamentą. Atėjo laikas Vyriausybėms ir politikams imti pavyzdį iš piliečių, asociacijų, taip pat daugelio savivaldybių, kurie mobilizuojasi kur kas labiau ir greičiau nei mūsų Vyriausybės ir ES institucijos. EESRK apgailestauja, kad Taryba dar nesugebėjo priimti reikiamo sprendimo dėl šios neatidėliotinos humanitarinės krizės. Todėl EESRK ragina Europos Vadovų Tarybą surengti neeilinį aukščiausiojo lygio susitikimą iki kito mėnesio pabaigos, kad būtų pasiektas susitarimas dėl konkrečių priemonių ir veiksmų, įskaitant teisingą kvotų sistemą.

EESRK yra labai susirūpinęs dėl šiuo metu daromos žalos Šengeno susitarimui ir laisvam judėjimui, nes tai yra vienas pagrindinių ES piliečiams naudingų Europos laimėjimų.

Taip pat labai svarbu parengti skubių priemonių pagrindinėms dabartinių pabėgėlių srautų priežastims spręsti. ES turi dirbti su kilmės ir tranzito šalimis sprendžiant šiuos klausimus, todėl EESRK palankiai vertina žmogaus teisėmis grindžiamą požiūrį, kurio numato laikytis Komisija bendradarbiaudama su šiomis šalimis. Galiausiai, EESRK pabrėžia būtinybę įtraukti pilietinę visuomenę į dialogą su trečiosiomis šalimis.

---

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

510-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2015 m. rugsėjo 16–17 d.

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/2

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl SVA patirties JAV ir ES. „Geriausios praktikos pavyzdžiai novatoriškiems MVĮ veiksmams“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2016/C 013/02)

| Pranešėjas | Ullrich SCHRÖDER |
| --- | --- |

Pranešėjas

Ullrich SCHRÖDER

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2014 m. liepos 10 d. nusprendė parengti nuomonę dėl

SVA patirties JAV ir ES. „Geriausios praktikos pavyzdžiai novatoriškiems MVĮ veiksmams
  “ (nuomonė savo iniciatyva)

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. liepos 14 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (rugsėjo 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 207 nariams balsavus už ir 6 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

ES iš viso yra apie 21 mln. MVĮ, kuriose dirba beveik 90 mln. žmonių, jos sukuria daugiau kaip 3 600 trln. EUR pridėtinės vertės. Kitaip tariant, 99 % visų įmonių yra MVĮ, kuriose dirba du iš trijų visų dirbančiųjų ir sukuriama 58 % pridėtinės vertės. Todėl reikalingas tvirtas Smulkiojo verslo aktas (SVA).

EESRK norėtų pateikti šias rekomendacijas dėl kai kurių svarbių Smulkiojo verslo akto (Small Business Act) peržiūros Europos Sąjungoje aspektų, remdamasis Smulkiojo verslo administracijos JAV patirtimi (ten anglų kalba vartojama tokia pati santrumpa (SBA, liet. SVA), tačiau taikomas visiškai kitoks požiūris).

1.1.   
  SVA persvarstymas būtinas

Europos Komisija nurodė, kad ketina paskelbti persvarstymą pirmoje 2015 m. pusėje, tačiau dabar jis atidėtas. Daugelyje svarbių sričių galima pagerinti padėtį (žr. toliau), todėl MVĮ bendruomenė tikisi sulaukti persvarstymo pasibaigus klausymams; MVĮ yra labai svarbios, taigi persvarstytas SVA turėtų paskelbtas kuo greičiau.

1.2.   
  Teisinė padėtis ir vykdymo užtikrinimas

SVA turi būti patobulintas – jam turėtų būti suteikta labiau privaloma forma, jis turėtų demonstruoti platesnio užmojo požiūrį. To EESRK prašė dar 2008 m. ir 2011 m., tačiau Europos Komisija į tai neatsižvelgė.

Tam tikrais atvejais reikėtų nustatyti daugiau teisinių priemonių, pavyzdžiui, dėl viešųjų pirkimų, „visų pirma galvokime apie mažuosius“, poveikio vertinimų ir MVĮ tyrimų. Tai turėtų būti taikoma ir ES, ir valstybių narių lygmeniu, ir svaresnį vaidmenį turėtų atlikti Europos ir nacionaliniai parlamentai. Principus „visų pirma galvokime apie mažuosius“ ir „tiktai vienas kartas“ reikia įtraukti į ES institucijų tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnio reglamentavimo.

1.3.   
  Politinė pozicija

Europos Sąjungoje SVA politinės pozicijos yra ne tokios stiprios kaip JAV. Siekdamas sustiprinti pozicijas Europos Sąjungoje EESRK rekomenduoja:

| — | ES lygiu kiekvienais metais sušaukti specialią MVĮ ir SVA konkurencingumo tarybą, kaip EESRK siūlė savo 2011 m. nuomonėje (1), |
| --- | --- |

—

ES lygiu kiekvienais metais sušaukti specialią MVĮ ir SVA konkurencingumo tarybą, kaip EESRK siūlė savo 2011 m. nuomonėje (1),

| — | Tarybos Konkurencingumo ir augimo aukšto lygio darbo grupė turėtų peržiūrėti pažangą vykdant nacionalinius veiksmus, kuriais siekiama įgyvendinti SVA prioritetus ir apsvarstyti papildomas ES lygmens priemones. Rezultatai turėtų būti pateikti metinei MVĮ ir SVA konkurencingumo tarybai, |
| --- | --- |

—

Tarybos Konkurencingumo ir augimo aukšto lygio darbo grupė turėtų peržiūrėti pažangą vykdant nacionalinius veiksmus, kuriais siekiama įgyvendinti SVA prioritetus ir apsvarstyti papildomas ES lygmens priemones. Rezultatai turėtų būti pateikti metinei MVĮ ir SVA konkurencingumo tarybai,

| — | pakelti Europos MVĮ pasiuntinių tinklo lygį įtraukiant į jį Ekonomikos ministerijų generalinius direktorius. Tai padėtų užtikrinti tvirtesnį ir geresnį ES ir valstybių narių veiksmų koordinavimą. |
| --- | --- |

—

pakelti Europos MVĮ pasiuntinių tinklo lygį įtraukiant į jį Ekonomikos ministerijų generalinius direktorius. Tai padėtų užtikrinti tvirtesnį ir geresnį ES ir valstybių narių veiksmų koordinavimą.

1.4.   
  Valdymas ir veiksmingumas

| 1.4.1. | Būtina pradėti rengti ES metinę SVA įgyvendinimo ataskaitą, į kurią turi taip pat būti įtraukta duomenimis pagrįsta ataskaita dėl Komisijos valdymo veiksmų ir dėl atskirų programų veikimo. |
| --- | --- |

1.4.1.

Būtina pradėti rengti ES metinę SVA įgyvendinimo ataskaitą, į kurią turi taip pat būti įtraukta duomenimis pagrįsta ataskaita dėl Komisijos valdymo veiksmų ir dėl atskirų programų veikimo.

| 1.4.2. | Europos Audito Rūmai turėtų būti paskatinti skelbti reguliarias ataskaitas dėl atitinkamų MVĮ programų ir priemonių veikimo, kaip daro JAV Vyriausybės atskaitomybės biuras JAV Smulkiojo verslo administracijos atžvilgiu. Vidaus valdymą turėtų užtikrinti nepriklausomas Komisijos biuras, kaip tai daro Generalinio inspektoriaus biuras JAV Smulkiojo verslo administracijoje. |
| --- | --- |

1.4.2.

Europos Audito Rūmai turėtų būti paskatinti skelbti reguliarias ataskaitas dėl atitinkamų MVĮ programų ir priemonių veikimo, kaip daro JAV Vyriausybės atskaitomybės biuras JAV Smulkiojo verslo administracijos atžvilgiu. Vidaus valdymą turėtų užtikrinti nepriklausomas Komisijos biuras, kaip tai daro Generalinio inspektoriaus biuras JAV Smulkiojo verslo administracijoje.

| 1.4.3. | SVA lydės sėkmė tik tuo atveju, jei bus įtvirtinta įvairių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimu grindžiamo valdymo partnerystė (vienijanti socialinius partnerius ir suinteresuotuosius viešojo ir privačiojo sektorių atstovus). Todėl reikia pradėti SVA patariamosios grupės (žr. 4.3.4) – ją planuota įkurti 2011 m., tačiau ji taip ir nebuvo įkurta – veiklą ir su ja turėtų būti konsultuojamasi prieš sprendimų priėmimo etapą. |
| --- | --- |

1.4.3.

SVA lydės sėkmė tik tuo atveju, jei bus įtvirtinta įvairių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimu grindžiamo valdymo partnerystė (vienijanti socialinius partnerius ir suinteresuotuosius viešojo ir privačiojo sektorių atstovus). Todėl reikia pradėti SVA patariamosios grupės (žr. 4.3.4) – ją planuota įkurti 2011 m., tačiau ji taip ir nebuvo įkurta – veiklą ir su ja turėtų būti konsultuojamasi prieš sprendimų priėmimo etapą.

| 1.4.4. | Nacionaliniai ir vietos SVA įgyvendinimo planai (žr. 4.3.3 punktą) turi būti patobulinti ir papildyti sistemingai naudojant rezultatų suvestines. |
| --- | --- |

1.4.4.

Nacionaliniai ir vietos SVA įgyvendinimo planai (žr. 4.3.3 punktą) turi būti patobulinti ir papildyti sistemingai naudojant rezultatų suvestines.

Tikslų naudojimas

Rekomenduojama dažniau naudoti orientacinius tikslus siekiant padidinti MVĮ dalyvavimą viešuosiuose pirkimuose, taip pat privalomus tikslus MTTP programose (tiek ES, tiek nacionaliniu lygiu). Naudojant šį tikslais paremtą mechanizmą, ilgainiui lygmenys turėtų būti didinami.

Metinė smulkiojo verslo suinteresuotųjų subjektų konferencija

JAV ir ES turima daug praktinių žinių ir patirties, susijusių su MVĮ politika ir programomis, tačiau nerengiama jokių struktūrinių ir reguliarių diskusijų su suinteresuotaisiais subjektais. Būtų naudinga rengti geriausiais pavyzdžiais paremtą metinę konferenciją, vyksiančią pakaitomis JAV ir ES. Joje turėtų dalyvauti atitinkami suinteresuotieji subjektai iš abiejų Atlanto pusių: politikai ir administratoriai, MVĮ pasiuntinių tinklas ir smulkiojo verslo organizacijos. Pastarųjų biudžetas ribotas, tad su jų dalyvavimu susijusios išlaidos turi būti kompensuojamos. Kiekvienais metais greta bendro pobūdžio diskusijų galėtų būti aptariama konkreti tema: finansai, inovacijos, prekyba (įskaitant Transatlantinę prekybos ir investicijų partnerystę), moterų verslumas ir t. t.

2.   Įžanga ir nuomonės tikslai

| 2.1. | Nuomonėje siekiama palyginti du SVA – JAV Smulkiojo verslo administraciją ir ES Smulkiojo verslo aktą, jų požiūrių ir veiksmų spektrą. |
| --- | --- |

2.1.

Nuomonėje siekiama palyginti du SVA – JAV Smulkiojo verslo administraciją ir ES Smulkiojo verslo aktą, jų požiūrių ir veiksmų spektrą.

Politinė ir verslo aplinka JAV ir ES labai skiriasi ir abiejuose regionuose daug MVĮ skirtų priemonių, papildant SVA priemones, priimama nacionaliniu ir vietos lygiu (2).

| 2.2. | Taigi šioje nuomonėje pateikiamose išvadose (žr. 1 skyrių) nelyginamos dviejų SVA konkrečios programos, o daugiausia dėmesio skiriama tam, kaip galima būtų pagerinti ES Smulkiojo verslo akto teisinę ir politinę padėtį, valdymą ir tikslų naudojimą. |
| --- | --- |

2.2.

Taigi šioje nuomonėje pateikiamose išvadose (žr. 1 skyrių) nelyginamos dviejų SVA konkrečios programos, o daugiausia dėmesio skiriama tam, kaip galima būtų pagerinti ES Smulkiojo verslo akto teisinę ir politinę padėtį, valdymą ir tikslų naudojimą.

3.   Smulkiojo verslo administracija JAV (SVA)

| 3.1. | Smulkiojo verslo administracija JAV yra nepriklausoma Vyriausybės agentūra, teikianti federalinę paramą smulkiam verslui. Ją 1953 m. įsteigė prezidentas Dwight D. Eisenhower, kai buvo priimtas Smulkiojo verslo aktas. Jo užduotis – patarti, padėti smulkiajam verslui ir apsaugoti jo interesus. Jos biudžetas 2013 m. sudarė apie 1 mlrd. JAV dolerių (išskyrus biudžetą, skirtą su įmonėmis nesusijusiai veiklai). Kai kurios priemonės yra teisiškai privalomos. SVA turi biurus kiekvienoje JAV valstijoje ir 1 000 vietos centrų. Prezidentas Barrack Obama įtraukė SVA generalinį direktorių į savo kabinetą. |
| --- | --- |

3.1.

Smulkiojo verslo administracija JAV yra nepriklausoma Vyriausybės agentūra, teikianti federalinę paramą smulkiam verslui. Ją 1953 m. įsteigė prezidentas Dwight D. Eisenhower, kai buvo priimtas Smulkiojo verslo aktas. Jo užduotis – patarti, padėti smulkiajam verslui ir apsaugoti jo interesus. Jos biudžetas 2013 m. sudarė apie 1 mlrd. JAV dolerių (išskyrus biudžetą, skirtą su įmonėmis nesusijusiai veiklai). Kai kurios priemonės yra teisiškai privalomos. SVA turi biurus kiekvienoje JAV valstijoje ir 1 000 vietos centrų. Prezidentas Barrack Obama įtraukė SVA generalinį direktorių į savo kabinetą.

| 3.2. | SVA naudoja sudėtingą smulkiojo verslo apibrėžtį – iš esmės tai nepriklausomai valdomas, veikiantis ir organizuotas verslas, siekiantis pelno. Atsižvelgiant į pramonės šaką, produktą ar paslaugą, jo standartinis dydis nustatomas pagal darbuotojų skaičių arba pardavimo apimtis. Vertinant darbuotojų skaičių, jo dydis svyruoja nuo apytiksliai 100 iki 1 500 darbuotojų. |
| --- | --- |

3.2.

SVA naudoja sudėtingą smulkiojo verslo apibrėžtį – iš esmės tai nepriklausomai valdomas, veikiantis ir organizuotas verslas, siekiantis pelno. Atsižvelgiant į pramonės šaką, produktą ar paslaugą, jo standartinis dydis nustatomas pagal darbuotojų skaičių arba pardavimo apimtis. Vertinant darbuotojų skaičių, jo dydis svyruoja nuo apytiksliai 100 iki 1 500 darbuotojų.

| 3.3. | JAV SVA veiklos ir programų apžvalga (3) |
| --- | --- |

3.3.

JAV SVA veiklos ir programų apžvalga (3)

| 3.3.1. | Finansai: paskolos ir rizikos kapitalas |
| --- | --- |

3.3.1.

Finansai: paskolos ir rizikos kapitalas

| 3.3.1.1. | SVA teikia garantijas mažosioms įmonėms, kurios negali gauti kredito kitur. Paprastai šias paskolas teikia SVA verslo partneriai (bankai ir kitos finansų įstaigos), o garantijas teikia SVA. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

SVA teikia garantijas mažosioms įmonėms, kurios negali gauti kredito kitur. Paprastai šias paskolas teikia SVA verslo partneriai (bankai ir kitos finansų įstaigos), o garantijas teikia SVA.

Pagal labai mažų paskolų programą teikiamos paskolos naujoms ir pradedančiosioms įmonėms nepakankamai aptarnaujamose rinkose. Pagal skubių paskolų programą prašymas suteikti paskolą apsvarstomas per 36 valandas. Pagal paskolų nelaimės atveju programą per 45 dienas suteikiamos paskolos mažoms įmonėms, nukentėjusioms dėl visuotinių nelaimių.

| 3.3.1.2. | Smulkiojo verslo investicijų bendrovė sudaro galimybes mažosioms įmonės naudotis rizikos kapitalu. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Smulkiojo verslo investicijų bendrovė sudaro galimybes mažosioms įmonės naudotis rizikos kapitalu.

| 3.3.2. | Smulkaus verslo pirkimų programos |
| --- | --- |

3.3.2.

Smulkaus verslo pirkimų programos

| 3.3.2.1. | Pagal kelias pirkimų programas sudaromos sąlygos mažosioms įmonėms (kurių savininkai yra socialiai remtini asmenys arba kurios įsikūrusios srityse, kurių potencialas nepakankamai išnaudotas) konkuruoti tik su panašiomis įmonėmis dėl galimybės sudaryti svarbias viešųjų pirkimų sutartis. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

Pagal kelias pirkimų programas sudaromos sąlygos mažosioms įmonėms (kurių savininkai yra socialiai remtini asmenys arba kurios įsikūrusios srityse, kurių potencialas nepakankamai išnaudotas) konkuruoti tik su panašiomis įmonėmis dėl galimybės sudaryti svarbias viešųjų pirkimų sutartis.

Nustatomi bendrieji metiniai Vyriausybės dalyvavimo sudarant federalines viešųjų pirkimų sutartis su smulkiosiomis įmonėmis tikslai, taip pat numatomi atskiri tikslai kiekvienam departamentui ir agentūrai. Šiuo metu bendras tikslas yra bent 23 % visų federalinių pagrindinių sutarčių. Europos Sąjungoje jis yra didesnis - 29 %, bet jis apima ir sutartis, kurias sudaro regionų ir vietos valdžios institucijos. JAV tikslas gali būti padidintas ateityje.

| 3.3.3. | MTTP programos: tikslų didinimo strategija, skirta aktyvinti MVĮ dalyvavimą |
| --- | --- |

3.3.3.

MTTP programos: tikslų didinimo strategija, skirta aktyvinti MVĮ dalyvavimą

| 3.3.3.1. | Smulkiojo verslo inovacijų mokslinių tyrimų programa didina mažųjų aukštųjų technologijų įmonių dalyvavimo federalinių departamentų federaliniuose MTTP, kur MTTP skirtą biudžetą sudaro mažiausiai 100 mln. JAV dolerių. Tam tikras procentas to MTTP biudžeto turi būti panaudotas siekiant įtraukti mažąsias įmones: 1983 m. jis siekė 0,2 % ir pastoviai didėjo, kol 2013 m. pasiekė 2,7 % (2017 m. nustatytas naujas 3,2 % tikslas). |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Smulkiojo verslo inovacijų mokslinių tyrimų programa didina mažųjų aukštųjų technologijų įmonių dalyvavimo federalinių departamentų federaliniuose MTTP, kur MTTP skirtą biudžetą sudaro mažiausiai 100 mln. JAV dolerių. Tam tikras procentas to MTTP biudžeto turi būti panaudotas siekiant įtraukti mažąsias įmones: 1983 m. jis siekė 0,2 % ir pastoviai didėjo, kol 2013 m. pasiekė 2,7 % (2017 m. nustatytas naujas 3,2 % tikslas).

| 3.3.3.2. | Smulkiojo verslo technologijų perkėlimo programa finansuoja federalinius mokslinius tyrimus, kuriuos kartu atlieka maža įmonė ir pelno nesiekianti mokslinių tyrimų organizacija: 2013 m. buvo skiriama 0,35 %, 2016 m. tikslas padidės iki 0,45 %. |
| --- | --- |

3.3.3.2.

Smulkiojo verslo technologijų perkėlimo programa finansuoja federalinius mokslinius tyrimus, kuriuos kartu atlieka maža įmonė ir pelno nesiekianti mokslinių tyrimų organizacija: 2013 m. buvo skiriama 0,35 %, 2016 m. tikslas padidės iki 0,45 %.

| 3.3.4. | Verslumo vystymo programos |
| --- | --- |

3.3.4.

Verslumo vystymo programos

Pagal šias programas 1 000 centrų rengiami kursai mažosioms įmonėms. SCORE vienija 50 nepriklausomų pelno nesiekiančių organizacijų, turinčių 13 000 savanorių.

| 3.3.5. | Tarptautinės prekybos biuras |
| --- | --- |

3.3.5.

Tarptautinės prekybos biuras

Šis biuras teikia eksporto pagalbą, be kita ko, teikia greitąsias paskolas (per 36 valandas) ir subsidijas už dalyvavimą prekybos mugėse užsienyje, dokumentus ir vaizdo ir garso medžiagą.

| 3.3.6. | Specialūs biurai |
| --- | --- |

3.3.6.

Specialūs biurai

Generalinio inspektoriaus biuras siekia pagerinti SVA valdymą ir veiksmingumą, kovoti su sukčiavimu vykdant programas ir persvarstyti galiojančius ar siūlomus teisės aktus. Tai yra nepriklausomas SVA biuras, kuriam vadovauja generalinis inspektorius.

Gynimo biuras yra nepriklausoma federalinės Vyriausybės institucija, atstovaujanti mažųjų įmonių interesams. Jos tikslas – skatinti politiką, pagal kurią būtų remiamos mažosios įmonės, įtakojant federalinių agentūrų reguliavimo procesus ir tiriant federalinių teisės aktų poveikį.

4.   ES vystymasis – nuo Mažųjų įmonių chartijos iki Smulkiojo verslo akto
   (4)

4.1.   
  2000 m. Europos mažųjų įmonių chartija

Šią Chartiją 2000 m. priėmė ES vadovai. Tai buvo savanoriškas, bet teisiškai neprivalomas valstybių narių įsipareigojimas pagerinti mažųjų įmonių verslo aplinką valstybėse narėse ir ES lygmeniu. Chartija buvo konkrečiai skirta mažosioms įmonėms, kuriose dirba mažiau nei 50 darbuotojų.

4.2.   
  2008 m. ES „Smulkaus verslo aktas“ (ES SVA)

| 4.2.1. | Komisija išnagrinėjo SVA praktiką JAV ir 2008 m. paskelbė komunikatą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“ Europos iniciatyva „Small Business Act“ (5), skirtą platesnei tikslinei grupei (MVĮ, turinčioms mažiau nei 250 darbuotojų). |
| --- | --- |

4.2.1.

Komisija išnagrinėjo SVA praktiką JAV ir 2008 m. paskelbė komunikatą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“ Europos iniciatyva „Small Business Act“ (5), skirtą platesnei tikslinei grupei (MVĮ, turinčioms mažiau nei 250 darbuotojų).

Buvo pateiktas ribotas skaičius naujų teisėkūros pasiūlymų.

Didžioji dalis SVA skiriama naujai politikos sistemai, apimančiai esamą įmonių politiką ir paremtai Mažųjų įmonių chartija.

| 4.2.2. | Buvo pateikta dešimt MVĮ politikos kūrimo ir įgyvendinimo ES ir nacionaliniu lygmenimis principų: verslo aplinka, verslumas, „visų pirma galvokime apie mažuosius“, viešieji pirkimai, trumpesni mokėjimų laikotarpiai, geresnė bendroji rinka, įgūdžių tobulinimas ir naujovės. |
| --- | --- |

4.2.2.

Buvo pateikta dešimt MVĮ politikos kūrimo ir įgyvendinimo ES ir nacionaliniu lygmenimis principų: verslo aplinka, verslumas, „visų pirma galvokime apie mažuosius“, viešieji pirkimai, trumpesni mokėjimų laikotarpiai, geresnė bendroji rinka, įgūdžių tobulinimas ir naujovės.

| 4.2.3. | 2008 m. EESRK (6) pasiūlė platesnio užmojo SVA. Joje nurodoma JAV SVA. |
| --- | --- |

4.2.3.

2008 m. EESRK (6) pasiūlė platesnio užmojo SVA. Joje nurodoma JAV SVA.

| 4.2.4. | Kai kurios iš pagrindinių Komiteto rekomendacijų buvo tokios:






  — | sukurti privalomą teisinę principo „visų pirma galvokime apie mažuosius“ taikymo priemonę, |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

Kai kurios iš pagrindinių Komiteto rekomendacijų buvo tokios:

—

sukurti privalomą teisinę principo „visų pirma galvokime apie mažuosius“ taikymo priemonę,

| — | įkurti Smulkiojo verslo akto komitetą, kurį sudarytų valstybių narių ir Europos atstovaujamosios verslo organizacijos, |
| --- | --- |

—

įkurti Smulkiojo verslo akto komitetą, kurį sudarytų valstybių narių ir Europos atstovaujamosios verslo organizacijos,

| — | paskirti MVĮ atstovą kiekvienoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

—

paskirti MVĮ atstovą kiekvienoje valstybėje narėje.

Deja, pirmųjų dviejų rekomendacijų Europos Komisija neįgyvendino.

4.3.   
  Smulkiojo verslo akto apžvalga (2011)

| 4.3.1. | 2011 m. Europos Komisija paskelbė komunikatą „Smulkiojo verslo akto Europai apžvalga“ (7). Komisija daro išvadą, kad padaryta pažanga, tačiau dar reikia daug padaryti. |
| --- | --- |

4.3.1.

2011 m. Europos Komisija paskelbė komunikatą „Smulkiojo verslo akto Europai apžvalga“ (7). Komisija daro išvadą, kad padaryta pažanga, tačiau dar reikia daug padaryti.

| 4.3.2. | Kalbėdama apie pokyčius valstybėse narėse Komisija nelabai teigiamai atsiliepia apie:






  — | administracinės naštos mažinimą ir nacionalinių MVĮ tyrimų įgyvendinimą, |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

Kalbėdama apie pokyčius valstybėse narėse Komisija nelabai teigiamai atsiliepia apie:

—

administracinės naštos mažinimą ir nacionalinių MVĮ tyrimų įgyvendinimą,

| — | Europos gerosios patirties kodekso skatinimą, |
| --- | --- |

—

Europos gerosios patirties kodekso skatinimą,

| — | bankroto procedūrų supaprastinimą. |
| --- | --- |

—

bankroto procedūrų supaprastinimą.

| 4.3.3. | SVA apžvalgoje buvo pasiūlyti kovos su ekonomikos krize veiksmai tokiose srityse: reguliavimas, finansavimas, palankesnės sąlygos patekti į rinką, darbo vietų kūrimas ir įtraukus augimas (įskaitant moterų verslumą ir socialinio verslo iniciatyvą). |
| --- | --- |

4.3.3.

SVA apžvalgoje buvo pasiūlyti kovos su ekonomikos krize veiksmai tokiose srityse: reguliavimas, finansavimas, palankesnės sąlygos patekti į rinką, darbo vietų kūrimas ir įtraukus augimas (įskaitant moterų verslumą ir socialinio verslo iniciatyvą).

| 4.3.4. | Siekiant strateginio pagerėjimo turi būti stiprinamas valdymas:






  — | Komisija, vadovaudamasi „Strategija ES 2020“ toliau kiekvienais metais skelbs bendrąsias ataskaitas, skirtas atskiroms valstybėms narėms; SVA pažanga yra įtraukta į šį procesą. |
| --- | --- | --- |

4.3.4.

Siekiant strateginio pagerėjimo turi būti stiprinamas valdymas:

—

Komisija, vadovaudamasi „Strategija ES 2020“ toliau kiekvienais metais skelbs bendrąsias ataskaitas, skirtas atskiroms valstybėms narėms; SVA pažanga yra įtraukta į šį procesą.

| — | Reikia pradėti SVA patariamosios grupės – ją planuota įkurti 2011 m., tačiau ji taip ir nebuvo įkurta – veiklą ir su ja turėtų būti konsultuojamasi prieš sprendimų priėmimo etapą. |
| --- | --- |

—

Reikia pradėti SVA patariamosios grupės – ją planuota įkurti 2011 m., tačiau ji taip ir nebuvo įkurta – veiklą ir su ja turėtų būti konsultuojamasi prieš sprendimų priėmimo etapą.

| — | Buvo sukurtas MVĮ atstovų tinklas, sudarytas iš Komisijos ir nacionalinių MVĮ atstovų. Taip turėtų būti užmegztas tiesioginis ryšys tarp Komisijos, nacionalinių administracijų ir nacionalinių verslo organizacijų. |
| --- | --- |

—

Buvo sukurtas MVĮ atstovų tinklas, sudarytas iš Komisijos ir nacionalinių MVĮ atstovų. Taip turėtų būti užmegztas tiesioginis ryšys tarp Komisijos, nacionalinių administracijų ir nacionalinių verslo organizacijų.

| — | Nustatyti nacionaliniai SVA įgyvendinimo planai, grindžiami tvirtais stebėsenos mechanizmais bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir verslo organizacijomis. (Tačiau EESRK apgailestauja, kad ši nuostata įgyvendinama nepakankamai veiksmingai.) |
| --- | --- |

—

Nustatyti nacionaliniai SVA įgyvendinimo planai, grindžiami tvirtais stebėsenos mechanizmais bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir verslo organizacijomis. (Tačiau EESRK apgailestauja, kad ši nuostata įgyvendinama nepakankamai veiksmingai.)

| 4.3.5. | 2011 m. EESRK (8) pripažino, kad MVĮ buvo skiriama daugiau dėmesio. |
| --- | --- |

4.3.5.

2011 m. EESRK (8) pripažino, kad MVĮ buvo skiriama daugiau dėmesio.

Štai keletas iš pagrindinių Komiteto išvadų:

| — | Komitetas mano, kad SVA turėtų tapti labiau įpareigojančia priemone. |
| --- | --- |

—

Komitetas mano, kad SVA turėtų tapti labiau įpareigojančia priemone.

| — | SVA lydės sėkmė tik tuo atveju, jei bus įtvirtinta įvairių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimu grindžiamo valdymo partnerystė (vienijanti socialinius partnerius ir suinteresuotuosius viešojo ir privačiojo sektorių atstovus). |
| --- | --- |

—

SVA lydės sėkmė tik tuo atveju, jei bus įtvirtinta įvairių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimu grindžiamo valdymo partnerystė (vienijanti socialinius partnerius ir suinteresuotuosius viešojo ir privačiojo sektorių atstovus).

| — | Nepaisoma labai svarbaus viešojo ir privačiojo sektorių tarpininkaujančių organizacijų, teikiančių specializuotas paslaugas, vaidmens. |
| --- | --- |

—

Nepaisoma labai svarbaus viešojo ir privačiojo sektorių tarpininkaujančių organizacijų, teikiančių specializuotas paslaugas, vaidmens.

| — | EESRK prašo Tarybos kiekvienais metais numatyti sušaukti specialią MVĮ, labai mažų įmonių ir SVA konkurencingumo tarybą. |
| --- | --- |

—

EESRK prašo Tarybos kiekvienais metais numatyti sušaukti specialią MVĮ, labai mažų įmonių ir SVA konkurencingumo tarybą.

EESRK apgailestauja, kad šių rekomendacijų Europos Komisija neįgyvendino.

4.4.   
  2014 m. viešos konsultacijos dėl SVA

| 4.4.1. | 2014 m. rugsėjo mėn. Komisija pradėjo konsultacijas „Ryžtinga politika mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) bei verslininkas remti 2015–2020 m.“ dėl to, kaip reikėtų persvarstyti Smulkiojo verslo aktą. |
| --- | --- |

4.4.1.

2014 m. rugsėjo mėn. Komisija pradėjo konsultacijas „Ryžtinga politika mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) bei verslininkas remti 2015–2020 m.“ dėl to, kaip reikėtų persvarstyti Smulkiojo verslo aktą.

| 4.4.2. | Komisija padarė išvadą, kad Europos smulkiojo verslo aktas nebuvo visapusiškai įgyvendintas daugelyje valstybių narių. |
| --- | --- |

4.4.2.

Komisija padarė išvadą, kad Europos smulkiojo verslo aktas nebuvo visapusiškai įgyvendintas daugelyje valstybių narių.

Siūlomos prioritetinės sritys yra šios:

| — | mažesnė administracinė našta, |
| --- | --- |

—

mažesnė administracinė našta,

| — | prieiga prie finansavimo ir rinkų, |
| --- | --- |

—

prieiga prie finansavimo ir rinkų,

| — | verslumo ir inovacijų potencialas, |
| --- | --- |

—

verslumo ir inovacijų potencialas,

| — | gebėjimų ugdymo stiprinimas (nauja). |
| --- | --- |

—

gebėjimų ugdymo stiprinimas (nauja).

| 4.4.3. | 2015 m. balandžio mėn. Komisija paskelbė pasiektų rezultatų ataskaitą. Pasiūlymą dėl persvarstyto SVA iš pradžių buvo numatyta paskelbti 2015 m. pirmą pusmetį, tačiau vėliau jis buvo atidėtas iki 2016 m. Europos verslo organizacijos išreiškė savo nusivylimą dėl šio atidėjimo, ir paragino imtis veiksmų 2015 m. |
| --- | --- |

4.4.3.

2015 m. balandžio mėn. Komisija paskelbė pasiektų rezultatų ataskaitą. Pasiūlymą dėl persvarstyto SVA iš pradžių buvo numatyta paskelbti 2015 m. pirmą pusmetį, tačiau vėliau jis buvo atidėtas iki 2016 m. Europos verslo organizacijos išreiškė savo nusivylimą dėl šio atidėjimo, ir paragino imtis veiksmų 2015 m.

2015 m. rugsėjo 16 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  OL C 376, 2011 12 22, p. 51.

1

(2)  Plačiau palyginti MVĮ skirtas priemones šioje nuomonėje būtų per daug sudėtinga.

2

(3)  Tai yra išsami įdomios veiklos apžvalga. Daugiau informacijos rasite www.sba.gov arba JAV Kongreso 2013 m. ataskaitoje „Small Business Administration, A Primer on Programmes“: www.crs.gov. SVA programų apžvalgą galima rasti Vyriausybės atskaitomybės biuro GAO-12–819 ataskaitoje „Entrepreneurial Assistance“ www.gao.gov

3

(4)  Toliau pateikiama SVA vystymosi apžvalga. Dėl išsamesnės informacijos žr. informacinį dokumentą, kuris pateiktas EESRK interneto svetainėje.

4

(5)  COM(2008) 394 final.

5

(6)  OL C 182, 2009 8 4, p. 30.

6

(7)  COM(2011) 78 final.

7

(8)  OL C 376, 2011 12 22, p. 51.

8

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/8

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos šeimos įmonių kaip tolesnio ekonomikos augimo ir geresnių darbo vietų kūrimo šaltinio

(nuomonė savo iniciatyva)

(2016/C 013/03)

| Pranešėjas | Jan KLIMEK |
| --- | --- |

Pranešėjas

Jan KLIMEK

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2015 m. sausio 22 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Europos šeimos įmonių kaip tolesnio ekonomikos augimo ir geresnių darbo vietų šaltinio

(nuomonė savo iniciatyva).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. liepos 14 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (rugsėjo 17 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 110 narių balsavus už ir 3 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Šeimos įmonės palaiko ne vienos pasaulio šalies ekonomiką, o jų vystymosi dinamika yra neįtikėtina. Jos yra ekonomikos augimo ir užimtumo šaltinis, jos skiria daug dėmesio regioninėms ir vietos sąlygoms. Šeimos įmonės steigiamos dėl įvairių priežasčių, tačiau visoms joms bendra tai, kad natūraliai kuriamos vertybių sistemos, jos yra atsidavusios savo veiklai ir pasirengusios atsisakyti tam tikrų dalykų, taip pat jas vienija atsakomybės įmonę sukūrusiems ir perimsiantiems asmenims jausmas. Šeimos įmonės lengviau išgyvena sunkius nuosmukio ir sąstingio laikotarpius, o viena iš pagrindinių jų gyvybingumo priežasčių yra asmeninės atsakomybės už įmonės įvaizdį jausmas. |
| --- | --- |

1.1.

Šeimos įmonės palaiko ne vienos pasaulio šalies ekonomiką, o jų vystymosi dinamika yra neįtikėtina. Jos yra ekonomikos augimo ir užimtumo šaltinis, jos skiria daug dėmesio regioninėms ir vietos sąlygoms. Šeimos įmonės steigiamos dėl įvairių priežasčių, tačiau visoms joms bendra tai, kad natūraliai kuriamos vertybių sistemos, jos yra atsidavusios savo veiklai ir pasirengusios atsisakyti tam tikrų dalykų, taip pat jas vienija atsakomybės įmonę sukūrusiems ir perimsiantiems asmenims jausmas. Šeimos įmonės lengviau išgyvena sunkius nuosmukio ir sąstingio laikotarpius, o viena iš pagrindinių jų gyvybingumo priežasčių yra asmeninės atsakomybės už įmonės įvaizdį jausmas.

| 1.2. | Vertindamas išskirtines šeimos įmonių vertybes ir remdamasis Small Business Act nuostata, kad „ES ir valstybės narės turėtų sudaryti tokias sąlygas, kuriomis verslininkai ir šeimoms priklausančios įmonės galėtų klestėti, o verslumas būtų atlygintas“ (1), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) kreipiasi į Europos Komisiją prašydamas valstybėse narės įgyvendinti aktyvią geriausios praktikos šeimos įmonių srityje strategiją. |
| --- | --- |

1.2.

Vertindamas išskirtines šeimos įmonių vertybes ir remdamasis Small Business Act nuostata, kad „ES ir valstybės narės turėtų sudaryti tokias sąlygas, kuriomis verslininkai ir šeimoms priklausančios įmonės galėtų klestėti, o verslumas būtų atlygintas“ (1), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) kreipiasi į Europos Komisiją prašydamas valstybėse narės įgyvendinti aktyvią geriausios praktikos šeimos įmonių srityje strategiją.

| 1.3. | Vėliau būtų galima imtis darbų dėl šeimos įmonių teisinės sistemos ir (arba) teisinio reguliavimo. Rengiant tokias reguliavimo priemones reikėtų pateikti šeimos įmonės sąvokos apibrėžtį ir nurodyti Komisijos įsipareigojimų sritis kartu su už tai atsakingomis teisinėmis, ekonominėmis ir politinėmis institucijomis. |
| --- | --- |

1.3.

Vėliau būtų galima imtis darbų dėl šeimos įmonių teisinės sistemos ir (arba) teisinio reguliavimo. Rengiant tokias reguliavimo priemones reikėtų pateikti šeimos įmonės sąvokos apibrėžtį ir nurodyti Komisijos įsipareigojimų sritis kartu su už tai atsakingomis teisinėmis, ekonominėmis ir politinėmis institucijomis.

| 1.4. | Kalbant apie konkrečius veiksmus, EESRK ragina:






  — | įtraukti šeimos įmonės kategoriją į Eurostatą, o nacionalines statistikos tarnybas skatinti veiksmingai rinkti informaciją apie šeimos įmones, |
| --- | --- | --- |

1.4.

Kalbant apie konkrečius veiksmus, EESRK ragina:

—

įtraukti šeimos įmonės kategoriją į Eurostatą, o nacionalines statistikos tarnybas skatinti veiksmingai rinkti informaciją apie šeimos įmones,

| — | geriau reglamentuoti šeimos verslo perdavimą iš kartos į kartą, ypač atsižvelgiant į mokesčius, siekiant, kad šios įmonės patirtų kuo mažiau finansinio likvidumo problemų, |
| --- | --- |

—

geriau reglamentuoti šeimos verslo perdavimą iš kartos į kartą, ypač atsižvelgiant į mokesčius, siekiant, kad šios įmonės patirtų kuo mažiau finansinio likvidumo problemų,

| — | skatinti šeiminę organizacinę aplinką, kurios tikslas – ilgalaikis užimtumas, |
| --- | --- |

—

skatinti šeiminę organizacinę aplinką, kurios tikslas – ilgalaikis užimtumas,

| — | skatinti šeimos įmonių novatoriškumą, be kita ko, taikant novatoriškus viešuosius pirkimus, |
| --- | --- |

—

skatinti šeimos įmonių novatoriškumą, be kita ko, taikant novatoriškus viešuosius pirkimus,

| — | vystyti švietimą ir skatinti tyrimus šeimos verslumo srityje, |
| --- | --- |

—

vystyti švietimą ir skatinti tyrimus šeimos verslumo srityje,

| — | remti šeimos ūkius ir atkurti kooperatyvus, kuriuos visų pirma sudaro šeimos subjektai, |
| --- | --- |

—

remti šeimos ūkius ir atkurti kooperatyvus, kuriuos visų pirma sudaro šeimos subjektai,

| — | taikyti lengvatas perinvestuotam pelnui ir pildyti šeimos įmonių kapitalą, kapitalo teikėjams nesuteikiant balsavimo teisės, |
| --- | --- |

—

taikyti lengvatas perinvestuotam pelnui ir pildyti šeimos įmonių kapitalą, kapitalo teikėjams nesuteikiant balsavimo teisės,

| — | aktyviai bendradarbiauti Sąjungos lygmeniu su šeimos įmonėms atstovaujančiomis organizacijomis, pavyzdžiui, sudarant nuolatinę ekspertų grupę. |
| --- | --- |

—

aktyviai bendradarbiauti Sąjungos lygmeniu su šeimos įmonėms atstovaujančiomis organizacijomis, pavyzdžiui, sudarant nuolatinę ekspertų grupę.

2.   Įžanga

| 2.1. | Šeimos įmonės sudaro daugiau kaip 60 % visų – didelių ir mažų – Europos įmonių ir jose dirba 40–50 % visų darbuotojų (2). Daugumoje ūkio šakų vyrauja labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės, todėl dauguma šeimos įmonių taip pat priklauso būtent šiam sektoriui. |
| --- | --- |

2.1.

Šeimos įmonės sudaro daugiau kaip 60 % visų – didelių ir mažų – Europos įmonių ir jose dirba 40–50 % visų darbuotojų (2). Daugumoje ūkio šakų vyrauja labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės, todėl dauguma šeimos įmonių taip pat priklauso būtent šiam sektoriui.

| 2.2. | Didžiausias šeimos įmonių pranašumas yra ilgalaikės veiklos perspektyva, konkrečios vertybės, formuojančios išskirtinę organizacinę kultūrą ir įsipareigojimą dirbti vietos bendruomenėms. Ši išskirtinė kultūra yra grindžiama šeimos įmone suinteresuotų subjektų diegiamomis vertybėmis, kaip antai aukštas pasitikėjimo įmone lygis ir aukšta siūlomų paslaugų ar prekių kokybė. |
| --- | --- |

2.2.

Didžiausias šeimos įmonių pranašumas yra ilgalaikės veiklos perspektyva, konkrečios vertybės, formuojančios išskirtinę organizacinę kultūrą ir įsipareigojimą dirbti vietos bendruomenėms. Ši išskirtinė kultūra yra grindžiama šeimos įmone suinteresuotų subjektų diegiamomis vertybėmis, kaip antai aukštas pasitikėjimo įmone lygis ir aukšta siūlomų paslaugų ar prekių kokybė.

| 2.3. | Ilgalaikė šeimos įmonių perspektyva leidžia kurti ilgalaikius ryšius su įmone suinteresuotais subjektais (darbuotojais, klientais, tiekėjais ir vietos bendruomene). |
| --- | --- |

2.3.

Ilgalaikė šeimos įmonių perspektyva leidžia kurti ilgalaikius ryšius su įmone suinteresuotais subjektais (darbuotojais, klientais, tiekėjais ir vietos bendruomene).

| 2.4. | Šeimos įmonei būdingas noras perduoti ją kitai kartai, taip pat dėmesys darbuotojams ir atsakomybė už juos. Šis aspektas papildomai skatina šeimos įmonės atsakomybę, nes jos santykiai yra grindžiami pasitikėjimu. |
| --- | --- |

2.4.

Šeimos įmonei būdingas noras perduoti ją kitai kartai, taip pat dėmesys darbuotojams ir atsakomybė už juos. Šis aspektas papildomai skatina šeimos įmonės atsakomybę, nes jos santykiai yra grindžiami pasitikėjimu.

| 2.5. | Siekdamos savo tikslų, šeimos įmonės nuosavomis lėšomis maksimalią savo pelno dalį skiria stabilios, nepriklausomos ir novatoriškos įmonės kūrimui, pirmiausia siekdamos kuo labiau sumažinti riziką ir taip suteikti naudos kelioms šeimos kartoms. Šeimos įmonės vystosi tvariau, siekiant ilgalaikių (kelias kartas apimančių) tikslų. |
| --- | --- |

2.5.

Siekdamos savo tikslų, šeimos įmonės nuosavomis lėšomis maksimalią savo pelno dalį skiria stabilios, nepriklausomos ir novatoriškos įmonės kūrimui, pirmiausia siekdamos kuo labiau sumažinti riziką ir taip suteikti naudos kelioms šeimos kartoms. Šeimos įmonės vystosi tvariau, siekiant ilgalaikių (kelias kartas apimančių) tikslų.

3.   Šeimos įmonės sąvokos apibrėžtis

| 3.1. | Šeimos įmones visuotinai priimta apibūdinti pagal tris kriterijus: šeimos, įmonės ir nuosavybės struktūros (3). Šeimos įtaka dviem kitiems kriterijams lemia šeiminį įmonės pobūdį. Ši įtaka lemia tai, kad šeimos įmonių struktūra yra sudėtingesnė nei jas atitinkančių ne šeimos įmonių, todėl jas reikia vertinti atitinkamai. |
| --- | --- |

3.1.

Šeimos įmones visuotinai priimta apibūdinti pagal tris kriterijus: šeimos, įmonės ir nuosavybės struktūros (3). Šeimos įtaka dviem kitiems kriterijams lemia šeiminį įmonės pobūdį. Ši įtaka lemia tai, kad šeimos įmonių struktūra yra sudėtingesnė nei jas atitinkančių ne šeimos įmonių, todėl jas reikia vertinti atitinkamai.

| 3.2. | Kai kuriose valstybėse narėse sąvoka „šeimos įmonė“ yra teisiškai reglamentuojama:






  — | Ispanijoje (Ūkio ministerija) ir Suomijoje (Prekybos ministerija) šeimos įmonė apibrėžiama ministerijų lygmeniu, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kai kuriose valstybėse narėse sąvoka „šeimos įmonė“ yra teisiškai reglamentuojama:

—

Ispanijoje (Ūkio ministerija) ir Suomijoje (Prekybos ministerija) šeimos įmonė apibrėžiama ministerijų lygmeniu,

| — | šeimos įmonės sąvoka teisiškai reglamentuojama ir Italijoje (Civilinis kodeksas) bei Rumunijoje, |
| --- | --- |

—

šeimos įmonės sąvoka teisiškai reglamentuojama ir Italijoje (Civilinis kodeksas) bei Rumunijoje,

| — | Vengrijoje yra apibrėžiama šeimos žemės ūkio įmonė; |
| --- | --- |

—

Vengrijoje yra apibrėžiama šeimos žemės ūkio įmonė;

| — | Danijos teisės aktuose kalbama apie jaunimo įdarbinimą šeimos įmonėse („Arbejdsmiljølovgivningens anvendelse for elever i erhvervspraktik“, VEJ 1998 2 1 Nr. 60106), |
| --- | --- |

—

Danijos teisės aktuose kalbama apie jaunimo įdarbinimą šeimos įmonėse („Arbejdsmiljølovgivningens anvendelse for elever i erhvervspraktik“, VEJ 1998 2 1 Nr. 60106),

| — | Austrijoje federaliniu įstatymu reglamentuojamos lanksčios šeimos įmonių parduotuvių darbo valandos („Ladenöffnungszeitenverordnung“), o federaliniu įstatymu dėl žemės ūkio apibrėžiama šeimos įmonės sąvoka, |
| --- | --- |

—

Austrijoje federaliniu įstatymu reglamentuojamos lanksčios šeimos įmonių parduotuvių darbo valandos („Ladenöffnungszeitenverordnung“), o federaliniu įstatymu dėl žemės ūkio apibrėžiama šeimos įmonės sąvoka,

| — | Lietuvos Aukščiausiasis Teismas yra pripažinęs, kad esant santuokoje įsteigtą įmonę reikia laikyti šeimos įmone, |
| --- | --- |

—

Lietuvos Aukščiausiasis Teismas yra pripažinęs, kad esant santuokoje įsteigtą įmonę reikia laikyti šeimos įmone,

| — | Bulgarijoje ir Slovakijoje savarankiškai dirbančių asmenų atveju atsižvelgiama į bendrą šeimos nuosavybę, |
| --- | --- |

—

Bulgarijoje ir Slovakijoje savarankiškai dirbančių asmenų atveju atsižvelgiama į bendrą šeimos nuosavybę,

| — | Maltoje šiuo metu rengiamas pirmasis pasaulyje teisės aktas šeimos įmonių srityje (Family Business Act). |
| --- | --- |

—

Maltoje šiuo metu rengiamas pirmasis pasaulyje teisės aktas šeimos įmonių srityje (Family Business Act).

| 3.3. | Komiteto nuomone, būtų naudinga pradėti teisėkūros procedūrą siekiant įtraukti šeimos subjekto kategoriją į visų valstybių narių ekonominės veiklos registrus. |
| --- | --- |

3.3.

Komiteto nuomone, būtų naudinga pradėti teisėkūros procedūrą siekiant įtraukti šeimos subjekto kategoriją į visų valstybių narių ekonominės veiklos registrus.

| 3.4. | Šeimos įmonių ekspertų grupės ataskaitoje rekomenduojamos tokios šeimos įmonės sąvokos apibrėžtys:






  — | daugumą sprendimų priėmimo teisių turi fizinis (-iai) asmuo (-enys), kuris (-ie) įsteigė įmonę arba įsigijo jos akcijų, arba šio asmens sutuoktinis, tėvai, vaikai arba tiesioginiai vaikų įpėdinai, |
| --- | --- | --- |

3.4.

Šeimos įmonių ekspertų grupės ataskaitoje rekomenduojamos tokios šeimos įmonės sąvokos apibrėžtys:

—

daugumą sprendimų priėmimo teisių turi fizinis (-iai) asmuo (-enys), kuris (-ie) įsteigė įmonę arba įsigijo jos akcijų, arba šio asmens sutuoktinis, tėvai, vaikai arba tiesioginiai vaikų įpėdinai,

| — | sprendimų priėmimo teisių dauguma yra tiesioginė arba netiesioginė, |
| --- | --- |

—

sprendimų priėmimo teisių dauguma yra tiesioginė arba netiesioginė,

| — | bent vienas šeimos narys arba giminaitis dalyvauja valdant arba administruojant įmonę, |
| --- | --- |

—

bent vienas šeimos narys arba giminaitis dalyvauja valdant arba administruojant įmonę,

| — | biržinė įmonė laikoma šeimos įmone, jeigu šeima įsteigė įmonę arba įsigijo jos akcijų arba įpėdiniams priklauso 25 % sprendimų priėmimo teisių, kurias suteikia turimas kapitalas. |
| --- | --- |

—

biržinė įmonė laikoma šeimos įmone, jeigu šeima įsteigė įmonę arba įsigijo jos akcijų arba įpėdiniams priklauso 25 % sprendimų priėmimo teisių, kurias suteikia turimas kapitalas.

| 3.5. | Vis dėlto pirmiau pateikta apibrėžtis yra pernelyg plati. Ją reikėtų susiaurinti pabrėžiant įmonės šeiminį pobūdį, ypač siekį, kad jos veiklą vykdytų kelios kartos. |
| --- | --- |

3.5.

Vis dėlto pirmiau pateikta apibrėžtis yra pernelyg plati. Ją reikėtų susiaurinti pabrėžiant įmonės šeiminį pobūdį, ypač siekį, kad jos veiklą vykdytų kelios kartos.

| 3.6. | Europos šalims patvirtinus tokią apibrėžtį būtų galima rinkti kiekybinius duomenis, kurie vėliau, juos apibendrinus, galėtų leisti registruoti statistinius šių subjektų duomenis. Šie duomenys ypač padėtų analizuoti šeimos įmonių padėtį naujosiose valstybėse narėse, kuriose šioms įmonėms tenka reikšmingas vaidmuo. Šios užduoties galėtų imtis Eurostatas. |
| --- | --- |

3.6.

Europos šalims patvirtinus tokią apibrėžtį būtų galima rinkti kiekybinius duomenis, kurie vėliau, juos apibendrinus, galėtų leisti registruoti statistinius šių subjektų duomenis. Šie duomenys ypač padėtų analizuoti šeimos įmonių padėtį naujosiose valstybėse narėse, kuriose šioms įmonėms tenka reikšmingas vaidmuo. Šios užduoties galėtų imtis Eurostatas.

| 3.7. | Kai kurios valstybės narės mėgina nustatyti šeimos įmonių skaičių. Tai visų pirma Airija, kurios Centrinė statistikos tarnyba išleido dokumentą „Family Business in Ireland – Services Sector 2005“. Federacija „European Family Businesses“, bendradarbiaudama su konsultavimo įmone KPMG, savo ruožtu skelbia Europos šeimos įmonių barometrą. Lenkijoje valstybinė institucija Lenkijos verslumo vystymo agentūra 2008 m. atliko išsamų kiekybinį ir kokybinį tyrimą. |
| --- | --- |

3.7.

Kai kurios valstybės narės mėgina nustatyti šeimos įmonių skaičių. Tai visų pirma Airija, kurios Centrinė statistikos tarnyba išleido dokumentą „Family Business in Ireland – Services Sector 2005“. Federacija „European Family Businesses“, bendradarbiaudama su konsultavimo įmone KPMG, savo ruožtu skelbia Europos šeimos įmonių barometrą. Lenkijoje valstybinė institucija Lenkijos verslumo vystymo agentūra 2008 m. atliko išsamų kiekybinį ir kokybinį tyrimą.

| 3.8. | Įtraukus į šią veiklą Eurostatą būtų galima pasiekti du svarbius tikslus: suvienodinti šeimos įmonės sąvokos apibrėžtį ir ja remiantis rinkti statistinius duomenis apie šiuos subjektus. |
| --- | --- |

3.8.

Įtraukus į šią veiklą Eurostatą būtų galima pasiekti du svarbius tikslus: suvienodinti šeimos įmonės sąvokos apibrėžtį ir ja remiantis rinkti statistinius duomenis apie šiuos subjektus.

4.   Šeimos įmonių uždaviniai

| 4.1. | Šeimos įmonių uždavinius galima suskirstyti į dvi kategorijas: vieni jų būdingi apskritai visoms įmonėms, o kiti – konkrečiai šeimos įmonėms. Pirmajai kategorijai galima priskirti bendruosius veiksnius, darančius įtaką konkrečios šalies ūkio struktūrai, pavyzdžiui, vidaus paklausą, demografiją arba socialinę ir ekonominę padėtį. Šioje nuomonėje daugiausia dėmesio skiriama antrajai kategorijai, t. y. konkretiems šeimos įmonių uždaviniams, nuo kurių priklauso šių įmonių augimas ir vystymasis. |
| --- | --- |

4.1.

Šeimos įmonių uždavinius galima suskirstyti į dvi kategorijas: vieni jų būdingi apskritai visoms įmonėms, o kiti – konkrečiai šeimos įmonėms. Pirmajai kategorijai galima priskirti bendruosius veiksnius, darančius įtaką konkrečios šalies ūkio struktūrai, pavyzdžiui, vidaus paklausą, demografiją arba socialinę ir ekonominę padėtį. Šioje nuomonėje daugiausia dėmesio skiriama antrajai kategorijai, t. y. konkretiems šeimos įmonių uždaviniams, nuo kurių priklauso šių įmonių augimas ir vystymasis.

| 4.2. | Šeimos įmonės nuosavybė nėra likvidūs aktyvai, o iš kartos į kartą šeimos kurtas paveldas, apimantis vertybes, tradiciją ir žinias (4). Todėl įmonės nuosavybės perdavimas kitoms kartoms yra didžiausias uždavinys, kuris tenka šeimos įmonei. |
| --- | --- |

4.2.

Šeimos įmonės nuosavybė nėra likvidūs aktyvai, o iš kartos į kartą šeimos kurtas paveldas, apimantis vertybes, tradiciją ir žinias (4). Todėl įmonės nuosavybės perdavimas kitoms kartoms yra didžiausias uždavinys, kuris tenka šeimos įmonei.

| 4.2.1. | Atrodo, kad kompleksinis paveldėjimo planavimas šeimos įmonei yra svarbus uždavinys, nes šių įmonių savininkai siekia kitai kartai perduoti geros būklės turtą. |
| --- | --- |

4.2.1.

Atrodo, kad kompleksinis paveldėjimo planavimas šeimos įmonei yra svarbus uždavinys, nes šių įmonių savininkai siekia kitai kartai perduoti geros būklės turtą.

| 4.2.2. | Kiekvienais metais su šiuo uždaviniu susiduria maždaug 450 tūkst. įmonių, kuriose dirba apie 2 mln. darbuotojų. Dėl nepavykusios paveldėjimo procedūros kasmet užsidaro maždaug 150 tūkst. įmonių, todėl panaikinama 600 tūkst. darbo vietų (5). |
| --- | --- |

4.2.2.

Kiekvienais metais su šiuo uždaviniu susiduria maždaug 450 tūkst. įmonių, kuriose dirba apie 2 mln. darbuotojų. Dėl nepavykusios paveldėjimo procedūros kasmet užsidaro maždaug 150 tūkst. įmonių, todėl panaikinama 600 tūkst. darbo vietų (5).

| 4.2.3. | Planuojant paveldėjimą reikia išanalizuoti svarbiausias šio proceso nesėkmių priežastis ir laikytis supaprastintos tvarkos perduodant įmonę, pavyzdžiui, naudotis paveldėjimo teise arba taikyti perleidimui naudingas mokestines paskatas. |
| --- | --- |

4.2.3.

Planuojant paveldėjimą reikia išanalizuoti svarbiausias šio proceso nesėkmių priežastis ir laikytis supaprastintos tvarkos perduodant įmonę, pavyzdžiui, naudotis paveldėjimo teise arba taikyti perleidimui naudingas mokestines paskatas.

| 4.2.4. | Požiūrio į palikimą ir į turto mokesčius Europoje įvairovė ir mastas rodo, kad šios srities teisinis reguliavimas dar galėtų būti smarkiai tobulinamas (6). |
| --- | --- |

4.2.4.

Požiūrio į palikimą ir į turto mokesčius Europoje įvairovė ir mastas rodo, kad šios srities teisinis reguliavimas dar galėtų būti smarkiai tobulinamas (6).

| 4.2.5. | Veiklos perleidimo pavyzdžiu šioje srityje gali būti Nyderlandai, kur Ūkio ministerija patvirtino vadinamąjį paveldėjimo rinkinį (Overdrachtspakket). Verslininkas, kuriam suėjo 55 m., gauna paveldėjimo rinkinį, kuriame jam primenama apie įmonės perleidimo planavimo esmę ir perduodamos priemonės, galinčios padėti atlikti šį procesą. Belgijoje Šeimos įmonių institutas (Instituut voor het Familiebedrijf) yra parengęs paveldėjimo kortelę trimis kalbomis: olandų (Scorecard Opvolging), prancūzų (Scorecard Transmission) ir anglų (Succession Scorecard). Kitas pavyzdys gali būti Slovėnija, kurios Amatų ir mažųjų įmonių rūmai (Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije) rengia seminarus ir mokymus, apimančius įvairius klausimus, susijusius su paveldėjimu, ir Suomija, taikanti paveldėjimo programą (ViestinVaihto-ohjelma). Austrijoje šeimos nariui yra suteikta teisė tęsti įmonės veiklą (Fortbetrieb) mirus įmonės valdytojui (Gesamte Rechtsvorschrift für Gewerbeordnung, 1994 m.). Panašus sprendimas taikomas Prancūzijoje (successions et des libéralités) ir Liuksemburge. Lenkijos verslumo vystymo agentūra, bendradarbiaudama su Šeimos verslo institutu (Instytut Biznesu Rodzinnego) yra parengusi šeimos įmonių paveldėjimo dokumentų rinkinį. Į jį įeina paveldėjimo proceso gairės, nemokamos priemonės šiam procesui vykdyti ir nemokami įvadiniai mokymai. |
| --- | --- |

4.2.5.

Veiklos perleidimo pavyzdžiu šioje srityje gali būti Nyderlandai, kur Ūkio ministerija patvirtino vadinamąjį paveldėjimo rinkinį (Overdrachtspakket). Verslininkas, kuriam suėjo 55 m., gauna paveldėjimo rinkinį, kuriame jam primenama apie įmonės perleidimo planavimo esmę ir perduodamos priemonės, galinčios padėti atlikti šį procesą. Belgijoje Šeimos įmonių institutas (Instituut voor het Familiebedrijf) yra parengęs paveldėjimo kortelę trimis kalbomis: olandų (Scorecard Opvolging), prancūzų (Scorecard Transmission) ir anglų (Succession Scorecard). Kitas pavyzdys gali būti Slovėnija, kurios Amatų ir mažųjų įmonių rūmai (Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije) rengia seminarus ir mokymus, apimančius įvairius klausimus, susijusius su paveldėjimu, ir Suomija, taikanti paveldėjimo programą (ViestinVaihto-ohjelma). Austrijoje šeimos nariui yra suteikta teisė tęsti įmonės veiklą (Fortbetrieb) mirus įmonės valdytojui (Gesamte Rechtsvorschrift für Gewerbeordnung, 1994 m.). Panašus sprendimas taikomas Prancūzijoje (successions et des libéralités) ir Liuksemburge. Lenkijos verslumo vystymo agentūra, bendradarbiaudama su Šeimos verslo institutu (Instytut Biznesu Rodzinnego) yra parengusi šeimos įmonių paveldėjimo dokumentų rinkinį. Į jį įeina paveldėjimo proceso gairės, nemokamos priemonės šiam procesui vykdyti ir nemokami įvadiniai mokymai.

| 4.3. | Šeimos įmonės stengiasi kurti ilgalaikes darbo vietas ir tai padeda kurti šeiminę organizacinę aplinką. Todėl šeimos įmonės gali būti tinkamos darbovietės, pavyzdžiui, vaikus auginančioms mamoms. Reikia skatinti tokią šeiminę organizacinę aplinką, kuri gali padidinti šių įmonių konkurencinį pranašumą. |
| --- | --- |

4.3.

Šeimos įmonės stengiasi kurti ilgalaikes darbo vietas ir tai padeda kurti šeiminę organizacinę aplinką. Todėl šeimos įmonės gali būti tinkamos darbovietės, pavyzdžiui, vaikus auginančioms mamoms. Reikia skatinti tokią šeiminę organizacinę aplinką, kuri gali padidinti šių įmonių konkurencinį pranašumą.

| 4.4. | Įmonių savininkų sutuoktiniai arba partneriai atlieka svarbų vaidmenį šeimos įmonėse, nors dėl įvairių priežasčių jų statusas nėra oficialiai įtvirtintas. Todėl, pavyzdžiui, skyrybų atveju arba nutrūkus partnerystei gali kilti teisinių ir finansinių problemų. Jeigu šių asmenų, o taip pat ir kitų įmonės veikloje neoficialiai dalyvaujančių šeimos narių statusas būtų dažniau oficialiai įtvirtinamas, kilus problemoms šeimoje būtų paprasčiau išvengti sunkumų. |
| --- | --- |

4.4.

Įmonių savininkų sutuoktiniai arba partneriai atlieka svarbų vaidmenį šeimos įmonėse, nors dėl įvairių priežasčių jų statusas nėra oficialiai įtvirtintas. Todėl, pavyzdžiui, skyrybų atveju arba nutrūkus partnerystei gali kilti teisinių ir finansinių problemų. Jeigu šių asmenų, o taip pat ir kitų įmonės veikloje neoficialiai dalyvaujančių šeimos narių statusas būtų dažniau oficialiai įtvirtinamas, kilus problemoms šeimoje būtų paprasčiau išvengti sunkumų.

| 4.5. | Kalbant apie šeimos įmonių novatoriškumą, jos turėtų savo veiklą sutelkti ne tik tradicinėse rinkose ir ne tik į tradicinius produktus, bet ir ieškoti naujų, novatoriškų sprendimų. |
| --- | --- |

4.5.

Kalbant apie šeimos įmonių novatoriškumą, jos turėtų savo veiklą sutelkti ne tik tradicinėse rinkose ir ne tik į tradicinius produktus, bet ir ieškoti naujų, novatoriškų sprendimų.

| 4.5.1. | Šeimos įmonių novatoriškumą galima remti pasitelkiant novatorišką viešųjų pirkimų sistemą, kurioje kaina neturėtų būti vienintelis pasiūlymą pateikusių asmenų atrankos kriterijus. Šeimos įmonių konkurencingumą lemia aukšta kokybė ir klientų aptarnavimas, o juos, be kita ko, turi užtikrinti šeimos ženklas (neretai tai yra įmonės savininko arba šeimos pavardė). Todėl šeimos įmonės paprastai neteikia pasiūlymų viešiesiems pirkimams, kurių vienintelis kriterijus yra kaina. Siūloma vertinimo kriterijumi laikyti ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijų (angl. MEAT – Most Economically Advantegous Tender) (7) ir šią informaciją platinti šeimos įmonėse. |
| --- | --- |

4.5.1.

Šeimos įmonių novatoriškumą galima remti pasitelkiant novatorišką viešųjų pirkimų sistemą, kurioje kaina neturėtų būti vienintelis pasiūlymą pateikusių asmenų atrankos kriterijus. Šeimos įmonių konkurencingumą lemia aukšta kokybė ir klientų aptarnavimas, o juos, be kita ko, turi užtikrinti šeimos ženklas (neretai tai yra įmonės savininko arba šeimos pavardė). Todėl šeimos įmonės paprastai neteikia pasiūlymų viešiesiems pirkimams, kurių vienintelis kriterijus yra kaina. Siūloma vertinimo kriterijumi laikyti ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijų (angl. MEAT – Most Economically Advantegous Tender) (7) ir šią informaciją platinti šeimos įmonėse.

| 4.6. | Dėl globalizacijos įmonės turi ieškoti naujų rinkų, technologijų ir gebėjimų. Šeimos įmonės turi į tai atsižvelgti rengdamos savo vystymosi strategijas. Tai gali reikšti, kad būtina priimti naujų darbuotojų, taip pat ir vadovų. |
| --- | --- |

4.6.

Dėl globalizacijos įmonės turi ieškoti naujų rinkų, technologijų ir gebėjimų. Šeimos įmonės turi į tai atsižvelgti rengdamos savo vystymosi strategijas. Tai gali reikšti, kad būtina priimti naujų darbuotojų, taip pat ir vadovų.

| 4.7. | Valstybių narių lygmeniu reikėtų pripažinti šeimos įmonių vaidmenį šalių ekonomikoje ir sudaryti palankesnes veiklos sąlygas šiems subjektams mokesčių, ekonominę veiklą reglamentuojančių įstatymų (nepamirštant šeimos įmonėms skirto įstatymo) ar šeimos įmonių narių mokymo rėmimo srityse. Rengiant šį mokymą būtina tinkamai atsižvelgti į šeimos įmonių ypatumus, pavyzdžiui, paveldėjimą, šeimos priežiūrą ir kt. |
| --- | --- |

4.7.

Valstybių narių lygmeniu reikėtų pripažinti šeimos įmonių vaidmenį šalių ekonomikoje ir sudaryti palankesnes veiklos sąlygas šiems subjektams mokesčių, ekonominę veiklą reglamentuojančių įstatymų (nepamirštant šeimos įmonėms skirto įstatymo) ar šeimos įmonių narių mokymo rėmimo srityse. Rengiant šį mokymą būtina tinkamai atsižvelgti į šeimos įmonių ypatumus, pavyzdžiui, paveldėjimą, šeimos priežiūrą ir kt.

| 4.8. | Pavyzdžiui, šeimos įmonių atstovų mokymą organizuoja Kipras („Cyprus International Institute of Management“ kviečia į Šeimos įmonių akademiją), Prancūzija („Master 2professionnel: Gouvernance des entreprises familiales et patrimoniales – M2 GEFP“, rengia Bordo universitetas) ir Suomija („Omistajuus ja hallitustyöskentely – valmennusohjelma jatkajille“ – paveldėtojų mokymo programa „Nuosavybės struktūra ir darbas valdant įmonę“) (8). Be to, šeimos įmones remiančios organizacijos organizuoja kursus šeimų verslininkams, pavyzdžiui, Švedijos „Family Business Network“ padalinio FBN akademija, arba mokymo programas, kurias rengia Ispanijos „Instituto de la Empresa Familiar“. |
| --- | --- |

4.8.

Pavyzdžiui, šeimos įmonių atstovų mokymą organizuoja Kipras („Cyprus International Institute of Management“ kviečia į Šeimos įmonių akademiją), Prancūzija („Master 2professionnel: Gouvernance des entreprises familiales et patrimoniales – M2 GEFP“, rengia Bordo universitetas) ir Suomija („Omistajuus ja hallitustyöskentely – valmennusohjelma jatkajille“ – paveldėtojų mokymo programa „Nuosavybės struktūra ir darbas valdant įmonę“) (8). Be to, šeimos įmones remiančios organizacijos organizuoja kursus šeimų verslininkams, pavyzdžiui, Švedijos „Family Business Network“ padalinio FBN akademija, arba mokymo programas, kurias rengia Ispanijos „Instituto de la Empresa Familiar“.

| 4.9. | Pripažįstant šeimos įmonių vaidmenį valstybių narių ekonomikoje ir joms teikiant paramą būtų galima padėti atkurti šeimų amatų tradiciją. Nemažai šeimos įmonių yra susibūrusios į amatų gildijas, kuriose yra rūpinamasi amato tęstinumu, todėl labai svarbu remti tokio pobūdžio subjektus. |
| --- | --- |

4.9.

Pripažįstant šeimos įmonių vaidmenį valstybių narių ekonomikoje ir joms teikiant paramą būtų galima padėti atkurti šeimų amatų tradiciją. Nemažai šeimos įmonių yra susibūrusios į amatų gildijas, kuriose yra rūpinamasi amato tęstinumu, todėl labai svarbu remti tokio pobūdžio subjektus.

| 4.10. | Mažesnės šeimos įmonės susiduria su įvairiais rizikos veiksniais, galinčiais lemti jų išnykimą iš rinkos, todėl reikia numatyti atitinkamą šiuos subjektus palaikantį teisinį ir mokestinį reguliavimą, kad jie galėtų toliau plėstis. Savo ruožtu didelės tarptautinės šeimos įmonės galėtų pasinaudoti institucine parama ir veikla, skirta vietos tiekėjams ir ūkiams remti. |
| --- | --- |

4.10.

Mažesnės šeimos įmonės susiduria su įvairiais rizikos veiksniais, galinčiais lemti jų išnykimą iš rinkos, todėl reikia numatyti atitinkamą šiuos subjektus palaikantį teisinį ir mokestinį reguliavimą, kad jie galėtų toliau plėstis. Savo ruožtu didelės tarptautinės šeimos įmonės galėtų pasinaudoti institucine parama ir veikla, skirta vietos tiekėjams ir ūkiams remti.

| 4.11. | Ypatinga šeimos įmonių rūšis yra šeimos žemės ūkio įmonės. Be įprastų šeimos įmonėms kylančių užduočių, jos turi spręsti ir kaimo vietovėms būdingas problemas. |
| --- | --- |

4.11.

Ypatinga šeimos įmonių rūšis yra šeimos žemės ūkio įmonės. Be įprastų šeimos įmonėms kylančių užduočių, jos turi spręsti ir kaimo vietovėms būdingas problemas.

| 4.11.1. | Šiomis aplinkybėmis ypač didelį nerimą kelia masinio žemės ūkio paskirties žemės pirkimo problema, negrįžtamai sutrikdanti kaimo ūkinę struktūrą ir industrializuojanti žemės ūkį visuomenei nenaudingu būdu. 2015 m. sausio mėn. priimtoje nuomonėje (9) Komitetas ragino imtis atitinkamų veiksmų siekiant visoje ES išlaikyti šeimos ūkiu grindžiamo ūkininkavimo modelį. |
| --- | --- |

4.11.1.

Šiomis aplinkybėmis ypač didelį nerimą kelia masinio žemės ūkio paskirties žemės pirkimo problema, negrįžtamai sutrikdanti kaimo ūkinę struktūrą ir industrializuojanti žemės ūkį visuomenei nenaudingu būdu. 2015 m. sausio mėn. priimtoje nuomonėje (9) Komitetas ragino imtis atitinkamų veiksmų siekiant visoje ES išlaikyti šeimos ūkiu grindžiamo ūkininkavimo modelį.

| 4.11.2. | Šeimos ūkiai, siekdami masto ekonomijos ir norėdami padidinti savo konkurencingumą rinkoje, neretai jungiasi į kooperatyvus (10). Kooperatyvai turi panašių požymių kaip šeimos įmonės, t. y. jie siekia ne trumpalaikio pelno, o stengiasi užtikrinti ilgalaikę veiklą. Tačiau pastaruoju metu kooperatyvai nebeveikia taip aktyviai, o dalis jų net žlugo, todėl reikia imtis veiksmų siekiant atgaivinti šią veiklos rūšį. |
| --- | --- |

4.11.2.

Šeimos ūkiai, siekdami masto ekonomijos ir norėdami padidinti savo konkurencingumą rinkoje, neretai jungiasi į kooperatyvus (10). Kooperatyvai turi panašių požymių kaip šeimos įmonės, t. y. jie siekia ne trumpalaikio pelno, o stengiasi užtikrinti ilgalaikę veiklą. Tačiau pastaruoju metu kooperatyvai nebeveikia taip aktyviai, o dalis jų net žlugo, todėl reikia imtis veiksmų siekiant atgaivinti šią veiklos rūšį.

| 4.12. | Ilgą laiką šeimos įmonės plėtrai kaupiamas kapitalas vadinamas „kantriu kapitalu“ (angl. patient capital) (11). Perduodant šeimos įmonės veiklą kapitalas yra perduodamas kartu su jo socialine ir kultūrine verte, o jo įgijėjas investuoja arba įsigyja įmonę kartu su per daugelį kartų sukauptomis žiniomis, (šeimine) kultūra ir įsipareigojimu (vietos) visuomenei. |
| --- | --- |

4.12.

Ilgą laiką šeimos įmonės plėtrai kaupiamas kapitalas vadinamas „kantriu kapitalu“ (angl. patient capital) (11). Perduodant šeimos įmonės veiklą kapitalas yra perduodamas kartu su jo socialine ir kultūrine verte, o jo įgijėjas investuoja arba įsigyja įmonę kartu su per daugelį kartų sukauptomis žiniomis, (šeimine) kultūra ir įsipareigojimu (vietos) visuomenei.

| 4.12.1. | Apibrėžiant kantrų kapitalą reikėtų pagalvoti apie galimybę taikyti pelno perinvestavimo lengvatą. Taip pat reikėtų apsvarstyti lengvatas šeimos įmonėms (ir ne tik joms), kurios perinvestuoja pelną, ir kartu pasirenka investuoti savo, o ne skolintą kapitalą. |
| --- | --- |

4.12.1.

Apibrėžiant kantrų kapitalą reikėtų pagalvoti apie galimybę taikyti pelno perinvestavimo lengvatą. Taip pat reikėtų apsvarstyti lengvatas šeimos įmonėms (ir ne tik joms), kurios perinvestuoja pelną, ir kartu pasirenka investuoti savo, o ne skolintą kapitalą.

| 4.12.2. | Įsiskolinimo atveju įmonėms taikoma papildoma paskata – skolos palūkanų nurašymas, ir taip skolos kaina iš tikrųjų sumažėja, nors šios lengvatos netaikomos nuosavam kapitalui. |
| --- | --- |

4.12.2.

Įsiskolinimo atveju įmonėms taikoma papildoma paskata – skolos palūkanų nurašymas, ir taip skolos kaina iš tikrųjų sumažėja, nors šios lengvatos netaikomos nuosavam kapitalui.

| 4.12.3. | Žinoma, mokesčių klausimai priklauso atskirų valstybių narių kompetencijai, tačiau Europos Sąjunga privalo skatinti gerąją praktiką šeimos įmonių atžvilgiu. |
| --- | --- |

4.12.3.

Žinoma, mokesčių klausimai priklauso atskirų valstybių narių kompetencijai, tačiau Europos Sąjunga privalo skatinti gerąją praktiką šeimos įmonių atžvilgiu.

| 4.13. | Vertėtų apsvarstyti šeimos įmonių investicijas sudarant nacionalinį investicinį fondą, skirtą būtent šeimos įmonėms. Šis fondas teiktų kapitalą šeimos įmonėms, nesuteikdamas balsavimo teisės kapitalo teikėjams, kaip yra Norvegijos „Aksjeloven“ arba Ispanijos „Ley de Sociedades de Responsabilidad Limitada“ atveju. |
| --- | --- |

4.13.

Vertėtų apsvarstyti šeimos įmonių investicijas sudarant nacionalinį investicinį fondą, skirtą būtent šeimos įmonėms. Šis fondas teiktų kapitalą šeimos įmonėms, nesuteikdamas balsavimo teisės kapitalo teikėjams, kaip yra Norvegijos „Aksjeloven“ arba Ispanijos „Ley de Sociedades de Responsabilidad Limitada“ atveju.

| 4.14. | Šeimų verslumui skatinti skirtą veiklą taip pat gali remti nacionalinės arba vietos organizacijos, veikiančios šių subjektų naudai (pavyzdžiui, valstybinės institucijos (ministerijos), darbdavių organizacijos, amatų rūmai ir kt.) ir viršvalstybinės organizacijos, iš kurių svarbiausiomis galima laikyti „European Family Business“, „FBN International“ ir „Les Hénokiens“. |
| --- | --- |

4.14.

Šeimų verslumui skatinti skirtą veiklą taip pat gali remti nacionalinės arba vietos organizacijos, veikiančios šių subjektų naudai (pavyzdžiui, valstybinės institucijos (ministerijos), darbdavių organizacijos, amatų rūmai ir kt.) ir viršvalstybinės organizacijos, iš kurių svarbiausiomis galima laikyti „European Family Business“, „FBN International“ ir „Les Hénokiens“.

| 4.14.1. | Šios organizacijos atlieka svarbų vaidmenį kuriant šeimos įmonių aplinką. Jos suteikia pagrindą šeimos įmonių dalyviams keistis žiniomis bei patirtimi ir skelbia šeimos įmonių ataskaitas, o tai suteikia daugiau žinių apie jas. Be to, šeimos įmones palaikančios organizacijos, siekdamos konkrečių sprendimų, gali užsiimti lobistine veikla. |
| --- | --- |

4.14.1.

Šios organizacijos atlieka svarbų vaidmenį kuriant šeimos įmonių aplinką. Jos suteikia pagrindą šeimos įmonių dalyviams keistis žiniomis bei patirtimi ir skelbia šeimos įmonių ataskaitas, o tai suteikia daugiau žinių apie jas. Be to, šeimos įmones palaikančios organizacijos, siekdamos konkrečių sprendimų, gali užsiimti lobistine veikla.

2015 m. rugsėjo 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2008) 394 final.

1

(2)  Galutinė ekspertų grupės ataskaita: „Overview of family-business-relevant issues: research, networks, policy measures and existing studies“, Europos Komisija, 2009 m. lapkričio mėn.

2

(3)  Žr. R. Tagiuri, J. A. Davis „Bivalent Attributes of the Family Firm“, darbo dokumentas, Harvardo verslo mokykla, 1982 m.

3

(4)  „Veiksmų planas „Verslumas 2020“ – verslumo dvasios atkūrimas Europoje“, COM(2012) 795 final.

4

(5)  „Verslo dinamika – įmonių steigimas, perdavimas ir bankrotas“ (2011).

5

„Verslo dinamika – įmonių steigimas, perdavimas ir bankrotas“

(6)  COM(2012) 795 final.

6

(7)  „Novatoriškų sprendimų viešuosiuose pirkimuose gairės – 10 gerosios praktikos elementų“, SEC(2007) 280.

7

(8)  Irene Mandl, „Overview of Family Business Relevant Issues“. MVĮ tyrimai. Austrija, 2008 m.

8

Overview of Family Business Relevant Issues

(9)  EESRK nuomonė „Žemės ūkio paskirties žemės supirkinėjimas – įspėjimas Europai ir grėsmė šeimų ūkiams“ (OL C 242, 2015 7 23, p. 15).

9

(10)  Family farming in Europe: Challenges and prospects, In-depth analysis. Europos Parlamentas, 2014 m.

10

Family farming in Europe: Challenges and prospects, In-depth analysis

(11)  Kantrus kapitalas – tai nuosavas šeimos įmonės savininkų kapitalas, sutelktas siekiant einamosios investicijų grąžos, atitinkamai apibrėžtos įmonės ilgalaikės strategijos ir tradicijų bei šeimos paveldo tęstinumo pusiausvyros. Šaltinis: De Visscher F.M., Aronoff C.E., Ward J.L. (2011 m.), Financing Transitions. Managing Capital and Liquidity in the Family Business, Palgrave Macmillan.

11

Financing Transitions. Managing Capital and Liquidity in the Family Business

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/14

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl E. sveikatos priežiūros kūrimo – elektroninė informacija saugiam vaistų vartojimui užtikrinti

(nuomonė savo iniciatyva)

(2016/C 013/04)

| Pranešėja: | Renate HEINISCH |
| --- | --- |

Pranešėja:

Renate HEINISCH

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2015 m. sausio 22 d. nusprendė pateikti nuomonę savo iniciatyva dėl

E. sveikatos priežiūros kūrimo – elektroninė informacija saugiam vaistų vartojimui užtikrinti

(nuomonė savo iniciatyva).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. liepos 14 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (rugsėjo 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 212 narių balsavus už ir 6 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) remia Europos Komisijos pastangas skaitmeninėje darbotvarkėje didelį prioritetą suteikti e. sveikatos sprendimams. |
| --- | --- |

1.1.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) remia Europos Komisijos pastangas skaitmeninėje darbotvarkėje didelį prioritetą suteikti e. sveikatos sprendimams.

| 1.2. | EESRK pažymi, kad informacijos ieškantys asmenys, pacientai ir sveikatos priežiūros specialistai ne kartą pabrėžė, kad reikalinga išsami, tiksli ir naujausia informacija apie vaistus ir bendroji skaitmeninė rinka. |
| --- | --- |

1.2.

EESRK pažymi, kad informacijos ieškantys asmenys, pacientai ir sveikatos priežiūros specialistai ne kartą pabrėžė, kad reikalinga išsami, tiksli ir naujausia informacija apie vaistus ir bendroji skaitmeninė rinka.

| 1.3. | EESRK mano, kad ši institucijų patvirtinta informacija turi būti prieinama be kliūčių ir diskriminavimo, siekiant užtikrinti prieigą ir silpnaregiams, kurtiesiems arba kitą fizinę negalią turintiems asmenims. Turėtų būti sudarytos galimybės šią informaciją pritaikyti prie piliečių, pacientų, sveikatos priežiūros specialistų individualių poreikių, kad ji užtikrintų veiksmingiausią ir saugiausią vaistų vartojimo lygį. |
| --- | --- |

1.3.

EESRK mano, kad ši institucijų patvirtinta informacija turi būti prieinama be kliūčių ir diskriminavimo, siekiant užtikrinti prieigą ir silpnaregiams, kurtiesiems arba kitą fizinę negalią turintiems asmenims. Turėtų būti sudarytos galimybės šią informaciją pritaikyti prie piliečių, pacientų, sveikatos priežiūros specialistų individualių poreikių, kad ji užtikrintų veiksmingiausią ir saugiausią vaistų vartojimo lygį.

| 1.4. | EESRK nuomone, pradėjus elektroninėmis priemonėmis platinti vaistus registruojančių institucijų patvirtintą informaciją apie produktą, prieiga prie informacijos taps dar geresnė. Elektroninė duomenų bazė, kurioje kaupiama sveikatos institucijų patvirtinta vartojimo ir specialioji informacija (vaisto charakteristikų santrauka), leidžia naudotis naujausia ir tiksline informacija apie vaistus. |
| --- | --- |

1.4.

EESRK nuomone, pradėjus elektroninėmis priemonėmis platinti vaistus registruojančių institucijų patvirtintą informaciją apie produktą, prieiga prie informacijos taps dar geresnė. Elektroninė duomenų bazė, kurioje kaupiama sveikatos institucijų patvirtinta vartojimo ir specialioji informacija (vaisto charakteristikų santrauka), leidžia naudotis naujausia ir tiksline informacija apie vaistus.

| 1.5. | EESRK siūlo informaciją regos sutrikimų turintiems asmenims teikti jiems tinkamiausia forma, pavyzdžiui, didesniais rašmenimis arba garso rinkmena. Netgi būtų galima naudoti vaizdo įrašus ar vaizdo įrašus gestų kalba, siekiant kurtiesiems pristatyti, kaip teisingai naudoti pagalbines vaistų vartojimo priemones (pavyzdžiui, inhaliatorių nuo astmos). Dar viena priemonė komunikacijos kliūtims mažinti – informacijos pateikimas „supaprastinta kalba“. Tai leistų mokymosi sutrikimų turintiems asmenims kaip tikslinei grupei gauti informaciją ir taip kompensuoti išsilavinimo trūkumus. |
| --- | --- |

1.5.

EESRK siūlo informaciją regos sutrikimų turintiems asmenims teikti jiems tinkamiausia forma, pavyzdžiui, didesniais rašmenimis arba garso rinkmena. Netgi būtų galima naudoti vaizdo įrašus ar vaizdo įrašus gestų kalba, siekiant kurtiesiems pristatyti, kaip teisingai naudoti pagalbines vaistų vartojimo priemones (pavyzdžiui, inhaliatorių nuo astmos). Dar viena priemonė komunikacijos kliūtims mažinti – informacijos pateikimas „supaprastinta kalba“. Tai leistų mokymosi sutrikimų turintiems asmenims kaip tikslinei grupei gauti informaciją ir taip kompensuoti išsilavinimo trūkumus.

| 1.6. | Be to, EESRK pažymi, kad portale pateikta santrauka būtų patikimas ir pakankamai lengvai prieinamas institucijų patvirtintos informacijos šaltinis, atitinkantis prieigos be kliūčių kriterijus. Tai leistų pacientams ir sveikatos priežiūros specialistams iš kitų šaltinių gautą informaciją palyginti su patvirtinta pagrindine informacija. |
| --- | --- |

1.6.

Be to, EESRK pažymi, kad portale pateikta santrauka būtų patikimas ir pakankamai lengvai prieinamas institucijų patvirtintos informacijos šaltinis, atitinkantis prieigos be kliūčių kriterijus. Tai leistų pacientams ir sveikatos priežiūros specialistams iš kitų šaltinių gautą informaciją palyginti su patvirtinta pagrindine informacija.

| 1.7. | Be to, siekiant plačiai užtikrinti naudojimosi tinkamumą, reikėtų bendradarbiauti su naudotojais ir svetainių dizaineriais, turinčiais specialiųjų žinių prieigos be kliūčių klausimais. Reikėtų nuo formos faktoriaus nepriklausomo sprendimo, kad naudotojai pagal savo poreikius ir galimybes galėtų patys pasirinkti galutinį įrenginį (kompiuteris, planšetinis kompiuteris, išmanusis telefonas ir kt.) informacijai gauti. |
| --- | --- |

1.7.

Be to, siekiant plačiai užtikrinti naudojimosi tinkamumą, reikėtų bendradarbiauti su naudotojais ir svetainių dizaineriais, turinčiais specialiųjų žinių prieigos be kliūčių klausimais. Reikėtų nuo formos faktoriaus nepriklausomo sprendimo, kad naudotojai pagal savo poreikius ir galimybes galėtų patys pasirinkti galutinį įrenginį (kompiuteris, planšetinis kompiuteris, išmanusis telefonas ir kt.) informacijai gauti.

| 1.8. | EESRK nuomone, institucijų patvirtintos informacijos duomenų bazę arba portalą reikėtų kurti glaudžiai bendradarbiaujant su visais svarbiais suinteresuotaisiais subjektais – farmacijos pramone, pacientų organizacijomis, neįgaliųjų atstovais ir sveikatos priežiūros specialistais –, o eksploatuoti ir finansuoti turėtų farmacijos pramonė, siekiant kaip galima geriau patenkinti poreikius. |
| --- | --- |

1.8.

EESRK nuomone, institucijų patvirtintos informacijos duomenų bazę arba portalą reikėtų kurti glaudžiai bendradarbiaujant su visais svarbiais suinteresuotaisiais subjektais – farmacijos pramone, pacientų organizacijomis, neįgaliųjų atstovais ir sveikatos priežiūros specialistais –, o eksploatuoti ir finansuoti turėtų farmacijos pramonė, siekiant kaip galima geriau patenkinti poreikius.

| 1.9. | EESRK mano, kad svarbu rasti į naudotoją orientuotus sprendimus, kad ir mažiau išsilavinę asmenys arba asmenys, kurie retai naudojasi internetu, turėtų galimybę gauti informaciją. |
| --- | --- |

1.9.

EESRK mano, kad svarbu rasti į naudotoją orientuotus sprendimus, kad ir mažiau išsilavinę asmenys arba asmenys, kurie retai naudojasi internetu, turėtų galimybę gauti informaciją.

| 1.10. | Nors elektroninė prieiga prie informacijos laikoma svarbia, tačiau reikėtų pabrėžti, kad pacientai rekomendacijas dėl susirgimų ir jų gydymo pirmiausia gauna iš gydytojų (visų pirma bendrosios praktikos gydytojų) ir kitų sveikatos priežiūros specialistų, pavyzdžiui, vaistininkų ir medicinos seserų. |
| --- | --- |

1.10.

Nors elektroninė prieiga prie informacijos laikoma svarbia, tačiau reikėtų pabrėžti, kad pacientai rekomendacijas dėl susirgimų ir jų gydymo pirmiausia gauna iš gydytojų (visų pirma bendrosios praktikos gydytojų) ir kitų sveikatos priežiūros specialistų, pavyzdžiui, vaistininkų ir medicinos seserų.

| 1.11. | EESRK prašo Europos Komisijos paremti paraišką dėl IMI2 projekto dėl elektroninės informacijos apie vaistus. Valstybės narės raginamos sutelkti pastangas tarpusavyje koordinuoti esamas duomenų bazes. |
| --- | --- |

1.11.

EESRK prašo Europos Komisijos paremti paraišką dėl IMI2 projekto dėl elektroninės informacijos apie vaistus. Valstybės narės raginamos sutelkti pastangas tarpusavyje koordinuoti esamas duomenų bazes.

2.   Įžanga

| 2.1. | 2012 m. Europos Komisija paskelbė veiksmų planą, kuriame įvardijamos kliūtys, neleidžiančios visapusiškai naudotis skaitmeniniais sprendimais Europos sveikatos priežiūros sistemose, ir kuris pavadintas „2012–2020 m. E. sveikatos veiksmų planas. Novatoriška sveikatos priežiūra XXI amžiui“ (1). |
| --- | --- |

2.1.

2012 m. Europos Komisija paskelbė veiksmų planą, kuriame įvardijamos kliūtys, neleidžiančios visapusiškai naudotis skaitmeniniais sprendimais Europos sveikatos priežiūros sistemose, ir kuris pavadintas „2012–2020 m. E. sveikatos veiksmų planas. Novatoriška sveikatos priežiūra XXI amžiui“ (1).

| 2.2. | Europos Komisijos tikslas – gerinti pacientams naudingą sveikatos priežiūrą, leisti jiems patiems labiau kontroliuoti savo gydymą ir sumažinti sąnaudas. Pacientams, piliečiams ir sveikatos priežiūros specialistams susižavėjus telemedicinos taikomosiomis programomis ir milijonams europiečių įdiegus savo išmaniuosiuose telefonuose programinę įrangą, skirtą sekti savo sveikatą ir gerą savijautą, skaitmeninė sveikatos priežiūra dar turi atskleisti savo didelį potencialą, siekiant pagerinti sveikatos priežiūros sistemas ir pasinaudojant didesniu veiksmingumu sumažinti sąnaudas. EESRK atkreipia dėmesį, kad šiuo požiūriu reikia atsižvelgti į asmens ir duomenų apsaugos poreikius. |
| --- | --- |

2.2.

Europos Komisijos tikslas – gerinti pacientams naudingą sveikatos priežiūrą, leisti jiems patiems labiau kontroliuoti savo gydymą ir sumažinti sąnaudas. Pacientams, piliečiams ir sveikatos priežiūros specialistams susižavėjus telemedicinos taikomosiomis programomis ir milijonams europiečių įdiegus savo išmaniuosiuose telefonuose programinę įrangą, skirtą sekti savo sveikatą ir gerą savijautą, skaitmeninė sveikatos priežiūra dar turi atskleisti savo didelį potencialą, siekiant pagerinti sveikatos priežiūros sistemas ir pasinaudojant didesniu veiksmingumu sumažinti sąnaudas. EESRK atkreipia dėmesį, kad šiuo požiūriu reikia atsižvelgti į asmens ir duomenų apsaugos poreikius.

| 2.3. | Pasaulio sveikatos organizacija e. sveikatą, kuri apima telemediciną ir m. sveikatą, apibrėžia taip: e. sveikata yra sveikatos priežiūros išteklių ir sveikatos priežiūros perdavimas elektroninėmis priemonėmis. Ji apima tris sritis:






  — | su sveikata susijusios informacijos perdavimas sveikatos priežiūros specialistams ir vartotojams internetu ir telekomunikacinėmis priemonėmis; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Pasaulio sveikatos organizacija e. sveikatą, kuri apima telemediciną ir m. sveikatą, apibrėžia taip: e. sveikata yra sveikatos priežiūros išteklių ir sveikatos priežiūros perdavimas elektroninėmis priemonėmis. Ji apima tris sritis:

—

su sveikata susijusios informacijos perdavimas sveikatos priežiūros specialistams ir vartotojams internetu ir telekomunikacinėmis priemonėmis;

| — | IT ir e. prekybos naudojimas, siekiant pagerinti viešąsias sveikatos priežiūros sistemas, pavyzdžiui, rengiant ir mokant sveikatos srities darbuotojus; |
| --- | --- |

—

IT ir e. prekybos naudojimas, siekiant pagerinti viešąsias sveikatos priežiūros sistemas, pavyzdžiui, rengiant ir mokant sveikatos srities darbuotojus;

| — | e. prekybos ir e. verslo praktikos taikymas sveikatos priežiūros sistemų valdymo srityje. |
| --- | --- |

—

e. prekybos ir e. verslo praktikos taikymas sveikatos priežiūros sistemų valdymo srityje.

| 2.4. | Europos Komisija paskelbė žaliąją knygą dėl mobiliosios sveikatos (m. sveikata) (2). Mobilioji sveikata (m. sveikata) yra e. sveikatos dalis, susijusi su medicinos ir viešosios sveikatos priežiūros praktika, kuri yra remiama mobiliaisiais įrenginiais. Ji visų pirma apima mobiliųjų komunikacijos galimybių naudojimą sveikatos priežiūros ir gerovės paslaugoms bei informavimo tikslais, taip pat sveikatos priežiūros taikomąsias programas. |
| --- | --- |

2.4.

Europos Komisija paskelbė žaliąją knygą dėl mobiliosios sveikatos (m. sveikata) (2). Mobilioji sveikata (m. sveikata) yra e. sveikatos dalis, susijusi su medicinos ir viešosios sveikatos priežiūros praktika, kuri yra remiama mobiliaisiais įrenginiais. Ji visų pirma apima mobiliųjų komunikacijos galimybių naudojimą sveikatos priežiūros ir gerovės paslaugoms bei informavimo tikslais, taip pat sveikatos priežiūros taikomąsias programas.

| 2.5. | Vis daugiau įvairaus amžiaus žmonių naudojasi elektronine sveikatos informacija ir taikomosiomis programomis, kurių nuolat daugėja. |
| --- | --- |

2.5.

Vis daugiau įvairaus amžiaus žmonių naudojasi elektronine sveikatos informacija ir taikomosiomis programomis, kurių nuolat daugėja.

| 2.6. | Vis dėlto šių informacijos šaltinių kokybė labai skiriasi, nes paieškos sistemos paprastai neskiria patikimų, oficialiai patvirtintų nuo nelabai patikimų šaltinių. |
| --- | --- |

2.6.

Vis dėlto šių informacijos šaltinių kokybė labai skiriasi, nes paieškos sistemos paprastai neskiria patikimų, oficialiai patvirtintų nuo nelabai patikimų šaltinių.

| 2.7. | Sveikatos priežiūros specialistai gali naudotis ne viena sertifikuota informacine sistema. Šių specialistų – visų pirma šeimos gydytojų ir vaistininkų – vaidmuo sveikatos priežiūros sistemoje yra labai svarbus ir kokybiška informacija yra tiesiog būtina, jei norime, kad sveikatos priežiūros specialistai būtų gerai informuoti ir sėkmingai patenkintų ES gyventojų sveikatos priežiūros poreikius. |
| --- | --- |

2.7.

Sveikatos priežiūros specialistai gali naudotis ne viena sertifikuota informacine sistema. Šių specialistų – visų pirma šeimos gydytojų ir vaistininkų – vaidmuo sveikatos priežiūros sistemoje yra labai svarbus ir kokybiška informacija yra tiesiog būtina, jei norime, kad sveikatos priežiūros specialistai būtų gerai informuoti ir sėkmingai patenkintų ES gyventojų sveikatos priežiūros poreikius.

| 2.8. | EESRK mano, kad pacientams lygiai taip pat reikia paprastos prieigos prie patikimos informacijos, kad jie galėtų geriau organizuoti savo sveikatos priežiūrą ir joje dalyvauti, o tai paskatins juos labiau laikytis gydytojų nurodymų. Mokymo poreikis ir visų grupių (įskaitant vyresnio amžiaus asmenis ir asmenis su tam tikrais sutrikimais) įtraukimo klausimas išsamiau aprašomi ankstesnėse nuomonėse (3). |
| --- | --- |

2.8.

EESRK mano, kad pacientams lygiai taip pat reikia paprastos prieigos prie patikimos informacijos, kad jie galėtų geriau organizuoti savo sveikatos priežiūrą ir joje dalyvauti, o tai paskatins juos labiau laikytis gydytojų nurodymų. Mokymo poreikis ir visų grupių (įskaitant vyresnio amžiaus asmenis ir asmenis su tam tikrais sutrikimais) įtraukimo klausimas išsamiau aprašomi ankstesnėse nuomonėse (3).

| 2.9. | Padidėjęs sveikatos priežiūros specialistų darbo krūvis ir įvairios galimybės pacientams arba piliečiams aktyviai dalyvauti sveikatos priežiūros organizacijų, pavyzdžiui, nacionalinių vaistus registruojančių institucijų, Europos vaistų agentūros (EMA) komitetų ir etikos komisijų veikloje, reikalauja plačių žinių. |
| --- | --- |

2.9.

Padidėjęs sveikatos priežiūros specialistų darbo krūvis ir įvairios galimybės pacientams arba piliečiams aktyviai dalyvauti sveikatos priežiūros organizacijų, pavyzdžiui, nacionalinių vaistus registruojančių institucijų, Europos vaistų agentūros (EMA) komitetų ir etikos komisijų veikloje, reikalauja plačių žinių.

| 2.10. | Pacientams tokią mokymosi galimybę suteikia „Europos pacientų akademija terapijos inovacijų klausimais“ (EUPATI). Šio konsorciumo veiklą finansuoja Naujoviškų vaistų iniciatyva – Europos Komisijos ir Europos farmacijos pramonės ir asociacijų federacijos (EFPIA) viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė. |
| --- | --- |

2.10.

Pacientams tokią mokymosi galimybę suteikia „Europos pacientų akademija terapijos inovacijų klausimais“ (EUPATI). Šio konsorciumo veiklą finansuoja Naujoviškų vaistų iniciatyva – Europos Komisijos ir Europos farmacijos pramonės ir asociacijų federacijos (EFPIA) viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė.

| 2.11. | EUPATI yra 29 organizacijų konsorciumas, kuriam vadovauja Europos pacientų forumas. Jis unikaliu būdu sujungia visos Europos pacientų organizacijas ir akademines bei nepelno organizacijas, kurios yra su pacientais susijusios viešosios veiklos ekspertės, taip pat EFPIA priklausančias įmones. EUPATI informuoja pacientus, kurie nėra sveikatos priežiūros sistemos profesionalai, ir sunkiai pasiekiamas pacientų grupes, didindamas visuomenės supratimą apie būtinybę vystyti naujus gydymo metodus. EUPATI gali padėti surengti mokymus, kaip suprasti informaciją apie vaistus, arba sukurti atitinkamą švietimo programą. |
| --- | --- |

2.11.

EUPATI yra 29 organizacijų konsorciumas, kuriam vadovauja Europos pacientų forumas. Jis unikaliu būdu sujungia visos Europos pacientų organizacijas ir akademines bei nepelno organizacijas, kurios yra su pacientais susijusios viešosios veiklos ekspertės, taip pat EFPIA priklausančias įmones. EUPATI informuoja pacientus, kurie nėra sveikatos priežiūros sistemos profesionalai, ir sunkiai pasiekiamas pacientų grupes, didindamas visuomenės supratimą apie būtinybę vystyti naujus gydymo metodus. EUPATI gali padėti surengti mokymus, kaip suprasti informaciją apie vaistus, arba sukurti atitinkamą švietimo programą.

| 2.12. | Kai kurios Europos valstybės narės jau naudoja elektroninę informaciją apie vaistus. Švedijos farmacijos pramonės federacija LIF sukūrė geriausiai išplėtotą duomenų bazę FASS (4), kitos šalys, pavyzdžiui, Vokietija, Didžioji Britanija, Suomija ir Danija taip pat yra sukūrusios duomenų bazes. Paprastai šios duomenų bazės nėra laisvai prieinamos silpnaregiams arba jose nėra viso vaistų asortimento. |
| --- | --- |

2.12.

Kai kurios Europos valstybės narės jau naudoja elektroninę informaciją apie vaistus. Švedijos farmacijos pramonės federacija LIF sukūrė geriausiai išplėtotą duomenų bazę FASS (4), kitos šalys, pavyzdžiui, Vokietija, Didžioji Britanija, Suomija ir Danija taip pat yra sukūrusios duomenų bazes. Paprastai šios duomenų bazės nėra laisvai prieinamos silpnaregiams arba jose nėra viso vaistų asortimento.

| 2.13. | Be to, kai kurios iš šių duomenų bazių nėra reguliariai atnaujinamos. |
| --- | --- |

2.13.

Be to, kai kurios iš šių duomenų bazių nėra reguliariai atnaujinamos.

| 2.14. | Vaistus registruojančios institucijos papildomai leido pakuotės lapelyje nurodyti kodus (QR kodus), kurie susieti su bendrovės interneto svetainėje pateiktais pakuotės lapeliais. Dažnai ir čia neužtikrinama prieiga be kliūčių. |
| --- | --- |

2.14.

Vaistus registruojančios institucijos papildomai leido pakuotės lapelyje nurodyti kodus (QR kodus), kurie susieti su bendrovės interneto svetainėje pateiktais pakuotės lapeliais. Dažnai ir čia neužtikrinama prieiga be kliūčių.

| 2.15. | Šios iniciatyvos rodo, kad būtinas suderintas požiūris, siekiant visoms visuomenės grupėms užtikrinti prieigą prie informacijos naudojant šias naujas technologijas. |
| --- | --- |

2.15.

Šios iniciatyvos rodo, kad būtinas suderintas požiūris, siekiant visoms visuomenės grupėms užtikrinti prieigą prie informacijos naudojant šias naujas technologijas.

3.   Bendrosios pastabos

3.1.   
  Infrastruktūra

| 3.1.1. | EESRK mano, kad farmacijos pramonė yra atsakinga už tikslios ir naujausios informacijos apie savo produktus teikimą. Kiekvienas technologinis sprendimas turėtų būti priimamas bendradarbiaujant su pramone, kad būtų galima pasinaudoti jau esamais techniniais sprendimais ir kad vaistus registruojančios institucijos vykdytų priežiūrą. |
| --- | --- |

3.1.1.

EESRK mano, kad farmacijos pramonė yra atsakinga už tikslios ir naujausios informacijos apie savo produktus teikimą. Kiekvienas technologinis sprendimas turėtų būti priimamas bendradarbiaujant su pramone, kad būtų galima pasinaudoti jau esamais techniniais sprendimais ir kad vaistus registruojančios institucijos vykdytų priežiūrą.

| 3.1.2. | EESRK pabrėžia, kad su susijusiais suinteresuotaisiais subjektais (vaistus registruojančiomis institucijomis, pacientų organizacijomis, sveikatos priežiūros specialistais) turi būti derinama institucijų patvirtintos informacijos pateikimo forma ir prieigos galimybės. |
| --- | --- |

3.1.2.

EESRK pabrėžia, kad su susijusiais suinteresuotaisiais subjektais (vaistus registruojančiomis institucijomis, pacientų organizacijomis, sveikatos priežiūros specialistais) turi būti derinama institucijų patvirtintos informacijos pateikimo forma ir prieigos galimybės.

| 3.1.3. | Pagal IMI iniciatyvą būtų galima suformuoti ir finansuoti konsorciumą, atsakingą už duomenų bazės ar portalo vystymo koordinavimą. |
| --- | --- |

3.1.3.

Pagal IMI iniciatyvą būtų galima suformuoti ir finansuoti konsorciumą, atsakingą už duomenų bazės ar portalo vystymo koordinavimą.

| 3.1.4. | Kuriant siūlomą portalą bus atsižvelgiama į esamas duomenų bazes (pavyzdžiui, EMA). |
| --- | --- |

3.1.4.

Kuriant siūlomą portalą bus atsižvelgiama į esamas duomenų bazes (pavyzdžiui, EMA).

3.2.   
  Kiti būtini moksliniai tyrimai

3.2.1.   Techniniai tyrimai ir techninė plėtra

| — | Galima naudotis nacionalinių duomenų bazių dizainu. Be to, buvo sukurtas papildomas prototipas, skirtas parodyti patogią naudotis ir iš esmės be kliūčių prieinamą duomenų bazę, turinčią garso ir vaizdo rinkmenas. Reikėtų rasti viešai prieinamą techninį sprendimą, efektyviausiai naudojantį esamus šaltinius. |
| --- | --- |

—

Galima naudotis nacionalinių duomenų bazių dizainu. Be to, buvo sukurtas papildomas prototipas, skirtas parodyti patogią naudotis ir iš esmės be kliūčių prieinamą duomenų bazę, turinčią garso ir vaizdo rinkmenas. Reikėtų rasti viešai prieinamą techninį sprendimą, efektyviausiai naudojantį esamus šaltinius.

| — | Ieškant šio sprendimo reikia taip pat atsižvelgti į tai, kad piliečiai arba pacientai nenori savo išmaniajame telefone naudoti pernelyg daug skenavimo programų. Todėl duomenų bazė arba portalas turėtų būti prieinami, pavyzdžiui, naudojant tradicines skenavimo technologijas. |
| --- | --- |

—

Ieškant šio sprendimo reikia taip pat atsižvelgti į tai, kad piliečiai arba pacientai nenori savo išmaniajame telefone naudoti pernelyg daug skenavimo programų. Todėl duomenų bazė arba portalas turėtų būti prieinami, pavyzdžiui, naudojant tradicines skenavimo technologijas.

| — | Reikia ieškoti nuo formos faktoriaus nepriklausančių sprendimų – tai tik sustiprintų visuomenės pritarimą joms. Naudojantis visais įrenginiais (kompiuteriu, planšetiniu kompiuteriu, išmaniuoju telefonu ir kt.) turėtų būti sudaryta galimybė užsisakyti informaciją ir su ja susipažinti. |
| --- | --- |

—

Reikia ieškoti nuo formos faktoriaus nepriklausančių sprendimų – tai tik sustiprintų visuomenės pritarimą joms. Naudojantis visais įrenginiais (kompiuteriu, planšetiniu kompiuteriu, išmaniuoju telefonu ir kt.) turėtų būti sudaryta galimybė užsisakyti informaciją ir su ja susipažinti.

| — | Techninius sprendimus reikėtų palyginti atsižvelgiant ir į sveikatos priežiūros sistemų sritis (pavyzdžiui, valstybių narių iniciatyvas, padedančias pasiekti žmones per televizijos ryšį arba per bankomatus, Europos Komisijos siūlomas iniciatyvas (5)). |
| --- | --- |

—

Techninius sprendimus reikėtų palyginti atsižvelgiant ir į sveikatos priežiūros sistemų sritis (pavyzdžiui, valstybių narių iniciatyvas, padedančias pasiekti žmones per televizijos ryšį arba per bankomatus, Europos Komisijos siūlomas iniciatyvas (5)).

| — | Italijoje, vaistininkai pagal įstatymą privalo atsispausdinti atnaujintus pakuočių lapelius, kuriuos farmacijos pramonė įtraukė į duomenų bazę. Vaistinėje vaistininkų arba pačių pacientų (į bankomatus panašiuose terminaluose) atspausdinta informacija taptų dar viena galimybe įtraukti asmenis, kurie nesinaudoja internetu. |
| --- | --- |

—

Italijoje, vaistininkai pagal įstatymą privalo atsispausdinti atnaujintus pakuočių lapelius, kuriuos farmacijos pramonė įtraukė į duomenų bazę. Vaistinėje vaistininkų arba pačių pacientų (į bankomatus panašiuose terminaluose) atspausdinta informacija taptų dar viena galimybe įtraukti asmenis, kurie nesinaudoja internetu.

3.2.2.   Turinio patikrinimas ir jo pateikimas

Reikėtų išanalizuoti, kaip visuomenė pritaria įvairiems sprendimams, ir leisti naudotojams išbandyti techninius sprendimus, tokiu būdu siekiant patikrinti sukurtų sprendimų funkcionalumą.

| — | Atliekant mokslinius tyrimus turi būti nagrinėjami struktūriniai klausimai dėl būtino techninio sprendimo patikrinimo, siekiant sustiprinti visuomenės pritarimą jiems. |
| --- | --- |

—

Atliekant mokslinius tyrimus turi būti nagrinėjami struktūriniai klausimai dėl būtino techninio sprendimo patikrinimo, siekiant sustiprinti visuomenės pritarimą jiems.

| — | Kaip registravimo institucijos tikrina turinį? |
| --- | --- |

—

Kaip registravimo institucijos tikrina turinį?

| — | Turinys turi būti pateiktas taip, kad jį būtų galima pritaikyti prie pacientų ar piliečių individualių poreikių ir kad jis apimtų visą informaciją, kurios reikalaujama pagal vaistų registravimo dokumentus arba įstatymus. |
| --- | --- |

—

Turinys turi būti pateiktas taip, kad jį būtų galima pritaikyti prie pacientų ar piliečių individualių poreikių ir kad jis apimtų visą informaciją, kurios reikalaujama pagal vaistų registravimo dokumentus arba įstatymus.

| — | Kad visi subjektai greitai gautų grįžtamąją informaciją, būtų galima numatyti galimybę naudotojui įvertinti informaciją (visų pirma informacijos suprantamumo požiūriu). Šiuo tikslu būtų galima naudoti socialinės žiniasklaidos elementus informacijai pristatyti, skleisti ir ja keistis. |
| --- | --- |

—

Kad visi subjektai greitai gautų grįžtamąją informaciją, būtų galima numatyti galimybę naudotojui įvertinti informaciją (visų pirma informacijos suprantamumo požiūriu). Šiuo tikslu būtų galima naudoti socialinės žiniasklaidos elementus informacijai pristatyti, skleisti ir ja keistis.

3.2.3.   Švietimas ir mokymas

Skirtingos visuomenės grupės labai nevienodai naudojasi internetu. Daugelis naudojasi socialiniais tinklais, tačiau nesinaudoja pateikiama informacija. Nedidelė grupė (remiantis Vokietijos statistikos tarnybos duomenimis – apie 10 %) internetu visiškai nesinaudoja. Reikėtų inicijuoti mokslinius tyrimus šiose srityje:

| — | Kaip būtų galima skatinti aktyvų mokymąsi, kad būtų naudojamasi esamais informacijos šaltiniais sveikatos priežiūros klausimais (įskaitant skaitmeninę informaciją)? |
| --- | --- |

—

Kaip būtų galima skatinti aktyvų mokymąsi, kad būtų naudojamasi esamais informacijos šaltiniais sveikatos priežiūros klausimais (įskaitant skaitmeninę informaciją)?

| — | Mokymasis mokytis (visą gyvenimą trunkantis mokymasis) yra vienas iš aštuonių bendrųjų gebėjimų, išdėstytų 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje (6), kurioje valstybės narės raginamos įgyvendinti nacionalines priemones. Europos suaugusiųjų mokymosi darbotvarkėje siūlomos priemonės, kurias valstybės narės galėtų įgyvendinti aktyviam suaugusiųjų mokymuisi skatinti. Skaitmeninės sveikatos raštingumas galėtų tapti vienu iš Suaugusiųjų gebėjimų tarptautinio vertinimo programos (PIAAC) kriterijų suaugusiųjų mokymuisi vertinti. |
| --- | --- |

—

Mokymasis mokytis (visą gyvenimą trunkantis mokymasis) yra vienas iš aštuonių bendrųjų gebėjimų, išdėstytų 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje (6), kurioje valstybės narės raginamos įgyvendinti nacionalines priemones. Europos suaugusiųjų mokymosi darbotvarkėje siūlomos priemonės, kurias valstybės narės galėtų įgyvendinti aktyviam suaugusiųjų mokymuisi skatinti. Skaitmeninės sveikatos raštingumas galėtų tapti vienu iš Suaugusiųjų gebėjimų tarptautinio vertinimo programos (PIAAC) kriterijų suaugusiųjų mokymuisi vertinti.

| — | Kokį vaidmenį galėtų atlikti įvairios švietimo įstaigos (universitetai, suaugusiųjų mokymo centrai ir kt.) ir sveikatos priežiūros institucijos, siekiant sustiprinti įvairius gebėjimus, pavyzdžiui, darbe naudoti naujas technologijas, dalyvauti labdaringoje veikloje ir rūpintis savo sveikata bei perduoti socialines ir technines žinias? |
| --- | --- |

—

Kokį vaidmenį galėtų atlikti įvairios švietimo įstaigos (universitetai, suaugusiųjų mokymo centrai ir kt.) ir sveikatos priežiūros institucijos, siekiant sustiprinti įvairius gebėjimus, pavyzdžiui, darbe naudoti naujas technologijas, dalyvauti labdaringoje veikloje ir rūpintis savo sveikata bei perduoti socialines ir technines žinias?

| — | Sveikatos priežiūros specialistams studijų metu turi būti užtikrinamas atitinkamas jų mokymas. Suaugusiųjų mokymo centrai galėtų parengti patrauklius, specialiai sistemos naudotojams pritaikytus kursus. Kad pasiektų tikslinę grupę, jie galėtų veikti kartu su sveikatos priežiūros specialistais (visų pirma gydytojais), vietos vaistininkais ir vietinėmis sveikatos priežiūros ir socialinėmis įstaigomis. Tai ypač svarbu kaimo vietovėse, kur žmonės yra labiau izoliuoti. Ypač mokymasis vienos kartos iš kitos padėtų keistis žiniomis ir techniniais gebėjimais. |
| --- | --- |

—

Sveikatos priežiūros specialistams studijų metu turi būti užtikrinamas atitinkamas jų mokymas. Suaugusiųjų mokymo centrai galėtų parengti patrauklius, specialiai sistemos naudotojams pritaikytus kursus. Kad pasiektų tikslinę grupę, jie galėtų veikti kartu su sveikatos priežiūros specialistais (visų pirma gydytojais), vietos vaistininkais ir vietinėmis sveikatos priežiūros ir socialinėmis įstaigomis. Tai ypač svarbu kaimo vietovėse, kur žmonės yra labiau izoliuoti. Ypač mokymasis vienos kartos iš kitos padėtų keistis žiniomis ir techniniais gebėjimais.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 16 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2012) 736 final.

1

(2)  COM(2014) 219 final, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:52014DC0219&from=LT

2

(3)  EESRK nuomonė „Skaitmeninė visuomenė: prieiga, švietimas, mokymas, užimtumas ir priemonės lygybei užtikrinti“ (OL C 451, 2014 12 16, p. 25).

3

(4)  http://www.fass.se/LIF/startpage?userType=2

4

(5)  http://www.mobilehealthglobal.com/in-the-news/interviews/46/interview-with-peteris-zilgalvis

5

(6)  OL. L 394, 2006 12 30, p. 10.

6

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/19

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Valstybės pagalbos įmonėms. Ar ji veiksminga ir efektyvi?“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2016/C 013/05)

| Pranešėjas: | Edgardo Maria IOZIA |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Edgardo Maria IOZIA

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 19 straipsnio 29 dalimi, 2015 m. vasario 19 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Valstybės pagalbos įmonėms. Ar ji veiksminga ir efektyvi?

(nuomonė savo iniciatyva)

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. liepos 14 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (rugsėjo 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 198 nariams balsavus už, 3 – prieš ir 9 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) mano, kad valstybės pagalbos poveikio įvertinimas yra pagrindinė priemonė, leidžianti įvertinti rezultatų atitiktį siūlomiems tikslams siekiant veiksmingiau ir efektyviau paskirstyti išteklius, padidinti skaidrumą ir pagerinti valdymo procesus. |
| --- | --- |

1.1.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) mano, kad valstybės pagalbos poveikio įvertinimas yra pagrindinė priemonė, leidžianti įvertinti rezultatų atitiktį siūlomiems tikslams siekiant veiksmingiau ir efektyviau paskirstyti išteklius, padidinti skaidrumą ir pagerinti valdymo procesus.

| 1.2. | Daug valstybių narių jau yra sukūrę sudėtingas ir struktūruotas vertinimo sistemas; šis procesas vyksta vis labiau juo besidomint akademinės bendruomenės atstovams, kas sudarė galimybę patobulinti vertinimo techniką ir patikslinti pagalbą skiriančių institucijų turimas vertinimo priemones. |
| --- | --- |

1.2.

Daug valstybių narių jau yra sukūrę sudėtingas ir struktūruotas vertinimo sistemas; šis procesas vyksta vis labiau juo besidomint akademinės bendruomenės atstovams, kas sudarė galimybę patobulinti vertinimo techniką ir patikslinti pagalbą skiriančių institucijų turimas vertinimo priemones.

| 1.3. | Europos Komisija kartu su valstybėms narėms įsteigė aukšto lygio forumą dėl valstybės pagalbos įmonėms, kuriame taip pat aptariamas vertinimo klausimas. |
| --- | --- |

1.3.

Europos Komisija kartu su valstybėms narėms įsteigė aukšto lygio forumą dėl valstybės pagalbos įmonėms, kuriame taip pat aptariamas vertinimo klausimas.

| 1.4. | 2014 gruodžio mėnesį vykusiame aukšto lygio forume už konkurenciją atsakinga Komisijos narė Margrethe Vestager savo kalboje teigė, kad valstybės pagalbos modernizavimo programoje yra du ypatingai svarbūs elementai, t. y. skaidrumas, leidžiantis piliečiams žinoti, kaip naudojami jų pinigai, ir vertinimas, rodantis, ar šie pinigai tinkamai panaudoti. EESRK visiškai pritaria šioms nuostatoms. |
| --- | --- |

1.4.

2014 gruodžio mėnesį vykusiame aukšto lygio forume už konkurenciją atsakinga Komisijos narė Margrethe Vestager savo kalboje teigė, kad valstybės pagalbos modernizavimo programoje yra du ypatingai svarbūs elementai, t. y. skaidrumas, leidžiantis piliečiams žinoti, kaip naudojami jų pinigai, ir vertinimas, rodantis, ar šie pinigai tinkamai panaudoti. EESRK visiškai pritaria šioms nuostatoms.

| 1.5. | EESRK palankiai vertina diskusijas apie pagalbos įmonėms politikos poveikio vertinimą ir ragina Komisiją ir toliau tvirtai laikytis to paties požiūrio, kuriuo ji vadovaujasi jau kelerius metus. |
| --- | --- |

1.5.

EESRK palankiai vertina diskusijas apie pagalbos įmonėms politikos poveikio vertinimą ir ragina Komisiją ir toliau tvirtai laikytis to paties požiūrio, kuriuo ji vadovaujasi jau kelerius metus.

| 1.6. | Vis dėlto pažymėtina, kad daugelio pagalbos schemų poveikis šiuo metu nėra vertinamas, išskyrus Europos reglamentuose nustatytus vertinimus. Daugeliu atvejų reglamentuose reikalaujama tik patvirtinti, kad pavieniai veiksmai formaliai atitinka teisinius reikalavimus, ir nėra sudaromos sąlygos atlikti išsamų, ilgalaikį visų pagalbai įmonėms skirtų investicijų efektyvumo ir veiksmingumo vertinimą. EESRK prašo visuotinai taikyti poveikio vertinimus ir, galbūt, sumažinti šiuo metu Bendrajame bendrosios išimties reglamente pagalbos schemų vidutiniam metiniam biudžetui nustatytą 150 mln. EUR ribą, kurią viršijus taikomas pranešimo apie ex ante vertinimo planą reikalavimas, priešingu atveju daugeliui valstybių narių, ypač kai pagalbos suma didelė atsižvelgiant į valstybės dydį, jis nebūtų taikomas. |
| --- | --- |

1.6.

Vis dėlto pažymėtina, kad daugelio pagalbos schemų poveikis šiuo metu nėra vertinamas, išskyrus Europos reglamentuose nustatytus vertinimus. Daugeliu atvejų reglamentuose reikalaujama tik patvirtinti, kad pavieniai veiksmai formaliai atitinka teisinius reikalavimus, ir nėra sudaromos sąlygos atlikti išsamų, ilgalaikį visų pagalbai įmonėms skirtų investicijų efektyvumo ir veiksmingumo vertinimą. EESRK prašo visuotinai taikyti poveikio vertinimus ir, galbūt, sumažinti šiuo metu Bendrajame bendrosios išimties reglamente pagalbos schemų vidutiniam metiniam biudžetui nustatytą 150 mln. EUR ribą, kurią viršijus taikomas pranešimo apie ex ante vertinimo planą reikalavimas, priešingu atveju daugeliui valstybių narių, ypač kai pagalbos suma didelė atsižvelgiant į valstybės dydį, jis nebūtų taikomas.

| 1.7. | EESRK pabrėžia, kaip bendroji valstybės pagalbos teisinė sistema palaipsniui keičia Komisijos vaidmenį: nuo kadaise vyravusios vien administracinės kultūros pereinama prie naujos formos bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis siekiant gerinti valstybės pagalbos rezultatus, sutelkiant dėmesį į jų efektyvumą ir veiksmingumą. Priėmus sprendimą modernizuoti žengtas svarbus žingsnis pirmyn. |
| --- | --- |

1.7.

EESRK pabrėžia, kaip bendroji valstybės pagalbos teisinė sistema palaipsniui keičia Komisijos vaidmenį: nuo kadaise vyravusios vien administracinės kultūros pereinama prie naujos formos bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis siekiant gerinti valstybės pagalbos rezultatus, sutelkiant dėmesį į jų efektyvumą ir veiksmingumą. Priėmus sprendimą modernizuoti žengtas svarbus žingsnis pirmyn.

| 1.8. | Valstybės narės privalo nustatyti tinkamus vertinimo, kurį atliktų nepriklausomos įstaigos, mechanizmus. EESRK mano, kad nustatant vertinimo modelį būtinas socialinių partnerių dalyvavimas nepamirštant valstybės valdžios institucijų darbuotojų įgytos patirties. Jie turėtų padėti tobulinti vertinimo procesus ir dalyvauti rengiant galutinę ataskaitą ir taip savo organizacijose skleisti vertinimo kultūrą ir palaipsniui gerinti tyrimo eigą. Europos Komisija turėtų bendradarbiauti derinant valstybių narių vertinimo kriterijus. Nustačius palyginamus vertinimo kriterijus, bus galima atlikti bendrą valstybės pagalbos efektyvumo ir veiksmingumo vertinimą. |
| --- | --- |

1.8.

Valstybės narės privalo nustatyti tinkamus vertinimo, kurį atliktų nepriklausomos įstaigos, mechanizmus. EESRK mano, kad nustatant vertinimo modelį būtinas socialinių partnerių dalyvavimas nepamirštant valstybės valdžios institucijų darbuotojų įgytos patirties. Jie turėtų padėti tobulinti vertinimo procesus ir dalyvauti rengiant galutinę ataskaitą ir taip savo organizacijose skleisti vertinimo kultūrą ir palaipsniui gerinti tyrimo eigą. Europos Komisija turėtų bendradarbiauti derinant valstybių narių vertinimo kriterijus. Nustačius palyginamus vertinimo kriterijus, bus galima atlikti bendrą valstybės pagalbos efektyvumo ir veiksmingumo vertinimą.

| 1.9. | Ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į konkrečias valstybės pagalbos sistemoje dalyvaujančiuose regionuose susiklosčiusias aplinkybes. Sveikintinas Komisijos sprendimas netaikyti išankstinio pranešimo reikalavimo daugiau nei 80 % skiriamos valstybės pagalbos (1), kadangi, pirma, finansavimas gali būti skiriamas iš karto, antra, dėl to gerokai padidėja vietos valdžios institucijų atsakomybė ir vietos valdžios institucijų patiriamos sąnaudos. Todėl valstybės narės turės dėti daug pastangų, kad užtikrintų reikiamus išteklius tiksliniams mokymams ir vietos valdžios institucijų gerosios patirties mainams. Partnerystės kultūra turi būti plėtojama visais lygmenimis. |
| --- | --- |

1.9.

Ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į konkrečias valstybės pagalbos sistemoje dalyvaujančiuose regionuose susiklosčiusias aplinkybes. Sveikintinas Komisijos sprendimas netaikyti išankstinio pranešimo reikalavimo daugiau nei 80 % skiriamos valstybės pagalbos (1), kadangi, pirma, finansavimas gali būti skiriamas iš karto, antra, dėl to gerokai padidėja vietos valdžios institucijų atsakomybė ir vietos valdžios institucijų patiriamos sąnaudos. Todėl valstybės narės turės dėti daug pastangų, kad užtikrintų reikiamus išteklius tiksliniams mokymams ir vietos valdžios institucijų gerosios patirties mainams. Partnerystės kultūra turi būti plėtojama visais lygmenimis.

| 1.10. | EESRK mano, kad dėl naujos sistemos, pagal kurią valstybės narės įpareigojamos atlikti ex ante vertinimą, padidėja išlaidos viešojo administravimo institucijoms ir įmonėms, todėl būtinas kruopštus planavimas, kuris padėtų sumažinti nereikalingą naštą ir supaprastinti procedūras. Taip pat pažymi, kad šešių mėnesių laikotarpis, skirtas labai sudėtingų sistemų vertinimo planams patvirtinimo procedūroms, gali būti pernelyg trumpas ir kad parengus priešingos padėties modelį mažoms valstybėms gali kilti didelių sunkumų. |
| --- | --- |

1.10.

EESRK mano, kad dėl naujos sistemos, pagal kurią valstybės narės įpareigojamos atlikti ex ante vertinimą, padidėja išlaidos viešojo administravimo institucijoms ir įmonėms, todėl būtinas kruopštus planavimas, kuris padėtų sumažinti nereikalingą naštą ir supaprastinti procedūras. Taip pat pažymi, kad šešių mėnesių laikotarpis, skirtas labai sudėtingų sistemų vertinimo planams patvirtinimo procedūroms, gali būti pernelyg trumpas ir kad parengus priešingos padėties modelį mažoms valstybėms gali kilti didelių sunkumų.

| 1.11. | EESRK rekomenduoja skubiai priimti komunikatą dėl valstybės pagalbos sąvokos siekiant padėti vietos valdžios institucijoms, kurioms dėl visuotinio išankstinio pranešimo išimties taikymo teko dviguba našta, t. y. nustatyti, kas yra arba nėra valstybės pagalba, ir taikyti pagalbą taip, kad ji būtų suderinama su rinka. Pavyzdžiui, viešojo finansavimo kultūrai ir paveldo išsaugojimui atveju, nuolatinis teisinis neapibrėžtumas nustatant ar jis susijęs ar ne su valstybės pagalba skatina valdžios institucijas bet kuriai pagalbai taikyti valstybės pagalbos taisykles ir patirti administracinę bei procedūrų naštą. Toks pats teisinis neapibrėžtumas būdingas ir visam infrastruktūrai finansuoti skirtam viešajam finansavimui, ypač remiantis su Leipcigo oro uosto atveju susijusia Teismo praktika. Reikia aiškiai ir tiksliai apibrėžti viešąją paramą įmonėms, kuri nesusijusi su valstybės pagalba, ir valstybės pagalbą kaip ji apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

1.11.

EESRK rekomenduoja skubiai priimti komunikatą dėl valstybės pagalbos sąvokos siekiant padėti vietos valdžios institucijoms, kurioms dėl visuotinio išankstinio pranešimo išimties taikymo teko dviguba našta, t. y. nustatyti, kas yra arba nėra valstybės pagalba, ir taikyti pagalbą taip, kad ji būtų suderinama su rinka. Pavyzdžiui, viešojo finansavimo kultūrai ir paveldo išsaugojimui atveju, nuolatinis teisinis neapibrėžtumas nustatant ar jis susijęs ar ne su valstybės pagalba skatina valdžios institucijas bet kuriai pagalbai taikyti valstybės pagalbos taisykles ir patirti administracinę bei procedūrų naštą. Toks pats teisinis neapibrėžtumas būdingas ir visam infrastruktūrai finansuoti skirtam viešajam finansavimui, ypač remiantis su Leipcigo oro uosto atveju susijusia Teismo praktika. Reikia aiškiai ir tiksliai apibrėžti viešąją paramą įmonėms, kuri nesusijusi su valstybės pagalba, ir valstybės pagalbą kaip ji apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

| 1.12. | EESRK teigiamai vertina dedamas pastangas, tačiau laikosi nuomonės, kad labai svarbu šią vertinimo kultūrą taikyti visais – regioniniu ir nacionaliniu – valdžios lygmenimis, todėl ragina Komisiją ir valstybes nares prisiimti naujus įsipareigojimus. |
| --- | --- |

1.12.

EESRK teigiamai vertina dedamas pastangas, tačiau laikosi nuomonės, kad labai svarbu šią vertinimo kultūrą taikyti visais – regioniniu ir nacionaliniu – valdžios lygmenimis, todėl ragina Komisiją ir valstybes nares prisiimti naujus įsipareigojimus.

| 1.13. | Atlikta analizė rodo, kad valstybės valdžios institucijoms trūksta duomenų apie įmonėms skirtos valstybės pagalbos valdymo išlaidas. Šių išlaidų naudojimo veiksmingumo neįmanoma nuodugniai įvertinti neatsižvelgus į tai, kiek, valstybės valdžios institucijos išleidžia vertindamos ne tik pačią pagalbą, bet ir pasiektus rezultatus. Šios sistemos skaidrumas priklauso nuo to, ar tie duomenys yra skelbiami. Remiantis turimais duomenimis visos administracinės išlaidos sudarytų apie 5 %; prie jų prisideda atitikties užtikrinimo išlaidos, siekiančios dar 5 %, ir kitos vertinimo išlaidos, kurios, Komisijos vertinimu, yra sudaro šiek tiek mažiau nei 1 % Ši išteklių suma, veikiausiai apskaičiuota per maža, objektyviai yra kur kas didesnė. |
| --- | --- |

1.13.

Atlikta analizė rodo, kad valstybės valdžios institucijoms trūksta duomenų apie įmonėms skirtos valstybės pagalbos valdymo išlaidas. Šių išlaidų naudojimo veiksmingumo neįmanoma nuodugniai įvertinti neatsižvelgus į tai, kiek, valstybės valdžios institucijos išleidžia vertindamos ne tik pačią pagalbą, bet ir pasiektus rezultatus. Šios sistemos skaidrumas priklauso nuo to, ar tie duomenys yra skelbiami. Remiantis turimais duomenimis visos administracinės išlaidos sudarytų apie 5 %; prie jų prisideda atitikties užtikrinimo išlaidos, siekiančios dar 5 %, ir kitos vertinimo išlaidos, kurios, Komisijos vertinimu, yra sudaro šiek tiek mažiau nei 1 % Ši išteklių suma, veikiausiai apskaičiuota per maža, objektyviai yra kur kas didesnė.

| 1.14. | EESRK ragina Komisiją neužkrauti įmonėms nenumatytos ir papildomos naštos ir užtikrinti didesnį visos vertinimo sistemos veiksmingumą ir efektyvumą. |
| --- | --- |

1.14.

EESRK ragina Komisiją neužkrauti įmonėms nenumatytos ir papildomos naštos ir užtikrinti didesnį visos vertinimo sistemos veiksmingumą ir efektyvumą.

| 1.15. | Labai svarbu, kad vertinime būtų atsižvelgta ir į administracinių sąnaudų ir su vertinimo modeliais susijusių sąnaudų veiksmingumą. |
| --- | --- |

1.15.

Labai svarbu, kad vertinime būtų atsižvelgta ir į administracinių sąnaudų ir su vertinimo modeliais susijusių sąnaudų veiksmingumą.

| 1.16. | Būtina užtikrinti įvairių modelių palyginamumą ir lankstumas apimties, tipo ir rodiklių požiūriu supaprastinant ex ante vertinimą ir suderinant ex post vertinimo kriterijus. |
| --- | --- |

1.16.

Būtina užtikrinti įvairių modelių palyginamumą ir lankstumas apimties, tipo ir rodiklių požiūriu supaprastinant ex ante vertinimą ir suderinant ex post vertinimo kriterijus.

| 1.17. | EESRK ragina Komisiją ekonomikos politikos srityje laikytis integruoto požiūrio įgyvendinant įvairius konkrečius veiksmus, susijusius su struktūriniais fondais, valstybės pagalba, prekybos partnerystės susitarimais, siekiant užtikrinti vieningą Europos ekonomikos programą, grindžiamą vystymusi ir augimu. |
| --- | --- |

1.17.

EESRK ragina Komisiją ekonomikos politikos srityje laikytis integruoto požiūrio įgyvendinant įvairius konkrečius veiksmus, susijusius su struktūriniais fondais, valstybės pagalba, prekybos partnerystės susitarimais, siekiant užtikrinti vieningą Europos ekonomikos programą, grindžiamą vystymusi ir augimu.

| 1.18. | EESRK rekomenduoja taikyti analogiškus kriterijus, kokie numatyti 2014 m. sausio 7 d. Komisijos deleguotajame Reglamente (ES) Nr. 240/2014 (2) dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų Europos partnerystės elgesio kodekso, kuriame numatytas reikalavimas konsultuotis su visais potencialiais suinteresuotaisiais subjektais siekiant parengti atskirą reglamentą, skirtą valstybės pagalbos veiksmingumo ir efektyvumo įvertinimui. |
| --- | --- |

1.18.

EESRK rekomenduoja taikyti analogiškus kriterijus, kokie numatyti 2014 m. sausio 7 d. Komisijos deleguotajame Reglamente (ES) Nr. 240/2014 (2) dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų Europos partnerystės elgesio kodekso, kuriame numatytas reikalavimas konsultuotis su visais potencialiais suinteresuotaisiais subjektais siekiant parengti atskirą reglamentą, skirtą valstybės pagalbos veiksmingumo ir efektyvumo įvertinimui.

| 1.19. | Atliktų tyrimų skaidrumas turėtų būti užtikrinamas kuo įmanoma plačiau informuojant apie įmones ir skirtos pagalbos sumas, kaip jau daroma kai kuriose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

1.19.

Atliktų tyrimų skaidrumas turėtų būti užtikrinamas kuo įmanoma plačiau informuojant apie įmones ir skirtos pagalbos sumas, kaip jau daroma kai kuriose valstybėse narėse.

| 1.20. | EESRK rekomenduoja vertinimo planuose numatyti:






  — | politikos tikslų įgyvendinimą, |
| --- | --- | --- |

1.20.

EESRK rekomenduoja vertinimo planuose numatyti:

—

politikos tikslų įgyvendinimą,

| — | poveikį konkurencijai ir prekybai, |
| --- | --- |

—

poveikį konkurencijai ir prekybai,

| — | priemonės efektyvumą ir (arba) rezultatyvumą, |
| --- | --- |

—

priemonės efektyvumą ir (arba) rezultatyvumą,

| — | ex ante sąlygų įvertimą siekiant mikrolygmeniu toliau taikyti tokią pačią schemą arba panašias schemas (pagalbos specifikacija), |
| --- | --- |

—

ex ante sąlygų įvertimą siekiant mikrolygmeniu toliau taikyti tokią pačią schemą arba panašias schemas (pagalbos specifikacija),

| — | skatinamąjį poveikį. |
| --- | --- |

—

skatinamąjį poveikį.

| 1.21. | EESRK nori dalyvauti visapusiškame valstybės pagalbos sistemos veiksmingumo ir efektyvumo vertinimo procese 2014–2020 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

1.21.

EESRK nori dalyvauti visapusiškame valstybės pagalbos sistemos veiksmingumo ir efektyvumo vertinimo procese 2014–2020 m. laikotarpiu.

2.   Įžanga

| 2.1. | Pagalba įmonėms gali iškreipti konkurenciją ir suskaldyti vidaus rinką, taigi ir prieštarauti Sutarčių pobūdžiui bei esmei, jei ji: nėra nustatyta pagal aiškią reglamentavimo sistemą, nėra nukreipta į gamybinę veiklą ir įmones, investuojančias visų pirma į inovacijas, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, nuo kurių priklauso ekonominė ir socialinė nauda; ir jei ji yra neribota ir nekontroliuojama. |
| --- | --- |

2.1.

Pagalba įmonėms gali iškreipti konkurenciją ir suskaldyti vidaus rinką, taigi ir prieštarauti Sutarčių pobūdžiui bei esmei, jei ji: nėra nustatyta pagal aiškią reglamentavimo sistemą, nėra nukreipta į gamybinę veiklą ir įmones, investuojančias visų pirma į inovacijas, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, nuo kurių priklauso ekonominė ir socialinė nauda; ir jei ji yra neribota ir nekontroliuojama.

| 2.2. | Kita vertus, kadangi dėl kelerius metus trunkančio ekonominio sunkmečio valstybėse kyla rimtų krizių, kurios neišvengiamai veikia įmones, darbuotojus ir piliečius, reikia gana lankstaus metodo, kurį tarptautinėse rinkose jau įgyvendino pagrindiniai ES konkurentai (kuriems netaikomos vienodos valstybės pagalbos taisyklės). Europos įmonių konkurencingumas turi tapti svarbiausias atskaitos taškas. Darbo vietų stygius Europoje – skubiai spręstina problema. Investicijos, kurios 2007 m. buvo didžiausios, smuko 15 % ir 25 mln. europiečių vis dar neturi darbo. Iš jų penki milijonai – jaunimas. Dauguma bedarbių – moterys (3). |
| --- | --- |

2.2.

Kita vertus, kadangi dėl kelerius metus trunkančio ekonominio sunkmečio valstybėse kyla rimtų krizių, kurios neišvengiamai veikia įmones, darbuotojus ir piliečius, reikia gana lankstaus metodo, kurį tarptautinėse rinkose jau įgyvendino pagrindiniai ES konkurentai (kuriems netaikomos vienodos valstybės pagalbos taisyklės). Europos įmonių konkurencingumas turi tapti svarbiausias atskaitos taškas. Darbo vietų stygius Europoje – skubiai spręstina problema. Investicijos, kurios 2007 m. buvo didžiausios, smuko 15 % ir 25 mln. europiečių vis dar neturi darbo. Iš jų penki milijonai – jaunimas. Dauguma bedarbių – moterys (3).

| 2.3. | Įdomus Europos Parlamento (4) užsakymu atliktas tyrimas atskleidė nemažų skirtumų tarp šiuo metu Europos Sąjungoje ir JAV taikomų schemų. „ES konkurencijos politikoje vadovaujamasi griežtomis valstybės pagalbos taisyklėmis, o JAV teisės aktuose šios srities nuostatų nėra.“ ES pasiūlymas dėl valstybės pagalbos skyrimo tvarkos tuometinio Komisijos nario J. Almunia prašymu buvo įtrauktas į šiuo metu vykstančias ES ir JAV derybas dėl Transatlantinio prekybos ir investicijų partnerystės susitarimo (TPIP) (5). |
| --- | --- |

2.3.

Įdomus Europos Parlamento (4) užsakymu atliktas tyrimas atskleidė nemažų skirtumų tarp šiuo metu Europos Sąjungoje ir JAV taikomų schemų. „ES konkurencijos politikoje vadovaujamasi griežtomis valstybės pagalbos taisyklėmis, o JAV teisės aktuose šios srities nuostatų nėra.“ ES pasiūlymas dėl valstybės pagalbos skyrimo tvarkos tuometinio Komisijos nario J. Almunia prašymu buvo įtrauktas į šiuo metu vykstančias ES ir JAV derybas dėl Transatlantinio prekybos ir investicijų partnerystės susitarimo (TPIP) (5).

| 2.4. | Šis pasiūlymas atrodo menkai pagrįstas ir iš esmės nereikšmingas (6). Pasaulyje Europos teisė ir toliau bus labiausiai ribojanti. Viena vertus, tai padeda baigti kurti bendrąją rinką, tačiau, kita vertus, lemia sunkumus mūsų įmonėms. Europos įmonė, kuri verčiasi gamyba Jungtinėse Amerikos Valstijose, turi teisę gauti valstybės pagalbą, kuri Europos Sąjungoje yra neleidžiama. EESRK rimtai įspėja Komisiją laisvosios prekybos susitarime neteikti pirmenybės JAV įmonėms. |
| --- | --- |

2.4.

Šis pasiūlymas atrodo menkai pagrįstas ir iš esmės nereikšmingas (6). Pasaulyje Europos teisė ir toliau bus labiausiai ribojanti. Viena vertus, tai padeda baigti kurti bendrąją rinką, tačiau, kita vertus, lemia sunkumus mūsų įmonėms. Europos įmonė, kuri verčiasi gamyba Jungtinėse Amerikos Valstijose, turi teisę gauti valstybės pagalbą, kuri Europos Sąjungoje yra neleidžiama. EESRK rimtai įspėja Komisiją laisvosios prekybos susitarime neteikti pirmenybės JAV įmonėms.

| 2.5. | Iki šiol įgyta patirtis rodo, kad būtina nuodugniai persvarstyti Europos valstybės pagalbos programą. |
| --- | --- |

2.5.

Iki šiol įgyta patirtis rodo, kad būtina nuodugniai persvarstyti Europos valstybės pagalbos programą.

| 2.6. | Pastarųjų kelerių metų ekonominė ir finansinė krizė privertė visus valdžios lygmenis iš esmės peržiūrėti išlaidų kriterijus, pagal kuriuos numatoma valstybės investicijų ir paramos įmonėms politika. Konkrečiai, atsižvelgiant į trūkstamus ir ribotus turimus išteklius, pirmenybę imta teikti poreikiui labiau racionalizuoti paramą skiriant pagalbą tik tada, kai tai turi atitinkamą pridėtinę vertę (tai pagerins pagalbos kokybę ir kartu sudarys galimybę tinkamai stebėti šios pagalbos efektyvumą ir veiksmingumą). |
| --- | --- |

2.6.

Pastarųjų kelerių metų ekonominė ir finansinė krizė privertė visus valdžios lygmenis iš esmės peržiūrėti išlaidų kriterijus, pagal kuriuos numatoma valstybės investicijų ir paramos įmonėms politika. Konkrečiai, atsižvelgiant į trūkstamus ir ribotus turimus išteklius, pirmenybę imta teikti poreikiui labiau racionalizuoti paramą skiriant pagalbą tik tada, kai tai turi atitinkamą pridėtinę vertę (tai pagerins pagalbos kokybę ir kartu sudarys galimybę tinkamai stebėti šios pagalbos efektyvumą ir veiksmingumą).

| 2.7. | EESRK nuomone, būtų tikslinga išsiaiškinti pagalbos įmonėms politikos poveikį, taip pat sužinoti, ar nustatytos tinkamos paramos priemonės ir ar administracinės ir valdymo išlaidos yra proporcingos pasiektiems rezultatams. Niekada nederėtų pamiršti, kad neįmanoma įvertinti to, ko negalima nei nustatyti, nei patobulinti. Iki šiol priimtos priemonės padėjo įgyvendinti šią nuostatą. |
| --- | --- |

2.7.

EESRK nuomone, būtų tikslinga išsiaiškinti pagalbos įmonėms politikos poveikį, taip pat sužinoti, ar nustatytos tinkamos paramos priemonės ir ar administracinės ir valdymo išlaidos yra proporcingos pasiektiems rezultatams. Niekada nederėtų pamiršti, kad neįmanoma įvertinti to, ko negalima nei nustatyti, nei patobulinti. Iki šiol priimtos priemonės padėjo įgyvendinti šią nuostatą.

| 2.8. | Būtų galima galvoti, kad vertinimas yra techninis klausimas, dominantis tik nedidelę grupę mokslininkų, tačiau jį atliekant dalyvauja kur kas daugiau specialistų, dirbančių specializuotose profesionalų konsultacinėse įmonėse, kurios specializuojasi audito arba projektų ir programų vertinimo srityje. Komisijos pažangaus reglamentavimo programoje vertinimui skyrus pagrindinį vaidmenį jis tapo svarbiausiu reglamentavimo politikos klausimu ir paskatino iškelti svarbių institucinių ir valdymo klausimų, nesusijusių su išlaidų programomis (7). |
| --- | --- |

2.8.

Būtų galima galvoti, kad vertinimas yra techninis klausimas, dominantis tik nedidelę grupę mokslininkų, tačiau jį atliekant dalyvauja kur kas daugiau specialistų, dirbančių specializuotose profesionalų konsultacinėse įmonėse, kurios specializuojasi audito arba projektų ir programų vertinimo srityje. Komisijos pažangaus reglamentavimo programoje vertinimui skyrus pagrindinį vaidmenį jis tapo svarbiausiu reglamentavimo politikos klausimu ir paskatino iškelti svarbių institucinių ir valdymo klausimų, nesusijusių su išlaidų programomis (7).

| 2.9. | Nuo 2008 m. Regioninės ir miestų politikos generalinis direktoratas rengia priešingos padėties vertinimo programas, kuriomis remiami esami vertinimai (ex ante ir ex post), atliekami struktūrinių fondų programavimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

2.9.

Nuo 2008 m. Regioninės ir miestų politikos generalinis direktoratas rengia priešingos padėties vertinimo programas, kuriomis remiami esami vertinimai (ex ante ir ex post), atliekami struktūrinių fondų programavimo laikotarpiu.

| 2.10. | 2012 m. gegužės mėn. Konkurencijos generalinis direktoratas, įgyvendindamas Valstybės pagalbos modernizavimo reformos programą, kai kurioms pagalbos schemoms nustatė poveikio vertinimą, kai taikomi priešingos padėties analizės metodai (8). Visų pirma, pagal naująjį Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą didelių pagalbos schemų (kurių metinis biudžetas didesnis nei 150 mln. EUR) vertinimas yra privalomas tokiuose konkrečiuose sektoriuose kaip regioninės plėtros politika, pagalba mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), parama moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms, pagalba aplinkosaugai ir energetikai ir parama plačiajuostei infrastruktūrai. Jau pateikta keletas (keturi) nacionalinių planų; o kiti (apie dešimt) – mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų bei plačiajuosčio ryšio srityje – dar svarstomi. |
| --- | --- |

2.10.

2012 m. gegužės mėn. Konkurencijos generalinis direktoratas, įgyvendindamas Valstybės pagalbos modernizavimo reformos programą, kai kurioms pagalbos schemoms nustatė poveikio vertinimą, kai taikomi priešingos padėties analizės metodai (8). Visų pirma, pagal naująjį Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą didelių pagalbos schemų (kurių metinis biudžetas didesnis nei 150 mln. EUR) vertinimas yra privalomas tokiuose konkrečiuose sektoriuose kaip regioninės plėtros politika, pagalba mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), parama moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms, pagalba aplinkosaugai ir energetikai ir parama plačiajuostei infrastruktūrai. Jau pateikta keletas (keturi) nacionalinių planų; o kiti (apie dešimt) – mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų bei plačiajuosčio ryšio srityje – dar svarstomi.

| 2.11. | Europos Audito Rūmai neseniai įstojo į bylą dėl bendradarbiavimo biuro „EuropeAid“ taikytų rezultatų vertinimo sistemų ir nusprendė, kad jos yra netinkamos (9). Šiuo metu tikrinamos visose Komisijos veiklos srityse taikomos vertinimo sistemos. |
| --- | --- |

2.11.

Europos Audito Rūmai neseniai įstojo į bylą dėl bendradarbiavimo biuro „EuropeAid“ taikytų rezultatų vertinimo sistemų ir nusprendė, kad jos yra netinkamos (9). Šiuo metu tikrinamos visose Komisijos veiklos srityse taikomos vertinimo sistemos.

| 2.12. | Būtina geriau suderinti valstybės pagalbos ir struktūrinių fondų lėšų naudojimo rezultatų vertinimo metodikas, taip pat nuodugniai peržiūrėti visą Europos Sąjungos išlaidų politiką. |
| --- | --- |

2.12.

Būtina geriau suderinti valstybės pagalbos ir struktūrinių fondų lėšų naudojimo rezultatų vertinimo metodikas, taip pat nuodugniai peržiūrėti visą Europos Sąjungos išlaidų politiką.

| 2.13. | Priešingos padėties analize grindžiamo valstybės politikos krypčių vertinimo tikslas – patikrinti, ar įgyvendinant tam tikrą politiką įmanoma pasiekti norimų konkrečios tikslinės gyventojų grupės arba naudos gavėjo elgsenos arba sąlygų pokyčių, t. y. kokiu mastu parama – o ne kiti veiksniai – padėjo pasiekti tam tikrą rezultatą. Tai kartais vadinama skatinamuoju poveikiu. |
| --- | --- |

2.13.

Priešingos padėties analize grindžiamo valstybės politikos krypčių vertinimo tikslas – patikrinti, ar įgyvendinant tam tikrą politiką įmanoma pasiekti norimų konkrečios tikslinės gyventojų grupės arba naudos gavėjo elgsenos arba sąlygų pokyčių, t. y. kokiu mastu parama – o ne kiti veiksniai – padėjo pasiekti tam tikrą rezultatą. Tai kartais vadinama skatinamuoju poveikiu.

| 2.14. | Vertinimo proceso tikslas – nustatyti priežastinį priimtos politikos poveikį atsižvelgiant tik į tiesioginį tos politikos poveikį, kitaip tariant, neatsižvelgiant į iškraipymus, kuriuos gali lemti bendrosios makroekonominės sąlygos ar įmonių pobūdžio skirtumai. |
| --- | --- |

2.14.

Vertinimo proceso tikslas – nustatyti priežastinį priimtos politikos poveikį atsižvelgiant tik į tiesioginį tos politikos poveikį, kitaip tariant, neatsižvelgiant į iškraipymus, kuriuos gali lemti bendrosios makroekonominės sąlygos ar įmonių pobūdžio skirtumai.

| 2.15. | Priežastinis poveikis – tai skirtumas tarp įgyvendinus politiką pasiektų rezultatų kintamųjų (faktinės padėties) ir to, kas būtų buvę, jei ši konkreti politika nebūtų buvusi patvirtinta (priešinga padėtis). |
| --- | --- |

2.15.

Priežastinis poveikis – tai skirtumas tarp įgyvendinus politiką pasiektų rezultatų kintamųjų (faktinės padėties) ir to, kas būtų buvę, jei ši konkreti politika nebūtų buvusi patvirtinta (priešinga padėtis).

| 2.16. | Tokia analizė – tai atsakas į prašymus pagrįsti grynąjį paramos poveikį ir šio poveikio mastą: pavyzdžiui, nustatyti, ar pagalba turi teigiamą ar neigiamą poveikį, ir koks to poveikio mastas, ar pastebėtus pokyčius tikrai galima priskirti įgyvendintai politikai, ar skiriasi įvairių naudos gavėjų (didelių ar mažų įmonių), regionų ar skirtingų laikotarpių rezultatai, ar valdymo ir administravimo išlaidos yra proporcingos ir tvarios. |
| --- | --- |

2.16.

Tokia analizė – tai atsakas į prašymus pagrįsti grynąjį paramos poveikį ir šio poveikio mastą: pavyzdžiui, nustatyti, ar pagalba turi teigiamą ar neigiamą poveikį, ir koks to poveikio mastas, ar pastebėtus pokyčius tikrai galima priskirti įgyvendintai politikai, ar skiriasi įvairių naudos gavėjų (didelių ar mažų įmonių), regionų ar skirtingų laikotarpių rezultatai, ar valdymo ir administravimo išlaidos yra proporcingos ir tvarios.

| 2.17. | Nors ši tema, ypač pastaraisiais dešimtmečiais, plačiai nagrinėjama ekonominėje literatūroje, vos keleto Europos Sąjungos valstybių narių valdžios institucijos toliau atlieka ir tęsia poveikio vertinimus, kad būtų stebima ir tobulinama pagalbos įmonėms politika. |
| --- | --- |

2.17.

Nors ši tema, ypač pastaraisiais dešimtmečiais, plačiai nagrinėjama ekonominėje literatūroje, vos keleto Europos Sąjungos valstybių narių valdžios institucijos toliau atlieka ir tęsia poveikio vertinimus, kad būtų stebima ir tobulinama pagalbos įmonėms politika.

| 2.18. | Tarp įdomiausių paminėtinų atvejų – Jungtinė Karalystė, kurioje nuo 2001 m. pusiau eksperimentiniais vertinimo metodais reguliariai vertinamos regioninės pagalbos programos, ir Nyderlandai, kur 2012 m. įkurta Poveikio vertinimo ekspertų darbo grupė (Impact Evaluation Expert Working Group). Be to, Suomijoje įkurta Suomijos inovacijų agentūra TEKES (Finnish Innovation Agency), o Slovėnijoje 2001 m. patvirtintas Valstybės pagalbos stebėsenos įstatymas (Monitoring of State Aid Act). |
| --- | --- |

2.18.

Tarp įdomiausių paminėtinų atvejų – Jungtinė Karalystė, kurioje nuo 2001 m. pusiau eksperimentiniais vertinimo metodais reguliariai vertinamos regioninės pagalbos programos, ir Nyderlandai, kur 2012 m. įkurta Poveikio vertinimo ekspertų darbo grupė (Impact Evaluation Expert Working Group). Be to, Suomijoje įkurta Suomijos inovacijų agentūra TEKES (Finnish Innovation Agency), o Slovėnijoje 2001 m. patvirtintas Valstybės pagalbos stebėsenos įstatymas (Monitoring of State Aid Act).

| 2.19. | Šia nuomonę EESRK nori prisidėti prie Europos Komisijos ir valstybių narių diskusijos apie pagalbos įmonėms priemonių efektyvumą ir veiksmingumą ir būtinybę ir plėtoti poveikio vertinimus. |
| --- | --- |

2.19.

Šia nuomonę EESRK nori prisidėti prie Europos Komisijos ir valstybių narių diskusijos apie pagalbos įmonėms priemonių efektyvumą ir veiksmingumą ir būtinybę ir plėtoti poveikio vertinimus.

3.   Kodėl vertinti? Literatūroje aprašyta patirtis

| 3.1. | Šia nuomone siekiama pagrįsti vertinimo svarbą remiantis priešingos padėties analizės empiriniais duomenimis. Vertinimas turėtų būti laikomas nebe akademine veikla, o veikiau į politikos ciklą įtraukta būtinąja įsigalėjusia praktika, taikoma įgyvendinant, stebint, vertinant, keičiant. |
| --- | --- |

3.1.

Šia nuomone siekiama pagrįsti vertinimo svarbą remiantis priešingos padėties analizės empiriniais duomenimis. Vertinimas turėtų būti laikomas nebe akademine veikla, o veikiau į politikos ciklą įtraukta būtinąja įsigalėjusia praktika, taikoma įgyvendinant, stebint, vertinant, keičiant.

| 3.2. | Todėl nuomonėje nagrinėjama keletas įvairiose Europos Sąjungos valstybėse narėse atliktų tyrimų ir aprašoma pagrindinė įgyta patirtis, būtent, jos politinė reikšmė, kurią lemia poveikis investicijų augimui, produktyvumui, užimtumui, inovacijoms schemos išlaidoms. Šie rodikliai padeda suprasti augimo poveikį ir pabrėžti tikslingos, aukštos kokybės pagalbos būtinybę. |
| --- | --- |

3.2.

Todėl nuomonėje nagrinėjama keletas įvairiose Europos Sąjungos valstybėse narėse atliktų tyrimų ir aprašoma pagrindinė įgyta patirtis, būtent, jos politinė reikšmė, kurią lemia poveikis investicijų augimui, produktyvumui, užimtumui, inovacijoms schemos išlaidoms. Šie rodikliai padeda suprasti augimo poveikį ir pabrėžti tikslingos, aukštos kokybės pagalbos būtinybę.

| 3.3. | Nors literatūroje paprastai pabrėžiama, kad egzistuoja teigiama koreliacija tarp valstybės paramos įmonėms ir našumo (investicijų, užimtumo, naujų produktų) augimo, pažymėtina, kad skatinamasis pagalbos poveikis negali būti laikomas savaime suprantamu. Iš esmės politikos sėkmei turi įtakos ir kiti įvairūs veiksniai, pavyzdžiui, bendrosios ekonominės tendencijos, rinkų veikimas ir bendrasis apmokestinimas. |
| --- | --- |

3.3.

Nors literatūroje paprastai pabrėžiama, kad egzistuoja teigiama koreliacija tarp valstybės paramos įmonėms ir našumo (investicijų, užimtumo, naujų produktų) augimo, pažymėtina, kad skatinamasis pagalbos poveikis negali būti laikomas savaime suprantamu. Iš esmės politikos sėkmei turi įtakos ir kiti įvairūs veiksniai, pavyzdžiui, bendrosios ekonominės tendencijos, rinkų veikimas ir bendrasis apmokestinimas.

| 3.4. | Tyrime, kuriame analizuojamas Įstatymo Nr. 488 poveikis Italijoje, A. Martini ir D. Bondonio (2012 m.) įrodė, kad tiesioginę pagalbą gavusių įmonių tiesioginės investicijos apskritai mažėja. Šiuo atveju dėl tiesioginės valstybės paramos įmonėms, regis, sumažėjo privačių investicijų išlaidos, o kartu – ir privačių išteklių poreikis. Valstybės pagalba turėtų papildyti, o ne pakeisti investicijas. |
| --- | --- |

3.4.

Tyrime, kuriame analizuojamas Įstatymo Nr. 488 poveikis Italijoje, A. Martini ir D. Bondonio (2012 m.) įrodė, kad tiesioginę pagalbą gavusių įmonių tiesioginės investicijos apskritai mažėja. Šiuo atveju dėl tiesioginės valstybės paramos įmonėms, regis, sumažėjo privačių investicijų išlaidos, o kartu – ir privačių išteklių poreikis. Valstybės pagalba turėtų papildyti, o ne pakeisti investicijas.

| 3.5. | Literatūroje nurodoma ir keletas svarbių kritinių pastabų dėl pagalbos poveikio našumo. Vertinamajame tyrime apie Jungtinės Karalystės įmones, gavusias paramą pagal Regioninės atrankinės paramos programą (angl. RSA), C. Criscuolo (2012 m.) paaiškina, kodėl našumo augimas nėra statistiškai reikšmingas (10). |
| --- | --- |

3.5.

Literatūroje nurodoma ir keletas svarbių kritinių pastabų dėl pagalbos poveikio našumo. Vertinamajame tyrime apie Jungtinės Karalystės įmones, gavusias paramą pagal Regioninės atrankinės paramos programą (angl. RSA), C. Criscuolo (2012 m.) paaiškina, kodėl našumo augimas nėra statistiškai reikšmingas (10).

| 3.6. | Šios išvados, regis, atitinka kitus empirinius duomenis, kurie įrodo, kad tiesioginė pagalba dažnai daro teigiamą poveikį gamybos apimtims, tačiau neturi jokio poveikio našumui. Kitaip tariant, pagalbą gaunančios įmonės auga nepradėjusios dirbti nė kiek našiau. Tai gali padidinti riziką, kad rinkoje išliks nelabai konkurencingos įmonės. |
| --- | --- |

3.6.

Šios išvados, regis, atitinka kitus empirinius duomenis, kurie įrodo, kad tiesioginė pagalba dažnai daro teigiamą poveikį gamybos apimtims, tačiau neturi jokio poveikio našumui. Kitaip tariant, pagalbą gaunančios įmonės auga nepradėjusios dirbti nė kiek našiau. Tai gali padidinti riziką, kad rinkoje išliks nelabai konkurencingos įmonės.

| 3.7. | Statistiniai-ekonometriniai modeliai, kuriais priešingos padėties metodu nustatomas paramos poveikis, taip pat suteikia galimybę parodyti grynąjį konkrečių su užimtumu susijusių pagalbos priemonių poveikį. Taip galima apskaičiuoti vienam „sukurtam“ produkcijos vienetui tenkančias išlaidas. |
| --- | --- |

3.7.

Statistiniai-ekonometriniai modeliai, kuriais priešingos padėties metodu nustatomas paramos poveikis, taip pat suteikia galimybę parodyti grynąjį konkrečių su užimtumu susijusių pagalbos priemonių poveikį. Taip galima apskaičiuoti vienam „sukurtam“ produkcijos vienetui tenkančias išlaidas.

| 3.8. | Labai dažnai pagalbai tiesiogiai priskirtinų naujų produkcijos vienetų skaičius neatitinka per ex post vertinimą užregistruotos statistikos. Tyrime apie pagalbos mažosioms ir vidutinėms įmonėms priemones Lenkijoje R. Trzciński (2011 m.) parodo, kad vos 10 550 iš 25 000 paramos „sukurtų“ darbo vietų iš tikrųjų yra priskirtinos įgyvendintai politikai (11). Tokią išvadą padarė ir D. Bondonio ir A. Martini (2012 m.). Vos 12 500 iš 89 000 Įstatymo Nr. 488 ex post vertinimo metu užregistruotų darbo vietų buvo iš tiesų sukurtos už kiekvienam produkcijos vienetui tenkančius 232 000 EUR (12). Reikėtų įvertinti valstybės pagalbos poveikį esamoms darbo vietoms, vadinasi išsiaiškinti, kaip ji padeda apsaugoti vietos, regioninę ir nacionalinę ekonomiką. |
| --- | --- |

3.8.

Labai dažnai pagalbai tiesiogiai priskirtinų naujų produkcijos vienetų skaičius neatitinka per ex post vertinimą užregistruotos statistikos. Tyrime apie pagalbos mažosioms ir vidutinėms įmonėms priemones Lenkijoje R. Trzciński (2011 m.) parodo, kad vos 10 550 iš 25 000 paramos „sukurtų“ darbo vietų iš tikrųjų yra priskirtinos įgyvendintai politikai (11). Tokią išvadą padarė ir D. Bondonio ir A. Martini (2012 m.). Vos 12 500 iš 89 000 Įstatymo Nr. 488 ex post vertinimo metu užregistruotų darbo vietų buvo iš tiesų sukurtos už kiekvienam produkcijos vienetui tenkančius 232 000 EUR (12). Reikėtų įvertinti valstybės pagalbos poveikį esamoms darbo vietoms, vadinasi išsiaiškinti, kaip ji padeda apsaugoti vietos, regioninę ir nacionalinę ekonomiką.

| 3.9. | Įmonėms skiriama pagalba daro nevienodą poveikį atsižvelgiant į skiriamos paramos sumą, įmonės dydį, geografinę jos buvimo vietą ir paramos tipą. Tokių analizių empiriniai duomenys turėtų būti pateikti sprendimus priimantiems valstybės pareigūnams, kad jie galėtų priimti sprendimus ir suprasti, kokia parama ir kokiomis aplinkybėmis yra tinkamiausia. Kaip jau tapo akivaizdu, būtina parengti tikslines pagalbos priemones, kad būtų galima padidinti politikos veiksmingumą ir efektyvumą. |
| --- | --- |

3.9.

Įmonėms skiriama pagalba daro nevienodą poveikį atsižvelgiant į skiriamos paramos sumą, įmonės dydį, geografinę jos buvimo vietą ir paramos tipą. Tokių analizių empiriniai duomenys turėtų būti pateikti sprendimus priimantiems valstybės pareigūnams, kad jie galėtų priimti sprendimus ir suprasti, kokia parama ir kokiomis aplinkybėmis yra tinkamiausia. Kaip jau tapo akivaizdu, būtina parengti tikslines pagalbos priemones, kad būtų galima padidinti politikos veiksmingumą ir efektyvumą.

4.   Pastabos

| 4.1. | Europos Komisija privalo tęsti darbą ir geriau informuoti apie bendriausius poveikio vertinimo srityje taikomus principus ir metodus. Visų pirma, EESRK mano, kad, bendradarbiaujant su universitetais, mokslinių tyrimų institutais, socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, įvairiose valstybėse narėse turėtų būti rengiami praktiniai seminarai apie vertinimo metodus ir jau nustatytą metodiką. Ši patirtis padės Komisijai geriau suprasti, kokių kliūčių gali kilti taikant teisės aktus, ir suteiks jai galimybę šioje srityje imtis konkrečių veiksmų. |
| --- | --- |

4.1.

Europos Komisija privalo tęsti darbą ir geriau informuoti apie bendriausius poveikio vertinimo srityje taikomus principus ir metodus. Visų pirma, EESRK mano, kad, bendradarbiaujant su universitetais, mokslinių tyrimų institutais, socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, įvairiose valstybėse narėse turėtų būti rengiami praktiniai seminarai apie vertinimo metodus ir jau nustatytą metodiką. Ši patirtis padės Komisijai geriau suprasti, kokių kliūčių gali kilti taikant teisės aktus, ir suteiks jai galimybę šioje srityje imtis konkrečių veiksmų.

| 4.2. | Nors Komisijos pastangos yra sveikintinos, svarbu, kad būtų vertinama daugiau pagalbos schemų, ypač kai pagalbos sumos didelės. Taip pat svarbu skatinti diskusijas apie metodiką, kuria siekiama papildyti priešingos padėties vertinimo metodus naujomis vertinimo priemonėmis, kad būtų galima vertinti ir kitų pagalbos įmonėms formų (jomis per se laikomos finansinė parama, tiesioginė pagalba, pramoninė politika) poveikį. |
| --- | --- |

4.2.

Nors Komisijos pastangos yra sveikintinos, svarbu, kad būtų vertinama daugiau pagalbos schemų, ypač kai pagalbos sumos didelės. Taip pat svarbu skatinti diskusijas apie metodiką, kuria siekiama papildyti priešingos padėties vertinimo metodus naujomis vertinimo priemonėmis, kad būtų galima vertinti ir kitų pagalbos įmonėms formų (jomis per se laikomos finansinė parama, tiesioginė pagalba, pramoninė politika) poveikį.

| 4.3. | EESRK pabrėžia, kad būtina sukurti tinkamą kriterijų ir vertinimo parametrų požiūriu įvairiapusę metodiką. Komisija nurodo (13): „taip bus užtikrinta, kad viešąja parama būtų skatinamos inovacijos, ekologiškos technologijos, žmogiškojo kapitalo plėtra, padedama išvengti žalos aplinkai ir, galiausiai, didinamas ekonomikos augimas, užimtumas ir ES konkurencingumas.“ Visi šie veiksniai padeda įvertinti valstybės pagalbą ne tik sąnaudų, bet ir kitu požiūriu. Europos Parlamentas nori dalyvauti nustatant vertinimo metodologiją, taip pat Europos teisės aktus valstybės pagalbos srityje, nes tai turi didelės įtakos valstybių narių ekonomikos politikos srities sprendimams. EESRK taip pat pabrėžia, mokslinių tyrimų tikslais svarbu užtikrinti laisvą prieigą prie vertinimo duomenų, kad būtų galima patobulinti jo metodiką. |
| --- | --- |

4.3.

EESRK pabrėžia, kad būtina sukurti tinkamą kriterijų ir vertinimo parametrų požiūriu įvairiapusę metodiką. Komisija nurodo (13): „taip bus užtikrinta, kad viešąja parama būtų skatinamos inovacijos, ekologiškos technologijos, žmogiškojo kapitalo plėtra, padedama išvengti žalos aplinkai ir, galiausiai, didinamas ekonomikos augimas, užimtumas ir ES konkurencingumas.“ Visi šie veiksniai padeda įvertinti valstybės pagalbą ne tik sąnaudų, bet ir kitu požiūriu. Europos Parlamentas nori dalyvauti nustatant vertinimo metodologiją, taip pat Europos teisės aktus valstybės pagalbos srityje, nes tai turi didelės įtakos valstybių narių ekonomikos politikos srities sprendimams. EESRK taip pat pabrėžia, mokslinių tyrimų tikslais svarbu užtikrinti laisvą prieigą prie vertinimo duomenų, kad būtų galima patobulinti jo metodiką.

| 4.4. | Komisijai, kartu su nacionalinėmis ir Europos statistikos organizacijomis, būtų pravartu aptarti galimybę sukurti patikimą valstybės pagalbos įmonėms duomenų bazę, kuri būtų įtraukta į bendrąją metodinę sistemą. Taip būtų užtikrintas sprendimų priėmimo proceso skaidrumas, o valstybės valdžios institucijos ir šioje veikloje dalyvaujantys tyrėjai būtų skatinami įgyvendinti tyrimų ir vertinimo veiklą. |
| --- | --- |

4.4.

Komisijai, kartu su nacionalinėmis ir Europos statistikos organizacijomis, būtų pravartu aptarti galimybę sukurti patikimą valstybės pagalbos įmonėms duomenų bazę, kuri būtų įtraukta į bendrąją metodinę sistemą. Taip būtų užtikrintas sprendimų priėmimo proceso skaidrumas, o valstybės valdžios institucijos ir šioje veikloje dalyvaujantys tyrėjai būtų skatinami įgyvendinti tyrimų ir vertinimo veiklą.

| 4.5. | Universitetai ir tyrimų centrai galėtų atlikti lemiamą vaidmenį supažindinant su vertinimo praktika ir skleidžiant naujas ir pažangesnes valstybės politikos vertinimo priemones. Be to, Europos Komisija galėtų pasitelkti nepriklausomus mokslinių tyrimų institutus, kad šie atliktų atvejų tyrimus ir įvertintų pagalbos tam tikruose sektoriuose, pavyzdžiui, pagalbos moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms, paramos mažosioms ir vidutinėms įmonėms, pagalbos energetikai ir infrastruktūrai, efektyvumą. |
| --- | --- |

4.5.

Universitetai ir tyrimų centrai galėtų atlikti lemiamą vaidmenį supažindinant su vertinimo praktika ir skleidžiant naujas ir pažangesnes valstybės politikos vertinimo priemones. Be to, Europos Komisija galėtų pasitelkti nepriklausomus mokslinių tyrimų institutus, kad šie atliktų atvejų tyrimus ir įvertintų pagalbos tam tikruose sektoriuose, pavyzdžiui, pagalbos moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms, paramos mažosioms ir vidutinėms įmonėms, pagalbos energetikai ir infrastruktūrai, efektyvumą.

| 4.6. | Įvertinus tai, kad pagal naujuosius Bendrijos reglamentus reikalaujamuose vertinimuose deramai neatsižvelgiama į bendrąjį pagalbos įmonėms poveikį Europos ekonomikai, rekomenduojama, kad dabartinio programavimo laikotarpio (2014–2020 m.) pabaigoje Komisija pradėtų šios srities bandomąjį tyrimą. Jame turėtų būti nagrinėjami pagrindiniai veiksniai, kurie lemia, kaip naudojama pagalba, apibrėžiamas pagalbos įmonėms ir ją skiriančios valdžios institucijos ekonominių galimybių santykis, siekiama suprasti dabartinį sanglaudos ir konkurencijos politikos ryšį. |
| --- | --- |

4.6.

Įvertinus tai, kad pagal naujuosius Bendrijos reglamentus reikalaujamuose vertinimuose deramai neatsižvelgiama į bendrąjį pagalbos įmonėms poveikį Europos ekonomikai, rekomenduojama, kad dabartinio programavimo laikotarpio (2014–2020 m.) pabaigoje Komisija pradėtų šios srities bandomąjį tyrimą. Jame turėtų būti nagrinėjami pagrindiniai veiksniai, kurie lemia, kaip naudojama pagalba, apibrėžiamas pagalbos įmonėms ir ją skiriančios valdžios institucijos ekonominių galimybių santykis, siekiama suprasti dabartinį sanglaudos ir konkurencijos politikos ryšį.

| 4.7. | Ši nuomonė – tai pirmasis EESRK žingsnis vertinant įmonėms skiriamą pagalbą, taip pat atsakas į šioje srityje Komisijos vykdomą veiklą ir parama jai. Vis dėl to, EESRK nuomone, svarbu plačiau vykdyti ir gilinti diskusijas. Komitetas ir toliau akylai stebės Komisijos darbą šioje srityje ir, kai tik įmanoma, skatins veiksmingumo ir efektyvumo vertinimo kultūrą. |
| --- | --- |

4.7.

Ši nuomonė – tai pirmasis EESRK žingsnis vertinant įmonėms skiriamą pagalbą, taip pat atsakas į šioje srityje Komisijos vykdomą veiklą ir parama jai. Vis dėl to, EESRK nuomone, svarbu plačiau vykdyti ir gilinti diskusijas. Komitetas ir toliau akylai stebės Komisijos darbą šioje srityje ir, kai tik įmanoma, skatins veiksmingumo ir efektyvumo vertinimo kultūrą.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 16 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  Už konkurenciją atsakingos Komisijos narės Margrethe Vestager kalba aukšto lygio valstybių narių forume, 2014 m. gruodžio 18 d.

1

(2)  OL L 74, 2014 3 14, p. 1

2

(3)  http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=teilm020&language=en

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/bibliotheque/briefing/2014/140779/LDM_BRI%282014%29140779_REV1_EN.pdf

4

(5)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153019.6%20Competition%20SoE%20Subsidies%20merged.pdf

5

(6)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153031.pdf

6

(7)  http://www.lexxion.de/pdf/ejrr/ejrr_2015_01-005.pdf

7

(8)  2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (OL L 187, 2014 6 26, p. 1).

8

(9)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/INSR14_18/INSR14_18_LT.pdf

9

(10)  Criscuolo, C., R. Martin, H. Overman ir J. Van Reenen (2012 m.), „Priežastiniai pramoninės politikos padariniai“ (angl. „The causal effects of an industrial policy“), Ekonominės politikos tyrimų centro (angl. CEPR) konsultacijoms skirti dokumentai 8818.

10

(11)  R. Trzciński (2011 m.), „Inovatyvios ekonomikos link. Paramos įmonėms poveikis Lenkijoje“ (angl. „Towards Innovative Economy – Effects of Grants to Enterprises in Poland“), red. Jacek Pokorski.

11

(12)  A. Martini ir D. Bondonio (2012 m.), „Sanglaudos politikos priešingos padėties poveikio įvertinimas: investicijų subsidijų poveikis ir ekonominis veiksmingas Italijoje“ (angl. „Counterfactual impact evaluation of cohesion policy: impact and cost effectiveness of investment subsidies in Italy“), ataskaita Europos Komisijai, Regioninės ir miestų politikos generaliniam direktoratui.

12

(13)  COM(2012) 209 final.

13

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/26

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Ekonomikos bendrosios gerovės kūrimui: tvaraus ir į socialinę sanglaudą orientuoto ekonomikos modelio“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2016/C 013/06)

| Pranešėjas | Carlos Trias PINTÓ |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Stefano PALMIERI |

Pranešėjas

Carlos Trias PINTÓ

Bendrapranešėjis

Stefano PALMIERI

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2015 m. vasario 19 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Ekonomikos bendrosios gerovės kūrimui: tvaraus ir į socialinę sanglaudą orientuoto ekonomikos modelio

(nuomonė savo iniciatyva).

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. liepos 10 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (2015 m. rugsėjo 17 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 144 nariams balsavus už, 13 prieš ir 11 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK mano, kad Ekonomikos bendrosios gerovės kūrimui (EBGK) (1) modelis yra parengtas taip, kad būtų įtrauktas tiek į Europos, tiek ir į nacionalinę teisinę sistemą siekiant sukurti Europos bendrąją rinką remiantis etiškesne ekonomika, pagrįsta Europos vertybėmis ir socialinės atsakomybės politikos pasiekimais, taip pat užmegzti juos stiprinančias sinergijas. |
| --- | --- |

1.1.

EESRK mano, kad Ekonomikos bendrosios gerovės kūrimui (EBGK) (1) modelis yra parengtas taip, kad būtų įtrauktas tiek į Europos, tiek ir į nacionalinę teisinę sistemą siekiant sukurti Europos bendrąją rinką remiantis etiškesne ekonomika, pagrįsta Europos vertybėmis ir socialinės atsakomybės politikos pasiekimais, taip pat užmegzti juos stiprinančias sinergijas.

| 1.2. | Ekonomika bendrosios gerovės kūrimui yra holistinis požiūris, kurio koncepcija artima pagrindinėms socialinės ekonomikos, žiedinės ekonomikos, bendro vartojimo ekonomikos, funkcionalumo ekonomikos, ištekliais grindžiamos ekonomikos ir „mėlynosios ekonomikos“ vertybėms. |
| --- | --- |

1.2.

Ekonomika bendrosios gerovės kūrimui yra holistinis požiūris, kurio koncepcija artima pagrindinėms socialinės ekonomikos, žiedinės ekonomikos, bendro vartojimo ekonomikos, funkcionalumo ekonomikos, ištekliais grindžiamos ekonomikos ir „mėlynosios ekonomikos“ vertybėms.

| 1.3. | Ekonomiką bendrosios gerovės kūrimui remia pilietinės visuomenės organizacijos, verslo atstovai ir akademinė bendruomenė; manoma, kad taikant šį modelį galima stiprinti Europos vertybes, socialinę sanglaudą ir skatinti atsakingą ekonominę sistemą. Faktiškai ekonomiką bendrosios gerovės kūrimui jau remia daugiau kaip šimtas vietos grupių, beveik 2 000 įmonių (2) ir socialinių organizacijų. |
| --- | --- |

1.3.

Ekonomiką bendrosios gerovės kūrimui remia pilietinės visuomenės organizacijos, verslo atstovai ir akademinė bendruomenė; manoma, kad taikant šį modelį galima stiprinti Europos vertybes, socialinę sanglaudą ir skatinti atsakingą ekonominę sistemą. Faktiškai ekonomiką bendrosios gerovės kūrimui jau remia daugiau kaip šimtas vietos grupių, beveik 2 000 įmonių (2) ir socialinių organizacijų.

| 1.4. | Vadovaudamasis strategija „Europa 2020“, šis modelis siūlo perėjimą prie „etiškos Europos rinkos“, kuri skatintų socialines naujoves, didintų užimtumo lygį ir būtų naudinga aplinkai. „Etišką Europos rinką“ bus galima sukurti įgyvendinant keletą strategijų. Tai: |
| --- | --- |

1.4.

Vadovaudamasis strategija „Europa 2020“, šis modelis siūlo perėjimą prie „etiškos Europos rinkos“, kuri skatintų socialines naujoves, didintų užimtumo lygį ir būtų naudinga aplinkai. „Etišką Europos rinką“ bus galima sukurti įgyvendinant keletą strategijų. Tai:

| 1.4.1. | gerovės ir socialinio vystymosi matavimas pasitelkiant rodiklius, apimančius daugiau nei BVP (3), pavyzdžiui, Bendrosios gerovės produktą ir Bendrosios gerovės balansą; |
| --- | --- |

1.4.1.

gerovės ir socialinio vystymosi matavimas pasitelkiant rodiklius, apimančius daugiau nei BVP (3), pavyzdžiui, Bendrosios gerovės produktą ir Bendrosios gerovės balansą;

| 1.4.2. | politikos formavimas siekiant pripažinti įmones, kurių indėlis į bendrąją gerovę yra didesnis, pavyzdžiui, etiškų viešųjų pirkimų organizavimas ir etiškos vidaus prekybos skatinimas; |
| --- | --- |

1.4.2.

politikos formavimas siekiant pripažinti įmones, kurių indėlis į bendrąją gerovę yra didesnis, pavyzdžiui, etiškų viešųjų pirkimų organizavimas ir etiškos vidaus prekybos skatinimas;

| 1.4.3. | etiškos išorės prekybos, kaip Europos prekinio ženklo, propagavimas. Tokiu būdu ES įgis pripažinimą kaip etiška rinka, o Europos įmonės bus pasaulinės etiškos rinkos lyderės ir prisidės prie žmogaus teisių ir darbo standartų įtvirtinimo bei aplinkos apsaugos visame pasaulyje; |
| --- | --- |

1.4.3.

etiškos išorės prekybos, kaip Europos prekinio ženklo, propagavimas. Tokiu būdu ES įgis pripažinimą kaip etiška rinka, o Europos įmonės bus pasaulinės etiškos rinkos lyderės ir prisidės prie žmogaus teisių ir darbo standartų įtvirtinimo bei aplinkos apsaugos visame pasaulyje;

| 1.4.4. | parama visų rūšių verslininkams, steigiantiems organizacijas, kurių tikslas – prisidėti prie bendrosios gerovės; |
| --- | --- |

1.4.4.

parama visų rūšių verslininkams, steigiantiems organizacijas, kurių tikslas – prisidėti prie bendrosios gerovės;

| 1.4.5. | etiško vartojimo skatinimas ir Europos vartotojų informuotumo didinimas; |
| --- | --- |

1.4.5.

etiško vartojimo skatinimas ir Europos vartotojų informuotumo didinimas;

| 1.4.6. | finansinės ekosistemos spektro didinimas visoje ES propaguojant etiškų bankų ir biržų tinklus. |
| --- | --- |

1.4.6.

finansinės ekosistemos spektro didinimas visoje ES propaguojant etiškų bankų ir biržų tinklus.

| 1.5. | EESRK ragina Europos Komisiją, laikantis atnaujintos įmonių socialinės atsakomybės strategijos, imtis kokybinių veiksmų siekiant paskatinti (viešųjų pirkimų, prieigos prie išorės rinkų, mokesčių lengvatų ir kt. forma) įmones, galinčias pademonstruoti didesnius etinius parametrus atitinkančius veiklos rodiklius. |
| --- | --- |

1.5.

EESRK ragina Europos Komisiją, laikantis atnaujintos įmonių socialinės atsakomybės strategijos, imtis kokybinių veiksmų siekiant paskatinti (viešųjų pirkimų, prieigos prie išorės rinkų, mokesčių lengvatų ir kt. forma) įmones, galinčias pademonstruoti didesnius etinius parametrus atitinkančius veiklos rodiklius.

2.   Įvadas

| 2.1. | Šiuolaikinėje visuomenėje ekonomikai ir atitinkamai ekonominei politikai tenka labai svarbus vaidmuo, nuo kurio priklauso, ar sėkmingai bus įgyvendinamos daugelis kitų, piliečių gerovei svarbių pagrindinių politikos strategijų – švietimo, sveikatos apsaugos, socialinių paslaugų, kultūros, aplinkos, technologijų ir inovacijų. Visų šių strategijų įgyvendinimas labai priklauso nuo ekonominės padėties poveikio įvairiems vietos ir regionų lygmenims. |
| --- | --- |

2.1.

Šiuolaikinėje visuomenėje ekonomikai ir atitinkamai ekonominei politikai tenka labai svarbus vaidmuo, nuo kurio priklauso, ar sėkmingai bus įgyvendinamos daugelis kitų, piliečių gerovei svarbių pagrindinių politikos strategijų – švietimo, sveikatos apsaugos, socialinių paslaugų, kultūros, aplinkos, technologijų ir inovacijų. Visų šių strategijų įgyvendinimas labai priklauso nuo ekonominės padėties poveikio įvairiems vietos ir regionų lygmenims.

| 2.2. | Krizė, kuri vis dar daro neigiamą poveikį valstybių narių ekonomikai ir Europos žmonių gyvenimo kokybei, atskleidė menką ES socialinės ir ekonominės sistemos atsparumą. |
| --- | --- |

2.2.

Krizė, kuri vis dar daro neigiamą poveikį valstybių narių ekonomikai ir Europos žmonių gyvenimo kokybei, atskleidė menką ES socialinės ir ekonominės sistemos atsparumą.

| 2.3. | Kita vertus, 2014 m. Tarptautinės profesinių sąjungų konfederacijos (TPSK) pasaulinės apklausos duomenimis (4), nėra nė vienos šalies, kurios ekonomikos sistemą dauguma žmonių laikytų sąžininga. Keturi iš penkių respondentų (78 %) mano, kad ekonomikos sistema yra palankesnė turtingiesiems. Pavyzdžiui, 88 % vokiečių ir 90 % austrų pageidautų „naujos ekonominės tvarkos“ („Bertelsmann Stiftung“ tyrimas (5)) – to paties, be abejo, pageidauja ir labiausiai nuo ekonomikos krizės nukentėjusios šalys, kaip antai Graikija, Portugalija, Airija, Ispanija ir Italija. |
| --- | --- |

2.3.

Kita vertus, 2014 m. Tarptautinės profesinių sąjungų konfederacijos (TPSK) pasaulinės apklausos duomenimis (4), nėra nė vienos šalies, kurios ekonomikos sistemą dauguma žmonių laikytų sąžininga. Keturi iš penkių respondentų (78 %) mano, kad ekonomikos sistema yra palankesnė turtingiesiems. Pavyzdžiui, 88 % vokiečių ir 90 % austrų pageidautų „naujos ekonominės tvarkos“ („Bertelsmann Stiftung“ tyrimas (5)) – to paties, be abejo, pageidauja ir labiausiai nuo ekonomikos krizės nukentėjusios šalys, kaip antai Graikija, Portugalija, Airija, Ispanija ir Italija.

| 2.4. | Atsižvelgiant į Komisijos padarytą pažangą socialinių inovacijų srityje ir EESRK nuomonę SC/39 „Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ rezultatų apžvalga“ ir strategijos „Europa 2020“ koordinacinio komiteto iniciatyvą „Nepraraskime optimizmo. Ne vien tik BVP“, akivaizdu, kad norint veiksmingai remti ekonomikos konkurencingumą ir socialinę sanglaudą, būtina keisti požiūrį ir iš tikrųjų glaudžiai tarpusavyje susieti ekonomikos, aplinkos apsaugos ir socialinius tikslus ir taikant holistinį požiūrį siekti didesnės pusiausvyros tarp kokybinių ir kiekybinių plėtros aspektų. |
| --- | --- |

2.4.

Atsižvelgiant į Komisijos padarytą pažangą socialinių inovacijų srityje ir EESRK nuomonę SC/39 „Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ rezultatų apžvalga“ ir strategijos „Europa 2020“ koordinacinio komiteto iniciatyvą „Nepraraskime optimizmo. Ne vien tik BVP“, akivaizdu, kad norint veiksmingai remti ekonomikos konkurencingumą ir socialinę sanglaudą, būtina keisti požiūrį ir iš tikrųjų glaudžiai tarpusavyje susieti ekonomikos, aplinkos apsaugos ir socialinius tikslus ir taikant holistinį požiūrį siekti didesnės pusiausvyros tarp kokybinių ir kiekybinių plėtros aspektų.

| 2.5. | Ekonomikos bendrosios gerovės kūrimui (EBGK) modelis yra deramas Europos visuomenės palaikomos sistemos papildas. Jos tikslai ir vertybės apima daugiau nei įprastus pasiūlymus dėl įmonių atsakomybės, o jos holistinės vizijos suteikia galimybę bendrai veiklai suburti įvairiausius visuomenės veikėjus. |
| --- | --- |

2.5.

Ekonomikos bendrosios gerovės kūrimui (EBGK) modelis yra deramas Europos visuomenės palaikomos sistemos papildas. Jos tikslai ir vertybės apima daugiau nei įprastus pasiūlymus dėl įmonių atsakomybės, o jos holistinės vizijos suteikia galimybę bendrai veiklai suburti įvairiausius visuomenės veikėjus.

| 2.6. | Vos per ketverius metus EBGK tapo socialiniu judėjimu, kurį remia daugiau kaip šimtas vietos grupių, beveik 2 000 įmonių ir socialinių organizacijų bei vis daugiau universitetų įvairiose šalyse, įskaitant Austriją, Vokietiją, Šveicariją, Italiją ir Ispaniją. Be to, Pietų Tirolio regionas (Italija) ir daugelio Europos šalių vietos valdžios institucijų pradėjo taikyti EBGK modelį savo teritorijose. |
| --- | --- |

2.6.

Vos per ketverius metus EBGK tapo socialiniu judėjimu, kurį remia daugiau kaip šimtas vietos grupių, beveik 2 000 įmonių ir socialinių organizacijų bei vis daugiau universitetų įvairiose šalyse, įskaitant Austriją, Vokietiją, Šveicariją, Italiją ir Ispaniją. Be to, Pietų Tirolio regionas (Italija) ir daugelio Europos šalių vietos valdžios institucijų pradėjo taikyti EBGK modelį savo teritorijose.

3.   Ekonomika bendrosios gerovės kūrimui: tikslai, vertybės, strategija ir rodikliai

| 3.1. | Visuomenės tikslas privalo visų savo narių gerovės užtikrinimas, vadovaujantis konstitucinėmis nuostatomis. |
| --- | --- |

3.1.

Visuomenės tikslas privalo visų savo narių gerovės užtikrinimas, vadovaujantis konstitucinėmis nuostatomis.

| 3.2. | Remiantis ES sutarties 3 straipsnio 1, 2 ir 3 dalies nuostatomis (6), pagrindinė EBGK idėja yra tai, kad
  ekonomika turi tarnauti žmonėms
  , kitaip tariant, ji turi būti orientuota į bendrąją gerovę. Siekiant šio tikslo atskaitos tašku privalo būti tai, kad pinigai ir kapitalas yra svarbios priemonės – mainams ir investicijoms, bet jie nėra savaiminis tikslas. |
| --- | --- |

3.2.

Remiantis ES sutarties 3 straipsnio 1, 2 ir 3 dalies nuostatomis (6), pagrindinė EBGK idėja yra tai, kad
  ekonomika turi tarnauti žmonėms
  , kitaip tariant, ji turi būti orientuota į bendrąją gerovę. Siekiant šio tikslo atskaitos tašku privalo būti tai, kad pinigai ir kapitalas yra svarbios priemonės – mainams ir investicijoms, bet jie nėra savaiminis tikslas.

| 3.3. | Į bendrosios gerovės kūrimą orientuotas ekonomikos modelis grindžiamas universaliomis vertybėmis: žmogaus orumu, solidarumu, ekologiniu tvarumu, socialiniu teisingumu, skaidrumu ir demokratiniu dalyvavimu. |
| --- | --- |

3.3.

Į bendrosios gerovės kūrimą orientuotas ekonomikos modelis grindžiamas universaliomis vertybėmis: žmogaus orumu, solidarumu, ekologiniu tvarumu, socialiniu teisingumu, skaidrumu ir demokratiniu dalyvavimu.

| 3.4. | Siekiant bendrąją gerovę pripažinti centriniu ekonomikos tikslu reikia sukurti konkretų ekonominės sėkmės matavimo metodą, kuris būtų orientuotas į tikslus, o ne tik į priemones: Bendrosios gerovės produktas, Bendrosios gerovės balansas ir Bendrosios gerovės kreditingumo vertinimas, kurie atitinkamai papildytų BVP, balansą ir finansinį kreditą. |
| --- | --- |

3.4.

Siekiant bendrąją gerovę pripažinti centriniu ekonomikos tikslu reikia sukurti konkretų ekonominės sėkmės matavimo metodą, kuris būtų orientuotas į tikslus, o ne tik į priemones: Bendrosios gerovės produktas, Bendrosios gerovės balansas ir Bendrosios gerovės kreditingumo vertinimas, kurie atitinkamai papildytų BVP, balansą ir finansinį kreditą.

| 3.5. | EBGK yra holistinis modelis, kuriuo siekiama integruoti ekonomiką į socialinę, kultūrinę ir ekologinę Europos visuomenės aplinką. Pateiktoje lentelėje parodyta, kaip EBGK modelis atspindi pagrindines įvairių ekonominių koncepcijų vertybes:











  EBGK VERTYBĖS/MODELIAI | Žmogaus orumas | Solidarumas/ Bendradarbiavimas | Ekologinis tvarumas | Socialinis teisingumas | Demokratija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Socialinė ekonomika | X | X | X | X | X |
| Žiedinė ekonomika | | | X | | |
| Bendradarbiavimu grindžiama ekonomika | | X | | | X |
| Funkcionalumo ekonomika | | X | X | | |
| Ištekliais grindžiama ekonomika | | | X | X | |
| Mėlynoji ekonomika | | | X | | |

3.5.

EBGK yra holistinis modelis, kuriuo siekiama integruoti ekonomiką į socialinę, kultūrinę ir ekologinę Europos visuomenės aplinką. Pateiktoje lentelėje parodyta, kaip EBGK modelis atspindi pagrindines įvairių ekonominių koncepcijų vertybes:

EBGK VERTYBĖS/MODELIAI

Žmogaus orumas

Solidarumas/ Bendradarbiavimas

Ekologinis tvarumas

Socialinis teisingumas

Demokratija

Socialinė ekonomika

X

X

X

X

X

Žiedinė ekonomika

X

Bendradarbiavimu grindžiama ekonomika

X

X

Funkcionalumo ekonomika

X

X

Ištekliais grindžiama ekonomika

X

X

Mėlynoji ekonomika

X

Šaltinis: originalas.

| 3.6. | EBGK yra ekonominis modelis, kuris galėtų sėkmingai prisidėti prie strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo, visų pirma šiomis priemonėmis:






  — | didinant užimtumo lygį ir gerinant darbo vietų kokybę („žmogaus orumo“ ir „socialinio teisingumo“ vertybės), |
| --- | --- | --- |

3.6.

EBGK yra ekonominis modelis, kuris galėtų sėkmingai prisidėti prie strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo, visų pirma šiomis priemonėmis:

—

didinant užimtumo lygį ir gerinant darbo vietų kokybę („žmogaus orumo“ ir „socialinio teisingumo“ vertybės),

| — | skatinant socialines inovacijas pilietinės visuomenės tarpe, verslo ir politinėje aplinkoje („dalyvavimo ir demokratijos“ vertybės), |
| --- | --- |

—

skatinant socialines inovacijas pilietinės visuomenės tarpe, verslo ir politinėje aplinkoje („dalyvavimo ir demokratijos“ vertybės),

| — | mažinant išmetamo CO2, kiekį, skatinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą, didinant energijos vartojimo efektyvumą ir mažinant energijos vartojimą („ekologinio tvarumo vertybė“), |
| --- | --- |

—

mažinant išmetamo CO2, kiekį, skatinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą, didinant energijos vartojimo efektyvumą ir mažinant energijos vartojimą („ekologinio tvarumo vertybė“),

| — | mažinant gyventojų, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis skaičių („solidarumo“ ir „socialinis teisingumo“ vertybės). |
| --- | --- |

—

mažinant gyventojų, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis skaičių („solidarumo“ ir „socialinis teisingumo“ vertybės).

| 3.6.1. | Pasinaudodama „socialinėmis inovacijomis“ ir palankia verslui aplinka, EBGK skatina ir remia naujas idėjas, kurios vienu metu padeda tenkinti socialinius poreikius, kuria naujus socialinius ryšius ir didina ekonominę vertę. Šiomis aplinkybėmis sąvoka „inovacija“ reiškia gebėjimą kurti ir įgyvendinti idėjas, tokiu būdu sukuriant vertę; koncepcija „socialinė“ apima su gyvenimo kokybe, solidarumu, laime ir gerove susijusius aspektus. |
| --- | --- |

3.6.1.

Pasinaudodama „socialinėmis inovacijomis“ ir palankia verslui aplinka, EBGK skatina ir remia naujas idėjas, kurios vienu metu padeda tenkinti socialinius poreikius, kuria naujus socialinius ryšius ir didina ekonominę vertę. Šiomis aplinkybėmis sąvoka „inovacija“ reiškia gebėjimą kurti ir įgyvendinti idėjas, tokiu būdu sukuriant vertę; koncepcija „socialinė“ apima su gyvenimo kokybe, solidarumu, laime ir gerove susijusius aspektus.

| 3.7. | EBGK yra priemonė sukurti atsparią socialinę ir ekonominę sistemą, galinčią suteikti Europos pilietinei visuomenei apsaugos ir plėtros galimybių, padedančią rasti sprendimus ir, jei įmanoma, išvengti krizių, taip pat prisidedančią prie ekonominių ir socialinių pokyčių. EBGK yra būdas skatinti atsparumą, kuris yra svarbiausias rodiklis įveikiant krizę ir pereinant prie atsigavimo ir vystymosi. |
| --- | --- |

3.7.

EBGK yra priemonė sukurti atsparią socialinę ir ekonominę sistemą, galinčią suteikti Europos pilietinei visuomenei apsaugos ir plėtros galimybių, padedančią rasti sprendimus ir, jei įmanoma, išvengti krizių, taip pat prisidedančią prie ekonominių ir socialinių pokyčių. EBGK yra būdas skatinti atsparumą, kuris yra svarbiausias rodiklis įveikiant krizę ir pereinant prie atsigavimo ir vystymosi.

| 3.7.1. | Atsparumas yra veiksnys, turintis poveikio pilietinės visuomenės gebėjimui reaguoti į didelius sukrėtimus ir įveikti netikėtus neramumus ir krizes. Pilietinės visuomenės pasirengimo krizių prevencijai ir valdymui priemonės jau egzistuoja, tačiau joms reikalingas veiksmingesnis valdymas ir glaudesnis bendradarbiavimas visais lygmenimis, atstovaujančiais instituciniams, ekonominiams ir socialiniams interesams. |
| --- | --- |

3.7.1.

Atsparumas yra veiksnys, turintis poveikio pilietinės visuomenės gebėjimui reaguoti į didelius sukrėtimus ir įveikti netikėtus neramumus ir krizes. Pilietinės visuomenės pasirengimo krizių prevencijai ir valdymui priemonės jau egzistuoja, tačiau joms reikalingas veiksmingesnis valdymas ir glaudesnis bendradarbiavimas visais lygmenimis, atstovaujančiais instituciniams, ekonominiams ir socialiniams interesams.

| 3.8. | Pilietinei visuomenei labai svarbu stiprinti ekonomikos ir socialinių partnerių gebėjimus panaudoti ir valdyti krizių ir struktūrinių pokyčių poveikį bei užkirsti kelią neigiamiems padariniams, kad būtų galima užtikrinti žmonių poreikius atitinkantį gyvenimo lygį. Tokiu būdu didinamas ir ES ekonominis konkurencingumas, laikantis socialinės sanglaudos ir tvarumo principų ir siekiant nesumažinti galimybių ateities kartoms. |
| --- | --- |

3.8.

Pilietinei visuomenei labai svarbu stiprinti ekonomikos ir socialinių partnerių gebėjimus panaudoti ir valdyti krizių ir struktūrinių pokyčių poveikį bei užkirsti kelią neigiamiems padariniams, kad būtų galima užtikrinti žmonių poreikius atitinkantį gyvenimo lygį. Tokiu būdu didinamas ir ES ekonominis konkurencingumas, laikantis socialinės sanglaudos ir tvarumo principų ir siekiant nesumažinti galimybių ateities kartoms.

| 3.9. | Kad šios idėjos būtų įgyvendintos, EBGK modelis remiasi tiesioginiu žmonių dalyvavimu verslo ir politikos srityse. Tokios priemonės, kaip bendrosios gerovės ataskaita ir balansas ir ypač savivaldybių bendrosios gerovės rodiklis, yra grindžiamos aktyviu visų suinteresuotųjų subjektų grupių dalyvavimu. |
| --- | --- |

3.9.

Kad šios idėjos būtų įgyvendintos, EBGK modelis remiasi tiesioginiu žmonių dalyvavimu verslo ir politikos srityse. Tokios priemonės, kaip bendrosios gerovės ataskaita ir balansas ir ypač savivaldybių bendrosios gerovės rodiklis, yra grindžiamos aktyviu visų suinteresuotųjų subjektų grupių dalyvavimu.

4.   Perėjimas prie „Etiškos Europos rinkos“ kūrimo

| 4.1. | Europos žmonės, patiriantys neigiamas pastarosios ekonominės ir finansų krizės pasekmes, nėra linkę taip paprastai toleruoti pajamų praradimo, socialinių išmokų ir paslaugų sumažinimo, žalos aplinkai, ekonominio ir su užimtumu susijusio neapibrėžtumo, taip pat jų socialinių teisių ir jų turimų vartotojų ir naudotojų teisių svarbos mažėjimo. |
| --- | --- |

4.1.

Europos žmonės, patiriantys neigiamas pastarosios ekonominės ir finansų krizės pasekmes, nėra linkę taip paprastai toleruoti pajamų praradimo, socialinių išmokų ir paslaugų sumažinimo, žalos aplinkai, ekonominio ir su užimtumu susijusio neapibrėžtumo, taip pat jų socialinių teisių ir jų turimų vartotojų ir naudotojų teisių svarbos mažėjimo.

| 4.2. | Tuo pačiu metu plačioji visuomenė yra nusivylusi savanoriškos ir nepakankamos užmojo įmonių socialinės atsakomybės politikos rezultatais, nesuteikiančiais pakankamai svarbios informacijos, reikalingas naujas postūmis, nes: daugelyje didelių įmonių didėja darbo užmokesčio skirtumai, sprendimų priėmimo procesuose moterys sudaro mažumą, be to, mažėja pastangų didinti jaunų darbuotojų profesinio tobulėjimo galimybes. |
| --- | --- |

4.2.

Tuo pačiu metu plačioji visuomenė yra nusivylusi savanoriškos ir nepakankamos užmojo įmonių socialinės atsakomybės politikos rezultatais, nesuteikiančiais pakankamai svarbios informacijos, reikalingas naujas postūmis, nes: daugelyje didelių įmonių didėja darbo užmokesčio skirtumai, sprendimų priėmimo procesuose moterys sudaro mažumą, be to, mažėja pastangų didinti jaunų darbuotojų profesinio tobulėjimo galimybes.

| 4.3. | Verslininkai ir MVĮ savo ruožtu patiria nesąžiningą konkurenciją ir susiduria su neetiška praktika, todėl daugelio tokių įmonių išlikimui kyla grėsmė. Apskritai, žmonės nori tokios ekonomikos, kuri būtų grindžiama vertybėmis, kurios – teoriškai – yra įtvirtintos nacionalinėse konstitucijose. |
| --- | --- |

4.3.

Verslininkai ir MVĮ savo ruožtu patiria nesąžiningą konkurenciją ir susiduria su neetiška praktika, todėl daugelio tokių įmonių išlikimui kyla grėsmė. Apskritai, žmonės nori tokios ekonomikos, kuri būtų grindžiama vertybėmis, kurios – teoriškai – yra įtvirtintos nacionalinėse konstitucijose.

| 4.4. | Socialinių įsipareigojimų stoką atspindi prarastas visuomenės pasitikėjimas institucijomis ir jų atstovais. Norėdama atgauti šį pasitikėjimą ir stiprinti socialinę ir teritorinę sanglaudą, Europos Sąjunga turės performuoti savo politiką ir parengti naują strategiją, kurioje būtų atsižvelgta į žmonių poreikius ir vertybes. |
| --- | --- |

4.4.

Socialinių įsipareigojimų stoką atspindi prarastas visuomenės pasitikėjimas institucijomis ir jų atstovais. Norėdama atgauti šį pasitikėjimą ir stiprinti socialinę ir teritorinę sanglaudą, Europos Sąjunga turės performuoti savo politiką ir parengti naują strategiją, kurioje būtų atsižvelgta į žmonių poreikius ir vertybes.

| 4.5. | EESRK nuomonėje dėl 2014 m. metinės augimo apžvalgos raginama į Europos semestrą, greta kitų makroekonominių ir biudžeto rodiklių, iniciatyviai įtraukti socialinių rodiklių suvestinę. Be to, į Europos semestro tikslus, metodus ir priemones turi būti toliau įtraukiamas atskirų pramonės procesų ir visos ekonomikos ekologiškumo didinimo tikslas, kad būtų galima įveikti krizę remiantis tvaresniu vystymosi modeliu. |
| --- | --- |

4.5.

EESRK nuomonėje dėl 2014 m. metinės augimo apžvalgos raginama į Europos semestrą, greta kitų makroekonominių ir biudžeto rodiklių, iniciatyviai įtraukti socialinių rodiklių suvestinę. Be to, į Europos semestro tikslus, metodus ir priemones turi būti toliau įtraukiamas atskirų pramonės procesų ir visos ekonomikos ekologiškumo didinimo tikslas, kad būtų galima įveikti krizę remiantis tvaresniu vystymosi modeliu.

| 4.6. | Todėl EBGK siūlo perėjimą prie „Etiškos Europos rinkos“, kurioje ekonominė ir prekybos politika būtų orientuota į kultūrą ir vertybes, kurias žmonės laiko universaliomis. Įgyvendinant šią strategiją Europos ekonomika ir įmonės atkurtų savo tarptautinį įvaizdį kaip pavyzdinės organizacijos žmogaus teisių apsaugos ir propagavimo, darbo kokybės ir jo prasmės užtikrinimo bei aplinkos apsaugos srityse. |
| --- | --- |

4.6.

Todėl EBGK siūlo perėjimą prie „Etiškos Europos rinkos“, kurioje ekonominė ir prekybos politika būtų orientuota į kultūrą ir vertybes, kurias žmonės laiko universaliomis. Įgyvendinant šią strategiją Europos ekonomika ir įmonės atkurtų savo tarptautinį įvaizdį kaip pavyzdinės organizacijos žmogaus teisių apsaugos ir propagavimo, darbo kokybės ir jo prasmės užtikrinimo bei aplinkos apsaugos srityse.

| 4.7. | Galiausiai bus pripažįstamos organizacijoms, kurios rinkai pateikia etinius kriterijus atitinkančius produktus ir paslaugas ir prisideda prie bendrosios gerovės kūrimo. Konkrečiau kalbant, vertės grandinėje minimalių etikos reikalavimų neatitinkantys produktai ir paslaugos į pelningumo zoną nepatektų. |
| --- | --- |

4.7.

Galiausiai bus pripažįstamos organizacijoms, kurios rinkai pateikia etinius kriterijus atitinkančius produktus ir paslaugas ir prisideda prie bendrosios gerovės kūrimo. Konkrečiau kalbant, vertės grandinėje minimalių etikos reikalavimų neatitinkantys produktai ir paslaugos į pelningumo zoną nepatektų.

| 4.8. | Apibendrinant galima pasakyti, kad vertybių prasme Ekonomikos bendrosios gerovės kūrimui modelis atitinka įprastinį įmonių socialinės atsakomybės (ĮSA) modelį, tačiau jo tikslai ir metodai yra platesnio užmojo. Europoje įmonių socialinė atsakomybė daugiausia yra grindžiama principu „grąžinti visuomenei dalį iš jos gauto pelno“, o po to sutelkti dėmesį į tikslą „užtikrinti kuo didesnę bendrą naudą savininkams ir (arba) akcininkams, kitiems suinteresuotiesiems subjektams ir visai visuomenei“ (7). Todėl, deja, daug įmonių apribojo ĮSA iki labdaros veiklos ar viešųjų ryšių veiksmų. |
| --- | --- |

4.8.

Apibendrinant galima pasakyti, kad vertybių prasme Ekonomikos bendrosios gerovės kūrimui modelis atitinka įprastinį įmonių socialinės atsakomybės (ĮSA) modelį, tačiau jo tikslai ir metodai yra platesnio užmojo. Europoje įmonių socialinė atsakomybė daugiausia yra grindžiama principu „grąžinti visuomenei dalį iš jos gauto pelno“, o po to sutelkti dėmesį į tikslą „užtikrinti kuo didesnę bendrą naudą savininkams ir (arba) akcininkams, kitiems suinteresuotiesiems subjektams ir visai visuomenei“ (7). Todėl, deja, daug įmonių apribojo ĮSA iki labdaros veiklos ar viešųjų ryšių veiksmų.

5.   Tolesnės strategijos „Etiškos Europos rinkos“ kūrimui

| 5.1. | Etiškos Europos rinkos kūrimui siūloma keletas strategijų. Iš pradžių bus įvertintas įmonių indėlis į bendrosios gerovės kūrimą ir kuriama suderinta Europos nefinansinių ataskaitų rengimo sistema. Tada, sukūrus ir pradėjus taikyti etišką ženklinimą, Europos pilietinė visuomenė bus informuojama apie bendrovių veiklos rezultatus šioje srityje. Formuojant politiką bus pripažįstamos įmonės, kurios vykdydamos etiškus viešuosius pirkimus ir taikydamos priemones etiškai vidaus ir tarptautinei rinkai kurti labiau prisideda prie bendrosios gerovės. Galiausiai, verslumas, vartojimas ir bankų politika taip pat bus suderinti su bendrosios gerovės principais. Visa tai bus daroma vengiant pernelyg didelės administracinės naštos ir naudojant rinkos mechanizmus. |
| --- | --- |

5.1.

Etiškos Europos rinkos kūrimui siūloma keletas strategijų. Iš pradžių bus įvertintas įmonių indėlis į bendrosios gerovės kūrimą ir kuriama suderinta Europos nefinansinių ataskaitų rengimo sistema. Tada, sukūrus ir pradėjus taikyti etišką ženklinimą, Europos pilietinė visuomenė bus informuojama apie bendrovių veiklos rezultatus šioje srityje. Formuojant politiką bus pripažįstamos įmonės, kurios vykdydamos etiškus viešuosius pirkimus ir taikydamos priemones etiškai vidaus ir tarptautinei rinkai kurti labiau prisideda prie bendrosios gerovės. Galiausiai, verslumas, vartojimas ir bankų politika taip pat bus suderinti su bendrosios gerovės principais. Visa tai bus daroma vengiant pernelyg didelės administracinės naštos ir naudojant rinkos mechanizmus.

| 5.2. | Įmonių indėlio į bendrąją gerovę matavimas parengiant Bendrosios gerovės balansą. Bendrosios gerovės balansu matuojama nefinansinė įmonės sėkmingos veiklos dalis: jos pasiekimai etikos srityje ir indėlis į bendrąją gerovę. Dabartinėje Bendrosios gerovės balanso versijoje matuojamos svarbiausios konstitucinės vertybės: orumas, solidarumas, tvarumas, teisingumas ir demokratinis dalyvavimas: „etiška veikla“ visų su įmone susijusių asmenų atžvilgiu. |
| --- | --- |

5.2.

Įmonių indėlio į bendrąją gerovę matavimas parengiant Bendrosios gerovės balansą. Bendrosios gerovės balansu matuojama nefinansinė įmonės sėkmingos veiklos dalis: jos pasiekimai etikos srityje ir indėlis į bendrąją gerovę. Dabartinėje Bendrosios gerovės balanso versijoje matuojamos svarbiausios konstitucinės vertybės: orumas, solidarumas, tvarumas, teisingumas ir demokratinis dalyvavimas: „etiška veikla“ visų su įmone susijusių asmenų atžvilgiu.

| 5.3. | Siekdamas daugiau nei numato įprasta Įmonių socialinės atsakomybės koncepcija, Ekonominės bendrosios gerovės judėjimas teigia, kad balansas turi atitikti aštuonis „metakriterijus“, t. y. jis turi būti 1) universalus, 2) objektyviai išmatuojamas, 3) palyginamas tarp įmonių, 4) suprantamas suinteresuotiesiems subjektams, 5) viešas, 6) tikrinamas išorės auditorių, 7) privalomas, 8) turintis teisinių pasekmių: kuo geresni rezultatai, tuo mažesni mokesčiai, muitų tarifai, palūkanos ir kt., pagal devizą „etiškai į sėkmę“. |
| --- | --- |

5.3.

Siekdamas daugiau nei numato įprasta Įmonių socialinės atsakomybės koncepcija, Ekonominės bendrosios gerovės judėjimas teigia, kad balansas turi atitikti aštuonis „metakriterijus“, t. y. jis turi būti 1) universalus, 2) objektyviai išmatuojamas, 3) palyginamas tarp įmonių, 4) suprantamas suinteresuotiesiems subjektams, 5) viešas, 6) tikrinamas išorės auditorių, 7) privalomas, 8) turintis teisinių pasekmių: kuo geresni rezultatai, tuo mažesni mokesčiai, muitų tarifai, palūkanos ir kt., pagal devizą „etiškai į sėkmę“.

| 5.4. | Daugiau kaip 200 MVĮ parengė Bendrosios gerovės balansą ir užbaigė jį tarpusavio vertinimu arba išorės auditu. Prie privalomo balanso būtų galima pereiti palaipsniui. Neseniai ES žengė pirmąjį žingsnį priimdama direktyvą dėl nefinansinės atskaitomybės. Antrasis žingsnis galėtų būti sprendimas į direktyvą įtraukti tik pirmiau nurodytus metakriterijus atitinkančius standartus ir nustatyti su rezultatais susijusias teisines lengvatas. Kiti standartai galėtų būti susieti į vieną ir tapti nefinansine privalomo įmonės balanso dalimi. Bendrasis (finansinis ir nefinansinis balansas) taptų „pasas“, leidžiantis patekti į būsimą etišką bendrąją rinką. |
| --- | --- |

5.4.

Daugiau kaip 200 MVĮ parengė Bendrosios gerovės balansą ir užbaigė jį tarpusavio vertinimu arba išorės auditu. Prie privalomo balanso būtų galima pereiti palaipsniui. Neseniai ES žengė pirmąjį žingsnį priimdama direktyvą dėl nefinansinės atskaitomybės. Antrasis žingsnis galėtų būti sprendimas į direktyvą įtraukti tik pirmiau nurodytus metakriterijus atitinkančius standartus ir nustatyti su rezultatais susijusias teisines lengvatas. Kiti standartai galėtų būti susieti į vieną ir tapti nefinansine privalomo įmonės balanso dalimi. Bendrasis (finansinis ir nefinansinis balansas) taptų „pasas“, leidžiantis patekti į būsimą etišką bendrąją rinką.

| 5.5. | Etiškumo ženklinimas. Pagal EBGK koncepciją visi Europos bendrojoje rinkoje parduodami produktai turėtų būti ženklinami suderintomis etinius aspektus atitinkančiomis etiketėmis, pateikiant informaciją apie etišką elgesį arba atitinkamos įmonės indėlį į bendrąją gerovę. Etiketėje galėtų būti vizualiai užkoduoti Bendrosios gerovės balanso rezultatai, pavyzdžiui, penkiomis skirtingomis spalvomis. Naudodamiesi greitojo atsako kodu, vartotojai galėtų gauti išsamesnės informacijos apie balansą. |
| --- | --- |

5.5.

Etiškumo ženklinimas. Pagal EBGK koncepciją visi Europos bendrojoje rinkoje parduodami produktai turėtų būti ženklinami suderintomis etinius aspektus atitinkančiomis etiketėmis, pateikiant informaciją apie etišką elgesį arba atitinkamos įmonės indėlį į bendrąją gerovę. Etiketėje galėtų būti vizualiai užkoduoti Bendrosios gerovės balanso rezultatai, pavyzdžiui, penkiomis skirtingomis spalvomis. Naudodamiesi greitojo atsako kodu, vartotojai galėtų gauti išsamesnės informacijos apie balansą.

| 5.6. | Etiški viešieji pirkimai. Vykdant viešuosius pirkimus pirmenybė galėtų būti teikiama organizacijoms, kurių Bendrosios gerovės balanse nurodomas didžiausias indėlis į bendrąją gerovę. Taikant kriterijus, susijusius su indėliu į bendrąją gerovę ir su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/24/ES (8) nustatyto socialinio ir ekologinio pėdsako kokybe, bei įgyvendinant atitinkamas socialines nuostatas Europoje viešieji pirkimai gali tapti paskata kurti „Etišką Europos rinką“. |
| --- | --- |

5.6.

Etiški viešieji pirkimai. Vykdant viešuosius pirkimus pirmenybė galėtų būti teikiama organizacijoms, kurių Bendrosios gerovės balanse nurodomas didžiausias indėlis į bendrąją gerovę. Taikant kriterijus, susijusius su indėliu į bendrąją gerovę ir su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/24/ES (8) nustatyto socialinio ir ekologinio pėdsako kokybe, bei įgyvendinant atitinkamas socialines nuostatas Europoje viešieji pirkimai gali tapti paskata kurti „Etišką Europos rinką“.

| 5.7. | Etiška vidaus prekyba. Laisvojoje vidaus prekyboje būtų skatinamos organizacijos, kurių Bendrosios gerovės balanse nurodomas didžiausias indėlis į bendrąją gerovę. Visų pirma, būtų skatinamas laisvas Europos įmonių, galinčių įrodyti atitiktį minimaliems etikos standartams pagal „Etiškos Europos rinkos“ reikalavimus, prekių ir paslaugų pardavimas ir judėjimas. Antra, būtų sukuriamos palankios sąlygos ES nepriklausančių įmonių, galinčių įrodyti atitiktį minimaliems etikos standartams pagal „Etiškos Europos rinkos“ reikalavimus, prekių importui, investicijoms ir paslaugų teikimui. Tokiu būdu su vidaus prekyba ir importu susiję importo tarifai ir mokesčių politikos taisyklės būtų taikomi atsižvelgiant į etišką bendrovių elgesį. |
| --- | --- |

5.7.

Etiška vidaus prekyba. Laisvojoje vidaus prekyboje būtų skatinamos organizacijos, kurių Bendrosios gerovės balanse nurodomas didžiausias indėlis į bendrąją gerovę. Visų pirma, būtų skatinamas laisvas Europos įmonių, galinčių įrodyti atitiktį minimaliems etikos standartams pagal „Etiškos Europos rinkos“ reikalavimus, prekių ir paslaugų pardavimas ir judėjimas. Antra, būtų sukuriamos palankios sąlygos ES nepriklausančių įmonių, galinčių įrodyti atitiktį minimaliems etikos standartams pagal „Etiškos Europos rinkos“ reikalavimus, prekių importui, investicijoms ir paslaugų teikimui. Tokiu būdu su vidaus prekyba ir importu susiję importo tarifai ir mokesčių politikos taisyklės būtų taikomi atsižvelgiant į etišką bendrovių elgesį.

| 5.8. | Etiška išorės prekyba. Etiškas elgesys ir indėlis į bendrąją gerovę turi tapti Europos ekonomikos vizitine kortele, kitaip tariant – Europos prekės ženklu. Europos įmonės, atstovaudamos Europos visuomenei, kultūrai ir vertybėms, turi veikti etiškai ir įrodyti tai balanse. Todėl Europos Sąjungos politikos priemonės, kuriomis siekiama skatinti išorės politiką (paramos programos išorės prekybai, etikos standartai prekybos taisyklėms ir kt.), turėtų pirmiausia remti tas įmones, kurių indėlis į bendrąją gerovę yra didžiausias. |
| --- | --- |

5.8.

Etiška išorės prekyba. Etiškas elgesys ir indėlis į bendrąją gerovę turi tapti Europos ekonomikos vizitine kortele, kitaip tariant – Europos prekės ženklu. Europos įmonės, atstovaudamos Europos visuomenei, kultūrai ir vertybėms, turi veikti etiškai ir įrodyti tai balanse. Todėl Europos Sąjungos politikos priemonės, kuriomis siekiama skatinti išorės politiką (paramos programos išorės prekybai, etikos standartai prekybos taisyklėms ir kt.), turėtų pirmiausia remti tas įmones, kurių indėlis į bendrąją gerovę yra didžiausias.

| 5.9. | Bendrąją gerovę kuriantys verslininkai. Verslumo skatinimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti Europos Sąjungos ekonomikos tvarumą. Todėl socialinėmis inovacijomis iš esmės turi būti siekiama teikti paslaugas ir tiekti produktus, didinančius visuomenės gerovę. Atsižvelgiant į tai, priemonės, skirtos remti verslumą „Etiškoje Europos rinkoje“ skatintų žmogaus orumu, solidarumu, ekologiniu tvarumu, socialiniu teisingumu ir demokratiniu dalyvavimu grindžiamą naujų įmonių steigimą ir verslininkų ugdymą. Visuose (bendrosios gerovės) miestuose galėtų būti steigiami ekonomikos bendrosios gerovės kūrimui centrai: juose kurtųsi įmonės, kuriose nuo pat jų veiklos pradžios rengiamas Bendrosios gerovės balansas, arba įmonės, nuo pat pradžių steigiamos kaip „bendrosios gerovės įmonės“. |
| --- | --- |

5.9.

Bendrąją gerovę kuriantys verslininkai. Verslumo skatinimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti Europos Sąjungos ekonomikos tvarumą. Todėl socialinėmis inovacijomis iš esmės turi būti siekiama teikti paslaugas ir tiekti produktus, didinančius visuomenės gerovę. Atsižvelgiant į tai, priemonės, skirtos remti verslumą „Etiškoje Europos rinkoje“ skatintų žmogaus orumu, solidarumu, ekologiniu tvarumu, socialiniu teisingumu ir demokratiniu dalyvavimu grindžiamą naujų įmonių steigimą ir verslininkų ugdymą. Visuose (bendrosios gerovės) miestuose galėtų būti steigiami ekonomikos bendrosios gerovės kūrimui centrai: juose kurtųsi įmonės, kuriose nuo pat jų veiklos pradžios rengiamas Bendrosios gerovės balansas, arba įmonės, nuo pat pradžių steigiamos kaip „bendrosios gerovės įmonės“.

| 5.10. | Vartotojai ir etiško vartojimo skatinimas. Sėkmingas „Etiškos Europos rinkos“ kūrimas priklausys nuo to, kokia bus Europos vartotojų paklausa produktams ir paslaugoms, kurie prisideda prie bendrosios gerovės. Reikės sukurti strategijas ir programas, kuriomis siekiama propaguoti etišką vartojimą, ir skatinti jų įgyvendinimą. Rengiant švietimo, sąmoningumo ugdymo ir informavimo kampanijas, šiomis programomis būtų teikiama informacija apie „Etišką Europos rinką“. Siekiant šio tikslo, ideali priemonė būtų bendrosios gerovės balanso ir ženklinimo derinimas. |
| --- | --- |

5.10.

Vartotojai ir etiško vartojimo skatinimas. Sėkmingas „Etiškos Europos rinkos“ kūrimas priklausys nuo to, kokia bus Europos vartotojų paklausa produktams ir paslaugoms, kurie prisideda prie bendrosios gerovės. Reikės sukurti strategijas ir programas, kuriomis siekiama propaguoti etišką vartojimą, ir skatinti jų įgyvendinimą. Rengiant švietimo, sąmoningumo ugdymo ir informavimo kampanijas, šiomis programomis būtų teikiama informacija apie „Etišką Europos rinką“. Siekiant šio tikslo, ideali priemonė būtų bendrosios gerovės balanso ir ženklinimo derinimas.

| 5.11. | Etiški bankai ir Bazelio susitarimo papildymas, įtraukiant etinius kokybės kriterijus bankininkystės reguliavimo srityje. Nuo 2008 m. finansų krizės ir daugybės neigiamų bankų bei finansinių įvykių, Europos visuomenė pamažu prarado pasitikėjimą ne tik bankų sistema, bet ir nacionalinėmis ir Europos reguliavimo institucijomis. Tokia padėtis kelia didelę grėsmę ekonomikos stabilumui euro zonoje. |
| --- | --- |

5.11.

Etiški bankai ir Bazelio susitarimo papildymas, įtraukiant etinius kokybės kriterijus bankininkystės reguliavimo srityje. Nuo 2008 m. finansų krizės ir daugybės neigiamų bankų bei finansinių įvykių, Europos visuomenė pamažu prarado pasitikėjimą ne tik bankų sistema, bet ir nacionalinėmis ir Europos reguliavimo institucijomis. Tokia padėtis kelia didelę grėsmę ekonomikos stabilumui euro zonoje.

| 5.11.1. | Todėl būtina gerinti finansų sektoriaus etikos standartus ir kartu didinti finansų ekosistemos įvairovę, visoje ES stiprinant etiškų bankų tinklą (kooperatyvų, taupomųjų bankų, naujų etiškų bankų), kurie prisideda prie bendrosios gerovės kūrimo. Tai gali padėti skatinti Europoje bankininkystę, kuri a) teiktų tik pagrindines paslaugas (taupymo, mokėjimų pavedimo, paskolų teikimo), b) nemokėtų dividendų arba jie būtų riboti, c) kiekvienam paskolos prašymui atliktų auditą pagal bendrosios gerovės kriterijus. Tokio pobūdžio etinio kreditingumo vertinimas būtų Bazelio susitarimo papildymas etiniais kriterijais. Jis turėtų įvertinti investicijų etinę pridėtinę vertę. |
| --- | --- |

5.11.1.

Todėl būtina gerinti finansų sektoriaus etikos standartus ir kartu didinti finansų ekosistemos įvairovę, visoje ES stiprinant etiškų bankų tinklą (kooperatyvų, taupomųjų bankų, naujų etiškų bankų), kurie prisideda prie bendrosios gerovės kūrimo. Tai gali padėti skatinti Europoje bankininkystę, kuri a) teiktų tik pagrindines paslaugas (taupymo, mokėjimų pavedimo, paskolų teikimo), b) nemokėtų dividendų arba jie būtų riboti, c) kiekvienam paskolos prašymui atliktų auditą pagal bendrosios gerovės kriterijus. Tokio pobūdžio etinio kreditingumo vertinimas būtų Bazelio susitarimo papildymas etiniais kriterijais. Jis turėtų įvertinti investicijų etinę pridėtinę vertę.

| 5.11.2. | Pradinis tokio bendrosios gerovės patikrinimo prototipas šiuo metu rengiamas pagal „bendrosios gerovės banko“ projektą Austrijoje. Paskolų sąlygos galėtų būti susietos su vertinimo rezultatais. Tokiu būdu finansų rinka taptų priemonė siekti tvaraus socialinio ir ekologinio vystymosi. |
| --- | --- |

5.11.2.

Pradinis tokio bendrosios gerovės patikrinimo prototipas šiuo metu rengiamas pagal „bendrosios gerovės banko“ projektą Austrijoje. Paskolų sąlygos galėtų būti susietos su vertinimo rezultatais. Tokiu būdu finansų rinka taptų priemonė siekti tvaraus socialinio ir ekologinio vystymosi.

| 5.12. | „(Regioninės) bendrosios gerovės biržos“. Visi bendrosios gerovės labui dirbantys etiški bankai galėtų kartu sukurti regioninę bendrosios gerovės biržą, kuri galėtų priimti paraiškas dėl paskolų, kurios atitinka etinius kriterijus, tačiau neatitinka mokumo kriterijų. Šiose biržose, priešingai nei įprastose, nebus galima prekiauti įmonių akcijomis arba kaupti finansinę grąžą – į įmones būtų investuojama ne dėl šių priežasčių. Investuotojai siektų kitų tikslų, pavyzdžiui, prasmės, naudingumo ir etikos (angl. „triple skyline“). Tokiu būdu Europos piliečiams ir įmonėms būtų suteikta galimybė imtis etiškų investicijų, kurios atspindėtų valstybių narių konstitucijose ir Europos Sąjungos sutartyse įtvirtintas vertybes. |
| --- | --- |

5.12.

„(Regioninės) bendrosios gerovės biržos“. Visi bendrosios gerovės labui dirbantys etiški bankai galėtų kartu sukurti regioninę bendrosios gerovės biržą, kuri galėtų priimti paraiškas dėl paskolų, kurios atitinka etinius kriterijus, tačiau neatitinka mokumo kriterijų. Šiose biržose, priešingai nei įprastose, nebus galima prekiauti įmonių akcijomis arba kaupti finansinę grąžą – į įmones būtų investuojama ne dėl šių priežasčių. Investuotojai siektų kitų tikslų, pavyzdžiui, prasmės, naudingumo ir etikos (angl. „triple skyline“). Tokiu būdu Europos piliečiams ir įmonėms būtų suteikta galimybė imtis etiškų investicijų, kurios atspindėtų valstybių narių konstitucijose ir Europos Sąjungos sutartyse įtvirtintas vertybes.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 17 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  Žr. Ekonomikos bendrosios gerovės kūrimui tinklalapį.

1

(2)  Kai kurios iš jų veikia labai konkurencingose rinkose.

2

(3)  Atsižvelgiama į BVP ir kitus papildomus rodiklius.

3

(4)  2014 m. Tarptautinės profesinių sąjungų konfederacijos pasaulinė apklausa.

4

(5)  Bertelsmann Stiftung„Burger wollen kein Wachstum um jeden Preis“ („Piliečiai nenori augimo bet kokia kaina“).

5

Bertelsmann Stiftung

(6)  OL C 83, 2010 3 30.

6

(7)  COM(2011) 681 final.

7

final

(8)  OL L 94, 2014 3 28, p. 65.

8

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/33

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Demokratinės ir socialinės EPS taikant Bendrijos metodą“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2016/C 013/07)

| Pranešėja | Gabriele BISCHOFF |
| --- | --- |

Pranešėja

Gabriele BISCHOFF

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2015 m. vasario 19 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Demokratinės ir socialinės EPS taikant Bendrijos metodą

(nuomonė savo iniciatyva).

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. liepos 10 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (2015 m. rugsėjo 17 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 161 nariui balsavus už, 6 – prieš ir 10 susilaikius.

„ES turi būti piliečių, o ne bankų bendrija. Jos varomoji jėga yra demokratija, o ateitis – socialinis teisingumas (1).“

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Iš tikrųjų stabilizuoti ekonominę ir pinigų sąjungą (EPS) gali pavykti tik pašalinus EPS sąrangos trūkumus ir šiuo tikslu imantis didelių reformų; tam reikia sušaukus konventą pakeisti Sutartis. Nelabai realu, kad tai pavyks iki 2018 m., todėl kol kas reikia imtis kitų priemonių, kuriomis būtų galima kurti demokratiškesnę ir socialesnę EPS pagal esamas Sutartis, ir pasirūpinti, kad būtų laikomasi nusistatytų taisyklių. |
| --- | --- |

1.1.

Iš tikrųjų stabilizuoti ekonominę ir pinigų sąjungą (EPS) gali pavykti tik pašalinus EPS sąrangos trūkumus ir šiuo tikslu imantis didelių reformų; tam reikia sušaukus konventą pakeisti Sutartis. Nelabai realu, kad tai pavyks iki 2018 m., todėl kol kas reikia imtis kitų priemonių, kuriomis būtų galima kurti demokratiškesnę ir socialesnę EPS pagal esamas Sutartis, ir pasirūpinti, kad būtų laikomasi nusistatytų taisyklių.

| 1.2. | Be to, kuo ilgiau truks dabartinė taupymo politika, kuria pirmiausia siekiama sumažinti išlaidas, nenumatant investicijų plano, skirto kurti pajamas skatinant augimą ir užtikrinti socialinę sanglaudą ir solidarumą, tuo darosi aiškiau, kad dėl didėjančios socialinės nelygybės kyla grėsmė Europos ekonominei integracijai ir gerovei. |
| --- | --- |

1.2.

Be to, kuo ilgiau truks dabartinė taupymo politika, kuria pirmiausia siekiama sumažinti išlaidas, nenumatant investicijų plano, skirto kurti pajamas skatinant augimą ir užtikrinti socialinę sanglaudą ir solidarumą, tuo darosi aiškiau, kad dėl didėjančios socialinės nelygybės kyla grėsmė Europos ekonominei integracijai ir gerovei.

| 1.3. | Todėl negalima tęsti dabartinio kurso. Veikiau reikia stiprinti socialinę, politinę ir ekonominę sanglaudą ir taip užkirsti kelią euro zonos žlugimui. EESRK nuomone, būtina geriau atsižvelgti į EPS nacionalinės ekonomikos skirtumus, o suderintas struktūrines reformas nurodytose šalyse reikia vykdyti atsižvelgiant į pinigų sąjungos ir nacionalinius poreikius, tokiu būdu užtikrinant būtiną konvergenciją. Be to, EESRK nuomone, būtinas trumpalaikis paklausos valdymas. |
| --- | --- |

1.3.

Todėl negalima tęsti dabartinio kurso. Veikiau reikia stiprinti socialinę, politinę ir ekonominę sanglaudą ir taip užkirsti kelią euro zonos žlugimui. EESRK nuomone, būtina geriau atsižvelgti į EPS nacionalinės ekonomikos skirtumus, o suderintas struktūrines reformas nurodytose šalyse reikia vykdyti atsižvelgiant į pinigų sąjungos ir nacionalinius poreikius, tokiu būdu užtikrinant būtiną konvergenciją. Be to, EESRK nuomone, būtinas trumpalaikis paklausos valdymas.

| 1.4. | EESRK skatina labiau „parlamentarizuoti“ euro zoną, įsteigiant EP didįjį komitetą, kurį sudarytų visi euro zonos ir prie jos prisijungti norinčių šalių EP nariai (26 valstybės narės) ir kuriame euro zonos nacionalinių parlamentų nariai labiau derintų savo požiūrį EPS klausimais (COSAC+). To galima imtis jau palyginti greitai. |
| --- | --- |

1.4.

EESRK skatina labiau „parlamentarizuoti“ euro zoną, įsteigiant EP didįjį komitetą, kurį sudarytų visi euro zonos ir prie jos prisijungti norinčių šalių EP nariai (26 valstybės narės) ir kuriame euro zonos nacionalinių parlamentų nariai labiau derintų savo požiūrį EPS klausimais (COSAC+). To galima imtis jau palyginti greitai.

| 1.5. | EESRK nurodo, kad kai kurie pastarųjų metų ekonomikos valdymo politikos tikslai turėtų būti geriau suderinti su ES socialinės politikos tikslais pagal SESV 4 straipsnio 2 dalį, ir kad reikia pašalinti galimus prieštaravimus tarp ekonominių ir socialinių tikslų. Reikia – laikantis horizontaliosios socialinės išlygos – atlikti visų Europos semestro priemonių socialinio poveikio vertinimą. Šiuos rezultatus reikėtų viešai paskelbti tiek nacionaliniu, tiek ir Europos lygmenimis ir juos aptarti. EESRK tai gali remti atsižvelgdamas į savo kompetencijos sritį. |
| --- | --- |

1.5.

EESRK nurodo, kad kai kurie pastarųjų metų ekonomikos valdymo politikos tikslai turėtų būti geriau suderinti su ES socialinės politikos tikslais pagal SESV 4 straipsnio 2 dalį, ir kad reikia pašalinti galimus prieštaravimus tarp ekonominių ir socialinių tikslų. Reikia – laikantis horizontaliosios socialinės išlygos – atlikti visų Europos semestro priemonių socialinio poveikio vertinimą. Šiuos rezultatus reikėtų viešai paskelbti tiek nacionaliniu, tiek ir Europos lygmenimis ir juos aptarti. EESRK tai gali remti atsižvelgdamas į savo kompetencijos sritį.

| 1.6. | Siekiant demokratinės ir socialinės EPS, labai svarbu pašalinti skirtumus, susijusius su darbo rinkų, darbo užmokesčio nustatymo ir socialinių sistemų veikimu. |
| --- | --- |

1.6.

Siekiant demokratinės ir socialinės EPS, labai svarbu pašalinti skirtumus, susijusius su darbo rinkų, darbo užmokesčio nustatymo ir socialinių sistemų veikimu.

| 1.7. | EESRK yra įsitikinęs, kad, vykdant euro zonos makroekonominį dialogą (MED-EURO), galima svariai prisidėti demokratinės ir socialinės EPS plėtojimo, kad į jo rezultatus ir išvadas reikia atsižvelgti rengiant metinę augimo apžvalgą, rezultatų suvestinę ir konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas. |
| --- | --- |

1.7.

EESRK yra įsitikinęs, kad, vykdant euro zonos makroekonominį dialogą (MED-EURO), galima svariai prisidėti demokratinės ir socialinės EPS plėtojimo, kad į jo rezultatus ir išvadas reikia atsižvelgti rengiant metinę augimo apžvalgą, rezultatų suvestinę ir konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas.

2.   Demokratinės ir socialinės EPS uždaviniai ir kriterijai

| 2.1. | EESRK yra pateikęs ne vieną nuomonę, siekdamas konkrečiai pasiūlyti, kaip būtų galima geriau kurti EPS. Kai kuriose iš šių nuomonių nurodyti ateities scenarijai, o šioje nuomonėje siūloma, kaip būtų galima kuo sparčiau plėtoti demokratinę ir socialinę EPS taikant Bendrijos metodą, siekiant pagerinti demokratinį atsparumą ir įvykdyti iš Sutarčių kylančius socialinius įsipareigojimus, nes mažai tikėtina, kad iki 2018 m. bus imtasi rimtesnių veiksmų siekiant platesniu mastu pakeisti Sutartis. Ir toliau kyla susirūpinimas, kad tarpvalstybinėmis priemonėmis, pirmiausia fiskaliniu susitarimu, silpninamas Bendrijos metodas ir didinamas Europos susiskaidymas (2). Be to, kuo ilgiau trunka taupymo politika, kuria pirmiausia siekiama sumažinti išlaidas ir kurios nebandoma papildyti bent investicijų planu ir augimo skatinimo bei socialinės sanglaudos ir solidarumo užtikrinimo priemonėmis, tuo darosi aiškiau, kad dėl didėjančios socialinės nelygybės kyla grėsmė Europos ekonominei integracijai ir gerovei. |
| --- | --- |

2.1.

EESRK yra pateikęs ne vieną nuomonę, siekdamas konkrečiai pasiūlyti, kaip būtų galima geriau kurti EPS. Kai kuriose iš šių nuomonių nurodyti ateities scenarijai, o šioje nuomonėje siūloma, kaip būtų galima kuo sparčiau plėtoti demokratinę ir socialinę EPS taikant Bendrijos metodą, siekiant pagerinti demokratinį atsparumą ir įvykdyti iš Sutarčių kylančius socialinius įsipareigojimus, nes mažai tikėtina, kad iki 2018 m. bus imtasi rimtesnių veiksmų siekiant platesniu mastu pakeisti Sutartis. Ir toliau kyla susirūpinimas, kad tarpvalstybinėmis priemonėmis, pirmiausia fiskaliniu susitarimu, silpninamas Bendrijos metodas ir didinamas Europos susiskaidymas (2). Be to, kuo ilgiau trunka taupymo politika, kuria pirmiausia siekiama sumažinti išlaidas ir kurios nebandoma papildyti bent investicijų planu ir augimo skatinimo bei socialinės sanglaudos ir solidarumo užtikrinimo priemonėmis, tuo darosi aiškiau, kad dėl didėjančios socialinės nelygybės kyla grėsmė Europos ekonominei integracijai ir gerovei.

| 2.2. | Euro zonos krizės metu išryškėjo pinigų sąjungos struktūros trūkumai, nes nuo pat pradžios praleista galimybė suderinti įvairią nacionalinę ekonominę politiką tarpusavyje, todėl pinigų bendrijos narės daugeliu atžvilgių viena nuo kitos nutolo (3). |
| --- | --- |

2.2.

Euro zonos krizės metu išryškėjo pinigų sąjungos struktūros trūkumai, nes nuo pat pradžios praleista galimybė suderinti įvairią nacionalinę ekonominę politiką tarpusavyje, todėl pinigų bendrijos narės daugeliu atžvilgių viena nuo kitos nutolo (3).

| 2.3. | Tarpvyriausybinis metodas atrodė esantis vienintelis būdas krizės laikotarpiu greitai priimti svarbias EPS priemones, pavyzdžiui, fiskalinį susitarimą, nes kai kurios valstybės narės nebūtų pritarusios Sutarties keitimui. Kai kurios priemonės krizės metu pagerintos. Kita vertus, bendrai sutariama, kad iki šiol yra nepakankamas parlamentinis EPS formavimas ir priežiūra. Dabar tai svarbu pakeisti atsižvelgiant į nuoseklesnę integracijos politiką. Todėl užsienio reikalų ministrų grupė (4) dar 2012 m. rekomendavo imantis bet kokių priemonių užtikrinti „visišką demokratinį teisėtumą ir atskaitomybę“ ir dėl šios priežasties gerinti EP ir nacionalinių parlamentų bendradarbiavimą (5). Europos Komisija savo koncepcijos dokumente dėl stipresnės EPS siūlo remtis instituciniu ir teisiniu Sutarčių pagrindu. Jų manymu, jei taip galėtų veikti visos valstybės narės, euro grupė galėtų imtis konkrečių priemonių. |
| --- | --- |

2.3.

Tarpvyriausybinis metodas atrodė esantis vienintelis būdas krizės laikotarpiu greitai priimti svarbias EPS priemones, pavyzdžiui, fiskalinį susitarimą, nes kai kurios valstybės narės nebūtų pritarusios Sutarties keitimui. Kai kurios priemonės krizės metu pagerintos. Kita vertus, bendrai sutariama, kad iki šiol yra nepakankamas parlamentinis EPS formavimas ir priežiūra. Dabar tai svarbu pakeisti atsižvelgiant į nuoseklesnę integracijos politiką. Todėl užsienio reikalų ministrų grupė (4) dar 2012 m. rekomendavo imantis bet kokių priemonių užtikrinti „visišką demokratinį teisėtumą ir atskaitomybę“ ir dėl šios priežasties gerinti EP ir nacionalinių parlamentų bendradarbiavimą (5). Europos Komisija savo koncepcijos dokumente dėl stipresnės EPS siūlo remtis instituciniu ir teisiniu Sutarčių pagrindu. Jų manymu, jei taip galėtų veikti visos valstybės narės, euro grupė galėtų imtis konkrečių priemonių.

| 2.4. | Europos politikoje vis dažniau buvo taikomi tokie tarpvalstybiniai sprendimai kaip fiskalinis paktas, todėl didėja pavojus, kad bus sukurta „paralelinė tarptautinės teisės sistema“. 2012 m. gruodžio mėn. pateiktame H. Van Rompuy pranešime nurodyta, kad, norint įgyvendinti platesnio masto reformas, būtinas bendras supratimas. Be to, nurodyta, kad reikia didesnės socialinės sanglaudos, aktyvesnio EP ir nacionalinių parlamentų dalyvavimo ir atnaujinto dialogo su socialiniais partneriais. Taip pat reikėtų sustiprinti bendrą valstybių narių atsakomybę. Taigi, tuometinis Europos Vadovų Tarybos pirmininkas (6) į diskusijas, kuriose iki tol pirmiausia svarstyti ekonomikos ir biudžeto politikos klausimai ir nepakankamas demokratinis teisėtumas, įtraukė socialinį matmenį ir ypatingą socialinių partnerių vaidmenį. |
| --- | --- |

2.4.

Europos politikoje vis dažniau buvo taikomi tokie tarpvalstybiniai sprendimai kaip fiskalinis paktas, todėl didėja pavojus, kad bus sukurta „paralelinė tarptautinės teisės sistema“. 2012 m. gruodžio mėn. pateiktame H. Van Rompuy pranešime nurodyta, kad, norint įgyvendinti platesnio masto reformas, būtinas bendras supratimas. Be to, nurodyta, kad reikia didesnės socialinės sanglaudos, aktyvesnio EP ir nacionalinių parlamentų dalyvavimo ir atnaujinto dialogo su socialiniais partneriais. Taip pat reikėtų sustiprinti bendrą valstybių narių atsakomybę. Taigi, tuometinis Europos Vadovų Tarybos pirmininkas (6) į diskusijas, kuriose iki tol pirmiausia svarstyti ekonomikos ir biudžeto politikos klausimai ir nepakankamas demokratinis teisėtumas, įtraukė socialinį matmenį ir ypatingą socialinių partnerių vaidmenį.

| 2.5. | Po 2014 m. EP rinkimų ir demokratiniais rinkimais sustiprinus Komisijos pirmininko galias, pateikta naujų diskusijų pasiūlymų:






  a) | 2015 m. vasario 12 d. keturių pirmininkų pateiktas analitinis pranešimas „Pasirengimas tolesniems veiksmams siekiant geresnio ekonomikos valdymo euro zonoje“ (7); |
| --- | --- | --- |

2.5.

Po 2014 m. EP rinkimų ir demokratiniais rinkimais sustiprinus Komisijos pirmininko galias, pateikta naujų diskusijų pasiūlymų:

a)

2015 m. vasario 12 d. keturių pirmininkų pateiktas analitinis pranešimas „Pasirengimas tolesniems veiksmams siekiant geresnio ekonomikos valdymo euro zonoje“ (7);

| b) | 2015 m. birželio 22 d. penkių pirmininkų pranešimas „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“ (8). |
| --- | --- |

b)

2015 m. birželio 22 d. penkių pirmininkų pranešimas „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“ (8).

| 2.6. | EESRK atsižvelgia į šiuos pasiūlymus ir juos vertins pagal tai, kaip išdėstyta tolesnio ekonomikos valdymo plėtojimo koncepcija kuriama socialinė, demokratiška, solidari ir politinė Sąjunga, kurioje užtikrinamas deramas Sąjungos piliečių ir socialinių partnerių dalyvavimas. |
| --- | --- |

2.6.

EESRK atsižvelgia į šiuos pasiūlymus ir juos vertins pagal tai, kaip išdėstyta tolesnio ekonomikos valdymo plėtojimo koncepcija kuriama socialinė, demokratiška, solidari ir politinė Sąjunga, kurioje užtikrinamas deramas Sąjungos piliečių ir socialinių partnerių dalyvavimas.

| 2.7. | EESRK nuomone, ekonominėje ir pinigų sąjungoje reikia iš tikrųjų glaudžiau bendradarbiauti Bendrijos viduje, kaip bendrais bruožais aprašyta Komisijos projekte. Taip bendradarbiaujant – ne slopinant, bet didinant paklausą – būtų galima suvienodinti įvairių valstybių ekonominius pajėgumus augančioje ir klestinčioje ekonomikoje. Šiuo tikslu reikia vienodinti socialinius standartus ir darbuotojų teises einant pažangos keliu. |
| --- | --- |

2.7.

EESRK nuomone, ekonominėje ir pinigų sąjungoje reikia iš tikrųjų glaudžiau bendradarbiauti Bendrijos viduje, kaip bendrais bruožais aprašyta Komisijos projekte. Taip bendradarbiaujant – ne slopinant, bet didinant paklausą – būtų galima suvienodinti įvairių valstybių ekonominius pajėgumus augančioje ir klestinčioje ekonomikoje. Šiuo tikslu reikia vienodinti socialinius standartus ir darbuotojų teises einant pažangos keliu.

| 2.8. | Dėl vienu metu taikomo Bendrijos metodo, tarpvyriausybinių iniciatyvų (pvz., fiskalinis susitarimas) ir naujų „tarpinių formų“ Komisijai ar Europos Sąjungos Teisingumo Teismo priežiūros užduočių taikant tarpvalstybinius susitarimus vėl kilo neaiškumų dėl dalyvių, jų legitimumo ir atsakomybės. Taip nebus galima užtikrinti skaidrumo ir visapusiškos demokratinės priežiūros. Tai sukėlė daug kritikos. Nes kilus krizei pirmenybę reikėjo teikti greitiems sprendimams, nors ir deklaruojant tikslą, kad pavieniai tarptautiniai susitarimai vėliau bus perkelti į Bendrijos metodą. Anot penkių pirmininkų, tai dar tęsis iki 2018 m. Remiantis jų tvarkaraščiu visiškos EPS demokratizacijos klausimas vėl nukeliamas, o politinės sąjungos klausimui pranešime skiriama per mažai dėmesio. Iki to laiko įgyvendinant Europos semestrą vykstantis dialogas tarp EP, Tarybos ir euro grupės, taip pat tarp nacionalinių parlamentų ir Komisijos arba tarp nacionalinių parlamentų narių ir EP narių (COSAC) turi sustiprinti pasitikėjimą ir paskatinti bendrus veiksmus. Atsižvelgdamas į tai, EESRK pažymi, kad sustiprintas dialogas negali pakeisti integracijos politikos. Dabar vėl reikia sustiprinti Bendrijos metodą, kuris pakeistų paraleliai egzistuojančias įvairias tarptautines sistemas ir taptų veikiančios EPS pagrindu. |
| --- | --- |

2.8.

Dėl vienu metu taikomo Bendrijos metodo, tarpvyriausybinių iniciatyvų (pvz., fiskalinis susitarimas) ir naujų „tarpinių formų“ Komisijai ar Europos Sąjungos Teisingumo Teismo priežiūros užduočių taikant tarpvalstybinius susitarimus vėl kilo neaiškumų dėl dalyvių, jų legitimumo ir atsakomybės. Taip nebus galima užtikrinti skaidrumo ir visapusiškos demokratinės priežiūros. Tai sukėlė daug kritikos. Nes kilus krizei pirmenybę reikėjo teikti greitiems sprendimams, nors ir deklaruojant tikslą, kad pavieniai tarptautiniai susitarimai vėliau bus perkelti į Bendrijos metodą. Anot penkių pirmininkų, tai dar tęsis iki 2018 m. Remiantis jų tvarkaraščiu visiškos EPS demokratizacijos klausimas vėl nukeliamas, o politinės sąjungos klausimui pranešime skiriama per mažai dėmesio. Iki to laiko įgyvendinant Europos semestrą vykstantis dialogas tarp EP, Tarybos ir euro grupės, taip pat tarp nacionalinių parlamentų ir Komisijos arba tarp nacionalinių parlamentų narių ir EP narių (COSAC) turi sustiprinti pasitikėjimą ir paskatinti bendrus veiksmus. Atsižvelgdamas į tai, EESRK pažymi, kad sustiprintas dialogas negali pakeisti integracijos politikos. Dabar vėl reikia sustiprinti Bendrijos metodą, kuris pakeistų paraleliai egzistuojančias įvairias tarptautines sistemas ir taptų veikiančios EPS pagrindu.

3.   Geresnis EPS valdymas didinant dalyvavimą, skaidrumą ir atsakomybę

| 3.1. | Aktyvesnis socialinių partnerių dalyvavimas gali pagerinti EPS valdymą, o struktūruotas dialogas su pilietine visuomene padeda gerinti demokratinį atsparumą. EESRK yra pasirengęs šiuo atžvilgiu imtis ypatingo vaidmens ir dalytis savo patirtimi ir ištekliais, kaip ir, pvz., įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ (9). |
| --- | --- |

3.1.

Aktyvesnis socialinių partnerių dalyvavimas gali pagerinti EPS valdymą, o struktūruotas dialogas su pilietine visuomene padeda gerinti demokratinį atsparumą. EESRK yra pasirengęs šiuo atžvilgiu imtis ypatingo vaidmens ir dalytis savo patirtimi ir ištekliais, kaip ir, pvz., įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ (9).

| 3.2. | Tarybos pirmininko H. Van Rompuy įtrauktas socialinių partnerių atsakomybės klausimas tikriausiai bus daug sudėtingesnis, nes iki šiol socialiniai partneriai – kitaip nei Vyriausybės – buvo tik labai menkai įtraukti į ekonomikos valdymo tikslų nustatymo ir (arba) priemonių kūrimo veiklą. Kaip gi gali pavykti paskatinti juos dalyvauti politikoje, kuriai iš esmės jie negali daryti įtakos? Kaip kolektyvinių derybų šalys ir ekonominės veiklos vykdytojai jie daro didelį poveikį kainų lygiui ir jų stabilumui, o tam EPS suteikia visa apimančią sistemą, kurią sudaro skirtingos jų užmokesčio nustatymo, darbo rinkos ir socialinės politikos formavimo sistemos. |
| --- | --- |

3.2.

Tarybos pirmininko H. Van Rompuy įtrauktas socialinių partnerių atsakomybės klausimas tikriausiai bus daug sudėtingesnis, nes iki šiol socialiniai partneriai – kitaip nei Vyriausybės – buvo tik labai menkai įtraukti į ekonomikos valdymo tikslų nustatymo ir (arba) priemonių kūrimo veiklą. Kaip gi gali pavykti paskatinti juos dalyvauti politikoje, kuriai iš esmės jie negali daryti įtakos? Kaip kolektyvinių derybų šalys ir ekonominės veiklos vykdytojai jie daro didelį poveikį kainų lygiui ir jų stabilumui, o tam EPS suteikia visa apimančią sistemą, kurią sudaro skirtingos jų užmokesčio nustatymo, darbo rinkos ir socialinės politikos formavimo sistemos.

| 3.3. | 2013 m. Komisija pristatė komunikatą dėl EPS socialinio matmens (10), atsižvelgdama į pilietinės visuomenės dalyvių nepasitenkinimą. Ji nurodė, kad reikia anksti atpažinti probleminius ekonominius pokyčius ir juos pašalinti, nes užsitęsusi socialinė nelygybė galėtų pakenkti finansiniam ir ekonominiam EPS stabilumui. Vėliau surengtose diskusijose išsiskyrė dvi nuomonės. Vieni mano, kad EPS socialinis matmuo yra papildomas neprivalomas ramstis, kuris – kitaip nei privalomos biudžeto ir ekonominės procedūros – yra savanoriško pobūdžio. Kiti, pvz., EESRK, nurodo, kad kai kurie ekonominės politikos tikslai prieštarauja SESV 4 straipsnio 2 dalyje nustatytiems ES socialinės politikos tikslams ir kad šiuos tikslų prieštaravimus būtina atskleisti ir pašalinti. |
| --- | --- |

3.3.

2013 m. Komisija pristatė komunikatą dėl EPS socialinio matmens (10), atsižvelgdama į pilietinės visuomenės dalyvių nepasitenkinimą. Ji nurodė, kad reikia anksti atpažinti probleminius ekonominius pokyčius ir juos pašalinti, nes užsitęsusi socialinė nelygybė galėtų pakenkti finansiniam ir ekonominiam EPS stabilumui. Vėliau surengtose diskusijose išsiskyrė dvi nuomonės. Vieni mano, kad EPS socialinis matmuo yra papildomas neprivalomas ramstis, kuris – kitaip nei privalomos biudžeto ir ekonominės procedūros – yra savanoriško pobūdžio. Kiti, pvz., EESRK, nurodo, kad kai kurie ekonominės politikos tikslai prieštarauja SESV 4 straipsnio 2 dalyje nustatytiems ES socialinės politikos tikslams ir kad šiuos tikslų prieštaravimus būtina atskleisti ir pašalinti.

| 3.4. | Komisija norėtų labiau įtraukti socialinius partnerius ir keistis su jais nuomonėmis apie darbo užmokesčio raidą ir kolektyvines derybas. Šiuo atžvilgiu ji jau ėmėsi įvairių veiksmų. Be to, ji su socialiniais partneriais norėtų keistis nuomonėmis apie Europos semestrą ir skatina aktyviau įtraukti juos į šią veiklą valstybėse narėse. EESRK yra pateikęs labai konkrečių pasiūlymų, kaip gerinti socialinių partnerių dalyvavimą ekonomikos valdyme (SOC/507) (11). Bent jau naują Komisijos pareigų paskirstymą, pirmiausia išplėstą Pirmininko pavaduotojo V. Dombrovskio kompetencijos sritį, galima vertinti kaip požymį, kad socialinių partnerių dalyvavimui skiriama daugiau dėmesio. |
| --- | --- |

3.4.

Komisija norėtų labiau įtraukti socialinius partnerius ir keistis su jais nuomonėmis apie darbo užmokesčio raidą ir kolektyvines derybas. Šiuo atžvilgiu ji jau ėmėsi įvairių veiksmų. Be to, ji su socialiniais partneriais norėtų keistis nuomonėmis apie Europos semestrą ir skatina aktyviau įtraukti juos į šią veiklą valstybėse narėse. EESRK yra pateikęs labai konkrečių pasiūlymų, kaip gerinti socialinių partnerių dalyvavimą ekonomikos valdyme (SOC/507) (11). Bent jau naują Komisijos pareigų paskirstymą, pirmiausia išplėstą Pirmininko pavaduotojo V. Dombrovskio kompetencijos sritį, galima vertinti kaip požymį, kad socialinių partnerių dalyvavimui skiriama daugiau dėmesio.

4.   Pasiūlymai ir vertinimas

4.1.   
  Pirmininkų pranešimas

| 4.1.1. | EESRK nuomone, 2015 m. birželio 22 d. penkių pirmininkų (12) pateiktas pranešimas „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“ (13) bus orientyras, kaip ateityje toliau plėtoti ekonominio valdymo struktūras Europoje. EESRK mano, kad, atsižvelgiant į užsitęsusį disbalansą ir siekiant įgyti pasitikėjimą, reikia veiksmingesnio ir demokratiškesnio ekonomikos valdymo, pirmiausia euro zonoje (14). Vis dėlto analizė remiasi turinio požiūriu iš dalies netinkamomis prielaidomis, o dėl to – nepaisant kai kurių teisingų punktų – gali būti padarytos problemiškos išvados: nepakeitus kurso bus tęsiama taupymo politika, taigi, ir toliau mažinamas darbo užmokestis ir socialinės garantijos. Pripažįstama, kad kol kas dar neįvykdytos būtiniausios ilgalaikiškesnio EPS gyvybingumo sąlygos, bet vis tiek turėtų būti tęsiamas pasiūlytas iki šiol vykdytos krizei įveikti skirtos politikos stiprinimas ir ilgalaikis institucionalizavimas. Šiuo atžvilgiu EESRK įžvelgia prieštaravimą. |
| --- | --- |

4.1.1.

EESRK nuomone, 2015 m. birželio 22 d. penkių pirmininkų (12) pateiktas pranešimas „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“ (13) bus orientyras, kaip ateityje toliau plėtoti ekonominio valdymo struktūras Europoje. EESRK mano, kad, atsižvelgiant į užsitęsusį disbalansą ir siekiant įgyti pasitikėjimą, reikia veiksmingesnio ir demokratiškesnio ekonomikos valdymo, pirmiausia euro zonoje (14). Vis dėlto analizė remiasi turinio požiūriu iš dalies netinkamomis prielaidomis, o dėl to – nepaisant kai kurių teisingų punktų – gali būti padarytos problemiškos išvados: nepakeitus kurso bus tęsiama taupymo politika, taigi, ir toliau mažinamas darbo užmokestis ir socialinės garantijos. Pripažįstama, kad kol kas dar neįvykdytos būtiniausios ilgalaikiškesnio EPS gyvybingumo sąlygos, bet vis tiek turėtų būti tęsiamas pasiūlytas iki šiol vykdytos krizei įveikti skirtos politikos stiprinimas ir ilgalaikis institucionalizavimas. Šiuo atžvilgiu EESRK įžvelgia prieštaravimą.

| 4.1.2. | Katastrofiška dabartinė euro zonos (taip pat palyginti su JAV ir Japonija) ekonominė padėtis siejama ne su tebevykdoma krizei įveikti skirta politika, bet su nepakankamu kai kurių valstybių konkurencingumu dėl skirtingos darbo užmokesčio raidos ir valstybių deficito. EESRK apgailestauja, kad neatsižvelgiama į trumpalaikius makroekonominės politikos iššūkius, pvz., infliaciją ir defliaciją, anticiklinės politikos nebuvimą nuo 2010 m., per mažą paklausą, ir siūloma tęsti iš esmės asimetrišką koregavimo politiką. Vis dėlto pirmininkai visiškai neatsižvelgia į krizės metu išryškėjusią esminę problemą, kad kitaip nei yra JAV, Japonijoje ir Jungtinėje Karalystėje, visoje euro zonoje trūksta „paskutinės instancijos kreditoriaus“. |
| --- | --- |

4.1.2.

Katastrofiška dabartinė euro zonos (taip pat palyginti su JAV ir Japonija) ekonominė padėtis siejama ne su tebevykdoma krizei įveikti skirta politika, bet su nepakankamu kai kurių valstybių konkurencingumu dėl skirtingos darbo užmokesčio raidos ir valstybių deficito. EESRK apgailestauja, kad neatsižvelgiama į trumpalaikius makroekonominės politikos iššūkius, pvz., infliaciją ir defliaciją, anticiklinės politikos nebuvimą nuo 2010 m., per mažą paklausą, ir siūloma tęsti iš esmės asimetrišką koregavimo politiką. Vis dėlto pirmininkai visiškai neatsižvelgia į krizės metu išryškėjusią esminę problemą, kad kitaip nei yra JAV, Japonijoje ir Jungtinėje Karalystėje, visoje euro zonoje trūksta „paskutinės instancijos kreditoriaus“.

| 4.1.3. | Visai nepaisoma skirtingo centrinių bankų požiūrio, dėl kurio JAV ir Jungtinė Karalystė galėjo palyginti greitai atsigauti, o Europoje padėtis iš pradžių suprastėjo. Vietoj anticiklinės stabilizavimo politikos planuojama sustiprinti esamas ekonominio valdymo priemones, pvz., per nacionalines konkurencingumo tarybas, kurios dėmesį sutelktų į finansinio įsiskolinimo mažinimą ir į produktyvumą orientuotą darbo užmokesčio raidą. EESRK apgailestauja, kad nebuvo pasinaudota proga išanalizuoti esamo taisyklių rinkinio pagrindo ilgalaikiškumą ir jį papildyti stipresne visos Europos perspektyva. |
| --- | --- |

4.1.3.

Visai nepaisoma skirtingo centrinių bankų požiūrio, dėl kurio JAV ir Jungtinė Karalystė galėjo palyginti greitai atsigauti, o Europoje padėtis iš pradžių suprastėjo. Vietoj anticiklinės stabilizavimo politikos planuojama sustiprinti esamas ekonominio valdymo priemones, pvz., per nacionalines konkurencingumo tarybas, kurios dėmesį sutelktų į finansinio įsiskolinimo mažinimą ir į produktyvumą orientuotą darbo užmokesčio raidą. EESRK apgailestauja, kad nebuvo pasinaudota proga išanalizuoti esamo taisyklių rinkinio pagrindo ilgalaikiškumą ir jį papildyti stipresne visos Europos perspektyva.

| 4.1.4. | EESRK išreiškia apgailestavimą, kad pirmininkai daug prastesnius nei tikėtasi ekonominius pokyčius sieja vien su tuo, kad per mažai taikyti ir nepakankamai suformuoti naujieji ekonomikos valdymo mechanizmai ir krizę patyrusių šalių koregavimo programos. Pernelyg didelį dėmesį skiriant valstybių narių struktūrinėms reformoms ir kainų konkurencingumui, kurie yra svarbūs siekiant sukurti ekonominę sąjungą (pirmas skyrius), pamirštama, kad dėl struktūrinių reformų ir darbo užmokesčio nustatymo, laikantis demokratinių principų, nuolat deramasi ir ieškoma problemų sprendimų vietos lygmeniu. Tačiau penki pirmininkai užima išorės veikėjų poziciją: jie nori valstybes nares priartinti prie pasirenkamai apibrėžtų kriterijų, tačiau šiuo tikslu nestiprindami demokratinio teisėtumo ir nesukurdami bendros atsakomybės. |
| --- | --- |

4.1.4.

EESRK išreiškia apgailestavimą, kad pirmininkai daug prastesnius nei tikėtasi ekonominius pokyčius sieja vien su tuo, kad per mažai taikyti ir nepakankamai suformuoti naujieji ekonomikos valdymo mechanizmai ir krizę patyrusių šalių koregavimo programos. Pernelyg didelį dėmesį skiriant valstybių narių struktūrinėms reformoms ir kainų konkurencingumui, kurie yra svarbūs siekiant sukurti ekonominę sąjungą (pirmas skyrius), pamirštama, kad dėl struktūrinių reformų ir darbo užmokesčio nustatymo, laikantis demokratinių principų, nuolat deramasi ir ieškoma problemų sprendimų vietos lygmeniu. Tačiau penki pirmininkai užima išorės veikėjų poziciją: jie nori valstybes nares priartinti prie pasirenkamai apibrėžtų kriterijų, tačiau šiuo tikslu nestiprindami demokratinio teisėtumo ir nesukurdami bendros atsakomybės.

| 4.1.5. | Todėl EESRK nerimą kelia tai, kad pranešime trūkstant visavertės fiskalinės sąjungos perspektyvos euro zonos legitimumas valstybėse narėse bus nebepripažįstamas, nes jos principas „didinti tų pačių vaistų dozę“ nepagerins visų piliečių ekonominės gerovės ir toliau vyraus nacionalinė perspektyva. EESRK nuomone, visiškai nepakanka siūlomų darbo rinkų ir socialinių sistemų integracijos priemonių dar ir todėl, kad joms – priešingai pirmininkų deklaruojamam norui euro zonoje sukurti socialinį AAA reitingą – skiriama mažiau dėmesio. Socialinės sąjungos kūrimą EESRK laiko neatsiejama demokratinės ir socialinės EPS dalimi, o ne priedu. |
| --- | --- |

4.1.5.

Todėl EESRK nerimą kelia tai, kad pranešime trūkstant visavertės fiskalinės sąjungos perspektyvos euro zonos legitimumas valstybėse narėse bus nebepripažįstamas, nes jos principas „didinti tų pačių vaistų dozę“ nepagerins visų piliečių ekonominės gerovės ir toliau vyraus nacionalinė perspektyva. EESRK nuomone, visiškai nepakanka siūlomų darbo rinkų ir socialinių sistemų integracijos priemonių dar ir todėl, kad joms – priešingai pirmininkų deklaruojamam norui euro zonoje sukurti socialinį AAA reitingą – skiriama mažiau dėmesio. Socialinės sąjungos kūrimą EESRK laiko neatsiejama demokratinės ir socialinės EPS dalimi, o ne priedu.

4.2.   
  „Bruegel“ analizė ir pasiūlymai

   (15)

| 4.2.1. | Europos ekspertų grupė „Bruegel“ konstatavo, kad ekonominėje ir pinigų sąjungoje ekonominės, socialinės ir politinės sąlygos nuo pat pradžios buvo labai skirtingos, todėl valstybėse narėse padaryta politinių klaidų ir parengtas netinkamas Europos ekonomikos valdymas. Ji siūlo reformuoti ekonomikos valdymą bankų sąjungos ir finansų sektoriaus stabilumo priežiūros srityse, panaikinti didelius darbo sąnaudų produkcijos vienetui ir fiskalinio valdymo skirtumus, kad būtų galima užtikrinti tvarius pavienių narių biudžetus ir išteklius, ištikus bankų ir valstybės paskolų krizei. EESRK visiškai neseniai savo nuomonėse (16) pateikė labai panašius pasiūlymus. |
| --- | --- |

4.2.1.

Europos ekspertų grupė „Bruegel“ konstatavo, kad ekonominėje ir pinigų sąjungoje ekonominės, socialinės ir politinės sąlygos nuo pat pradžios buvo labai skirtingos, todėl valstybėse narėse padaryta politinių klaidų ir parengtas netinkamas Europos ekonomikos valdymas. Ji siūlo reformuoti ekonomikos valdymą bankų sąjungos ir finansų sektoriaus stabilumo priežiūros srityse, panaikinti didelius darbo sąnaudų produkcijos vienetui ir fiskalinio valdymo skirtumus, kad būtų galima užtikrinti tvarius pavienių narių biudžetus ir išteklius, ištikus bankų ir valstybės paskolų krizei. EESRK visiškai neseniai savo nuomonėse (16) pateikė labai panašius pasiūlymus.

| 4.2.2. | Kapitalo srautai iš pertekliaus šalių prisidėjo prie rinkų perkaitimo deficito šalyse, todėl padidėjo nominalus darbo užmokestis. Finansiniam disbalansui buvo skirta per mažai dėmesio. O tai prieštarauja siekiui padidinti finansų rinkų integraciją. |
| --- | --- |

4.2.2.

Kapitalo srautai iš pertekliaus šalių prisidėjo prie rinkų perkaitimo deficito šalyse, todėl padidėjo nominalus darbo užmokestis. Finansiniam disbalansui buvo skirta per mažai dėmesio. O tai prieštarauja siekiui padidinti finansų rinkų integraciją.

| 4.2.3. | 2011–2013 m. vykdant prociklišką fiskalinę politiką, o 2014 m. nesiėmus anticiklinės fiskalinės politikos, dar labiau be reikalo padidintos socialinės problemos (17). Todėl politika turėtų net tik įgyvendinti būtinas struktūrines reformas, bet ir žmonėms suteikti perspektyvą, pavyzdžiui, sudarydama palankias sąlygas privačioms investicijoms, kad taip būtų galima užtikrinti ilgalaikį užimtumą. Be to, vykdant politiką turėtų būti imamasi priemonių konkurencingumui stiprinti, siekiant sukurti visiems socialinį stabilumą užtikrinančias pajamas ir gerovę. Todėl EESRK aiškiai sutinka su išvada, kad trumpuoju laikotarpiu neatidėliotinai būtina padidinti bendrąją paklausą ir infliaciją. Be to, Europos Centrinį Banką būtina atleisti nuo fiskalinės politikos ir darbo sąnaudų produkcijos vienetui koregavimo užduočių; jos nėra ECB įgaliojimų sritis, bet dėl kitų institucijų politinio neveikimo jis jas de facto vykdo. |
| --- | --- |

4.2.3.

2011–2013 m. vykdant prociklišką fiskalinę politiką, o 2014 m. nesiėmus anticiklinės fiskalinės politikos, dar labiau be reikalo padidintos socialinės problemos (17). Todėl politika turėtų net tik įgyvendinti būtinas struktūrines reformas, bet ir žmonėms suteikti perspektyvą, pavyzdžiui, sudarydama palankias sąlygas privačioms investicijoms, kad taip būtų galima užtikrinti ilgalaikį užimtumą. Be to, vykdant politiką turėtų būti imamasi priemonių konkurencingumui stiprinti, siekiant sukurti visiems socialinį stabilumą užtikrinančias pajamas ir gerovę. Todėl EESRK aiškiai sutinka su išvada, kad trumpuoju laikotarpiu neatidėliotinai būtina padidinti bendrąją paklausą ir infliaciją. Be to, Europos Centrinį Banką būtina atleisti nuo fiskalinės politikos ir darbo sąnaudų produkcijos vienetui koregavimo užduočių; jos nėra ECB įgaliojimų sritis, bet dėl kitų institucijų politinio neveikimo jis jas de facto vykdo.

| 4.2.4. | EESRK nuomone, reikia dėti daugiau pastangų pagrindiniams demokratinio teisėtumo klausimams išspręsti. EESRK primygtinai ragina visiškai „parlamentarizuoti“euro zoną (įsteigti EP didįjį komitetą, kurio nariai būtų visi EPS ir (arba) prie euro zonos norinčių prisijungti šalių parlamentų nariai). Taip pat Europos reikalų komitetų konferencijoje (COSAC) reikėtų didinti euro zonos parlamentų narių sutarimą EPS klausimais (18). |
| --- | --- |

4.2.4.

EESRK nuomone, reikia dėti daugiau pastangų pagrindiniams demokratinio teisėtumo klausimams išspręsti. EESRK primygtinai ragina visiškai „parlamentarizuoti“euro zoną (įsteigti EP didįjį komitetą, kurio nariai būtų visi EPS ir (arba) prie euro zonos norinčių prisijungti šalių parlamentų nariai). Taip pat Europos reikalų komitetų konferencijoje (COSAC) reikėtų didinti euro zonos parlamentų narių sutarimą EPS klausimais (18).

| 4.2.5. | 2014 m. COSAC atkreipė dėmesį į tai, kad daugelis parlamentų dar nėra pakankamai įtraukti, ir išreiškė susirūpinimą dėl tokio sutrikusio piliečių ir ES ryšio. COSAC ragina Komisiją ir Tarybą kartu su parlamentų nariais teikti pagalbą siūlant konkrečius sprendimus (19). Fiskalinio susitarimo 13 straipsnyje numatytų dalyvavimo formų kryptis yra tinkama, bet jų nepakanka tikram parlamentarizavimui. |
| --- | --- |

4.2.5.

2014 m. COSAC atkreipė dėmesį į tai, kad daugelis parlamentų dar nėra pakankamai įtraukti, ir išreiškė susirūpinimą dėl tokio sutrikusio piliečių ir ES ryšio. COSAC ragina Komisiją ir Tarybą kartu su parlamentų nariais teikti pagalbą siūlant konkrečius sprendimus (19). Fiskalinio susitarimo 13 straipsnyje numatytų dalyvavimo formų kryptis yra tinkama, bet jų nepakanka tikram parlamentarizavimui.

4.3.   
  Didesnė visų ekonomikos dalyvių atsakomybė

| 4.3.1. | Siekiant demokratinės ir socialinės EPS, labai svarbu pašalinti skirtumus, susijusius su darbo rinkų, darbo užmokesčio nustatymo ir socialinių sistemų veikimu. Federalinę sistemą su viena Europos darbo rinka ir vienodomis institucijomis bei socialinėmis sistemomis kaip yra JAV per trumpą laiką sukurti neįmanoma. Be to, reikėtų simetriškai stiprinti makroekonominio disbalanso procedūrą ir įtraukti socialinius partnerius. |
| --- | --- |

4.3.1.

Siekiant demokratinės ir socialinės EPS, labai svarbu pašalinti skirtumus, susijusius su darbo rinkų, darbo užmokesčio nustatymo ir socialinių sistemų veikimu. Federalinę sistemą su viena Europos darbo rinka ir vienodomis institucijomis bei socialinėmis sistemomis kaip yra JAV per trumpą laiką sukurti neįmanoma. Be to, reikėtų simetriškai stiprinti makroekonominio disbalanso procedūrą ir įtraukti socialinius partnerius.

| 4.3.2. | EESRK nurodo, kad kai kurie pastarųjų metų ekonomikos valdymo politikos tikslai turėtų būti geriau suderinti su ES socialinės politikos tikslais pagal SESV 4 straipsnio 2 dalį, ir kad reikia pašalinti galimus prieštaravimus tarp ekonominių ir socialinių tikslų. Reikia – laikantis horizontaliosios socialinės išlygos – atlikti visų Europos semestro priemonių socialinio poveikio vertinimą. Šiuos rezultatus reikėtų viešai paskelbti tiek nacionaliniu, tiek ir Europos lygmenimis ir juos aptarti. EESRK tai gali remti atsižvelgdamas į savo kompetencijos sritį. |
| --- | --- |

4.3.2.

EESRK nurodo, kad kai kurie pastarųjų metų ekonomikos valdymo politikos tikslai turėtų būti geriau suderinti su ES socialinės politikos tikslais pagal SESV 4 straipsnio 2 dalį, ir kad reikia pašalinti galimus prieštaravimus tarp ekonominių ir socialinių tikslų. Reikia – laikantis horizontaliosios socialinės išlygos – atlikti visų Europos semestro priemonių socialinio poveikio vertinimą. Šiuos rezultatus reikėtų viešai paskelbti tiek nacionaliniu, tiek ir Europos lygmenimis ir juos aptarti. EESRK tai gali remti atsižvelgdamas į savo kompetencijos sritį.

| 4.3.3. | Penkių pirmininkų pranešime kalbama apie finansinę, fiskalinę ir politinę sąjungą, o socialinė sąjunga neminima. Norima sustiprinti ypatingą Europos modelį, tačiau nebekalbama apie ypatingą Europos socialinį modelį. Nors ir pateikiamas „socialinio trigubo A“ pavyzdys, tačiau lieka visiškai neaišku, kaip tai pasiekti nuodugnesnėje EPS. Socialiniai klausimai geriausiu atveju nagrinėjami kaip papildomi klausimai arba kalbant apie didesnį judumą valstybių narių darbo rinkose. Pagrindiniai klausimai, kurie nėra išsamiau išdėstomi – minimali socialinė apsauga, veiksmingos socialinės sistemos valstybėse narėse, taip pat naujos darbo teisės iniciatyvos darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrai užtikrinti. |
| --- | --- |

4.3.3.

Penkių pirmininkų pranešime kalbama apie finansinę, fiskalinę ir politinę sąjungą, o socialinė sąjunga neminima. Norima sustiprinti ypatingą Europos modelį, tačiau nebekalbama apie ypatingą Europos socialinį modelį. Nors ir pateikiamas „socialinio trigubo A“ pavyzdys, tačiau lieka visiškai neaišku, kaip tai pasiekti nuodugnesnėje EPS. Socialiniai klausimai geriausiu atveju nagrinėjami kaip papildomi klausimai arba kalbant apie didesnį judumą valstybių narių darbo rinkose. Pagrindiniai klausimai, kurie nėra išsamiau išdėstomi – minimali socialinė apsauga, veiksmingos socialinės sistemos valstybėse narėse, taip pat naujos darbo teisės iniciatyvos darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrai užtikrinti.

| 4.3.4. | Valstybių narių Vyriausybėms tenka didelė atsakomybė už tolesnį demokratinės ir socialinės EPS plėtojimą. Tai taip pat taikoma nacionaliniams ir Europos socialiniams partneriams; jiems EPS yra visa apimanti sistema, kurią sudaro skirtingos jų darbo užmokesčio nustatymo, darbo rinkos ir socialinės politikos formavimo sistemos. Kaip ekonomikos ir visuomenės dalyviai jie daro labai didelį poveikį tam, ar bus laikomasi bendro EPS stabilumo tikslo. |
| --- | --- |

4.3.4.

Valstybių narių Vyriausybėms tenka didelė atsakomybė už tolesnį demokratinės ir socialinės EPS plėtojimą. Tai taip pat taikoma nacionaliniams ir Europos socialiniams partneriams; jiems EPS yra visa apimanti sistema, kurią sudaro skirtingos jų darbo užmokesčio nustatymo, darbo rinkos ir socialinės politikos formavimo sistemos. Kaip ekonomikos ir visuomenės dalyviai jie daro labai didelį poveikį tam, ar bus laikomasi bendro EPS stabilumo tikslo.

| 4.3.5. | EESRK dar kartą konstatuoja, kad pinigų sąjungoje, kurios kainų ir darbo užmokesčio raida valstybėse narėse skiriasi, tos pačios valiutos teritorijos regionuose neišvengiamai atsiranda disbalansas, kuriam esant išorės sukrėtimai lemia socialinę ir politinę krizę ir gali dar labiau padidinti skirtumus (20). Todėl EESRK mano, kad neišvengiamai reikia rimtai apsvarstyti tvirtą EPS struktūrą, kuri apimtų sutarimą dėl ekonominių ir socialinių tikslų ir sutartą valdymą (21). Tuo remdamasis EESRK daro išvadą, kad euro zonoje reikia intensyvesnio ir išsamesnio ES makroekonominio dialogo (angl. MED). |
| --- | --- |

4.3.5.

EESRK dar kartą konstatuoja, kad pinigų sąjungoje, kurios kainų ir darbo užmokesčio raida valstybėse narėse skiriasi, tos pačios valiutos teritorijos regionuose neišvengiamai atsiranda disbalansas, kuriam esant išorės sukrėtimai lemia socialinę ir politinę krizę ir gali dar labiau padidinti skirtumus (20). Todėl EESRK mano, kad neišvengiamai reikia rimtai apsvarstyti tvirtą EPS struktūrą, kuri apimtų sutarimą dėl ekonominių ir socialinių tikslų ir sutartą valdymą (21). Tuo remdamasis EESRK daro išvadą, kad euro zonoje reikia intensyvesnio ir išsamesnio ES makroekonominio dialogo (angl. MED).

| 4.3.6. | Makroekonominį dialogą (1999 m. birželio mėn.) pradėjo Kelno Europos Vadovų Taryba, siekdama užtikrinti ilgalaikį augimui ir stabilumui didinti skirtą makroekonominės politikos priemonių rinkinį, t. y. sklandų darbo užmokesčio raidos, pinigų ir fiskalinės politikos derinimą. Jo tikslai –didesnis augimas ir užimtumas išlaikant kainų stabilumą, gamybos potencialo išnaudojimas ir potencialaus augimo didinimas – šiandien kaip niekad aktualūs (22). EESRK apgailestauja, kad bėgant metams ši priemonė silpsta ir nuo krizės pradžios ji nebuvo taikoma ekonomikos valdymo demokratiškumui didinti ir atsakomybės suvokimui bendroje valiutos zonoje – EPS – stiprinti. |
| --- | --- |

4.3.6.

Makroekonominį dialogą (1999 m. birželio mėn.) pradėjo Kelno Europos Vadovų Taryba, siekdama užtikrinti ilgalaikį augimui ir stabilumui didinti skirtą makroekonominės politikos priemonių rinkinį, t. y. sklandų darbo užmokesčio raidos, pinigų ir fiskalinės politikos derinimą. Jo tikslai –didesnis augimas ir užimtumas išlaikant kainų stabilumą, gamybos potencialo išnaudojimas ir potencialaus augimo didinimas – šiandien kaip niekad aktualūs (22). EESRK apgailestauja, kad bėgant metams ši priemonė silpsta ir nuo krizės pradžios ji nebuvo taikoma ekonomikos valdymo demokratiškumui didinti ir atsakomybės suvokimui bendroje valiutos zonoje – EPS – stiprinti.

| 4.3.7. | EESRK yra įsitikinęs, kad, vykdant euro zonos makroekonominį dialogą (MED-EURO), jei jo dalyvių ratas atitinka keliamus uždavinius, galima svariai prisidėti prie tolesnio demokratinės ir socialinės EPS plėtojimo. Vis dėlto, siekiant išsaugoti MED-EURO dialogo galimybę, reikia apriboti dalyvių skaičių. Jame, be socialinių partnerių, Europos Centrinio Banko, euro grupės ir Komisijos atstovų (visiškai išlaikant jų autonomiją ir nepriklausomumą), lygiomis teisėmis taip pat turėtų dalyvauti Europos Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pirmininkas. |
| --- | --- |

4.3.7.

EESRK yra įsitikinęs, kad, vykdant euro zonos makroekonominį dialogą (MED-EURO), jei jo dalyvių ratas atitinka keliamus uždavinius, galima svariai prisidėti prie tolesnio demokratinės ir socialinės EPS plėtojimo. Vis dėlto, siekiant išsaugoti MED-EURO dialogo galimybę, reikia apriboti dalyvių skaičių. Jame, be socialinių partnerių, Europos Centrinio Banko, euro grupės ir Komisijos atstovų (visiškai išlaikant jų autonomiją ir nepriklausomumą), lygiomis teisėmis taip pat turėtų dalyvauti Europos Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pirmininkas.

| 4.3.8. | EESRK nuomone, MED-EURO dalyviai turėtų susitikti bent du kartus per metus ir šis dialogas turėtų tapti neatsiejama EPS ekonomikos valdymo dalimi. Todėl į jo rezultatus reikia atsižvelgti rengiant metinę augimo apžvalgą, rezultatų suvestinę ir konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas. Apskritai pinigų, biudžeto ir darbo užmokesčio politika EPS gali sustiprinti pasitikėjimą ir padidinti konvergenciją nepažeidžiant kolektyvinių darbo santykių autonomijos. Tai galėtų, panašiai kaip Stabilumo ir augimo paktas, užtikrinti didesnį skaidrų visų ekonomikos dalyvių į(si)pareigojimą ir veikti kaip Stabilumo ir užimtumo paktas. Šiuo atžvilgiu EESRK pabrėžia sklandaus pinigų, biudžeto politikos ir darbo užmokesčio raidos derinimo svarbą siekiant didesnio augimo ir užimtumo, nes būtų sustiprintas pasitikėjimas pinigų sąjunga. |
| --- | --- |

4.3.8.

EESRK nuomone, MED-EURO dalyviai turėtų susitikti bent du kartus per metus ir šis dialogas turėtų tapti neatsiejama EPS ekonomikos valdymo dalimi. Todėl į jo rezultatus reikia atsižvelgti rengiant metinę augimo apžvalgą, rezultatų suvestinę ir konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas. Apskritai pinigų, biudžeto ir darbo užmokesčio politika EPS gali sustiprinti pasitikėjimą ir padidinti konvergenciją nepažeidžiant kolektyvinių darbo santykių autonomijos. Tai galėtų, panašiai kaip Stabilumo ir augimo paktas, užtikrinti didesnį skaidrų visų ekonomikos dalyvių į(si)pareigojimą ir veikti kaip Stabilumo ir užimtumo paktas. Šiuo atžvilgiu EESRK pabrėžia sklandaus pinigų, biudžeto politikos ir darbo užmokesčio raidos derinimo svarbą siekiant didesnio augimo ir užimtumo, nes būtų sustiprintas pasitikėjimas pinigų sąjunga.

| 4.3.9. | Šiuo atveju pasirenkamas kitoks nei penkių pirmininkų siūlytas metodas – jis yra analogiškas „Bruegel“ pasiūlymui – sukurti nacionalines konkurencingumo institucijas, tokiu būdu papildant darbo užmokesčio nustatymo procesus nacionaliniu lygmeniu. Be to, remiantis penkių pirmininkų pasiūlymu, šias konkurencingumo institucijas ketinama koordinuoti Europos lygmeniu. Gaila, kad prieš pateikiant pranešimą nebuvo konsultuotasi su socialiniais partneriais, nes mažai tikėtina, kad dabartinis pirmininkų pasiūlymas sulauks sėkmės. |
| --- | --- |

4.3.9.

Šiuo atveju pasirenkamas kitoks nei penkių pirmininkų siūlytas metodas – jis yra analogiškas „Bruegel“ pasiūlymui – sukurti nacionalines konkurencingumo institucijas, tokiu būdu papildant darbo užmokesčio nustatymo procesus nacionaliniu lygmeniu. Be to, remiantis penkių pirmininkų pasiūlymu, šias konkurencingumo institucijas ketinama koordinuoti Europos lygmeniu. Gaila, kad prieš pateikiant pranešimą nebuvo konsultuotasi su socialiniais partneriais, nes mažai tikėtina, kad dabartinis pirmininkų pasiūlymas sulauks sėkmės.

| 4.3.10. | Prognozės: jei nebus įvykdytos plataus masto politinės reformos, EPS visada liks pažeidžiama. Komitetas yra labai susirūpinęs ES stabilumu, nes būtinos reformos – pakeitus Sutartis arba jų nepakeitus – visada vykdomos paskutinę minutę ir patiriant labai didelį spaudimą. Svarbu vėl sustiprinti socialinę, politinę ir ekonominę sanglaudą ES ir tęsti nuoseklią ekonominę ir pinigų integraciją, kuri yra veikiančios EPS pagrindas. Be drąsių parlamentų narių, politikų ir socialinių partnerių, kurie diskutuotų su pilietine visuomene nacionaliniu ir Europos lygmenimis ir kovotų už geriausius sprendimus, veikiančios EPS sukurti nepavyks. |
| --- | --- |

4.3.10.

Prognozės: jei nebus įvykdytos plataus masto politinės reformos, EPS visada liks pažeidžiama. Komitetas yra labai susirūpinęs ES stabilumu, nes būtinos reformos – pakeitus Sutartis arba jų nepakeitus – visada vykdomos paskutinę minutę ir patiriant labai didelį spaudimą. Svarbu vėl sustiprinti socialinę, politinę ir ekonominę sanglaudą ES ir tęsti nuoseklią ekonominę ir pinigų integraciją, kuri yra veikiančios EPS pagrindas. Be drąsių parlamentų narių, politikų ir socialinių partnerių, kurie diskutuotų su pilietine visuomene nacionaliniu ir Europos lygmenimis ir kovotų už geriausius sprendimus, veikiančios EPS sukurti nepavyks.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 17 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  Heribert Prantl „Europa – sapnas ar košmaras“, 2013 m. liepos 14 d. pranešimas Liudvigsburge.

1

(2)  The EP, the Fiscal compact and the ES-institutions: a „critical engagement“; Elmar Brok (EPP, DE), Roberto Gualtieri (S&D, IT) ir Guy Verhofstadt (ALDE, BE).

2

The EP, the Fiscal compact and the ES-institutions: a „critical engagement“

(3)  Europos Komisija, Employment and Social Developments in Europe 2014, 2015 m. sausio 15 d., http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7736 (anglų k.).

3

Employment and Social Developments in Europe 2014

(4)  2012 m. rugsėjo 17 d. Belgijos, Danijos, Vokietijos, Prancūzijos, Italijos, Liuksemburgo, Nyderlandų, Austrijos, Lenkijos, Portugalijos ir Ispanijos užsienio reikalų ministrų Europos ateities grupės baigiamoji ataskaita.

4

(5)  Ten pat, p. 2 ir toliau.

5

(6)  Glaudžiai bendradarbiaudamas su pirmininkais J. M. Barroso, J.-C. Junckeriu ir M. Draghi.

6

(7)  „Pasirengimas tolesniems veiksmams siekiant geresnio ekonomikos valdymo euro zonoje“ – analitinis pranešimas, kurį Jean-Claude Juncke, glaudžiai bendradarbiaudamas su Donald Tusk, Jeroen Dijsselbloem ir Mario Draghi, pateikė 2015 m. vasario 12 d. vykusiame neformaliame valstybių ir Vyriausybių vadovų susitikime.

7

(8)  Penkių pirmininkų pranešimas „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“, http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/5-presidents-report_lt.pdf

8

Penkių pirmininkų pranešimas „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“

(9)  EESRK nuomonė „Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ rezultatų apžvalga“ (OL C 12, 2015 1 15, p. 105).

9

(10)  COM(2013) 690 final, Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinio matmens stiprinimas.

10

final

(11)  EESRK nuomonė „Socialinio dialogo struktūra ir organizavimas kuriant tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą (EPS)“ (OL C 458, 2014 12 19, p. 1).

11

(12)  Europos Komisijos, Europos Vadovų Tarybos, Europos Parlamento, euro grupės ir Europos Centrinio Banko pirmininkų.

12

(13)  Žr. 8 išnašą. Toliau bus nagrinėjamos tik su šia nuomone susijusios pranešimo temos.

13

(14)  EESRK nuomonė „EPS sukūrimas. Politinis ramstis“ (OL C 332, 2015 10 8, p. 8).

14

(15)  André Sapir, Guntram Wolff: euro-area governance: what to reform and how to do it, 2015 m. vasario 27 d., http://www.bruegel.org/publications/publication-detail/publication/870-euro-area-governance-what-to-reform-and-how-to-do-it/

15

euro-area governance: what to reform and how to do it

(16)  EESRK nuomonės „Ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pasiūlymai būsimam teisėkūros laikotarpiui“ (OL C 451, 2014 12 16, p. 10); „Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) sukūrimas. Politinis ramstis“ (OL C 332, 2015 10 8, p. 8).

16

(17)  Zsolt Darvas ir Olga Tschekassin, Poor and under pressure: the social impact of Europe’s fiscal consolidation, Bruegel Policy Contribution 2015/04, 2015 m. kovo mėn.

17

Poor and under pressure: the social impact of Europe’s fiscal consolidation

(18)  Žr. 14 išnašą.

18

(19)  Contribution of the XLIX COSAC, Dublinas, 2014 m. birželio mėn.

19

Contribution of the XLIX COSAC

(20)  EESRK, „Naujų ekonomikos valdymo teisės aktų socialinis poveikis“, 2012 m. (OL C 143, 2012 5 22, p. 23).

20

(21)  Žr. 14 išnašą.

21

(22)  Europos Vadovų Tarybos rezoliucija dėl Europos užimtumo pakto, Kelno Europos Vadovų Taryba, 1999 m. birželio 3–4 d.

22

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/40

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Veiksmingų ir patikimų socialinės apsaugos sistemų principų“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2016/C 013/08)

| Pranešėjas | Bernd SCHLÜTER |
| --- | --- |

Pranešėjas

Bernd SCHLÜTER

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2015 m. sausio 22 d. nusprendė pateikti nuomonę savo iniciatyva dėl

Veiksmingų ir patikimų socialinės apsaugos sistemų principų

(nuomonė savo iniciatyva).

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2015 m. rugsėjo 1 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (2015 m. rugsėjo 17 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 130 narių balsavus už, 46 – prieš ir 10 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK ragina aiškiau nustatyti strateginius ES socialinės politikos akcentus. Kartu taip pat reikėtų padaryti išvadas atsižvelgiant į krizę, krizių valdymo politiką ir gyventojų pasitikėjimo praradimą. |
| --- | --- |

1.1.

EESRK ragina aiškiau nustatyti strateginius ES socialinės politikos akcentus. Kartu taip pat reikėtų padaryti išvadas atsižvelgiant į krizę, krizių valdymo politiką ir gyventojų pasitikėjimo praradimą.

| 1.2. | Raginama, kad Komisija, įgyvendindama esminę darbo programą, parengtų bendrus socialinės politikos principus, dėl kurių EESRK 4 punkte pateikia pasiūlymų. Juos galima parengti, be kita ko, kaip pavyzdinę iniciatyvą, valdymo taisykles arba baltąją knygą. Pagrindas – patobulintas lyginamasis duomenų rinkimas ES lygmeniu ir valstybėse narėse. Vien sąnaudų rodiklių (kiek pinigų išleidžiama pavienėse valstybėse tam tikrai socialinei apsaugai) nepakanka, kad būtų galima nurodyti socialinės apsaugos sistemų kokybę. |
| --- | --- |

1.2.

Raginama, kad Komisija, įgyvendindama esminę darbo programą, parengtų bendrus socialinės politikos principus, dėl kurių EESRK 4 punkte pateikia pasiūlymų. Juos galima parengti, be kita ko, kaip pavyzdinę iniciatyvą, valdymo taisykles arba baltąją knygą. Pagrindas – patobulintas lyginamasis duomenų rinkimas ES lygmeniu ir valstybėse narėse. Vien sąnaudų rodiklių (kiek pinigų išleidžiama pavienėse valstybėse tam tikrai socialinei apsaugai) nepakanka, kad būtų galima nurodyti socialinės apsaugos sistemų kokybę.

| 1.3. | Kad būtų siekiama aukštesnių socialinių normų konvergencijos, rengiant socialinės politikos principus, reikia atsižvelgti į valstybių narių kompetenciją, politinius ir kultūrinius socialinių sistemų skirtumus, taip pat siekti kuo didesnio valstybių narių sutarimo. |
| --- | --- |

1.3.

Kad būtų siekiama aukštesnių socialinių normų konvergencijos, rengiant socialinės politikos principus, reikia atsižvelgti į valstybių narių kompetenciją, politinius ir kultūrinius socialinių sistemų skirtumus, taip pat siekti kuo didesnio valstybių narių sutarimo.

| 1.4. | Socialinės politikos principai turėtų sudaryti koncepcinį pagrindą, kuriuo būtų grindžiamos, be kita ko, įgyvendinant veiksmingesnį Europos semestrą (1), ateityje valstybėms narėms teiktinos rekomendacijos. Šie principai turėtų galioti ir naudojant struktūrinius fondus, taikant atvirąjį koordinavimo metodą (AKM) ir socialinio poveikio vertinimą pagal SESV 9 straipsnį. Kaip viena iš priemonių taip pat turi būti siekiama nustatyti privalomą būtinąjį socialinės apsaugos lygį (esminį socialinės apsaugos pagrindą). Šiuo atžvilgiu reikėtų remtis esamais teisiniais pagrindais. |
| --- | --- |

1.4.

Socialinės politikos principai turėtų sudaryti koncepcinį pagrindą, kuriuo būtų grindžiamos, be kita ko, įgyvendinant veiksmingesnį Europos semestrą (1), ateityje valstybėms narėms teiktinos rekomendacijos. Šie principai turėtų galioti ir naudojant struktūrinius fondus, taikant atvirąjį koordinavimo metodą (AKM) ir socialinio poveikio vertinimą pagal SESV 9 straipsnį. Kaip viena iš priemonių taip pat turi būti siekiama nustatyti privalomą būtinąjį socialinės apsaugos lygį (esminį socialinės apsaugos pagrindą). Šiuo atžvilgiu reikėtų remtis esamais teisiniais pagrindais.

| 1.5. | Socialinės politikos principais taip pat turi būti grindžiami ES institucijų veiksmai, pirmiausia ekonomikos valdymo, biudžeto kontrolės ir krizių valdymo srityse. |
| --- | --- |

1.5.

Socialinės politikos principais taip pat turi būti grindžiami ES institucijų veiksmai, pirmiausia ekonomikos valdymo, biudžeto kontrolės ir krizių valdymo srityse.

| 1.6. | Socialiniai partneriai – svarbūs veikėjai, ypač paritetinėse socialinio draudimo ir kitose derantis su socialiniais partneriais sukurtose sistemose. Jie įtrauktini į socialinės politikos principų rengimo veiklą. Pagal savo kompetencijos sritį taip pat turėtų dalyvauti pilietinės visuomenės dalyviai, socialinių tarnybų, socialinių įmonių, vietos valdžios institucijų, valstybinių socialinio administravimo įstaigų, socialinio draudimo įstaigų, naudotojų ir vartotojų asociacijos. |
| --- | --- |

1.6.

Socialiniai partneriai – svarbūs veikėjai, ypač paritetinėse socialinio draudimo ir kitose derantis su socialiniais partneriais sukurtose sistemose. Jie įtrauktini į socialinės politikos principų rengimo veiklą. Pagal savo kompetencijos sritį taip pat turėtų dalyvauti pilietinės visuomenės dalyviai, socialinių tarnybų, socialinių įmonių, vietos valdžios institucijų, valstybinių socialinio administravimo įstaigų, socialinio draudimo įstaigų, naudotojų ir vartotojų asociacijos.

| 1.7. | Šiame dokumente EESRK pateikia konkrečius pasiūlymus dėl socialinės apsaugos sistemoms taikytinų socialinės politikos principų. Jais siekiama veiksmingesnių ir patikimesnių socialinės apsaugos, socialinės saugos ir sveikatos sistemų paslaugų, neatsižvelgiant į paslaugos teikėjo ir paslaugos pobūdį. Pirmiausia EESRK siekia, kad būtų užtikrintos socialinės ir finansinės šiuolaikiškų visuotinės svarbos socialinių paslaugų garantijos visose ES šalyse. |
| --- | --- |

1.7.

Šiame dokumente EESRK pateikia konkrečius pasiūlymus dėl socialinės apsaugos sistemoms taikytinų socialinės politikos principų. Jais siekiama veiksmingesnių ir patikimesnių socialinės apsaugos, socialinės saugos ir sveikatos sistemų paslaugų, neatsižvelgiant į paslaugos teikėjo ir paslaugos pobūdį. Pirmiausia EESRK siekia, kad būtų užtikrintos socialinės ir finansinės šiuolaikiškų visuotinės svarbos socialinių paslaugų garantijos visose ES šalyse.

| 1.8. | EESRK daro prielaidą, kad sistemos yra įvairios, ir nurodo, be kita ko, socialinės apsaugos tikslus, rūšis ir turinį, solidarumo ir individualios atsakomybės santykį, teisinę apsaugą, finansavimą ir kokybę. Jis taip pat remiasi naudotojų ir socialinių tarnybų padėtimi. Komiteto nuomone, remiantis bendromis taisyklėmis ES lygmeniu, būtina užtikrinti pagrindinę socialinę apsaugą. |
| --- | --- |

1.8.

EESRK daro prielaidą, kad sistemos yra įvairios, ir nurodo, be kita ko, socialinės apsaugos tikslus, rūšis ir turinį, solidarumo ir individualios atsakomybės santykį, teisinę apsaugą, finansavimą ir kokybę. Jis taip pat remiasi naudotojų ir socialinių tarnybų padėtimi. Komiteto nuomone, remiantis bendromis taisyklėmis ES lygmeniu, būtina užtikrinti pagrindinę socialinę apsaugą.

2.   Įžanga. Aplinkybės ir dabartinė padėtis

| 2.1. | Europos socialinė politika grindžiama, be kita ko, žmogaus teisėmis, po pasaulinių karų padarytomis išvadomis (2), sutartiniu socialinės rinkos ekonomikos principu, strategijos „ES 2020“ tikslais, pajėgios nacionalinės ekonomikos poreikiais, užduotimi mažinti skurdą, Sutarčių skyriais dėl socialinės, užimtumo ir sveikatos politikos, socialinės sanglaudos tikslu ir bendromis konkurencijos taisyklėmis pagal ES sutarties 3 straipsnį. Pagal SESV 151 straipsnį socialine politika siekiama, be kita ko, didinti užimtumą, skatinti kurti geresnes gyvenimo sąlygas, užtikrinti deramą socialinę apsaugą ir kovoti su socialine atskirtimi. Europos socialinis modelis yra unikalios vertybių ir kultūrų bendruomenės (3), kurioje demokratija ir teisinė valstybė siejamos su socialine atsakomybe ir solidarumu, išraiška. EESRK norėtų šį modelį sustiprinti ir užtikrinti jo perspektyvumą. |
| --- | --- |

2.1.

Europos socialinė politika grindžiama, be kita ko, žmogaus teisėmis, po pasaulinių karų padarytomis išvadomis (2), sutartiniu socialinės rinkos ekonomikos principu, strategijos „ES 2020“ tikslais, pajėgios nacionalinės ekonomikos poreikiais, užduotimi mažinti skurdą, Sutarčių skyriais dėl socialinės, užimtumo ir sveikatos politikos, socialinės sanglaudos tikslu ir bendromis konkurencijos taisyklėmis pagal ES sutarties 3 straipsnį. Pagal SESV 151 straipsnį socialine politika siekiama, be kita ko, didinti užimtumą, skatinti kurti geresnes gyvenimo sąlygas, užtikrinti deramą socialinę apsaugą ir kovoti su socialine atskirtimi. Europos socialinis modelis yra unikalios vertybių ir kultūrų bendruomenės (3), kurioje demokratija ir teisinė valstybė siejamos su socialine atsakomybe ir solidarumu, išraiška. EESRK norėtų šį modelį sustiprinti ir užtikrinti jo perspektyvumą.

| 2.2. | EESRK yra įsitikinęs, kad socialinė politika turėtų būti ES politikos ramstis ne tik dėl iš jos kylančios teisės, bet ir kaip tvaraus augimo ir užimtumo skatinimo priemonė
   (4). Jis pripažįsta įgyvendinant užimtumo politiką kai kuriose koordinavimo ir darbuotojų saugos srityse jau padarytą pažangą. EESRK patvirtina investicinį veiksmingų socialinės apsaugos sistemų pobūdį (5) ir nurodo nematerialines, socialines ir materialines neįgyvendinamos socialinės politikos sąnaudas. EESRK mano, kad pajėgi, novatoriška nacionalinė ekonomika ir patikima, efektyvi ir veiksminga socialinė apsauga yra tarpusavyje susijusios. Šiuolaikiškomis socialinėmis sistemomis galima didinti nacionalinės ekonomikos atsparumą krizėms, jomis skatinamas užimtumas ir jos pačios turi didelį užimtumo potencialą, taip pat mažiau palankiuose ūkininkauti regionuose (6). Mažos išlaidos, pavyzdžiui, aktyviai įtraukčiai, darbo ieškančių asmenų įgalinimui ir galimybių suteikimui vaikams ir jaunimui, atsižvelgiant į šiuolaikinę technologijų ir informacinę visuomenę, demografines tendencijas (7) ir imigraciją, nesuteikia tvarių konkurencinių pranašumų. Plėtojant bendrais principais grindžiamas sistemas gali būti lengviau skatinti lygesnes galimybes ir sąžiningą konkurenciją Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

2.2.

EESRK yra įsitikinęs, kad socialinė politika turėtų būti ES politikos ramstis ne tik dėl iš jos kylančios teisės, bet ir kaip tvaraus augimo ir užimtumo skatinimo priemonė
   (4). Jis pripažįsta įgyvendinant užimtumo politiką kai kuriose koordinavimo ir darbuotojų saugos srityse jau padarytą pažangą. EESRK patvirtina investicinį veiksmingų socialinės apsaugos sistemų pobūdį (5) ir nurodo nematerialines, socialines ir materialines neįgyvendinamos socialinės politikos sąnaudas. EESRK mano, kad pajėgi, novatoriška nacionalinė ekonomika ir patikima, efektyvi ir veiksminga socialinė apsauga yra tarpusavyje susijusios. Šiuolaikiškomis socialinėmis sistemomis galima didinti nacionalinės ekonomikos atsparumą krizėms, jomis skatinamas užimtumas ir jos pačios turi didelį užimtumo potencialą, taip pat mažiau palankiuose ūkininkauti regionuose (6). Mažos išlaidos, pavyzdžiui, aktyviai įtraukčiai, darbo ieškančių asmenų įgalinimui ir galimybių suteikimui vaikams ir jaunimui, atsižvelgiant į šiuolaikinę technologijų ir informacinę visuomenę, demografines tendencijas (7) ir imigraciją, nesuteikia tvarių konkurencinių pranašumų. Plėtojant bendrais principais grindžiamas sistemas gali būti lengviau skatinti lygesnes galimybes ir sąžiningą konkurenciją Europos Sąjungoje.

| 2.3. | Socialinėmis apsaugos, sveikatos priežiūros ir panašiomis sistemomis padedama, be kita ko, nustatyti būtiną socialinę pusiausvyrą, mažinti skurdą, papildomai užtikrinti gyvenimo lygį ir socialinę santarvę. Beveik kiekvienam Sąjungos piliečiui kuriame nors gyvenimo etape prireikia socialinių tarnybų pagalbos. Socialinėmis sistemomis užtikrinamos, be kita ko, tinkamos pensijos ir kvalifikuotas, pavyzdžiui, žmonių, kuriems reikia priežiūros ir pagalbos, aprūpinimas. |
| --- | --- |

2.3.

Socialinėmis apsaugos, sveikatos priežiūros ir panašiomis sistemomis padedama, be kita ko, nustatyti būtiną socialinę pusiausvyrą, mažinti skurdą, papildomai užtikrinti gyvenimo lygį ir socialinę santarvę. Beveik kiekvienam Sąjungos piliečiui kuriame nors gyvenimo etape prireikia socialinių tarnybų pagalbos. Socialinėmis sistemomis užtikrinamos, be kita ko, tinkamos pensijos ir kvalifikuotas, pavyzdžiui, žmonių, kuriems reikia priežiūros ir pagalbos, aprūpinimas.

| 2.4. | Darbdaviai ir darbuotojai yra suinteresuoti, be kita ko, profesinės veiklos ir šeiminio gyvenimo suderinamumu, sveikatos ugdymu ir įgalėjimu. Profesionalios socialinės tarnybos skatina komunikacijos ir kasdienius gebėjimus, kvalifikacijos įgijimą ir teikia, be kita ko, su priklausomybės problemų sprendimu, krizinėmis aplinkybėmis, rūpinimusi šeimos nariais ir vaikų auklėjimu šeimoje susijusią paramą. |
| --- | --- |

2.4.

Darbdaviai ir darbuotojai yra suinteresuoti, be kita ko, profesinės veiklos ir šeiminio gyvenimo suderinamumu, sveikatos ugdymu ir įgalėjimu. Profesionalios socialinės tarnybos skatina komunikacijos ir kasdienius gebėjimus, kvalifikacijos įgijimą ir teikia, be kita ko, su priklausomybės problemų sprendimu, krizinėmis aplinkybėmis, rūpinimusi šeimos nariais ir vaikų auklėjimu šeimoje susijusią paramą.

| 2.5. | EESRK atkreipia dėmesį į didelius socialinių sistemų veiksmingumo, patikimumo ir efektyvumo skirtumus
   (8). Nors daugelyje valstybių narių jau taikomos gerai veikiančios sistemos, bendras socialinės politikos diskursas naudingas visoms valstybėms narėms. Ne visose valstybėse socialinėmis išmokomis ir (arba) minimaliomis pajamomis, profesionaliomis socialinėmis paslaugomis užtikrinamas minimalus gyvenimo lygis ir veiksmingas įtraukimas į darbo rinką ir visuomenę. Pirmiausia ne visiems prieinamos sveikatos priežiūros paslaugos, pavyzdžiui, jei neturima iš ko mokėti oficialiai arba neoficialiai reikalaujamų priedų, ir ne visuose regionuose ir valstybėse narėse teikiamos profesionalios, be kita ko, ambulatorinės priežiūros, neįgalių, taip pat auklėjimo ir vystymosi sutrikimų turinčių asmenų rėmimo paslaugos. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad iš dalies reikia gerinti solidarų finansavimą ir teisinę apsaugą. |
| --- | --- |

2.5.

EESRK atkreipia dėmesį į didelius socialinių sistemų veiksmingumo, patikimumo ir efektyvumo skirtumus
   (8). Nors daugelyje valstybių narių jau taikomos gerai veikiančios sistemos, bendras socialinės politikos diskursas naudingas visoms valstybėms narėms. Ne visose valstybėse socialinėmis išmokomis ir (arba) minimaliomis pajamomis, profesionaliomis socialinėmis paslaugomis užtikrinamas minimalus gyvenimo lygis ir veiksmingas įtraukimas į darbo rinką ir visuomenę. Pirmiausia ne visiems prieinamos sveikatos priežiūros paslaugos, pavyzdžiui, jei neturima iš ko mokėti oficialiai arba neoficialiai reikalaujamų priedų, ir ne visuose regionuose ir valstybėse narėse teikiamos profesionalios, be kita ko, ambulatorinės priežiūros, neįgalių, taip pat auklėjimo ir vystymosi sutrikimų turinčių asmenų rėmimo paslaugos. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad iš dalies reikia gerinti solidarų finansavimą ir teisinę apsaugą.

| 2.6. | Naujausias fondo Bertelsmann tyrimas (9) parodė didelius socialinių sistemų pajėgumų skirtumus, nerimą keliančius su skurdu ir turtu susijusius pokyčius Europos Sąjungoje ir visose valstybėse narėse; juo remiantis reikalauta didesnio ES įsipareigojimo socialinės politikos srityje. Iš tyrimo rezultatų matyti, kad veiksmingos socialinės sistemos įmanomos ir ten, kur BVP yra palyginti mažas, o nepakankamai veiksmingų socialinių sistemų pasitaiko ir ten, kur BVP yra palyginti didelis. Su skurdu susiję pokyčiai kelia grėsmę socialinei santarvei ir ekonominiam vystymuisi (10). Siekiant spręsti valstybių narių atotrūkio ir nerimą keliančių politinių tendencijų problemas, taip pat turėtų būti teikiami pasiūlymai socialinės politikos srityje. |
| --- | --- |

2.6.

Naujausias fondo Bertelsmann tyrimas (9) parodė didelius socialinių sistemų pajėgumų skirtumus, nerimą keliančius su skurdu ir turtu susijusius pokyčius Europos Sąjungoje ir visose valstybėse narėse; juo remiantis reikalauta didesnio ES įsipareigojimo socialinės politikos srityje. Iš tyrimo rezultatų matyti, kad veiksmingos socialinės sistemos įmanomos ir ten, kur BVP yra palyginti mažas, o nepakankamai veiksmingų socialinių sistemų pasitaiko ir ten, kur BVP yra palyginti didelis. Su skurdu susiję pokyčiai kelia grėsmę socialinei santarvei ir ekonominiam vystymuisi (10). Siekiant spręsti valstybių narių atotrūkio ir nerimą keliančių politinių tendencijų problemas, taip pat turėtų būti teikiami pasiūlymai socialinės politikos srityje.

| 2.7. | Turėtų būti gerinamas koncepcinis valstybėms narėms skirtų rekomendacijų ir krizių valdymo politikos pagrindas. ES turėtų ne reikalauti humanitarinių priemonių po to, kai jų prireikia, bet laikytis nuoseklių socialinės politikos principų. Abejonių keliantis mokesčiais finansuojamas rizikingos bankų veiklos kompensavimas turėtų būti pagrįstai proporcingas investicijoms į socialinių sistemų funkcionalumą. Vidaus rinkos taisyklės, pavyzdžiui, valstybės pagalbos ir viešųjų pirkimų teisės srityje, jau dabar daro didelį poveikį socialinėms sistemoms ir socialinėms tarnyboms, nors ir nėra aiškiai įvertintos socialinės politikos koncepcijų požiūriu. |
| --- | --- |

2.7.

Turėtų būti gerinamas koncepcinis valstybėms narėms skirtų rekomendacijų ir krizių valdymo politikos pagrindas. ES turėtų ne reikalauti humanitarinių priemonių po to, kai jų prireikia, bet laikytis nuoseklių socialinės politikos principų. Abejonių keliantis mokesčiais finansuojamas rizikingos bankų veiklos kompensavimas turėtų būti pagrįstai proporcingas investicijoms į socialinių sistemų funkcionalumą. Vidaus rinkos taisyklės, pavyzdžiui, valstybės pagalbos ir viešųjų pirkimų teisės srityje, jau dabar daro didelį poveikį socialinėms sistemoms ir socialinėms tarnyboms, nors ir nėra aiškiai įvertintos socialinės politikos koncepcijų požiūriu.

| 2.8. | Siekiant naujo Sutartyje nustatyto socialinės rinkos ekonomikos
   (11) tikslo, vidaus rinkos politika papildytina socialinės politikos aspektais (12). EESRK remiasi dabartiniais reikalavimais (13) ir ragina komisiją ir Europos Vadovų Tarybą sukonkretinti ir įgyvendinti socialinės politikos pareiškimus (14). |
| --- | --- |

2.8.

Siekiant naujo Sutartyje nustatyto socialinės rinkos ekonomikos
   (11) tikslo, vidaus rinkos politika papildytina socialinės politikos aspektais (12). EESRK remiasi dabartiniais reikalavimais (13) ir ragina komisiją ir Europos Vadovų Tarybą sukonkretinti ir įgyvendinti socialinės politikos pareiškimus (14).

| 2.9. | Naujas Europos socialinės politikos etapas gali būti, be kita ko, grindžiamas šia ankstesne veikla: Taryba jau 1992 m. reikalavo užtikrintų minimalių pajamų (15). 2000 m. ji parengė socialinę darbotvarkę. Europos socialinės chartijos 12 straipsnyje valstybės narės įpareigotos išlaikyti socialinės apsaugos sistemas. ES Sutartyse nustatyti, be kita ko, socialinės sanglaudos ir visuotinės svarbos paslaugų apsaugos tikslai (16). Tarptautinė darbo organizacija (TDO) (17) yra paskelbusi pagrindinius socialinių sistemų standartus. Dabartinė ES socialinės politikos baltoji knyga paskelbta 1994 m. ES lygmeniu taikoma teisė į gyvenimo lygio užtikrinimą
   (18). Svarbūs standartai nustatyti JT Neįgaliųjų teisių konvencijoje. |
| --- | --- |

2.9.

Naujas Europos socialinės politikos etapas gali būti, be kita ko, grindžiamas šia ankstesne veikla: Taryba jau 1992 m. reikalavo užtikrintų minimalių pajamų (15). 2000 m. ji parengė socialinę darbotvarkę. Europos socialinės chartijos 12 straipsnyje valstybės narės įpareigotos išlaikyti socialinės apsaugos sistemas. ES Sutartyse nustatyti, be kita ko, socialinės sanglaudos ir visuotinės svarbos paslaugų apsaugos tikslai (16). Tarptautinė darbo organizacija (TDO) (17) yra paskelbusi pagrindinius socialinių sistemų standartus. Dabartinė ES socialinės politikos baltoji knyga paskelbta 1994 m. ES lygmeniu taikoma teisė į gyvenimo lygio užtikrinimą
   (18). Svarbūs standartai nustatyti JT Neįgaliųjų teisių konvencijoje.

| 2.10. | EESRK savo nuomonėje SOC/482, pritariant Parlamentui (19), Regionų komitetui (20) ir asociacijoms, primygtinai ragina nustatyti tinkamas minimalias pajamas (21). Jis, be kita ko, aktyviai nagrinėjo socialinių tarnybų, socialinių įmonių, socialinių investicijų, užimtumo, SESV 9 straipsnio, Jaunimo iniciatyvos, ekonomikos valdymo ir visuotinės svarbos paslaugų klausimus. Ši nuomonė daugybe kitų aspektų susijusi su EESRK ir kitais ES dokumentais – kiekvieno iš jų nurodyti neįmanoma. |
| --- | --- |

2.10.

EESRK savo nuomonėje SOC/482, pritariant Parlamentui (19), Regionų komitetui (20) ir asociacijoms, primygtinai ragina nustatyti tinkamas minimalias pajamas (21). Jis, be kita ko, aktyviai nagrinėjo socialinių tarnybų, socialinių įmonių, socialinių investicijų, užimtumo, SESV 9 straipsnio, Jaunimo iniciatyvos, ekonomikos valdymo ir visuotinės svarbos paslaugų klausimus. Ši nuomonė daugybe kitų aspektų susijusi su EESRK ir kitais ES dokumentais – kiekvieno iš jų nurodyti neįmanoma.

3.   Bendrosios pastabos. Nuomonės tikslai ir turinys

| 3.1. | Šiame dokumente EESRK daugiausia dėmesio skiria vienai būtinos socialinės darbotvarkės daliai – socialinės apsaugos, socialinės saugos ir sveikatos sistemų paslaugų veiksmingumo ir patikimumo didinimui. Jis nurodo visiškai arba iš dalies mokesčiais arba socialinio draudimo sistemų lėšomis finansuojamą ir kontroliuojant pagal socialinės teisės aktus arba paritetinius susitarimus į viešosios socialinės atsakomybės sritį įtraukiamą socialinę apsaugą. Šiuo atžvilgiu svarbus ne apsaugos teikėjo pobūdis. Šioje nuomonėje nurodytą socialinę apsaugą gali teikti įvairaus juridinio statuso valstybinės ir vietos valdžios įstaigos, socialinio draudimo įstaigos, savarankiškos socialinės įmonės, labdaros organizacijos ir įmonės. Visi šie apsaugos teikėjai, jei jie socialinę apsaugą teikia patys, vadinami socialinėmis tarnybomis. Į šiame dokumente vartojamos socialinės apsaugos sąvokos taikymo sritį patenka visų rūšių apsauga, be kita ko, socialiniame ir sveikatos sektoriuose teikiamos paslaugos ir išmokos pinigais. Socialinio draudimo įstaigomis vadinamos paritetinės ir (arba) įstatymais nustatytos socialinio draudimo įstaigos ir (arba) tokios savidraudos įstaigos, kurios socialinės teisės aktais arba pariteto pagrindu reglamentuojamoje sistemoje atlieka socialinės apsaugos funkciją. |
| --- | --- |

3.1.

Šiame dokumente EESRK daugiausia dėmesio skiria vienai būtinos socialinės darbotvarkės daliai – socialinės apsaugos, socialinės saugos ir sveikatos sistemų paslaugų veiksmingumo ir patikimumo didinimui. Jis nurodo visiškai arba iš dalies mokesčiais arba socialinio draudimo sistemų lėšomis finansuojamą ir kontroliuojant pagal socialinės teisės aktus arba paritetinius susitarimus į viešosios socialinės atsakomybės sritį įtraukiamą socialinę apsaugą. Šiuo atžvilgiu svarbus ne apsaugos teikėjo pobūdis. Šioje nuomonėje nurodytą socialinę apsaugą gali teikti įvairaus juridinio statuso valstybinės ir vietos valdžios įstaigos, socialinio draudimo įstaigos, savarankiškos socialinės įmonės, labdaros organizacijos ir įmonės. Visi šie apsaugos teikėjai, jei jie socialinę apsaugą teikia patys, vadinami socialinėmis tarnybomis. Į šiame dokumente vartojamos socialinės apsaugos sąvokos taikymo sritį patenka visų rūšių apsauga, be kita ko, socialiniame ir sveikatos sektoriuose teikiamos paslaugos ir išmokos pinigais. Socialinio draudimo įstaigomis vadinamos paritetinės ir (arba) įstatymais nustatytos socialinio draudimo įstaigos ir (arba) tokios savidraudos įstaigos, kurios socialinės teisės aktais arba pariteto pagrindu reglamentuojamoje sistemoje atlieka socialinės apsaugos funkciją.

| 3.2. | Atsižvelgiant į socialinių sistemų, apsaugos, sąvokų ir jų turinio įvairovę, svarstant socialinės politikos klausimus ir verčiant tekstus reikia atidumo. Valstybių narių sistemos atitinka šių valstybių narių socialinę politiką, kultūrą ir istoriją. Jos turėtų būti plėtojamos pagal Europos socialinį modelį. Reikėtų nustatyti tinkamą sistemų įvairovės ir būtinų bendrų principų pusiausvyrą (22). |
| --- | --- |

3.2.

Atsižvelgiant į socialinių sistemų, apsaugos, sąvokų ir jų turinio įvairovę, svarstant socialinės politikos klausimus ir verčiant tekstus reikia atidumo. Valstybių narių sistemos atitinka šių valstybių narių socialinę politiką, kultūrą ir istoriją. Jos turėtų būti plėtojamos pagal Europos socialinį modelį. Reikėtų nustatyti tinkamą sistemų įvairovės ir būtinų bendrų principų pusiausvyrą (22).

| 3.3. | ES turėtų sukurti bendrą erdvę diskursui socialinės politikos klausimais, parengti šiuolaikiškus standartus ir pati imtis iniciatyvos. Ji turėtų skatinti socialinių sistemų plėtojimo konvergenciją. Socialinės politikos principai gali sudaryti koncepcinį pagrindą, kuriuo remiantis būtų teikiamos Komisijos rekomendacijos, pirmiausia įgyvendinant Europos semestrą, strategiją „Europa 2020“, taikant atvirąjį koordinavimo metodą ir atliekant socialinio poveikio vertinimą pagal SESV 9 straipsnį (23). Šiais principais taip pat turėtų būti grindžiamas koncepcinis pagrindas, kuriuo remiantis būtų nustatomas privalomas būtinasis socialinės apsaugos lygis, taip pat ES institucijų veikla ir valdymas (24), pirmiausia krizių valdymo, biudžeto kontrolės ir ekonomikos valdymo srityse. |
| --- | --- |

3.3.

ES turėtų sukurti bendrą erdvę diskursui socialinės politikos klausimais, parengti šiuolaikiškus standartus ir pati imtis iniciatyvos. Ji turėtų skatinti socialinių sistemų plėtojimo konvergenciją. Socialinės politikos principai gali sudaryti koncepcinį pagrindą, kuriuo remiantis būtų teikiamos Komisijos rekomendacijos, pirmiausia įgyvendinant Europos semestrą, strategiją „Europa 2020“, taikant atvirąjį koordinavimo metodą ir atliekant socialinio poveikio vertinimą pagal SESV 9 straipsnį (23). Šiais principais taip pat turėtų būti grindžiamas koncepcinis pagrindas, kuriuo remiantis būtų nustatomas privalomas būtinasis socialinės apsaugos lygis, taip pat ES institucijų veikla ir valdymas (24), pirmiausia krizių valdymo, biudžeto kontrolės ir ekonomikos valdymo srityse.

| 3.4. | Reikėtų patikrinti socialinės apsaugos sistemų perspektyvumą. Socialinės tarnybos turėtų privalėti išlaikydamos savo koncepcinį savarankiškumą laikytis demokratiškai įteisintų visuotinės svarbos tikslų. |
| --- | --- |

3.4.

Reikėtų patikrinti socialinės apsaugos sistemų perspektyvumą. Socialinės tarnybos turėtų privalėti išlaikydamos savo koncepcinį savarankiškumą laikytis demokratiškai įteisintų visuotinės svarbos tikslų.

| 3.5. | Dėl piliečių socialinės apsaugos užtikrinimo paprastai sprendžia viešosios socialinio administravimo institucijos, socialinio draudimo įstaigos arba apsaugą teikiančios trečiosios šalys, pavyzdžiui, tam tikrą gydymą paskiriantys gydytojai. Sprendimas dėl apsaugos teikimo skirtinas nuo apsaugos teikimo ir jo finansavimo klausimo: naudotojams skiriamos, be kita ko, su įpareigojimu naudotis tam tikrų kvalifikuotų tarnybų paslaugomis susietos arba nesusietos grynosios piniginės išmokos. Kai kurias socialines paslaugas tiesiogiai teikia vietos valdžios institucijos, kitos socialinio administravimo institucijos arba socialinio draudimo įstaigos. Vis dėlto, jei jas teikia savarankiškos socialinės tarnybos, teisiniai santykiai ir finansavimas gali būti reglamentuojami labai skirtingai: be kita ko, taikomos viešųjų pirkimų sistemos, socialinių tarnybų ir mokėtojų susitarimai dėl paslaugų lygio ir apmokėjimo, vėlesnis išlaidų kompensavimas, kuponų sistemos arba su konkrečiu atveju nesusietas tiesioginis socialinių – pirmiausia konsultavimo ir prevencijos – tarnybų rėmimas. Taikant sutarčių ir kuponų sistemas, viešasis mokėtojas socialines tarnybas finansuoja tiesiogiai, atsižvelgdamas į atvejų skaičių. Taikant visas sistemas turėtų būti galima iškelti klausimą, ar užtikrinama pakankama teisinė naudotojų apsauga, taip pat pakankamos jų pasirinkimo ir dalyvavimo galimybės. |
| --- | --- |

3.5.

Dėl piliečių socialinės apsaugos užtikrinimo paprastai sprendžia viešosios socialinio administravimo institucijos, socialinio draudimo įstaigos arba apsaugą teikiančios trečiosios šalys, pavyzdžiui, tam tikrą gydymą paskiriantys gydytojai. Sprendimas dėl apsaugos teikimo skirtinas nuo apsaugos teikimo ir jo finansavimo klausimo: naudotojams skiriamos, be kita ko, su įpareigojimu naudotis tam tikrų kvalifikuotų tarnybų paslaugomis susietos arba nesusietos grynosios piniginės išmokos. Kai kurias socialines paslaugas tiesiogiai teikia vietos valdžios institucijos, kitos socialinio administravimo institucijos arba socialinio draudimo įstaigos. Vis dėlto, jei jas teikia savarankiškos socialinės tarnybos, teisiniai santykiai ir finansavimas gali būti reglamentuojami labai skirtingai: be kita ko, taikomos viešųjų pirkimų sistemos, socialinių tarnybų ir mokėtojų susitarimai dėl paslaugų lygio ir apmokėjimo, vėlesnis išlaidų kompensavimas, kuponų sistemos arba su konkrečiu atveju nesusietas tiesioginis socialinių – pirmiausia konsultavimo ir prevencijos – tarnybų rėmimas. Taikant sutarčių ir kuponų sistemas, viešasis mokėtojas socialines tarnybas finansuoja tiesiogiai, atsižvelgdamas į atvejų skaičių. Taikant visas sistemas turėtų būti galima iškelti klausimą, ar užtikrinama pakankama teisinė naudotojų apsauga, taip pat pakankamos jų pasirinkimo ir dalyvavimo galimybės.

| 3.6. | Pirmiausia socialinės apsaugos sistemose svarbi funkcija tenka socialiniams partneriams. Todėl pirmiausia jie turėtų dalyvauti nustatant socialinės politikos principus. Valstybinėms ir vietos socialinio administravimo institucijoms, socialinio draudimo įstaigoms, savarankiškoms socialinėms tarnyboms tenka svarbus vaidmuo, be kita ko, teikiant socialinę apsaugą. Todėl jų kompetencijos srityse taip pat turėtų nuosekliai dalyvauti jų atstovai. |
| --- | --- |

3.6.

Pirmiausia socialinės apsaugos sistemose svarbi funkcija tenka socialiniams partneriams. Todėl pirmiausia jie turėtų dalyvauti nustatant socialinės politikos principus. Valstybinėms ir vietos socialinio administravimo institucijoms, socialinio draudimo įstaigoms, savarankiškoms socialinėms tarnyboms tenka svarbus vaidmuo, be kita ko, teikiant socialinę apsaugą. Todėl jų kompetencijos srityse taip pat turėtų nuosekliai dalyvauti jų atstovai.

| 3.7. | Žinant, kad reikia nustatyti tinkamą pusiausvyrą tarp, viena vertus, valstybių narių kompetencijos ir, kita vertus, bendrųjų Europos vertybių ir sąžiningos konkurencijos Europos Sąjungoje, toliau išdėstytais principais turi būti suteikiamas esminis postūmis imtis tolesnių ES socialinės politikos veiksmų. |
| --- | --- |

3.7.

Žinant, kad reikia nustatyti tinkamą pusiausvyrą tarp, viena vertus, valstybių narių kompetencijos ir, kita vertus, bendrųjų Europos vertybių ir sąžiningos konkurencijos Europos Sąjungoje, toliau išdėstytais principais turi būti suteikiamas esminis postūmis imtis tolesnių ES socialinės politikos veiksmų.

4.   Socialinės apsaugos sistemų principai

| 4.1. | Būtinosios apsaugos principas – pagrindinės, papildomos socialinės apsaugos užtikrinimas, pirmiausia siekiant užtikrinti gyvenimo lygį ir (arba) minimalias pajamas asmenims, kuriems nepakanka pajamų, pavyzdžiui, iš darbo užmokesčio, pensijų ir kitų socialinių išmokų. Todėl reikia rengti bendrus pagrindinės socialinės apsaugos rodiklius (25). Finansinis gyvenimo lygio užtikrinimas turėtų būti taikomas bent tikrosioms maisto, apgyvendinimo, drabužių, vandens, elektros energijos ir pagrindinių sveikatos priežiūros paslaugų išlaidoms. |
| --- | --- |

4.1.

Būtinosios apsaugos principas – pagrindinės, papildomos socialinės apsaugos užtikrinimas, pirmiausia siekiant užtikrinti gyvenimo lygį ir (arba) minimalias pajamas asmenims, kuriems nepakanka pajamų, pavyzdžiui, iš darbo užmokesčio, pensijų ir kitų socialinių išmokų. Todėl reikia rengti bendrus pagrindinės socialinės apsaugos rodiklius (25). Finansinis gyvenimo lygio užtikrinimas turėtų būti taikomas bent tikrosioms maisto, apgyvendinimo, drabužių, vandens, elektros energijos ir pagrindinių sveikatos priežiūros paslaugų išlaidoms.

| 4.2. | Poreikio principas – šiuolaikiškų profesionalių įvairioms problemoms spręsti skirtų socialinių ir sveikatos apsaugos paslaugų kūrimas ir teikimas, be kita ko, šeimoms, neįgaliesiems, ligoniams, bedarbiams, vienišiems tėvams, vaikams, artimuosius prižiūrintiems šeimos nariams, pabėgėliams, jaunimui (26), turinčiam vystymosi sutrikimų, auklėjimo sunkumų patiriantiems tėvams, taip pat teikiant priežiūros namuose ir kitas namų ūkio paslaugas (27), pagalbą įsiskolinus (28), susidūrus su priklausomybe, benamyste ir psichosocialinėmis problemomis. Veiksmingas socialines paslaugas sudaro, be kita ko, konsultacijos, rūpyba, rekomendacijos, priežiūra, slauga, įgalinimas ir lavinimas, medicininis gydymas ir terapija (29). Kadangi nedarbo priežastys įvairios ir turėtų būti užkertamas kelias patekimui į skurdo spiralę, tikslinga teisės aktų garantuojamomis, aktyvios darbo rinkos politikos priemonėmis remti kuo greitesnį grįžimą į darbo rinką ir iki to laiko užtikrinti deramą išmoką visiems darbo ieškantiems asmenims, visų pirma pirmojo darbo belaukiantiems jaunuoliams arba moterims, norinčioms po ilgos profesinės veiklos pertraukos sugrįžti į darbą. |
| --- | --- |

4.2.

Poreikio principas – šiuolaikiškų profesionalių įvairioms problemoms spręsti skirtų socialinių ir sveikatos apsaugos paslaugų kūrimas ir teikimas, be kita ko, šeimoms, neįgaliesiems, ligoniams, bedarbiams, vienišiems tėvams, vaikams, artimuosius prižiūrintiems šeimos nariams, pabėgėliams, jaunimui (26), turinčiam vystymosi sutrikimų, auklėjimo sunkumų patiriantiems tėvams, taip pat teikiant priežiūros namuose ir kitas namų ūkio paslaugas (27), pagalbą įsiskolinus (28), susidūrus su priklausomybe, benamyste ir psichosocialinėmis problemomis. Veiksmingas socialines paslaugas sudaro, be kita ko, konsultacijos, rūpyba, rekomendacijos, priežiūra, slauga, įgalinimas ir lavinimas, medicininis gydymas ir terapija (29). Kadangi nedarbo priežastys įvairios ir turėtų būti užkertamas kelias patekimui į skurdo spiralę, tikslinga teisės aktų garantuojamomis, aktyvios darbo rinkos politikos priemonėmis remti kuo greitesnį grįžimą į darbo rinką ir iki to laiko užtikrinti deramą išmoką visiems darbo ieškantiems asmenims, visų pirma pirmojo darbo belaukiantiems jaunuoliams arba moterims, norinčioms po ilgos profesinės veiklos pertraukos sugrįžti į darbą.

| 4.3. | Apibrėžtumo principas – aiškesnių su socialine apsauga susijusių socialinės politikos tikslų, pavyzdžiui, lygių galimybių ir teisingumo tarp kartų, aktyvios įtraukties, nepalankios padėties kompensavimo, profesinės veiklos ir šeiminio gyvenimo suderinamumo, apsaugos nuo pagrindinių pavojų, prevencijos, veiksmų krizės atveju, dalyvavimo darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime, materialinio aprūpinimo senatvėje, įgalėjimo ir pan., nustatymas. Šiuo atžvilgiu remiantis socialine teise tinkama apibrėžti apsaugos rūšis, pavyzdžiui, pinigai ir (arba) paslauga, ambulatorinės, stacionarios paslaugos ir pan. Kartu reikėtų nustatyti naudotojo apsisprendimo teisės ir tikslo užtikrinti socialinės apsaugos veiksmingumą pusiausvyrą. |
| --- | --- |

4.3.

Apibrėžtumo principas – aiškesnių su socialine apsauga susijusių socialinės politikos tikslų, pavyzdžiui, lygių galimybių ir teisingumo tarp kartų, aktyvios įtraukties, nepalankios padėties kompensavimo, profesinės veiklos ir šeiminio gyvenimo suderinamumo, apsaugos nuo pagrindinių pavojų, prevencijos, veiksmų krizės atveju, dalyvavimo darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime, materialinio aprūpinimo senatvėje, įgalėjimo ir pan., nustatymas. Šiuo atžvilgiu remiantis socialine teise tinkama apibrėžti apsaugos rūšis, pavyzdžiui, pinigai ir (arba) paslauga, ambulatorinės, stacionarios paslaugos ir pan. Kartu reikėtų nustatyti naudotojo apsisprendimo teisės ir tikslo užtikrinti socialinės apsaugos veiksmingumą pusiausvyrą.

| 4.4. | Prieinamumo principas – galimybės naudotis socialine apsauga, pirmiausia socialinėmis paslaugomis, vietoje, laiku, už prieinamą kainą ir nediskriminuojant užtikrinimas. Solidarus ir tvarus finansavimas, siūlomos apsaugos skaidrumas ir konkreti teisinė garantija, suteikiant skundų teikimo ir užginčijimo galimybes, skatina prieinamumą. Kai yra nustatyti, įpareigojimai mokėti priedus, jie turėtų būti socialiniu požiūriu subalansuoti ir netapti prieinamumo kliūtimi. Biurokratinė su tam tikromis, pavyzdžiui, pagalbos vaduojantis nuo priklausomybės arba sprendžiant psichosocialines problemas, paslaugomis susijusių konkrečių pagalbos poreikių patikra gali duoti priešingų rezultatų. Naudotojams turėtų būti aktyviai siūlomos pirmiausia konsultacinės ir prevencinės paslaugos. |
| --- | --- |

4.4.

Prieinamumo principas – galimybės naudotis socialine apsauga, pirmiausia socialinėmis paslaugomis, vietoje, laiku, už prieinamą kainą ir nediskriminuojant užtikrinimas. Solidarus ir tvarus finansavimas, siūlomos apsaugos skaidrumas ir konkreti teisinė garantija, suteikiant skundų teikimo ir užginčijimo galimybes, skatina prieinamumą. Kai yra nustatyti, įpareigojimai mokėti priedus, jie turėtų būti socialiniu požiūriu subalansuoti ir netapti prieinamumo kliūtimi. Biurokratinė su tam tikromis, pavyzdžiui, pagalbos vaduojantis nuo priklausomybės arba sprendžiant psichosocialines problemas, paslaugomis susijusių konkrečių pagalbos poreikių patikra gali duoti priešingų rezultatų. Naudotojams turėtų būti aktyviai siūlomos pirmiausia konsultacinės ir prevencinės paslaugos.

| 4.5. | Proporcingumo principas – apsauga, atsižvelgiant į jos pobūdį ir mastą, turėtų būti tinkama ir būtina. Į tai atsižvelgtina priimant sprendimus savo nuožiūra ir rengiant socialinės teisės aktus. Reikėtų nustatyti tinkamą reikiamų socialinės apsaugos išteklių ir tikėtino rezultato pusiausvyrą. Proporcingumo principą turėtų atitikti ir teisiniai piliečių įsipareigojimai naudotis socialine apsauga arba imtis kitų veiksmų, taip pat teisių ir pareigų pusiausvyra. |
| --- | --- |

4.5.

Proporcingumo principas – apsauga, atsižvelgiant į jos pobūdį ir mastą, turėtų būti tinkama ir būtina. Į tai atsižvelgtina priimant sprendimus savo nuožiūra ir rengiant socialinės teisės aktus. Reikėtų nustatyti tinkamą reikiamų socialinės apsaugos išteklių ir tikėtino rezultato pusiausvyrą. Proporcingumo principą turėtų atitikti ir teisiniai piliečių įsipareigojimai naudotis socialine apsauga arba imtis kitų veiksmų, taip pat teisių ir pareigų pusiausvyra.

| 4.6. | Solidarumo principas – socialinės apsaugos finansavimas turėtų iš esmės būti grindžiamas solidariomis socialinio draudimo sistemomis ir teisingomis, solidariomis mokesčių sistemomis. Solidarus finansavimas turėtų pagal galimybes apimti visas visuomenės grupes ir socialinius sluoksnius. Tai sustiprintų finansavimo patikimumą, pritarimą jam ir tvarumą. Nedeklaruojamas darbas (30) ir mokesčių vengimas kenkia socialinėms sistemoms. Dėl demografinių ir ekonomikos pokyčių gali būti naudinga atsižvelgti į visų rūšių pajamas, pavyzdžiui, iš kapitalo gaunamas pajamas. Finansavimo pagrindą galima gerinti geriau koordinuojant mokesčių ir finansavimo sistemas Europos Sąjungoje. Įprastinį finansavimą labai rekomenduotina papildyti privačiomis investicijomis, aukomis, pilietiniu ir religiniu įsipareigojimu, taip pat fondų lėšomis, bet jais negalima užtikrinti teisinių reikalavimų tenkinimo ir infrastruktūros. |
| --- | --- |

4.6.

Solidarumo principas – socialinės apsaugos finansavimas turėtų iš esmės būti grindžiamas solidariomis socialinio draudimo sistemomis ir teisingomis, solidariomis mokesčių sistemomis. Solidarus finansavimas turėtų pagal galimybes apimti visas visuomenės grupes ir socialinius sluoksnius. Tai sustiprintų finansavimo patikimumą, pritarimą jam ir tvarumą. Nedeklaruojamas darbas (30) ir mokesčių vengimas kenkia socialinėms sistemoms. Dėl demografinių ir ekonomikos pokyčių gali būti naudinga atsižvelgti į visų rūšių pajamas, pavyzdžiui, iš kapitalo gaunamas pajamas. Finansavimo pagrindą galima gerinti geriau koordinuojant mokesčių ir finansavimo sistemas Europos Sąjungoje. Įprastinį finansavimą labai rekomenduotina papildyti privačiomis investicijomis, aukomis, pilietiniu ir religiniu įsipareigojimu, taip pat fondų lėšomis, bet jais negalima užtikrinti teisinių reikalavimų tenkinimo ir infrastruktūros.

| 4.7. | Savarankiškumo principas – darbo ieškantys, įsidarbinimo ir panašių sunkumų patiriantys asmenys turėtų būti remiami socialinėmis paslaugomis ir skatinamosiomis sistemomis, kad galėtų visiškai arba iš dalies patys apsirūpinti pragyvenimo lėšomis. Piliečiai turi turėti galimybę gauti papildomą draudimą pagal paritetinius susitarimus, papildančius valstybės sistemą, dėl kurių deramasi ir kurie valdomi nesiekiant pelno. Profesionali profesinių įgūdžių ir asmeninių savybių, pavyzdžiui, komunikacinių ir socialinių įgūdžių, taip pat gebėjimo patiems spręsti kasdienes problemas, ugdymo pagalba dažnai yra išankstinė pakankamo gebėjimo savarankiškai veikti ir prisiimti socialinę atsakomybę sąlyga. Kalbant apie asmeninės sveikatos saugojimą, sveiką gyvenseną būtų galima skatinti socialinės apsaugos sistemų prevencinėmis, skatinamosiomis priemonėmis ir užtikrinant geresnę vartotojų apsaugą. |
| --- | --- |

4.7.

Savarankiškumo principas – darbo ieškantys, įsidarbinimo ir panašių sunkumų patiriantys asmenys turėtų būti remiami socialinėmis paslaugomis ir skatinamosiomis sistemomis, kad galėtų visiškai arba iš dalies patys apsirūpinti pragyvenimo lėšomis. Piliečiai turi turėti galimybę gauti papildomą draudimą pagal paritetinius susitarimus, papildančius valstybės sistemą, dėl kurių deramasi ir kurie valdomi nesiekiant pelno. Profesionali profesinių įgūdžių ir asmeninių savybių, pavyzdžiui, komunikacinių ir socialinių įgūdžių, taip pat gebėjimo patiems spręsti kasdienes problemas, ugdymo pagalba dažnai yra išankstinė pakankamo gebėjimo savarankiškai veikti ir prisiimti socialinę atsakomybę sąlyga. Kalbant apie asmeninės sveikatos saugojimą, sveiką gyvenseną būtų galima skatinti socialinės apsaugos sistemų prevencinėmis, skatinamosiomis priemonėmis ir užtikrinant geresnę vartotojų apsaugą.

| 4.8. | Dalyvavimo principas – visa atskirai arba kartu teikiama apsauga turėtų būti skatinamas piliečių dalyvavimas visuomenės gyvenime. Prie dalyvavimo visuomenės gyvenime taip pat priskiriamas profesinis, kultūrinis, politinis dalyvavimas ir naudojimasis socialinės gerovės galimybėmis. |
| --- | --- |

4.8.

Dalyvavimo principas – visa atskirai arba kartu teikiama apsauga turėtų būti skatinamas piliečių dalyvavimas visuomenės gyvenime. Prie dalyvavimo visuomenės gyvenime taip pat priskiriamas profesinis, kultūrinis, politinis dalyvavimas ir naudojimasis socialinės gerovės galimybėmis.

| 4.9. | Struktūros principas – tinkamas teisinio ir finansinio naudotojų santykio nustatymas atsižvelgiant į viešųjų arba galbūt savarankiškų socialinių tarnybų, viešųjų socialinio administravimo institucijų arba socialinio draudimo įstaigų sistemą. Jei į viešąsias socialinės apsaugos sistemas, pavyzdžiui, leidžiant socialinės teisės aktus ir teikiant finansavimą, įtraukiamos savarankiškos socialinės tarnybos, jų teikiama apsauga, pirmiausia jų finansavimas ir prieinamumas, turėtų atitikti šiame dokumente apibrėžtus principus. Šios socialinės tarnybos turėtų būti solidariai finansuojamos ir socialinės teisės aktais reglamentuojamos taip, kad visiems gyventojams galėtų teikti vertingą apsaugą. |
| --- | --- |

4.9.

Struktūros principas – tinkamas teisinio ir finansinio naudotojų santykio nustatymas atsižvelgiant į viešųjų arba galbūt savarankiškų socialinių tarnybų, viešųjų socialinio administravimo institucijų arba socialinio draudimo įstaigų sistemą. Jei į viešąsias socialinės apsaugos sistemas, pavyzdžiui, leidžiant socialinės teisės aktus ir teikiant finansavimą, įtraukiamos savarankiškos socialinės tarnybos, jų teikiama apsauga, pirmiausia jų finansavimas ir prieinamumas, turėtų atitikti šiame dokumente apibrėžtus principus. Šios socialinės tarnybos turėtų būti solidariai finansuojamos ir socialinės teisės aktais reglamentuojamos taip, kad visiems gyventojams galėtų teikti vertingą apsaugą.

| 4.10. | Naudotojų apsisprendimo principas – naudotojai yra ne objektai, bet pagalbinių priemonių bendrakūrėjai ir teisę į išmokas turintys piliečiai. Jie turėtų turėti galimybę už prieinamą kainą rinktis įvairių rūšių, pavyzdžiui, ambulatorines ir stacionarias arba kitų rūšių paslaugas, be kita ko, paslaugas, kuriomis palengvinamas kasdienis gyvenimas. Tinkamą pagalbos rūšį lemia asmeninė padėtis, konkretus parengtų specialistų tikrintinas profesionalios pagalbos poreikis ir kiekvieno žmogaus pageidavimai, taip pat su vietove susijusios aplinkybės. Jei į viešąsias socialinės apsaugos sistemas, pavyzdžiui, leidžiant socialinės teisės aktus ir teikiant finansavimą, įtraukiamos savarankiškos socialinės tarnybos, naudotojai turėtų turėti galimybę rinktis iš įvairių tarnybų. |
| --- | --- |

4.10.

Naudotojų apsisprendimo principas – naudotojai yra ne objektai, bet pagalbinių priemonių bendrakūrėjai ir teisę į išmokas turintys piliečiai. Jie turėtų turėti galimybę už prieinamą kainą rinktis įvairių rūšių, pavyzdžiui, ambulatorines ir stacionarias arba kitų rūšių paslaugas, be kita ko, paslaugas, kuriomis palengvinamas kasdienis gyvenimas. Tinkamą pagalbos rūšį lemia asmeninė padėtis, konkretus parengtų specialistų tikrintinas profesionalios pagalbos poreikis ir kiekvieno žmogaus pageidavimai, taip pat su vietove susijusios aplinkybės. Jei į viešąsias socialinės apsaugos sistemas, pavyzdžiui, leidžiant socialinės teisės aktus ir teikiant finansavimą, įtraukiamos savarankiškos socialinės tarnybos, naudotojai turėtų turėti galimybę rinktis iš įvairių tarnybų.

| 4.11. | Teisinio tikrumo principas – teisinis apsaugos užtikrinimas, prireikus socialinės teisės aktais arba panašiomis demokratiškai pagrįstomis valstybių narių teisinėmis priemonėmis. Socialinės teisės turinį sudaro teisiniai reikalavimai, diskrecinės taisyklės, naudotojų dalyvavimo įpareigojimai, socialinės apsaugos suteikimo sąlygų, skundų teikimo ir užginčijimo galimybių, viešąsias paslaugas teikiančių privačių subjektų viešosios patikros, kokybės taisyklių ir prieinamumo garantijų, taip pat su infrastruktūra susijusio įpareigojimo, finansavimo pobūdžio ir panašių klausimų aprašas. Apsaugota teisinė padėtis arba naudotojų teisėti reikalavimai turėtų būti užtikrinami bent jau socialinių ir sveikatos paslaugų srityje. Kai kuriose paslaugų srityse priimant sprendimus savo nuožiūra galima geriau atsižvelgti į aplinkybes. Reikėtų labai gerai teisiškai apsaugoti asmenų, kuriems reikia apsaugos (31), gerovę. Savarankiškoms socialinėms tarnyboms reikia apsaugotos teisinės padėties ir nediskriminuojančių galimybių teikti paslaugas, jei sistemos nėra monopolinės. Kai kuriose valstybėse narėse konstitucinėje sistemoje įtvirtintu socialinės valstybės principu remiama socialinės politikos padėtis ir užtikrinama pagrindinė socialinė apsauga, taip pat ištikus krizei. |
| --- | --- |

4.11.

Teisinio tikrumo principas – teisinis apsaugos užtikrinimas, prireikus socialinės teisės aktais arba panašiomis demokratiškai pagrįstomis valstybių narių teisinėmis priemonėmis. Socialinės teisės turinį sudaro teisiniai reikalavimai, diskrecinės taisyklės, naudotojų dalyvavimo įpareigojimai, socialinės apsaugos suteikimo sąlygų, skundų teikimo ir užginčijimo galimybių, viešąsias paslaugas teikiančių privačių subjektų viešosios patikros, kokybės taisyklių ir prieinamumo garantijų, taip pat su infrastruktūra susijusio įpareigojimo, finansavimo pobūdžio ir panašių klausimų aprašas. Apsaugota teisinė padėtis arba naudotojų teisėti reikalavimai turėtų būti užtikrinami bent jau socialinių ir sveikatos paslaugų srityje. Kai kuriose paslaugų srityse priimant sprendimus savo nuožiūra galima geriau atsižvelgti į aplinkybes. Reikėtų labai gerai teisiškai apsaugoti asmenų, kuriems reikia apsaugos (31), gerovę. Savarankiškoms socialinėms tarnyboms reikia apsaugotos teisinės padėties ir nediskriminuojančių galimybių teikti paslaugas, jei sistemos nėra monopolinės. Kai kuriose valstybėse narėse konstitucinėje sistemoje įtvirtintu socialinės valstybės principu remiama socialinės politikos padėtis ir užtikrinama pagrindinė socialinė apsauga, taip pat ištikus krizei.

| 4.12. | Visuotinės svarbos principas – pirmiausia tų formų įmonėms ir organizacijoms, kurios siekia visuotinės svarbos tikslų ir skatina dalyvavimą
   (32), pavyzdžiui, ne pelno organizacijoms, socialinėms įmonėms, viešosioms tarnyboms, asociacijoms, tam tikrų rūšių fondams ir bendrijoms, naudotojų organizacijoms ir kitiems pilietinės visuomenės veikėjams turėtų būti sudaromos tinkamos finansinės ir teisinės sąlygos. Norint finansuoti šios srities pelno siekiančias įmones mokesčiais arba socialinio draudimo įmokomis, reikia išsamiai apsvarstyti socialinės politikos klausimus, atitinkamai kontroliuoti ir bent jau nustatyti pelno paskirstymo pagrindą. |
| --- | --- |

4.12.

Visuotinės svarbos principas – pirmiausia tų formų įmonėms ir organizacijoms, kurios siekia visuotinės svarbos tikslų ir skatina dalyvavimą
   (32), pavyzdžiui, ne pelno organizacijoms, socialinėms įmonėms, viešosioms tarnyboms, asociacijoms, tam tikrų rūšių fondams ir bendrijoms, naudotojų organizacijoms ir kitiems pilietinės visuomenės veikėjams turėtų būti sudaromos tinkamos finansinės ir teisinės sąlygos. Norint finansuoti šios srities pelno siekiančias įmones mokesčiais arba socialinio draudimo įmokomis, reikia išsamiai apsvarstyti socialinės politikos klausimus, atitinkamai kontroliuoti ir bent jau nustatyti pelno paskirstymo pagrindą.

| 4.13. | Skaidrumo principas – socialinės tarnybos ir viešojo administravimo institucijos turėtų skaidriai naudoti viešąsias lėšas. Piliečiai turėtų galėti susipažinti su sprendimų paslaugų teikimo, viešųjų pirkimų ir panašiais klausimais priėmimo teisiniu pagrindu ir priežastimis. |
| --- | --- |

4.13.

Skaidrumo principas – socialinės tarnybos ir viešojo administravimo institucijos turėtų skaidriai naudoti viešąsias lėšas. Piliečiai turėtų galėti susipažinti su sprendimų paslaugų teikimo, viešųjų pirkimų ir panašiais klausimais priėmimo teisiniu pagrindu ir priežastimis.

| 4.14. | Sąsajos principas – atsižvelgiant į žmonių kasdienybės realijas, gyvenimo eigos pokytį, naujas šeimos formas, senėjimą ir imigraciją, reikia integruotų ir susietų paslaugų
   (33). Reikėtų vengti segregacijos, atskirties ir diskriminacijos. |
| --- | --- |

4.14.

Sąsajos principas – atsižvelgiant į žmonių kasdienybės realijas, gyvenimo eigos pokytį, naujas šeimos formas, senėjimą ir imigraciją, reikia integruotų ir susietų paslaugų
   (33). Reikėtų vengti segregacijos, atskirties ir diskriminacijos.

| 4.15. | Vienodų sąlygų principas – naudotojams, socialinio administravimo institucijoms ir socialinėms tarnyboms turėtų būti taikomos teisiškai nustatytos ir įgyvendinamos teisės ir pareigos. Jei už taisyklių pažeidimą numatoma taikyti nuobaudas ar reikalauti piniginės kompensacijos, jos turėtų būti taikomos ne tik naudotojams, bet ir viešosioms socialinio administravimo institucijoms. |
| --- | --- |

4.15.

Vienodų sąlygų principas – naudotojams, socialinio administravimo institucijoms ir socialinėms tarnyboms turėtų būti taikomos teisiškai nustatytos ir įgyvendinamos teisės ir pareigos. Jei už taisyklių pažeidimą numatoma taikyti nuobaudas ar reikalauti piniginės kompensacijos, jos turėtų būti taikomos ne tik naudotojams, bet ir viešosioms socialinio administravimo institucijoms.

| 4.16. | Kokybės principas – socialinės paslaugos turėtų būti susietos su kokybės užtikrinimo priemonėmis. Poreikių analizė, priemonių planavimas ir įgyvendinimas turėtų vykti remiantis socialinių mokslų žiniomis ir dalykine ekspertize. Su asmenimis susijusios paslaugos, atsižvelgiant į kolektyvinių sutarčių sudarymo laisvę, turėtų būti stiprinamos taikant mokymo priemones, didinant profesionalumą, nustatant tinkamą atlygį ir sudarant tinkamas darbo sąlygas. Visuotinės svarbos paslaugų Europoje kokybės sistema (34) galima remtis kaip pavyzdžiu rengiant socialinėms tarnyboms skirtas ES rekomendacijas. Kur būtų tikslinga, reikėtų skatinti savanorių dalyvavimą ir konsultavimą. |
| --- | --- |

4.16.

Kokybės principas – socialinės paslaugos turėtų būti susietos su kokybės užtikrinimo priemonėmis. Poreikių analizė, priemonių planavimas ir įgyvendinimas turėtų vykti remiantis socialinių mokslų žiniomis ir dalykine ekspertize. Su asmenimis susijusios paslaugos, atsižvelgiant į kolektyvinių sutarčių sudarymo laisvę, turėtų būti stiprinamos taikant mokymo priemones, didinant profesionalumą, nustatant tinkamą atlygį ir sudarant tinkamas darbo sąlygas. Visuotinės svarbos paslaugų Europoje kokybės sistema (34) galima remtis kaip pavyzdžiu rengiant socialinėms tarnyboms skirtas ES rekomendacijas. Kur būtų tikslinga, reikėtų skatinti savanorių dalyvavimą ir konsultavimą.

| 4.17. | Koordinavimo principas – turėtų būti gerinamas su socialinės apsaugos ir socialinės saugos paslaugomis susijusių tarpvalstybinių atvejų nagrinėjimas. Kartu turėtų būti atsižvelgiama į sąnaudų padengėjų ir mokesčių bei įmokų mokėtojų tvarumą, taip pat į socialinio solidarumo ir proporcingumo principus. Reikėtų stengtis vienašališkai neapkrauti itin pajėgių nacionalinių sistemų. |
| --- | --- |

4.17.

Koordinavimo principas – turėtų būti gerinamas su socialinės apsaugos ir socialinės saugos paslaugomis susijusių tarpvalstybinių atvejų nagrinėjimas. Kartu turėtų būti atsižvelgiama į sąnaudų padengėjų ir mokesčių bei įmokų mokėtojų tvarumą, taip pat į socialinio solidarumo ir proporcingumo principus. Reikėtų stengtis vienašališkai neapkrauti itin pajėgių nacionalinių sistemų.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 17 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  Pavyzdžiui, nuosekliau prižiūrint ir vertinant rekomendacijų įgyvendinimą, taip pat susiejant su struktūriniais fondais (OL C 170, 2014 6 5, p. 23).

1

(2)  1946 m. Winstono Churchillio kalba Ciuriche: „Turime sukurti kažką panašaus į Jungtines Europos Valstijas“.

2

(3)  ES pagrindinių teisių chartija; Europos socialinė chartija.

3

(4)  OL C 143, 2012 5 22, p. 102.

4

(5)  Žr. COM(2013) 83, 2013 2 20; OL C 226, 2014 7 16, p. 21.

5

(6)  OL C 143, 2012 5 22, p. 23; OL C 271, 2013 9 19, p. 91; OL C 226, 2014 7 16, p. 21.

6

(7)  OL C 161, 2013 6 6, p. 27.

7

(8)  ES semestro dokumentai, Caritas Europa. Die Zukunft des Wohlfahrtsstaates, 2012 m., socialinės apsaugos platformos dokumentai.

8

Caritas Europa. Die Zukunft des Wohlfahrtsstaates

(9)  Social Inclusion Monitor Europe (SIM), Index Report „Social Justice in the ES – A Cross-national Comparison“, 2014 m.

9

Social Inclusion Monitor Europe

Index Report „Social Justice in the ES – A Cross-national Comparison“

(10)  EBPO, In It Together, 2015 m.: „Daugumoje šalių turtingųjų ir neturtingųjų atotrūkis – didžiausias per 30 metų“. Šiuo metu EBPO šalyse 10 % turtingiausių gyventojų uždirba 9,6 karto daugiau nei 10 % neturtingiausių gyventojų. Devintąjį praėjusio šimtmečio dešimtmetį šis santykis sudarė 7,1 karto.

10

In It Together,

(11)  ES sutarties 3 straipsnio 3 dalis.

11

(12)  Pavyzdžiui, Friends of Europe. Social Union, 2015 3 23.

12

Friends of Europe. Social Union

(13)  Plg. ES socialinių investicijų dokumentų rinkinys; KU Leuven, Social Protection at the Top of the international Agenda, 2014 m.; EESRK, Vers une Europe 2020 plus efficace: les propositions de la societé civile pour renforcer l’inclusion sociale et la competitivité en Europe, 2014 12 4; EESRK, Europos veiksmų planas, 2014 m. balandžio mėn.

13

Social Protection at the Top of the international Agenda

Vers une Europe 2020 plus efficace: les propositions de la societé civile pour renforcer l’inclusion sociale et la competitivité en Europe

(14)  Žr. COM(2014) 902 final, 2014 11 28; 2014 m. lapkričio 1 d. Komisijos narei M. Thyssen skirtas įpareigojamasis raštas, 2014 m. rugsėjo 12 d. J-C. Juncker prioritetai; 2015 m. liepos 16 ir 17 d. Tarybai pirmininkaujančio Liuksemburgo ir socialinių reikalų ministrų susitikimas „Socialinio aspekto stiprinimas“; Socialinės apsaugos komiteto pranešimai.

14

final

(15)  Tarybos rekomendacija, 1992 6 24 (OL L 245, 1992 8 26, p. 46).

15

(16)  Be kita ko, ES sutarties 2 straipsnyje, 3 straipsnio 3 dalyje, taip pat SESV 2 straipsnio 3 dalyje, 14, 56, 107, 162 ir tolesniuose straipsniuose, 168, 174 straipsniuose, 175 straipsnio 3 dalyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) protokole Nr. 26.

16

(17)  TDO 2012 m. rekomendacijos; TDO 2014–2015 m. ataskaita World Social Protection Report.

17

World Social Protection Report

(18)  ES pagrindinių teisių chartija, 1 straipsnis kartu su 34 straipsnio 3 dalimi.

18

(19)  2010 m. spalio 20 d. Rezoliucija (2010/2039(INI)) (OL C 70 E, 2012 3 8, p. 8); 2011 m. lapkričio 15 d. Rezoliucija (2010/2039(INI)) (OL C 153 E, 2013 5 31, p. 57).

19

(20)  http://toad.cor.europa.eu/corwipdetail.aspx?folderpath=ECOS-V%2f012&id=20923

20

(21)  OL C 170, 2014 6 5, p. 23.

21

(22)  Šiuo atžvilgiu pagal SESV 153 straipsnio 4 dalį reikia atsižvelgti į valstybių narių teisę nustatyti pagrindines savo socialinių sistemų gaires.

22

(23)  Plg. Europos profesinių sąjungų instituto konferenciją The sovereign debt crisis, the ES and welfare state reform, 2015 m. vasario 3 d.

23

The sovereign debt crisis, the ES and welfare state reform

(24)  2015 m. liepos mėn. Tarybai pirmininkaujanti valstybė socialinių reikalų ministrams pateikė pasiūlymus dėl valdymo pagrindo socialinio aspekto.

24

(25)  OL C 170, 2014 6 5, p. 23.

25

(26)  AGJ, Die europäische Dimension der Kinder- und Jugendwohlfahrt, 2015 m.

26

Die europäische Dimension der Kinder- und Jugendwohlfahrt

(27)  OL C 12, 2015 1 15, p. 16; OL C 21, 2011 1 21, p. 39.

27

(28)  OL C 311, 2014 9 12, p. 38.

28

(29)  Plg. Dahme/Wohlfahrt, 2015 m.

29

(30)  OL C 458, 2014 12 19, p. 43.

30

(31)  Pavyzdžiui, vaikų ir jaunimo, nėščiųjų, asmenų, kuriems reikia pagalbos, ir neveiksnių asmenų.

31

(32)  EESRK socialinio verslumo iniciatyva.

32

(33)  Kocher/Welti, 2010.

33

(34)  Žr. komunikatą „Visuotinės svarbos paslaugų Europoje kokybės sistema“, (COM(2011) 900 final).

34

final

---

PRIEDAS

Toliau pateikiamos Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriaus nuomonės teksto dalys buvo atmestos priėmus pakeitimus, nors už jas balsavo mažiausiai ketvirtis narių:

1.3 punktas

Kad socialines sistemas būtų galima vieningai plėtoti, rengiant socialinės politikos principus, reikia atsižvelgti į valstybių narių kompetenciją, politinius ir kultūrinius socialinių sistemų skirtumus, taip pat siekti kuo didesnio valstybių narių sutarimo.

Balsavimo dėl 1 pakeitimo rezultatai

| Už: | 105 |
| --- | --- |
| Prieš: | 51 |
| Susilaikė: | 15 |

Už:

105

Prieš:

51

Susilaikė:

15

4.2 punktas

Poreikio principas – šiuolaikiškų profesionalių įvairioms problemoms spręsti skirtų socialinių ir sveikatos apsaugos paslaugų kūrimas ir teikimas, be kita ko, šeimoms, neįgaliesiems, ligoniams, bedarbiams, vienišiems tėvams, vaikams, artimuosius prižiūrintiems šeimos nariams, pabėgėliams, jaunimui (1), turinčiam vystymosi sutrikimų, auklėjimo sunkumų patiriantiems tėvams, taip pat teikiant priežiūros namuose ir kitas namų ūkio paslaugas (2), pagalbą įsiskolinus (3), susidūrus su priklausomybe, benamyste ir psichosocialinėmis problemomis. Veiksmingas socialines paslaugas sudaro, be kita ko, konsultacijos, rūpyba, rekomendacijos, priežiūra, slauga, įgalinimas ir lavinimas, medicininis gydymas ir terapija (4). Kadangi nedarbo priežastys įvairios ir turėtų būti užkertamas kelias patekimui į skurdo spiralę, tikslinga teisės aktų garantuojamomis, aktyvios darbo rinkos politikos priemonėmis remti kuo greitesnį grįžimą į darbo rinką ir iki to laiko mokėti pinigines išmokas, be kitų dalykų, orientuotas į ligtolinį gyvenimo lygį arba įmokas.

Balsavimo dėl 3 pakeitimo rezultatai

| Už: | 119 |
| --- | --- |
| Prieš: | 53 |
| Susilaikė: | 9 |

Už:

119

Prieš:

53

Susilaikė:

9

4.4 punktas

Prieinamumo principas – galimybės naudotis socialine apsauga, pirmiausia socialinėmis paslaugomis, vietoje, laiku, už prieinamą kainą ir nediskriminuojant užtikrinimas. Solidarus ir tvarus finansavimas, siūlomos apsaugos skaidrumas ir konkreti teisinė garantija, suteikiant skundų teikimo ir užginčijimo galimybes, skatina prieinamumą. Įpareigojimai mokėti priedus gali būti naudinga valdymo priemonė. Jie turėtų būti socialiniu požiūriu subalansuoti ir netapti prieinamumo kliūtimi. Biurokratinė su tam tikromis, pavyzdžiui, pagalbos vaduojantis nuo priklausomybės arba sprendžiant psichosocialines problemas, paslaugomis susijusių konkrečių pagalbos poreikių patikra gali duoti priešingų rezultatų. Naudotojams turėtų būti aktyviai siūlomos pirmiausia konsultacinės ir prevencinės paslaugos.

Balsavimo dėl 4 pakeitimo rezultatai

| Už: | 114 |
| --- | --- |
| Prieš: | 59 |
| Susilaikė: | 13 |

Už:

114

Prieš:

59

Susilaikė:

13

4.7 punktas

Savarankiškumo principas – darbo ieškantys, įsidarbinimo ir panašių sunkumų patiriantys asmenys turėtų būti remiami socialinėmis paslaugomis ir skatinamosiomis sistemomis, kad galėtų visiškai arba iš dalies patys apsirūpinti pragyvenimo lėšomis. Piliečiams turėtų būti teikiamos galimybės apsirūpinti papildomai priimtina forma ir nerizikuojant. Profesionali profesinių įgūdžių ir asmeninių savybių, pavyzdžiui, komunikacinių ir socialinių įgūdžių, taip pat gebėjimo patiems spręsti kasdienes problemas, ugdymo pagalba dažnai yra išankstinė pakankamo gebėjimo savarankiškai veikti ir prisiimti socialinę atsakomybę sąlyga. Už sveikatos išsaugojimą taip pat iš dalies atsako pats individas. Sveiką gyvenseną būtų galima skatinti socialinės apsaugos sistemų prevencinėmis, skatinamosiomis priemonėmis ir užtikrinant geresnę vartotojų apsaugą.

Balsavimo dėl 5 pakeitimo rezultatai

| Už: | 117 |
| --- | --- |
| Prieš: | 62 |
| Susilaikė: | 11 |

Už:

117

Prieš:

62

Susilaikė:

11

---

(1)  AGJ, Die europäische Dimension der Kinder- und Jugendwohlfahrt, 2015 m.

(2)  OL C 12, 2015 1 15, p. 16; OL C 21, 2011 1 21, p. 39.

(3)  OL C 311, 2014 9 12, p. 38.

(4)  Plg. Dahme/Wohlfahrt, 2015 m.

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/49

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu įgytų įgūdžių ir kvalifikacijų patvirtinimo. Praktinis organizuotos pilietinės visuomenės indėlis

(nuomonė savo iniciatyva)

(2016/C 013/09)

| Pranešėjas | Pavel TRANTINA |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Marie ZVOLSKÁ |

Pranešėjas

Pavel TRANTINA

Bendrapranešėjė

Marie ZVOLSKÁ

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2015 m. sausio 22 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu įgytų įgūdžių ir kvalifikacijų patvirtinimo. Praktinis organizuotos pilietinės visuomenės indėlis

(nuomonė savo iniciatyva)

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. birželio 17 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (rugsėjo 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 212 narių balsavus už ir 8 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK įsitikinęs, kad būtina skirti dėmesį neformaliojo mokymosi būdu įgytų rezultatų nustatymui, dokumentavimui, vertinimui, taigi ir panaudojimui užtikrinant, kad visiems susijusiesiems subjektams, visų pirma darbdaviams ir švietimo įstaigoms, būtų kuo lengviau juos palyginti ir suprasti. |
| --- | --- |

1.1.

EESRK įsitikinęs, kad būtina skirti dėmesį neformaliojo mokymosi būdu įgytų rezultatų nustatymui, dokumentavimui, vertinimui, taigi ir panaudojimui užtikrinant, kad visiems susijusiesiems subjektams, visų pirma darbdaviams ir švietimo įstaigoms, būtų kuo lengviau juos palyginti ir suprasti.

| 1.2. | Valstybės narės turėtų užtikrinti piliečiams, nepriklausomai nuo jų amžiaus kategorijos ir kvalifikacijos lygio, galimybę patvirtinti neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu įgytus jų įgūdžius. Šiuo tikslu gali prireikti aktyvesnio neformaliojo švietimo paslaugų teikėjų, valdžios institucijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo, visų pirma sprendžiant patvirtinimo finansavimo klausimus. |
| --- | --- |

1.2.

Valstybės narės turėtų užtikrinti piliečiams, nepriklausomai nuo jų amžiaus kategorijos ir kvalifikacijos lygio, galimybę patvirtinti neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu įgytus jų įgūdžius. Šiuo tikslu gali prireikti aktyvesnio neformaliojo švietimo paslaugų teikėjų, valdžios institucijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo, visų pirma sprendžiant patvirtinimo finansavimo klausimus.

| 1.3. | EESRK ragina remti visus suinteresuotuosius subjektus, ypač socialinius partnerius ir kitas pilietinės visuomenės organizacijas, kad jos suvoktų tokio patvirtinimo teikiamus privalumus ir kad galėtų aktyviai dalyvauti rengiant nacionalines kvalifikacijų sandaras ir apibrėžiant profesines kvalifikacijas. |
| --- | --- |

1.3.

EESRK ragina remti visus suinteresuotuosius subjektus, ypač socialinius partnerius ir kitas pilietinės visuomenės organizacijas, kad jos suvoktų tokio patvirtinimo teikiamus privalumus ir kad galėtų aktyviai dalyvauti rengiant nacionalines kvalifikacijų sandaras ir apibrėžiant profesines kvalifikacijas.

| 1.4. | Būtina suteikti piliečiams reikiamą informaciją apie kompetencijų patvirtinimo privalumus, galimybes ir tvarką. EESRK rekomenduoja valstybėms narėms kurti institucijas, kurios teiktų nurodymus ir patartų šiais klausimais, ir įtraukti į šią veiklą ne tik užimtumo tarnybas, bet ir jaunimo informacijos centrus, švietimo įstaigas, darbdavius, profesines sąjungas, konsultavimo karjeros klausimais centrus, jaunimo, moterų, pagalbos migrantams ir neįgaliesiems organizacijas ir valdžios institucijas. |
| --- | --- |

1.4.

Būtina suteikti piliečiams reikiamą informaciją apie kompetencijų patvirtinimo privalumus, galimybes ir tvarką. EESRK rekomenduoja valstybėms narėms kurti institucijas, kurios teiktų nurodymus ir patartų šiais klausimais, ir įtraukti į šią veiklą ne tik užimtumo tarnybas, bet ir jaunimo informacijos centrus, švietimo įstaigas, darbdavius, profesines sąjungas, konsultavimo karjeros klausimais centrus, jaunimo, moterų, pagalbos migrantams ir neįgaliesiems organizacijas ir valdžios institucijas.

| 1.5. | Būtina iš anksto nacionaliniu lygmeniu parengti kokybišką teisės aktų sistemą, kuri užtikrintų formaliojo, neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu įgytų sertifikatų lygiavertiškumą. Toks poreikis siejamas su labai aukštais patvirtinimo procedūros kokybės reikalavimais, o tam taip pat būtina finansinė parama, pavyzdžiui, Europos socialinio fondo. |
| --- | --- |

1.5.

Būtina iš anksto nacionaliniu lygmeniu parengti kokybišką teisės aktų sistemą, kuri užtikrintų formaliojo, neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu įgytų sertifikatų lygiavertiškumą. Toks poreikis siejamas su labai aukštais patvirtinimo procedūros kokybės reikalavimais, o tam taip pat būtina finansinė parama, pavyzdžiui, Europos socialinio fondo.

| 1.6. | EESRK ragina švietimo įstaigas, visų pirma vidurines ir aukštesniąsias profesinio mokymo mokyklas, aktyviau paremti neformaliojo mokymosi būdu įgytų kompetencijų ir žinių patvirtinimą. Šioje srityje ES yra keletas gerosios praktikos pavyzdžių, kuriuos reikėtų skleisti. |
| --- | --- |

1.6.

EESRK ragina švietimo įstaigas, visų pirma vidurines ir aukštesniąsias profesinio mokymo mokyklas, aktyviau paremti neformaliojo mokymosi būdu įgytų kompetencijų ir žinių patvirtinimą. Šioje srityje ES yra keletas gerosios praktikos pavyzdžių, kuriuos reikėtų skleisti.

| 1.7. | EESRK įsitikinęs, kad profesinių sąjungų ir darbdavių kolektyvinės derybos ir socialinis dialogas gali atlikti svarbų vaidmenį neformaliojo mokymosi ir mokymosi visą gyvenimą patvirtinimo procese. Jiems tarpininkaujant reikia siekti, kad būtų patvirtintas neformalusis mokymasis, nes tai yra svarbus indėlis į diskusijas dėl įsidarbinimo galimybių ir priemonių jį skatinti. |
| --- | --- |

1.7.

EESRK įsitikinęs, kad profesinių sąjungų ir darbdavių kolektyvinės derybos ir socialinis dialogas gali atlikti svarbų vaidmenį neformaliojo mokymosi ir mokymosi visą gyvenimą patvirtinimo procese. Jiems tarpininkaujant reikia siekti, kad būtų patvirtintas neformalusis mokymasis, nes tai yra svarbus indėlis į diskusijas dėl įsidarbinimo galimybių ir priemonių jį skatinti.

| 1.8. | Esant aukštam jaunimo nedarbui būtų tikslinga užtikrinti privačių ir valstybinių įdarbinimo agentūrų, savanorių organizacijų (dirbančių su jaunimu) ir darbdavių tarpusavio sąveiką. Tai galėtų būti priemonė stiprinti matomumą ir geriau supažindinti su neformaliojo mokymosi ir savišvietos svarba ir nauda savanorių organizacijose, taip pat padėti stiprinti tarpusavio pasitikėjimą. |
| --- | --- |

1.8.

Esant aukštam jaunimo nedarbui būtų tikslinga užtikrinti privačių ir valstybinių įdarbinimo agentūrų, savanorių organizacijų (dirbančių su jaunimu) ir darbdavių tarpusavio sąveiką. Tai galėtų būti priemonė stiprinti matomumą ir geriau supažindinti su neformaliojo mokymosi ir savišvietos svarba ir nauda savanorių organizacijose, taip pat padėti stiprinti tarpusavio pasitikėjimą.

| 1.9. | Todėl svarbu remti ir plėtoti savęs vertinimo priemones, padedančias asmenims nustatyti ir apibūdinti savo mokymosi rezultatus, kurių jie pasiekė dirbdami pilietinės visuomenės organizacijose. Anksčiau EESRK yra rėmęs pasiūlymą sukurti Europos įgūdžių pasą, o vėliau priemonę „Europaso patirtis“ (angl. Europass experience). Todėl Komitetas neslepia savo nusivylimo, kad Europos Komisija sustabdė pasirengimą priimti priemonę „Europaso patirtis“, ir ragina imtis priemonių ir sėkmingai užbaigti ją rengti. |
| --- | --- |

1.9.

Todėl svarbu remti ir plėtoti savęs vertinimo priemones, padedančias asmenims nustatyti ir apibūdinti savo mokymosi rezultatus, kurių jie pasiekė dirbdami pilietinės visuomenės organizacijose. Anksčiau EESRK yra rėmęs pasiūlymą sukurti Europos įgūdžių pasą, o vėliau priemonę „Europaso patirtis“ (angl. Europass experience). Todėl Komitetas neslepia savo nusivylimo, kad Europos Komisija sustabdė pasirengimą priimti priemonę „Europaso patirtis“, ir ragina imtis priemonių ir sėkmingai užbaigti ją rengti.

2.   Įvadas. Neformalusis mokymasis ir savišvieta

| 2.1. | Nepaisant daugelyje ES valstybių narių susidariusios nepalankios ekonominės ir socialinės padėties, kuriose netgi formalusis mokymasis neužtikrina galimybių patekti į darbo rinką, EESRK mano, kad Europos Sąjunga negali nepatvirtinti vertingų nematomų išteklių, t. y. neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu įgytos patirties ir įgūdžių. |
| --- | --- |

2.1.

Nepaisant daugelyje ES valstybių narių susidariusios nepalankios ekonominės ir socialinės padėties, kuriose netgi formalusis mokymasis neužtikrina galimybių patekti į darbo rinką, EESRK mano, kad Europos Sąjunga negali nepatvirtinti vertingų nematomų išteklių, t. y. neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu įgytos patirties ir įgūdžių.

| 2.2. | Tokių įgūdžių ir patirties patvirtinimas gali suteikti galimybę ypač tam tikroms palankių sąlygų neturinčioms grupėms (moterims, migrantams, jaunimui, vyresnio amžiaus darbuotojams). Vis dėlto dėl to neturėtų būtų puoselėjamos tuščios viltys greitai patekti į darbo rinką. Taigi, ekonomikos ir socialinė politika turi būti labiau orientuojama į investicijas, darbo vietų kūrimą, kovą su skurdu ir socialinės atskirties rizika. Šiose politikose srityse taip pat turi būti skatinamos ir remiamos švietimo, mokymo ir perkvalifikavimo sistemos. |
| --- | --- |

2.2.

Tokių įgūdžių ir patirties patvirtinimas gali suteikti galimybę ypač tam tikroms palankių sąlygų neturinčioms grupėms (moterims, migrantams, jaunimui, vyresnio amžiaus darbuotojams). Vis dėlto dėl to neturėtų būtų puoselėjamos tuščios viltys greitai patekti į darbo rinką. Taigi, ekonomikos ir socialinė politika turi būti labiau orientuojama į investicijas, darbo vietų kūrimą, kovą su skurdu ir socialinės atskirties rizika. Šiose politikose srityse taip pat turi būti skatinamos ir remiamos švietimo, mokymo ir perkvalifikavimo sistemos.

| 2.3. | EESRK remiasi svarbiu dokumentu, t. y. 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (1). Joje pabrėžiama, kad mokymosi rezultatų, t. y. žinių, gebėjimų ir kompetencijų, įgytų neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu, patvirtinimas gali turėti didelės įtakos įsidarbinimo galimybių ir judumo gerinimui, taip pat mokymosi visą gyvenimą motyvacijos didinimui, visų pirma socialiniu ir ekonominiu požiūriu nepalankioje padėtyje esantiems ar žemos kvalifikacijos asmenims ir kad atitinkamų žinių, gebėjimų ir kompetencijų patvirtinimas yra dar vertingesnis gerinant darbo rinkos veikimą, skatinant judumą ir didinant konkurencingumą bei ekonomikos augimą. |
| --- | --- |

2.3.

EESRK remiasi svarbiu dokumentu, t. y. 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (1). Joje pabrėžiama, kad mokymosi rezultatų, t. y. žinių, gebėjimų ir kompetencijų, įgytų neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu, patvirtinimas gali turėti didelės įtakos įsidarbinimo galimybių ir judumo gerinimui, taip pat mokymosi visą gyvenimą motyvacijos didinimui, visų pirma socialiniu ir ekonominiu požiūriu nepalankioje padėtyje esantiems ar žemos kvalifikacijos asmenims ir kad atitinkamų žinių, gebėjimų ir kompetencijų patvirtinimas yra dar vertingesnis gerinant darbo rinkos veikimą, skatinant judumą ir didinant konkurencingumą bei ekonomikos augimą.

| 2.4. | Pasak Tarybos, darbdavių organizacijos, darbdaviai, profesinės sąjungos, pramonės, prekybos ar amatų rūmai, nacionalinės institucijos, kurios dalyvauja profesinės kvalifikacijos pripažinimo procese ir vertinant bei tvirtinant mokymosi rezultatus, užimtumo tarnybos, jaunimo organizacijos, su jaunimu dirbantys asmenys, švietimo ir mokymo paslaugų teikėjai, taip pat pilietinės visuomenės organizacijos yra svarbiausi suinteresuotieji subjektai, kurių vaidmuo labai svarbus sudarant palankesnes sąlygas neformaliojo mokymosi ir savišvietos galimybėms ir visiems atitinkamiems įgūdžių patvirtinimo procesams. |
| --- | --- |

2.4.

Pasak Tarybos, darbdavių organizacijos, darbdaviai, profesinės sąjungos, pramonės, prekybos ar amatų rūmai, nacionalinės institucijos, kurios dalyvauja profesinės kvalifikacijos pripažinimo procese ir vertinant bei tvirtinant mokymosi rezultatus, užimtumo tarnybos, jaunimo organizacijos, su jaunimu dirbantys asmenys, švietimo ir mokymo paslaugų teikėjai, taip pat pilietinės visuomenės organizacijos yra svarbiausi suinteresuotieji subjektai, kurių vaidmuo labai svarbus sudarant palankesnes sąlygas neformaliojo mokymosi ir savišvietos galimybėms ir visiems atitinkamiems įgūdžių patvirtinimo procesams.

| 2.5. | 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacijoje nurodoma, kad valstybės narės ne vėliau kaip 2018 m., atsižvelgdamos į nacionalines aplinkybes ir ypatumus ir tokiu mastu, kokį laiko tinkamu, turėtų nustatyti neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo priemones, kurios padėtų piliečiams:






  — | patvirtinti žinias, gebėjimus ir kompetenciją, kurią jie įgijo neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu, įskaitant atitinkamais atvejais naudojimąsi atviraisiais švietimo ištekliais, |
| --- | --- | --- |

2.5.

2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacijoje nurodoma, kad valstybės narės ne vėliau kaip 2018 m., atsižvelgdamos į nacionalines aplinkybes ir ypatumus ir tokiu mastu, kokį laiko tinkamu, turėtų nustatyti neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo priemones, kurios padėtų piliečiams:

—

patvirtinti žinias, gebėjimus ir kompetenciją, kurią jie įgijo neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu, įskaitant atitinkamais atvejais naudojimąsi atviraisiais švietimo ištekliais,

| — | remiantis patvirtintu neformaliuoju mokymusi ir savišvieta įgyti visą kvalifikaciją ar, atitinkamais atvejais, dalinę kvalifikaciją (...). |
| --- | --- |

—

remiantis patvirtintu neformaliuoju mokymusi ir savišvieta įgyti visą kvalifikaciją ar, atitinkamais atvejais, dalinę kvalifikaciją (...).

| 2.6. | Tarybos rekomendacijoje nurodoma, kad į neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo priemones reikia įtraukti toliau pateiktus elementus, tuo pačiu leidžiant kiekvienam individui pasinaudoti bet kuriuo iš jų, atskirai arba kartu, pagal savo poreikius:






  — | asmens neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų NUSTATYMAS; |
| --- | --- | --- |

2.6.

Tarybos rekomendacijoje nurodoma, kad į neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo priemones reikia įtraukti toliau pateiktus elementus, tuo pačiu leidžiant kiekvienam individui pasinaudoti bet kuriuo iš jų, atskirai arba kartu, pagal savo poreikius:

—

asmens neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų NUSTATYMAS;

| — | asmens neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų DOKUMENTAVIMAS; |
| --- | --- |

—

asmens neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų DOKUMENTAVIMAS;

| — | asmens neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų VERTINIMAS; |
| --- | --- |

—

asmens neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų VERTINIMAS;

| — | asmens neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų vertinimo SERTIFIKAVIMAS suteikiant kvalifikaciją, kreditų, už kuriuos ateityje bus suteikta kvalifikacija, arba kitais tinkamais būdais. |
| --- | --- |

—

asmens neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų vertinimo SERTIFIKAVIMAS suteikiant kvalifikaciją, kreditų, už kuriuos ateityje bus suteikta kvalifikacija, arba kitais tinkamais būdais.

2009 m. Europos neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo gairės (ir 2015 m. atnaujinta jų redakcija) (2), skirtos asmenims ir dalyviams, atsakingiems už patvirtinimo proceso plėtojimą, įgyvendinimą ir eigą. Procese dalyvauja įvairių lygmenų (Europos, nacionalinio, sektorių ir vietos) ir skirtingų sričių (viešojo ir privačiojo sektorių, savanoriai, švietimo ir mokslo srities arba darbo rinkos atstovai) dalyviai. Šių gairių tikslas – aiškiai apibrėžti sąlygas, kuriomis vyksta tikrinimas, ir atkreipti dėmesį į galimybes, kurias kiekviename etape turi suinteresuotieji subjektai.

| 2.7. | EESRK jau ne kartą atkreipė dėmesį į neformaliojo mokymosi indėlį ir į jo pripažinimo svarbą. Tačiau šioje nuomonėje pirmą kartą pateikiamas išsamus požiūris. Nuomonės tikslas – apžvelgti darbdavių, darbuotojų ir kitų pilietinės visuomenės atstovų nuomonę apie konkrečias patvirtinimo procedūras, taip pat pateikti, jų manymu, praktiškai įgyvendinamus pasiūlymus. |
| --- | --- |

2.7.

EESRK jau ne kartą atkreipė dėmesį į neformaliojo mokymosi indėlį ir į jo pripažinimo svarbą. Tačiau šioje nuomonėje pirmą kartą pateikiamas išsamus požiūris. Nuomonės tikslas – apžvelgti darbdavių, darbuotojų ir kitų pilietinės visuomenės atstovų nuomonę apie konkrečias patvirtinimo procedūras, taip pat pateikti, jų manymu, praktiškai įgyvendinamus pasiūlymus.

3.   Neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu įgyti įgūdžiai ir žinios

| 3.1. | Mažėjanti specializacija ir amatais grindžiama gamyba, technologijų plėtra ir paslaugų sektoriaus suklestėjimas lėmė tai, kad 21-ojo amžiaus darbdaviai nuo šiol daugiau dėmesio skiria darbuotojo „asmenybei“ ir „universaliesiems“ arba „perduodamiems“ įgūdžiams. Mokymasis visą gyvenimą ir jo metu įgytų, su mokykliniu ugdymu nesusijusių įgūdžių ir žinių patvirtinimas tampa vis svarbesnis. |
| --- | --- |

3.1.

Mažėjanti specializacija ir amatais grindžiama gamyba, technologijų plėtra ir paslaugų sektoriaus suklestėjimas lėmė tai, kad 21-ojo amžiaus darbdaviai nuo šiol daugiau dėmesio skiria darbuotojo „asmenybei“ ir „universaliesiems“ arba „perduodamiems“ įgūdžiams. Mokymasis visą gyvenimą ir jo metu įgytų, su mokykliniu ugdymu nesusijusių įgūdžių ir žinių patvirtinimas tampa vis svarbesnis.

| 3.2. | 2012 m. Bato universitetas ir bendrovė GHK Consulting Europos jaunimo forumo prašymu atliko tyrimą dėl neformaliojo mokymosi jaunimo organizacijose poveikio jaunimo darbo galimybėms (3). Jaunimo organizacijos yra svarbios neformaliojo mokymo teikėjos. Mokymo šiose jaunimo organizacijose svarbiausias tikslas nėra padidinti įsidarbinimo galimybes, tačiau jo metu įgyjami įgūdžiai gali padėti tai pasiekti. Būtent šis aspektas ir nagrinėjamas tyrime. |
| --- | --- |

3.2.

2012 m. Bato universitetas ir bendrovė GHK Consulting Europos jaunimo forumo prašymu atliko tyrimą dėl neformaliojo mokymosi jaunimo organizacijose poveikio jaunimo darbo galimybėms (3). Jaunimo organizacijos yra svarbios neformaliojo mokymo teikėjos. Mokymo šiose jaunimo organizacijose svarbiausias tikslas nėra padidinti įsidarbinimo galimybes, tačiau jo metu įgyjami įgūdžiai gali padėti tai pasiekti. Būtent šis aspektas ir nagrinėjamas tyrime.

| 3.3. | Tyrime daroma bendra išvada, kad darbdavių reikalaujami įgūdžiai akivaizdžiai atitinka neformaliojo mokymo sektoriuje ugdomus gebėjimus. Penkis iš šešių dažniausiai darbdavių reikalaujamų ne techninio pobūdžio gebėjimus (išskyrus matematinius) dažniau ugdo jaunimo organizacijos. Socialiniai emociniai gebėjimai, kurių dažniausiai reikalauja darbdaviai, yra šie: gebėjimas bendrauti, organizuoti, planuoti, gebėjimas priimti sprendimą, dirbti komandoje, pasitikėjimas savo jėgomis arba savarankiškumas ir matematiniai gebėjimai. Šie socialiniai emociniai asmens gebėjimai laikomi svarbiausiais norint, kad jis sėkmingai dirbtų. Kartu su šiais gebėjimais taip pat ugdomi tam tikri asmenybės bruožai, tokie kaip asmeninė motyvacija, iniciatyvumas ir kūrybiškumas, kurie yra susiję su pasitikėjimu savimi, savarankiškumu ir verslumu. |
| --- | --- |

3.3.

Tyrime daroma bendra išvada, kad darbdavių reikalaujami įgūdžiai akivaizdžiai atitinka neformaliojo mokymo sektoriuje ugdomus gebėjimus. Penkis iš šešių dažniausiai darbdavių reikalaujamų ne techninio pobūdžio gebėjimus (išskyrus matematinius) dažniau ugdo jaunimo organizacijos. Socialiniai emociniai gebėjimai, kurių dažniausiai reikalauja darbdaviai, yra šie: gebėjimas bendrauti, organizuoti, planuoti, gebėjimas priimti sprendimą, dirbti komandoje, pasitikėjimas savo jėgomis arba savarankiškumas ir matematiniai gebėjimai. Šie socialiniai emociniai asmens gebėjimai laikomi svarbiausiais norint, kad jis sėkmingai dirbtų. Kartu su šiais gebėjimais taip pat ugdomi tam tikri asmenybės bruožai, tokie kaip asmeninė motyvacija, iniciatyvumas ir kūrybiškumas, kurie yra susiję su pasitikėjimu savimi, savarankiškumu ir verslumu.

| 3.4. | Visi piliečiai raginami dalyvauti mokymosi visą gyvenimą procese mokantis neformaliai ir užsiimant savišvieta. Pavyzdžiui, daug moterų (taip pat ir vyrų) spręsdamos šeimos ūkio klausimus įgyja įgūdžių, kuriuos gali būti pritaikyti ir darbe, visų pirma socialinių paslaugų srityje. Prireikus keisti darbą dėl atleidimo arba dėl šeiminių priežasčių, jos gali pasinaudoti šiomis žiniomis pereidamos į naują darbo vietą, o moterys migrantės – siekdamos gauti darbą. EESRK jau ragino valstybes nares (4)„paspartinti profesinės kvalifikacijos ir užsienyje įgytos patirties pripažinimą, kad moteris galėtų ieškoti jų kvalifikaciją ir lūkesčius atitinkančio darbo“ ir „laikytis požiūrio, kad darbas kai kuriuose sektoriuose (pvz., valymo paslaugos, vaikų ir vyresnio amžiaus asmenų priežiūra, darbas viešbučiuose, kavinėse ir restoranuose, žemės ūkio sektoriuje ir t. t.) gali suteikti tam tikrų galimybių mažesnę kvalifikaciją turinčioms moterims imigrantėms, tačiau šie sektoriai turi tapti deklaruojamo, profesionalaus ir labiau vertinamo darbo sektoriais, būtina kelti juose dirbančių moterų profesinę kvalifikaciją ir suteikti joms karjeros perspektyvas.“ Jis taip pat siūlė „siekti, kad kolektyvinėse sutartyse būtų labiau pripažįstama moterų migrančių kvalifikacija.“ Jis taip pat siūlė „siekti, kad kolektyvinėse sutartyse būtų labiau pripažįstama moterų migrančių kvalifikacija.“ |
| --- | --- |

3.4.

Visi piliečiai raginami dalyvauti mokymosi visą gyvenimą procese mokantis neformaliai ir užsiimant savišvieta. Pavyzdžiui, daug moterų (taip pat ir vyrų) spręsdamos šeimos ūkio klausimus įgyja įgūdžių, kuriuos gali būti pritaikyti ir darbe, visų pirma socialinių paslaugų srityje. Prireikus keisti darbą dėl atleidimo arba dėl šeiminių priežasčių, jos gali pasinaudoti šiomis žiniomis pereidamos į naują darbo vietą, o moterys migrantės – siekdamos gauti darbą. EESRK jau ragino valstybes nares (4)„paspartinti profesinės kvalifikacijos ir užsienyje įgytos patirties pripažinimą, kad moteris galėtų ieškoti jų kvalifikaciją ir lūkesčius atitinkančio darbo“ ir „laikytis požiūrio, kad darbas kai kuriuose sektoriuose (pvz., valymo paslaugos, vaikų ir vyresnio amžiaus asmenų priežiūra, darbas viešbučiuose, kavinėse ir restoranuose, žemės ūkio sektoriuje ir t. t.) gali suteikti tam tikrų galimybių mažesnę kvalifikaciją turinčioms moterims imigrantėms, tačiau šie sektoriai turi tapti deklaruojamo, profesionalaus ir labiau vertinamo darbo sektoriais, būtina kelti juose dirbančių moterų profesinę kvalifikaciją ir suteikti joms karjeros perspektyvas.“ Jis taip pat siūlė „siekti, kad kolektyvinėse sutartyse būtų labiau pripažįstama moterų migrančių kvalifikacija.“ Jis taip pat siūlė „siekti, kad kolektyvinėse sutartyse būtų labiau pripažįstama moterų migrančių kvalifikacija.“

| 3.5. | Siekiant, kad būtų sėkmingai patvirtinti neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatai, svarbu daugiau dėmesio skirti šiais mokymosi būdais įgytiems įgūdžiams. Tai, beje, ryžtingai ir nuolat remiama nuo 2004 m. įgyvendinant ES švietimo, mokymo ir užimtumo politinę programą. Nauja CEDEFOP studija, kurioje remiamasi 2013–2015 m vykdytais moksliniais darbais, rodo vis didesnę šiais mokymo būdais įgytų įgūdžių svarbą, kuri visoje Europoje nuolat auga, pavyzdžiui, rengiant nacionalines kvalifikacijų sandaras, apibrėžiant ir apibūdinant profesines kvalifikacijas, panaudojant mokymo metu įgytus įgūdžius programose, vertinimo procedūrose kaip atskaitos tašką atliekant patvirtinimą. Tokie veiksmai turėtų padidinti švietimo skaidrumą, svarbą ir kokybę ir paskatinti neformalųjį mokymą ir savišvietą. Praktiniu požiūriu, svarbu apibrėžti aiškius moksleivių ir studentų tikslus, nes tai skatina jų motyvaciją, atveria lankstesnes mokymosi galimybes ir padeda pasirinkti kryptį pagal mokymosi rezultatų vertinimą. Ilgainiui norint, kad būtų įgyjami kokybiški įgūdžiai, reikės patobulinti ir pačius švietimo ir mokymo metodus ir procesus. |
| --- | --- |

3.5.

Siekiant, kad būtų sėkmingai patvirtinti neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatai, svarbu daugiau dėmesio skirti šiais mokymosi būdais įgytiems įgūdžiams. Tai, beje, ryžtingai ir nuolat remiama nuo 2004 m. įgyvendinant ES švietimo, mokymo ir užimtumo politinę programą. Nauja CEDEFOP studija, kurioje remiamasi 2013–2015 m vykdytais moksliniais darbais, rodo vis didesnę šiais mokymo būdais įgytų įgūdžių svarbą, kuri visoje Europoje nuolat auga, pavyzdžiui, rengiant nacionalines kvalifikacijų sandaras, apibrėžiant ir apibūdinant profesines kvalifikacijas, panaudojant mokymo metu įgytus įgūdžius programose, vertinimo procedūrose kaip atskaitos tašką atliekant patvirtinimą. Tokie veiksmai turėtų padidinti švietimo skaidrumą, svarbą ir kokybę ir paskatinti neformalųjį mokymą ir savišvietą. Praktiniu požiūriu, svarbu apibrėžti aiškius moksleivių ir studentų tikslus, nes tai skatina jų motyvaciją, atveria lankstesnes mokymosi galimybes ir padeda pasirinkti kryptį pagal mokymosi rezultatų vertinimą. Ilgainiui norint, kad būtų įgyjami kokybiški įgūdžiai, reikės patobulinti ir pačius švietimo ir mokymo metodus ir procesus.

| 3.6. | Todėl būtina skirti dėmesį neformaliojo mokymosi būdu įgytų įgūdžių vertinimui ir registravimui, ir tai daryti visiems susijusiesiems subjektams, visų pirma darbdaviams ir švietimo įstaigoms, suprantamu būdu. Vėliau, jei to norės suinteresuotasis asmuo ir jei bus sudarytos tinkamos sąlygos, šie įgūdžiai galės būti netgi patvirtinti kaip tikra profesinė kvalifikacija, lygiavertė formaliojo mokymosi programoms. |
| --- | --- |

3.6.

Todėl būtina skirti dėmesį neformaliojo mokymosi būdu įgytų įgūdžių vertinimui ir registravimui, ir tai daryti visiems susijusiesiems subjektams, visų pirma darbdaviams ir švietimo įstaigoms, suprantamu būdu. Vėliau, jei to norės suinteresuotasis asmuo ir jei bus sudarytos tinkamos sąlygos, šie įgūdžiai galės būti netgi patvirtinti kaip tikra profesinė kvalifikacija, lygiavertė formaliojo mokymosi programoms.

4.   Praktiniai gebėjimų ir kvalifikacijų patvirtinimo aspektai

4.1.   
  Gairės, patarimas ir informavimas

| 4.1.1. | Vykdydamos patvirtinimo procesą valstybės narės turėtų siekti, kad individualiems asmenims ir organizacijoms būtų suteikta informacija ir rekomendacijos apie patvirtinimo galimybes ir susijusius privalumus, taip pat susijusias procedūras; be to, neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimas turėtų būti remiamas tinkamu orientavimu ir konsultavimu ir kartu išlikti lengvai prieinamas. |
| --- | --- |

4.1.1.

Vykdydamos patvirtinimo procesą valstybės narės turėtų siekti, kad individualiems asmenims ir organizacijoms būtų suteikta informacija ir rekomendacijos apie patvirtinimo galimybes ir susijusius privalumus, taip pat susijusias procedūras; be to, neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimas turėtų būti remiamas tinkamu orientavimu ir konsultavimu ir kartu išlikti lengvai prieinamas.

| 4.1.2. | Neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo sistemos turi atitikti atitinkamus principus ir jose turi būti atsižvelgta į nacionalinius, regioninius ir vietos bei sektorių poreikius. |
| --- | --- |

4.1.2.

Neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo sistemos turi atitikti atitinkamus principus ir jose turi būti atsižvelgta į nacionalinius, regioninius ir vietos bei sektorių poreikius.

| 4.1.3. | Svarbu, kad piliečiai, nepriklausomai nuo jų amžiaus kategorijos ir jų kvalifikacijos lygio, turėtų galimybę tuo pasinaudoti. Šiuo tikslu gali prireikti, kad ne pelno sektorius, valdžios institucijos ir kiti suinteresuotieji subjektai aktyviau bendradarbiautų visų pirma sprendžiant patvirtinimo finansavimo klausimus. |
| --- | --- |

4.1.3.

Svarbu, kad piliečiai, nepriklausomai nuo jų amžiaus kategorijos ir jų kvalifikacijos lygio, turėtų galimybę tuo pasinaudoti. Šiuo tikslu gali prireikti, kad ne pelno sektorius, valdžios institucijos ir kiti suinteresuotieji subjektai aktyviau bendradarbiautų visų pirma sprendžiant patvirtinimo finansavimo klausimus.

| 4.1.4. | Piliečiai turėtų būti informuoti ir apie kitus dalyvavimo savanorių organizacijų veikloje privalumus. Netgi savanoriškas dalyvavimas trumpą laiką gali turėti didelės reikšmės ugdant gebėjimus ir padidinti įsidarbinimo galimybes. |
| --- | --- |

4.1.4.

Piliečiai turėtų būti informuoti ir apie kitus dalyvavimo savanorių organizacijų veikloje privalumus. Netgi savanoriškas dalyvavimas trumpą laiką gali turėti didelės reikšmės ugdant gebėjimus ir padidinti įsidarbinimo galimybes.

| 4.1.5. | Būtina koordinuotai bendrauti su piliečiais ir suteikti jiems reikiamą informaciją apie įgūdžių patikrinimo privalumus, galimybes ir tvarką. Rekomenduojame valstybėms narėms kurti institucijas, kurios teiktų nurodymus ir patartų šiais klausimais, ir kartu įtraukti ne tik užimtumo tarnybas, bet ir jaunimo informacijos centrus, švietimo institucijas, darbdavius, profesines sąjungas, konsultavimo karjeros klausimais centrus, savanorių ir jaunimo organizacijas ir valdžios institucijas. |
| --- | --- |

4.1.5.

Būtina koordinuotai bendrauti su piliečiais ir suteikti jiems reikiamą informaciją apie įgūdžių patikrinimo privalumus, galimybes ir tvarką. Rekomenduojame valstybėms narėms kurti institucijas, kurios teiktų nurodymus ir patartų šiais klausimais, ir kartu įtraukti ne tik užimtumo tarnybas, bet ir jaunimo informacijos centrus, švietimo institucijas, darbdavius, profesines sąjungas, konsultavimo karjeros klausimais centrus, savanorių ir jaunimo organizacijas ir valdžios institucijas.

| 4.1.6. | Patvirtinimo procese visais etapais, t. y. nuo nustatymo iki patvirtinimo, svarbus ir naudingas vaidmuo tenka patariamajai veiklai, visų pirma skirtai jaunimui. Ši veikla turėtų:






  — | padėti žmonėms suprasti savo poreikius ir įvardyti motyvaciją dalyvauti procese; |
| --- | --- | --- |

4.1.6.

Patvirtinimo procese visais etapais, t. y. nuo nustatymo iki patvirtinimo, svarbus ir naudingas vaidmuo tenka patariamajai veiklai, visų pirma skirtai jaunimui. Ši veikla turėtų:

—

padėti žmonėms suprasti savo poreikius ir įvardyti motyvaciją dalyvauti procese;

| — | užtikrinti saugią ir palankią aplinką pasitikėjimo santykiams su patarėju užmegzti, t. y. ne pernelyg formaliems, kad asmuo gerai jaustųsi; |
| --- | --- |

—

užtikrinti saugią ir palankią aplinką pasitikėjimo santykiams su patarėju užmegzti, t. y. ne pernelyg formaliems, kad asmuo gerai jaustųsi;

| — | tinkamai panaudoti reikiamą informaciją apie sertifikavimą, kaip pripažintą metodą, skirtą asmenims, dalyvavusiems mokymo kursuose ir pasinaudojusiems informavimo ir patariamosiomis struktūromis; kitaip tariant, svarbu parodyti, kad sertifikavimas yra įmanomas kelias, tačiau neskatinant nerealių lūkesčių. |
| --- | --- |

—

tinkamai panaudoti reikiamą informaciją apie sertifikavimą, kaip pripažintą metodą, skirtą asmenims, dalyvavusiems mokymo kursuose ir pasinaudojusiems informavimo ir patariamosiomis struktūromis; kitaip tariant, svarbu parodyti, kad sertifikavimas yra įmanomas kelias, tačiau neskatinant nerealių lūkesčių.

4.2.   
  Suinteresuotųjų subjektų koordinavimas

| 4.2.1. | Taryba mano, kad valstybės narės turi skatinti suinteresuotųjų subjektų švietimo, mokymo, užimtumo ir jaunimo sektoriuose, taip pat ir kitose susijusiose politikos srityse, veiklos taikant patvirtinimo priemones koordinavimą. Siekiant skatinti dalyvavimą:







  — | darbdaviai, jaunimo organizacijos ir pilietinės visuomenės organizacijos turėtų skatinti mokymosi dirbant ar savanoriaujant mokymosi rezultatų nustatymą ir dokumentavimą ir sudaryti tam palankesnes sąlygas, naudojant atitinkamas priemones, pavyzdžiui, priemones, parengtas pagal Europaso ir Jaunimo paso sistemas; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Taryba mano, kad valstybės narės turi skatinti suinteresuotųjų subjektų švietimo, mokymo, užimtumo ir jaunimo sektoriuose, taip pat ir kitose susijusiose politikos srityse, veiklos taikant patvirtinimo priemones koordinavimą. Siekiant skatinti dalyvavimą:

—

darbdaviai, jaunimo organizacijos ir pilietinės visuomenės organizacijos turėtų skatinti mokymosi dirbant ar savanoriaujant mokymosi rezultatų nustatymą ir dokumentavimą ir sudaryti tam palankesnes sąlygas, naudojant atitinkamas priemones, pavyzdžiui, priemones, parengtas pagal Europaso ir Jaunimo paso sistemas;

| — | švietimo ir mokymo paslaugų teikėjai turėtų palengvinti prieigą prie formaliojo švietimo ir mokymo remiantis neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatais ir, prireikus ir jeigu įmanoma, taikyti lengvatas ir (arba) skirti kreditų už atitinkamus neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatus; |
| --- | --- |

—

švietimo ir mokymo paslaugų teikėjai turėtų palengvinti prieigą prie formaliojo švietimo ir mokymo remiantis neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatais ir, prireikus ir jeigu įmanoma, taikyti lengvatas ir (arba) skirti kreditų už atitinkamus neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatus;

| 4.2.2. | Todėl EESRK mano, kad svarbu remti visus suinteresuotuosius subjektus, ypač socialinius partnerius ir kitas pilietinės visuomenės organizacijas, kad jie suvoktų tokio patvirtinimo teikiamus privalumus ir kad jos galėtų aktyviai dalyvauti rengiant nacionalines kvalifikacijų sistemas ir apibrėžiant profesines kvalifikacijas. Gali būti sunku iš esmės pakeisti suinteresuotųjų subjektų požiūrį, ypač tose valstybėse narėse, kuriose šis klausimas nelaikomas prioritetiniu arba kuriose visuomenės požiūris į neformaliojo mokymo ir savišvietos rezultatų patvirtinimą nepakankamai remiamas nacionaliniu lygmeniu. Būtų naudinga sukurti platformą, kuri teiktų paramą tiems, kurie jau padarė pažangą šioje srityje (pvz., vykdė bandomuosius projektus) ir įgyvendino veiksmus nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

4.2.2.

Todėl EESRK mano, kad svarbu remti visus suinteresuotuosius subjektus, ypač socialinius partnerius ir kitas pilietinės visuomenės organizacijas, kad jie suvoktų tokio patvirtinimo teikiamus privalumus ir kad jos galėtų aktyviai dalyvauti rengiant nacionalines kvalifikacijų sistemas ir apibrėžiant profesines kvalifikacijas. Gali būti sunku iš esmės pakeisti suinteresuotųjų subjektų požiūrį, ypač tose valstybėse narėse, kuriose šis klausimas nelaikomas prioritetiniu arba kuriose visuomenės požiūris į neformaliojo mokymo ir savišvietos rezultatų patvirtinimą nepakankamai remiamas nacionaliniu lygmeniu. Būtų naudinga sukurti platformą, kuri teiktų paramą tiems, kurie jau padarė pažangą šioje srityje (pvz., vykdė bandomuosius projektus) ir įgyvendino veiksmus nacionaliniu lygmeniu.

4.3.   
  Patvirtinimas, nacionalinės kvalifikacijų sandaros ir sertifikavimo sistemos

| 4.3.1. | Valstybės narės turėtų suteikti asmenims galimybę įgyti patvirtintu neformaliuoju mokymusi ir savišvieta visą ar, atitinkamais atvejais, dalinę kvalifikaciją. Jos turėtų užtikrinti, kad patvirtinimo nuostatos būtų susietos su nacionalinėmis kvalifikacijų sandaromis, atitiktų Europos kvalifikacijų sandarą ir būtų užtikrinta patvirtinimo tvarkos ir kredito sistemų, taikomų formaliojo švietimo ir mokymo sistemose (pavyzdžiui, ECTS ir ECVET), sinergija. |
| --- | --- |

4.3.1.

Valstybės narės turėtų suteikti asmenims galimybę įgyti patvirtintu neformaliuoju mokymusi ir savišvieta visą ar, atitinkamais atvejais, dalinę kvalifikaciją. Jos turėtų užtikrinti, kad patvirtinimo nuostatos būtų susietos su nacionalinėmis kvalifikacijų sandaromis, atitiktų Europos kvalifikacijų sandarą ir būtų užtikrinta patvirtinimo tvarkos ir kredito sistemų, taikomų formaliojo švietimo ir mokymo sistemose (pavyzdžiui, ECTS ir ECVET), sinergija.

| 4.3.2. | Rengiant nacionalines kvalifikacijų sandaras reikėtų, be kita ko, kuo plačiau įtraukti visų pirma socialinius partnerius ir kitas organizuotos pilietinės visuomenės organizacijas ir juos deramai skatinti dalyvauti. Kai kurių valstybių narių patirtis rodo, kad norint patvirtinimo procedūrą įgyvendinti sektorių lygmeniu, būtina įsteigti su sektorių įgūdžiais susijusius komitetus ir padalinius ir tinkamai pasirinkti juose dirbančius asmenis. Nustačius sritis galima tinkamai pradėti rengti nacionalinius standartus, susijusius su įvairiomis profesijomis bei profesinėmis kvalifikacijomis. |
| --- | --- |

4.3.2.

Rengiant nacionalines kvalifikacijų sandaras reikėtų, be kita ko, kuo plačiau įtraukti visų pirma socialinius partnerius ir kitas organizuotos pilietinės visuomenės organizacijas ir juos deramai skatinti dalyvauti. Kai kurių valstybių narių patirtis rodo, kad norint patvirtinimo procedūrą įgyvendinti sektorių lygmeniu, būtina įsteigti su sektorių įgūdžiais susijusius komitetus ir padalinius ir tinkamai pasirinkti juose dirbančius asmenis. Nustačius sritis galima tinkamai pradėti rengti nacionalinius standartus, susijusius su įvairiomis profesijomis bei profesinėmis kvalifikacijomis.

4.4.   
  Patvirtinimo kokybės užtikrinimas

| 4.4.1. | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad įdiegti skaidrūs su esamomis kokybės užtikrinimo sistemomis suderinti kokybės užtikrinimo mechanizmai, kuriais remiamos tvirtos, veiksmingos ir patikimos vertinimo metodikos ir priemonės. Visų pirma būtini tinkami teisės aktai, t. y. patvirtinimo reglamentavimo sistema ir garantijos, susijusios su sertifikavimo suteikimu pagal nacionalines kvalifikacijų sandaras, atitinkančias Europos kvalifikacijų sandarą. |
| --- | --- |

4.4.1.

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad įdiegti skaidrūs su esamomis kokybės užtikrinimo sistemomis suderinti kokybės užtikrinimo mechanizmai, kuriais remiamos tvirtos, veiksmingos ir patikimos vertinimo metodikos ir priemonės. Visų pirma būtini tinkami teisės aktai, t. y. patvirtinimo reglamentavimo sistema ir garantijos, susijusios su sertifikavimo suteikimu pagal nacionalines kvalifikacijų sandaras, atitinkančias Europos kvalifikacijų sandarą.

| 4.4.2. | EESRK mano, kad šiuo tikslu turi būti užtikrintas formaliojo ir neformaliojo mokymosi bei savišvietos būdu įgytų sertifikatų lygiavertiškumas. Toks poreikis siejamas su labai aukštais patvirtinimo procedūros kokybės reikalavimais, o tam taip pat būtina finansinė parama, pavyzdžiui, Europos socialinio fondo. |
| --- | --- |

4.4.2.

EESRK mano, kad šiuo tikslu turi būti užtikrintas formaliojo ir neformaliojo mokymosi bei savišvietos būdu įgytų sertifikatų lygiavertiškumas. Toks poreikis siejamas su labai aukštais patvirtinimo procedūros kokybės reikalavimais, o tam taip pat būtina finansinė parama, pavyzdžiui, Europos socialinio fondo.

4.5.   
  Švietimo įstaigų vykdomas patvirtinimas

| 4.5.1. | Patvirtinimo procese švietimo įstaigos atlieka esminį vaidmenį. Taryba rekomenduoja švietimo ir mokymo paslaugų teikėjams palengvinti prieigą prie formaliojo švietimo ir mokymo remiantis neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatais ir, prireikus ir jeigu įmanoma, taikyti lengvatas ir (arba) skirti kreditų už atitinkamus neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatus. |
| --- | --- |

4.5.1.

Patvirtinimo procese švietimo įstaigos atlieka esminį vaidmenį. Taryba rekomenduoja švietimo ir mokymo paslaugų teikėjams palengvinti prieigą prie formaliojo švietimo ir mokymo remiantis neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatais ir, prireikus ir jeigu įmanoma, taikyti lengvatas ir (arba) skirti kreditų už atitinkamus neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatus.

| 4.5.2. | EESRK ragina universitetus aktyviau paremti neformaliojo mokymosi būdu įgytų kompetencijų ir žinių patvirtinimą. Šiuo požiūriu galima pateikti gerą Airijos pavyzdį. Jos nacionalinėje aukštojo mokslo strategijoje iki 2030 m. remiama aukštojo mokslo pilietinė misija ir visuomenės dalyvavimas plačiąja prasme kaip viena iš trijų pagrindinių aukštojo mokslo tarpusavyje susijusių funkcijų. Šioje strategijoje dalyvavimas apibūdinamas kaip „bendradarbiavimas su įmonėmis, pilietine visuomene, sąsajos su viešąja politika ir praktika, menu, kultūra, sportu ir kitais bendruomenių ir regionų mokymo paslaugų teikėjais; šioje strategijoje numatyta vis didesnį dėmesį skirti veiksmams tarptautiniu lygmeniu (5).“ |
| --- | --- |

4.5.2.

EESRK ragina universitetus aktyviau paremti neformaliojo mokymosi būdu įgytų kompetencijų ir žinių patvirtinimą. Šiuo požiūriu galima pateikti gerą Airijos pavyzdį. Jos nacionalinėje aukštojo mokslo strategijoje iki 2030 m. remiama aukštojo mokslo pilietinė misija ir visuomenės dalyvavimas plačiąja prasme kaip viena iš trijų pagrindinių aukštojo mokslo tarpusavyje susijusių funkcijų. Šioje strategijoje dalyvavimas apibūdinamas kaip „bendradarbiavimas su įmonėmis, pilietine visuomene, sąsajos su viešąja politika ir praktika, menu, kultūra, sportu ir kitais bendruomenių ir regionų mokymo paslaugų teikėjais; šioje strategijoje numatyta vis didesnį dėmesį skirti veiksmams tarptautiniu lygmeniu (5).“

| 4.5.3. | Savaime suprantama, kad universitetai yra ne vieninteliai, galintys patvirtinti neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatus. Pavyzdžiui, 2010 m. rugsėjo mėn. Maltoje pristatytu vidurinio išsilavinimo sertifikatu ir profiliu patvirtinamas visų formų mokymasis per penkerius vidurinio išsilavinimo metus. Tiek formalusis, tiek neformalusis mokymasis suteikia galimybę gauti kreditų, o tai skatina besimokančiuosius siekti tolesnio ir aukštesnio išsilavinimo. |
| --- | --- |

4.5.3.

Savaime suprantama, kad universitetai yra ne vieninteliai, galintys patvirtinti neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatus. Pavyzdžiui, 2010 m. rugsėjo mėn. Maltoje pristatytu vidurinio išsilavinimo sertifikatu ir profiliu patvirtinamas visų formų mokymasis per penkerius vidurinio išsilavinimo metus. Tiek formalusis, tiek neformalusis mokymasis suteikia galimybę gauti kreditų, o tai skatina besimokančiuosius siekti tolesnio ir aukštesnio išsilavinimo.

4.6.   
  Su darbo rinka susijęs patvirtinimas

| 4.6.1. | Tarybos rekomendacija pabrėžiama patvirtinimo svarba darbe, todėl rekomenduoja valstybes nares skatinti šiame procese dalyvauti visus susijusiuosius suinteresuotuosius subjektus: darbdavius, profesines sąjungas, pramonės, prekybos ir amatų rūmus, nacionalines institucijas, dalyvaujančius profesinės kvalifikacijos pripažinimo procese. Be to, darbdaviai turėtų skatinti mokymosi dirbant rezultatų nustatymą ir dokumentavimą ir sudaryti tam palankesnes sąlygas. |
| --- | --- |

4.6.1.

Tarybos rekomendacija pabrėžiama patvirtinimo svarba darbe, todėl rekomenduoja valstybes nares skatinti šiame procese dalyvauti visus susijusiuosius suinteresuotuosius subjektus: darbdavius, profesines sąjungas, pramonės, prekybos ir amatų rūmus, nacionalines institucijas, dalyvaujančius profesinės kvalifikacijos pripažinimo procese. Be to, darbdaviai turėtų skatinti mokymosi dirbant rezultatų nustatymą ir dokumentavimą ir sudaryti tam palankesnes sąlygas.

| 4.6.2. | Neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimas gali būti įtrauktas į kolektyvines sutartis (kaip, pvz., Nyderlanduose); šis būdas būtų puikus pavyzdys, kaip darbuotojams suteikti galimybės gauti patvirtinimą ir padėti įmonėms veiksmingai valdyti žmogiškuosius išteklius. Darbdaviai turėtų aktyviai dalyvauti vertinant žinias, įgūdžius ir kompetencijas tiek darbo vietoje, tiek užtikrinant švietimą ir mokymą, kas savaime padidintų tokio patvirtinimo vertę ir padėtų padidinti pasitikėjimą juo. |
| --- | --- |

4.6.2.

Neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimas gali būti įtrauktas į kolektyvines sutartis (kaip, pvz., Nyderlanduose); šis būdas būtų puikus pavyzdys, kaip darbuotojams suteikti galimybės gauti patvirtinimą ir padėti įmonėms veiksmingai valdyti žmogiškuosius išteklius. Darbdaviai turėtų aktyviai dalyvauti vertinant žinias, įgūdžius ir kompetencijas tiek darbo vietoje, tiek užtikrinant švietimą ir mokymą, kas savaime padidintų tokio patvirtinimo vertę ir padėtų padidinti pasitikėjimą juo.

| 4.6.3. | Profesinių sąjungų ir darbdavių kolektyvinės derybos ir socialinis dialogas gali atlikti svarbų vaidmenį neformaliojo mokymosi ir mokymosi visą gyvenimą rezultatų patvirtinimo procese. Europos metalo darbuotojų federacija (EMF) yra konkretus pavyzdys Europos lygmeniu: ji siekia, kad būtų patvirtintas neformalusis mokymasis, nes tai yra svarbus indėlis į diskusijas dėl įsidarbinimo galimybių ir priemonių jį skatinti. |
| --- | --- |

4.6.3.

Profesinių sąjungų ir darbdavių kolektyvinės derybos ir socialinis dialogas gali atlikti svarbų vaidmenį neformaliojo mokymosi ir mokymosi visą gyvenimą rezultatų patvirtinimo procese. Europos metalo darbuotojų federacija (EMF) yra konkretus pavyzdys Europos lygmeniu: ji siekia, kad būtų patvirtintas neformalusis mokymasis, nes tai yra svarbus indėlis į diskusijas dėl įsidarbinimo galimybių ir priemonių jį skatinti.

| 4.6.4. | Kai kuriose valstybėse narėse profesinių sąjungų aktyvistai vis dažniau atlieka naują vaidmenį, t. y. savo darbo valandomis teikia konsultavimo paslaugas ir derasi su darbdaviais dėl laisvo pasirinkimo galimybės mokytis darbo vietoje. Austrijoje, Danijoje, Suomijoje, Norvegijoje, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje profesinių sąjungų atstovai atlieka „mokymo ambasadorių“ vaidmenį, skatina darbuotojus tęsti mokymąsi ir toliau užpildyti kompetencijos spragas ir duoda įmonėms patarimų apie jų mokymo poreikius (6). |
| --- | --- |

4.6.4.

Kai kuriose valstybėse narėse profesinių sąjungų aktyvistai vis dažniau atlieka naują vaidmenį, t. y. savo darbo valandomis teikia konsultavimo paslaugas ir derasi su darbdaviais dėl laisvo pasirinkimo galimybės mokytis darbo vietoje. Austrijoje, Danijoje, Suomijoje, Norvegijoje, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje profesinių sąjungų atstovai atlieka „mokymo ambasadorių“ vaidmenį, skatina darbuotojus tęsti mokymąsi ir toliau užpildyti kompetencijos spragas ir duoda įmonėms patarimų apie jų mokymo poreikius (6).

| 4.6.5. | Atsižvelgiant į tai, kad darbdaviai, kurie įdarbina naujus jaunus mažai profesinės patirties turinčius arba jos visiškai neturinčius darbuotojus, labai vertina jų dalyvavimą jaunimo organizacijų veikloje, reikėtų skatinti šį dalyvavimą kaip vieną iš priemonių padėti jaunimui pereiti iš mokyklos į darbo rinką (7). |
| --- | --- |

4.6.5.

Atsižvelgiant į tai, kad darbdaviai, kurie įdarbina naujus jaunus mažai profesinės patirties turinčius arba jos visiškai neturinčius darbuotojus, labai vertina jų dalyvavimą jaunimo organizacijų veikloje, reikėtų skatinti šį dalyvavimą kaip vieną iš priemonių padėti jaunimui pereiti iš mokyklos į darbo rinką (7).

| 4.6.6. | Be to, visiems rezultatų patvirtinimu suinteresuotiems asmenims būtina suteikti geresnes profesinio orientavimo ir pagalbos paslaugas, kad kreipdamiesi dėl darbo jie galėtų veiksmingai pristatyti savo neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu įgytus gebėjimus ir kompetenciją ir geriau suprasti, kaip šie įgūdžiai gali būti panaudoti darbe ir padėti įvykdyti konkrečias su darbu susijusias užduotis. Tai procesas, prie kurio gali prisidėti profesinio konsultavimo paslaugų teikėjai, mokyklų ir universitetų patarėjai, jaunimo sektorius ir užimtumo tarnybos, taip pat darbdaviai ir tarptautinės organizacijos. Šioje srityje taip pat būtų galima padėti jaunuoliams ir suteikti jiems informacijos ir naudingų patarimų. |
| --- | --- |

4.6.6.

Be to, visiems rezultatų patvirtinimu suinteresuotiems asmenims būtina suteikti geresnes profesinio orientavimo ir pagalbos paslaugas, kad kreipdamiesi dėl darbo jie galėtų veiksmingai pristatyti savo neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu įgytus gebėjimus ir kompetenciją ir geriau suprasti, kaip šie įgūdžiai gali būti panaudoti darbe ir padėti įvykdyti konkrečias su darbu susijusias užduotis. Tai procesas, prie kurio gali prisidėti profesinio konsultavimo paslaugų teikėjai, mokyklų ir universitetų patarėjai, jaunimo sektorius ir užimtumo tarnybos, taip pat darbdaviai ir tarptautinės organizacijos. Šioje srityje taip pat būtų galima padėti jaunuoliams ir suteikti jiems informacijos ir naudingų patarimų.

4.7.   
  Patvirtinimas savanoriškos veiklos sektoriuje

| 4.7.1. | Savo rekomendacijoje Taryba pabrėžia, kad svarbu į rezultatų patvirtinimo procesą aktyviai įtraukti savanoriškos veiklos sektorių; jaunimo organizacijos ir pilietinės visuomenės organizacijos turėtų skatinti mokymosi dirbant ar savanoriaujant mokymosi rezultatų nustatymą ir dokumentavimą ir sudaryti tam palankesnes sąlygas naudojant atitinkamas patvirtinimo priemones, pavyzdžiui, parengtas pagal Europaso ir Jaunimo paso sistemas, siekiant užtikrinti skaidrumą. |
| --- | --- |

4.7.1.

Savo rekomendacijoje Taryba pabrėžia, kad svarbu į rezultatų patvirtinimo procesą aktyviai įtraukti savanoriškos veiklos sektorių; jaunimo organizacijos ir pilietinės visuomenės organizacijos turėtų skatinti mokymosi dirbant ar savanoriaujant mokymosi rezultatų nustatymą ir dokumentavimą ir sudaryti tam palankesnes sąlygas naudojant atitinkamas patvirtinimo priemones, pavyzdžiui, parengtas pagal Europaso ir Jaunimo paso sistemas, siekiant užtikrinti skaidrumą.

| 4.7.2. | Piliečiai turėtų būti geriau informuojami apie reikšmę, kurią darbdaviai teikia gebėjimams ir kompetencijoms, įgytiems neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu, pavyzdžiui, dalyvaujant savanoriškoje veikloje. Tai visų pirma pasakytina apie asmenis, kurie turi žemą išsilavinimo lygį ir kurie dažnai prasčiau suvokia darbdavių teikiamą reikšmę tokio pobūdžio veiklai ir kurie taip pat mažiausiai apmokyti šias kompetencijas pristatyti. |
| --- | --- |

4.7.2.

Piliečiai turėtų būti geriau informuojami apie reikšmę, kurią darbdaviai teikia gebėjimams ir kompetencijoms, įgytiems neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu, pavyzdžiui, dalyvaujant savanoriškoje veikloje. Tai visų pirma pasakytina apie asmenis, kurie turi žemą išsilavinimo lygį ir kurie dažnai prasčiau suvokia darbdavių teikiamą reikšmę tokio pobūdžio veiklai ir kurie taip pat mažiausiai apmokyti šias kompetencijas pristatyti.

| 4.7.3. | Esant aukštam jaunimo nedarbui būtų tikslinga užtikrinti privačių ir valstybinių įdarbinimo agentūrų, savanorių organizacijų (visų pirma dirbančių su jaunimu) ir darbdavių tarpusavio sąveiką. Tai galėtų būti priemonė stiprinti neformaliojo mokymosi savanorių organizacijose matomumą ir geriau supažindinti su šio mokymosi svarba ir nauda; taip pat padėtų stiprinti tarpusavio pasitikėjimą. |
| --- | --- |

4.7.3.

Esant aukštam jaunimo nedarbui būtų tikslinga užtikrinti privačių ir valstybinių įdarbinimo agentūrų, savanorių organizacijų (visų pirma dirbančių su jaunimu) ir darbdavių tarpusavio sąveiką. Tai galėtų būti priemonė stiprinti neformaliojo mokymosi savanorių organizacijose matomumą ir geriau supažindinti su šio mokymosi svarba ir nauda; taip pat padėtų stiprinti tarpusavio pasitikėjimą.

| 4.7.4. | Svarbu remti vertinimo ir mokymo programų plėtotę savanoriškose organizacijose, nes jų veikla susijusi su aukštesnio lygio įgūdžių ugdymu. Todėl taip pat reikėtų priminti didelę savanoriškų organizacijų veiklos įvairovę, taigi ir kriterijus, pagal kuriuos šios organizacijos vertina jų organizuojamoje veikloje įgytus gebėjimus. Šiuo požiūriu būtina skatinti didesnę savanoriškos veiklos terminijos ir vertinimo metodų konvergenciją. Derinant šiuos kriterijus būtų galima, pavyzdžiui, prisidėti prie to, kad daugiau savanorių žinotų apie įgūdžius, kurie yra ugdomi jiems dalyvaujant savanoriškoje visuomenei naudingoje veikloje. |
| --- | --- |

4.7.4.

Svarbu remti vertinimo ir mokymo programų plėtotę savanoriškose organizacijose, nes jų veikla susijusi su aukštesnio lygio įgūdžių ugdymu. Todėl taip pat reikėtų priminti didelę savanoriškų organizacijų veiklos įvairovę, taigi ir kriterijus, pagal kuriuos šios organizacijos vertina jų organizuojamoje veikloje įgytus gebėjimus. Šiuo požiūriu būtina skatinti didesnę savanoriškos veiklos terminijos ir vertinimo metodų konvergenciją. Derinant šiuos kriterijus būtų galima, pavyzdžiui, prisidėti prie to, kad daugiau savanorių žinotų apie įgūdžius, kurie yra ugdomi jiems dalyvaujant savanoriškoje visuomenei naudingoje veikloje.

4.8.   
  Patvirtinimo priemonės

| 4.8.1. | Tarybos rekomendacijoje pabrėžiama bendrų europinių pripažinimo priemonių Europaso ir Jaunimo paso svarba užtikrinant skaidrumą. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad veikia patvirtinimo tvarkos ir kredito sistemų, taikomų formaliojo švietimo ir mokymo sistemose (pavyzdžiui, ECTS ir ECVET), sinergija. |
| --- | --- |

4.8.1.

Tarybos rekomendacijoje pabrėžiama bendrų europinių pripažinimo priemonių Europaso ir Jaunimo paso svarba užtikrinant skaidrumą. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad veikia patvirtinimo tvarkos ir kredito sistemų, taikomų formaliojo švietimo ir mokymo sistemose (pavyzdžiui, ECTS ir ECVET), sinergija.

| 4.8.2. | Žinios ir įgūdžiai, įgyti dalyvaujant pilietinės visuomenės organizacijose, taip pat yra vertingi darbo rinkoje, tačiau dažnai jie nei dokumentuoti, nei pakankamai apibrėžti. Todėl svarbu remti ir plėtoti savęs vertinimo priemones, padedančias asmenims nustatyti ir apibūdinti savo mokymosi rezultatus, kurių jie pasiekė dirbdami pilietinės visuomenės organizacijose. Pavyzdžiui, asmens dokumentų portfelio sukūrimas gali duoti papildomos naudos žmonėms, kurie mokosi ir nori įgyvendinti savo profesinius siekius. |
| --- | --- |

4.8.2.

Žinios ir įgūdžiai, įgyti dalyvaujant pilietinės visuomenės organizacijose, taip pat yra vertingi darbo rinkoje, tačiau dažnai jie nei dokumentuoti, nei pakankamai apibrėžti. Todėl svarbu remti ir plėtoti savęs vertinimo priemones, padedančias asmenims nustatyti ir apibūdinti savo mokymosi rezultatus, kurių jie pasiekė dirbdami pilietinės visuomenės organizacijose. Pavyzdžiui, asmens dokumentų portfelio sukūrimas gali duoti papildomos naudos žmonėms, kurie mokosi ir nori įgyvendinti savo profesinius siekius.

| 4.8.3. | Sertifikatai ir portfeliai yra svarbus gebėjimų ir kvalifikacijos, įgytų neformaliojo mokymo būdu, patvirtinimo elementas. Neformaliojo mokymo paslaugų teikėjai turėtų siekti, kad būtų išduodami sertifikatai arba dokumentai, kuriuose būtų išsamiai apibūdinti dalyvavimo jų mokymo veikloje pobūdis ir rezultatai, ir padėti piliečiams suprasti tokio dalyvavimo vertę. Visų pirma turima omenyje šių dokumentų vertė mokymo požiūriu (geriau informuoti žmones apie jų įgūdžius ir gebėjimus, kurių jie įgijo pilietinės visuomenės organizacijose, apie tai, kaip šiuos gebėjimus panaudoti ieškant darbo arba toliau besimokant), o ne kaip sertifikato apie sėkmingai baigtą mokslą. |
| --- | --- |

4.8.3.

Sertifikatai ir portfeliai yra svarbus gebėjimų ir kvalifikacijos, įgytų neformaliojo mokymo būdu, patvirtinimo elementas. Neformaliojo mokymo paslaugų teikėjai turėtų siekti, kad būtų išduodami sertifikatai arba dokumentai, kuriuose būtų išsamiai apibūdinti dalyvavimo jų mokymo veikloje pobūdis ir rezultatai, ir padėti piliečiams suprasti tokio dalyvavimo vertę. Visų pirma turima omenyje šių dokumentų vertė mokymo požiūriu (geriau informuoti žmones apie jų įgūdžius ir gebėjimus, kurių jie įgijo pilietinės visuomenės organizacijose, apie tai, kaip šiuos gebėjimus panaudoti ieškant darbo arba toliau besimokant), o ne kaip sertifikato apie sėkmingai baigtą mokslą.

| 4.8.4. | Anksčiau EESRK yra rėmęs pasiūlymą sukurti Europos įgūdžių pasą, o vėliau priemonę „Europaso patirtis“ (angl. Europass experience). Todėl apgailestauja, kad Europos Komisija sustabdė šio plano įgyvendinimą. |
| --- | --- |

4.8.4.

Anksčiau EESRK yra rėmęs pasiūlymą sukurti Europos įgūdžių pasą, o vėliau priemonę „Europaso patirtis“ (angl. Europass experience). Todėl apgailestauja, kad Europos Komisija sustabdė šio plano įgyvendinimą.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 16 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALLOSE

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:398:0001:0005:LT:PDF

1

(2)  http://www.cedefop.europa.eu/en/publications-and-resources/publications/4054

2

(3)  http://issuu.com/yomag/docs/reportnfe_print

3

(4)  Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas „Moterų migrančių integracija į darbo rinką“ (OL C 242, 2015 7 23, p. 9).

4

(5)  Žr. „National Strategy for Higher Education to 2030“ (Nacionalinė aukštojo mokslo strategija iki 2030 m.), www.hea.ie.

5

National Strategy for Higher Education to 2030

(6)  Žr. „Mokytis dirbant. Mokytis profesiniame kontekste: gerosios praktikos pavyzdžiai Europoje“, Cedefop, 2012 m., p. 59.

6

(7)  http://issuu.com/yomag/docs/reportnfe_print

7

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/57

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Nacionalinių dualinio mokymo sistemų tobulinimo

(nuomonė savo iniciatyva)

(2016/C 013/10)

| Pranešėja: | Dorthe ANDERSEN |
| --- | --- |

Pranešėja:

Dorthe ANDERSEN

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2015 m. vasario 19 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Nacionalinių dualinio mokymo sistemų tobulinimo

(nuomonė savo iniciatyva).

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. rugsėjo 1 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (rugsėjo 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 206 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 8 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Kai kuriose valstybėse narėse krizė sudavė skaudų smūgį Europos jaunimui – patirta labai daug žmogiškųjų, socialinių ir ekonominių nuostolių; tačiau didėjantis jaunimo nedarbas – nenaujas reiškinys, atskleidžiantis keletą struktūrinių problemų, kurios apsunkina perėjimą iš mokyklos į darbo rinką. |
| --- | --- |

1.1.

Kai kuriose valstybėse narėse krizė sudavė skaudų smūgį Europos jaunimui – patirta labai daug žmogiškųjų, socialinių ir ekonominių nuostolių; tačiau didėjantis jaunimo nedarbas – nenaujas reiškinys, atskleidžiantis keletą struktūrinių problemų, kurios apsunkina perėjimą iš mokyklos į darbo rinką.

| 1.2. | Gerai veikianti profesinio rengimo ir mokymo (toliau – PRM) sistema, pagrįsta dualiniu mokymu, prisideda prie geresnio jaunimo užimtumo ir gali padėti jauniems vyrams ir moterims užtikrinti sklandesnį perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką, be kita ko, jaunimui iš socialiai remtinų šeimų. |
| --- | --- |

1.2.

Gerai veikianti profesinio rengimo ir mokymo (toliau – PRM) sistema, pagrįsta dualiniu mokymu, prisideda prie geresnio jaunimo užimtumo ir gali padėti jauniems vyrams ir moterims užtikrinti sklandesnį perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką, be kita ko, jaunimui iš socialiai remtinų šeimų.

| 1.3. | EESRK pabrėžia, kad nėra vienintelio geriausio dualinio mokymo modelio; tikslas – skatinti aukštos kokybės dualinį mokymą, kuris būtų efektyvus. |
| --- | --- |

1.3.

EESRK pabrėžia, kad nėra vienintelio geriausio dualinio mokymo modelio; tikslas – skatinti aukštos kokybės dualinį mokymą, kuris būtų efektyvus.

1.4.   
  Europos lygmuo

| 1.4.1. | EESRK mano, kad ES reikia europinės kokybės vertinimo priemonės, valstybių narių įgyvendinamomis reformomis padarytai pažangai ir rezultatams registruoti, siekiant pagerinti PRM bei dualinio mokymo sistemų veikimą. |
| --- | --- |

1.4.1.

EESRK mano, kad ES reikia europinės kokybės vertinimo priemonės, valstybių narių įgyvendinamomis reformomis padarytai pažangai ir rezultatams registruoti, siekiant pagerinti PRM bei dualinio mokymo sistemų veikimą.

| 1.4.2. | EESRK rekomenduoja Komisijai ir atitinkamiems partneriams kurti stebėsenos priemones, rinkti duomenis, vertinti, kas tinka valstybėms narėms, ir nustatyti gerai veikiančių dualinio mokymo sistemų pagrindinius bruožus. Tikslas – išmatuoti ir įvertinti tai, kas veikia, kad būtų užtikrinta mokymo sistemų kokybė, ir pabrėžti dualinio mokymo ir užimtumo sąsają. |
| --- | --- |

1.4.2.

EESRK rekomenduoja Komisijai ir atitinkamiems partneriams kurti stebėsenos priemones, rinkti duomenis, vertinti, kas tinka valstybėms narėms, ir nustatyti gerai veikiančių dualinio mokymo sistemų pagrindinius bruožus. Tikslas – išmatuoti ir įvertinti tai, kas veikia, kad būtų užtikrinta mokymo sistemų kokybė, ir pabrėžti dualinio mokymo ir užimtumo sąsają.

| 1.4.3. | Aukštos kokybės ir darbo rinkai aktualūs profesiniai įgūdžiai ir kvalifikacijos ateityje taip pat sudarys pagrindinį darbo rinkų ir Europos konkurencingo segmentą. Todėl EESRK siūlo nustatyti PRM bei dualinio mokymo ES tikslą, kuris gali padėti pagerinti jaunimo užimtumo galimybes. Tai galėtų būti įtraukta į atnaujintą strategiją „Europa 2020“, ir todėl EESRK prašo Komisijos ištirti galimybes. |
| --- | --- |

1.4.3.

Aukštos kokybės ir darbo rinkai aktualūs profesiniai įgūdžiai ir kvalifikacijos ateityje taip pat sudarys pagrindinį darbo rinkų ir Europos konkurencingo segmentą. Todėl EESRK siūlo nustatyti PRM bei dualinio mokymo ES tikslą, kuris gali padėti pagerinti jaunimo užimtumo galimybes. Tai galėtų būti įtraukta į atnaujintą strategiją „Europa 2020“, ir todėl EESRK prašo Komisijos ištirti galimybes.

| 1.4.4. | EESRK mano, kad ES PRM tikslas ir duomenų rinkimas galėtų padėti valstybėms narėms nuolat gerinti švietimo lygį ir užtikrinti, kad švietimo sistema suteiktų jaunimui teigiamos patirties ir darbo rinkai reikalingų įgūdžių. |
| --- | --- |

1.4.4.

EESRK mano, kad ES PRM tikslas ir duomenų rinkimas galėtų padėti valstybėms narėms nuolat gerinti švietimo lygį ir užtikrinti, kad švietimo sistema suteiktų jaunimui teigiamos patirties ir darbo rinkai reikalingų įgūdžių.

1.5.   
  Valstybės narės ir socialiniai partneriai

| 1.5.1. | EESRK rekomenduoja valstybėms narėms, kuriose nėra gerai veikiančių dualinio mokymo sistemų, išsiaiškinti, kokios būtų tokių sistemų sukūrimo sąnaudos, palyginti su jų teikiama nauda įmonių konkurencingumui ir jaunimo įsidarbinimo galimybėms. |
| --- | --- |

1.5.1.

EESRK rekomenduoja valstybėms narėms, kuriose nėra gerai veikiančių dualinio mokymo sistemų, išsiaiškinti, kokios būtų tokių sistemų sukūrimo sąnaudos, palyginti su jų teikiama nauda įmonių konkurencingumui ir jaunimo įsidarbinimo galimybėms.

| 1.5.2. | EESRK pabrėžia mokyklų, mokymo centrų, profesinių sąjungų ir verslo bendruomenės partnerysčių svarbą. Socialiniai partneriai atlieka lemiamą vaidmenį visais gerai veikiančių dualinio mokymo sistemų veikimo etapais (jas kuriant, įgyvendinant, kontroliuojant, vertinant ir pan.). Socialinio dialogo stiprinimas ir geresnis panaudojimas visais lygmenimis gali būti veiksminga priemonė dualinio mokymo kokybei gerinti ir jo patrauklumui didinti. |
| --- | --- |

1.5.2.

EESRK pabrėžia mokyklų, mokymo centrų, profesinių sąjungų ir verslo bendruomenės partnerysčių svarbą. Socialiniai partneriai atlieka lemiamą vaidmenį visais gerai veikiančių dualinio mokymo sistemų veikimo etapais (jas kuriant, įgyvendinant, kontroliuojant, vertinant ir pan.). Socialinio dialogo stiprinimas ir geresnis panaudojimas visais lygmenimis gali būti veiksminga priemonė dualinio mokymo kokybei gerinti ir jo patrauklumui didinti.

| 1.5.3. | EESRK ragina valstybes nares įdiegti arba sistemingai peržiūrėti profesinio tobulėjimo programas, skirtas PRM mokytojams, mentoriams ir instruktoriams, ypač įmonėse dirbantiems instruktoriams, nes jų vaidmuo itin svarbus siekiant pagerinti PRM sistemų rezultatus. |
| --- | --- |

1.5.3.

EESRK ragina valstybes nares įdiegti arba sistemingai peržiūrėti profesinio tobulėjimo programas, skirtas PRM mokytojams, mentoriams ir instruktoriams, ypač įmonėse dirbantiems instruktoriams, nes jų vaidmuo itin svarbus siekiant pagerinti PRM sistemų rezultatus.

| 1.5.4. | EESRK pabrėžia darbdavių svarbą ir mano, kad darbdaviai, įskaitant MVĮ, aktyviau įsitrauks į pameistrystės programas, kai šios tikrai atitiks jų poreikius ir kai su mokyklomis bus palaikomi glaudūs ryšiai. Pagrindinis artimiausių metų siekis turėtų būti sukurti tokias dualinio mokymo sistemas, kurios darbdaviams būtų ekonomiškai naudingos ir jiems būtų suteikta daugiau atsakomybės. |
| --- | --- |

1.5.4.

EESRK pabrėžia darbdavių svarbą ir mano, kad darbdaviai, įskaitant MVĮ, aktyviau įsitrauks į pameistrystės programas, kai šios tikrai atitiks jų poreikius ir kai su mokyklomis bus palaikomi glaudūs ryšiai. Pagrindinis artimiausių metų siekis turėtų būti sukurti tokias dualinio mokymo sistemas, kurios darbdaviams būtų ekonomiškai naudingos ir jiems būtų suteikta daugiau atsakomybės.

| 1.5.5. | EESRK rekomenduoja Europos socialiniams partneriams tęsti darbą šioje srityje, kuris sudarytų dalį jų savarankiškos darbo programos. |
| --- | --- |

1.5.5.

EESRK rekomenduoja Europos socialiniams partneriams tęsti darbą šioje srityje, kuris sudarytų dalį jų savarankiškos darbo programos.

2.   Įžanga. Dabartinė padėtis Europoje

| 2.1. | Ekonomikos krizė Europoje sudavė skaudų smūgį jaunimui. 4,5 mln. 15–24 metų amžiaus jaunuolių neturi darbo (1), nors kai kuriose ES šalyse didelis jaunimo nedarbas – nenaujas reiškinys, dėl krizės jis tiesiog dar labiau pablogėjo. ES jaunimo nedarbo rodiklis – 20,9 % – yra daugiau kaip du kartus didesnis už suaugusiųjų, – 9,8 % Apie 7 mln. jaunų europiečių nedirba, nesimoko ir nedalyvauja mokymuose (NEETS) (2). Susiklosčius gana prastai trumpojo laikotarpio ekonomikos perspektyvai, kai kuriose valstybėse narėse jaunimo nedarbas pasiekė kritinį lygį ir sukėlė labai daug žmogiškųjų, socialinių ir ekonominių nuostolių. |
| --- | --- |

2.1.

Ekonomikos krizė Europoje sudavė skaudų smūgį jaunimui. 4,5 mln. 15–24 metų amžiaus jaunuolių neturi darbo (1), nors kai kuriose ES šalyse didelis jaunimo nedarbas – nenaujas reiškinys, dėl krizės jis tiesiog dar labiau pablogėjo. ES jaunimo nedarbo rodiklis – 20,9 % – yra daugiau kaip du kartus didesnis už suaugusiųjų, – 9,8 % Apie 7 mln. jaunų europiečių nedirba, nesimoko ir nedalyvauja mokymuose (NEETS) (2). Susiklosčius gana prastai trumpojo laikotarpio ekonomikos perspektyvai, kai kuriose valstybėse narėse jaunimo nedarbas pasiekė kritinį lygį ir sukėlė labai daug žmogiškųjų, socialinių ir ekonominių nuostolių.

| 2.2. | Prieš krizę jaunimo nedarbo lygis taip pat buvo aukštesnis nei suaugusiųjų. Tai rodo, kad, kuriant glaudesnius švietimo ir mokymo sistemų ir darbo rinkų ryšius, esama tam tikrų struktūrinių problemų. Dar vienas šį trūkumą patvirtinantis argumentas yra toks, kad nors daugelyje šalių jaunimo nedarbas yra didelis, tuo pat metu darbdaviams sunku rasti darbuotojų su reikiamais įgūdžiais. |
| --- | --- |

2.2.

Prieš krizę jaunimo nedarbo lygis taip pat buvo aukštesnis nei suaugusiųjų. Tai rodo, kad, kuriant glaudesnius švietimo ir mokymo sistemų ir darbo rinkų ryšius, esama tam tikrų struktūrinių problemų. Dar vienas šį trūkumą patvirtinantis argumentas yra toks, kad nors daugelyje šalių jaunimo nedarbas yra didelis, tuo pat metu darbdaviams sunku rasti darbuotojų su reikiamais įgūdžiais.

| 2.3. | Padėčiai gerinti reikia naujo požiūrio į užimtumą ir augimą, siekiant plėtoti aukštos kokybės ir darbo rinkai reikalingus profesinius įgūdžius ir kvalifikacijas ir gerai veikiančias darbo rinkas. |
| --- | --- |

2.3.

Padėčiai gerinti reikia naujo požiūrio į užimtumą ir augimą, siekiant plėtoti aukštos kokybės ir darbo rinkai reikalingus profesinius įgūdžius ir kvalifikacijas ir gerai veikiančias darbo rinkas.

| 2.4. | Vis dėlto patirtis padedant jaunimui patekti į darbo rinką ES valstybėse narėse yra labai nevienoda. |
| --- | --- |

2.4.

Vis dėlto patirtis padedant jaunimui patekti į darbo rinką ES valstybėse narėse yra labai nevienoda.

| 2.5. | Daugelyje šalių įgijusieji profesinį išsilavinimą sudaro didžiąją privačiojo sektoriaus darbuotojų dalį, tačiau taip pat atlieka svarbų vaidmenį kai kuriose viešojo sektoriaus srityse. Šiuo metu maždaug pusė vidurinių mokyklų moksleivių visoje Europoje yra pasirinkę PRM programas, o apie ketvirtadalis jų derina mokymąsi mokykloje ir darbo vietoje (3). Tačiau pagrindiniai iššūkiai yra PRM patrauklumo didinimas gerinant jo kokybę ir aktualumą. |
| --- | --- |

2.5.

Daugelyje šalių įgijusieji profesinį išsilavinimą sudaro didžiąją privačiojo sektoriaus darbuotojų dalį, tačiau taip pat atlieka svarbų vaidmenį kai kuriose viešojo sektoriaus srityse. Šiuo metu maždaug pusė vidurinių mokyklų moksleivių visoje Europoje yra pasirinkę PRM programas, o apie ketvirtadalis jų derina mokymąsi mokykloje ir darbo vietoje (3). Tačiau pagrindiniai iššūkiai yra PRM patrauklumo didinimas gerinant jo kokybę ir aktualumą.

| 2.6. | Keliose savo nuomonėse (4) EESRK pabrėžė, kad svarbu sudaryti tinkamas sąlygas jaunimui pereiti iš švietimo sistemos į darbo rinką ir suteikti jam daugiau galimybių pasinaudoti įvairiomis dualinio mokymo formomis, sudarančiomis aukštos kokybės profesinio rengimo ir mokymo (PRM) dalį. |
| --- | --- |

2.6.

Keliose savo nuomonėse (4) EESRK pabrėžė, kad svarbu sudaryti tinkamas sąlygas jaunimui pereiti iš švietimo sistemos į darbo rinką ir suteikti jam daugiau galimybių pasinaudoti įvairiomis dualinio mokymo formomis, sudarančiomis aukštos kokybės profesinio rengimo ir mokymo (PRM) dalį.

| 2.7. | EESRK mano, kad svarbu išlaikyti tempą ir užtikrinti, kad valstybės narės kartu su socialiniais partneriais pritaikytų savo PRM sistemas įtraukdamos į jas dualinio mokymo elementus. |
| --- | --- |

2.7.

EESRK mano, kad svarbu išlaikyti tempą ir užtikrinti, kad valstybės narės kartu su socialiniais partneriais pritaikytų savo PRM sistemas įtraukdamos į jas dualinio mokymo elementus.

3.   Apibrėžčių supratimas. Dualinio mokymo sistemos Europoje

| 3.1. | Šioje nuomonėje daugiausia dėmesio skiriama dualinio mokymo sistemoms vykdant profesinį rengimą ir mokymą. Dualinis mokymas yra bendras terminas, apimantis skirtingus nacionalinius modelius. Pagal Europos profesinio mokymo plėtros centrą (toliau – Cedefop), dualinis mokymas – tai rengimas arba mokymas, kai derinami mokymo laikotarpiai švietimo įstaigoje arba mokymo centre ir darbo vietoje. Dualumas apima mokymosi vietas (mokyklas ir (arba) PRM paslaugų teikėjus ir mokymo įmones, atsakingas už teorinį ir praktinį mokymą) ir subjektus (viešuosius ir privačius subjektus). |
| --- | --- |

3.1.

Šioje nuomonėje daugiausia dėmesio skiriama dualinio mokymo sistemoms vykdant profesinį rengimą ir mokymą. Dualinis mokymas yra bendras terminas, apimantis skirtingus nacionalinius modelius. Pagal Europos profesinio mokymo plėtros centrą (toliau – Cedefop), dualinis mokymas – tai rengimas arba mokymas, kai derinami mokymo laikotarpiai švietimo įstaigoje arba mokymo centre ir darbo vietoje. Dualumas apima mokymosi vietas (mokyklas ir (arba) PRM paslaugų teikėjus ir mokymo įmones, atsakingas už teorinį ir praktinį mokymą) ir subjektus (viešuosius ir privačius subjektus).

| 3.2. | Visos valstybės narės turi sistemas, kurios apima mokymosi darbo vietoje aspektą, tačiau jų kokybė, rezultatai ir mastas skiriasi (5). Pavyzdžiui, kiek laiko praleidžiama darbo vietoje? Ar besimokantis asmuo ir darbdavys yra sudarę sutartį, ar besimokančiam asmeniui mokamas atlyginimas ir koks socialinių partnerių vaidmuo? |
| --- | --- |

3.2.

Visos valstybės narės turi sistemas, kurios apima mokymosi darbo vietoje aspektą, tačiau jų kokybė, rezultatai ir mastas skiriasi (5). Pavyzdžiui, kiek laiko praleidžiama darbo vietoje? Ar besimokantis asmuo ir darbdavys yra sudarę sutartį, ar besimokančiam asmeniui mokamas atlyginimas ir koks socialinių partnerių vaidmuo?

| 3.3. | Nėra vieno arba geriausio modelio, ir dualinės sistemos plėtojimas priklauso nuo daugelio ekonominių ir socialinių aplinkybių. |
| --- | --- |

3.3.

Nėra vieno arba geriausio modelio, ir dualinės sistemos plėtojimas priklauso nuo daugelio ekonominių ir socialinių aplinkybių.

| 3.4. | Šiuo metu yra trys pagrindiniai PRM organizavimo būdai:






  — | Pameistrystė derina mokymą įmonėje su mokymu mokykloje arba tai daroma pakaitomis ir ją atlikus, suteikiama nacionaliniu lygmeniu pripažįstama kvalifikacija. Paprastai, darbdavys su pameistriu įformina sutartinius santykius ir pameistrys gauna atlygį. (pvz., Austrijoje, Danijoje ir Vokietijoje); |
| --- | --- | --- |

3.4.

Šiuo metu yra trys pagrindiniai PRM organizavimo būdai:

—

Pameistrystė derina mokymą įmonėje su mokymu mokykloje arba tai daroma pakaitomis ir ją atlikus, suteikiama nacionaliniu lygmeniu pripažįstama kvalifikacija. Paprastai, darbdavys su pameistriu įformina sutartinius santykius ir pameistrys gauna atlygį. (pvz., Austrijoje, Danijoje ir Vokietijoje);

| — | PRM mokykloje kartu su mokymu darbo vietoje. Pagal šią sistemą nustatomi trumpesni mokymo darbo vietoje laikotarpiai, kurie yra privaloma arba pasirenkama PRM programų priemonė (pvz., stažuotės, mokomoji praktika); baigus tokius mokymus, suteikiama formali kvalifikacija; |
| --- | --- |

—

PRM mokykloje kartu su mokymu darbo vietoje. Pagal šią sistemą nustatomi trumpesni mokymo darbo vietoje laikotarpiai, kurie yra privaloma arba pasirenkama PRM programų priemonė (pvz., stažuotės, mokomoji praktika); baigus tokius mokymus, suteikiama formali kvalifikacija;

| — | Mokykla pagrįstos programos |
| --- | --- |

—

Mokykla pagrįstos programos

| 3.5. | Sėkmės paslaptis – glaudus ryšys tarp darbo vietos ir sinergijos, kurią reikia sukurti tarp besimokančiojo asmens, teorinės bazės bei praktinio mokymosi ir tobulėjimo darbo vietoje. |
| --- | --- |

3.5.

Sėkmės paslaptis – glaudus ryšys tarp darbo vietos ir sinergijos, kurią reikia sukurti tarp besimokančiojo asmens, teorinės bazės bei praktinio mokymosi ir tobulėjimo darbo vietoje.

4.   Europos politika. Bendrosios aplinkybės

| 4.1. | 2013 m. birželio 27–28 d. Europos Vadovų Taryba (6) susitarė dėl naujos strategijos, kuria siekiama kovoti su jaunimo nedarbu, įskaitant siekį skatinti „aukštos kokybės pameistrystę ir mokymąsi darbo vietoje“. 22 valstybės narės gavo konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, kaip patobulinti savo profesinio rengimo ir mokymo sistemas daugiau dėmesio skiriant jaunimui pritaikyto mokymosi darbo vietoje programoms ir aukštos kokybės pameistrystei. |
| --- | --- |

4.1.

2013 m. birželio 27–28 d. Europos Vadovų Taryba (6) susitarė dėl naujos strategijos, kuria siekiama kovoti su jaunimo nedarbu, įskaitant siekį skatinti „aukštos kokybės pameistrystę ir mokymąsi darbo vietoje“. 22 valstybės narės gavo konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, kaip patobulinti savo profesinio rengimo ir mokymo sistemas daugiau dėmesio skiriant jaunimui pritaikyto mokymosi darbo vietoje programoms ir aukštos kokybės pameistrystei.

| 4.2. | ES lygmeniu buvo imtasi įvairių priemonių. Pavyzdžiui, patvirtinta Jaunimo garantijų iniciatyva, skirta ESF lėšų pameistrystės, įskaitant dualinio mokymo sistemą, plėtojimui nacionaliniu lygmeniu, taip pat įsteigtas Europos pameistrystės aljansas. |
| --- | --- |

4.2.

ES lygmeniu buvo imtasi įvairių priemonių. Pavyzdžiui, patvirtinta Jaunimo garantijų iniciatyva, skirta ESF lėšų pameistrystės, įskaitant dualinio mokymo sistemą, plėtojimui nacionaliniu lygmeniu, taip pat įsteigtas Europos pameistrystės aljansas.

| 4.3. | Savo 2013 m. liepos mėn. jaunimo užimtumo skatinimo veiksmuose (7) Europos socialiniai partneriai taip pat pabrėžė darbu pagrįsto mokymosi modelių, tokių kaip dualinio mokymo sistemos, svarbą. |
| --- | --- |

4.3.

Savo 2013 m. liepos mėn. jaunimo užimtumo skatinimo veiksmuose (7) Europos socialiniai partneriai taip pat pabrėžė darbu pagrįsto mokymosi modelių, tokių kaip dualinio mokymo sistemos, svarbą.

| 4.4. | Tarybai pirmininkaujanti Latvija, atlikdama Briugės komunikato peržiūrą, patvirtino penkis tikslus. Pirmasis iš šių tikslų bus skatinti darbu pagrįstą mokymąsi, ypatingą dėmesį skiriant pameistrystės pobūdžio mokymui (8). |
| --- | --- |

4.4.

Tarybai pirmininkaujanti Latvija, atlikdama Briugės komunikato peržiūrą, patvirtino penkis tikslus. Pirmasis iš šių tikslų bus skatinti darbu pagrįstą mokymąsi, ypatingą dėmesį skiriant pameistrystės pobūdžio mokymui (8).

5.   Dualinis mokymas – būdas nutiesti tiltą į profesinį gyvenimą

| 5.1. | Pavyzdžiui, Cedefop ir Europos Komisijos atlikti tyrimai rodo teigiamą dualiniu mokymu pagrįstos PRM sistemos ir jaunimo užimtumo ryšį (9). |
| --- | --- |

5.1.

Pavyzdžiui, Cedefop ir Europos Komisijos atlikti tyrimai rodo teigiamą dualiniu mokymu pagrįstos PRM sistemos ir jaunimo užimtumo ryšį (9).

| 5.2. | Patirtis ir turimi duomenys kalba patys už save. Šalyse, kuriose veikia aktualios ir patrauklios profesinio mokymo sistemos, pagrįstos dualinio mokymo principais, veiksmingiau padeda jaunimui patekti į darbo rinką. Kai kuriose šalyse, pavyzdžiui, Austrijoje, yra gerų pavyzdžių, kaip sudaromos mokymo galimybės nepalankioje padėtyje esančiam jaunimui, pavyzdžiui, pameistriams taikoma pagalba darbe ar minimalios socialinės apsaugos sistema. |
| --- | --- |

5.2.

Patirtis ir turimi duomenys kalba patys už save. Šalyse, kuriose veikia aktualios ir patrauklios profesinio mokymo sistemos, pagrįstos dualinio mokymo principais, veiksmingiau padeda jaunimui patekti į darbo rinką. Kai kuriose šalyse, pavyzdžiui, Austrijoje, yra gerų pavyzdžių, kaip sudaromos mokymo galimybės nepalankioje padėtyje esančiam jaunimui, pavyzdžiui, pameistriams taikoma pagalba darbe ar minimalios socialinės apsaugos sistema.

| 5.3. | Gerai veikianti dualinio mokymo sistema sudaro jaunimui sąlygas įgyti pirmosios darbo patirties, todėl vėliau jie tampa patrauklesni įmonėms ir būsimiems darbdaviams. Vokietijoje daugiau kaip du trečdaliai pameistrių, baigę pameistrystės programą, lieka pas tą patį darbdavį (10). Danijos duomenys (11) rodo, kad profesinio rengimo ir mokymo įstaigų absolventai yra vieni sparčiausių susirandant naują darbą, jei buvo atleisti dėl etatų mažinimo, o didelė jų dalis steigia savo įmones. |
| --- | --- |

5.3.

Gerai veikianti dualinio mokymo sistema sudaro jaunimui sąlygas įgyti pirmosios darbo patirties, todėl vėliau jie tampa patrauklesni įmonėms ir būsimiems darbdaviams. Vokietijoje daugiau kaip du trečdaliai pameistrių, baigę pameistrystės programą, lieka pas tą patį darbdavį (10). Danijos duomenys (11) rodo, kad profesinio rengimo ir mokymo įstaigų absolventai yra vieni sparčiausių susirandant naują darbą, jei buvo atleisti dėl etatų mažinimo, o didelė jų dalis steigia savo įmones.

| 5.4. | Tačiau daugeliui jaunuolių ir tėvų PRM ir pameistrystė nėra tokie patrauklūs kaip akademinis išsilavinimas, arba jie yra suvokiami tik kaip tradicinis darbininkiškų profesijų darbas. Pamirštamos konkurencingos žinios, kurių galima įgyti per dualinį mokymą, kad jauni žmonės turėtų ne tik vieną karjeros galimybę, bet įgytų konkurencingų žinių, kurios galėtų būti toliau plečiamos. |
| --- | --- |

5.4.

Tačiau daugeliui jaunuolių ir tėvų PRM ir pameistrystė nėra tokie patrauklūs kaip akademinis išsilavinimas, arba jie yra suvokiami tik kaip tradicinis darbininkiškų profesijų darbas. Pamirštamos konkurencingos žinios, kurių galima įgyti per dualinį mokymą, kad jauni žmonės turėtų ne tik vieną karjeros galimybę, bet įgytų konkurencingų žinių, kurios galėtų būti toliau plečiamos.

| 5.5. | ES tikslas, nustatytas PRM ir dualinio mokymo sistemoje besimokančiųjų daliai, turėtų būti įtrauktas į peržiūrėtą strategiją „Europa 2020“. Tai galėtų atkreipti daugiau dėmesio į dualinio mokymo ir pameistrystės didelių įsidarbinimo galimybių ir įtraukties elementą. |
| --- | --- |

5.5.

ES tikslas, nustatytas PRM ir dualinio mokymo sistemoje besimokančiųjų daliai, turėtų būti įtrauktas į peržiūrėtą strategiją „Europa 2020“. Tai galėtų atkreipti daugiau dėmesio į dualinio mokymo ir pameistrystės didelių įsidarbinimo galimybių ir įtraukties elementą.

| 5.6. | Šis tikslas turi būti aukštas, nes yra įrodytas jo teigiamas ryšys su užimtumu, taip pat juo turi būti atsižvelgta į būsimus darbo rinkos kvalifikuotų darbuotojų, turinčių vidutinę kvalifikaciją, poreikius. |
| --- | --- |

5.6.

Šis tikslas turi būti aukštas, nes yra įrodytas jo teigiamas ryšys su užimtumu, taip pat juo turi būti atsižvelgta į būsimus darbo rinkos kvalifikuotų darbuotojų, turinčių vidutinę kvalifikaciją, poreikius.

| 5.7. | Norint pagerinti įvaizdį ir patrauklumą, būtinos bendros mokyklų, mokymo centrų ir įmonių, socialinių partnerių ir politikų pastangos. PRM mokyklos ir mokymo centrai turi gebėti geriau prisitaikyti prie besikeičiančių ekonomikos ir darbo rinkos poreikių. Galima būtų skatinti rengti įgūdžių konkursus ir išrinkti sektinus pavyzdžius, – taip būtų įvertinti įgyti gebėjimai ar mokyklos ir įkvepiamas jaunimas. Kelių į aukštąjį mokslą atvėrimas, siekiant išvengti mokinių ir tėvų suvokimo, kad pameistrystė yra kelio pabaiga, ar judumo ES viduje programų, pavyzdžiui, „Erasmus+“, tobulinimas galėtų padidinti šių sistemų patrauklumą. |
| --- | --- |

5.7.

Norint pagerinti įvaizdį ir patrauklumą, būtinos bendros mokyklų, mokymo centrų ir įmonių, socialinių partnerių ir politikų pastangos. PRM mokyklos ir mokymo centrai turi gebėti geriau prisitaikyti prie besikeičiančių ekonomikos ir darbo rinkos poreikių. Galima būtų skatinti rengti įgūdžių konkursus ir išrinkti sektinus pavyzdžius, – taip būtų įvertinti įgyti gebėjimai ar mokyklos ir įkvepiamas jaunimas. Kelių į aukštąjį mokslą atvėrimas, siekiant išvengti mokinių ir tėvų suvokimo, kad pameistrystė yra kelio pabaiga, ar judumo ES viduje programų, pavyzdžiui, „Erasmus+“, tobulinimas galėtų padidinti šių sistemų patrauklumą.

| 5.8. | Kokybiškai ir laiku suteiktos profesinio orientavimo ir konsultavimo paslaugos yra pagrindinis veiksnys siekiant pagerinti dualinio mokymo sistemų supratimą ir įvaizdį. |
| --- | --- |

5.8.

Kokybiškai ir laiku suteiktos profesinio orientavimo ir konsultavimo paslaugos yra pagrindinis veiksnys siekiant pagerinti dualinio mokymo sistemų supratimą ir įvaizdį.

| 5.9. | Mokytojai taip pat atlieka tam tikrą vaidmenį didinant dualinio mokymo sistemų patrauklumą ir daro tiesioginę įtaką jaunų žmonių nuomonei apie profesinį rengimą ir mokymą. Tapti PRM mokytoju taip pat turi būti suvokiama kaip patrauklus pasiūlymas. Vienas iš būdų yra užtikrinti, kad būtų nuolat atnaujinami PRM mokytojų profesiniai ir mokymo gebėjimai gerinant mokyklų ir įmonių bendradarbiavimą, kad mokytojai būtų susipažinę su naujausiais įmonių poreikiais, dabartiniais darbo metodais, naujomis technologijomis ir kt. |
| --- | --- |

5.9.

Mokytojai taip pat atlieka tam tikrą vaidmenį didinant dualinio mokymo sistemų patrauklumą ir daro tiesioginę įtaką jaunų žmonių nuomonei apie profesinį rengimą ir mokymą. Tapti PRM mokytoju taip pat turi būti suvokiama kaip patrauklus pasiūlymas. Vienas iš būdų yra užtikrinti, kad būtų nuolat atnaujinami PRM mokytojų profesiniai ir mokymo gebėjimai gerinant mokyklų ir įmonių bendradarbiavimą, kad mokytojai būtų susipažinę su naujausiais įmonių poreikiais, dabartiniais darbo metodais, naujomis technologijomis ir kt.

| 5.10. | Įgyvendinant dualinio mokymo sistemą kvalifikuoti ir motyvuoti darbuotojai, įmonėje einantys kuratorių ar instruktorių pareigas, turėtų būtų laikomi būtina sąlyga kokybei užtikrinti. Daugiau dėmesio reikia skirti įmonėse dirbančių instruktorių atsakomybei. Aiškesni ir išsamesni kompetencijų, kurias reikia įgyti, aprašymai gali pagerinti mokymosi darbo vietoje kokybę. |
| --- | --- |

5.10.

Įgyvendinant dualinio mokymo sistemą kvalifikuoti ir motyvuoti darbuotojai, įmonėje einantys kuratorių ar instruktorių pareigas, turėtų būtų laikomi būtina sąlyga kokybei užtikrinti. Daugiau dėmesio reikia skirti įmonėse dirbančių instruktorių atsakomybei. Aiškesni ir išsamesni kompetencijų, kurias reikia įgyti, aprašymai gali pagerinti mokymosi darbo vietoje kokybę.

6.   Nuolatinė, įrodymais grindžiama profesinio rengimo ir mokymo sistemų bei politikos stebėsena ir vertinimas

| 6.1. | Jau atlikta keletas tyrimų, kurie atskleidė, kad, pavyzdžiui, Vokietijos, Šveicarijos ir Austrijos dualinio mokymo sistemos veikia gerai, nes jomis jaunimui suteikiamas reikiamas mokymas ir sudaromos tinkamos sąlygos pradėti profesinį gyvenimą. Tačiau nėra „vieno geriausio modelio“ – tikslas yra nustatyti sėkmingas struktūras ir praktiką. |
| --- | --- |

6.1.

Jau atlikta keletas tyrimų, kurie atskleidė, kad, pavyzdžiui, Vokietijos, Šveicarijos ir Austrijos dualinio mokymo sistemos veikia gerai, nes jomis jaunimui suteikiamas reikiamas mokymas ir sudaromos tinkamos sąlygos pradėti profesinį gyvenimą. Tačiau nėra „vieno geriausio modelio“ – tikslas yra nustatyti sėkmingas struktūras ir praktiką.

| 6.2. | Skaidresnė informacija apie motyvo, turinio ir rezultatų sąsają galėtų padėti nustatyti pagrindinius elementus, būdingus gerai veikiančioms dualinio mokymo sistemoms. Nors dauguma valstybių narių ir Cedefop renka duomenis apie PRM absolventų įsidarbinimo galimybes, tačiau būtų galima geriau panaudoti šiuos duomenis sistemoms, įskaitant dualinį mokymą, tobulinti. |
| --- | --- |

6.2.

Skaidresnė informacija apie motyvo, turinio ir rezultatų sąsają galėtų padėti nustatyti pagrindinius elementus, būdingus gerai veikiančioms dualinio mokymo sistemoms. Nors dauguma valstybių narių ir Cedefop renka duomenis apie PRM absolventų įsidarbinimo galimybes, tačiau būtų galima geriau panaudoti šiuos duomenis sistemoms, įskaitant dualinį mokymą, tobulinti.

| 6.3. | Pavyzdžiui, „mokymosi darbo vietoje“ užimama dalis, galėtų būti naudojama kaip kintamas ES įsidarbinimo galimybių lyginamojo standarto dydis. Europos lyginamasis dualinio mokymo standartas galėtų pabrėžti dualinio mokymo sistemų ir jaunimo užimtumo sąsają. Lyginamajam standartui reikalingus duomenis būtų galima kasmet surinkti atliekant darbo jėgos tyrimą. |
| --- | --- |

6.3.

Pavyzdžiui, „mokymosi darbo vietoje“ užimama dalis, galėtų būti naudojama kaip kintamas ES įsidarbinimo galimybių lyginamojo standarto dydis. Europos lyginamasis dualinio mokymo standartas galėtų pabrėžti dualinio mokymo sistemų ir jaunimo užimtumo sąsają. Lyginamajam standartui reikalingus duomenis būtų galima kasmet surinkti atliekant darbo jėgos tyrimą.

| 6.4. | Eurostatas (Eurobarometras), bendradarbiaudamas su Cedefop, galėtų atlikti sistemingesnį tyrimą apie jaunuolius, baigusius profesinio rengimo ir mokymo programas ir turinčius paklausių įgūdžių, ir apie tai, kaip dualinis mokymas įmonėse padėjo jiems įgyti šiuos įgūdžius. |
| --- | --- |

6.4.

Eurostatas (Eurobarometras), bendradarbiaudamas su Cedefop, galėtų atlikti sistemingesnį tyrimą apie jaunuolius, baigusius profesinio rengimo ir mokymo programas ir turinčius paklausių įgūdžių, ir apie tai, kaip dualinis mokymas įmonėse padėjo jiems įgyti šiuos įgūdžius.

| 6.5. | Galėtų būti naudinga rinkti palyginamus nacionalinius duomenis, pagal kuriuos būtų galima įvertinti, kaip įvairiose šalyse sekasi įgyvendinti skirtingas Europoje veikiančias dualinio mokymo sistemas ir kokių rezultatų pasiekta. Cedefop, Eurostatas ir Komisija jau renka duomenis, įgyvendindami strateginę programą „ET 2020“ ir Kopenhagos strategiją, tačiau siekiant pagerinti PRM sistemų rezultatus ir kokybę ES reikia nuoseklios sistemos, pagal kurią būtų galima stebėti pažangą ir šiuo metu daugelyje valstybių narių įgyvendinamų reformų poveikį.
  EESRK mano, kad tokia kokybės vertinimo priemonė galėtų spręsti bent jau šiuos politikos klausimus:






  — | Kaip ir kodėl dualinis mokymas didina užimtumo lygį? |
| --- | --- | --- |

6.5.

Galėtų būti naudinga rinkti palyginamus nacionalinius duomenis, pagal kuriuos būtų galima įvertinti, kaip įvairiose šalyse sekasi įgyvendinti skirtingas Europoje veikiančias dualinio mokymo sistemas ir kokių rezultatų pasiekta. Cedefop, Eurostatas ir Komisija jau renka duomenis, įgyvendindami strateginę programą „ET 2020“ ir Kopenhagos strategiją, tačiau siekiant pagerinti PRM sistemų rezultatus ir kokybę ES reikia nuoseklios sistemos, pagal kurią būtų galima stebėti pažangą ir šiuo metu daugelyje valstybių narių įgyvendinamų reformų poveikį.

EESRK mano, kad tokia kokybės vertinimo priemonė galėtų spręsti bent jau šiuos politikos klausimus:

—

Kaip ir kodėl dualinis mokymas didina užimtumo lygį?

| — | Ar dualinis mokymas mažina trintį darbo rinkoje, pavyzdžiui, ar padeda sutrumpinti nedarbo laikotarpius ir geriau pritaikyti įgūdžius? |
| --- | --- |

—

Ar dualinis mokymas mažina trintį darbo rinkoje, pavyzdžiui, ar padeda sutrumpinti nedarbo laikotarpius ir geriau pritaikyti įgūdžius?

| — | Kaip dualinis mokymas gali padėti didinti judumą tame pačiame sektoriuje ir tarp skirtingų sektorių? |
| --- | --- |

—

Kaip dualinis mokymas gali padėti didinti judumą tame pačiame sektoriuje ir tarp skirtingų sektorių?

| 6.6. | Siekiant atlikti daugiau kokybinių analizių, kaip atspirties tašką būtų galima naudoti laiko aspektu grindžiamus, palyginti paprastus kriterijus, kuriuos taip pat būtų galima taikyti kiekvienoje šalyje stebint pokyčius, susijusius su PRM sistemų pritaikymu prie dualinio mokymo principų ir jo teikiama nauda. Tokia duomenų platforma taip pat galėtų prisidėti prie Europos pameistrystės aljanso darbo ir su Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacine sistema susijusio darbo. |
| --- | --- |

6.6.

Siekiant atlikti daugiau kokybinių analizių, kaip atspirties tašką būtų galima naudoti laiko aspektu grindžiamus, palyginti paprastus kriterijus, kuriuos taip pat būtų galima taikyti kiekvienoje šalyje stebint pokyčius, susijusius su PRM sistemų pritaikymu prie dualinio mokymo principų ir jo teikiama nauda. Tokia duomenų platforma taip pat galėtų prisidėti prie Europos pameistrystės aljanso darbo ir su Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacine sistema susijusio darbo.

7.   Geresni nacionalinių dualinio mokymo sistemų rezultatai ir įmonių sudominimas

| 7.1. | Vis dar esama daugybės uždavinių, pavyzdžiui, susijusių su mokymo kokybe ir jo tinkamumu įmonėms, į kuriuos nėra rimtai reaguojama. |
| --- | --- |

7.1.

Vis dar esama daugybės uždavinių, pavyzdžiui, susijusių su mokymo kokybe ir jo tinkamumu įmonėms, į kuriuos nėra rimtai reaguojama.

| 7.2. | Pameistrystė atlieka svarbų vaidmenį siekiant patenkinti su įgūdžiais susijusius įmonių poreikius ir kartu padėti jaunimui patekti į darbo rinką. Darbdaviai, įgyvendindami pameistrystės programas, gauna nemažai naudos, pavyzdžiui, geriau pritaikomi darbuotojus mokant įmonėje įgyti įgūdžiai, įgyjama naujų žinių, plečiamas akiratis. Įgyvendinant visapusiškos pameistrystės programą, visiems jos dalyviams tenka nemažai teisių ir pareigų. |
| --- | --- |

7.2.

Pameistrystė atlieka svarbų vaidmenį siekiant patenkinti su įgūdžiais susijusius įmonių poreikius ir kartu padėti jaunimui patekti į darbo rinką. Darbdaviai, įgyvendindami pameistrystės programas, gauna nemažai naudos, pavyzdžiui, geriau pritaikomi darbuotojus mokant įmonėje įgyti įgūdžiai, įgyjama naujų žinių, plečiamas akiratis. Įgyvendinant visapusiškos pameistrystės programą, visiems jos dalyviams tenka nemažai teisių ir pareigų.

| 7.3. | Įmonės turi tai vertinti kaip investiciją į būsimus kvalifikuotus žmogiškuosius išteklius ir prisiimti atsakomybę už tai, kad jaunimas iš tikrųjų būtų tinkamai parengtas. Tačiau, kad įmonės, įskaitant MVĮ, pameistrystės programas laikytų investicijomis, reikia pasirūpinti, kad jos prisiimtų didesnę atsakomybę už įgyvendinamas programas, įskaitant mokymo programų struktūrą. |
| --- | --- |

7.3.

Įmonės turi tai vertinti kaip investiciją į būsimus kvalifikuotus žmogiškuosius išteklius ir prisiimti atsakomybę už tai, kad jaunimas iš tikrųjų būtų tinkamai parengtas. Tačiau, kad įmonės, įskaitant MVĮ, pameistrystės programas laikytų investicijomis, reikia pasirūpinti, kad jos prisiimtų didesnę atsakomybę už įgyvendinamas programas, įskaitant mokymo programų struktūrą.

| 7.4. | Kai kurie darbdaviai nuogąstauja, kad pameistrio mokymui skirtos išlaidos bus didesnės už gaunamą naudą, tačiau šį požiūrį reikia keisti. Šveicarijoje atlikta sąnaudų ir naudos analizė parodė, kad per vieną pameistrystę našus vieno pameistrio darbas daugiau kaip 6 000 EUR viršijo jo mokymo išlaidas (įskaitant pameistrio darbo užmokestį) (12), o organizacija BUSINESSEUROPE šiuo metu atlieka pameistrystės programų sąnaudų ir naudos tyrimą. |
| --- | --- |

7.4.

Kai kurie darbdaviai nuogąstauja, kad pameistrio mokymui skirtos išlaidos bus didesnės už gaunamą naudą, tačiau šį požiūrį reikia keisti. Šveicarijoje atlikta sąnaudų ir naudos analizė parodė, kad per vieną pameistrystę našus vieno pameistrio darbas daugiau kaip 6 000 EUR viršijo jo mokymo išlaidas (įskaitant pameistrio darbo užmokestį) (12), o organizacija BUSINESSEUROPE šiuo metu atlieka pameistrystės programų sąnaudų ir naudos tyrimą.

| 7.5. | Kai kuriose šalyse buvo sukurti naštos pasidalijimo fondai, į kuriuos įmonės moka tam tikrą sumą siekdamos kompensuoti valandas, praleistas mokykloje, arba transporto išlaidas (Danijoje, Arbejdsgivernes uddannelsesbidrag) arba Austrijoje, kur įmonės gauna premiją už gerai įvertintus pameistrius. Austrijoje (Forarlberge) taikomas toks naštos pasidalijimo modelis: įmonės 0,2 ‰ pameistrių atlyginimų sumos sumoka į profesinio rengimo fondą. Po 18 mėn. patikrinus pameistrių rengimą, gerus pameistrius parengusioms įmonėms įmokos sugrąžinamos premijos forma. |
| --- | --- |

7.5.

Kai kuriose šalyse buvo sukurti naštos pasidalijimo fondai, į kuriuos įmonės moka tam tikrą sumą siekdamos kompensuoti valandas, praleistas mokykloje, arba transporto išlaidas (Danijoje, Arbejdsgivernes uddannelsesbidrag) arba Austrijoje, kur įmonės gauna premiją už gerai įvertintus pameistrius. Austrijoje (Forarlberge) taikomas toks naštos pasidalijimo modelis: įmonės 0,2 ‰ pameistrių atlyginimų sumos sumoka į profesinio rengimo fondą. Po 18 mėn. patikrinus pameistrių rengimą, gerus pameistrius parengusioms įmonėms įmokos sugrąžinamos premijos forma.

| 7.6. | Vis dėlto skirtinguose sektoriuose ir taikant skirtingas PRM sistemas sąnaudų ir naudos analizės rezultatai gali skirtis. Todėl nacionalinės mokymo sistemos turi būti nuolat vertinamos ir, jei reikia, tobulinamos taip, kad padėtų didinti Europos įmonių konkurencingumą. Šioje srityje valstybėms narėms galėtų padėti labiau palyginamos ir aukštesnės kokybės vertinimo priemonės. |
| --- | --- |

7.6.

Vis dėlto skirtinguose sektoriuose ir taikant skirtingas PRM sistemas sąnaudų ir naudos analizės rezultatai gali skirtis. Todėl nacionalinės mokymo sistemos turi būti nuolat vertinamos ir, jei reikia, tobulinamos taip, kad padėtų didinti Europos įmonių konkurencingumą. Šioje srityje valstybėms narėms galėtų padėti labiau palyginamos ir aukštesnės kokybės vertinimo priemonės.

| 7.7. | Taip pat svarbu, kad pameistrystės programos ir dualinio mokymo sistemos, įskaitant darbo sąlygas, būtų aukštos kokybės ir kad jos būtų vertinamos – čia svarbų vaidmenį gali atlikti socialiniai partneriai. Visų pirma, socialiniai partneriai privalo dalyvauti kuriant nacionalines, su dualiniu mokymu susijusias nuostatas, ir, naudodamiesi atitinkamomis kolektyvinėmis derybomis, gali padėti užtikrinti kokybiškas pameistrystės programas ir kitas mokymu darbo vietoje pagrįstas sistemas. Profesinės sąjungos ir jų atstovai taip pat gali atlikti didesnį vaidmenį mokant jaunimą ir siekiant užtikrinti jų gerovę. |
| --- | --- |

7.7.

Taip pat svarbu, kad pameistrystės programos ir dualinio mokymo sistemos, įskaitant darbo sąlygas, būtų aukštos kokybės ir kad jos būtų vertinamos – čia svarbų vaidmenį gali atlikti socialiniai partneriai. Visų pirma, socialiniai partneriai privalo dalyvauti kuriant nacionalines, su dualiniu mokymu susijusias nuostatas, ir, naudodamiesi atitinkamomis kolektyvinėmis derybomis, gali padėti užtikrinti kokybiškas pameistrystės programas ir kitas mokymu darbo vietoje pagrįstas sistemas. Profesinės sąjungos ir jų atstovai taip pat gali atlikti didesnį vaidmenį mokant jaunimą ir siekiant užtikrinti jų gerovę.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 16 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  2015 m. kovo mėn. Eurostato duomenys apie jaunimo nedarbą: faktai ir skaičiai.

1

(2)  Eurostatas [tesem150], 2014 m.

2

(3)  Europos Komisijos 2014 m. lapkričio mėn. švietimo ir mokymo ataskaita.

3

(4)  Pavyzdžiui:

4

| — | EESRK nuomonė dėl Profesinio mokymo po vidurinės mokyklos. Patraukli alternatyva aukštajam mokslui (OL C 68, 2012 3 6, p. 1). |
| --- | --- |

—

EESRK nuomonė dėl Profesinio mokymo po vidurinės mokyklos. Patraukli alternatyva aukštajam mokslui (OL C 68, 2012 3 6, p. 1).

| — | EESRK nuomonė dėl Stažuočių kokybės sistemos (OL C 214, 2014 7 8, p. 36). |
| --- | --- |

—

EESRK nuomonė dėl Stažuočių kokybės sistemos (OL C 214, 2014 7 8, p. 36).

| — | EESRK nuomonė dėl Jaunimo įsidarbinimo galimybių. Mokymo pramonės poreikių derinimas griežto taupymo laikotarpiu (OL C 311, 2014 9 12, p. 7). |
| --- | --- |

—

EESRK nuomonė dėl Jaunimo įsidarbinimo galimybių. Mokymo pramonės poreikių derinimas griežto taupymo laikotarpiu (OL C 311, 2014 9 12, p. 7).

| — | EESRK nuomonė dėl Jaunimo užimtumo priemonių. Geriausios praktikos pavyzdžiai (OL C 424, 2014 11 26, p. 1). |
| --- | --- |

—

EESRK nuomonė dėl Jaunimo užimtumo priemonių. Geriausios praktikos pavyzdžiai (OL C 424, 2014 11 26, p. 1).

(5)  Europos Parlamento tyrimas „Dualinis mokymas – tiltas per neramius vandenis?“, 2014 m. birželio mėn.

5

(6)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-104-2013-EXT-1/lt/pdf

6

(7)  https://www.etuc.org/sites/www.etuc.org/files/201306_Framework_of_Actions_Youth_Employment_1.pdf

7

(8)  2015 m. birželio 22 d. Rygoje priimtos Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės išvados.

8

(9)  Pavyzdžiui: Cedefop profesinio rengimo ir mokymo darbo rinkos rezultatai Europoje 2013 m., Europos Komisija, 2014 m. švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenis ir OECD ataskaita „Mokytis, kad dirbtum“, profesinio rengimo ir mokymo 2010 m. apžvalga.

9

Cedefop

(10)  Germany trade & invest, DIHK, Federalinė švietimo ir mokslinių tyrimų ministerija, IAB, Federalinis statistikos biuras, 2013 m.

10

Germany trade & invest

(11)  http://www.da.dk/bilag/AMR09%2CArbejdsmarkedsrapport%202009.pdf

11

(12)  EENEE politikos informacinis dokumentas 3/2012 (2012 m. lapkričio mėn.), „Partnerystės programos gali būti pelningos ir įmonėms, ir pameistriams“ (angl. Apprenticeship Training Can Be Profitable for Firms and Apprentices Alike), Stefan C. Wolter, Berno universitetas.

12

Apprenticeship Training Can Be Profitable for Firms and Apprentices Alike

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/63

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Kovos su korupcija ES – verslo bendruomenės ir pilietinės visuomenės lūkesčiai

(nuomonė savo iniciatyva)

(2016/C 013/11)

| Pranešėjas: | Filip HAMRO-DROTZ |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis: | Pierre GENDRE |

Pranešėjas:

Filip HAMRO-DROTZ

Bendrapranešėjis:

Pierre GENDRE

2014 m. spalio 16 d. plenariniame posėdyje Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, remdamasis savo darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Kovos su korupcija ES – verslo bendruomenės ir pilietinės visuomenės lūkesčiai.

Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI), kuri buvo atsakinga už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. liepos 15 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–10 d. (2015 m. rugsėjo 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 184 nariams balsavus už ir 1 susilaikius.

1.   Rekomendacijos

| 1.1. | ES turėtų nedelsdama parengti nuoseklią ir išsamią penkerių metų kovos su korupcija strategiją, kurią papildytų Europos Komisijos, Europos Parlamento ir Europos Vadovų Tarybos pirmininkų patvirtintas veiksmų planas. ES pirmininkaujančios valstybės narės ir ES institucijos savo programose ir bendradarbiaudamos su kitomis institucijomis turėtų įsipareigoti nustatyti aiškius kovos su korupcija uždavinius. Jos turėtų parengti į ateitį orientuotą darbotvarkę ir daugiausia dėmesio skirti horizontaliems kovos su korupcija klausimams ES ir ES išorės santykių srityje, taip pat labiau remti valstybes nares, plėtoti tarptautinį bendradarbiavimą, didinti institucijų sąžiningumą ir apsaugoti ES finansinius interesus. Skaidrumo skatinimas ir kova su korupcija turėtų būti esminiai visų sričių ES politikos tikslai. Strategijoje reikėtų atsižvelgti į šioje nuomonėje pateiktas rekomendacijas. |
| --- | --- |

1.1.

ES turėtų nedelsdama parengti nuoseklią ir išsamią penkerių metų kovos su korupcija strategiją, kurią papildytų Europos Komisijos, Europos Parlamento ir Europos Vadovų Tarybos pirmininkų patvirtintas veiksmų planas. ES pirmininkaujančios valstybės narės ir ES institucijos savo programose ir bendradarbiaudamos su kitomis institucijomis turėtų įsipareigoti nustatyti aiškius kovos su korupcija uždavinius. Jos turėtų parengti į ateitį orientuotą darbotvarkę ir daugiausia dėmesio skirti horizontaliems kovos su korupcija klausimams ES ir ES išorės santykių srityje, taip pat labiau remti valstybes nares, plėtoti tarptautinį bendradarbiavimą, didinti institucijų sąžiningumą ir apsaugoti ES finansinius interesus. Skaidrumo skatinimas ir kova su korupcija turėtų būti esminiai visų sričių ES politikos tikslai. Strategijoje reikėtų atsižvelgti į šioje nuomonėje pateiktas rekomendacijas.

| 1.1.1. | Pirmiausia reikėtų remti valstybių narių pastangas įgyvendinti galiojančias nacionalinio, Europos ir tarptautinio lygmens priemones ir užtikrinti, kad jų būtų laikomasi. |
| --- | --- |

1.1.1.

Pirmiausia reikėtų remti valstybių narių pastangas įgyvendinti galiojančias nacionalinio, Europos ir tarptautinio lygmens priemones ir užtikrinti, kad jų būtų laikomasi.

| 1.1.2. | Šios strategijos įgyvendinimo pažanga turėtų būti peržiūrima vykdant Europos semestro iniciatyvą ir atsižvelgiant į Komisijos kovos su korupcija ataskaitas ir reguliarius tyrimus. Į korupcijos paplitimą taip pat reikėtų atsižvelgti atliekant ES stebėseną, kaip valstybėse narėse laikomasi teisinės valstybės principo, ir šį klausimą reikia konkrečiai aptarti nustatant ekonominės pagalbos valstybėms narėms arba trečiosioms šalims programų sąlygas. |
| --- | --- |

1.1.2.

Šios strategijos įgyvendinimo pažanga turėtų būti peržiūrima vykdant Europos semestro iniciatyvą ir atsižvelgiant į Komisijos kovos su korupcija ataskaitas ir reguliarius tyrimus. Į korupcijos paplitimą taip pat reikėtų atsižvelgti atliekant ES stebėseną, kaip valstybėse narėse laikomasi teisinės valstybės principo, ir šį klausimą reikia konkrečiai aptarti nustatant ekonominės pagalbos valstybėms narėms arba trečiosioms šalims programų sąlygas.

| 1.2. | Sustiprintas ir įtraukus tarptautinis bendradarbiavimas kovojant su korupcija turėtų būti esminis strategijos elementas. |
| --- | --- |

1.2.

Sustiprintas ir įtraukus tarptautinis bendradarbiavimas kovojant su korupcija turėtų būti esminis strategijos elementas.

| 1.2.1. | Europos Komisija ir ES valstybės narės turėtų stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą kovos su korupcija srityje įgyvendindamos atnaujintą 2015–2020 m. ES vidaus saugumo strategiją (COM(2015)185), gerinti atitinkamų institucijų (OLAF, Eurojusto, Europolo, ombudsmeno, Audito Rūmų) veiklos koordinavimą ir užtikrinti veiksmingą Europos kovos su korupcija tinklo (EACN) valdymą. Jos turėtų aktyviau keistis geriausia patirtimi ir stiprinti nacionalinių prokuratūrų koordinavimą ir bendradarbiavimą nagrinėjant tarpvalstybinių nusikaltimų bylas, pvz., susigrąžinant ir repatrijuojant nusikalstamu būdu įgytą turtą. |
| --- | --- |

1.2.1.

Europos Komisija ir ES valstybės narės turėtų stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą kovos su korupcija srityje įgyvendindamos atnaujintą 2015–2020 m. ES vidaus saugumo strategiją (COM(2015)185), gerinti atitinkamų institucijų (OLAF, Eurojusto, Europolo, ombudsmeno, Audito Rūmų) veiklos koordinavimą ir užtikrinti veiksmingą Europos kovos su korupcija tinklo (EACN) valdymą. Jos turėtų aktyviau keistis geriausia patirtimi ir stiprinti nacionalinių prokuratūrų koordinavimą ir bendradarbiavimą nagrinėjant tarpvalstybinių nusikaltimų bylas, pvz., susigrąžinant ir repatrijuojant nusikalstamu būdu įgytą turtą.

| 1.2.2. | Europos Vadovų Tarybai atlieka esminį vadovaujantį vaidmenį ir gali suteikti postūmį kovai su korupcija:






  — | inicijuodama programas, skirtas skatinti informuotumą ir švietimą valstybėse narėse kiek tai susiję su sąžiningumo visuomenėje ir ekonomikoje verte, korupcijos politikoje pobūdžiu ir mastu, teismų ir viešuoju administravimu, korupcijos vaidmeniu ribojant žiniasklaidos laisvę, organizuoto nusikalstamumo plitimu ir konkurencingumo mažėjimu, ir pradėti išsamias diskusijas apie demokratinio valdymo ateitį Europoje. |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Europos Vadovų Tarybai atlieka esminį vadovaujantį vaidmenį ir gali suteikti postūmį kovai su korupcija:

—

inicijuodama programas, skirtas skatinti informuotumą ir švietimą valstybėse narėse kiek tai susiję su sąžiningumo visuomenėje ir ekonomikoje verte, korupcijos politikoje pobūdžiu ir mastu, teismų ir viešuoju administravimu, korupcijos vaidmeniu ribojant žiniasklaidos laisvę, organizuoto nusikalstamumo plitimu ir konkurencingumo mažėjimu, ir pradėti išsamias diskusijas apie demokratinio valdymo ateitį Europoje.

| — | skatinti ir diegti griežtesnes priemones, kuriomis būtų užkirstas kelias korupcijai; šiame kontekste taip pat imtis veiksmų Jungtinių Tautų konvencijai prieš korupciją (pagal JT konvencijos prieš korupciją 63 straipsnį ir Rezoliuciją 3/1) peržiūrėti ir skatinti ją įgyvendinti; |
| --- | --- |

—

skatinti ir diegti griežtesnes priemones, kuriomis būtų užkirstas kelias korupcijai; šiame kontekste taip pat imtis veiksmų Jungtinių Tautų konvencijai prieš korupciją (pagal JT konvencijos prieš korupciją 63 straipsnį ir Rezoliuciją 3/1) peržiūrėti ir skatinti ją įgyvendinti;

| — | didindama pastangas derinti nacionalinės baudžiamosios teisės aktus, kurie kliudo veiksmingai tirti korupcijos bylas ir traukti baudžiamojon atsakomybėn už korupciją. Ypač daug dėmesio reikėtų skirti korupcijos ir interesų konflikto apibrėžčių suderinimui. Tai galima padaryti pirmiausia taikant ES teisės aktus arba tokias priemones kaip atvirasis koordinavimo metodas, siekiant valstybėms narėms pateikti pagrindinių teisinių principų gaires; |
| --- | --- |

—

didindama pastangas derinti nacionalinės baudžiamosios teisės aktus, kurie kliudo veiksmingai tirti korupcijos bylas ir traukti baudžiamojon atsakomybėn už korupciją. Ypač daug dėmesio reikėtų skirti korupcijos ir interesų konflikto apibrėžčių suderinimui. Tai galima padaryti pirmiausia taikant ES teisės aktus arba tokias priemones kaip atvirasis koordinavimo metodas, siekiant valstybėms narėms pateikti pagrindinių teisinių principų gaires;

| — | nedelsiant susitardama dėl reglamento dėl Europos prokuratūros įsteigimo ir atnaujinto reglamento dėl Eurojusto; |
| --- | --- |

—

nedelsiant susitardama dėl reglamento dėl Europos prokuratūros įsteigimo ir atnaujinto reglamento dėl Eurojusto;

| 1.2.3. | Trišaliame aukščiausiojo lygio socialiniame susitikime, remiantis SESV 152–155 straipsniais, turėtų būti atsižvelgta į tai, kaip socialinis dialogas horizontaliu ir sektorių lygmeniu galėtų prisidėti prie pastangų kovoti su korupcija ir užkirsti jai kelią. |
| --- | --- |

1.2.3.

Trišaliame aukščiausiojo lygio socialiniame susitikime, remiantis SESV 152–155 straipsniais, turėtų būti atsižvelgta į tai, kaip socialinis dialogas horizontaliu ir sektorių lygmeniu galėtų prisidėti prie pastangų kovoti su korupcija ir užkirsti jai kelią.

| 1.2.4. | Kalbant apie dalyvavimą įgyvendinant ES kovos su korupcija iniciatyvas, turėtų būti aktyviau konsultuojamasi su pilietine visuomene, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu bei Europos regionų komitetu ir skatinamas jų dalyvavimas. |
| --- | --- |

1.2.4.

Kalbant apie dalyvavimą įgyvendinant ES kovos su korupcija iniciatyvas, turėtų būti aktyviau konsultuojamasi su pilietine visuomene, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu bei Europos regionų komitetu ir skatinamas jų dalyvavimas.

| 1.2.5. | Bendradarbiaudamos su valstybėmis narėmis ES institucijos ir atitinkamos įstaigos turėtų aktyviau imtis veiksmų, skirtų didinti visuomenės informuotumą apie tai, kaip piliečiai gali dalyvauti kovoje su korupcija, atkreipiant dėmesį į ES teisės aktuose nustatytas teises ir teisių gynimą. Reikėtų parengti žiniasklaidos priemonių kanalams skirtą informacinę kampaniją, pavyzdžiui, paaiškinant piliečiams, kokiais kanalais jie gali naudotis, norėdami informuoti apie įtarimus korupcija ir piktnaudžiavimą ES lėšomis. Tai turėtų būti neatsiejama nuo didesnio ES lėšų panaudojimo skaidrumo. |
| --- | --- |

1.2.5.

Bendradarbiaudamos su valstybėmis narėmis ES institucijos ir atitinkamos įstaigos turėtų aktyviau imtis veiksmų, skirtų didinti visuomenės informuotumą apie tai, kaip piliečiai gali dalyvauti kovoje su korupcija, atkreipiant dėmesį į ES teisės aktuose nustatytas teises ir teisių gynimą. Reikėtų parengti žiniasklaidos priemonių kanalams skirtą informacinę kampaniją, pavyzdžiui, paaiškinant piliečiams, kokiais kanalais jie gali naudotis, norėdami informuoti apie įtarimus korupcija ir piktnaudžiavimą ES lėšomis. Tai turėtų būti neatsiejama nuo didesnio ES lėšų panaudojimo skaidrumo.

| 1.3. | ES turėtų ne tik rengti teisės aktus, bet ir inicijuoti bei remti alternatyvias priemones, skirtas skatinti atitikties, kovos su kyšininkavimu ir korupcija kodeksų ir standartų priėmimą ir įgyvendinimą individualiose bendrovėse pagal tarptautines, sektoriaus ir Europos lygmens priemones ir gaires. Įgyvendindamos etikos kodeksą (taip pat atitinkamas nuostatas dėl informavimo apie galimus pažeidimus) atskiros bendrovės turėtų nepamiršti skaidraus ir įtraukaus atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant darbuotojus, dalyvavimo elemento. Bendrovėms visame pasaulyje, norinčioms būti atrinktomis dalyvauti projektuose, kuriems skiriamos ES lėšos, turėtų būti nustatytas reikalavimas įdiegti kovos su korupcija valdymo sistemą. |
| --- | --- |

1.3.

ES turėtų ne tik rengti teisės aktus, bet ir inicijuoti bei remti alternatyvias priemones, skirtas skatinti atitikties, kovos su kyšininkavimu ir korupcija kodeksų ir standartų priėmimą ir įgyvendinimą individualiose bendrovėse pagal tarptautines, sektoriaus ir Europos lygmens priemones ir gaires. Įgyvendindamos etikos kodeksą (taip pat atitinkamas nuostatas dėl informavimo apie galimus pažeidimus) atskiros bendrovės turėtų nepamiršti skaidraus ir įtraukaus atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant darbuotojus, dalyvavimo elemento. Bendrovėms visame pasaulyje, norinčioms būti atrinktomis dalyvauti projektuose, kuriems skiriamos ES lėšos, turėtų būti nustatytas reikalavimas įdiegti kovos su korupcija valdymo sistemą.

| 1.3.1. | ES taip pat turėtų pasinaudoti ES įmonių atsakomybės strategijos atnaujinimu norėdama išnagrinėti, padedant įmonėms, socialiniams partneriams ir prekybos asociacijoms, kaip būtų galima skleisti geriausią įmonių valdymo ir etikos praktiką. |
| --- | --- |

1.3.1.

ES taip pat turėtų pasinaudoti ES įmonių atsakomybės strategijos atnaujinimu norėdama išnagrinėti, padedant įmonėms, socialiniams partneriams ir prekybos asociacijoms, kaip būtų galima skleisti geriausią įmonių valdymo ir etikos praktiką.

| 1.3.2. | Teigiamai vertintina neseniai priimta nefinansinių ataskaitų teikimo direktyva, kurioje reikalaujama, kad didelės ES bendrovės teiktų ataskaitas apie savo atitiktį ir etinius standartus. Šia direktyva bendrovės turėtų būti skatinamos užtikrinti kovos su korupcija standartų, įskaitant tinkamų įspėjimo mechanizmų, laikymąsi tiekimo grandinėje, o mažosios ir vidutinės įmonės – taip pat nustatyti proporcingas priemones. |
| --- | --- |

1.3.2.

Teigiamai vertintina neseniai priimta nefinansinių ataskaitų teikimo direktyva, kurioje reikalaujama, kad didelės ES bendrovės teiktų ataskaitas apie savo atitiktį ir etinius standartus. Šia direktyva bendrovės turėtų būti skatinamos užtikrinti kovos su korupcija standartų, įskaitant tinkamų įspėjimo mechanizmų, laikymąsi tiekimo grandinėje, o mažosios ir vidutinės įmonės – taip pat nustatyti proporcingas priemones.

| 1.3.2.1. | Tai visų pirma susiję su gamtos išteklių tiekimu, nes šioje srityje dažnai pasitaiko korupcijos atvejų. ES gali remtis geriausia patirtimi miškininkystės sektoriuje ir reguliavimo požiūriu, kurio laikomasi JAV, išgaunant naudingąsias iškasenas konfliktų zonose. Šiomis aplinkybėmis Europos Komisija, peržiūrėdama savo žaliavų strategiją, turėtų laikytis nuoseklaus požiūrio. Ji taip pat turėtų dirbti su Europos lygmens verslo atstovais, kad suformuotų išsamų ir nuoseklų požiūrį į korupcijos panaikinimą tiekimo grandinėje. |
| --- | --- |

1.3.2.1.

Tai visų pirma susiję su gamtos išteklių tiekimu, nes šioje srityje dažnai pasitaiko korupcijos atvejų. ES gali remtis geriausia patirtimi miškininkystės sektoriuje ir reguliavimo požiūriu, kurio laikomasi JAV, išgaunant naudingąsias iškasenas konfliktų zonose. Šiomis aplinkybėmis Europos Komisija, peržiūrėdama savo žaliavų strategiją, turėtų laikytis nuoseklaus požiūrio. Ji taip pat turėtų dirbti su Europos lygmens verslo atstovais, kad suformuotų išsamų ir nuoseklų požiūrį į korupcijos panaikinimą tiekimo grandinėje.

| 1.4. | Europos Komisija turėtų dar kartą peržiūrėti viešųjų pirkimų direktyvas ir konkrečiai išsiaiškinti, kaip galima padidinti procedūrų skaidrumą ir patikimumą. Ji turėtų aktyviai stebėti, kaip valstybės narės įgyvendina esamas su interesų konfliktų ir favoritizmo prevencija susijusias nuostatas (įskaitant jų įgyvendinimą regioniniu ir vietos lygmenimis), ir prireikus parengti išsamesnes gaires. Viešųjų pirkimų taisyklės turėtų būti taikomos visoms bendrovėms, neatsižvelgiant į jų kilmę. |
| --- | --- |

1.4.

Europos Komisija turėtų dar kartą peržiūrėti viešųjų pirkimų direktyvas ir konkrečiai išsiaiškinti, kaip galima padidinti procedūrų skaidrumą ir patikimumą. Ji turėtų aktyviai stebėti, kaip valstybės narės įgyvendina esamas su interesų konfliktų ir favoritizmo prevencija susijusias nuostatas (įskaitant jų įgyvendinimą regioniniu ir vietos lygmenimis), ir prireikus parengti išsamesnes gaires. Viešųjų pirkimų taisyklės turėtų būti taikomos visoms bendrovėms, neatsižvelgiant į jų kilmę.

| 1.4.1. | Europos Komisija turėtų užtikrinti, kad būtų sukurti tinkami nacionalinio ir vietos lygmens kanalai, kuriais būtų galima pranešti apie korupciją viešųjų pirkimų procedūrose, ir sudaryti geresnes sąlygas ne tik tiesiogiai nukentėjusiems, bet ir kitiems subjektams pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis. ES ir valstybės narės turėtų skatinti didelį šių procedūrų skaidrumą. Palankiai vertinama tai, kad elektroninis viešasis pirkimas taps įprasta praktika. Reikėtų didinti informuotumą apie tai, kad informacija apie konkursą ir jo laimėtojus pateikiama elektroninėje ES platformoje TED („Tenders Electronic Daily“) lengvai prieinamu ir analizuojamu formatu. |
| --- | --- |

1.4.1.

Europos Komisija turėtų užtikrinti, kad būtų sukurti tinkami nacionalinio ir vietos lygmens kanalai, kuriais būtų galima pranešti apie korupciją viešųjų pirkimų procedūrose, ir sudaryti geresnes sąlygas ne tik tiesiogiai nukentėjusiems, bet ir kitiems subjektams pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis. ES ir valstybės narės turėtų skatinti didelį šių procedūrų skaidrumą. Palankiai vertinama tai, kad elektroninis viešasis pirkimas taps įprasta praktika. Reikėtų didinti informuotumą apie tai, kad informacija apie konkursą ir jo laimėtojus pateikiama elektroninėje ES platformoje TED („Tenders Electronic Daily“) lengvai prieinamu ir analizuojamu formatu.

| 1.4.2. | Viešųjų pirkimų konkursuose pasiūlymus teikiančios įmonės turėtų pateiktų informaciją apie jų nuosavybę, įskaitant faktinį įmonės savininką. Konkursuose pasiūlymus teikiančios didelės įmonės turėtų būti nustačiusios griežtą kovos su kyšininkavimu ir korupcija kodeksą (kuris atitiktų tarptautines, Europos ir sektoriaus priemones ir (arba) gaires). Atskleidžiant informaciją turėtų būti užtikrinama komercinių paslapčių apsauga (žr. EESRK nuomonę INT/145) ir nacionalinių duomenų apsaugos teisės aktų skirtumai tam neturėtų trukdyti. |
| --- | --- |

1.4.2.

Viešųjų pirkimų konkursuose pasiūlymus teikiančios įmonės turėtų pateiktų informaciją apie jų nuosavybę, įskaitant faktinį įmonės savininką. Konkursuose pasiūlymus teikiančios didelės įmonės turėtų būti nustačiusios griežtą kovos su kyšininkavimu ir korupcija kodeksą (kuris atitiktų tarptautines, Europos ir sektoriaus priemones ir (arba) gaires). Atskleidžiant informaciją turėtų būti užtikrinama komercinių paslapčių apsauga (žr. EESRK nuomonę INT/145) ir nacionalinių duomenų apsaugos teisės aktų skirtumai tam neturėtų trukdyti.

| 1.4.3. | ES turėtų skatinti proporcingą sankcijų taikymą ir, kaip griežčiausią nuobaudą, draudimą dalyvauti viešųjų pirkimų konkursuose proporcingą laikotarpį, taip pat lygiaverčių priemonių taikymą asmenims viešajame sektoriuje kaip sankciją ir atgrasomąją priemonę prieš korupciją. Europos Komisija, Europos investicijų bankas ir ES valstybės narės turėtų sukurti ES lygmens tarpvalstybinę draudimo dalyvauti tam tikrose procedūrose sistemą, kurioje būtų sujungtos ES ir nacionalinės draudimo dalyvauti tam tikrose procedūrose sistemos ir kuri padėtų užtikrinti, kad korumpuotiems asmenims būtų draudžiama dalyvauti ES viešųjų pirkimų konkursuose, kaip nustatyta naujosiose ES viešųjų pirkimų direktyvose (2014/24 ir 2014/25). Asmenys viešajame sektoriuje turėtų susidurti su lygiavertėmis pasekmėmis. Draudimą dalyvauti tam tikrose procedūrose visų pirma reikėtų taikyti tais atvejais, kai įmonei pareiškiami kaltinimai dėl pažeidimo arba ji nebuvo įdiegusi prevencinių kovos su korupcija priemonių. Nustatant sistemą reikėtų atsižvelgti į įmones, kurios atliko pertvarką ir ėmėsi atitinkamų veiksmų, kad užkirstų kelią korupciniams veiksmams („išsivalymas“). Taip pat reikėtų skatinti sudaryti sąžiningumo paktus, kuriais valdžios institucijos ir įmonės įsipareigotų laikytis griežtesnių skaidrumo ir sąžiningų viešųjų pirkimų standartų. Reikalaujama, kad tiek nacionalinio, tiek regionų ir (arba) vietos lygmens valstybinės įmonės ir viešojo administravimo institucijos daugiau dėmesio skirtų etiškam elgesiui ir taisyklių laikymuisi. |
| --- | --- |

1.4.3.

ES turėtų skatinti proporcingą sankcijų taikymą ir, kaip griežčiausią nuobaudą, draudimą dalyvauti viešųjų pirkimų konkursuose proporcingą laikotarpį, taip pat lygiaverčių priemonių taikymą asmenims viešajame sektoriuje kaip sankciją ir atgrasomąją priemonę prieš korupciją. Europos Komisija, Europos investicijų bankas ir ES valstybės narės turėtų sukurti ES lygmens tarpvalstybinę draudimo dalyvauti tam tikrose procedūrose sistemą, kurioje būtų sujungtos ES ir nacionalinės draudimo dalyvauti tam tikrose procedūrose sistemos ir kuri padėtų užtikrinti, kad korumpuotiems asmenims būtų draudžiama dalyvauti ES viešųjų pirkimų konkursuose, kaip nustatyta naujosiose ES viešųjų pirkimų direktyvose (2014/24 ir 2014/25). Asmenys viešajame sektoriuje turėtų susidurti su lygiavertėmis pasekmėmis. Draudimą dalyvauti tam tikrose procedūrose visų pirma reikėtų taikyti tais atvejais, kai įmonei pareiškiami kaltinimai dėl pažeidimo arba ji nebuvo įdiegusi prevencinių kovos su korupcija priemonių. Nustatant sistemą reikėtų atsižvelgti į įmones, kurios atliko pertvarką ir ėmėsi atitinkamų veiksmų, kad užkirstų kelią korupciniams veiksmams („išsivalymas“). Taip pat reikėtų skatinti sudaryti sąžiningumo paktus, kuriais valdžios institucijos ir įmonės įsipareigotų laikytis griežtesnių skaidrumo ir sąžiningų viešųjų pirkimų standartų. Reikalaujama, kad tiek nacionalinio, tiek regionų ir (arba) vietos lygmens valstybinės įmonės ir viešojo administravimo institucijos daugiau dėmesio skirtų etiškam elgesiui ir taisyklių laikymuisi.

| 1.5. | ES turėtų užtikrinti didesnį finansinių srautų skaidrumą visoje ES. Teigiamai vertintini naujausi teisės aktai, kuriais siekiama didinti įmonių nuosavybės skaidrumą, įskaitant ketvirtąją kovos su pinigų plovimu direktyvą, tačiau būtina visuomenę informuoti apie faktinius koncernų ir kitų juridinių asmenų savininkus. Tarptautinių finansinių srautų skaidrumą būtų galima padidinti visų pirma nustatant tobulesnę įmonių ataskaitų teikimo tvarką, atitinkančią tarptautines ir sektoriaus gaires, ir atitinkamus ES teisės aktus, kuriuose būtų reikalaujama, kad tarptautinės bendrovės šalyse, kuriose vykdo veiklą, teiktų pagrindinius finansinius duomenis. |
| --- | --- |

1.5.

ES turėtų užtikrinti didesnį finansinių srautų skaidrumą visoje ES. Teigiamai vertintini naujausi teisės aktai, kuriais siekiama didinti įmonių nuosavybės skaidrumą, įskaitant ketvirtąją kovos su pinigų plovimu direktyvą, tačiau būtina visuomenę informuoti apie faktinius koncernų ir kitų juridinių asmenų savininkus. Tarptautinių finansinių srautų skaidrumą būtų galima padidinti visų pirma nustatant tobulesnę įmonių ataskaitų teikimo tvarką, atitinkančią tarptautines ir sektoriaus gaires, ir atitinkamus ES teisės aktus, kuriuose būtų reikalaujama, kad tarptautinės bendrovės šalyse, kuriose vykdo veiklą, teiktų pagrindinius finansinius duomenis.

| 1.5.1. | Reikėtų užtikrinti, kad bankai geriau laikytųsi taikytinų ES teisės aktų. Šiuo atžvilgiu Europos Komisija ir Europos bankininkystės institucija turėtų atlikti aktyvesnį vaidmenį užtikrindamos, kad vienos valstybės narės taisyklių įgyvendinimo trūkumai nesusilpnintų visos sistemos. Europos Komisija taip pat turėtų pasinaudoti savo įgaliojimais suderinti baudžiamąsias sankcijas šioje srityje ir užtikrinti, kad visose ES valstybėse narėse galiotų tinkamai atgrasančios sankcijos. Kaip nurodyta Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją 20 straipsnyje, valstybės narės turėtų būti raginamos nustatyti, kad tyčinis neteisėtas valstybės pareigūno praturtėjimas būtų laikomas nusikalstama veika. |
| --- | --- |

1.5.1.

Reikėtų užtikrinti, kad bankai geriau laikytųsi taikytinų ES teisės aktų. Šiuo atžvilgiu Europos Komisija ir Europos bankininkystės institucija turėtų atlikti aktyvesnį vaidmenį užtikrindamos, kad vienos valstybės narės taisyklių įgyvendinimo trūkumai nesusilpnintų visos sistemos. Europos Komisija taip pat turėtų pasinaudoti savo įgaliojimais suderinti baudžiamąsias sankcijas šioje srityje ir užtikrinti, kad visose ES valstybėse narėse galiotų tinkamai atgrasančios sankcijos. Kaip nurodyta Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją 20 straipsnyje, valstybės narės turėtų būti raginamos nustatyti, kad tyčinis neteisėtas valstybės pareigūno praturtėjimas būtų laikomas nusikalstama veika.

| 1.6. | Daugeliu atvejų korupcijos išaiškinimas labai priklauso nuo informatorių apie pažeidimus pasiryžimo pranešti apie korupciją, su sąlyga, kai tai daroma sąžiningai ir pagrįstai. Europos Komisija, atsižvelgdama į tarptautines ir sektoriaus gaires ir susijusias Europos Parlamento rezoliucijas, turėtų ieškoti alternatyvių būdų skatinti pranešėjų apie pažeidimus apsaugą ir atlikti galimybių studiją dėl ES lygmens priemonių (galbūt reglamento arba direktyvos). Privatumo ir komercinių paslapčių saugojimas neturėtų būti kliūtis korupcijai atskleisti (Direktyva 2013/36 (DKP IV). Turėtų būti numatytos tinkamos apsaugos nuostatos siekiant apsaugoti atitinkamas šalis nuo neteisingų pranešimų. |
| --- | --- |

1.6.

Daugeliu atvejų korupcijos išaiškinimas labai priklauso nuo informatorių apie pažeidimus pasiryžimo pranešti apie korupciją, su sąlyga, kai tai daroma sąžiningai ir pagrįstai. Europos Komisija, atsižvelgdama į tarptautines ir sektoriaus gaires ir susijusias Europos Parlamento rezoliucijas, turėtų ieškoti alternatyvių būdų skatinti pranešėjų apie pažeidimus apsaugą ir atlikti galimybių studiją dėl ES lygmens priemonių (galbūt reglamento arba direktyvos). Privatumo ir komercinių paslapčių saugojimas neturėtų būti kliūtis korupcijai atskleisti (Direktyva 2013/36 (DKP IV). Turėtų būti numatytos tinkamos apsaugos nuostatos siekiant apsaugoti atitinkamas šalis nuo neteisingų pranešimų.

| 1.7. | Skirstant ir leidžiant ES mokesčių mokėtojų pinigus per ES struktūrinių ir investicijų fondus (įskaitant ESIF), kyla netinkamo jų panaudojimo rizika – tai patvirtina praktiniai ir mokslinių tyrimų įrodymai. Sukčiavimas dažnai siejamas su korupcija, tačiau prastas ES ir nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimas trukdo atlikti tyrimus. Remdamasi korupcijos ir sukčiavimo netoleravimo principu ES turėtų atlikti svarbesnį vaidmenį atlikdama lėšų panaudojimo stebėseną ir (arba) auditą. Reikėtų įkurti nepriklausomą ir veiksmingą ES įstaigą – Europos prokuratūrą, kuri turėtų atitinkamų išteklių tirti ne tik su ES finansais susijusius nusikaltimus, bet ir sunkius tarpvalstybinius nusikaltimus, pvz., korupciją, ir patraukti už juos baudžiamojon atsakomybėn, kaip nustatyta Lisabonos sutartyje. Taip pat reikėtų sustiprinti Eurojusto pajėgumus, nes jo veikloje kartais dalyvauja trečiosios šalys, nedalyvaujančios Europos prokuratūros veikloje. |
| --- | --- |

1.7.

Skirstant ir leidžiant ES mokesčių mokėtojų pinigus per ES struktūrinių ir investicijų fondus (įskaitant ESIF), kyla netinkamo jų panaudojimo rizika – tai patvirtina praktiniai ir mokslinių tyrimų įrodymai. Sukčiavimas dažnai siejamas su korupcija, tačiau prastas ES ir nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimas trukdo atlikti tyrimus. Remdamasi korupcijos ir sukčiavimo netoleravimo principu ES turėtų atlikti svarbesnį vaidmenį atlikdama lėšų panaudojimo stebėseną ir (arba) auditą. Reikėtų įkurti nepriklausomą ir veiksmingą ES įstaigą – Europos prokuratūrą, kuri turėtų atitinkamų išteklių tirti ne tik su ES finansais susijusius nusikaltimus, bet ir sunkius tarpvalstybinius nusikaltimus, pvz., korupciją, ir patraukti už juos baudžiamojon atsakomybėn, kaip nustatyta Lisabonos sutartyje. Taip pat reikėtų sustiprinti Eurojusto pajėgumus, nes jo veikloje kartais dalyvauja trečiosios šalys, nedalyvaujančios Europos prokuratūros veikloje.

| 1.8. | ES turėtų pasauliniu lygmeniu labiau prisidėti prie pastangų kovojant su korupcija. Tai reiškia, kad susitarimuose su trečiosiomis šalimis reikia nustatyti griežtas kovos su korupcija nuostatas. Rengiant finansavimo programas (skirtas pasirengimui narystei, kaimynystei, vystomajam bendradarbiavimui, pagalbai užjūrio šalims ir kt.) reikėtų nustatyti griežtas nuostatas dėl sąlygų, susijusių su kova su korupcija ir jos prevencija (taip pat su lėšų apsauga). Turi būti įdiegti patikimi įgyvendinimui ir veiksmingumui stebėti skirti mechanizmai. |
| --- | --- |

1.8.

ES turėtų pasauliniu lygmeniu labiau prisidėti prie pastangų kovojant su korupcija. Tai reiškia, kad susitarimuose su trečiosiomis šalimis reikia nustatyti griežtas kovos su korupcija nuostatas. Rengiant finansavimo programas (skirtas pasirengimui narystei, kaimynystei, vystomajam bendradarbiavimui, pagalbai užjūrio šalims ir kt.) reikėtų nustatyti griežtas nuostatas dėl sąlygų, susijusių su kova su korupcija ir jos prevencija (taip pat su lėšų apsauga). Turi būti įdiegti patikimi įgyvendinimui ir veiksmingumui stebėti skirti mechanizmai.

| 1.8.1. | Reikėtų imtis priemonių, kuriomis etikos standartų besilaikančios ES bendrovės būtų tiek vidaus rinkoje, tiek tarptautiniu lygmeniu veiksmingai apsaugotos nuo trečiųjų šalių konkurentų, kurie šių nuostatų nesilaiko. Vienas iš šios apsaugos elementų turėtų būti tai, kad „sutarties sąlygos turėtų būti parengtos taip, kad būtų sąžiningai paskirstyta su sutartimi susijusi rizika“ (EITP reglamento (ES) Nr. 1316/2013 65 konstatuojamoji dalis). Šis principas turėtų būti įtrauktas į visų ES priemonių, susijusių su ES finansavimu, tekstą. |
| --- | --- |

1.8.1.

Reikėtų imtis priemonių, kuriomis etikos standartų besilaikančios ES bendrovės būtų tiek vidaus rinkoje, tiek tarptautiniu lygmeniu veiksmingai apsaugotos nuo trečiųjų šalių konkurentų, kurie šių nuostatų nesilaiko. Vienas iš šios apsaugos elementų turėtų būti tai, kad „sutarties sąlygos turėtų būti parengtos taip, kad būtų sąžiningai paskirstyta su sutartimi susijusi rizika“ (EITP reglamento (ES) Nr. 1316/2013 65 konstatuojamoji dalis). Šis principas turėtų būti įtrauktas į visų ES priemonių, susijusių su ES finansavimu, tekstą.

| 1.8.2. | Be to, ES turėtų labiau stengtis užkirsti kelią tam, kad jos finansinė sistema netaptų saugiu nešvarių pinigų prieglobsčiu. Pastarųjų metų įvykiai, pvz., Šiaurės Afrikoje, Artimuosiuose Rytuose ir Ukrainoje, parodė, kad abiejų šalių požiūriai į pavogto turto išieškojimą ir grąžinimą nėra tinkami. Europos Komisija turėtų atlikti aktyvesnį vaidmenį teikdama pagalbą ir koordinuodama pavogto turto grąžinimą į šias šalis. |
| --- | --- |

1.8.2.

Be to, ES turėtų labiau stengtis užkirsti kelią tam, kad jos finansinė sistema netaptų saugiu nešvarių pinigų prieglobsčiu. Pastarųjų metų įvykiai, pvz., Šiaurės Afrikoje, Artimuosiuose Rytuose ir Ukrainoje, parodė, kad abiejų šalių požiūriai į pavogto turto išieškojimą ir grąžinimą nėra tinkami. Europos Komisija turėtų atlikti aktyvesnį vaidmenį teikdama pagalbą ir koordinuodama pavogto turto grąžinimą į šias šalis.

| 1.9. | ES institucijos pačios turi užtikrinti, kad jos būtų skaidrumo, sąžiningumo ir gero valdymo skleidėjos ir nustatytų standartus valstybėms narėms. Tik taip ES institucijos galės autoritetingai ir patikimai inicijuoti pirmiau nurodytas priemones ir vadovauti jas įgyvendinant. Šiuo tikslu institucijos turėtų skatinti kuo atskaitingesnį ir skaidresnį sprendimų priėmimo procesą, į kurį būtų įtrauktas ES teisės aktų ir politikos „teisėkūros proceso sekimo“ principas, t. y. viešas ir laiku atliekamas ES institucijų, valstybių narių bei lobistų sąveikos dokumentavimas, ir su privalomu ES vykdomos lobistinės veiklos registravimu susiję teisės aktai. |
| --- | --- |

1.9.

ES institucijos pačios turi užtikrinti, kad jos būtų skaidrumo, sąžiningumo ir gero valdymo skleidėjos ir nustatytų standartus valstybėms narėms. Tik taip ES institucijos galės autoritetingai ir patikimai inicijuoti pirmiau nurodytas priemones ir vadovauti jas įgyvendinant. Šiuo tikslu institucijos turėtų skatinti kuo atskaitingesnį ir skaidresnį sprendimų priėmimo procesą, į kurį būtų įtrauktas ES teisės aktų ir politikos „teisėkūros proceso sekimo“ principas, t. y. viešas ir laiku atliekamas ES institucijų, valstybių narių bei lobistų sąveikos dokumentavimas, ir su privalomu ES vykdomos lobistinės veiklos registravimu susiję teisės aktai.

| 1.9.1. | ES taip pat turėtų nuosekliai ir aktyviai stebėti interesų konfliktus ir užkirsti jiems kelią, nes jie gali turėti įtakos priimant sprendimus. Reikėtų įsteigti nepriklausomus etikos komitetus, turinčius įgaliojimus priimti įpareigojančias rekomendacijas ir taikyti sankcijas. Atsižvelgiant į Komisijos ir OLAF kovos su korupcija ataskaitų išvadas, pirmoje rekomendacijoje nurodytame penkerių metų veiksmų plane reikėtų nustatyti papildomas reformas. |
| --- | --- |

1.9.1.

ES taip pat turėtų nuosekliai ir aktyviai stebėti interesų konfliktus ir užkirsti jiems kelią, nes jie gali turėti įtakos priimant sprendimus. Reikėtų įsteigti nepriklausomus etikos komitetus, turinčius įgaliojimus priimti įpareigojančias rekomendacijas ir taikyti sankcijas. Atsižvelgiant į Komisijos ir OLAF kovos su korupcija ataskaitų išvadas, pirmoje rekomendacijoje nurodytame penkerių metų veiksmų plane reikėtų nustatyti papildomas reformas.

| 1.10. | EESRK turėtų imtis tikslingų veiksmų, kuriais būtų padedama kovoti su korupcija ES:






  — | atsižvelgiant į šią nuomonę didinti pilietinės visuomenės informuotumą; |
| --- | --- | --- |

1.10.

EESRK turėtų imtis tikslingų veiksmų, kuriais būtų padedama kovoti su korupcija ES:

—

atsižvelgiant į šią nuomonę didinti pilietinės visuomenės informuotumą;

| — | įsitraukti į atitinkamą viešojo ir privačiojo sektorių dialogą dėl korupcijos, kaip to pageidauja Komisija; |
| --- | --- |

—

įsitraukti į atitinkamą viešojo ir privačiojo sektorių dialogą dėl korupcijos, kaip to pageidauja Komisija;

| — | kitose susijusiose nuomonėse aptarti kovos su korupcija ir sukčiavimu klausimus ir apsvarstyti galimybę priimti papildomas nuomones, įskaitant nuomones dėl korupcijos konkrečiuose sektoriuose; |
| --- | --- |

—

kitose susijusiose nuomonėse aptarti kovos su korupcija ir sukčiavimu klausimus ir apsvarstyti galimybę priimti papildomas nuomones, įskaitant nuomones dėl korupcijos konkrečiuose sektoriuose;

| — | inicijuoti korupcijos klausimą bendradarbiaujant su nacionalinėmis ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis ir suinteresuotaisiais subjektais bei vykdant EESRK išorės veiklą; |
| --- | --- |

—

inicijuoti korupcijos klausimą bendradarbiaujant su nacionalinėmis ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis ir suinteresuotaisiais subjektais bei vykdant EESRK išorės veiklą;

| — | įvertinti savo nariams skirtą peržiūrėtą EESRK vidaus gero administracinio elgesio kodeksą ir elgesio kodeksą, įskaitant vidaus taisyklių dėl pranešėjų apie pažeidimus nustatymą; |
| --- | --- |

—

įvertinti savo nariams skirtą peržiūrėtą EESRK vidaus gero administracinio elgesio kodeksą ir elgesio kodeksą, įskaitant vidaus taisyklių dėl pranešėjų apie pažeidimus nustatymą;

| — | skatinti nuolat bendradarbiauti su ES institucijomis (Europos Taryba, Europos Komisija, Europos Parlamentu), atitinkamomis agentūromis ir Regionų komitetu kovos su korupcija srityje; |
| --- | --- |

—

skatinti nuolat bendradarbiauti su ES institucijomis (Europos Taryba, Europos Komisija, Europos Parlamentu), atitinkamomis agentūromis ir Regionų komitetu kovos su korupcija srityje;

| — | įsteigti kovos su korupcija stebėsenos grupę. |
| --- | --- |

—

įsteigti kovos su korupcija stebėsenos grupę.

2.   Korupcijos apibūdinimas

| 2.1. | Remiantis Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją, korupcija paprastai apibrėžiama kaip „piktnaudžiavimas įgaliojimais siekiant asmeninės naudos“. Šioje nuomonėje vadovaujamasi šia korupcijos apibrėžtimi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Korupcija paplitusi visame pasaulyje. Remiantis preliminariais skaičiavimais korupcija Europoje (su ES viešosiomis lėšomis susiję sukčiavimo atvejai neįtraukiami) ES mokesčių mokėtojams kasmet kainuoja apytiksliai 120 mlrd. EUR – ši suma beveik prilygsta bendram ES metiniam biudžetui ir sudaro 1 % ES BVP. Įvairiose valstybėse narėse su korupcija susijusi padėtis labai skiriasi. Daugelyje jų su korupcija susiduriama visose viešojo ir privačiojo gyvenimo sferose. 2014 m. ES kovos su korupcija ataskaitoje Europos Komisija nurodo: „Korupcija daro didelę žalą ekonomikai ir visuomenei apskritai. <...> ES valstybės narės nėra apsaugotos nuo šių realijų. Ji daro žalą geram valdymui, ūkiškam viešųjų lėšų tvarkymui ir konkurencijai rinkose. Kraštutiniais atvejais ji pakerta piliečių pasitikėjimą demokratinėmis institucijomis ir procesais“. |
| --- | --- |

2.2.

Korupcija paplitusi visame pasaulyje. Remiantis preliminariais skaičiavimais korupcija Europoje (su ES viešosiomis lėšomis susiję sukčiavimo atvejai neįtraukiami) ES mokesčių mokėtojams kasmet kainuoja apytiksliai 120 mlrd. EUR – ši suma beveik prilygsta bendram ES metiniam biudžetui ir sudaro 1 % ES BVP. Įvairiose valstybėse narėse su korupcija susijusi padėtis labai skiriasi. Daugelyje jų su korupcija susiduriama visose viešojo ir privačiojo gyvenimo sferose. 2014 m. ES kovos su korupcija ataskaitoje Europos Komisija nurodo: „Korupcija daro didelę žalą ekonomikai ir visuomenei apskritai. <...> ES valstybės narės nėra apsaugotos nuo šių realijų. Ji daro žalą geram valdymui, ūkiškam viešųjų lėšų tvarkymui ir konkurencijai rinkose. Kraštutiniais atvejais ji pakerta piliečių pasitikėjimą demokratinėmis institucijomis ir procesais“.

| 2.3. | Korupcija yra įvairialypė. Atsižvelgiant į tai, kuriame sektoriuje korupcija pasireiškia, ją galima skirstyti į korupciją viešajame sektoriuje, korupciją privačiajame sektoriuje ir politinę korupciją. Korupcijos atveju neteisėtoje veikoje visada dalyvauja bent du tam pritariantys subjektai. |
| --- | --- |

2.3.

Korupcija yra įvairialypė. Atsižvelgiant į tai, kuriame sektoriuje korupcija pasireiškia, ją galima skirstyti į korupciją viešajame sektoriuje, korupciją privačiajame sektoriuje ir politinę korupciją. Korupcijos atveju neteisėtoje veikoje visada dalyvauja bent du tam pritariantys subjektai.

| 2.3.1. | Tipiniai korupcijos pavyzdžiai yra aktyvus ir pasyvus kyšininkavimas, įskaitant naudos kaip paskatos atlikti neteisėtą arba etiką pažeidžiantį veiksmą siūlymą, teikimą ir priėmimą arba prašymą; nauda gali būti suteikiama įvairiomis formomis, pavyzdžiui, dovanomis, paskolomis, mokesčiais, kyšiais (šalutiniais mokėjimais), atlygiu („komisiniais“) ir kitaip, pavyzdžiui, mokesčių sumažinimu, vizų išdavimu, paslaugomis, rėmimu ir dovanojamu turtu. Daugeliu atvejų korupcija yra susijusi su kita neteisėta veikla, pvz., kainų nustatymu, kvietimų teikti pasiūlymus manipuliavimu, pinigų plovimu, neteisėtu praturtėjimu, šantažu ir sukčiavimu. Korupcija aptinkama ir vykdant ne tokius konkrečius veiksmus, pavyzdžiui, tai gali būti favoritizmas ir nepotizmas skiriant valstybės pareigūnus, įtakos pardavinėjimas ir prekyba palankiais sprendimais, klientelizmu, su abejotinu atleidimu nuo atsakomybės, amnestija ir privatizavimu susijusi praktika, kyšių davimas policijai ir teisminėms institucijoms, politinių partijų finansavimas ir rinkimų kampanijos rezultatų klastojimas. Korupcijos priežastis gali būti nereglamentuojami arba prastai valdomi interesų konfliktai, pvz., buvusiems valstybės pareigūnams be veiklos pertraukų siūlomi pelningi postai bendrovėse („sukamųjų durų“ reiškinys). |
| --- | --- |

2.3.1.

Tipiniai korupcijos pavyzdžiai yra aktyvus ir pasyvus kyšininkavimas, įskaitant naudos kaip paskatos atlikti neteisėtą arba etiką pažeidžiantį veiksmą siūlymą, teikimą ir priėmimą arba prašymą; nauda gali būti suteikiama įvairiomis formomis, pavyzdžiui, dovanomis, paskolomis, mokesčiais, kyšiais (šalutiniais mokėjimais), atlygiu („komisiniais“) ir kitaip, pavyzdžiui, mokesčių sumažinimu, vizų išdavimu, paslaugomis, rėmimu ir dovanojamu turtu. Daugeliu atvejų korupcija yra susijusi su kita neteisėta veikla, pvz., kainų nustatymu, kvietimų teikti pasiūlymus manipuliavimu, pinigų plovimu, neteisėtu praturtėjimu, šantažu ir sukčiavimu. Korupcija aptinkama ir vykdant ne tokius konkrečius veiksmus, pavyzdžiui, tai gali būti favoritizmas ir nepotizmas skiriant valstybės pareigūnus, įtakos pardavinėjimas ir prekyba palankiais sprendimais, klientelizmu, su abejotinu atleidimu nuo atsakomybės, amnestija ir privatizavimu susijusi praktika, kyšių davimas policijai ir teisminėms institucijoms, politinių partijų finansavimas ir rinkimų kampanijos rezultatų klastojimas. Korupcijos priežastis gali būti nereglamentuojami arba prastai valdomi interesų konfliktai, pvz., buvusiems valstybės pareigūnams be veiklos pertraukų siūlomi pelningi postai bendrovėse („sukamųjų durų“ reiškinys).

| 2.3.2. | Visą šią neetišką ir neteisėtą veiklą palengvina įvairūs veiksniai. Tai ir teisinės kliūtys (išrinktų pareigūnų neliečiamybė ir senaties terminai); tarptautinių standartų, elgesio kodeksų, etinių gairių ir atitinkamų įspėjimo mechanizmų nebuvimas; skaidrumo priimant viešus sprendimus nebuvimas ir tai, kaip šis trūkumas išnaudojamas, pavyzdžiui, išrinkti arba paskirti valstybės pareigūnai neatskleidžia informacijos apie papildomas pajamas ar veiklą arba jų neaiškius susitikimus su asmenimis, galinčiais paveikti sprendimus. |
| --- | --- |

2.3.2.

Visą šią neetišką ir neteisėtą veiklą palengvina įvairūs veiksniai. Tai ir teisinės kliūtys (išrinktų pareigūnų neliečiamybė ir senaties terminai); tarptautinių standartų, elgesio kodeksų, etinių gairių ir atitinkamų įspėjimo mechanizmų nebuvimas; skaidrumo priimant viešus sprendimus nebuvimas ir tai, kaip šis trūkumas išnaudojamas, pavyzdžiui, išrinkti arba paskirti valstybės pareigūnai neatskleidžia informacijos apie papildomas pajamas ar veiklą arba jų neaiškius susitikimus su asmenimis, galinčiais paveikti sprendimus.

| 2.3.3. | Korupcija dažnai siejama su šešėline ekonomika ir organizuotu nusikalstamumu. 2013 m. Sunkių formų ir organizuoto nusikalstamumo grėsmių įvertinimo ataskaitoje (SOCTA) Europolas nurodo, kad šiuo metu ES viduje veikia apytiksliai 3 600 organizuoto nusikalstamumo grupių ir tinklų, kurie vis aktyviau skverbiasi į visas ekonomikos sritis. |
| --- | --- |

2.3.3.

Korupcija dažnai siejama su šešėline ekonomika ir organizuotu nusikalstamumu. 2013 m. Sunkių formų ir organizuoto nusikalstamumo grėsmių įvertinimo ataskaitoje (SOCTA) Europolas nurodo, kad šiuo metu ES viduje veikia apytiksliai 3 600 organizuoto nusikalstamumo grupių ir tinklų, kurie vis aktyviau skverbiasi į visas ekonomikos sritis.

| 2.4. | Manoma, kad korupcija yra pagrindinė ir didėjanti tarptautinė problema visoje ES ir kitose pasaulio šalyse. Korupcija nėra vien nacionalinis klausimas. |
| --- | --- |

2.4.

Manoma, kad korupcija yra pagrindinė ir didėjanti tarptautinė problema visoje ES ir kitose pasaulio šalyse. Korupcija nėra vien nacionalinis klausimas.

| 2.5. | 2011 m. birželio mėn. Europos Komisija žengė svarbų žingsnį siekdama spręsti ir šalinti korupcijos problemą Europoje – ji priėmė išsamų kovos su korupcija dokumentų rinkinį. Juo nustatytas ES kovos su korupcija ataskaitos teikimo mechanizmas. 2014 m. vasario mėn. paskelbta pirmoji ES kovos su korupcija ataskaita (COM(2014) 38 final). Kitos ataskaitos bus skelbiamos kas dvejus metus. Pirmosios ataskaitos tikslas – pradėti platesnes suinteresuotųjų šalių diskusijas, įtraukti pilietinę visuomenę siekiant remti kovos su korupcija pastangas ir nustatyti būdus, kuriais ES institucijos galėtų padėti spręsti korupcijos problemą. „Visuomenės dalyvavimo“ sąvoka grindžiama Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją 13 straipsniu. |
| --- | --- |

2.5.

2011 m. birželio mėn. Europos Komisija žengė svarbų žingsnį siekdama spręsti ir šalinti korupcijos problemą Europoje – ji priėmė išsamų kovos su korupcija dokumentų rinkinį. Juo nustatytas ES kovos su korupcija ataskaitos teikimo mechanizmas. 2014 m. vasario mėn. paskelbta pirmoji ES kovos su korupcija ataskaita (COM(2014) 38 final). Kitos ataskaitos bus skelbiamos kas dvejus metus. Pirmosios ataskaitos tikslas – pradėti platesnes suinteresuotųjų šalių diskusijas, įtraukti pilietinę visuomenę siekiant remti kovos su korupcija pastangas ir nustatyti būdus, kuriais ES institucijos galėtų padėti spręsti korupcijos problemą. „Visuomenės dalyvavimo“ sąvoka grindžiama Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją 13 straipsniu.

| 2.5.1. | Šioje ataskaitoje nagrinėjamos korupcijos problemos, su kuriomis susiduria konkrečios valstybės narės, ir iš esmės pabrėžiama, kad spręsdamos korupcijos problemą valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų, nes jos nepakankamai išsamiai į nacionalinę teisę perkelia, įgyvendina ir vykdo susijusių tarptautinių ir ES priemonių nuostatas. |
| --- | --- |

2.5.1.

Šioje ataskaitoje nagrinėjamos korupcijos problemos, su kuriomis susiduria konkrečios valstybės narės, ir iš esmės pabrėžiama, kad spręsdamos korupcijos problemą valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų, nes jos nepakankamai išsamiai į nacionalinę teisę perkelia, įgyvendina ir vykdo susijusių tarptautinių ir ES priemonių nuostatas.

| 2.5.2. | Kartu su ataskaita paskelbtos dvi Eurobarometro apklausos – a) specialioji Eurobarometro apklausa dėl korupcijos ir b) į verslą orientuota greitoji apklausa. |
| --- | --- |

2.5.2.

Kartu su ataskaita paskelbtos dvi Eurobarometro apklausos – a) specialioji Eurobarometro apklausa dėl korupcijos ir b) į verslą orientuota greitoji apklausa.

| 2.5.2.1. | Atlikus apklausas paaiškėjo (visi nurodyti santykiai nustatyti pagal į apklausos klausimus atsakiusių ES piliečių arba bendrovių skaičių), kad:






  — | trys ketvirtadaliai ES piliečių mano, kad korupcija yra labai paplitusi jų šalyje. Dešimtyje valstybių narių taip mano daugiau kaip 90 % žmonių; |
| --- | --- | --- |

2.5.2.1.

Atlikus apklausas paaiškėjo (visi nurodyti santykiai nustatyti pagal į apklausos klausimus atsakiusių ES piliečių arba bendrovių skaičių), kad:

—

trys ketvirtadaliai ES piliečių mano, kad korupcija yra labai paplitusi jų šalyje. Dešimtyje valstybių narių taip mano daugiau kaip 90 % žmonių;

| — | daugiau nei pusė europiečių mano, kad korupcijos lygis per pastaruosius trejus metus padidėjo; |
| --- | --- |

—

daugiau nei pusė europiečių mano, kad korupcijos lygis per pastaruosius trejus metus padidėjo;

| — | trys ketvirtadaliai europiečių teigia, kad kyšių davimas ir naudojimasis ryšiais – tai dažnai lengviausias būdas gauti tam tikras viešąsias paslaugas (pvz., medicininės ir sveikatos priežiūros paslaugas) jų šalyje; |
| --- | --- |

—

trys ketvirtadaliai europiečių teigia, kad kyšių davimas ir naudojimasis ryšiais – tai dažnai lengviausias būdas gauti tam tikras viešąsias paslaugas (pvz., medicininės ir sveikatos priežiūros paslaugas) jų šalyje;

| — | daugiau kaip du trečdaliai europiečių mano, kad ES institucijos yra korumpuotos, o daugiau kaip pusė europiečių nemano, kad institucijos padeda mažinti korupciją Europoje; |
| --- | --- |

—

daugiau kaip du trečdaliai europiečių mano, kad ES institucijos yra korumpuotos, o daugiau kaip pusė europiečių nemano, kad institucijos padeda mažinti korupciją Europoje;

| — | beveik pusė bendrovių mano, kad korupcija kelia problemų verslui. Valstybinės ir viešojo sektoriaus bendrovės, įskaitant mokesčių institucijas ir muitines, yra ypač pažeidžiamos; |
| --- | --- |

—

beveik pusė bendrovių mano, kad korupcija kelia problemų verslui. Valstybinės ir viešojo sektoriaus bendrovės, įskaitant mokesčių institucijas ir muitines, yra ypač pažeidžiamos;

| — | daugiau nei pusė visų bendrovių teigia, kad korupcija viešuosiuose pirkimuose yra plačiai paplitusi dėl interesų konflikto, neskaidrios praktikos ir favoritizmo. Nurodoma, kad su korupcija itin dažnai susiduriama vykdant su projektais ir sutartimis susijusius miestų plėtros, infrastruktūros ir statybos bei sveikatos apsaugos sričių viešuosius pirkimus. |
| --- | --- |

—

daugiau nei pusė visų bendrovių teigia, kad korupcija viešuosiuose pirkimuose yra plačiai paplitusi dėl interesų konflikto, neskaidrios praktikos ir favoritizmo. Nurodoma, kad su korupcija itin dažnai susiduriama vykdant su projektais ir sutartimis susijusius miestų plėtros, infrastruktūros ir statybos bei sveikatos apsaugos sričių viešuosius pirkimus.

| 2.6. | 2014 m. gruodžio mėn. EBPO ataskaitoje nurodyta, kad kyšininkavimo užsienyje mastas ir toliau yra nepriimtinai didelis. Ataskaitoje aprašoma daugiau nei 400 užsienio valstybės pareigūnų papirkimo 2009–2014 m. atvejų. Kyšiai sudarė 11 % visos vidutinės sandorio vertės ir dažniausiai kyšininkavimo atvejai buvo susiję su viešaisiais pirkimais. Du trečdaliai korupcijos atvejų nustatyti keturiuose – gavybos, statybos, vežimo ir saugojimo, informacijos ir komunikacijos – sektoriuose. |
| --- | --- |

2.6.

2014 m. gruodžio mėn. EBPO ataskaitoje nurodyta, kad kyšininkavimo užsienyje mastas ir toliau yra nepriimtinai didelis. Ataskaitoje aprašoma daugiau nei 400 užsienio valstybės pareigūnų papirkimo 2009–2014 m. atvejų. Kyšiai sudarė 11 % visos vidutinės sandorio vertės ir dažniausiai kyšininkavimo atvejai buvo susiję su viešaisiais pirkimais. Du trečdaliai korupcijos atvejų nustatyti keturiuose – gavybos, statybos, vežimo ir saugojimo, informacijos ir komunikacijos – sektoriuose.

| 2.7. | Kalbant apie pastangas apsaugoti ES finansinius interesus (ES valdomus mokesčių mokėtojų pinigus), pažymėtina, kad 2013 m. pranešta apie 16 000pažeidimo atvejų, susijusių su ES lėšų panaudojimu (apytiksliai 2 mlrd. EUR); 1 600 šių atvejų (350 mln. EUR) buvo susiję su sukčiavimu. Nuo 2009 m. pranešimų apie pažeidimus skaičius padidėjo 22 %, o su jais susijusi vertė – 48 % Pagrindinė to priežastis – dokumentų klastojimas (tikriausiai dažnai susijęs su korupcija). ES Audito Rūmai savo 2013 m. metinėje ataskaitoje atkreipė dėmesį į netinkamą lėšų panaudojimą ir klaidas dėl apytiksliai 5 % skirtų ES lėšų (visų pirma įgyvendinant regioninę politiką, energetikos ir transporto, žemės ūkio, aplinkos, žuvininkystės ir sveikatos srityse). |
| --- | --- |

2.7.

Kalbant apie pastangas apsaugoti ES finansinius interesus (ES valdomus mokesčių mokėtojų pinigus), pažymėtina, kad 2013 m. pranešta apie 16 000pažeidimo atvejų, susijusių su ES lėšų panaudojimu (apytiksliai 2 mlrd. EUR); 1 600 šių atvejų (350 mln. EUR) buvo susiję su sukčiavimu. Nuo 2009 m. pranešimų apie pažeidimus skaičius padidėjo 22 %, o su jais susijusi vertė – 48 % Pagrindinė to priežastis – dokumentų klastojimas (tikriausiai dažnai susijęs su korupcija). ES Audito Rūmai savo 2013 m. metinėje ataskaitoje atkreipė dėmesį į netinkamą lėšų panaudojimą ir klaidas dėl apytiksliai 5 % skirtų ES lėšų (visų pirma įgyvendinant regioninę politiką, energetikos ir transporto, žemės ūkio, aplinkos, žuvininkystės ir sveikatos srityse).

3.   Tarptautinės kovos su korupcija ir kyšininkavimu priemonės

| 3.1. | ES valstybės narės turi ne tik savo nacionalinius kovos su kyšininkavimu ir korupcija teisės aktus, bet ir yra ratifikavusios daug tarptautinių konvencijų ir sutarčių bei laikosi atitinkamų ES teisės aktų. Įgyvendinant kiekvieną šių konvencijų taikoma speciali stebėsenos procedūra, dažniausiai susijusi su tam tikra tarpusavio vertinimo forma. |
| --- | --- |

3.1.

ES valstybės narės turi ne tik savo nacionalinius kovos su kyšininkavimu ir korupcija teisės aktus, bet ir yra ratifikavusios daug tarptautinių konvencijų ir sutarčių bei laikosi atitinkamų ES teisės aktų. Įgyvendinant kiekvieną šių konvencijų taikoma speciali stebėsenos procedūra, dažniausiai susijusi su tam tikra tarpusavio vertinimo forma.

| 3.2. | Svarbiausios tarptautinės kovos su korupcija priemonės ir mechanizmai:






  — | Jungtinių Tautų konvencija prieš korupciją; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Svarbiausios tarptautinės kovos su korupcija priemonės ir mechanizmai:

—

Jungtinių Tautų konvencija prieš korupciją;

| — | EBPO konvencija dėl kovos su užsienio valstybės pareigūnų papirkinėjimu tarptautiniuose verslo sandoriuose; |
| --- | --- |

—

EBPO konvencija dėl kovos su užsienio valstybės pareigūnų papirkinėjimu tarptautiniuose verslo sandoriuose;

| — | Europos Tarybos 1999 m. Baudžiamosios teisės konvencija dėl korupcijos; Civilinės teisės konvencija dėl korupcijos. |
| --- | --- |

—

Europos Tarybos 1999 m. Baudžiamosios teisės konvencija dėl korupcijos; Civilinės teisės konvencija dėl korupcijos.

| 3.3. | Svarbiausios ES kovos su korupcija teisinės priemonės:






  — | SESV 83 straipsnio 1 dalis, kurioje ES suteikiami įgaliojimai kovoti su europinį arba tarpvalstybinį aspektą turinčiais sunkiais nusikaltimais (įskaitant korupciją); |
| --- | --- | --- |

3.3.

Svarbiausios ES kovos su korupcija teisinės priemonės:

—

SESV 83 straipsnio 1 dalis, kurioje ES suteikiami įgaliojimai kovoti su europinį arba tarpvalstybinį aspektą turinčiais sunkiais nusikaltimais (įskaitant korupciją);

| — | SESV 325 straipsnio 4 dalis, kuria suteikiamas teisinis pagrindas imtis bet kokių būtinų kovos su sukčiavimu, kenkiančiu ES finansiniams interesams, priemonių; |
| --- | --- |

—

SESV 325 straipsnio 4 dalis, kuria suteikiamas teisinis pagrindas imtis bet kokių būtinų kovos su sukčiavimu, kenkiančiu ES finansiniams interesams, priemonių;

| — | 1997 m. Konvencija dėl kovos su korupcija, susijusia su ES pareigūnais ir ES valstybių narių pareigūnais; |
| --- | --- |

—

1997 m. Konvencija dėl kovos su korupcija, susijusia su ES pareigūnais ir ES valstybių narių pareigūnais;

| — | Pamatinis sprendimas (2003/568/TVR) dėl kovos su korupcija privačiame sektoriuje. |
| --- | --- |

—

Pamatinis sprendimas (2003/568/TVR) dėl kovos su korupcija privačiame sektoriuje.

| 3.4. | Jungtinių Tautų konvencija prieš korupciją yra išsamiausia tarptautinė konvencija, kurią ratifikavo visos ES valstybės narės ir kurią yra pasirašiusi ES. |
| --- | --- |

3.4.

Jungtinių Tautų konvencija prieš korupciją yra išsamiausia tarptautinė konvencija, kurią ratifikavo visos ES valstybės narės ir kurią yra pasirašiusi ES.

| 3.5. | ES priėmė direktyvas, komunikatus ir pamatinius sprendimus, kuriuose iš esmės nustatomi būtinieji standartai ir sprendžiami klausimai, kurie yra svarbūs kovojant su korupcija ir sukčiavimu: mokestinis sukčiavimas ir mokesčių vengimas, pinigų plovimas, įmonių socialinė atsakomybė, ataskaitų teikimas apie nefinansinius sandorius, įmonių valdymas, viešieji pirkimai ir auditas. EESRK reguliariai priima nuomones dėl šių ES iniciatyvų. |
| --- | --- |

3.5.

ES priėmė direktyvas, komunikatus ir pamatinius sprendimus, kuriuose iš esmės nustatomi būtinieji standartai ir sprendžiami klausimai, kurie yra svarbūs kovojant su korupcija ir sukčiavimu: mokestinis sukčiavimas ir mokesčių vengimas, pinigų plovimas, įmonių socialinė atsakomybė, ataskaitų teikimas apie nefinansinius sandorius, įmonių valdymas, viešieji pirkimai ir auditas. EESRK reguliariai priima nuomones dėl šių ES iniciatyvų.

| 3.6. | ES taip pat įtraukė kovos su korupcija ir sukčiavimu nuostatas į savo vidaus ir išorės finansavimo programas (įskaitant susijusias su sanglaudos, regionų, žemės ūkio, plėtros, kaimynystės ir vystymosi politika). |
| --- | --- |

3.6.

ES taip pat įtraukė kovos su korupcija ir sukčiavimu nuostatas į savo vidaus ir išorės finansavimo programas (įskaitant susijusias su sanglaudos, regionų, žemės ūkio, plėtros, kaimynystės ir vystymosi politika).

| 3.7. | Kaip pirmąją priemonę siekiant apsaugoti įstatymų besilaikančias ES bendroves trečiųjų šalių rinkose, EITP reglamento 1316/2013 65 konstatuojamojoje dalyje ir ERPB „Pirkimų politika ir taisyklės“ 3.24 taisyklėje išdėstyti principai, pagal kuriuos reikalaujama teisingai paskirstyti su sutartimi susijusią riziką, turėtų būti įtraukti į visų ES priemonių, susijusių su ES finansavimu, tekstą. |
| --- | --- |

3.7.

Kaip pirmąją priemonę siekiant apsaugoti įstatymų besilaikančias ES bendroves trečiųjų šalių rinkose, EITP reglamento 1316/2013 65 konstatuojamojoje dalyje ir ERPB „Pirkimų politika ir taisyklės“ 3.24 taisyklėje išdėstyti principai, pagal kuriuos reikalaujama teisingai paskirstyti su sutartimi susijusią riziką, turėtų būti įtraukti į visų ES priemonių, susijusių su ES finansavimu, tekstą.

| 3.8. | Remdamasi SESV 325 straipsniu Europos Komisija nuo 2011 m. įgyvendina išsamią kovos su sukčiavimu strategiją
  (COM(2011) 376), skirtą pagerinti visą kovos su sukčiavimu ciklą – sukčiavimo prevenciją, nustatymą bei tyrimo sąlygas – ir užtikrinti tinkamą žalos atlyginimą bei atgrasomąjį poveikį taikant atgrasomąsias sankcijas. Komisijos tarnybos parengė sektorines kovos su sukčiavimu strategijas. Taip pat aktualus direktyvos dėl baudžiamosios teisės priemonių kovai su ES finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu projektas (COM(2012)363). |
| --- | --- |

3.8.

Remdamasi SESV 325 straipsniu Europos Komisija nuo 2011 m. įgyvendina išsamią kovos su sukčiavimu strategiją
  (COM(2011) 376), skirtą pagerinti visą kovos su sukčiavimu ciklą – sukčiavimo prevenciją, nustatymą bei tyrimo sąlygas – ir užtikrinti tinkamą žalos atlyginimą bei atgrasomąjį poveikį taikant atgrasomąsias sankcijas. Komisijos tarnybos parengė sektorines kovos su sukčiavimu strategijas. Taip pat aktualus direktyvos dėl baudžiamosios teisės priemonių kovai su ES finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu projektas (COM(2012)363).

4.   Savireguliavimas. Su korupcija ir kyšininkavimu susiję etikos kodeksai

| 4.1. | Kovojant su korupcija ir kyšininkavimu svarbus vaidmuo tenka savireguliavimui. Bendrovės vis dažniau vertina įmonių atsakomybę, teisės aktų laikymąsi ir griežtą korupcijos prevenciją kaip bendros jų politikos ir valdymo dalį. Pavienių įmonių etikos kodeksai iš esmės pagrįsti tarptautinėmis ir sektoriaus gairėmis ir daroma prielaida, kad jais siekiama įgyvendinti susijusius ES standartus (nefinansinės informacijos teikimas, įmonių socialinė atsakomybė ir t. t.). Pagrindinis bendrovės kodekso tikslas – skatinti etišką elgesį visose bendrovės veiklos srityse, siekti, kad visi suinteresuotieji subjektai įsipareigotų laikytis šio elgesio taisyklių, ir skaidriai bei įtraukiai įgyvendinti šį kodeksą, be kita ko, užtikrinant socialinį dialogą. |
| --- | --- |

4.1.

Kovojant su korupcija ir kyšininkavimu svarbus vaidmuo tenka savireguliavimui. Bendrovės vis dažniau vertina įmonių atsakomybę, teisės aktų laikymąsi ir griežtą korupcijos prevenciją kaip bendros jų politikos ir valdymo dalį. Pavienių įmonių etikos kodeksai iš esmės pagrįsti tarptautinėmis ir sektoriaus gairėmis ir daroma prielaida, kad jais siekiama įgyvendinti susijusius ES standartus (nefinansinės informacijos teikimas, įmonių socialinė atsakomybė ir t. t.). Pagrindinis bendrovės kodekso tikslas – skatinti etišką elgesį visose bendrovės veiklos srityse, siekti, kad visi suinteresuotieji subjektai įsipareigotų laikytis šio elgesio taisyklių, ir skaidriai bei įtraukiai įgyvendinti šį kodeksą, be kita ko, užtikrinant socialinį dialogą.

| 4.2. | Pagrindinės tarptautinės gairės ir mechanizmai, kuriuose aprašomi principai, padedantys bendrovėms išvengti korupcijos ir kyšininkavimo ir skatinti etišką elgesį ir skaidrumą:






  — | Tarptautinių prekybos rūmų kovos su korupcija taisyklės, gairės dėl informavimo apie pažeidimus, vadovai ir kt.; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Pagrindinės tarptautinės gairės ir mechanizmai, kuriuose aprašomi principai, padedantys bendrovėms išvengti korupcijos ir kyšininkavimo ir skatinti etišką elgesį ir skaidrumą:

—

Tarptautinių prekybos rūmų kovos su korupcija taisyklės, gairės dėl informavimo apie pažeidimus, vadovai ir kt.;

| — | JT pasaulinis susitarimas; 10 kovos su korupcija principų ir papildomos gairės dėl ataskaitų teikimo; |
| --- | --- |

—

JT pasaulinis susitarimas; 10 kovos su korupcija principų ir papildomos gairės dėl ataskaitų teikimo;

| — | EBPO gairės, skirtos tarptautinėms įmonėms – rekomendacija Nr. 7 „Dėl kovos su kyšininkavimu, prekyba kyšiais ir turto prievartavimu“; |
| --- | --- |

—

EBPO gairės, skirtos tarptautinėms įmonėms – rekomendacija Nr. 7 „Dėl kovos su kyšininkavimu, prekyba kyšiais ir turto prievartavimu“;

| — | „Kovos su kyšininkavimu valdymo sistemų“ standartas ISO 37001 (dar rengiamas, ISO PC/278). |
| --- | --- |

—

„Kovos su kyšininkavimu valdymo sistemų“ standartas ISO 37001 (dar rengiamas, ISO PC/278).

| — | Pasaulio banko grupės kovos su korupcija gairės; |
| --- | --- |

—

Pasaulio banko grupės kovos su korupcija gairės;

| — | Pasaulinė atsiskaitymo iniciatyva (GRI, GR4); |
| --- | --- |

—

Pasaulinė atsiskaitymo iniciatyva (GRI, GR4);

| — | organizacijos „Transparency International“ kovos su sukčiavimu verslo principai ir kt.. |
| --- | --- |

—

organizacijos „Transparency International“ kovos su sukčiavimu verslo principai ir kt..

ES lygmeniu parengtos pramonės įmonių gairės, pvz., Europos statybos pramonės (http://www.fiec.eu, įskaitant susijusias gaires ir bendrus pareiškimus), gavybos pramonės (www.eiti.org) yra itin aktualios susijusiuose pramonės sektoriuose. Tas pats pasakytina ir apie nacionalines gaires, pvz., Vokietijos tvarumo kodeksą, Danijos pramonės gaires, kurios laikomos labai svarbiomis priemonėmis, padedančiomis įmonėms laikytis tam tikrų elgesio normų.

| 4.3. | Europos Parlamentas ir Komisija yra priėmę savo vidaus etikos gaires, papildančias ES tarnybos nuostatuose išdėstytas valstybės tarnautojų prievoles, įskaitant Europos Komisijos narių elgesio kodeksą ir Europos Parlamento narių elgesio kodeksą, kuriuose nustatyta, kaip reikia elgtis gavus dovanas ir aukas, kitą finansinę naudą ir atsiradus interesų konfliktui. EESRK yra priėmęs panašius kodeksus. |
| --- | --- |

4.3.

Europos Parlamentas ir Komisija yra priėmę savo vidaus etikos gaires, papildančias ES tarnybos nuostatuose išdėstytas valstybės tarnautojų prievoles, įskaitant Europos Komisijos narių elgesio kodeksą ir Europos Parlamento narių elgesio kodeksą, kuriuose nustatyta, kaip reikia elgtis gavus dovanas ir aukas, kitą finansinę naudą ir atsiradus interesų konfliktui. EESRK yra priėmęs panašius kodeksus.

5.   Pastabos dėl verslo bendruomenės ir pilietinės visuomenės lūkesčių

| 5.1. | Dabartiniai korupcijos ir su viešuoju finansavimu susijusio sukčiavimo ES mastai yra netoleruotini. Nuo šių reiškinių padarinių visų pirma kenčia pilietinė visuomenė ir verslas. Dėl korupcijos vartotojas patiria papildomų išlaidų, o etikos standartų besilaikančios bendrovės susiduria su nestabilia padėtimi. EESRK apgailestaudamas atkreipia dėmesį į ES valstybėse narėse paplitusią korupciją ir sukčiavimą ir silpną Vyriausybių ir vietos valdžios institucijų politinį įsipareigojimą veiksmingai kovoti su korupcija, įskaitant prastą galiojančių tarptautinių, Europos ir nacionalinių priemonių įgyvendinimą ir vykdymą. |
| --- | --- |

5.1.

Dabartiniai korupcijos ir su viešuoju finansavimu susijusio sukčiavimo ES mastai yra netoleruotini. Nuo šių reiškinių padarinių visų pirma kenčia pilietinė visuomenė ir verslas. Dėl korupcijos vartotojas patiria papildomų išlaidų, o etikos standartų besilaikančios bendrovės susiduria su nestabilia padėtimi. EESRK apgailestaudamas atkreipia dėmesį į ES valstybėse narėse paplitusią korupciją ir sukčiavimą ir silpną Vyriausybių ir vietos valdžios institucijų politinį įsipareigojimą veiksmingai kovoti su korupcija, įskaitant prastą galiojančių tarptautinių, Europos ir nacionalinių priemonių įgyvendinimą ir vykdymą.

| 5.1.1. | Piliečiai, socialiniai subjektai ir ekonominės veiklos vykdytojai, nepaisant jų gyvenamosios ar įsisteigimo vietos Europoje, turi teisę gyventi ir veikti skaidrioje ir sąžiningai valdomoje visuomenėje, kuri remiasi teisinės valstybės principu. Dėl finansų ir euro krizės piliečiai vis aktyviau kritikuoja pasipiktinimą keliančią korupciją ir vis mažiau pasitiki demokratiniu valdymu ES lygmeniu, todėl plinta euroskepticizmas. Pilietinė visuomenė tikisi, kad ES ir valstybės narės dės daugiau pastangų kovodamos su korupcija ir sukčiavimu. Sprendimus priimantys asmenys turi sugebėti įtikinti, kad jie veikia visuomenės labui. |
| --- | --- |

5.1.1.

Piliečiai, socialiniai subjektai ir ekonominės veiklos vykdytojai, nepaisant jų gyvenamosios ar įsisteigimo vietos Europoje, turi teisę gyventi ir veikti skaidrioje ir sąžiningai valdomoje visuomenėje, kuri remiasi teisinės valstybės principu. Dėl finansų ir euro krizės piliečiai vis aktyviau kritikuoja pasipiktinimą keliančią korupciją ir vis mažiau pasitiki demokratiniu valdymu ES lygmeniu, todėl plinta euroskepticizmas. Pilietinė visuomenė tikisi, kad ES ir valstybės narės dės daugiau pastangų kovodamos su korupcija ir sukčiavimu. Sprendimus priimantys asmenys turi sugebėti įtikinti, kad jie veikia visuomenės labui.

| 5.2. | Dėl šių priežasčių EESRK taip pat stengiasi spręsti šią problemą. Komitetas remia Europos Komisijos siekį užtikrinti pilietinės visuomenės dalyvavimą kovojant su korupcija; pagrindinis nuomonės tikslas – padėti Komisijai rengti kitą kovos su korupcija ataskaitą (2016 m.) ir prisiimti jam tenkančią atsakomybės dalį didinant informuotumą, skleidžiant informaciją ir skatinant skaidrumą. |
| --- | --- |

5.2.

Dėl šių priežasčių EESRK taip pat stengiasi spręsti šią problemą. Komitetas remia Europos Komisijos siekį užtikrinti pilietinės visuomenės dalyvavimą kovojant su korupcija; pagrindinis nuomonės tikslas – padėti Komisijai rengti kitą kovos su korupcija ataskaitą (2016 m.) ir prisiimti jam tenkančią atsakomybės dalį didinant informuotumą, skleidžiant informaciją ir skatinant skaidrumą.

| 5.3. | Korupcija yra susijusi ne tik su sąžiningumo ir etikos, bet ir ekonominiais klausimais, nes ji kenkia teisėtai ekonomikai, t. y. sąžiningoms prekybos, investicijų ir konkurencijos aplinkybėms ir sąlygoms, ir todėl daro neigiamą poveikį augimui ir konkurencijai. Pasaulio banko ir Pasaulio ekonomikos forumo duomenimis, ekonomikos konkurencingumas glaudžiai susijęs su Vyriausybės gebėjimu kontroliuoti korupciją. Atlikus tyrimus nustatyta, kad korupcijos kontrolė ES glaudžiai susijusi su sąlygomis verslui, o korupcija daro neigiamą poveikį privačioms investicijoms. |
| --- | --- |

5.3.

Korupcija yra susijusi ne tik su sąžiningumo ir etikos, bet ir ekonominiais klausimais, nes ji kenkia teisėtai ekonomikai, t. y. sąžiningoms prekybos, investicijų ir konkurencijos aplinkybėms ir sąlygoms, ir todėl daro neigiamą poveikį augimui ir konkurencijai. Pasaulio banko ir Pasaulio ekonomikos forumo duomenimis, ekonomikos konkurencingumas glaudžiai susijęs su Vyriausybės gebėjimu kontroliuoti korupciją. Atlikus tyrimus nustatyta, kad korupcijos kontrolė ES glaudžiai susijusi su sąlygomis verslui, o korupcija daro neigiamą poveikį privačioms investicijoms.

| 5.3.1. | Dėl korupcijos bendrovės patiria papildomų išlaidų, nes korumpuotoje aplinkoje sąžiningos bendrovės rizikuoja prarasti sutartis. Taigi korupcija mažina vidaus rinkos efektyvumą ir todėl gali turėti žalingo poveikio pastangoms siekti augimo strategijos „Europa 2020“ tikslų ir didinti Europos konkurencingumą pasaulyje, todėl Europoje tampa sunkiau siekti didesnio užimtumo ir gerovės, taip pat silpnėja užsienyje veiklą vykdančių ES bendrovių konkurencingumas. |
| --- | --- |

5.3.1.

Dėl korupcijos bendrovės patiria papildomų išlaidų, nes korumpuotoje aplinkoje sąžiningos bendrovės rizikuoja prarasti sutartis. Taigi korupcija mažina vidaus rinkos efektyvumą ir todėl gali turėti žalingo poveikio pastangoms siekti augimo strategijos „Europa 2020“ tikslų ir didinti Europos konkurencingumą pasaulyje, todėl Europoje tampa sunkiau siekti didesnio užimtumo ir gerovės, taip pat silpnėja užsienyje veiklą vykdančių ES bendrovių konkurencingumas.

| 5.3.2. | Sėkmingai su korupcija kovojančios bendrovės pritraukia investuotojus. Bendrovių įvaizdžiui taip pat gresia pavojus, nes bendrovę pripažinus kalta dėl kyšininkavimo ir korupcijos nukenčia ne tik tos bendrovės reputacija, bet ir metamas šešėlis ant visos verslo bendruomenės. Tačiau nuostatose apie kovos su korupcija teisės aktų laikymąsi ir atskaitomybės reikalavimus taip pat reikėtų atsižvelgti ir į administracinę bei finansinę naštą, kuri tenka įmonėms, visų pirma, MVĮ. |
| --- | --- |

5.3.2.

Sėkmingai su korupcija kovojančios bendrovės pritraukia investuotojus. Bendrovių įvaizdžiui taip pat gresia pavojus, nes bendrovę pripažinus kalta dėl kyšininkavimo ir korupcijos nukenčia ne tik tos bendrovės reputacija, bet ir metamas šešėlis ant visos verslo bendruomenės. Tačiau nuostatose apie kovos su korupcija teisės aktų laikymąsi ir atskaitomybės reikalavimus taip pat reikėtų atsižvelgti ir į administracinę bei finansinę naštą, kuri tenka įmonėms, visų pirma, MVĮ.

| 5.4. | Daugelyje valstybių narių žiniasklaida nuolat praneša apie korupciją aukščiausiu lygmeniu. Piliečių nuomone, didžiausią žalą visuomenei daro politinė korupcija (pavyzdžiui, susijusi su paskyrimais, kyšiais ir politinių partijų bei rinkimų kampanijų finansavimu, taip pat sporto renginių rezultatų klastojimu) ypač kai joje dalyvauja teisminės ir policijos institucijos. Būtina sustabdyti ne tik tokius reiškinius, bet ir daugumoje valstybių narių visuotinai paplitusią neoficialių mokėjimų praktiką, kuri daro įtaką kasdieniam piliečių gyvenimui. Atrodo, kad šie visuomeniniai reiškiniai yra pagrįsti požiūrio į teisėtumą pokyčiais. Šią problemą būtina spręsti, nes piliečiai turi teisę į teisinę valstybę, gerą valdymą ir viešąsias paslaugas be korupcijos. Būtina keisti požiūrį ir korupcijos kultūrą, kur jos esama, reikėtų pakeisti skaidrumo kultūra. Šios problemos turėtų būti iš esmės sprendžiamos teisės aktais ir iš dalies ugdymo ir švietimo priemonėmis. |
| --- | --- |

5.4.

Daugelyje valstybių narių žiniasklaida nuolat praneša apie korupciją aukščiausiu lygmeniu. Piliečių nuomone, didžiausią žalą visuomenei daro politinė korupcija (pavyzdžiui, susijusi su paskyrimais, kyšiais ir politinių partijų bei rinkimų kampanijų finansavimu, taip pat sporto renginių rezultatų klastojimu) ypač kai joje dalyvauja teisminės ir policijos institucijos. Būtina sustabdyti ne tik tokius reiškinius, bet ir daugumoje valstybių narių visuotinai paplitusią neoficialių mokėjimų praktiką, kuri daro įtaką kasdieniam piliečių gyvenimui. Atrodo, kad šie visuomeniniai reiškiniai yra pagrįsti požiūrio į teisėtumą pokyčiais. Šią problemą būtina spręsti, nes piliečiai turi teisę į teisinę valstybę, gerą valdymą ir viešąsias paslaugas be korupcijos. Būtina keisti požiūrį ir korupcijos kultūrą, kur jos esama, reikėtų pakeisti skaidrumo kultūra. Šios problemos turėtų būti iš esmės sprendžiamos teisės aktais ir iš dalies ugdymo ir švietimo priemonėmis.

| 5.5. | EESRK pritaria Europos Komisijos kovos su korupcija priemonėms ir rekomendacijoms, remia ES pastangas kovoti su sukčiavimu bei Europos Parlamento veiklą šioje srityje, visų pirma 2014–2019 m. kovos su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu veiksmų planą. Be to, Europos Tarybos valstybių prieš korupciją grupės (GRECO), JT, EBPO ir Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) ataskaitose pateiktos rekomendacijos yra labai svarbios ir į jas reikėtų atsižvelgti stiprinant ES bei jos valstybių narių kovos su korupcija politiką ir veiksmus. |
| --- | --- |

5.5.

EESRK pritaria Europos Komisijos kovos su korupcija priemonėms ir rekomendacijoms, remia ES pastangas kovoti su sukčiavimu bei Europos Parlamento veiklą šioje srityje, visų pirma 2014–2019 m. kovos su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu veiksmų planą. Be to, Europos Tarybos valstybių prieš korupciją grupės (GRECO), JT, EBPO ir Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) ataskaitose pateiktos rekomendacijos yra labai svarbios ir į jas reikėtų atsižvelgti stiprinant ES bei jos valstybių narių kovos su korupcija politiką ir veiksmus.

| 5.6. | Dėl tvirtų valstybių narių ekonominių ryšių ir didėjančio tarpvalstybinių pinigų srautų masto ir tempo didėja korupcijos plitimo ES rizika. Korupcija tapo tarpvalstybiniu reiškiniu, todėl jos nebegalima vertinti tik kaip nacionalinėje baudžiamojoje teisėje nustatytos nusikalstamos veikos. Ją galima palyginti su užkrečiama liga, kuriai neatsparus nė vienas – norint nuo jos apsisaugoti, būtina tikslinga sveikatos profilaktika. Norint pasiekti didelės pažangos, reikia atsisakyti šiandien taikomo padriko požiūrio ir šią problemą spręsti nuosekliau. Šis aspektas turėtų būti tinkamai nagrinėjamas Komisijos ataskaitose – kovos su korupcija priemones būtina kurti ir įgyvendinti atsižvelgiant į vis labiau integruotą Europą ir pasaulio ekonomiką. |
| --- | --- |

5.6.

Dėl tvirtų valstybių narių ekonominių ryšių ir didėjančio tarpvalstybinių pinigų srautų masto ir tempo didėja korupcijos plitimo ES rizika. Korupcija tapo tarpvalstybiniu reiškiniu, todėl jos nebegalima vertinti tik kaip nacionalinėje baudžiamojoje teisėje nustatytos nusikalstamos veikos. Ją galima palyginti su užkrečiama liga, kuriai neatsparus nė vienas – norint nuo jos apsisaugoti, būtina tikslinga sveikatos profilaktika. Norint pasiekti didelės pažangos, reikia atsisakyti šiandien taikomo padriko požiūrio ir šią problemą spręsti nuosekliau. Šis aspektas turėtų būti tinkamai nagrinėjamas Komisijos ataskaitose – kovos su korupcija priemones būtina kurti ir įgyvendinti atsižvelgiant į vis labiau integruotą Europą ir pasaulio ekonomiką.

| 5.6.1. | Todėl ES darbotvarkėje kovai su korupcija reikia skirti daugiau dėmesio – ES turėtų atlikti svarbesnį vaidmenį skatindama skaidrumą ir užtikrindama vidaus rinkos, išorės santykių ir ES institucijų veiklos bei išlaidų vientisumą. Visose susijusiose ES vidaus ir išorės politikos srityse reikėtų daugiau dėmesio skirti kovai su korupcija ir sukčiavimu. Įmonės ir pilietinė visuomenė tikisi tokių pokyčių, o nuomonėje atkreipiamas dėmesys į būtinumą ES užtikrinti veiksmingą vadovavimą ir koordinavimą. ES gali pasinaudoti savo politine įtaka ir skatinti kurti ES erdvę, pagrįstą sąžiningumu ir griežtais kovos su korupcija standartais. |
| --- | --- |

5.6.1.

Todėl ES darbotvarkėje kovai su korupcija reikia skirti daugiau dėmesio – ES turėtų atlikti svarbesnį vaidmenį skatindama skaidrumą ir užtikrindama vidaus rinkos, išorės santykių ir ES institucijų veiklos bei išlaidų vientisumą. Visose susijusiose ES vidaus ir išorės politikos srityse reikėtų daugiau dėmesio skirti kovai su korupcija ir sukčiavimu. Įmonės ir pilietinė visuomenė tikisi tokių pokyčių, o nuomonėje atkreipiamas dėmesys į būtinumą ES užtikrinti veiksmingą vadovavimą ir koordinavimą. ES gali pasinaudoti savo politine įtaka ir skatinti kurti ES erdvę, pagrįstą sąžiningumu ir griežtais kovos su korupcija standartais.

| 5.7. | Siekiant parengti patikimą ir išsamią strategiją reikia ne ko kito, o aiškaus įsipareigojimo – Europos kovos su korupcija pakto. Ji turi būti valdoma „iš viršaus“ ir ją įgyvendinant turi dalyvauti visi ES, nacionalinio ir vietos lygmens suinteresuotieji subjektai. |
| --- | --- |

5.7.

Siekiant parengti patikimą ir išsamią strategiją reikia ne ko kito, o aiškaus įsipareigojimo – Europos kovos su korupcija pakto. Ji turi būti valdoma „iš viršaus“ ir ją įgyvendinant turi dalyvauti visi ES, nacionalinio ir vietos lygmens suinteresuotieji subjektai.

| 5.8. | Valstybės narės pirmosios imasi kovos su korupcija ir sukčiavimu veiksmų. Jos yra atsakingos už griežtų kovos su korupcija priemonių įgyvendinimą (siekiant spręsti politinių ir teisminių institucijų valdymo korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo problemą visų pirma reikia griežtų teisės aktų ir veikiančios kovos su korupcija institucijos), aktyvų dalyvavimą vykdant tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir visuomenės informuotumo apie kovą su korupcija ir sukčiavimu didinimą. |
| --- | --- |

5.8.

Valstybės narės pirmosios imasi kovos su korupcija ir sukčiavimu veiksmų. Jos yra atsakingos už griežtų kovos su korupcija priemonių įgyvendinimą (siekiant spręsti politinių ir teisminių institucijų valdymo korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo problemą visų pirma reikia griežtų teisės aktų ir veikiančios kovos su korupcija institucijos), aktyvų dalyvavimą vykdant tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir visuomenės informuotumo apie kovą su korupcija ir sukčiavimu didinimą.

| 5.8.1. | Svarbu, kad į nacionalinę kovą su korupcija įsijungtų ir pilietinė visuomenė, įskaitant verslo asociacijas ir socialinius partnerius, visų pirma siekiant didinti informuotumą bei teikti rekomendacijas, kaip išvengti korupcijos, sukčiavimo ir kyšininkavimo. Šiuo atžvilgiu itin svarbus atskirų bendrovių ir valdžios institucijų elgesys. Nacionaliniu lygmeniu valstybėms kovojant su korupcija svarbų vaidmenį taip pat atliktų, pavyzdžiui, EBPO nacionaliniai informacijos centrai ir organizacijos „Transparency International“ palaikymo ir teisinės konsultacijos centrai (ALAC). Žiniasklaida turėtų pripažinti savo svarbų vaidmenį ir atsakomybę didinant visuomenės informuotumą apie korupciją ir kovos su korupcija pastangas valstybėse narėse. |
| --- | --- |

5.8.1.

Svarbu, kad į nacionalinę kovą su korupcija įsijungtų ir pilietinė visuomenė, įskaitant verslo asociacijas ir socialinius partnerius, visų pirma siekiant didinti informuotumą bei teikti rekomendacijas, kaip išvengti korupcijos, sukčiavimo ir kyšininkavimo. Šiuo atžvilgiu itin svarbus atskirų bendrovių ir valdžios institucijų elgesys. Nacionaliniu lygmeniu valstybėms kovojant su korupcija svarbų vaidmenį taip pat atliktų, pavyzdžiui, EBPO nacionaliniai informacijos centrai ir organizacijos „Transparency International“ palaikymo ir teisinės konsultacijos centrai (ALAC). Žiniasklaida turėtų pripažinti savo svarbų vaidmenį ir atsakomybę didinant visuomenės informuotumą apie korupciją ir kovos su korupcija pastangas valstybėse narėse.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 16 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/73 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/73

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Ilgalaikio, darnaus ir pažangaus Europos atviros jūros pramonės vystymosi galimybių ir jos ryšio su Europos Sąjungos jūrų pramone“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2016/C 013/12)

| Pranešėjas | Marian KRZAKLEWSKI |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | José Custódio LEIRIÃO |

Pranešėjas

Marian KRZAKLEWSKI

Bendrapranešėjis

José Custódio LEIRIÃO

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2015 m. sausio 22 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Ilgalaikio, darnaus ir pažangaus Europos atviros jūros pramonės vystymosi galimybių ir jos ryšio su Europos Sąjungos jūrų pramone

(nuomonė savo iniciatyva).

Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI), kuri buvo atsakinga už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, priėmė savo nuomonę 2015 m. liepos 15 d. Pranešėjas Marian Krzaklewski, antrasis pranešėjas – José Custódio Leirião.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (2015 m. rugsėjo 16 d. posėdis) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 132 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 3 susilaikius:

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Atviros jūros pramonę sudaro šie sektoriai: energijos gamybos ir dujų, naftos bei mineralų gavybos jūroje sektoriai. EESRK mano, kad rinkos, susijusios su šiais sektoriais, yra vienos iš dinamiškiausiai besivystančių ir suteikia ilgalaikio, darnaus ir pažangaus vystymosi galimybių. |
| --- | --- |

1.1.

Atviros jūros pramonę sudaro šie sektoriai: energijos gamybos ir dujų, naftos bei mineralų gavybos jūroje sektoriai. EESRK mano, kad rinkos, susijusios su šiais sektoriais, yra vienos iš dinamiškiausiai besivystančių ir suteikia ilgalaikio, darnaus ir pažangaus vystymosi galimybių.

| 1.2. | EESRK yra įsitikinęs, kad, siekiant užtikrinti darnų atviros jūros pramonės vystymąsi, yra būtina bendra vientisa Europos strateginė vizija, kuri užtikrintų pažangias technologijas ir inovatyvius šiai pramonei skirtus sprendimus. Technologijos yra šios bendros strateginės vizijos pagrindas. |
| --- | --- |

1.2.

EESRK yra įsitikinęs, kad, siekiant užtikrinti darnų atviros jūros pramonės vystymąsi, yra būtina bendra vientisa Europos strateginė vizija, kuri užtikrintų pažangias technologijas ir inovatyvius šiai pramonei skirtus sprendimus. Technologijos yra šios bendros strateginės vizijos pagrindas.

| 1.3. | Komitetas laikosi nuomonės, kad šiuo metu trūksta bendros Europos strateginės vizijos, kuri būtų skirta visai atviros jūros pramonei ir ją sudarantiems sektoriams. Nors Komisija ir Taryba laipsniškai plečia šios pramonės, o ypač atviros jūros naftos ir dujų sektoriaus reguliavimo ribas, nematyti darnios ir bendros šių veiksmų koncepcijos. |
| --- | --- |

1.3.

Komitetas laikosi nuomonės, kad šiuo metu trūksta bendros Europos strateginės vizijos, kuri būtų skirta visai atviros jūros pramonei ir ją sudarantiems sektoriams. Nors Komisija ir Taryba laipsniškai plečia šios pramonės, o ypač atviros jūros naftos ir dujų sektoriaus reguliavimo ribas, nematyti darnios ir bendros šių veiksmų koncepcijos.

| 1.4. | EESRK nuomone, tai, kad atviros jūros pramonei trūksta strateginio pagrindo, taip pat lemia nepakankamas atviros jūros pramonės, Sąjungos institucijų, valstybių narių ir pilietinės visuomenės organizacijų bendradarbiavimas. Todėl Komitetas mano, kad būtent Europos atviros jūros pramonės strateginės vizijos suformulavimo ir įgyvendinimo idėja leistų pasiekti veiksmingą ir naudingą jūrų ištekliais besinaudojančių suinteresuotųjų subjektų, taip pat ir iš kitų sektorių (pavyzdžiui, turizmo), bendradarbiavimo lygį. |
| --- | --- |

1.4.

EESRK nuomone, tai, kad atviros jūros pramonei trūksta strateginio pagrindo, taip pat lemia nepakankamas atviros jūros pramonės, Sąjungos institucijų, valstybių narių ir pilietinės visuomenės organizacijų bendradarbiavimas. Todėl Komitetas mano, kad būtent Europos atviros jūros pramonės strateginės vizijos suformulavimo ir įgyvendinimo idėja leistų pasiekti veiksmingą ir naudingą jūrų ištekliais besinaudojančių suinteresuotųjų subjektų, taip pat ir iš kitų sektorių (pavyzdžiui, turizmo), bendradarbiavimo lygį.

| 1.5. | Atsižvelgdamas į ankstesnes išvadas, EESRK susirūpinęs pažymi, kad Komisijos atstovai nedalyvavo nei dviejuose analizės grupės posėdžiuose, nei Aberdyne vykusiame viešame svarstyme siekiant parengti nuomonę savo iniciatyva dėl Europos atviros jūros pramonės. |
| --- | --- |

1.5.

Atsižvelgdamas į ankstesnes išvadas, EESRK susirūpinęs pažymi, kad Komisijos atstovai nedalyvavo nei dviejuose analizės grupės posėdžiuose, nei Aberdyne vykusiame viešame svarstyme siekiant parengti nuomonę savo iniciatyva dėl Europos atviros jūros pramonės.

| 1.6. | Kompleksiškai išanalizavęs atviros jūros pramonės ir Europos jūrų pramonės santykius, Komitetas pažymi, kad atviros jūros pramonė sukuria labai stiprias, neretai „žaliąsias“ paskatas Europos pramonei, ypač - laivų statybos, remonto ir jūrinės įrangos pramonės sektoriui. Galima teigti, kad dėl atviros jūros pramonės paklausos Europos laivų statybos pramonė išvengė dar neseniai jai iškilusios grėsmės prarasti kritinę užsakymų masę. |
| --- | --- |

1.6.

Kompleksiškai išanalizavęs atviros jūros pramonės ir Europos jūrų pramonės santykius, Komitetas pažymi, kad atviros jūros pramonė sukuria labai stiprias, neretai „žaliąsias“ paskatas Europos pramonei, ypač - laivų statybos, remonto ir jūrinės įrangos pramonės sektoriui. Galima teigti, kad dėl atviros jūros pramonės paklausos Europos laivų statybos pramonė išvengė dar neseniai jai iškilusios grėsmės prarasti kritinę užsakymų masę.

| 1.7. | Komitetas mano, kad, atsižvelgiant į tebevykstantį direktyvos dėl naftos ir dujų pramonės jūroje įgyvendinimo procesą, Europos Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turi suorganizuoti patikros sistemą ir nurodyti, kaip padidinti ekonominės veiklos vykdytojų finansines galimybes šiame sektoriuje siekiant padengti remonto išlaidas po avarijų. |
| --- | --- |

1.7.

Komitetas mano, kad, atsižvelgiant į tebevykstantį direktyvos dėl naftos ir dujų pramonės jūroje įgyvendinimo procesą, Europos Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turi suorganizuoti patikros sistemą ir nurodyti, kaip padidinti ekonominės veiklos vykdytojų finansines galimybes šiame sektoriuje siekiant padengti remonto išlaidas po avarijų.

| 1.7.1. | Reikia parengti ir įgyvendinti „saugumo kultūros“ programą ir imtis veiksmų, kuriais atviros jūros pramonės įmonės skatintų ir palaikytų mokymo institucijų akreditavimą, siekiant rengti platesnius mokymus saugumo srityje, kurie apimtų ir aplinkos apsaugos klausimą. EESRK pareiškia, kad siekis užtikrinti aukštą saugumo lygį atviros jūros pramonėje taip pat priklauso nuo gerų darbo sąlygų jūroje užtikrinimo. |
| --- | --- |

1.7.1.

Reikia parengti ir įgyvendinti „saugumo kultūros“ programą ir imtis veiksmų, kuriais atviros jūros pramonės įmonės skatintų ir palaikytų mokymo institucijų akreditavimą, siekiant rengti platesnius mokymus saugumo srityje, kurie apimtų ir aplinkos apsaugos klausimą. EESRK pareiškia, kad siekis užtikrinti aukštą saugumo lygį atviros jūros pramonėje taip pat priklauso nuo gerų darbo sąlygų jūroje užtikrinimo.

| 1.8. | EESRK ragina Komisiją ir suinteresuotąsias valstybes nares, bendradarbiaujant su TDO ir socialiniais partneriais, imtis veiksmų siekiant įvertinti galimybes į Konvenciją įtraukti OO&G (angl. offshore oil and gas –nafta ir dujos atviroje jūroje) ir OWE (anglų k. offshore wind energy – jūros vėjo energija atviroje jūroje) pramonės darbuotojus ES ir EEE. |
| --- | --- |

1.8.

EESRK ragina Komisiją ir suinteresuotąsias valstybes nares, bendradarbiaujant su TDO ir socialiniais partneriais, imtis veiksmų siekiant įvertinti galimybes į Konvenciją įtraukti OO&G (angl. offshore oil and gas –nafta ir dujos atviroje jūroje) ir OWE (anglų k. offshore wind energy – jūros vėjo energija atviroje jūroje) pramonės darbuotojus ES ir EEE.

| 1.9. | Komitetas laikosi nuomonės, kad Komisija ir Europos sektoriniai socialiniai partneriai, atstovaujantys atviros jūros pramonei, turi pasinaudoti geru pavyzdžiu, kaip antai 2009 m. direktyva, kuria, remiantis Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) ir Europos laivų savininkų asociacijos (ECSA) sudarytu europiniu sektoriniu susitarimu, į ES teisę perkeliama konvencija dėl darbo jūroje. |
| --- | --- |

1.9.

Komitetas laikosi nuomonės, kad Komisija ir Europos sektoriniai socialiniai partneriai, atstovaujantys atviros jūros pramonei, turi pasinaudoti geru pavyzdžiu, kaip antai 2009 m. direktyva, kuria, remiantis Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) ir Europos laivų savininkų asociacijos (ECSA) sudarytu europiniu sektoriniu susitarimu, į ES teisę perkeliama konvencija dėl darbo jūroje.

| 1.10. | Atsižvelgdamas į prognozes, kad ES ir EEE atviros jūros pramonei trūks kvalifikuotų darbuotojų ir gebėjimų, EESRK laikosi nuomonės, kad tam reikia užkirsti kelią, užtikrinant geras darbo sąlygas (įtraukimas į Konvencijos dėl darbo jūroje reguliavimo sritį), taikant gebėjimų pritaikymo bei profesinio rengimo politiką ir skatinant jaunimą dirbti jūroje. |
| --- | --- |

1.10.

Atsižvelgdamas į prognozes, kad ES ir EEE atviros jūros pramonei trūks kvalifikuotų darbuotojų ir gebėjimų, EESRK laikosi nuomonės, kad tam reikia užkirsti kelią, užtikrinant geras darbo sąlygas (įtraukimas į Konvencijos dėl darbo jūroje reguliavimo sritį), taikant gebėjimų pritaikymo bei profesinio rengimo politiką ir skatinant jaunimą dirbti jūroje.

| 1.11. | Atviros jūros pramonės srityje Komisija ir valstybės narės turi skatinti bendradarbiavimą ir viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystę (PPP), įskaitant bendras įmones, garantijas, produkcijos pasidalijimo ir koncesijų principus. Koordinavimas turi būti susijęs su teisiniais pagrindais, teritorijų planavimu, geologiniais tyrimais ir aplinkos apsauga, taip pat su tvaraus energijos išteklių naudojimo klausimu. |
| --- | --- |

1.11.

Atviros jūros pramonės srityje Komisija ir valstybės narės turi skatinti bendradarbiavimą ir viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystę (PPP), įskaitant bendras įmones, garantijas, produkcijos pasidalijimo ir koncesijų principus. Koordinavimas turi būti susijęs su teisiniais pagrindais, teritorijų planavimu, geologiniais tyrimais ir aplinkos apsauga, taip pat su tvaraus energijos išteklių naudojimo klausimu.

| 1.12. | EESRK laikosi nuomonės, kad vienas iš atviros jūros gavybos sektoriaus europeizacijos aspektų turėtų būti Komisijos dalyvavimas plačiai suprantamoje geologinių tyrimų programoje taikant IRT, siekiant užtikrinti duomenis, kurie būtų naudojami darniau šiuo metu ir ateityje eksploatuojant jūrų žaliavų išteklius. |
| --- | --- |

1.12.

EESRK laikosi nuomonės, kad vienas iš atviros jūros gavybos sektoriaus europeizacijos aspektų turėtų būti Komisijos dalyvavimas plačiai suprantamoje geologinių tyrimų programoje taikant IRT, siekiant užtikrinti duomenis, kurie būtų naudojami darniau šiuo metu ir ateityje eksploatuojant jūrų žaliavų išteklius.

| 1.13. | Komiteto vertinimu, esminiai atviros jūros pramonės uždaviniai, atsižvelgiant į globalią ir europinę konkurenciją ir reguliavimo reikalavimus, yra:






  — | gavyba giliuosiuose vandenyse, o jūros vėjo energijos srityje – perėjimas prie didesnių atstumų nuo kranto ir gilesnių atvirųjų vandenų, |
| --- | --- | --- |

1.13.

Komiteto vertinimu, esminiai atviros jūros pramonės uždaviniai, atsižvelgiant į globalią ir europinę konkurenciją ir reguliavimo reikalavimus, yra:

—

gavyba giliuosiuose vandenyse, o jūros vėjo energijos srityje – perėjimas prie didesnių atstumų nuo kranto ir gilesnių atvirųjų vandenų,

| — | procedūros, susijusios su horizontaliuoju gręžimu ir uolienų ardymu jūroje, laikantis aplinkai taikomų reikalavimų, |
| --- | --- |

—

procedūros, susijusios su horizontaliuoju gręžimu ir uolienų ardymu jūroje, laikantis aplinkai taikomų reikalavimų,

| — | jūros įrenginių infrastruktūros senėjimo valdymas, |
| --- | --- |

—

jūros įrenginių infrastruktūros senėjimo valdymas,

| — | išteklių atradimas, registravimas ir eksploatavimas arkties teritorijoje, |
| --- | --- |

—

išteklių atradimas, registravimas ir eksploatavimas arkties teritorijoje,

| — | reagavimas į žaliuosius skatinamuosius veiksnius, kuriuos lemia MARPOL konvencija ir Konvencija dėl balastinių vandenų bei direktyva dėl atidavimo į metalo laužą. |
| --- | --- |

—

reagavimas į žaliuosius skatinamuosius veiksnius, kuriuos lemia MARPOL konvencija ir Konvencija dėl balastinių vandenų bei direktyva dėl atidavimo į metalo laužą.

| 1.14. | EESRK ragina atviros jūros pramonės sektorius, pakrantės regionus ir tiekimo grandinės įmones bendradarbiauti tinkle su tyrimo centrais ir universitetais pagal programą „Horizontas 2020“ ir projektus, susijusius su „pažangiąja specializacija“. Bendradarbiaujant šioje srityje, reikia įtraukti daugiau klausimų, susijusių su inovacijomis ir ekologija, ir išnaudoti galimybę, kurią suteikia Europos strateginių investicijų fondas. |
| --- | --- |

1.14.

EESRK ragina atviros jūros pramonės sektorius, pakrantės regionus ir tiekimo grandinės įmones bendradarbiauti tinkle su tyrimo centrais ir universitetais pagal programą „Horizontas 2020“ ir projektus, susijusius su „pažangiąja specializacija“. Bendradarbiaujant šioje srityje, reikia įtraukti daugiau klausimų, susijusių su inovacijomis ir ekologija, ir išnaudoti galimybę, kurią suteikia Europos strateginių investicijų fondas.

| 1.14.1. | EESRK ragina Komisiją apsvarstyti galimybę pakoreguoti struktūrinių fondų lėšas arba Juncker planą, siekiant remti atviros jūros pramonės investicijas ir inovacijas. |
| --- | --- |

1.14.1.

EESRK ragina Komisiją apsvarstyti galimybę pakoreguoti struktūrinių fondų lėšas arba Juncker planą, siekiant remti atviros jūros pramonės investicijas ir inovacijas.

| 1.15. | Komitetas laikosi nuomonės, kad reikia aktualizuoti strategiją „Europa 2020“ (peržiūra), siekiant įgyvendinti Sąjungos reikalavimus, susijusius su veikla jūroje, projektais, kvalifikuotos darbo jėgos ištekliais, tvaraus vystymosi finansavimu ir skatinimu, atsižvelgiant į pareigų ir kvalifikacijų, kurios yra būtinos atviros jūros pramonės srityse, plačias galimybes ir įvairovę. |
| --- | --- |

1.15.

Komitetas laikosi nuomonės, kad reikia aktualizuoti strategiją „Europa 2020“ (peržiūra), siekiant įgyvendinti Sąjungos reikalavimus, susijusius su veikla jūroje, projektais, kvalifikuotos darbo jėgos ištekliais, tvaraus vystymosi finansavimu ir skatinimu, atsižvelgiant į pareigų ir kvalifikacijų, kurios yra būtinos atviros jūros pramonės srityse, plačias galimybes ir įvairovę.

| 1.16. | EESRK ragina Europos Komisiją skatinti diskusijas dėl galimybių parengti konkrečią Šiaurės jūrai skirtą strategiją, kuri spręstų uždavinius, susijusius su tvaria ir konkurencinga atviros jūros pramone Europoje. |
| --- | --- |

1.16.

EESRK ragina Europos Komisiją skatinti diskusijas dėl galimybių parengti konkrečią Šiaurės jūrai skirtą strategiją, kuri spręstų uždavinius, susijusius su tvaria ir konkurencinga atviros jūros pramone Europoje.

2.   Nuomonės aplinkybės

| 2.1. | Atviros jūros pramonė daugiausia apima elektros energijos gamybą ir dujų, naftos bei mineralų gavybą iš jūros. Atsižvelgiant į atviros jūros pramonės tiekimo grandinę ir paslaugas, ji yra susijusi su tokiomis jūrų pramonės šakomis: laivų statybos, remonto, techninės priežiūros ir perstatymo pramone, laivų įrengimo ir priežiūros bei jūrų pramonės įrenginių sektoriumi. |
| --- | --- |

2.1.

Atviros jūros pramonė daugiausia apima elektros energijos gamybą ir dujų, naftos bei mineralų gavybą iš jūros. Atsižvelgiant į atviros jūros pramonės tiekimo grandinę ir paslaugas, ji yra susijusi su tokiomis jūrų pramonės šakomis: laivų statybos, remonto, techninės priežiūros ir perstatymo pramone, laivų įrengimo ir priežiūros bei jūrų pramonės įrenginių sektoriumi.

| 2.2. | Su atviros jūros sektoriais susijusi Europos pramonė turi ir pažangių specializuotų žinių, ir atitinkamą žmogiškąjį potencialą, kad veiksmingai išnaudotų pranašumus, kuriuos teikia dalyvavimas rinkose, susijusiose su visais atviros jūros sektoriais. |
| --- | --- |

2.2.

Su atviros jūros sektoriais susijusi Europos pramonė turi ir pažangių specializuotų žinių, ir atitinkamą žmogiškąjį potencialą, kad veiksmingai išnaudotų pranašumus, kuriuos teikia dalyvavimas rinkose, susijusiose su visais atviros jūros sektoriais.

| 2.3. | Analizuojant Europos atviros jūros pramonės padėtį ir vertinant jos ilgalaikio bei darnaus vystymosi galimybes, nuomonėje buvo:






  — | pateikta naftos ir dujų pramonės atviroje jūroje (OO&G) padėtis pasauliniame kontekste, taip pat uždaviniai ir skatinamieji veiksniai, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Analizuojant Europos atviros jūros pramonės padėtį ir vertinant jos ilgalaikio bei darnaus vystymosi galimybes, nuomonėje buvo:

—

pateikta naftos ir dujų pramonės atviroje jūroje (OO&G) padėtis pasauliniame kontekste, taip pat uždaviniai ir skatinamieji veiksniai,

| — | bendrai apibūdintas ES jūros vėjo energijos sektorius, |
| --- | --- |

—

bendrai apibūdintas ES jūros vėjo energijos sektorius,

| — | apibūdintas Europos jūrų pramonės ir atviros jūros pramonės santykis, |
| --- | --- |

—

apibūdintas Europos jūrų pramonės ir atviros jūros pramonės santykis,

| — | pateikta inovacijų ir darnaus vystymosi poreikio, atsižvelgiant į esamus uždavinius ir potencialias Europos atviros jūros pramonės raidos sritis, analizė, |
| --- | --- |

—

pateikta inovacijų ir darnaus vystymosi poreikio, atsižvelgiant į esamus uždavinius ir potencialias Europos atviros jūros pramonės raidos sritis, analizė,

| — | pateiktas pasiūlymas užtikrinti socialinį atviros jūros pramonės darnaus vystymosi aspektą profesinėse srityse, |
| --- | --- |

—

pateiktas pasiūlymas užtikrinti socialinį atviros jūros pramonės darnaus vystymosi aspektą profesinėse srityse,

| — | pateiktas ES reguliavimo, susijusio su Europos atviros jūros pramone, kontekstas, |
| --- | --- |

—

pateiktas ES reguliavimo, susijusio su Europos atviros jūros pramone, kontekstas,

| — | perteikta mintis skatinti ES Šiaurės jūros strategijos, apimančios darnios ir konkurencingos atviros jūros pramonės uždavinius, įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

perteikta mintis skatinti ES Šiaurės jūros strategijos, apimančios darnios ir konkurencingos atviros jūros pramonės uždavinius, įgyvendinimą.

3.   Europos OO&G pramonė: dabartinė sektoriaus padėtis

| 3.1. | Pagal Europos energetikos balansą naftos ir dujų produktai 2012 m. sudarė 26 %, o didžiausia dalis teko branduolinei energijai – 29 %, tuo tarpu atsinaujinantiesiems energijos šaltiniams, įskaitant hidroelektrines, – 22 %. |
| --- | --- |

3.1.

Pagal Europos energetikos balansą naftos ir dujų produktai 2012 m. sudarė 26 %, o didžiausia dalis teko branduolinei energijai – 29 %, tuo tarpu atsinaujinantiesiems energijos šaltiniams, įskaitant hidroelektrines, – 22 %.

| 3.1.1. | ES yra didžiausia energijos importuotoja pasaulyje - ji importuoja 53 % savo energijos už 400 mlrd. EUR per metus. 88 % naftos ir 66 % dujų yra importuojama, daugiausia - iš Rusijos. |
| --- | --- |

3.1.1.

ES yra didžiausia energijos importuotoja pasaulyje - ji importuoja 53 % savo energijos už 400 mlrd. EUR per metus. 88 % naftos ir 66 % dujų yra importuojama, daugiausia - iš Rusijos.

| 3.2. | Svarbiausios Europos naftos ir dujų gavybos atviroje jūroje sektoriaus problemos yra susijusios su klausimu, ar tradicinė naftos ir dujų gavybos atviroje jūroje pramonė augs, jeigu bus diversifikuojama, taip pat uždaviniai, kylantys vystant atsinaujinančiuosius energijos šaltinius, ir veiksmingas šių sektoriaus pokyčių valdymas. |
| --- | --- |

3.2.

Svarbiausios Europos naftos ir dujų gavybos atviroje jūroje sektoriaus problemos yra susijusios su klausimu, ar tradicinė naftos ir dujų gavybos atviroje jūroje pramonė augs, jeigu bus diversifikuojama, taip pat uždaviniai, kylantys vystant atsinaujinančiuosius energijos šaltinius, ir veiksmingas šių sektoriaus pokyčių valdymas.

| 3.3. | Europos naftos ir dujų gavybos atviroje jūroje pramonei būdingos ypatybės:






  — | didelės veiklos sąnaudos, |
| --- | --- | --- |

3.3.

Europos naftos ir dujų gavybos atviroje jūroje pramonei būdingos ypatybės:

—

didelės veiklos sąnaudos,

| — | didelė ekologinė rizika ir didelis reguliavimas, |
| --- | --- |

—

didelė ekologinė rizika ir didelis reguliavimas,

| — | būtinybė pereiti į didesnį gylį, |
| --- | --- |

—

būtinybė pereiti į didesnį gylį,

| — | mokestinė rizika – mažos kainos, kurios lemia didesnę investicijų riziką, |
| --- | --- |

—

mokestinė rizika – mažos kainos, kurios lemia didesnę investicijų riziką,

| — | potencialios problemos, susijusios su pigiais JAV produktais. |
| --- | --- |

—

potencialios problemos, susijusios su pigiais JAV produktais.

| 3.4. | Aktualūs naftos ir dujų gavybos atviroje jūroje pramonės uždaviniai:






  — | poreikis atlikti seisminius tyrimus siekiant aktualizuoti geologinių išteklių žemėlapius, |
| --- | --- | --- |

3.4.

Aktualūs naftos ir dujų gavybos atviroje jūroje pramonės uždaviniai:

—

poreikis atlikti seisminius tyrimus siekiant aktualizuoti geologinių išteklių žemėlapius,

| — | duomenų derinimo ir dalijimosi jais stoka ir dėl to lėtėjantis vystymosi tempas, |
| --- | --- |

—

duomenų derinimo ir dalijimosi jais stoka ir dėl to lėtėjantis vystymosi tempas,

| — | naujus išteklius išgaunančių šalių spaudimas, |
| --- | --- |

—

naujus išteklius išgaunančių šalių spaudimas,

| — | problemos derantis dėl gavybos, dalyvaujant nacionalinėms ir tarptautinėms gavybos įmonėms, |
| --- | --- |

—

problemos derantis dėl gavybos, dalyvaujant nacionalinėms ir tarptautinėms gavybos įmonėms,

| — | sektoriaus gyvavimo ciklo, kaip paeiliui einančių etapų, valdymas: paieška/atradimas/FEED (1)/gamyba/išrinkimas. |
| --- | --- |

—

sektoriaus gyvavimo ciklo, kaip paeiliui einančių etapų, valdymas: paieška/atradimas/FEED (1)/gamyba/išrinkimas.

| 3.4.1. | Nauji pramonės uždaviniai:






  — | mažėjantys šiuo metu naudojami ištekliai, |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

Nauji pramonės uždaviniai:

—

mažėjantys šiuo metu naudojami ištekliai,

| — | naftos kainų kritimas ir naujų pigių panašių žaliavų konkurencija, |
| --- | --- |

—

naftos kainų kritimas ir naujų pigių panašių žaliavų konkurencija,

| — | klausimai, susiję su verslumu ir valstybės parama naujoms įmonėms, |
| --- | --- |

—

klausimai, susiję su verslumu ir valstybės parama naujoms įmonėms,

| — | augimo skatinimas pasitelkiant inovacijas ir pramonės šakos tarptautiniams, |
| --- | --- |

—

augimo skatinimas pasitelkiant inovacijas ir pramonės šakos tarptautiniams,

| — | klausimas dėl augimo, kurį skatina žalioji ekonomika. |
| --- | --- |

—

klausimas dėl augimo, kurį skatina žalioji ekonomika.

| 3.5. | Europos naftos ir dujų gavybos atviroje jūroje pramonė gali būti laikoma remtina, nes:






  — | jai būdingos ilgalaikės pramonės ypatybės, kai atsižvelgiama į ES reguliavimo kontekstą, |
| --- | --- | --- |

3.5.

Europos naftos ir dujų gavybos atviroje jūroje pramonė gali būti laikoma remtina, nes:

—

jai būdingos ilgalaikės pramonės ypatybės, kai atsižvelgiama į ES reguliavimo kontekstą,

| — | tiesiogiai ir netiesiogiai užtikrinama beveik 600 tūkst. darbo vietų (įskaitant Norvegiją), |
| --- | --- |

—

tiesiogiai ir netiesiogiai užtikrinama beveik 600 tūkst. darbo vietų (įskaitant Norvegiją),

| — | ji yra vienas iš ES jūrų pramonės skatinamųjų veiksnių, |
| --- | --- |

—

ji yra vienas iš ES jūrų pramonės skatinamųjų veiksnių,

| — | ji prisideda prie teigiamų socialinių pokyčių regionuose, |
| --- | --- |

—

ji prisideda prie teigiamų socialinių pokyčių regionuose,

| — | jos indėlis į valstybių narių biudžeto pajamas – didelis, |
| --- | --- |

—

jos indėlis į valstybių narių biudžeto pajamas – didelis,

| — | ji pirmauja inžinerijos inovacijų ir technologinės pažangos srityje, |
| --- | --- |

—

ji pirmauja inžinerijos inovacijų ir technologinės pažangos srityje,

| — | jai yra būdingas didelis ir augantis eksportas iš tiekimo grandinės įmonių, o tai kompensuoja galimą pajamų iš kuro gamybos mažėjimą. |
| --- | --- |

—

jai yra būdingas didelis ir augantis eksportas iš tiekimo grandinės įmonių, o tai kompensuoja galimą pajamų iš kuro gamybos mažėjimą.

| 3.6. | Aberdyne vykusio viešo svarstymo metu (2) buvo pristatyti naftos ir dujų gavybos atviroje jūroje pramonės SWOT analizės rezultatai, kurie, papildžius diskusijose pateiktais pasiūlymais, pateikiami priedo lentelėje. |
| --- | --- |

3.6.

Aberdyne vykusio viešo svarstymo metu (2) buvo pristatyti naftos ir dujų gavybos atviroje jūroje pramonės SWOT analizės rezultatai, kurie, papildžius diskusijose pateiktais pasiūlymais, pateikiami priedo lentelėje.

4.   ES jūrų energijos rinka

| 4.1. | Šiuo metu ES jūrose 11 šalių veikia apie 2 500 turbinų, kurių bendrasis pajėgumas yra daugiau kaip 8 GW. ES dalis pasaulio gamyboje sudaro beveik 90 %. Užbaigus 12 esamų projektų, įrengtasis pajėgumas padidės iki 10,9 GW. Iš visos vėjo energetikos pramonės šiuo metu ES gaunama 7 % energijos, o iš jų 1/7 yra jūros vėjo energija (JVE). |
| --- | --- |

4.1.

Šiuo metu ES jūrose 11 šalių veikia apie 2 500 turbinų, kurių bendrasis pajėgumas yra daugiau kaip 8 GW. ES dalis pasaulio gamyboje sudaro beveik 90 %. Užbaigus 12 esamų projektų, įrengtasis pajėgumas padidės iki 10,9 GW. Iš visos vėjo energetikos pramonės šiuo metu ES gaunama 7 % energijos, o iš jų 1/7 yra jūros vėjo energija (JVE).

| 4.2. | Esamos šio sektoriaus vystymosi ir inovacijų tendencijos yra susijusios su turbinomis, pamatais ir įrenginiais didesniame gylyje ir toliau nuo kranto. |
| --- | --- |

4.2.

Esamos šio sektoriaus vystymosi ir inovacijų tendencijos yra susijusios su turbinomis, pamatais ir įrenginiais didesniame gylyje ir toliau nuo kranto.

| 4.3. | Finansinis projektavimas tampa vis svarbesne priemone vystant jūros vėjo energiją. 2014 m. šioje pramonėje buvo paimta 3,14 mlrd. EUR non-recourse tipo kreditų (3), o tai didžiausias kada nors šioje srityje pasiektas lygis. Finansinė partnerystė užtikrina sėkmę. |
| --- | --- |

4.3.

Finansinis projektavimas tampa vis svarbesne priemone vystant jūros vėjo energiją. 2014 m. šioje pramonėje buvo paimta 3,14 mlrd. EUR non-recourse tipo kreditų (3), o tai didžiausias kada nors šioje srityje pasiektas lygis. Finansinė partnerystė užtikrina sėkmę.

| 4.4. | Artimiausių metų perspektyvos – tai tolesnis įrengtojo pajėgumo didinimas. Kalbant apie tolesnę ateitį, Europos vėjo energijos asociacijos (EWEA) vertinimu, jau dabar gauti leidimai statyti naujas jėgaines, kurių bendrasis pajėgumas yra 26,4 GW, o pagal ilgalaikius planus numatomas 98 GW didėjimas. |
| --- | --- |

4.4.

Artimiausių metų perspektyvos – tai tolesnis įrengtojo pajėgumo didinimas. Kalbant apie tolesnę ateitį, Europos vėjo energijos asociacijos (EWEA) vertinimu, jau dabar gauti leidimai statyti naujas jėgaines, kurių bendrasis pajėgumas yra 26,4 GW, o pagal ilgalaikius planus numatomas 98 GW didėjimas.

| 4.5. | Remiantis EWEA duomenimis, 2011 m. pabaigoje Europos vėjo energijos sektoriuje dirbo 192 tūkst. asmenų, iš jų 30–40 tūkst. – jūros vėjo energijos sektoriuje. |
| --- | --- |

4.5.

Remiantis EWEA duomenimis, 2011 m. pabaigoje Europos vėjo energijos sektoriuje dirbo 192 tūkst. asmenų, iš jų 30–40 tūkst. – jūros vėjo energijos sektoriuje.

| 4.6. | ES vandenynų energijai tenka maždaug 1,5 GW įrengtojo pajėgumo (6 kartus mažiau nei jūros vėjo energijai, tačiau iki 2020 m. prognozuojami 3,6 GW). Tai apima įrenginius, naudojančius jūros bangų, potvynių, srovių energiją, druskingumo lygį ir vandenyno šilumos energijos pavertimą elektros energija. |
| --- | --- |

4.6.

ES vandenynų energijai tenka maždaug 1,5 GW įrengtojo pajėgumo (6 kartus mažiau nei jūros vėjo energijai, tačiau iki 2020 m. prognozuojami 3,6 GW). Tai apima įrenginius, naudojančius jūros bangų, potvynių, srovių energiją, druskingumo lygį ir vandenyno šilumos energijos pavertimą elektros energija.

5.   Europos jūrų pramonės ir atviros jūros pramonės ekonominiai santykiai

| 5.1. | 2014 m. bendroji laivų užsakymų vertė buvo 370 mlrd. USD, iš jų 170 mlrd. USD buvo atviros jūros vienetams skirti užsakymai. Vertinama, kad pasaulinė įvairių atviroje jūroje plaukiojančių laivų paklausa 2014–2025 m. išaugs nuo 1 230 iki 1 970 vienetų. Pramoninių povandeninių laivų paklausa išaugs 180 %, o vėjo jėgaines įrengiančių arba aptarnaujančių laivų bei plaukiojančių atviroje jūroje vienetų paklausa išaugs 50–60 %. |
| --- | --- |

5.1.

2014 m. bendroji laivų užsakymų vertė buvo 370 mlrd. USD, iš jų 170 mlrd. USD buvo atviros jūros vienetams skirti užsakymai. Vertinama, kad pasaulinė įvairių atviroje jūroje plaukiojančių laivų paklausa 2014–2025 m. išaugs nuo 1 230 iki 1 970 vienetų. Pramoninių povandeninių laivų paklausa išaugs 180 %, o vėjo jėgaines įrengiančių arba aptarnaujančių laivų bei plaukiojančių atviroje jūroje vienetų paklausa išaugs 50–60 %.

| 5.2. | Iki 2025 m. visų rūšių laivams prognozuojamas 3,7 % užsakymų augimas, o tai, atsižvelgiant į gerokai didesnes prognozes, susijusias su atviroje jūroje plaukiojančiais laivais, rodo, koks didelis laivų statybos pramonės skatinamasis veiksnys yra atviroje jūroje plaukiojančių laivų dalyvavimas. 2014 m. Europoje atviroje jūroje plaukiojantys laivai sudarė 30 % visos laivų statybos produkcijos. |
| --- | --- |

5.2.

Iki 2025 m. visų rūšių laivams prognozuojamas 3,7 % užsakymų augimas, o tai, atsižvelgiant į gerokai didesnes prognozes, susijusias su atviroje jūroje plaukiojančiais laivais, rodo, koks didelis laivų statybos pramonės skatinamasis veiksnys yra atviroje jūroje plaukiojančių laivų dalyvavimas. 2014 m. Europoje atviroje jūroje plaukiojantys laivai sudarė 30 % visos laivų statybos produkcijos.

| 5.3. | Panašų glaudų ryšį su atvirosios jūros pramone turi Europos jūrų įrangos pramonė, kuri pirmauja pasaulyje pagal atvirosios jūros sektoriui skirtą grąžtų, variklių, gervių, kranų ir elektroninės įrangos gamybą. |
| --- | --- |

5.3.

Panašų glaudų ryšį su atvirosios jūros pramone turi Europos jūrų įrangos pramonė, kuri pirmauja pasaulyje pagal atvirosios jūros sektoriui skirtą grąžtų, variklių, gervių, kranų ir elektroninės įrangos gamybą.

| 5.4. | Žaliasis skatinamasis jūrų pramonės veiksnys yra jūros energija. Jos pasaulinis potencialas 2012–2022 m. vertinamas daugiau kaip 19 mlrd. EUR (maždaug 2 mlrd. EUR per metus). Šie vertinimai yra grindžiami laivų ir įrenginių, reikalingų numatytiems vėjo parkams pastatyti ir eksploatuoti, skaičiumi. |
| --- | --- |

5.4.

Žaliasis skatinamasis jūrų pramonės veiksnys yra jūros energija. Jos pasaulinis potencialas 2012–2022 m. vertinamas daugiau kaip 19 mlrd. EUR (maždaug 2 mlrd. EUR per metus). Šie vertinimai yra grindžiami laivų ir įrenginių, reikalingų numatytiems vėjo parkams pastatyti ir eksploatuoti, skaičiumi.

| 5.5. | Nauja Europos jūrų pramonės produktų ir paslaugų paklausos rūšis taip pat atsiranda perkeliant veiklą į didesnį gylį daugiausia OO&G sektoriuje, o taip pat jūrų energijos srityje. |
| --- | --- |

5.5.

Nauja Europos jūrų pramonės produktų ir paslaugų paklausos rūšis taip pat atsiranda perkeliant veiklą į didesnį gylį daugiausia OO&G sektoriuje, o taip pat jūrų energijos srityje.

| 5.6. | Ledynų tirpimas arktyje sudaro galimybes išgauti ten žaliavas ir vykdyti laivybą (nors tai nėra visiškai „žalias“ skatinamasis veiksnys). Su šia tendencija, be kita ko, yra susijusi numatoma ledlaužių ir pervežimo bei aptarnaujančių laivų su apsauga nuo ledo statybos paklausa. |
| --- | --- |

5.6.

Ledynų tirpimas arktyje sudaro galimybes išgauti ten žaliavas ir vykdyti laivybą (nors tai nėra visiškai „žalias“ skatinamasis veiksnys). Su šia tendencija, be kita ko, yra susijusi numatoma ledlaužių ir pervežimo bei aptarnaujančių laivų su apsauga nuo ledo statybos paklausa.

| 5.7. | Dar tik pradedantis vystytis vandenyno energijos sektorius taip pat bus vis svarbesnis skatinamasis Europos jūrų pramonės veiksnys, daugiausia - SEAEurope sektoriams. |
| --- | --- |

5.7.

Dar tik pradedantis vystytis vandenyno energijos sektorius taip pat bus vis svarbesnis skatinamasis Europos jūrų pramonės veiksnys, daugiausia - SEAEurope sektoriams.

| 5.8. | Laivų statybos sektoriaus produktų asortimentas, skirtas OO&G, yra susijęs su šios pramonės gyvavimo ciklu:






  — | išteklių paieška ir žvalgymas lemia pagalbinių laivų paklausą, |
| --- | --- | --- |

5.8.

Laivų statybos sektoriaus produktų asortimentas, skirtas OO&G, yra susijęs su šios pramonės gyvavimo ciklu:

—

išteklių paieška ir žvalgymas lemia pagalbinių laivų paklausą,

| — | su gręžimu yra susiję atviroje jūroje plaukiojantys laivai ir vienetai, |
| --- | --- |

—

su gręžimu yra susiję atviroje jūroje plaukiojantys laivai ir vienetai,

| — | išteklių valdymas sukuria poreikį statyti specializuotus konstrukcinius laivus, |
| --- | --- |

—

išteklių valdymas sukuria poreikį statyti specializuotus konstrukcinius laivus,

| — | eksploatuojant lauką yra būtini plaukiojantys laivai arba gavybos ir saugojimo vienetai, |
| --- | --- |

—

eksploatuojant lauką yra būtini plaukiojantys laivai arba gavybos ir saugojimo vienetai,

| — | likviduojant lauką naudojami laivai, kurie ten įrengia vėjo turbinas arba kitus atviros jūros įrenginius. |
| --- | --- |

—

likviduojant lauką naudojami laivai, kurie ten įrengia vėjo turbinas arba kitus atviros jūros įrenginius.

| 5.9. | Norint užtikrinti būsimą naftos ir dujų tiekimą, reikės, kad atviroje jūroje gerokai padaugėtų gręžinių. Su šia aplinkybe yra susijusi didelė pažangiųjų techninių platformų modulių ir įvairių įrenginių bei atviroje jūroje esančių gręžimo bokštų paklausa, o šios paslaugos yra svarbus pajamų šaltinis ES laivų statybos ir remonto sektoriams. |
| --- | --- |

5.9.

Norint užtikrinti būsimą naftos ir dujų tiekimą, reikės, kad atviroje jūroje gerokai padaugėtų gręžinių. Su šia aplinkybe yra susijusi didelė pažangiųjų techninių platformų modulių ir įvairių įrenginių bei atviroje jūroje esančių gręžimo bokštų paklausa, o šios paslaugos yra svarbus pajamų šaltinis ES laivų statybos ir remonto sektoriams.

| 5.10. | Įdomios perspektyvos yra susijusios su nauja laivų statybos pramonės ypatybe – t. y. ne tik suskystintoms dujoms gabenti (FLNG), bet ir įvairioms OO&G pramonės paslaugoms teikti skirtais laivais, kartu pakeičiant mobiliuosius LNG sausumos terminalus. Tai yra FPSO LNG (pagalbiniai suskystintų dujų gamybos, saugojimo ir pervežimo laivai) ir FSRU (pervežimas, saugojimas ir pakartotinis dujinimas). |
| --- | --- |

5.10.

Įdomios perspektyvos yra susijusios su nauja laivų statybos pramonės ypatybe – t. y. ne tik suskystintoms dujoms gabenti (FLNG), bet ir įvairioms OO&G pramonės paslaugoms teikti skirtais laivais, kartu pakeičiant mobiliuosius LNG sausumos terminalus. Tai yra FPSO LNG (pagalbiniai suskystintų dujų gamybos, saugojimo ir pervežimo laivai) ir FSRU (pervežimas, saugojimas ir pakartotinis dujinimas).

| 5.11. | Be to, Europos uostai gali pasinaudoti skatinamaisiais veiksniais, susijusiais su atvirosios jūros pramone. Tai yra susiję su mišriųjų krovinių, jūros vėjo energijai skirtų komponentų –bokštų, generatorių ir vėjaračių sparnų dalių bei kitų atviros jūros pramonės užsakomų įrenginių perkrovimo paslaugomis. |
| --- | --- |

5.11.

Be to, Europos uostai gali pasinaudoti skatinamaisiais veiksniais, susijusiais su atvirosios jūros pramone. Tai yra susiję su mišriųjų krovinių, jūros vėjo energijai skirtų komponentų –bokštų, generatorių ir vėjaračių sparnų dalių bei kitų atviros jūros pramonės užsakomų įrenginių perkrovimo paslaugomis.

6.   Inovacijų ir darnaus vystymosi poreikis, atsižvelgiant į aktualius uždavinius ir galimas Europos atviros jūros pramonės raidos sritis

| 6.1. | Per pastarąjį dešimtmetį Europos investicijos į inovacijas vis dar neprilygo didesnių konkurentų (JAV) investicijoms. Tai turi įtaką visiems pramonės sektoriams, įskaitant OO&G pramonę. |
| --- | --- |

6.1.

Per pastarąjį dešimtmetį Europos investicijos į inovacijas vis dar neprilygo didesnių konkurentų (JAV) investicijoms. Tai turi įtaką visiems pramonės sektoriams, įskaitant OO&G pramonę.

| 6.2. | Vienas iš svarbiausių naftos ir dujų pramonės uždavinių yra saugaus jos aktyvų eksploatavimo užtikrinimas jų senėjimo atveju. Vidutiniškai 30 % pasaulio platformų veikia jau daugiau kaip 20 metų ir daug jų naudojamos ilgiau nei buvo numatyta. |
| --- | --- |

6.2.

Vienas iš svarbiausių naftos ir dujų pramonės uždavinių yra saugaus jos aktyvų eksploatavimo užtikrinimas jų senėjimo atveju. Vidutiniškai 30 % pasaulio platformų veikia jau daugiau kaip 20 metų ir daug jų naudojamos ilgiau nei buvo numatyta.

| 6.3. | Svarbiausios sritys, kuriose reikia imtis veiksmų atsižvelgiant į senėjimą OO&G srityje:






  — | medžiagų vientisumo klausimo stebėjimas ir suvokimas, |
| --- | --- | --- |

6.3.

Svarbiausios sritys, kuriose reikia imtis veiksmų atsižvelgiant į senėjimą OO&G srityje:

—

medžiagų vientisumo klausimo stebėjimas ir suvokimas,

| — | korozijos, esant izoliacijai, klausimo suvokimas, |
| --- | --- |

—

korozijos, esant izoliacijai, klausimo suvokimas,

| — | peržiūros, remonto ir techninės priežiūros klausimas, atsižvelgiant į senėjimo valdymą, |
| --- | --- |

—

peržiūros, remonto ir techninės priežiūros klausimas, atsižvelgiant į senėjimo valdymą,

| — | panaudotos įrangos utilizavimas. |
| --- | --- |

—

panaudotos įrangos utilizavimas.

| 6.4. | Sektoriaus augimas priklauso nuo inovatyvių technologijų, kurių tikslas yra palaikyti gavybą ir kurios sudaro galimybes kuo daugiau „išspausti“ iš senėjančių įrenginių bei pailginti kai kurių gamybos laukų eksploatavimo laiką. |
| --- | --- |

6.4.

Sektoriaus augimas priklauso nuo inovatyvių technologijų, kurių tikslas yra palaikyti gavybą ir kurios sudaro galimybes kuo daugiau „išspausti“ iš senėjančių įrenginių bei pailginti kai kurių gamybos laukų eksploatavimo laiką.

| 6.4.1. | Naujosios technologijos taip pat atlieka esminį vaidmenį giliavandenio žvalgymo ir gamybos srityje, o tai susiję su milijardinėmis investicijomis. Naujų technologijų vystymo tikslas – sumažinti sąnaudas ir veiklos riziką bei šulinių eksploatavimą esant aukštesnei temperatūrai ir slėgiui. |
| --- | --- |

6.4.1.

Naujosios technologijos taip pat atlieka esminį vaidmenį giliavandenio žvalgymo ir gamybos srityje, o tai susiję su milijardinėmis investicijomis. Naujų technologijų vystymo tikslas – sumažinti sąnaudas ir veiklos riziką bei šulinių eksploatavimą esant aukštesnei temperatūrai ir slėgiui.

| 6.5. | EESRK laikosi nuomonės, kad Komisija turi apsvarstyti galimybę pakoreguoti struktūrinių fondų lėšas arba Juncker planą, siekdama palaikyti investicijas į atviros jūros pramonės inovacijas, daugiausia šiose srityse:






  — | infrastruktūros senėjimo ir produkcijos ilgalaikio pobūdžio užtikrinimo, |
| --- | --- | --- |

6.5.

EESRK laikosi nuomonės, kad Komisija turi apsvarstyti galimybę pakoreguoti struktūrinių fondų lėšas arba Juncker planą, siekdama palaikyti investicijas į atviros jūros pramonės inovacijas, daugiausia šiose srityse:

—

infrastruktūros senėjimo ir produkcijos ilgalaikio pobūdžio užtikrinimo,

| — | naujų technologijų, skirtų „išspausti“ gamybą iš senesnių naftos ir dujų baseinų, |
| --- | --- |

—

naujų technologijų, skirtų „išspausti“ gamybą iš senesnių naftos ir dujų baseinų,

| — | gavybos šulinių sudėtingėjimo. |
| --- | --- |

—

gavybos šulinių sudėtingėjimo.

Naujos vystymosi sritys

| 6.6. | Skalūnų dujų vystymas užtikrinant ekologinius reikalavimus tampa vis patrauklesnis OO&G sektoriui. Tai lemia didelė hidraulinio povandeninių uolienų ardymo technologijų pažanga. Be to, CO2 sekvestracija jūroje gali būti dar vienas žaliasis augimo veiksnys taip pat ir atviros jūros pramonei, siekiant kurti mažų išlakų ekonomiką. |
| --- | --- |

6.6.

Skalūnų dujų vystymas užtikrinant ekologinius reikalavimus tampa vis patrauklesnis OO&G sektoriui. Tai lemia didelė hidraulinio povandeninių uolienų ardymo technologijų pažanga. Be to, CO2 sekvestracija jūroje gali būti dar vienas žaliasis augimo veiksnys taip pat ir atviros jūros pramonei, siekiant kurti mažų išlakų ekonomiką.

| 6.7. | Kitos naujos vystymosi sritys – tai daugiafunkcinių pramonės platformų diegimas įgyvendinant bandomuosius projektus (7 bendroji programa) ir komplektinių įrenginių statyba siekiant gauti vandenyno bangų ir potvynio srovės energiją. |
| --- | --- |

6.7.

Kitos naujos vystymosi sritys – tai daugiafunkcinių pramonės platformų diegimas įgyvendinant bandomuosius projektus (7 bendroji programa) ir komplektinių įrenginių statyba siekiant gauti vandenyno bangų ir potvynio srovės energiją.

| 6.8. | ES politinius sprendimus priimantiems asmenims yra svarbu išnaudoti programos „Horizontas 2020“ galimybes siekiant maksimizuoti mokslinius tyrimus ir inovacijas (4) Europos atviros jūros pramonės srityje. |
| --- | --- |

6.8.

ES politinius sprendimus priimantiems asmenims yra svarbu išnaudoti programos „Horizontas 2020“ galimybes siekiant maksimizuoti mokslinius tyrimus ir inovacijas (4) Europos atviros jūros pramonės srityje.

7.   ES reguliavimo kontekstas, susijęs su Europos atviros jūros pramone

| 7.1. | Europos atviros jūros pramonės sektorius veikia nuolat plečiantis reguliavimo kontekstui. Iš įtaką šiai pramonei darančių nuostatų svarbiausios yra šios:






  — | ES direktyvos: išlakų srityje (IED), integruotos taršos prevencijos ir kontrolės srityje (IPPC) ir stambių deginimo įrenginių keliamos taršos (LCP) srityje, |
| --- | --- | --- |

7.1.

Europos atviros jūros pramonės sektorius veikia nuolat plečiantis reguliavimo kontekstui. Iš įtaką šiai pramonei darančių nuostatų svarbiausios yra šios:

—

ES direktyvos: išlakų srityje (IED), integruotos taršos prevencijos ir kontrolės srityje (IPPC) ir stambių deginimo įrenginių keliamos taršos (LCP) srityje,

| — | MCP direktyva dėl išlakų iš vidutinio dydžio energetikos objektų, turinčių įtaką naftos ir dujų gamybai, |
| --- | --- |

—

MCP direktyva dėl išlakų iš vidutinio dydžio energetikos objektų, turinčių įtaką naftos ir dujų gamybai,

| — | prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistema (ES ETS), |
| --- | --- |

—

prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistema (ES ETS),

| — | saugumo jūroje direktyva. |
| --- | --- |

—

saugumo jūroje direktyva.

| 7.2. | OO&G pramonės saugumo direktyva įsigaliojo 2013 m. ir turi būti perkelta į nacionalinę teisę iki 2015 m. liepos mėn., o iki 2016 m. liepos mėn. pramonė turi prisitaikyti prie naujų standartų. |
| --- | --- |

7.2.

OO&G pramonės saugumo direktyva įsigaliojo 2013 m. ir turi būti perkelta į nacionalinę teisę iki 2015 m. liepos mėn., o iki 2016 m. liepos mėn. pramonė turi prisitaikyti prie naujų standartų.

| 7.2.1. | Siekiant pasaulinio poveikio ir galimybės Europoje ir už jos ribų stebėti dideles avarijas, būtinas Komisijos, valstybių narių ir specializuotų įmonių bendradarbiavimas šiose srityse:






  — | įtakos rizikai vadovo išleidimas, |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

Siekiant pasaulinio poveikio ir galimybės Europoje ir už jos ribų stebėti dideles avarijas, būtinas Komisijos, valstybių narių ir specializuotų įmonių bendradarbiavimas šiose srityse:

—

įtakos rizikai vadovo išleidimas,

| — | „saugumo kultūros“ kūrimas šioje srityje, |
| --- | --- |

—

„saugumo kultūros“ kūrimas šioje srityje,

| — | gavybos įmonių vykdomas mokymo institucijų akreditavimas siekiant rengti platesnius mokymus, |
| --- | --- |

—

gavybos įmonių vykdomas mokymo institucijų akreditavimas siekiant rengti platesnius mokymus,

| — | geriausios patirties kodekso parengimas, |
| --- | --- |

—

geriausios patirties kodekso parengimas,

| — | investuotojų ir valstybių narių partnerystės skatinimas, |
| --- | --- |

—

investuotojų ir valstybių narių partnerystės skatinimas,

| — | valstybių narių ir investuotojų bendradarbiavimas jautriose strateginėse srityse ir dėl atviroje jūroje vykdomų projektų, kuriais darnaus vystymosi sumetimais skatinama PPP, taip pat jūroje vykdomos veiklos poveikis kitoms ekonomikos sritims, pavyzdžiui, turizmui ar žvejybai, |
| --- | --- |

—

valstybių narių ir investuotojų bendradarbiavimas jautriose strateginėse srityse ir dėl atviroje jūroje vykdomų projektų, kuriais darnaus vystymosi sumetimais skatinama PPP, taip pat jūroje vykdomos veiklos poveikis kitoms ekonomikos sritims, pavyzdžiui, turizmui ar žvejybai,

| — | bendradarbiavimas kritinės atviros jūros infrastruktūros apsaugos nuo terorizmo ir jūrų piratavimo srityje. |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimas kritinės atviros jūros infrastruktūros apsaugos nuo terorizmo ir jūrų piratavimo srityje.

| 7.3. | Šiuo metu pramonės atstovai kebliu reguliavimo klausimu laiko darbus, susijusius su pamatiniu dokumentu (BREF) angliavandenilių žvalgymo ir gavybos srityje ES taikant intensyvų uolienų hidraulinį ardymą. |
| --- | --- |

7.3.

Šiuo metu pramonės atstovai kebliu reguliavimo klausimu laiko darbus, susijusius su pamatiniu dokumentu (BREF) angliavandenilių žvalgymo ir gavybos srityje ES taikant intensyvų uolienų hidraulinį ardymą.

| 7.4. | Be to, atsižvelgiant į reguliavimo poveikį visų atviros jūros pramonės sektorių raidai, derėtų laikytis naujausios (2014 m. liepos mėn.) direktyvos, kuria nustatoma jūrų erdvės planavimo sistema. |
| --- | --- |

7.4.

Be to, atsižvelgiant į reguliavimo poveikį visų atviros jūros pramonės sektorių raidai, derėtų laikytis naujausios (2014 m. liepos mėn.) direktyvos, kuria nustatoma jūrų erdvės planavimo sistema.

| 7.5. | Netiesioginę įtaką atviros jūros gavybos pramonei ir išteklių geologijos klausimams turėtų turėti Komunikato COM(2008) 699 dėl žaliavų politikos, kuriame nurodomos aktyvesnio tarptautinio bendradarbiavimo kryptys nacionalinių geologinių tyrimų srityje siekiant didinti ES žinių bazę, turinys. |
| --- | --- |

7.5.

Netiesioginę įtaką atviros jūros gavybos pramonei ir išteklių geologijos klausimams turėtų turėti Komunikato COM(2008) 699 dėl žaliavų politikos, kuriame nurodomos aktyvesnio tarptautinio bendradarbiavimo kryptys nacionalinių geologinių tyrimų srityje siekiant didinti ES žinių bazę, turinys.

| 7.6. | Ne mažiau svarbūs reguliavimo ir politiniai klausimai, darantys įtaką visai Europos atviros jūros pramonei:






  — | Konvencijos dėl darbo jūroje įtaka, |
| --- | --- | --- |

7.6.

Ne mažiau svarbūs reguliavimo ir politiniai klausimai, darantys įtaką visai Europos atviros jūros pramonei:

—

Konvencijos dėl darbo jūroje įtaka,

| — | MARPOL konvencijos (SO2 ir NO2 limitai) ir Balastinių vandenų valdymo konvencijos įtaka. |
| --- | --- |

—

MARPOL konvencijos (SO2 ir NO2 limitai) ir Balastinių vandenų valdymo konvencijos įtaka.

8.   Kaip įveikti sunkumus, susijusius su atviros jūros pramonės darnaus vystymosi socialinio aspekto užtikrinimu profesinėje srityje?

| 8.1. | Didelė Europos atviros jūros pramonės įvairovė ir reikšminga globalizacijos įtaka šiai ūkio sričiai, o taip pat nuolat nesprendžiamos problemos, susijusios su vienodomis veiklos sąlygomis ir socialiniu dempingu šioje pramonės srityje lemia sudėtingą padėtį profesiniais klausimais. Socialinio dialogo, kolektyvinių darbo santykių ir socialinių standartų problemos taip pat yra su tuo susijusios. |
| --- | --- |

8.1.

Didelė Europos atviros jūros pramonės įvairovė ir reikšminga globalizacijos įtaka šiai ūkio sričiai, o taip pat nuolat nesprendžiamos problemos, susijusios su vienodomis veiklos sąlygomis ir socialiniu dempingu šioje pramonės srityje lemia sudėtingą padėtį profesiniais klausimais. Socialinio dialogo, kolektyvinių darbo santykių ir socialinių standartų problemos taip pat yra su tuo susijusios.

| 8.1.1. | Šie klausimai gali būti kompleksiškai susiję dėl netrukus įsigaliosiančios 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūroje (MLC) ir ją įgyvendinančių ES teisės aktų. |
| --- | --- |

8.1.1.

Šie klausimai gali būti kompleksiškai susiję dėl netrukus įsigaliosiančios 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūroje (MLC) ir ją įgyvendinančių ES teisės aktų.

| 8.1.2. | Deja, šią konvenciją atviros jūros pramonės sričiai vis dar galima taikyti tik ribotai. Tai lemia ir konkrečių nuostatų, susijusių su atviros jūros sektoriaus darbuotojais, nebuvimas MLC, ir Vyriausybių, veiklos vykdytojų bei savininkų pozicija. Tokia padėtis papildomai blogina, su laivų ir plaukiojančių pramonės įrenginių registrais susijusias esamas ES problemas. |
| --- | --- |

8.1.2.

Deja, šią konvenciją atviros jūros pramonės sričiai vis dar galima taikyti tik ribotai. Tai lemia ir konkrečių nuostatų, susijusių su atviros jūros sektoriaus darbuotojais, nebuvimas MLC, ir Vyriausybių, veiklos vykdytojų bei savininkų pozicija. Tokia padėtis papildomai blogina, su laivų ir plaukiojančių pramonės įrenginių registrais susijusias esamas ES problemas.

| 8.2. | EESRK nuomone, Komisija ir Europos sektoriniai socialiniai partneriai, atstovaujantys atviros jūros pramonei, turi pasinaudoti geru pavyzdžiu – 2008 m. direktyva, kuria, remiantis ETF ir ECSA Europos sektoriniu susitarimu, ES teisėje yra įgyvendinama Konvencija dėl darbo jūroje.. |
| --- | --- |

8.2.

EESRK nuomone, Komisija ir Europos sektoriniai socialiniai partneriai, atstovaujantys atviros jūros pramonei, turi pasinaudoti geru pavyzdžiu – 2008 m. direktyva, kuria, remiantis ETF ir ECSA Europos sektoriniu susitarimu, ES teisėje yra įgyvendinama Konvencija dėl darbo jūroje..

| 8.2.1. | Pavyzdžiu galėtų tapti Tarptautinės transporto darbuotojų federacijos (ITF) atviros jūros pramonės sektoriui skirta pavyzdinė kolektyvinė sutartis. Šiuo metu jos įgyvendinimą riboja nacionalinės valdžios valios stoka, laivų registrų padėtis, prasta socialinio dialogo padėtis ir reikšmingas asmenų, dirbančių pagal vadinamąsias „šlamšto (nieko nevertas)“ sutartis, ir tariamai savarankiškai dirbančių asmenų dalyvavimas rinkoje. |
| --- | --- |

8.2.1.

Pavyzdžiu galėtų tapti Tarptautinės transporto darbuotojų federacijos (ITF) atviros jūros pramonės sektoriui skirta pavyzdinė kolektyvinė sutartis. Šiuo metu jos įgyvendinimą riboja nacionalinės valdžios valios stoka, laivų registrų padėtis, prasta socialinio dialogo padėtis ir reikšmingas asmenų, dirbančių pagal vadinamąsias „šlamšto (nieko nevertas)“ sutartis, ir tariamai savarankiškai dirbančių asmenų dalyvavimas rinkoje.

9.   Europos Šiaurės jūros strategija

| 9.1. | Naftos ir dujų pramonė buvo kuriama 50 metų ir buvo tikimasi ją plėtoti dar 50 metų, tačiau šiuo metu ji susiduria su gerokai besikeičiančia aplinka energijos srityje:






  — | padidėjo energijos gamyba iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, |
| --- | --- | --- |

9.1.

Naftos ir dujų pramonė buvo kuriama 50 metų ir buvo tikimasi ją plėtoti dar 50 metų, tačiau šiuo metu ji susiduria su gerokai besikeičiančia aplinka energijos srityje:

—

padidėjo energijos gamyba iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių,

| — | padidėjo vietoje gaminamos energijos gamyba ir daugiau remiamasi vietinių išteklių deriniu, |
| --- | --- |

—

padidėjo vietoje gaminamos energijos gamyba ir daugiau remiamasi vietinių išteklių deriniu,

| — | dabartinė energijos perdavimo sistemos pajėgumai susiduria su sunkumais palaikydama pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą, |
| --- | --- |

—

dabartinė energijos perdavimo sistemos pajėgumai susiduria su sunkumais palaikydama pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą,

| — | ES 2030 m. klimato ir energetikos tikslai. |
| --- | --- |

—

ES 2030 m. klimato ir energetikos tikslai.

Kyla klausimas: ar tradicinis naftos ir dujų sektorius yra pasirengęs spręsti svarbius uždavinius, susijusius su diversifikacija kartu su atsinaujinančiųjų išteklių sektoriumi, ir ar jis pasiruošęs valdyti tuos pasikeitimus?

| 9.2. | Šiaurės jūros komisija ketina bendradarbiauti su Lordų rūmais ir įtraukti Jungtinės Karalystės Vyriausybę propaguojant integruotą požiūrį į jūrų erdvės planavimą Šiaurės jūros baseine ir komunikacinio dokumento bei strategijos parengimą siekiant nustatyti Šiaurės jūros energetikos tinklo privalumus visuomenei. |
| --- | --- |

9.2.

Šiaurės jūros komisija ketina bendradarbiauti su Lordų rūmais ir įtraukti Jungtinės Karalystės Vyriausybę propaguojant integruotą požiūrį į jūrų erdvės planavimą Šiaurės jūros baseine ir komunikacinio dokumento bei strategijos parengimą siekiant nustatyti Šiaurės jūros energetikos tinklo privalumus visuomenei.

| 9.3. | EESRK ragina Europos Komisiją skatinti diskusijas dėl galimybių parengti konkrečią Šiaurės jūrai skirtą strategiją, kuri spręstų uždavinius, susijusius su tvaria ir konkurencinga atviros jūros pramone Europoje, tokius kaip:






  — | produktas ir planas, |
| --- | --- | --- |

9.3.

EESRK ragina Europos Komisiją skatinti diskusijas dėl galimybių parengti konkrečią Šiaurės jūrai skirtą strategiją, kuri spręstų uždavinius, susijusius su tvaria ir konkurencinga atviros jūros pramone Europoje, tokius kaip:

—

produktas ir planas,

| — | visuomenė, |
| --- | --- |

—

visuomenė,

| — | gamyba, |
| --- | --- |

—

gamyba,

| — | teisės aktai, |
| --- | --- |

—

teisės aktai,

| — | finansavimas. |
| --- | --- |

—

finansavimas.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 16 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  FEED – pradinių projektinių ir inžinerinių sprendimų parengimas.

1

(2)  Liam Smyth – Aberdeen & Grampian Chamber of Commerce.

2

Aberdeen & Grampian Chamber of Commerce

(3)  The European offshore wind industry – key trends and statistics 2014.

3

The European offshore wind industry – key trends and statistics 2014.

(4)  Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Inovacijos mėlynojoje ekonomikoje. Mūsų jūrų ir vandenynų potencialo panaudojimas darbo vietoms kurti ir ekonomikai kelti“ COM(2014) 254 final (OL C 12, 2015 1 15, p. 93).

4

---

PRIEDAS

Naftos ir dujų gavybos atviroje jūroje pramonės SWOT analizės rezultatai

| Pranašumai | Trūkumai |
| --- | --- |
| — | patirtis dirbant sunkiomis darbo sąlygomis, taip pat giliuosiuose vandenyse |

Pranašumai

Trūkumai

—

patirtis dirbant sunkiomis darbo sąlygomis, taip pat giliuosiuose vandenyse

| — | pasaulyje pripažintos žinios |
| --- | --- |

—

pasaulyje pripažintos žinios

| — | aukštos kvalifikacijos ir patyrę darbuotojai |
| --- | --- |

—

aukštos kvalifikacijos ir patyrę darbuotojai

| — | branduolio struktūros sektorius |
| --- | --- |

—

branduolio struktūros sektorius

| — | aukštos gamybos sąnaudos |
| --- | --- |

—

aukštos gamybos sąnaudos

| — | nuviliantis gamybos našumas |
| --- | --- |

—

nuviliantis gamybos našumas

| — | neužtikrinta padėtis mokesčių požiūriu |
| --- | --- |

—

neužtikrinta padėtis mokesčių požiūriu

| — | senstanti infrastruktūra |
| --- | --- |

—

senstanti infrastruktūra

| — | menkas bendradarbiavimas |
| --- | --- |

—

menkas bendradarbiavimas

Galimybės

Pavojai

| — | naujų gavybos vietų, kuriose mažesnės eksploatavimo ir plėtros sąnaudos, atradimas |
| --- | --- |

—

naujų gavybos vietų, kuriose mažesnės eksploatavimo ir plėtros sąnaudos, atradimas

| — | produktų, įrangos ir žinių eksportas į naujas rinkas |
| --- | --- |

—

produktų, įrangos ir žinių eksportas į naujas rinkas

| — | bendradarbiavimas bendro koncepcijos kūrimo ir standartizavimo srityse, infrastruktūros naudojimas ir pasikeitimas žiniomis |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimas bendro koncepcijos kūrimo ir standartizavimo srityse, infrastruktūros naudojimas ir pasikeitimas žiniomis

| — | bendras sutarimas dėl darbo užmokesčio suderinimo išlaikant dalykiškumą |
| --- | --- |

—

bendras sutarimas dėl darbo užmokesčio suderinimo išlaikant dalykiškumą

| — | ES reindustrializavimo programos naudojimas |
| --- | --- |

—

ES reindustrializavimo programos naudojimas

| — | naftos kainų mažėjimas pasaulyje |
| --- | --- |

—

naftos kainų mažėjimas pasaulyje

| — | darbo vietų mažinimas naftos sektoriuje stipriai sumažėjus kainoms 2014 m. pabaigoje–2015 m. pradžioje |
| --- | --- |

—

darbo vietų mažinimas naftos sektoriuje stipriai sumažėjus kainoms 2014 m. pabaigoje–2015 m. pradžioje

| — | masinis kvalifikuotų darbuotojų išėjimas į pensiją per artimiausius dešimt metų |
| --- | --- |

—

masinis kvalifikuotų darbuotojų išėjimas į pensiją per artimiausius dešimt metų

| — | kainų mažėjimas dėl išaugusios naftos gavybos iš bitumingojo smėlio ir skalūnų JAV |
| --- | --- |

—

kainų mažėjimas dėl išaugusios naftos gavybos iš bitumingojo smėlio ir skalūnų JAV

| — | ekonomikos augimo sulėtėjimas Azijoje |
| --- | --- |

—

ekonomikos augimo sulėtėjimas Azijoje

| — | OPEC požiūris į gamybos apribojimus |
| --- | --- |

—

OPEC požiūris į gamybos apribojimus

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/83 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/83

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Kūrybos ir kultūros pramonės sektorių – Europos vertybės, kuria reikia pasinaudoti pasaulinėje konkurencijoje“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2016/C 013/13)

| Pranešėja | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Nicola KONSTANTINOU |

Pranešėja

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Bendrapranešėjis

Nicola KONSTANTINOU

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2015 m. sausio 22 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Kūrybos ir kultūros pramonės – Europos vertybės, kuria reikia pasinaudoti pasaulinės konkurencijos sąlygomis.

(nuomonė savo iniciatyva)

Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI), kuri buvo atsakinga už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. liepos 15 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (2015 m. rugsėjo 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 215 narių balsavus už, nė vienam nebalsavus prieš ir 2 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Atsižvelgdamas į didelį kūrybos ir kultūros pramonės (KKP) indėlį į Europos Sąjungos BVP, EESRK prašo Europos Komisijos parengti daugiametę šios pramonės plėtros strategiją. |
| --- | --- |

1.1.

Atsižvelgdamas į didelį kūrybos ir kultūros pramonės (KKP) indėlį į Europos Sąjungos BVP, EESRK prašo Europos Komisijos parengti daugiametę šios pramonės plėtros strategiją.

| 1.2. | EESRK mano, kad ši pramonė, padedanti Europos Sąjungai daryti tarptautinę įtaką, turi būti įtraukta į šiuo metu vykstančius Europos Komisijos svarstymus dėl komunikato dėl naujosios prekybos politikos strategijos, kuris turėtų būti paskelbtas 2015 m. rudenį. |
| --- | --- |

1.2.

EESRK mano, kad ši pramonė, padedanti Europos Sąjungai daryti tarptautinę įtaką, turi būti įtraukta į šiuo metu vykstančius Europos Komisijos svarstymus dėl komunikato dėl naujosios prekybos politikos strategijos, kuris turėtų būti paskelbtas 2015 m. rudenį.

| 1.3. | Atsižvelgiant į darbo rinkos pokyčius kai kuriose valstybėse narėse, būtina labiau atsižvelgti į netipinius darbuotojų poreikius, susijusius su darbo sąlygomis ir darbuotojų sauga bei sveikata. EESRK palankiai vertina aktyvesnes kolektyvines derybas žiniasklaidos ir kultūros sektoriuje, ypač kai jos vedamos atsižvelgiant į nacionalines tradicijas. |
| --- | --- |

1.3.

Atsižvelgiant į darbo rinkos pokyčius kai kuriose valstybėse narėse, būtina labiau atsižvelgti į netipinius darbuotojų poreikius, susijusius su darbo sąlygomis ir darbuotojų sauga bei sveikata. EESRK palankiai vertina aktyvesnes kolektyvines derybas žiniasklaidos ir kultūros sektoriuje, ypač kai jos vedamos atsižvelgiant į nacionalines tradicijas.

| 1.4. | Ypatingą dėmesį reikėtų skirti daugeliui kitų temų: prisitaikymui prie naujų rinkos poreikių, sektoriaus specialistų judumo skatinimui, profesinio mokymo ir švietimo priemonėms bei politikai ir sutelktinio finansavimo (angl. crowdfunding) platformų plėtojimui. |
| --- | --- |

1.4.

Ypatingą dėmesį reikėtų skirti daugeliui kitų temų: prisitaikymui prie naujų rinkos poreikių, sektoriaus specialistų judumo skatinimui, profesinio mokymo ir švietimo priemonėms bei politikai ir sutelktinio finansavimo (angl. crowdfunding) platformų plėtojimui.

| 1.5. | ES vertybių – pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygiateisiškumo, mažumų apsaugos ir pan. – skatinimo uždavinį irgi derėtų iš dalies patikėti „kūrybininkams“, nes jie sugeba geriau patraukti jaunuomenę taikomosiomis programomis, vaizdinėmis priemonėmis, žaidimais, komiksais ir pan. |
| --- | --- |

1.5.

ES vertybių – pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygiateisiškumo, mažumų apsaugos ir pan. – skatinimo uždavinį irgi derėtų iš dalies patikėti „kūrybininkams“, nes jie sugeba geriau patraukti jaunuomenę taikomosiomis programomis, vaizdinėmis priemonėmis, žaidimais, komiksais ir pan.

| 1.6. | Kadangi ne visoms šios pramonės sritims pavyksta gauti naudos, jų esminė problema yra nematerialiojo turto, kuris yra tvarus ir ateityje gali nešti pelną – klientų portfelio, žinomumo ir reputacijos, prekių ženklų, praktinės patirties – vertės nustatymo klausimas. |
| --- | --- |

1.6.

Kadangi ne visoms šios pramonės sritims pavyksta gauti naudos, jų esminė problema yra nematerialiojo turto, kuris yra tvarus ir ateityje gali nešti pelną – klientų portfelio, žinomumo ir reputacijos, prekių ženklų, praktinės patirties – vertės nustatymo klausimas.

2.   Įžanga

| 2.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas jau daugiau nei 11 metų remia kūrybos ir kultūros pramonės (KKP) plėtrą. Gerokai anksčiau nei Europos Komisija parengė savo 2012 m. komunikatą „Kultūros ir kūrybos sektorių rėmimas siekiant ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo“ (1), 2004–2014 m., buvo priimta daug EESRK nuomonių (2). |
| --- | --- |

2.1.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas jau daugiau nei 11 metų remia kūrybos ir kultūros pramonės (KKP) plėtrą. Gerokai anksčiau nei Europos Komisija parengė savo 2012 m. komunikatą „Kultūros ir kūrybos sektorių rėmimas siekiant ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo“ (1), 2004–2014 m., buvo priimta daug EESRK nuomonių (2).

| 2.2. | Kūrybos ir kultūros pramonė atlieka strateginį vaidmenį Europos visuomenėje; šis vaidmuo jai leidžia skatinti išmanų, tvarų ir įtraukų augimą („Europa 2020“), kadangi įrodyta (3), jog vienas iš KKP ypatumų – tai gebėjimas diegti inovacijas intensyviau nei tai daro kiti ekonomikos sektoriai. |
| --- | --- |

2.2.

Kūrybos ir kultūros pramonė atlieka strateginį vaidmenį Europos visuomenėje; šis vaidmuo jai leidžia skatinti išmanų, tvarų ir įtraukų augimą („Europa 2020“), kadangi įrodyta (3), jog vienas iš KKP ypatumų – tai gebėjimas diegti inovacijas intensyviau nei tai daro kiti ekonomikos sektoriai.

| 2.3. | Taip pat reikia pažymėti ypatingą KKP vaidmenį Europos visuomenėje skatinant pliuralizmą ir kultūrų įvairovę bei formuojant europinę tapatybę (4). |
| --- | --- |

2.3.

Taip pat reikia pažymėti ypatingą KKP vaidmenį Europos visuomenėje skatinant pliuralizmą ir kultūrų įvairovę bei formuojant europinę tapatybę (4).

| 2.4. | 2015 m. sausio mėn. EESRK biuras nusprendė patvirtinti sprendimą parengti naują nuomonę savo iniciatyva dėl kūrybos ir kultūros pramonės, kadangi pasaulinės konkurencijos sąlygomis ši pramonė Europai suteikia pranašumą. Pavyzdžiui, JAV, Kanada ir Korėja rengia veiksmingas švelniosios galios strategijas siekdamos užtikrinti savo kultūros ir gyvenimo būdo sklaidą ir paremti kultūrinio turinio prekes bei paslaugas kuriančių ir gaminančių įmonių ekonominę plėtrą. |
| --- | --- |

2.4.

2015 m. sausio mėn. EESRK biuras nusprendė patvirtinti sprendimą parengti naują nuomonę savo iniciatyva dėl kūrybos ir kultūros pramonės, kadangi pasaulinės konkurencijos sąlygomis ši pramonė Europai suteikia pranašumą. Pavyzdžiui, JAV, Kanada ir Korėja rengia veiksmingas švelniosios galios strategijas siekdamos užtikrinti savo kultūros ir gyvenimo būdo sklaidą ir paremti kultūrinio turinio prekes bei paslaugas kuriančių ir gaminančių įmonių ekonominę plėtrą.

| 2.5. | Kokie yra pagrindiniai veiksniai, paskatinę EESRK dar kartą susidomėti šios pramonės plėtra? |
| --- | --- |

2.5.

Kokie yra pagrindiniai veiksniai, paskatinę EESRK dar kartą susidomėti šios pramonės plėtra?

| 2.5.1. | Visų pirma – vis reikšmingesnis KKP vaidmuo Europos ekonomikoje. Remiantis įvairiomis esamomis apibrėžtimis ir naujaisiais turimais statistiniais duomenimis, KKP yra vienas dinamiškiausių Europos ekonomikos sektorių. Įmonės „TERA consultants“ atlikto 2008–2011 m. (5) laikotarpį apimančio tyrimo rezultatai rodo, kad šio tipo pramonės indėlis į ES BVP siekia nuo 4,4 % (tiktai visiškai kūrybinės pramonės (angl. core industries) iki 6,8 % (kartu su pramone, kuri smarkiai priklauso nuo grynosios kūrybinės pramonės, angl. non-core industries). Grynosios kūrybos pramonės (angl. core industries) srityje sukurta 8,3 mln. darbo vietų, t. y. čia dirba 3,8 % visų aktyvių ES gyventojų, o su ja glaudžiai susijusioje pramonėje (angl. non-core industries) – 14 mln. arba 6,5 % visų aktyvių ES gyventojų. Taigi šis sektorius yra trečiasis pagal mastą ES darbdavys po statybos ir gėrimų gamybos sektorių. |
| --- | --- |

2.5.1.

Visų pirma – vis reikšmingesnis KKP vaidmuo Europos ekonomikoje. Remiantis įvairiomis esamomis apibrėžtimis ir naujaisiais turimais statistiniais duomenimis, KKP yra vienas dinamiškiausių Europos ekonomikos sektorių. Įmonės „TERA consultants“ atlikto 2008–2011 m. (5) laikotarpį apimančio tyrimo rezultatai rodo, kad šio tipo pramonės indėlis į ES BVP siekia nuo 4,4 % (tiktai visiškai kūrybinės pramonės (angl. core industries) iki 6,8 % (kartu su pramone, kuri smarkiai priklauso nuo grynosios kūrybinės pramonės, angl. non-core industries). Grynosios kūrybos pramonės (angl. core industries) srityje sukurta 8,3 mln. darbo vietų, t. y. čia dirba 3,8 % visų aktyvių ES gyventojų, o su ja glaudžiai susijusioje pramonėje (angl. non-core industries) – 14 mln. arba 6,5 % visų aktyvių ES gyventojų. Taigi šis sektorius yra trečiasis pagal mastą ES darbdavys po statybos ir gėrimų gamybos sektorių.

| 2.5.2. | Didelės valstybių ir vietos savivaldos institucijų skolos privertė jas sumažinti dotacijas kultūros ir muzikos draugijoms, teatrams, meninio ir eksperimentinio kino kūrėjams, orkestrams. Visose valstybėse narėse sunkumų patiria tiek jų finansuojami didieji radijo ir televizijos žiniasklaidos kanalai, tiek rašytinė žiniasklaida, dėl skaitmeninės revoliucijos patirianti ekonominio modelio krizę. |
| --- | --- |

2.5.2.

Didelės valstybių ir vietos savivaldos institucijų skolos privertė jas sumažinti dotacijas kultūros ir muzikos draugijoms, teatrams, meninio ir eksperimentinio kino kūrėjams, orkestrams. Visose valstybėse narėse sunkumų patiria tiek jų finansuojami didieji radijo ir televizijos žiniasklaidos kanalai, tiek rašytinė žiniasklaida, dėl skaitmeninės revoliucijos patirianti ekonominio modelio krizę.

| 2.5.3. | Nuo 2013 m. birželio mėn. įvyko jau devyni derybų dėl transatlantinės partnerystės raundai. Kultūrai taikytina išimtis buvo numatyta nuo pat pradžių ir EESRK remia Europos Parlamento poziciją: 2013 m. gegužės 23 d. savo rezoliucijoje dėl derybų siekiant ES ir JAV susitarimo dėl prekybos ir investicijų (6) jis prašo į derybas „neįtraukti kultūros ir garso bei vaizdo paslaugų, įskaitant teikiamas internetu, ir tai turėtų būti aiškiai nurodyta derybų įgaliojimuose“. |
| --- | --- |

2.5.3.

Nuo 2013 m. birželio mėn. įvyko jau devyni derybų dėl transatlantinės partnerystės raundai. Kultūrai taikytina išimtis buvo numatyta nuo pat pradžių ir EESRK remia Europos Parlamento poziciją: 2013 m. gegužės 23 d. savo rezoliucijoje dėl derybų siekiant ES ir JAV susitarimo dėl prekybos ir investicijų (6) jis prašo į derybas „neįtraukti kultūros ir garso bei vaizdo paslaugų, įskaitant teikiamas internetu, ir tai turėtų būti aiškiai nurodyta derybų įgaliojimuose“.

| 2.5.4. | Ką tik įsigaliojo programa „Kūrybiška Europa“, dėl kurios Komitetas jau turėjo progą pateikti nuomonę (7), ir jai įgyvendinti 2014–2020 m. laikotarpiui skirtas 1,46 mlrd. EUR biudžetas. |
| --- | --- |

2.5.4.

Ką tik įsigaliojo programa „Kūrybiška Europa“, dėl kurios Komitetas jau turėjo progą pateikti nuomonę (7), ir jai įgyvendinti 2014–2020 m. laikotarpiui skirtas 1,46 mlrd. EUR biudžetas.

3.   Bendrosios pastabos

3.1.   
  Sektoriaus ekonominės raidos klausimai

| 3.1.1. | Dėl krizės nestabilumą patyrė daugelis simbolinių Europos kultūros ir kūrybos sričių:






  — | klasikinės ir folkloro muzikos koncertai ir orkestrai, |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Dėl krizės nestabilumą patyrė daugelis simbolinių Europos kultūros ir kūrybos sričių:

—

klasikinės ir folkloro muzikos koncertai ir orkestrai,

| — | lyrinės muzikos ir teatro festivaliai, |
| --- | --- |

—

lyrinės muzikos ir teatro festivaliai,

| — | Europos komiksų sektorius, kenčiantis dėl piratavimo, |
| --- | --- |

—

Europos komiksų sektorius, kenčiantis dėl piratavimo,

| — | tam tikrais atvejais buvo gerokai sumažintas viešiesiems televizijos kanalams skirtos audiovizualinės kūrybos biudžetas. |
| --- | --- |

—

tam tikrais atvejais buvo gerokai sumažintas viešiesiems televizijos kanalams skirtos audiovizualinės kūrybos biudžetas.

| 3.1.2. | Eurostato 2009–2013 m. laikotarpio statistiniai duomenys rodo, kad darbo vietų sumažėjo Prancūzijos leidybos sektoriuje (nuo 146 000 darbuotojų 2009 m. iki 112 000 darbuotojų 2013 m.) ir Lenkijos programų bei filmų kūrimo sektoriuje (nuo 25 000 darbuotojų 2009 m. iki 19 600 darbuotojų 2013 m.). |
| --- | --- |

3.1.2.

Eurostato 2009–2013 m. laikotarpio statistiniai duomenys rodo, kad darbo vietų sumažėjo Prancūzijos leidybos sektoriuje (nuo 146 000 darbuotojų 2009 m. iki 112 000 darbuotojų 2013 m.) ir Lenkijos programų bei filmų kūrimo sektoriuje (nuo 25 000 darbuotojų 2009 m. iki 19 600 darbuotojų 2013 m.).

| 3.1.3. | Tačiau, kaip teigiama vienoje Dubline įsteigto Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo ataskaitoje („Arts, Entertainement and Recreation: working conditions and job quality“) (8), užimtumas Europos Sąjungos meno, pramogų ir laisvalaikio pramonės sektoriuose 2010–2012 m. šiek tiek išaugo: + 2 %. Kai kuriose valstybėse narėse šio sektoriaus darbuotojų procentinė dalis gerokai viršija Europos Sąjungos vidurkį (1,6 % aktyvių gyventojų): Jungtinėje Karalystėje ji siekia 2,6 %, Švedijoje – 2,5 % (14 % įmonių ir 8 % BVP), Latvijoje – 2,3 %. |
| --- | --- |

3.1.3.

Tačiau, kaip teigiama vienoje Dubline įsteigto Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo ataskaitoje („Arts, Entertainement and Recreation: working conditions and job quality“) (8), užimtumas Europos Sąjungos meno, pramogų ir laisvalaikio pramonės sektoriuose 2010–2012 m. šiek tiek išaugo: + 2 %. Kai kuriose valstybėse narėse šio sektoriaus darbuotojų procentinė dalis gerokai viršija Europos Sąjungos vidurkį (1,6 % aktyvių gyventojų): Jungtinėje Karalystėje ji siekia 2,6 %, Švedijoje – 2,5 % (14 % įmonių ir 8 % BVP), Latvijoje – 2,3 %.

3.2.   
  Programos „Kūrybiška Europa“ (2014–2020 m.) struktūra kelia klausimų dėl finansavimo ir vietos tarpininkų

| 3.2.1. | Kūrybos pramonės įmonių finansavimo poreikis paaiškinamas sunkumais, kurių joms kyla kuriant vertę užtikrinančius pajamų gavimo modelius. Jeigu MVĮ būtų padedama kurti verslo modelius bei pajamų gavimo modelius, jos išmoktų kurti ir išlaikyti vertę bei taptų mažiau priklausomos nuo viešųjų dotacijų. |
| --- | --- |

3.2.1.

Kūrybos pramonės įmonių finansavimo poreikis paaiškinamas sunkumais, kurių joms kyla kuriant vertę užtikrinančius pajamų gavimo modelius. Jeigu MVĮ būtų padedama kurti verslo modelius bei pajamų gavimo modelius, jos išmoktų kurti ir išlaikyti vertę bei taptų mažiau priklausomos nuo viešųjų dotacijų.

| 3.2.2. | Praeityje EESRK yra išreiškęs abejonių dėl naujosios finansinės priemonės, sukurtos tam, kad MVĮ ir kiti ūkio subjektai galėtų lengviau gauti finansavimą. Jis pabrėžė, kad Europos investicijų fondui (EIF) trūksta patirties kultūros srityje (9). Bet kaip tik šiai institucijai yra pavesta suteikti šiam sektoriui 121 mln. EUR garantiją. |
| --- | --- |

3.2.2.

Praeityje EESRK yra išreiškęs abejonių dėl naujosios finansinės priemonės, sukurtos tam, kad MVĮ ir kiti ūkio subjektai galėtų lengviau gauti finansavimą. Jis pabrėžė, kad Europos investicijų fondui (EIF) trūksta patirties kultūros srityje (9). Bet kaip tik šiai institucijai yra pavesta suteikti šiam sektoriui 121 mln. EUR garantiją.

| 3.2.3. | Pagal programą „Kūrybiška Europa“ ši garantija turėtų padaryti didinamąjį poveikį (5,7 %), todėl apie 700 mln. EUR turėtų būti skirta viešųjų pirkimų procedūrai, per kurią būtų atrenkamos organizacijos, kurioms būtų pavesta stiprinti garantijų mechanizmo administravimo pajėgumus. |
| --- | --- |

3.2.3.

Pagal programą „Kūrybiška Europa“ ši garantija turėtų padaryti didinamąjį poveikį (5,7 %), todėl apie 700 mln. EUR turėtų būti skirta viešųjų pirkimų procedūrai, per kurią būtų atrenkamos organizacijos, kurioms būtų pavesta stiprinti garantijų mechanizmo administravimo pajėgumus.

| 3.2.4. | Taip pat vertėtų įvairinti finansavimo būdus. Sutelktinis finansavimas, kuris gali būti ir tarpvalstybinis, sudaro sąlygas lengviau užsitikrinti projektų finansavimą ir sumažina investuotojų patiriamą riziką („La Tribune“, 2014 m. vasario 11 d.). |
| --- | --- |

3.2.4.

Taip pat vertėtų įvairinti finansavimo būdus. Sutelktinis finansavimas, kuris gali būti ir tarpvalstybinis, sudaro sąlygas lengviau užsitikrinti projektų finansavimą ir sumažina investuotojų patiriamą riziką („La Tribune“, 2014 m. vasario 11 d.).

| 3.2.5. | Vertinant platesniu mastu, iškyla viso nematerialiojo turto finansinio įvertinimo klausimas. Europos Komisija pripažįsta, kad šis nematerialusis turtas yra svarbus, tačiau nesiūlo jokio bendro tokio nematerialiojo turto finansinio įvertinimo metodo. |
| --- | --- |

3.2.5.

Vertinant platesniu mastu, iškyla viso nematerialiojo turto finansinio įvertinimo klausimas. Europos Komisija pripažįsta, kad šis nematerialusis turtas yra svarbus, tačiau nesiūlo jokio bendro tokio nematerialiojo turto finansinio įvertinimo metodo.

| 3.2.6. | Vietos tarpininkų nepakanka: kiekvienoje valstybėje narėje įsteigta nuo 1 iki 4 „Kūrybiškos Europos“ biurų, tad jie yra arba sostinėse, arba didžiuosiuose miestuose. Toks tinklas nėra pakankamas skatinti programų įgyvendinimą visuose regionuose, kurie labai orientuoti į KKP. |
| --- | --- |

3.2.6.

Vietos tarpininkų nepakanka: kiekvienoje valstybėje narėje įsteigta nuo 1 iki 4 „Kūrybiškos Europos“ biurų, tad jie yra arba sostinėse, arba didžiuosiuose miestuose. Toks tinklas nėra pakankamas skatinti programų įgyvendinimą visuose regionuose, kurie labai orientuoti į KKP.

3.3.   
  Intelektinės nuosavybės teisės normų pritaikymas atsižvelgiant į skaitmeninę revoliuciją

| 3.3.1. | Šiuo metu vykstant diskusijai dėl Direktyvos 2001/29/EB dėl autorių teisių (10) reformos remiantis 2010 m. gegužės 19 d. Komunikatu (COM(2010) 245 final„Europos skaitmeninė darbotvarkė“), tenka spręsti opias problemas:






  — | ar reikia parengti bendrą Europos Sąjungos autorių teisių dokumentą, |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Šiuo metu vykstant diskusijai dėl Direktyvos 2001/29/EB dėl autorių teisių (10) reformos remiantis 2010 m. gegužės 19 d. Komunikatu (COM(2010) 245 final„Europos skaitmeninė darbotvarkė“), tenka spręsti opias problemas:

—

ar reikia parengti bendrą Europos Sąjungos autorių teisių dokumentą,

| — | kaip pritaikyti labai įvairių ir sudėtingų formų nacionalinio lygmens autorių teises atsižvelgiant į naujas kultūrinės išraiškos formas, |
| --- | --- |

—

kaip pritaikyti labai įvairių ir sudėtingų formų nacionalinio lygmens autorių teises atsižvelgiant į naujas kultūrinės išraiškos formas,

| — | ar reikėtų ES suderinti autorių teisių apsaugos trukmę, |
| --- | --- |

—

ar reikėtų ES suderinti autorių teisių apsaugos trukmę,

| — | ar teisės aktų leidėjas laiku numatė 3D spausdintuvų revoliuciją. |
| --- | --- |

—

ar teisės aktų leidėjas laiku numatė 3D spausdintuvų revoliuciją.

| 3.3.2. | Kita opi tema susijusi su autorių ir menininkų (atlikėjų) atlyginimu už pajamas, gaunamas iš jų kūrinių ir atlikimo panaudojimo internete. |
| --- | --- |

3.3.2.

Kita opi tema susijusi su autorių ir menininkų (atlikėjų) atlyginimu už pajamas, gaunamas iš jų kūrinių ir atlikimo panaudojimo internete.

| 3.3.3. | EESRK pabrėžia, kad būtina sukurti subalansuotą tvarką, pagal kurią teisingą atlygį gautų visi teisių turėtojai, būtent turinio kūrėjai, menininkai atlikėjai ir prodiuseriai. |
| --- | --- |

3.3.3.

EESRK pabrėžia, kad būtina sukurti subalansuotą tvarką, pagal kurią teisingą atlygį gautų visi teisių turėtojai, būtent turinio kūrėjai, menininkai atlikėjai ir prodiuseriai.

| 3.3.4. | Lygiai taip pat svarbu kūrybos ir kultūros pramonės srities mažosioms ir vidutinėms įmonėms, labai mažoms įmonėms ir mikroįmonėms padėti apsaugoti savo intelektinės nuosavybės teises (11), ypač mados bei dizaino sektoriuose. |
| --- | --- |

3.3.4.

Lygiai taip pat svarbu kūrybos ir kultūros pramonės srities mažosioms ir vidutinėms įmonėms, labai mažoms įmonėms ir mikroįmonėms padėti apsaugoti savo intelektinės nuosavybės teises (11), ypač mados bei dizaino sektoriuose.

| 3.3.5. | EESRK taip pat prašo Europos Komisijos nuosekliai persvarstyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/31/EB dėl elektroninės komercijos (12) siekiant paskatinti visas suinteresuotąsias šalis (ūkio subjektus (teisių turėtojus), žiniatinklio svetainių prieglobos įmones, paieškos sistemų valdytojus, mokėjimo sprendimų tiekėjus ir pan.) atsakingai kovoti su piratavimu. |
| --- | --- |

3.3.5.

EESRK taip pat prašo Europos Komisijos nuosekliai persvarstyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/31/EB dėl elektroninės komercijos (12) siekiant paskatinti visas suinteresuotąsias šalis (ūkio subjektus (teisių turėtojus), žiniatinklio svetainių prieglobos įmones, paieškos sistemų valdytojus, mokėjimo sprendimų tiekėjus ir pan.) atsakingai kovoti su piratavimu.

4.   Konkrečios pastabos

4.1.   
  Skubiai reikia teritorinių skatinamųjų priemonių

| 4.1.1. | EESRK pabrėžia, kad bendradarbiavimo formos bus arba nebus įgyvendinamos būtent vietos lygmeniu. Reikia pažymėti, kad šiuo požiūriu labai svarbus vaidmuo tenka kultūrinėms grupėms, kūrybiniams rajonams, miestų ir regionų įrengtoms prieinamoms nemokamoms susitikimų vietoms, ir tai pabrėžė daugelis 2015 m. birželio 15 d. įvykusio posėdžio dalyvių (iš Valonijos ir Ronos-Alpių regionų). Europinio tinklo ekspertai savo pranešime apie KKP (13) atsparumą nurodė, kad „viešoji kultūros ir kūrybos rėmimo politika didesnį poveikį daro žemesniu nei nacionalinis lygmeniu“. |
| --- | --- |

4.1.1.

EESRK pabrėžia, kad bendradarbiavimo formos bus arba nebus įgyvendinamos būtent vietos lygmeniu. Reikia pažymėti, kad šiuo požiūriu labai svarbus vaidmuo tenka kultūrinėms grupėms, kūrybiniams rajonams, miestų ir regionų įrengtoms prieinamoms nemokamoms susitikimų vietoms, ir tai pabrėžė daugelis 2015 m. birželio 15 d. įvykusio posėdžio dalyvių (iš Valonijos ir Ronos-Alpių regionų). Europinio tinklo ekspertai savo pranešime apie KKP (13) atsparumą nurodė, kad „viešoji kultūros ir kūrybos rėmimo politika didesnį poveikį daro žemesniu nei nacionalinis lygmeniu“.

| 4.1.2. | Metinėje iniciatyvos „Kūrybiška Europa“ įgyvendinimo programoje numatyta, kad „Kūrybiškos Europos“ biurams bus skirta 4,9 mln. EUR. Šių biurų yra per mažai ir jie įsteigti sostinėse arba didžiuosiuose miestuose, todėl veiklos vykdytojams ne visada patogu su jais susisiekti. |
| --- | --- |

4.1.2.

Metinėje iniciatyvos „Kūrybiška Europa“ įgyvendinimo programoje numatyta, kad „Kūrybiškos Europos“ biurams bus skirta 4,9 mln. EUR. Šių biurų yra per mažai ir jie įsteigti sostinėse arba didžiuosiuose miestuose, todėl veiklos vykdytojams ne visada patogu su jais susisiekti.

4.2.   
  Būtinybė reaguoti į pažeidžiamą kai kurių netipinių KKP (išskyrus prabangos sektorių) darbuotojų padėtį

| 4.2.1. | Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 2014 m. gegužės mėn. pranešime dėl darbo santykių žiniasklaidos ir kultūros pramonės sektoriuje (14) nurodyta, kad:






  — | leidybos, vaizdo pramonės ir televizijos sektoriuose dirba 2,3 mln. samdomų darbuotojų, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 2014 m. gegužės mėn. pranešime dėl darbo santykių žiniasklaidos ir kultūros pramonės sektoriuje (14) nurodyta, kad:

—

leidybos, vaizdo pramonės ir televizijos sektoriuose dirba 2,3 mln. samdomų darbuotojų,

| — | spaudos ir reklamos skelbimų sektoriuje dirba 1,2 mln. žmonių, |
| --- | --- |

—

spaudos ir reklamos skelbimų sektoriuje dirba 1,2 mln. žmonių,

| — | yra 1 mln. menininkų, iš kurių pusė turi savarankiško verslininko statusą. |
| --- | --- |

—

yra 1 mln. menininkų, iš kurių pusė turi savarankiško verslininko statusą.

| 4.2.2. | Daugumos šių profesijų atstovų, ypač dirbančių žiniasklaidos ir kultūros sektoriuose, darbo vietos yra netipinės ir tokių darbo vietų skaičius per keletą pastarųjų dešimtmečių išaugo, atitinkamai padaugėjo sutarčių dėl darbo ne visą darbo laiką, terminuotųjų ir laikinojo darbo sutarčių, savarankiškai dirbančių bei ekonominiu požiūriu priklausomų darbuotojų. |
| --- | --- |

4.2.2.

Daugumos šių profesijų atstovų, ypač dirbančių žiniasklaidos ir kultūros sektoriuose, darbo vietos yra netipinės ir tokių darbo vietų skaičius per keletą pastarųjų dešimtmečių išaugo, atitinkamai padaugėjo sutarčių dėl darbo ne visą darbo laiką, terminuotųjų ir laikinojo darbo sutarčių, savarankiškai dirbančių bei ekonominiu požiūriu priklausomų darbuotojų.

| 4.2.3. | EESRK pabrėžia, kad 2014 m. gegužės mėn. TDO susitarė dėl tam tikrų punktų (15), patvirtinančių, kad „pagrindiniai principai ir pagrindinės teisės į darbą turi būti taikomi visiems žiniasklaidos ir kultūros sektoriaus darbuotojams, nepaisant jų darbo santykių pobūdžio“. EESRK konstatuoja, kad kai kuriems žiniasklaidos ir kultūros sektoriaus darbuotojams neužtikrinama pakankama socialinė apsauga (nedarbo draudimas, pensijų draudimas, socialinis draudimas ir pan.) ir kad per dažnai sudarant subrangos sutartis dėl labai skirtingo netipinių KKP darbuotojų statuso galima padidinti riziką tokių darbuotojų saugai ir sveikatai. |
| --- | --- |

4.2.3.

EESRK pabrėžia, kad 2014 m. gegužės mėn. TDO susitarė dėl tam tikrų punktų (15), patvirtinančių, kad „pagrindiniai principai ir pagrindinės teisės į darbą turi būti taikomi visiems žiniasklaidos ir kultūros sektoriaus darbuotojams, nepaisant jų darbo santykių pobūdžio“. EESRK konstatuoja, kad kai kuriems žiniasklaidos ir kultūros sektoriaus darbuotojams neužtikrinama pakankama socialinė apsauga (nedarbo draudimas, pensijų draudimas, socialinis draudimas ir pan.) ir kad per dažnai sudarant subrangos sutartis dėl labai skirtingo netipinių KKP darbuotojų statuso galima padidinti riziką tokių darbuotojų saugai ir sveikatai.

| 4.2.4. | EESRK palankiai vertina intensyvesnes kolektyvines derybas dėl darbo sąlygų pagerinimo šiuose sektoriuose. |
| --- | --- |

4.2.4.

EESRK palankiai vertina intensyvesnes kolektyvines derybas dėl darbo sąlygų pagerinimo šiuose sektoriuose.

| 4.2.5. | EESRK prašo Europos Komisijos pateikti plataus užmojo teisės aktų rinkinį, skirtą judumui, kuris padėtų tinkamai išspręsti KKP specialistų judumo ES viduje problemas ir taikyti palankesnes vizų išdavimo sąlygas vykdant mainus su trečiosiomis šalimis. |
| --- | --- |

4.2.5.

EESRK prašo Europos Komisijos pateikti plataus užmojo teisės aktų rinkinį, skirtą judumui, kuris padėtų tinkamai išspręsti KKP specialistų judumo ES viduje problemas ir taikyti palankesnes vizų išdavimo sąlygas vykdant mainus su trečiosiomis šalimis.

4.3.   
  Prognozuotini KKP sektoriaus švietimo ir mokymo priemonių pokyčiai

| 4.3.1. | EESRK jau yra atkreipęs dėmesį į tai, kad įgyvendinant pradinio ugdymo ir profesinio mokymo programas būtina, vadovaujantis Tarptautine dailiųjų amatų chartija (16), geriau supažindinti su kūrybos pramone. |
| --- | --- |

4.3.1.

EESRK jau yra atkreipęs dėmesį į tai, kad įgyvendinant pradinio ugdymo ir profesinio mokymo programas būtina, vadovaujantis Tarptautine dailiųjų amatų chartija (16), geriau supažindinti su kūrybos pramone.

| 4.3.2. | Reikia pažymėti, kad televizijos ir radijo viešosios paslaugos atlieka ypač svarbų vaidmenį kaip pirmoji švietimo, kultūros sklaidos ir literatūrinių, istorinių bei meninių laidų transliavimo priemonė. |
| --- | --- |

4.3.2.

Reikia pažymėti, kad televizijos ir radijo viešosios paslaugos atlieka ypač svarbų vaidmenį kaip pirmoji švietimo, kultūros sklaidos ir literatūrinių, istorinių bei meninių laidų transliavimo priemonė.

| 4.3.3. | EESRK taip pat mano, kad laikotarpiu, kai dėl vartotojų įpročių pokyčių sparčiai vystosi ekonomikos modeliai, rengiant kūrybos ir kultūros pramonės specialistus reikėtų jiems suteikti ekonomikos, vadybos ir strateginio planavimo žinių. KKP įmonių vadovams ir verslininkams taip pat turėtų būti sudaryta galimybė lankyti tokius tęstinio profesinio mokymo kursus. |
| --- | --- |

4.3.3.

EESRK taip pat mano, kad laikotarpiu, kai dėl vartotojų įpročių pokyčių sparčiai vystosi ekonomikos modeliai, rengiant kūrybos ir kultūros pramonės specialistus reikėtų jiems suteikti ekonomikos, vadybos ir strateginio planavimo žinių. KKP įmonių vadovams ir verslininkams taip pat turėtų būti sudaryta galimybė lankyti tokius tęstinio profesinio mokymo kursus.

| 4.3.4. | EESRK daugelyje nuomonių pabrėžė profesinio mokymo svarbą siekiant perduoti amatų specialistų sukauptą praktinę patirtį. Tačiau pirmiausia daugelyje valstybių narių reikėtų sumažinti vis didėjantį atotrūkį tarp mokymo turinio ir rinkos poreikių, dėl kurio daugelis pilietinės visuomenės dalyvių nusprendė įsitraukti į profesinį mokymą ir steigti privačias įstaigas arba kurti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės projektus rengti trumpalaikiams (4 savaičių) profesinio mokymo kursams, kurie būtų labai praktiški, orientuoti į vieną profesiją ir padėtų jauniems absolventams arba aukštųjų mokyklų nebaigusiems asmenims per kuo trumpesnį laiką pasirengti darbui. |
| --- | --- |

4.3.4.

EESRK daugelyje nuomonių pabrėžė profesinio mokymo svarbą siekiant perduoti amatų specialistų sukauptą praktinę patirtį. Tačiau pirmiausia daugelyje valstybių narių reikėtų sumažinti vis didėjantį atotrūkį tarp mokymo turinio ir rinkos poreikių, dėl kurio daugelis pilietinės visuomenės dalyvių nusprendė įsitraukti į profesinį mokymą ir steigti privačias įstaigas arba kurti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės projektus rengti trumpalaikiams (4 savaičių) profesinio mokymo kursams, kurie būtų labai praktiški, orientuoti į vieną profesiją ir padėtų jauniems absolventams arba aukštųjų mokyklų nebaigusiems asmenims per kuo trumpesnį laiką pasirengti darbui.

| 4.3.5. | 2014 m. lapkričio mėn. darbą pradėjo ES audiovizualinio ir renginių sektorių kompetencijų taryba. EESRK domisi jos darbais, kurie turėtų padėti geriau prognozuoti pradinio ir tęstinio mokymo poreikius. |
| --- | --- |

4.3.5.

2014 m. lapkričio mėn. darbą pradėjo ES audiovizualinio ir renginių sektorių kompetencijų taryba. EESRK domisi jos darbais, kurie turėtų padėti geriau prognozuoti pradinio ir tęstinio mokymo poreikius.

| 4.3.6. | EESRK nuomone, svarbu, kad tokiomis sąlygomis socialiniai partneriai ir ES kompetencijų taryba aktyviai įsitrauktų į ESCO (17) (Europos įgūdžių, gebėjimų, kvalifikacijos ir profesijų klasifikatoriaus) veiklą. |
| --- | --- |

4.3.6.

EESRK nuomone, svarbu, kad tokiomis sąlygomis socialiniai partneriai ir ES kompetencijų taryba aktyviai įsitrauktų į ESCO (17) (Europos įgūdžių, gebėjimų, kvalifikacijos ir profesijų klasifikatoriaus) veiklą.

| 4.3.7. | EESRK pageidauja glaudesnės sinergijos tarp programos „Erasmus+“„Žinių aljansų“ centro ir programos „Kūrybiška Europa“. |
| --- | --- |

4.3.7.

EESRK pageidauja glaudesnės sinergijos tarp programos „Erasmus+“„Žinių aljansų“ centro ir programos „Kūrybiška Europa“.

4.4.   
  Mūsų konkurentų pasaulyje strategijų stebėsena

| 4.4.1. | EESRK prašo, kad visos šio sektoriaus sritys – užimtumas, kompetencija, profesinis mokymas, intelektinė nuosavybė ir kt. – būtų vertinamos pagal jų svarbą ekonomikai. Į vykdomas dvišales ir daugiašales derybas turi būti įtrauktas išorės aspektas. Svarbaus kūrybinio ir kultūrinio turinio prekių ir paslaugų eksportas iš ES iš tiesų auga. Pasak ECCIA, 2013 m. prabangos prekių eksportas sudarė apie 17 % viso ES eksporto. |
| --- | --- |

4.4.1.

EESRK prašo, kad visos šio sektoriaus sritys – užimtumas, kompetencija, profesinis mokymas, intelektinė nuosavybė ir kt. – būtų vertinamos pagal jų svarbą ekonomikai. Į vykdomas dvišales ir daugiašales derybas turi būti įtrauktas išorės aspektas. Svarbaus kūrybinio ir kultūrinio turinio prekių ir paslaugų eksportas iš ES iš tiesų auga. Pasak ECCIA, 2013 m. prabangos prekių eksportas sudarė apie 17 % viso ES eksporto.

| 4.4.2. | Turint omenyje šios pramonės turinio specifiką, daugiau dėmesio reikia skirti intelektinės nuosavybės teisėms ir elektroninės prekybos reguliavimui. |
| --- | --- |

4.4.2.

Turint omenyje šios pramonės turinio specifiką, daugiau dėmesio reikia skirti intelektinės nuosavybės teisėms ir elektroninės prekybos reguliavimui.

4.5.   
  Patrauklaus pasakojimo apie Europos Sąjungos vertybes kūrimas

| 4.5.1. | ES vertybės patraukliu formatu turi būti populiarinamos ir skleidžiamos socialiniuose tinkluose. |
| --- | --- |

4.5.1.

ES vertybės patraukliu formatu turi būti populiarinamos ir skleidžiamos socialiniuose tinkluose.

| 4.5.2. | Reikėtų paskelbti kvietimą teikti projektus, skirtus vaizdo produktų, grafikos, piešinių, muzikos ir pan. kūrėjams, siekiant sukurti vaizdingą ir gyvybingą turinį, kurį būtų galima kuo plačiau pateikti jaunai auditorijai. |
| --- | --- |

4.5.2.

Reikėtų paskelbti kvietimą teikti projektus, skirtus vaizdo produktų, grafikos, piešinių, muzikos ir pan. kūrėjams, siekiant sukurti vaizdingą ir gyvybingą turinį, kurį būtų galima kuo plačiau pateikti jaunai auditorijai.

4.6.   
  Skatintina abiem pusėms naudinga kryžminė sąveika

| 4.6.1. | Formuluojant šį tikslą siekiama sukurti ir išplėtoti skirtingų sričių kūrybos ir kultūros pramonės sinergiją. Šis tikslas - tai koncepcijos, kurią Europos Komisija išdėstė programoje „Kūrybiška Europa“, dalis (18). |
| --- | --- |

4.6.1.

Formuluojant šį tikslą siekiama sukurti ir išplėtoti skirtingų sričių kūrybos ir kultūros pramonės sinergiją. Šis tikslas - tai koncepcijos, kurią Europos Komisija išdėstė programoje „Kūrybiška Europa“, dalis (18).

| 4.6.2. | Pavyzdžiui, derinant gastronomiją, skaitmeninę aplinką ir turizmą, meną ir prabangą, kultūrą ir turizmą, galima suteikti labai turtingą išskirtinę patirtį. |
| --- | --- |

4.6.2.

Pavyzdžiui, derinant gastronomiją, skaitmeninę aplinką ir turizmą, meną ir prabangą, kultūrą ir turizmą, galima suteikti labai turtingą išskirtinę patirtį.

| 4.6.3. | Tokią KKP tarpusavio bei KKP ir kitų veiklos sektorių kryžminės sąveikos patirtį dažnai sunku perkelti į pramonės sritį, nes ji grindžiama kiekvienam sektoriui būdingų ypatumų supratimu. |
| --- | --- |

4.6.3.

Tokią KKP tarpusavio bei KKP ir kitų veiklos sektorių kryžminės sąveikos patirtį dažnai sunku perkelti į pramonės sritį, nes ji grindžiama kiekvienam sektoriui būdingų ypatumų supratimu.

| 4.6.4. | Be to, KKP sektoriuje plėtojama kryžminės sąveikos praktika padeda technologijų pažangos priemonėmis (3D spauda, skaitmenine spauda) skatinti profesinių profilių vystymą, grindžiamą kūryba ir inovacijomis – veiksniais, kurie ateityje skatins kurti darbo vietas. |
| --- | --- |

4.6.4.

Be to, KKP sektoriuje plėtojama kryžminės sąveikos praktika padeda technologijų pažangos priemonėmis (3D spauda, skaitmenine spauda) skatinti profesinių profilių vystymą, grindžiamą kūryba ir inovacijomis – veiksniais, kurie ateityje skatins kurti darbo vietas.

4.7.   
  Architektūrinio paveldo ekonominis panaudojimas

| 4.7.1. | ES yra pasaulio dalis, kuriai būdingas labai didelis kultūrinis tankis: jos teritorijoje yra 363 iš 981 UNESCO įregistruotų gamtos ir žmonijos kultūros paveldo objektų. Įrodyta, kad turistų iš Indijos, Kinijos, Japonijos ir JAV srautų padidėjimą visų pirma lėmė tokio paveldo gausa (19). Skatintinas bet koks vizų išdavimo politikos tobulinimas, tačiau turi būti paisoma valstybių narių ir suinteresuotų trečiųjų šalių nustatytų saugumo reikalavimų. |
| --- | --- |

4.7.1.

ES yra pasaulio dalis, kuriai būdingas labai didelis kultūrinis tankis: jos teritorijoje yra 363 iš 981 UNESCO įregistruotų gamtos ir žmonijos kultūros paveldo objektų. Įrodyta, kad turistų iš Indijos, Kinijos, Japonijos ir JAV srautų padidėjimą visų pirma lėmė tokio paveldo gausa (19). Skatintinas bet koks vizų išdavimo politikos tobulinimas, tačiau turi būti paisoma valstybių narių ir suinteresuotų trečiųjų šalių nustatytų saugumo reikalavimų.

| 4.7.2. | Dėl aukšto įsiskolinimo lygio daug architektūros paminklų turinčios valstybės narės – Graikija (17), Prancūzija (39), Italija (47) ir Ispanija (44) – patiria sunkumų saugodamos ir prižiūrėdamos šį paveldą. Kadangi šios Europos kultūros ir architektūros vertybės yra didžiulis pranašumas, sudarantis sąlygas tolesnei kultūrinio turizmo plėtrai, EESRK prašo Europos Komisijos įvertinti dabartinę Europos Sąjungoje esančių į UNESCO paveldo sąrašus įtrauktų objektų būklę. |
| --- | --- |

4.7.2.

Dėl aukšto įsiskolinimo lygio daug architektūros paminklų turinčios valstybės narės – Graikija (17), Prancūzija (39), Italija (47) ir Ispanija (44) – patiria sunkumų saugodamos ir prižiūrėdamos šį paveldą. Kadangi šios Europos kultūros ir architektūros vertybės yra didžiulis pranašumas, sudarantis sąlygas tolesnei kultūrinio turizmo plėtrai, EESRK prašo Europos Komisijos įvertinti dabartinę Europos Sąjungoje esančių į UNESCO paveldo sąrašus įtrauktų objektų būklę.

4.8.   
  Išplėstinio europinio suinteresuotųjų subjektų forumo įsteigimas

| 4.8.1. | EESRK jau pateikė prašymą sukurti tokį forumą (20). Regionų komitetas remia tokį sumanymą ir prašo įsteigti Europos kūrybingumo forumą (21). Tokiame forume „suburtos viešojo ir privataus sektorių bei savanorių grupės ieškotų būdų, kaip Europai kūrybiškai spręsti opias vietos ir Europos problemas“. |
| --- | --- |

4.8.1.

EESRK jau pateikė prašymą sukurti tokį forumą (20). Regionų komitetas remia tokį sumanymą ir prašo įsteigti Europos kūrybingumo forumą (21). Tokiame forume „suburtos viešojo ir privataus sektorių bei savanorių grupės ieškotų būdų, kaip Europai kūrybiškai spręsti opias vietos ir Europos problemas“.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 16 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2012) 537 ir jo darbo dokumentai dėl mados ir prabangos pramonės (SWD(2012) 286 ir SWD(2012) 284) (OL C 198, 2013 7 10, p. 39).

1

(2)  Žr. EESRK horizontaliąsias ir temines nuomones: OL C 110, 2006 5 9, p. 34; OL C 108, 2004 4 30, p. 68; OL C 51, 2011 2 17, p. 43; OL C 181, 2012 6 21, p. 35; OL C 44, 2011 2 11; OL C 198, 2013 7 10, p. 14; OL C 110, 2006 5 9, p. 1; OL C 44, 2011 2 11, p. 75; OL C 451, 2014 12 16, p. 64; OL C 191, 2012 6 29, p. 18; OL C 230, 2015 7 14, p. 47.

2

(3)  Žr. Britų tarybos atliktą tyrimą „Mapping the creative industries: a toolkit“ http://bop.co.uk/blog/culture-and-creative-industries/bops-toolkit-for-mapping-the-creative-industries

3

(4)  OL C 51, 2011 2 17, p. 43.

4

(5)  TERA Consultants, „The Economic Contribution of the Creative Industries to ES GDP and Employment“, 2014.

5

(6)  P7_TA (2013)0227 11 punktas.

6

(7)  OL C 198, 2013 7 10, p. 39.

7

(8)  http://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef1384en14.pdf

8

(9)  OL C 181, 2012 6 21, p. 35.

9

(10)  OL L 167, 2001 6 22, p. 10.

10

(11)  Žr. EESRK nuomonę „ES veiksmų planas siekiant iš naujo sutarti dėl intelektinės nuosavybės teisių“ (OL C 230, 2015 7 14, p. 72).

11

(12)  OL L 178, 2000 7 17, p. 1.

12

(13)  http://www.eenc.info/fr/eencdocs-fr/rapports/la-resilience-de-lemploi-dans-les-secteurs-culturels-et-creatifs-sccs-pendant-la-crise/

13

(14)  „Les relations d’emploi dans les industries des médias et de la culture“ (2014 m. gegužės mėn.) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_dialogue/---sector/documents/publication/wcms_240701.pdf

14

(15)  Tarptautinė darbo organizacija (TDO), GDFMCS/2014/7, Pasaulinis forumas, skirtas dialogui darbo santykių klausimais žiniasklaidos ir kultūros sektoriuje, Ženeva, 2014 m. gegužės 14–15 d., Susitarimo punktai.

15

(16)  Žr. išnašą p. 4.

16

(17)  ESCO klasifikaciją Europos Komisija pradėjo 2010 m. ESCO yra strategijos „Europa 2020“ sudedamoji dalis.

17

(18)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1295/2013, kuriuo sukuriama programa „Kūrybiška Europa“ (2014–2020 m.) (OL L 347, 2013 12 20, p. 221).

18

(19)  OL C 44, 2011 2 11, p. 75.

19

(20)  OL C 198, 2013 7 10, p. 39.

20

(21)  OL C 218, 2013 7 30, p. 7.

21

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/89

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Kaimo plėtros programų. Pirmoji pagalba ar pirmieji atsigavimo ženklai?

(nuomonė savo iniciatyva)

(2016/C 013/14)

| Pranešėjas | Tom JONES |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Joana AGUDO I BATALLER |

Pranešėjas

Tom JONES

Bendrapranešėjė

Joana AGUDO I BATALLER

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2015 m. sausio 22 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Kaimo plėtros programų. Pirmoji pagalba ar pirmieji atsigavimo ženklai?

(nuomonė savo iniciatyva).

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. liepos 13 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (rugsėjo 17 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 192 nariams balsavus už, 3 – prieš ir 10 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad ES, valstybės narės ir regionai nenuilstamai sprendžia tam tikrus iššūkius, su kuriais susiduria kaimo vietovės, pasitelkiant plataus masto kaimo plėtros programą (KPP). Jis vertina Komisijos ir valdžios sektoriaus darbuotojų pastangas rengiant ir priimant naująją programą. Tačiau, atsižvelgiant į realią krizę, su kuria susiduria daugelis nepalankioje padėtyje esančių kaimo vietovių, kyla nusivylimas dėl vėlavimo pateikti, patvirtinti ir pradėti vykdyti programą kelete valstybių narių ir regionų. Todėl rekomenduojame Komisijai, kartu su valstybinėmis ir regionų valdžios institucijomis, pavesti atlikti nepriklausomą šio proceso peržiūrą, siekiant išvengti ateityje naujų vėlavimų. |
| --- | --- |

1.1.

EESRK palankiai vertina tai, kad ES, valstybės narės ir regionai nenuilstamai sprendžia tam tikrus iššūkius, su kuriais susiduria kaimo vietovės, pasitelkiant plataus masto kaimo plėtros programą (KPP). Jis vertina Komisijos ir valdžios sektoriaus darbuotojų pastangas rengiant ir priimant naująją programą. Tačiau, atsižvelgiant į realią krizę, su kuria susiduria daugelis nepalankioje padėtyje esančių kaimo vietovių, kyla nusivylimas dėl vėlavimo pateikti, patvirtinti ir pradėti vykdyti programą kelete valstybių narių ir regionų. Todėl rekomenduojame Komisijai, kartu su valstybinėmis ir regionų valdžios institucijomis, pavesti atlikti nepriklausomą šio proceso peržiūrą, siekiant išvengti ateityje naujų vėlavimų.

| 1.2. | Kaimo plėtros programos sėkmė priklauso nuo veiksmingo partnerystės principo. Bendra viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotųjų subjektų, socialinių partnerių ir NVO atsakomybė už programą pagal Sutartyje numatytus ir kitus įsipareigojimus yra labai svarbi. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad dalyvavimas šioje programoje, palyginti su ankstesnėmis, pagerėjo, tačiau partnerystės mastas ES valstybėse narėse dar skiriasi. |
| --- | --- |

1.2.

Kaimo plėtros programos sėkmė priklauso nuo veiksmingo partnerystės principo. Bendra viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotųjų subjektų, socialinių partnerių ir NVO atsakomybė už programą pagal Sutartyje numatytus ir kitus įsipareigojimus yra labai svarbi. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad dalyvavimas šioje programoje, palyginti su ankstesnėmis, pagerėjo, tačiau partnerystės mastas ES valstybėse narėse dar skiriasi.

| 1.3. | Stebėsenos komitetų vaidmuo turi būti skaidrus. Nariai turėtų veiksmingai tikrinti tikslus, turėdami galimybę naudotis finansinėmis gairėmis. Komiteto sudėtis turėtų apimti platų interesų spektrą ir prireikus atstovauti interesų koalicijai. |
| --- | --- |

1.3.

Stebėsenos komitetų vaidmuo turi būti skaidrus. Nariai turėtų veiksmingai tikrinti tikslus, turėdami galimybę naudotis finansinėmis gairėmis. Komiteto sudėtis turėtų apimti platų interesų spektrą ir prireikus atstovauti interesų koalicijai.

| 1.4. | Atsižvelgiant į Reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, visų pirma į jo 5 straipsnį apie partnerystes ir valdymą, EESRK nuomone, Komisija turėtų stebėti, kaip reglamentas yra taikomas rengiant partnerystės susitarimus ir įgyvendinant programas, taip pat ir dalyvaujant programų stebėsenos komitetuose. |
| --- | --- |

1.4.

Atsižvelgiant į Reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, visų pirma į jo 5 straipsnį apie partnerystes ir valdymą, EESRK nuomone, Komisija turėtų stebėti, kaip reglamentas yra taikomas rengiant partnerystės susitarimus ir įgyvendinant programas, taip pat ir dalyvaujant programų stebėsenos komitetuose.

| 1.5. | Palankiai vertinamas ne tik platus programų, pagrįstų vietos poreikiais ir prioritetais, mastas, bet ir vis dažnesnis bendruomenės inicijuotos vietos plėtros (BIVP) modelio, skirto įtraukiam bendruomenės dalyvavimui, naudojimas. Turėtų būti skleidžiami geriausi modelio veiksmingo taikymo praktikos pavyzdžiai. |
| --- | --- |

1.5.

Palankiai vertinamas ne tik platus programų, pagrįstų vietos poreikiais ir prioritetais, mastas, bet ir vis dažnesnis bendruomenės inicijuotos vietos plėtros (BIVP) modelio, skirto įtraukiam bendruomenės dalyvavimui, naudojimas. Turėtų būti skleidžiami geriausi modelio veiksmingo taikymo praktikos pavyzdžiai.

| 1.6. | Biudžeto apribojimai reiškia, kad programai tenka papildomas vaidmuo, nedubliuojant likusios BŽŪP lėšų dalies. Rekomenduojame kuo daugiau naudotis valstybinio, privataus ir savanoriško bendro finansavimo šaltiniais, supaprastinus paraiškų teikimo procedūras. Vadovaujančiosios institucijos turėtų palengvinti prieigą prie sanglaudos politikos ir kitų Europos investicijų fondų tais atvejais, kai projektai atitinka platesnius kriterijus. |
| --- | --- |

1.6.

Biudžeto apribojimai reiškia, kad programai tenka papildomas vaidmuo, nedubliuojant likusios BŽŪP lėšų dalies. Rekomenduojame kuo daugiau naudotis valstybinio, privataus ir savanoriško bendro finansavimo šaltiniais, supaprastinus paraiškų teikimo procedūras. Vadovaujančiosios institucijos turėtų palengvinti prieigą prie sanglaudos politikos ir kitų Europos investicijų fondų tais atvejais, kai projektai atitinka platesnius kriterijus.

| 1.7. | Kaip jau yra nurodęs EESRK (1), penkiolika valstybių narių perkėlė lėšas iš tiesioginių mokėjimų į kaimo plėtros programas, o dar penkios valstybės narės lėšas perkėlė iš antrojo ramsčio į pirmąjį. Abu variantai yra teisėti, nes teisėkūros institucijos leido taip daryti, tačiau variantai nėra lygiaverčiai – kaimo plėtros programomis siekiama labiau subalansuoto teritorinio vystymosi kiekviename ES regione. Rekomenduojama atlikti šios lanksčios galimybės suderinamumo ir veiksmingumo, įskaitant ir poveikio konkurencijai bendrojoje rinkoje, tyrimą. |
| --- | --- |

1.7.

Kaip jau yra nurodęs EESRK (1), penkiolika valstybių narių perkėlė lėšas iš tiesioginių mokėjimų į kaimo plėtros programas, o dar penkios valstybės narės lėšas perkėlė iš antrojo ramsčio į pirmąjį. Abu variantai yra teisėti, nes teisėkūros institucijos leido taip daryti, tačiau variantai nėra lygiaverčiai – kaimo plėtros programomis siekiama labiau subalansuoto teritorinio vystymosi kiekviename ES regione. Rekomenduojama atlikti šios lanksčios galimybės suderinamumo ir veiksmingumo, įskaitant ir poveikio konkurencijai bendrojoje rinkoje, tyrimą.

| 1.8. | Prioritetinių išlaidų nustatymas valstybėse narėse ir regionuose gerokai skirsis. Šioje nuomonėje pabrėžiama, kaip svarbu užtikrinti tvarų ekonominės veiklos, aplinkos ir socialinio teisingumo vystymą, ypač akcentuojant žemės ištekliams nustatomą pridėtinę vertę. Rekomenduojame Komisijai atlikti laikotarpio vidurio pažangos analizę pagal pirmiau išvardytų prioritetų tikslus laikantis prisiimtų įsipareigojimų. Valdžios institucijoms turėtų būti sudaryta galimybė atlikti koregavimus, kad nauji projektai galėtų sėkmingai baigti įgyvendinti programą ir kad įgyvendinant vėlesnę kaimo politiką būtų remiamasi įgyta patirtimi. |
| --- | --- |

1.8.

Prioritetinių išlaidų nustatymas valstybėse narėse ir regionuose gerokai skirsis. Šioje nuomonėje pabrėžiama, kaip svarbu užtikrinti tvarų ekonominės veiklos, aplinkos ir socialinio teisingumo vystymą, ypač akcentuojant žemės ištekliams nustatomą pridėtinę vertę. Rekomenduojame Komisijai atlikti laikotarpio vidurio pažangos analizę pagal pirmiau išvardytų prioritetų tikslus laikantis prisiimtų įsipareigojimų. Valdžios institucijoms turėtų būti sudaryta galimybė atlikti koregavimus, kad nauji projektai galėtų sėkmingai baigti įgyvendinti programą ir kad įgyvendinant vėlesnę kaimo politiką būtų remiamasi įgyta patirtimi.

| 1.9. | Kyla didelis susirūpinimas, kad kaimo plėtros programos negalės įgyvendinti geresnės teritorinės sanglaudos. Labiau nutolusioms ir ekonomiškai atsilikusioms vietovėms, tiek valstybėse ir regionuose, tiek tarp valstybių ir regionų, trūksta struktūrinių pajėgumų pasinaudoti fondais ir skirta parama. Papildomų tikslinių išteklių reikia ilgesniam laikui, įskaitant tarpvalstybinį kuravimą, porinius projektus, konsultacinių struktūrų gebėjimų stiprinimą ir novatoriškų privačių ir socialinių įmonių paskolas ir investicijas. |
| --- | --- |

1.9.

Kyla didelis susirūpinimas, kad kaimo plėtros programos negalės įgyvendinti geresnės teritorinės sanglaudos. Labiau nutolusioms ir ekonomiškai atsilikusioms vietovėms, tiek valstybėse ir regionuose, tiek tarp valstybių ir regionų, trūksta struktūrinių pajėgumų pasinaudoti fondais ir skirta parama. Papildomų tikslinių išteklių reikia ilgesniam laikui, įskaitant tarpvalstybinį kuravimą, porinius projektus, konsultacinių struktūrų gebėjimų stiprinimą ir novatoriškų privačių ir socialinių įmonių paskolas ir investicijas.

| 1.10. | Įsitvirtinęs LEADER modelis yra taikomas ir EK finansuojami kaimo plėtros tinklai yra skatinami toliau skleisti gerąją praktiką. |
| --- | --- |

1.10.

Įsitvirtinęs LEADER modelis yra taikomas ir EK finansuojami kaimo plėtros tinklai yra skatinami toliau skleisti gerąją praktiką.

| 1.11. | Programose akivaizdžiai akcentuojamos ne tik darbo vietų išsaugojimo ir naujų darbo vietų kūrimo galimybės kaimo vietovėse, bet ir investicijų, keitimosi žiniomis, mokymo, kuravimo ir glaudesnių ryšių su mokslinių tyrimų įstaigomis svarba. Priemonės, skirtos skatinti jaunimą ieškoti ateities kaimo vietovėse, taip pat priemonės, sudarančios palankesnes sąlygas visų žmonių su specialiais poreikiais ar su fizine ar psichine negalia integracijai, yra svarbios. Lemiamos reikšmės turi finansinės paskatos, skirtos kartų atsinaujinimui remti. Be to, kaimo mokyklos ir koledžai turi būti glaudžiau susieti su savo vietovių tradiciniais ir kintančiais gebėjimų poreikiais. |
| --- | --- |

1.11.

Programose akivaizdžiai akcentuojamos ne tik darbo vietų išsaugojimo ir naujų darbo vietų kūrimo galimybės kaimo vietovėse, bet ir investicijų, keitimosi žiniomis, mokymo, kuravimo ir glaudesnių ryšių su mokslinių tyrimų įstaigomis svarba. Priemonės, skirtos skatinti jaunimą ieškoti ateities kaimo vietovėse, taip pat priemonės, sudarančios palankesnes sąlygas visų žmonių su specialiais poreikiais ar su fizine ar psichine negalia integracijai, yra svarbios. Lemiamos reikšmės turi finansinės paskatos, skirtos kartų atsinaujinimui remti. Be to, kaimo mokyklos ir koledžai turi būti glaudžiau susieti su savo vietovių tradiciniais ir kintančiais gebėjimų poreikiais.

| 1.12. | Būtina spręsti perėmimo planavimo klausimą, įtraukiant KPP galimybes išbandyti verslo modelius, numatančius nacionalines, regionines taisykles dėl turto perdavimo. Darbo jėgos judumas yra skatinamas, jeigu jis paremtas kokybišku mokymu ir darbuotojų teisių laikymusi. |
| --- | --- |

1.12.

Būtina spręsti perėmimo planavimo klausimą, įtraukiant KPP galimybes išbandyti verslo modelius, numatančius nacionalines, regionines taisykles dėl turto perdavimo. Darbo jėgos judumas yra skatinamas, jeigu jis paremtas kokybišku mokymu ir darbuotojų teisių laikymusi.

| 1.13. | Turėtų būti tikslingai siekiama moterų indėlio į sėkmingą programos įgyvendinimą ir šį tikslą reikėtų remti. Jos labai svarbios užtikrinant, kad žmonės toliau gyventų kaimo vietovėse – ne tik dėl to, kad būtų diversifikuojami ir gaminami ūkio produktai, bet ir tam, kad būtų prisidedama prie vietos teritorinio vystymosi sukuriant amatų ir agroturizmo galimybes, nekalbant apie tai, kad tai yra vienas iš svarbiausių inovacijų skatinimo veiksnių. |
| --- | --- |

1.13.

Turėtų būti tikslingai siekiama moterų indėlio į sėkmingą programos įgyvendinimą ir šį tikslą reikėtų remti. Jos labai svarbios užtikrinant, kad žmonės toliau gyventų kaimo vietovėse – ne tik dėl to, kad būtų diversifikuojami ir gaminami ūkio produktai, bet ir tam, kad būtų prisidedama prie vietos teritorinio vystymosi sukuriant amatų ir agroturizmo galimybes, nekalbant apie tai, kad tai yra vienas iš svarbiausių inovacijų skatinimo veiksnių.

| 1.14. | Palankiai vertinamos priemonės, skirtos gerinti aplinką, jos ekosistemas ir kultūrinį kraštovaizdį. Parama kruopščiai paženklintiems vietos produktams, kaimo turizmui ir nedidelio masto ir bendruomenių atsinaujinančiųjų išteklių energijos schemoms turėtų užtikrinti tvarią ekonominę ir visuomeninę naudą. Kaimo vietovės atsigaus tik tuo atveju, jeigu efektyviai, pelningai dirbs žemės ūkio, miškų ir kaimo įmonės. Prireiks daugiau pastangų siekiant geresnio supratimo tarp ūkininkų, miškų savininkų, gaminančių maisto produktus ar atsinaujinančiąsias žaliavas, aplinkosaugos ir poilsio prekes, ir vartotojų, iš didesnės etninės įvairovės Europos gyventojų. |
| --- | --- |

1.14.

Palankiai vertinamos priemonės, skirtos gerinti aplinką, jos ekosistemas ir kultūrinį kraštovaizdį. Parama kruopščiai paženklintiems vietos produktams, kaimo turizmui ir nedidelio masto ir bendruomenių atsinaujinančiųjų išteklių energijos schemoms turėtų užtikrinti tvarią ekonominę ir visuomeninę naudą. Kaimo vietovės atsigaus tik tuo atveju, jeigu efektyviai, pelningai dirbs žemės ūkio, miškų ir kaimo įmonės. Prireiks daugiau pastangų siekiant geresnio supratimo tarp ūkininkų, miškų savininkų, gaminančių maisto produktus ar atsinaujinančiąsias žaliavas, aplinkosaugos ir poilsio prekes, ir vartotojų, iš didesnės etninės įvairovės Europos gyventojų.

| 1.15. | Programų prioritetai – mažinti klimato kaitos poveikį žemės ūkiui ir miškininkystei, ir atvirkščiai. Palankiai vertinami projektai, skirti anglies dioksido surinkimui, vandens ir dirvožemio kokybės gerinimui, išmetamų teršalų kiekio mažinimui, ekosistemų pagerinimui ir žiedinės ekonomikos vystymui. Patobulinimai turi būti ilgalaikiai ir moksliškai įvertinti pagal keletą agrarinės aplinkosaugos ir kitų schemų, į kurias integruota gamyba. |
| --- | --- |

1.15.

Programų prioritetai – mažinti klimato kaitos poveikį žemės ūkiui ir miškininkystei, ir atvirkščiai. Palankiai vertinami projektai, skirti anglies dioksido surinkimui, vandens ir dirvožemio kokybės gerinimui, išmetamų teršalų kiekio mažinimui, ekosistemų pagerinimui ir žiedinės ekonomikos vystymui. Patobulinimai turi būti ilgalaikiai ir moksliškai įvertinti pagal keletą agrarinės aplinkosaugos ir kitų schemų, į kurias integruota gamyba.

| 1.16. | Socialinės neteisybės problemą galima išspręsti skyrus daugiau valstybinių ir ES lėšų ir įgyvendinus platesnio pobūdžio politiką, įskaitant geresnių interneto, transporto ir švietimo paslaugų teikimą. |
| --- | --- |

1.16.

Socialinės neteisybės problemą galima išspręsti skyrus daugiau valstybinių ir ES lėšų ir įgyvendinus platesnio pobūdžio politiką, įskaitant geresnių interneto, transporto ir švietimo paslaugų teikimą.

| 1.17. | Kaimo ekonomikos ir bendruomenių atnaujinimas yra labai svarbus ir reikėtų įsitikinti, ar kaimo plėtros programose yra numatyta visų kaimo gyventojų įtrauktis. Aktyvus pilietinės visuomenės dalyvavimas ir verslumas yra gyvybiškai svarbūs kaimo vietovių tvarumui. |
| --- | --- |

1.17.

Kaimo ekonomikos ir bendruomenių atnaujinimas yra labai svarbus ir reikėtų įsitikinti, ar kaimo plėtros programose yra numatyta visų kaimo gyventojų įtrauktis. Aktyvus pilietinės visuomenės dalyvavimas ir verslumas yra gyvybiškai svarbūs kaimo vietovių tvarumui.

2.   Įžanga

| 2.1. | Kaimiškoji Europa yra visų Europos piliečių gyvybės arterija, o ne tik tų, kurie gyvena ir dirba joje. Ji užtikrina saugų maisto, medienos, mineralinių medžiagų ir vandens tiekimą. Ji užtikrina buveinių įvairovę, atsinaujinančiųjų išteklių energiją, laisvalaikio praleidimo galimybes, istorinius kraštovaizdžius, amatus, o svarbiausia įvairiapusius gebėjimus turinčius žmones iš įvairiausių kultūrų. Apie 115 milijonų (23 %) ES piliečių buvo priskirti kaimo vietovėse gyvenančių žmonių grupei. |
| --- | --- |

2.1.

Kaimiškoji Europa yra visų Europos piliečių gyvybės arterija, o ne tik tų, kurie gyvena ir dirba joje. Ji užtikrina saugų maisto, medienos, mineralinių medžiagų ir vandens tiekimą. Ji užtikrina buveinių įvairovę, atsinaujinančiųjų išteklių energiją, laisvalaikio praleidimo galimybes, istorinius kraštovaizdžius, amatus, o svarbiausia įvairiapusius gebėjimus turinčius žmones iš įvairiausių kultūrų. Apie 115 milijonų (23 %) ES piliečių buvo priskirti kaimo vietovėse gyvenančių žmonių grupei.

| 2.2. | Tačiau kaimo vietovių ekonominė gerovė ir socialinė sanglauda labai skiriasi. Kai kurios yra turtingos ir dinamiškos, kitos – nestabilios, kuriose gyventojų skaičius mažėja, jos yra susiskaidžiusios. Daugelis jų turi nemažai turto, bet mažai grynųjų pinigų, retai išsidėsčiusios gyvenvietės turi ribotas galimybes naudotis viešosiomis paslaugomis. Tai visų pirma pasakytina apie atokesnius ir kalnų regionus bei salas. Dėl sunkios šiuolaikinės ekonominės ir socialinės veiklos gyventojų srautai į miestus nemažėja. Todėl Vyriausybėms sunku, ypač jei priimami netinkami miestų plėtros sprendimai, užtikrinti kaimo bendruomenių tvarumą. Judumo ir laisvo žmonių judėjimo principai yra gyvybiškai svarbūs Europos Sąjungai. Tačiau skurdžiausi kaimo regionai patyrė nenumatytų pasekmių, nes pernelyg daug žmonių, ypač jaunimo, išvyksta iš kaimo vietovių tikėdamasis geresnio gyvenimo perspektyvų ir niekada nebegrįžta. |
| --- | --- |

2.2.

Tačiau kaimo vietovių ekonominė gerovė ir socialinė sanglauda labai skiriasi. Kai kurios yra turtingos ir dinamiškos, kitos – nestabilios, kuriose gyventojų skaičius mažėja, jos yra susiskaidžiusios. Daugelis jų turi nemažai turto, bet mažai grynųjų pinigų, retai išsidėsčiusios gyvenvietės turi ribotas galimybes naudotis viešosiomis paslaugomis. Tai visų pirma pasakytina apie atokesnius ir kalnų regionus bei salas. Dėl sunkios šiuolaikinės ekonominės ir socialinės veiklos gyventojų srautai į miestus nemažėja. Todėl Vyriausybėms sunku, ypač jei priimami netinkami miestų plėtros sprendimai, užtikrinti kaimo bendruomenių tvarumą. Judumo ir laisvo žmonių judėjimo principai yra gyvybiškai svarbūs Europos Sąjungai. Tačiau skurdžiausi kaimo regionai patyrė nenumatytų pasekmių, nes pernelyg daug žmonių, ypač jaunimo, išvyksta iš kaimo vietovių tikėdamasis geresnio gyvenimo perspektyvų ir niekada nebegrįžta.

| 2.3. | Europai reikia vizijos susigrąžinti pasitikėjimą kaimo gerove, pagrįstą žaliuoju augimu, skatinant žiedinę ekonomiką, geresnį bendruomenių poreikių supratimą ir pažangesnes paramos paslaugas. Šioje nuomonėje siekiama aptarti, kodėl sėkmės rodikliai tokie skirtingi ir kokios yra realių patobulinimų perspektyvos naujosios finansavimo programos metu. Kokios bus pasekmės trims tvaraus vystymosi ramsčiams (ekonominiam, aplinkos ir socialinio teisingumo)? Ar visi suinteresuotieji subjektai prisiima realią atsakomybę, ar jie yra užmezgę tarpusavio partnerystės ryšius? |
| --- | --- |

2.3.

Europai reikia vizijos susigrąžinti pasitikėjimą kaimo gerove, pagrįstą žaliuoju augimu, skatinant žiedinę ekonomiką, geresnį bendruomenių poreikių supratimą ir pažangesnes paramos paslaugas. Šioje nuomonėje siekiama aptarti, kodėl sėkmės rodikliai tokie skirtingi ir kokios yra realių patobulinimų perspektyvos naujosios finansavimo programos metu. Kokios bus pasekmės trims tvaraus vystymosi ramsčiams (ekonominiam, aplinkos ir socialinio teisingumo)? Ar visi suinteresuotieji subjektai prisiima realią atsakomybę, ar jie yra užmezgę tarpusavio partnerystės ryšius?

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Valstybės narės ir regionai turi daug priemonių iš naujo suderinti kaimo ir miesto vietovių ekonomines galimybes ir sutvirtinti socialinę sanglaudą ir ES, pasitelkusi BŽŪP pirmąjį (Reglamentas (ES) Nr. 1307/2013) ir antrąjį ramsčius (Reglamentas (ES) Nr. 1305/2013), taip pat struktūrinius ir sanglaudos fondus, nuolat dėjo pastangas sustabdyti šį nuosmukį, nors jai nevisai ir ne visada pavykdavo tai padaryti. Dabartinė ES parama kaimo plėtrai, finansuojama Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), įsteigto Reglamentu (ES) Nr. 1306/2013, prieš perkėlimą tarp ramsčių siekia 95,6 mlrd. eurų, o tai sudaro 23 % BŽŪP biudžeto. |
| --- | --- |

3.1.

Valstybės narės ir regionai turi daug priemonių iš naujo suderinti kaimo ir miesto vietovių ekonomines galimybes ir sutvirtinti socialinę sanglaudą ir ES, pasitelkusi BŽŪP pirmąjį (Reglamentas (ES) Nr. 1307/2013) ir antrąjį ramsčius (Reglamentas (ES) Nr. 1305/2013), taip pat struktūrinius ir sanglaudos fondus, nuolat dėjo pastangas sustabdyti šį nuosmukį, nors jai nevisai ir ne visada pavykdavo tai padaryti. Dabartinė ES parama kaimo plėtrai, finansuojama Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), įsteigto Reglamentu (ES) Nr. 1306/2013, prieš perkėlimą tarp ramsčių siekia 95,6 mlrd. eurų, o tai sudaro 23 % BŽŪP biudžeto.

| 3.2. | 2014–2020 m. programos remiasi ilgalaike patirtimi, atsižvelgiant į tai, kokios priemonės pasiteisina, o kokios – ne. Komisija remia Europos kaimo plėtros tinklą (EKPT) ir Europos inovacijų partnerystę (EIP-agri), skirtą žemės ūkio darbo našumui ir tvarumui, siekiant skatinti gerąją patirtį ir novatoriškus sprendimus, ir EESRK rekomenduoja šį darbą sustiprinti visais lygmenimis. Galima būtų pasimokyti ir iš kitų finansavimo teikėjų gerosios patirties. |
| --- | --- |

3.2.

2014–2020 m. programos remiasi ilgalaike patirtimi, atsižvelgiant į tai, kokios priemonės pasiteisina, o kokios – ne. Komisija remia Europos kaimo plėtros tinklą (EKPT) ir Europos inovacijų partnerystę (EIP-agri), skirtą žemės ūkio darbo našumui ir tvarumui, siekiant skatinti gerąją patirtį ir novatoriškus sprendimus, ir EESRK rekomenduoja šį darbą sustiprinti visais lygmenimis. Galima būtų pasimokyti ir iš kitų finansavimo teikėjų gerosios patirties.

| 3.3. | Nors biudžetai ir mažesni nei kai kurie kiti ES biudžetai, jie gali būti pažangūs ir padidinti pasitelkus bendrą valstybinį ir kitų šaltinių finansavimą. Programos turi papildyti pirmojo ramsčio išteklius ir būti susietos su kitais finansavimo srautais, jei reikia, sudarydamos sklandžiai veikiančią valdymo infrastruktūrą, kuri suteikia galimybę skubiai atsakyti pareiškėjams, sulaukti kuravimo paslaugų iš konsultavimo įstaigų ir vietos planavimo institucijų. |
| --- | --- |

3.3.

Nors biudžetai ir mažesni nei kai kurie kiti ES biudžetai, jie gali būti pažangūs ir padidinti pasitelkus bendrą valstybinį ir kitų šaltinių finansavimą. Programos turi papildyti pirmojo ramsčio išteklius ir būti susietos su kitais finansavimo srautais, jei reikia, sudarydamos sklandžiai veikiančią valdymo infrastruktūrą, kuri suteikia galimybę skubiai atsakyti pareiškėjams, sulaukti kuravimo paslaugų iš konsultavimo įstaigų ir vietos planavimo institucijų.

| 3.4. | Programų dalys yra pakankamai lanksčios ir pakankamai susietos su vietos sąlygomis, kad galėtų remtis faktiniais bendruomenių poreikiais. LEADER modelis ir vietos veiklos grupės dalijasi atsakomybe ir teigiamais rezultatais, tais atvejais, kai jie yra veiksmingiausi ir sėkmingiausi. Techninė parama visiems suinteresuotiesiems subjektams, taip pat kuravimas ir mokymas, yra gyvybiškai svarbūs visiems projektams ir iniciatyvoms. |
| --- | --- |

3.4.

Programų dalys yra pakankamai lanksčios ir pakankamai susietos su vietos sąlygomis, kad galėtų remtis faktiniais bendruomenių poreikiais. LEADER modelis ir vietos veiklos grupės dalijasi atsakomybe ir teigiamais rezultatais, tais atvejais, kai jie yra veiksmingiausi ir sėkmingiausi. Techninė parama visiems suinteresuotiesiems subjektams, taip pat kuravimas ir mokymas, yra gyvybiškai svarbūs visiems projektams ir iniciatyvoms.

| 3.5. | Tačiau nepalankiausioje padėtyje esančios vietovės bando realiai pagerinti padėtį trumpalaikėmis programomis, kadangi trūksta verslo išteklių, prasta infrastruktūra, bendruomenės vadovai neturi patirties ir menkos galimybės naudotis kitoms investicijoms. Siekiant didesnės teritorinės sanglaudos, reikia daugiau dėmesio skirti toms sritims, kurios numatytos pagal ankstesnį struktūrinių ir (arba) sanglaudos finansavimo programų 1 tikslą. |
| --- | --- |

3.5.

Tačiau nepalankiausioje padėtyje esančios vietovės bando realiai pagerinti padėtį trumpalaikėmis programomis, kadangi trūksta verslo išteklių, prasta infrastruktūra, bendruomenės vadovai neturi patirties ir menkos galimybės naudotis kitoms investicijoms. Siekiant didesnės teritorinės sanglaudos, reikia daugiau dėmesio skirti toms sritims, kurios numatytos pagal ankstesnį struktūrinių ir (arba) sanglaudos finansavimo programų 1 tikslą.

| 3.6. | Komisija šiam 2014–2020 m. laikotarpiui paskelbė naujas finansines taisykles, kurias vadovaujančiosios institucijos ir stebėjimo komitetai turėtų aiškiai suprasti ir taikyti, nedidindami biurokratinės naštos projektų pareiškėjams. Europos Audito Rūmai savo ataskaitose (2) dėl 2007–2013 m. programavimo laikotarpio ir 2014–2020 m. teisinės sistemos pateikė pasiūlymų, kaip užtikrinti didesnę ekonominę naudą. |
| --- | --- |

3.6.

Komisija šiam 2014–2020 m. laikotarpiui paskelbė naujas finansines taisykles, kurias vadovaujančiosios institucijos ir stebėjimo komitetai turėtų aiškiai suprasti ir taikyti, nedidindami biurokratinės naštos projektų pareiškėjams. Europos Audito Rūmai savo ataskaitose (2) dėl 2007–2013 m. programavimo laikotarpio ir 2014–2020 m. teisinės sistemos pateikė pasiūlymų, kaip užtikrinti didesnę ekonominę naudą.

| 3.7. | Buvo labai vėluojama parengti ir patvirtinti daug naujų programų, nepaisant pažadų dėl proceso supaprastinimo. Tai labai apgailėtina, atsižvelgiant į sunkią daugelio skurdžiausių kaimo vietovių padėtį ir norą, kad šios programos nedelsiant padėtų spręsti mažų pajamų, jaunimo nedarbo, prastų viešųjų paslaugų ir klimato kaitos poveikio klausimus. Nuo 2015 m. gegužės mėn. dar teks patvirtinti apie 57 % (3) regionų ir valstybės programų, nors tikimasi šį procesą užbaigti iki šių metų pabaigos. |
| --- | --- |

3.7.

Buvo labai vėluojama parengti ir patvirtinti daug naujų programų, nepaisant pažadų dėl proceso supaprastinimo. Tai labai apgailėtina, atsižvelgiant į sunkią daugelio skurdžiausių kaimo vietovių padėtį ir norą, kad šios programos nedelsiant padėtų spręsti mažų pajamų, jaunimo nedarbo, prastų viešųjų paslaugų ir klimato kaitos poveikio klausimus. Nuo 2015 m. gegužės mėn. dar teks patvirtinti apie 57 % (3) regionų ir valstybės programų, nors tikimasi šį procesą užbaigti iki šių metų pabaigos.

4.   Konsultacijos ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas

| 4.1. | EESRK pabrėžia, kaip svarbu įgyvendinti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo. Jis atkreipia dėmesį į tai, kad ypač svarbus yra 5 straipsnis dėl partnerystės ir daugiapakopio valdymo, kuriame nustatyta, kad kitos valdžios institucijos, ekonominiai ir socialiniai partneriai ir kitos pilietinės visuomenės organizacijos turi būti įtraukti. Todėl Komisija turėtų stebėti, kaip reglamentas yra taikomas rengiant partnerystės susitarimus ir įgyvendinant programas, taip pat ir dalyvaujant programų stebėsenos komitetuose. |
| --- | --- |

4.1.

EESRK pabrėžia, kaip svarbu įgyvendinti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo. Jis atkreipia dėmesį į tai, kad ypač svarbus yra 5 straipsnis dėl partnerystės ir daugiapakopio valdymo, kuriame nustatyta, kad kitos valdžios institucijos, ekonominiai ir socialiniai partneriai ir kitos pilietinės visuomenės organizacijos turi būti įtraukti. Todėl Komisija turėtų stebėti, kaip reglamentas yra taikomas rengiant partnerystės susitarimus ir įgyvendinant programas, taip pat ir dalyvaujant programų stebėsenos komitetuose.

| 4.2. | Šioje nuomonėje nagrinėjama, kokiu mastu dalyvaujama rengiant kaimo plėtros programas, nors nuomonės išvados nėra išsamios dėl nepakankamo skaičiaus patvirtintų programų ir jų siauros geografinės įvairovės. Įvyko trys klausymai (4), kartu plačiau paskleidžiant klausimyną. Iš jau gautų atsakymų buvo matyti, kad, nors ir ne visur, bet Vyriausybių ir nevyriausybinių organizacijų bendradarbiavimas yra geresnis, brandesnis, palyginti su ankstesnėmis programomis. Tačiau reikėtų dėti daugiau pastangų siekiant skleisti gerąją bendradarbiavimo patirtį, be kita ko, nuolatiniam dialogui vykdyti dažniau naudoti ryšių technologijas. Dialogas valstybėse narėse ir regionuose vyksta labai skirtingai. Partnerystės susitarimai gali būti tik simboliniai, BIVP metodika patvirtinta tik tam tikrose vietovėse, o įtraukios konsultacijos gali baigtis ne proceso pabaigoje, o jo pradžioje (5). Galima rasti gerosios patirties pavyzdžių ir dažnai jie akivaizdūs tais atvejais, kai panašus įsipareigojimas lėmė geresnius rezultatus kitų politikos iniciatyvų atvejais (6). |
| --- | --- |

4.2.

Šioje nuomonėje nagrinėjama, kokiu mastu dalyvaujama rengiant kaimo plėtros programas, nors nuomonės išvados nėra išsamios dėl nepakankamo skaičiaus patvirtintų programų ir jų siauros geografinės įvairovės. Įvyko trys klausymai (4), kartu plačiau paskleidžiant klausimyną. Iš jau gautų atsakymų buvo matyti, kad, nors ir ne visur, bet Vyriausybių ir nevyriausybinių organizacijų bendradarbiavimas yra geresnis, brandesnis, palyginti su ankstesnėmis programomis. Tačiau reikėtų dėti daugiau pastangų siekiant skleisti gerąją bendradarbiavimo patirtį, be kita ko, nuolatiniam dialogui vykdyti dažniau naudoti ryšių technologijas. Dialogas valstybėse narėse ir regionuose vyksta labai skirtingai. Partnerystės susitarimai gali būti tik simboliniai, BIVP metodika patvirtinta tik tam tikrose vietovėse, o įtraukios konsultacijos gali baigtis ne proceso pabaigoje, o jo pradžioje (5). Galima rasti gerosios patirties pavyzdžių ir dažnai jie akivaizdūs tais atvejais, kai panašus įsipareigojimas lėmė geresnius rezultatus kitų politikos iniciatyvų atvejais (6).

| 4.3. | Vyriausybės vienos negali pasiekti realių pokyčių, būtinų kaimo vietovėms atgaivinti. Jos gali užtikrinti teisėkūros ir planavimo sistemą, demokratinę atskaitomybę, geresnes viešąsias paslaugas, taip pat katalizuojančių veiksmų finansavimą. Tačiau dažniausiai tai privačiojo sektoriaus veikla, kvalifikuoti darbuotojai, socialinės įmonės ir bendrijos, kurios duoda naudą žmonėms ir aplinkai. Kad žmonės norėtų investuoti savo laiką ir lėšas, jie turi būti tikri, kad bendra geresnės kaimo ateities vizija gali būti įgyvendinta ir tam nesutrukdys ilgas paraiškų teikimo procesas. |
| --- | --- |

4.3.

Vyriausybės vienos negali pasiekti realių pokyčių, būtinų kaimo vietovėms atgaivinti. Jos gali užtikrinti teisėkūros ir planavimo sistemą, demokratinę atskaitomybę, geresnes viešąsias paslaugas, taip pat katalizuojančių veiksmų finansavimą. Tačiau dažniausiai tai privačiojo sektoriaus veikla, kvalifikuoti darbuotojai, socialinės įmonės ir bendrijos, kurios duoda naudą žmonėms ir aplinkai. Kad žmonės norėtų investuoti savo laiką ir lėšas, jie turi būti tikri, kad bendra geresnės kaimo ateities vizija gali būti įgyvendinta ir tam nesutrukdys ilgas paraiškų teikimo procesas.

| 4.4. | Kad ekonominiai ir socialiniai partneriai dirbtų sėkmingai, jiems reikalingi ištekliai palaikyti nuolatinius ryšius su savo nariais ir Vyriausybėmis. Kadangi planai skirtingi ir jie nuolat kinta, turėtų būti jaučiama didesnė atsakomybė už politiką ir jos įgyvendinimą. Stebėsenos komitetų sudėtis turi būti plataus masto, o nariai – informuoti ir gebantys veiksmingai nagrinėti klausimus. EESRK yra įsipareigojęs sudaryti palankesnes sąlygas vystyti geresnius partnerystės modelius su pilietiniais ir socialiniais partneriais (7). |
| --- | --- |

4.4.

Kad ekonominiai ir socialiniai partneriai dirbtų sėkmingai, jiems reikalingi ištekliai palaikyti nuolatinius ryšius su savo nariais ir Vyriausybėmis. Kadangi planai skirtingi ir jie nuolat kinta, turėtų būti jaučiama didesnė atsakomybė už politiką ir jos įgyvendinimą. Stebėsenos komitetų sudėtis turi būti plataus masto, o nariai – informuoti ir gebantys veiksmingai nagrinėti klausimus. EESRK yra įsipareigojęs sudaryti palankesnes sąlygas vystyti geresnius partnerystės modelius su pilietiniais ir socialiniais partneriais (7).

5.   Pirmoji pagalba ar programos, skirtos ilgalaikiam atsigavimui?

| 5.1. | Mūsų klausymai Briuselyje ir Šiaurės Velse (8) patvirtino, kad programose nurodyti tikslai leidžia pasiekti rezultatų. Juos reguliariai turėtų vertinti Komisija, stebėsenos komitetai ir suinteresuotieji subjektai, kad būtų padaryta reali pažanga ir tai būtų ekonomiškai naudinga. Be to, reikėtų ištirti, ar lėšų pervedimas tarp ramsčių buvo veiksmingas, o gal tik dar labiau prisidėjo prie platesnių geografinių ir konkurencijos iškraipymų. |
| --- | --- |

5.1.

Mūsų klausymai Briuselyje ir Šiaurės Velse (8) patvirtino, kad programose nurodyti tikslai leidžia pasiekti rezultatų. Juos reguliariai turėtų vertinti Komisija, stebėsenos komitetai ir suinteresuotieji subjektai, kad būtų padaryta reali pažanga ir tai būtų ekonomiškai naudinga. Be to, reikėtų ištirti, ar lėšų pervedimas tarp ramsčių buvo veiksmingas, o gal tik dar labiau prisidėjo prie platesnių geografinių ir konkurencijos iškraipymų.

| 5.2. | Nustatytos trys tvaraus vystymosi problemos: verslumas ir užimtumas, aplinka ir socialinė įtrauktis. |
| --- | --- |

5.2.

Nustatytos trys tvaraus vystymosi problemos: verslumas ir užimtumas, aplinka ir socialinė įtrauktis.

Verslumo kultūra ir užimtumas

| 5.3. | Nors BŽŪP biudžetas mažėja, tačiau Europos Komisija nustato vis daugiau papildomų atitikties reikalavimų pirmojo ramsčio išmokoms. Todėl būtina, kad kaimo plėtros programos prisidėtų prie investicijų į konkurencingą žemės ūkį ir miškininkystę be kita ko, didindamos pridėtinę produktų vertę, gerindamos rinkodarą, stiprindamos trumpas tiekimo grandines, prekės ženklo kūrimą ir keitimąsi žiniomis. Universitetai ir kolegijos turi atlikti svarbų vaidmenį savo regionuose vykdydami kuravimą bei porinius projektus ir taip remdami nepalankiausioje padėtyje esančius regionus. Siekdami, kad konkretiems vietos poreikiams būtų skirta ES mokslinių tyrimų lėšų, jie turėtų bendradarbiauti su esamomis ūkininkų ir kaimo konsultavimo tarnybomis. KPP turėtų tapti tiltu tarp pareiškėjų ir Europos investicijų fondo bei programos „Horizontas 2020“, kad mokslo rezultatus būtų galima lengviau pritaikyti žemės ūkyje arba kaimo vietovėse. Nors KPP tiesiogiai ir nefinansuoja mokyklų, joms tenka svarbus vaidmuo, visų pirma kaimo vietovėse, patenkinant tam tikrus būsimų kartų verslo poreikius. Labai svarbu rengti atvirų durų dienas ūkiuose, dalytis darbo patirtimi ir organizuoti pameistrystes pasinaudojus kitomis finansavimo programomis, kad motyvuotų gerai parengtą darbo jėgą (9). Tais atvejais, kai galima (10), mokymas, formalusis mokymas ir savišvieta, turi būti profesinio pobūdžio, susieti su verslu ir vykti vietose. |
| --- | --- |

5.3.

Nors BŽŪP biudžetas mažėja, tačiau Europos Komisija nustato vis daugiau papildomų atitikties reikalavimų pirmojo ramsčio išmokoms. Todėl būtina, kad kaimo plėtros programos prisidėtų prie investicijų į konkurencingą žemės ūkį ir miškininkystę be kita ko, didindamos pridėtinę produktų vertę, gerindamos rinkodarą, stiprindamos trumpas tiekimo grandines, prekės ženklo kūrimą ir keitimąsi žiniomis. Universitetai ir kolegijos turi atlikti svarbų vaidmenį savo regionuose vykdydami kuravimą bei porinius projektus ir taip remdami nepalankiausioje padėtyje esančius regionus. Siekdami, kad konkretiems vietos poreikiams būtų skirta ES mokslinių tyrimų lėšų, jie turėtų bendradarbiauti su esamomis ūkininkų ir kaimo konsultavimo tarnybomis. KPP turėtų tapti tiltu tarp pareiškėjų ir Europos investicijų fondo bei programos „Horizontas 2020“, kad mokslo rezultatus būtų galima lengviau pritaikyti žemės ūkyje arba kaimo vietovėse. Nors KPP tiesiogiai ir nefinansuoja mokyklų, joms tenka svarbus vaidmuo, visų pirma kaimo vietovėse, patenkinant tam tikrus būsimų kartų verslo poreikius. Labai svarbu rengti atvirų durų dienas ūkiuose, dalytis darbo patirtimi ir organizuoti pameistrystes pasinaudojus kitomis finansavimo programomis, kad motyvuotų gerai parengtą darbo jėgą (9). Tais atvejais, kai galima (10), mokymas, formalusis mokymas ir savišvieta, turi būti profesinio pobūdžio, susieti su verslu ir vykti vietose.

| 5.4. | Žemės ūkio ir miškininkystės sektoriai persikelia į dinamišką ekonominę aplinką, kuriai būdinga globalizacija, sparti technologinė pažanga ir didėjantys visuomenės poreikiai. Inovacijos yra labai svarbios siekiant išsaugoti ūkininkų ir miškų savininkų našumą ir konkurencingumą. Naujai sukurta EIP-agri yra vertinga priemonė, kuri turi būti įgyvendinama sparčiai ir plačiai. Būtinos supaprastintos finansavimo sąlygos sutelkti ir skatinti inovacijas. |
| --- | --- |

5.4.

Žemės ūkio ir miškininkystės sektoriai persikelia į dinamišką ekonominę aplinką, kuriai būdinga globalizacija, sparti technologinė pažanga ir didėjantys visuomenės poreikiai. Inovacijos yra labai svarbios siekiant išsaugoti ūkininkų ir miškų savininkų našumą ir konkurencingumą. Naujai sukurta EIP-agri yra vertinga priemonė, kuri turi būti įgyvendinama sparčiai ir plačiai. Būtinos supaprastintos finansavimo sąlygos sutelkti ir skatinti inovacijas.

| 5.5. | Jaunimo garantijų iniciatyva ir panašios schemos turi būti susiję su kaimo vietovių kaimo plėtros iniciatyvomis, kad būtų vilčių dėl pažangos ir ambicijų. Labai svarbi yra investicijų ir mokymo parama jauniesiems ūkininkams ir naujiems rinkos dalyviams. Projektams, kuriais remiamas jaunimas ir stengiamasi jį paskatinti pasilikti kaimo vietovėse, turėtų būti teikiama didžiausia pirmenybė. Jaunuoliai turėtų būti skatinami prisiimti atsakomybę už priemones, kuriomis jie galėtų sau padėti. Kaimo vietovėse būtina geresnė perėmimo planavimo sistema (11), kuri būtų teisiškai teisinga, prieinama ir skatintų iš vienos kartos į kitą perdavimus, galinčius tvariai susieti jaunimą ir patirtį. |
| --- | --- |

5.5.

Jaunimo garantijų iniciatyva ir panašios schemos turi būti susiję su kaimo vietovių kaimo plėtros iniciatyvomis, kad būtų vilčių dėl pažangos ir ambicijų. Labai svarbi yra investicijų ir mokymo parama jauniesiems ūkininkams ir naujiems rinkos dalyviams. Projektams, kuriais remiamas jaunimas ir stengiamasi jį paskatinti pasilikti kaimo vietovėse, turėtų būti teikiama didžiausia pirmenybė. Jaunuoliai turėtų būti skatinami prisiimti atsakomybę už priemones, kuriomis jie galėtų sau padėti. Kaimo vietovėse būtina geresnė perėmimo planavimo sistema (11), kuri būtų teisiškai teisinga, prieinama ir skatintų iš vienos kartos į kitą perdavimus, galinčius tvariai susieti jaunimą ir patirtį.

| 5.6. | Moterų vaidmuo žemės ūkyje yra visiškai pripažįstamas. Jų indėlis rengiant ir įgyvendinant kaimo projektus yra neįkainojamas ir, kaip parodė pavyzdys Suomijoje, tikslinė konsultacinė parama leidžia išnaudoti visą verslumo potencialą (12). |
| --- | --- |

5.6.

Moterų vaidmuo žemės ūkyje yra visiškai pripažįstamas. Jų indėlis rengiant ir įgyvendinant kaimo projektus yra neįkainojamas ir, kaip parodė pavyzdys Suomijoje, tikslinė konsultacinė parama leidžia išnaudoti visą verslumo potencialą (12).

| 5.7. | Kaimo turizmas, amatai ir laisvalaikio bei sveikatos būklės iniciatyvų sustiprinimas turi būti remiamas, taip pat ir tokių festivalių kaip Royal Welsh ir Berlyne – „Žalioji savaitė“ reklamavimas. Kaimo įmonėms ir vartotojams labai svarbu, kad miestai ir kaimai vėl pradėtų dalyvauti besikeičiančioje pliuralistinėje Europoje, taip pat būtų sudaryta geresnė prieiga prie plačiajuosčio interneto ryšio paslaugų. Kuriant regioninės vertės grandines atveriamos didelės galimybės amatams, žemės ūkiui, turizmui bei prekybai ir kaimo vietovėms (13). EESRK remia pasiūlymą dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) ir jo įsipareigojimą remti kaimo vietovių projektus. |
| --- | --- |

5.7.

Kaimo turizmas, amatai ir laisvalaikio bei sveikatos būklės iniciatyvų sustiprinimas turi būti remiamas, taip pat ir tokių festivalių kaip Royal Welsh ir Berlyne – „Žalioji savaitė“ reklamavimas. Kaimo įmonėms ir vartotojams labai svarbu, kad miestai ir kaimai vėl pradėtų dalyvauti besikeičiančioje pliuralistinėje Europoje, taip pat būtų sudaryta geresnė prieiga prie plačiajuosčio interneto ryšio paslaugų. Kuriant regioninės vertės grandines atveriamos didelės galimybės amatams, žemės ūkiui, turizmui bei prekybai ir kaimo vietovėms (13). EESRK remia pasiūlymą dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) ir jo įsipareigojimą remti kaimo vietovių projektus.

Aplinka

| 5.8. | Klimato kaitos poveikis žemės ūkiui ir miškininkystei buvo nagrinėjamas vienoje iš nuomonių (14). Viena priemonių, skirtų padidinti gamybą naudojant mažiau išteklių ir pagerinti atsparumą klimato kaitai – remti tvarų žemės ūkio ir miškininkystės sektoriaus intensyvinimą. Šiuolaikinis žemės naudojimas yra skatinamas siekiant vystyti veiklą, susijusią su klimato kaitos padarinių švelninimu, ir didinti biologinę įvairovę, ypač taikant agrarinės aplinkosaugos schemas (15). Perdirbimas ir žiedinė ekonomika turėtų būti skatinami (16), o atsinaujinančiųjų išteklių energija (17) yra svarbi kaimo vertybė, į kurią protingai investavus, ji duotų vis didesnę ekonominę, socialinę ir aplinkosauginę naudą. Jeigu bus padaryti technologiniai saugojimo, logistikos ir infrastruktūros patobulinimai, atsiras realių galimybių bendruomenei prisiimti atsakomybę ir investuoti. |
| --- | --- |

5.8.

Klimato kaitos poveikis žemės ūkiui ir miškininkystei buvo nagrinėjamas vienoje iš nuomonių (14). Viena priemonių, skirtų padidinti gamybą naudojant mažiau išteklių ir pagerinti atsparumą klimato kaitai – remti tvarų žemės ūkio ir miškininkystės sektoriaus intensyvinimą. Šiuolaikinis žemės naudojimas yra skatinamas siekiant vystyti veiklą, susijusią su klimato kaitos padarinių švelninimu, ir didinti biologinę įvairovę, ypač taikant agrarinės aplinkosaugos schemas (15). Perdirbimas ir žiedinė ekonomika turėtų būti skatinami (16), o atsinaujinančiųjų išteklių energija (17) yra svarbi kaimo vertybė, į kurią protingai investavus, ji duotų vis didesnę ekonominę, socialinę ir aplinkosauginę naudą. Jeigu bus padaryti technologiniai saugojimo, logistikos ir infrastruktūros patobulinimai, atsiras realių galimybių bendruomenei prisiimti atsakomybę ir investuoti.

| 5.9. | EESRK pabrėžia agrarinės aplinkosaugos ir klimato kaitos priemonių, papildančių pirmojo ramsčio ekologiškumo didinimą, svarbą. Tikslinė pagalba, atitinkanti konkrečius kriterijus, tokius kaip žemė, kuriai gresia erozija, sausumos buveinių ir vandens baseinų grupavimas ir parama rūšims, kuriai teikti reikalingos ypatingos valdymo metodikos, yra naudinga. Tačiau atitikties reikalavimai neturi tapti papildoma našta. Reikalingas tikslus mokslinis scenarijus įvertinti pažangą, kartu suprantant, kad padėčiai realiai pakeisti reikalingas ilgesnis laikotarpis (18). |
| --- | --- |

5.9.

EESRK pabrėžia agrarinės aplinkosaugos ir klimato kaitos priemonių, papildančių pirmojo ramsčio ekologiškumo didinimą, svarbą. Tikslinė pagalba, atitinkanti konkrečius kriterijus, tokius kaip žemė, kuriai gresia erozija, sausumos buveinių ir vandens baseinų grupavimas ir parama rūšims, kuriai teikti reikalingos ypatingos valdymo metodikos, yra naudinga. Tačiau atitikties reikalavimai neturi tapti papildoma našta. Reikalingas tikslus mokslinis scenarijus įvertinti pažangą, kartu suprantant, kad padėčiai realiai pakeisti reikalingas ilgesnis laikotarpis (18).

| 5.10. | Kaimiškosios Europos kraštovaizdis yra žmogaus veiklos rezultatas, formuotas kartų darbu rūpinantis maistu, mediena ir pastoge. Europos piliečiai vertina jo įvairovę. Kaimo plėtros programos turi prisidėti užtikrinant tokių kultūrinių kraštovaizdžių tvarumą, savo ruožtu užtikrinus įgūdžių perdavimą ir skaidriai finansuojamą veiklą, kuri padeda sukurti tokią vertingą mozaiką. |
| --- | --- |

5.10.

Kaimiškosios Europos kraštovaizdis yra žmogaus veiklos rezultatas, formuotas kartų darbu rūpinantis maistu, mediena ir pastoge. Europos piliečiai vertina jo įvairovę. Kaimo plėtros programos turi prisidėti užtikrinant tokių kultūrinių kraštovaizdžių tvarumą, savo ruožtu užtikrinus įgūdžių perdavimą ir skaidriai finansuojamą veiklą, kuri padeda sukurti tokią vertingą mozaiką.

Socialinė įtrauktis

| 5.11. | Neteisybę kaimo kontekste sunku apibrėžti ir nustatyti. Kaip buvo nurodyta pirmiau, neteisingumas susijęs su išsibarsčiusiomis gyvenvietėmis, nedideliu gyventojų skaičiumi, netinkama amžiaus pusiausvyra, prastomis viešosiomis paslaugomis transporto srityje, sveikatos ir socialinėmis paslaugomis. Be to, tai susiję su mažomis pajamomis, izoliacija ir nekokybiškais būstais bei su technologinėmis paslaugomis. Kyla dar viena konkreti problema – kai kuriose vietovėse (19) netinkamai elgiamasi su darbuotojais, jie išnaudojami, pirmiausia tai migrantai, kurių integracijai ir galimybių gauti tinkamą profesinį mokymą sudarymui reikalingos didesnės pastangos. |
| --- | --- |

5.11.

Neteisybę kaimo kontekste sunku apibrėžti ir nustatyti. Kaip buvo nurodyta pirmiau, neteisingumas susijęs su išsibarsčiusiomis gyvenvietėmis, nedideliu gyventojų skaičiumi, netinkama amžiaus pusiausvyra, prastomis viešosiomis paslaugomis transporto srityje, sveikatos ir socialinėmis paslaugomis. Be to, tai susiję su mažomis pajamomis, izoliacija ir nekokybiškais būstais bei su technologinėmis paslaugomis. Kyla dar viena konkreti problema – kai kuriose vietovėse (19) netinkamai elgiamasi su darbuotojais, jie išnaudojami, pirmiausia tai migrantai, kurių integracijai ir galimybių gauti tinkamą profesinį mokymą sudarymui reikalingos didesnės pastangos.

| 5.12. | SESV 39 straipsnyje nustatyta, kaip vienas iš svarbiausių BŽŪP tikslų – užtikrinti deramą žemės ūkiu besiverčiančios bendruomenės gyvenimo lygį, didinant našumą, skatinant technikos pažangą bei užtikrinant tvarų žemės ūkio gamybos vystymą ir tinkamiausią gamybos veiksnių panaudojimą. Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo numatyta, kad kuriant bendrą žemės ūkio politiką atsižvelgiama į žemės ūkio veiklos savitumą, kuris priklauso nuo žemės ūkio socialinės struktūros ir nuo struktūrinių bei gamtinių įvairių žemės ūkio regionų skirtumų. |
| --- | --- |

5.12.

SESV 39 straipsnyje nustatyta, kaip vienas iš svarbiausių BŽŪP tikslų – užtikrinti deramą žemės ūkiu besiverčiančios bendruomenės gyvenimo lygį, didinant našumą, skatinant technikos pažangą bei užtikrinant tvarų žemės ūkio gamybos vystymą ir tinkamiausią gamybos veiksnių panaudojimą. Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo numatyta, kad kuriant bendrą žemės ūkio politiką atsižvelgiama į žemės ūkio veiklos savitumą, kuris priklauso nuo žemės ūkio socialinės struktūros ir nuo struktūrinių bei gamtinių įvairių žemės ūkio regionų skirtumų.

| 5.13. | Kaimo plėtros programos padeda kurti ir įtvirtinti tiesiogines ir netiesiogines darbo vietas ir žemės ūkio, ir žemės ūkio maisto produktų sektoriuose ir šiek tiek mažesniu mastu prisideda prie ekonominės veiklos įvairinimo kaimo vietovėse. Tačiau realiai regioninės plėtros programos tik menkai gali prisidėti sprendžiant struktūrines problemas ir šalinant viešųjų paslaugų kaimo vietovėse trūkumus. |
| --- | --- |

5.13.

Kaimo plėtros programos padeda kurti ir įtvirtinti tiesiogines ir netiesiogines darbo vietas ir žemės ūkio, ir žemės ūkio maisto produktų sektoriuose ir šiek tiek mažesniu mastu prisideda prie ekonominės veiklos įvairinimo kaimo vietovėse. Tačiau realiai regioninės plėtros programos tik menkai gali prisidėti sprendžiant struktūrines problemas ir šalinant viešųjų paslaugų kaimo vietovėse trūkumus.

| 5.14. | Reikalingi kiti valdžios sektoriaus biudžetai ir politikos priemonės, kurios jau patikrintos kaimo vietovėse, arba, dar geriau – konkrečiai parengtos kaimo vietovių problemoms spręsti, įskaitant schemas, skirtas viešajam transportui, energijos vartojimo efektyvumui namuose ir persikvalifikavimo galimybėms siekiant paskatinti inovacijas. Tačiau kaimo plėtros programos turėtų būti vertinamos ir pagal jų indėlį į socialinį teisingumą, taikant ES teisės aktuose numatytus rodiklius ir kitus rodiklius, kurie turėtų būti įtraukti veiksmingesniam vertinimui atlikti, pavyzdžiui, tuos, kurie skatina socialines įmones ir socialinio ūkininkavimo projektus, skirtus negaliai, darbo vietoms kurti ir naudoti perteklinę ūkio paskirties žemę ir pastatus. Reikia kur kas daug daugiau pastangų remti ir skatinti neįgalių kaimo žmonių įtrauktį į bendruomenes, kad šie žmonės visapusiškiau dalyvautų bendruomenės gyvenime. |
| --- | --- |

5.14.

Reikalingi kiti valdžios sektoriaus biudžetai ir politikos priemonės, kurios jau patikrintos kaimo vietovėse, arba, dar geriau – konkrečiai parengtos kaimo vietovių problemoms spręsti, įskaitant schemas, skirtas viešajam transportui, energijos vartojimo efektyvumui namuose ir persikvalifikavimo galimybėms siekiant paskatinti inovacijas. Tačiau kaimo plėtros programos turėtų būti vertinamos ir pagal jų indėlį į socialinį teisingumą, taikant ES teisės aktuose numatytus rodiklius ir kitus rodiklius, kurie turėtų būti įtraukti veiksmingesniam vertinimui atlikti, pavyzdžiui, tuos, kurie skatina socialines įmones ir socialinio ūkininkavimo projektus, skirtus negaliai, darbo vietoms kurti ir naudoti perteklinę ūkio paskirties žemę ir pastatus. Reikia kur kas daug daugiau pastangų remti ir skatinti neįgalių kaimo žmonių įtrauktį į bendruomenes, kad šie žmonės visapusiškiau dalyvautų bendruomenės gyvenime.

| 5.15. | Kaimai yra gyvybiškai svarbūs bendruomenių solidarumo centrai. Kaimų atnaujinimas, skatinant mažas įmones ir socialines įmones, parėmus filantropine ir savanoriška veikla, turėtų būti svarbiausias prioritetas siekiant sustiprinti bendruomenes (20), kaip matyti iš Suomijos pavyzdžio, ir prioriteto, pavyzdžiui, Velso kaimo plėtros programoje (21). |
| --- | --- |

5.15.

Kaimai yra gyvybiškai svarbūs bendruomenių solidarumo centrai. Kaimų atnaujinimas, skatinant mažas įmones ir socialines įmones, parėmus filantropine ir savanoriška veikla, turėtų būti svarbiausias prioritetas siekiant sustiprinti bendruomenes (20), kaip matyti iš Suomijos pavyzdžio, ir prioriteto, pavyzdžiui, Velso kaimo plėtros programoje (21).

2015 m. rugsėjo 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  Informacinis pranešimas dėl BŽŪP įgyvendinimo tvarkos, EESC-2015–01409.

1

(2)  Specialieji pranešimai Nr. 22/2014, 23/2014, 4/2015 ir 5/2015.

2

(3)  Europos Komisijos 2015 m. gegužės 26 d. pranešimas spaudai dėl dar 24 kaimo plėtros programų, skirtų skatinti ES žemės ūkio sektorių ir kaimo kraštovaizdžio išsaugojimą.

3

(4)  Balandžio 13 d. Briuselyje, gegužės 21 d. Bangore Šiaurės Velse ir 2015 m. birželio 9 d. Helsinkyje.

4

(5)  Nuomonė dėl Europos Komisijos konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis vertinimo (OL C 383, 2015 11 17, p. 57).

5

Europos Komisijos konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis vertinimo

(6)  Velsas konsultacijų procesą sustiprino ir toliau siekia jį stiprinti dėl konstitucinio įsipareigojimo, numatyto Decentralizuotos valdžios akte, kuriuo skatinamas tvarus vystymasis ir pagal partnerystės principą bendradarbiaujama su savanoriškos veiklos sektoriumi.

6

(7)  Lisabonos sutarties 11 str. ir 2015 m. kovo mėn. Socialinės platformos Rygos deklaracija.

7

(8)  Žr. 4 išnašą.

8

(9)  Velso žemės ūkio akademija – geras vadovavimo mokymo pavyzdys.

9

(10)  Nuomonė Profesinis tobulėjimas ir mokymas kaimo vietovėse, NAT/650 (dar nepaskelbta OL).

10

Profesinis tobulėjimas ir mokymas kaimo vietovėse

(11)  Malcolm Thomas Review, Velsas.

11

Review

(12)  Nuomonė Lemiamas moterų vaidmuo plėtojant vystymosi ir inovacijų modelį žemės ūkyje ir kaimo vietovėse (OL C 299, 2012 10 4, p. 29).

12

Lemiamas moterų vaidmuo plėtojant vystymosi ir inovacijų modelį žemės ūkyje ir kaimo vietovėse

(13)  Nuomonė Žemės ūkis ir amatai (OL C 143, 2012 5 22, p. 35).

13

Žemės ūkis ir amatai

(14)  Nuomonė Klimato ir energetikos politikos poveikis žemės ūkio ir miškininkystės sektoriams (OL C 291, 2015 9 4, p. 1).

14

Klimato ir energetikos politikos poveikis žemės ūkio ir miškininkystės sektoriams

(15)  Glastir (Velsas), Stewardship (Anglija), Glas (Airija), Kulep (Bavarija).

15

(16)  Nuomonės Žalioji ekonomika (OL C 230, 2015 7 14, p. 99) ir Kūrybingumo, verslumo ir judumo skatinimas švietimo ir mokymo srityje (OL C 332, 2015 10 8, p. 20).

16

Žalioji ekonomika

Kūrybingumo, verslumo ir judumo skatinimas švietimo ir mokymo srityje

(17)  EESRK tyrimas dėl pilietinės visuomenės vaidmens įgyvendinant ES atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą (galutinė ataskaita, EESC-2014–04780).

17

(18)  Žr. Bangoro universiteto duomenis (klausymai Bangore, 2015 m. gegužės 21 d.)

18

(19)  Nuomonė Žemės ūkio darbuotojų tarpvalstybinis judėjimas (OL C 120, 2008 5 16, p. 19).

19

Žemės ūkio darbuotojų tarpvalstybinis judėjimas

(20)  Velso savanoriškos veiklos taryba – aktyvios įtraukties fondas (Active Inclusion Fund) ir fondo Big Lottery finansuojama programa Village SOS – Velsas, WCVA.

20

Active Inclusion Fund

Big Lottery

Village SOS –

(21)  Velso kaimo plėtros programa (MO7).

21

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/97 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/97

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Prekybos žemės ūkio produktais svarbos žemės ūkio ir ūkininkavimo ES vystymuisi ateityje, atsižvelgiant į pasaulio apsirūpinimo maistu saugumą“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2016/C 013/15)

| Pranešėjas | Volker PETERSEN |
| --- | --- |

Pranešėjas

Volker PETERSEN

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2015 m. vasario 19 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Prekybos žemės ūkio produktais svarbos žemės ūkio ir ūkininkavimo ES vystymuisi ateityje, atsižvelgiant į pasaulio apsirūpinimo maistu saugumą.

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. liepos 13 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (2015 m. rugsėjo 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 179 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 7 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | BŽŪP buvo iš esmės liberalizuota rinkos ir kainų politikos požiūriu. ES žemės ūkio rinka yra atvira ir priklauso pasaulinei rinkai, reguliuojamai paklausos ir pasiūlos dėsnių. Atsiveriant rinkai, per pastaruosius 10 metų ES prekybos žemės ūkio produktais su trečiosiomis šalimis srityje įvyko daug reikšmingų pokyčių. |
| --- | --- |

1.1.

BŽŪP buvo iš esmės liberalizuota rinkos ir kainų politikos požiūriu. ES žemės ūkio rinka yra atvira ir priklauso pasaulinei rinkai, reguliuojamai paklausos ir pasiūlos dėsnių. Atsiveriant rinkai, per pastaruosius 10 metų ES prekybos žemės ūkio produktais su trečiosiomis šalimis srityje įvyko daug reikšmingų pokyčių.

| 1.2. | Atsižvelgdamas į šiuos pokyčius, EESRK konstatuoja, kad prekyba žemės ūkio produktais turi didelę reikšmę žemės ūkio ir maisto sektoriams bei kaimo vietovėms. EESRK susirūpinęs pastebi, kad prekyba žemės ūkio produktais visuomenės diskusijose kartais vertinama kritiškai, skirtingai nuo kitų pramonės sektorių, pavyzdžiui, automobilių ar chemijos pramonės. |
| --- | --- |

1.2.

Atsižvelgdamas į šiuos pokyčius, EESRK konstatuoja, kad prekyba žemės ūkio produktais turi didelę reikšmę žemės ūkio ir maisto sektoriams bei kaimo vietovėms. EESRK susirūpinęs pastebi, kad prekyba žemės ūkio produktais visuomenės diskusijose kartais vertinama kritiškai, skirtingai nuo kitų pramonės sektorių, pavyzdžiui, automobilių ar chemijos pramonės.

| 1.3. | Nekyla abejonių, kad prekybai žemės ūkio produktais tenka didžiulė atsakomybė pasaulyje, kuriame žmonės badauja arba maitinasi netinkamai kiekybės ar kokybės požiūriu. EESRK puikiai supranta šią atsakomybę. Augant pasaulio gyventojų skaičiui, didėjant pajamoms daugelyje valstybių ir įsivyraujant skurdui kitose valstybėse, svarbiausia, viena vertus, patenkinti mokių vartotojų diktuojamą paklausą, antra vertus – suteikti paramą toms valstybėms, kuriose badas ir deficitas negali būti įveikti savomis jėgomis. |
| --- | --- |

1.3.

Nekyla abejonių, kad prekybai žemės ūkio produktais tenka didžiulė atsakomybė pasaulyje, kuriame žmonės badauja arba maitinasi netinkamai kiekybės ar kokybės požiūriu. EESRK puikiai supranta šią atsakomybę. Augant pasaulio gyventojų skaičiui, didėjant pajamoms daugelyje valstybių ir įsivyraujant skurdui kitose valstybėse, svarbiausia, viena vertus, patenkinti mokių vartotojų diktuojamą paklausą, antra vertus – suteikti paramą toms valstybėms, kuriose badas ir deficitas negali būti įveikti savomis jėgomis.

| 1.4. | EESRK džiaugiasi, kad vis labiau derinamos ES žemės ūkio ir vystymosi politikos gairės. Jo nuomone, tai būtina sąlyga, kad prekybos žemės ūkio produktais ir vystymosi veiklos srityse būtų nustatomos tvarios gairės ir sprendžiamos užduotys. |
| --- | --- |

1.4.

EESRK džiaugiasi, kad vis labiau derinamos ES žemės ūkio ir vystymosi politikos gairės. Jo nuomone, tai būtina sąlyga, kad prekybos žemės ūkio produktais ir vystymosi veiklos srityse būtų nustatomos tvarios gairės ir sprendžiamos užduotys.

| 1.5. | EESRK rekomenduoja ES žemės ūkio ir maisto sektoriams teikti tvarią paramą, kuri padėtų sėkmingai dalyvauti augančioje pasaulinėje prekyboje žemės ūkio produktais. Prekyba žemės ūkio produktais – tai svarus indėlis į ES kaimo vietovių ekonominių struktūrų stiprinimą. Be to, prekyba žemės ūkio produktais daugiapakopėje ES maisto produktų vertės grandinėje užtikrina 40 milijonų kvalifikuotų darbo vietų, kurios ne tokios jautrios krizėms kaip kituose sektoriuose. |
| --- | --- |

1.5.

EESRK rekomenduoja ES žemės ūkio ir maisto sektoriams teikti tvarią paramą, kuri padėtų sėkmingai dalyvauti augančioje pasaulinėje prekyboje žemės ūkio produktais. Prekyba žemės ūkio produktais – tai svarus indėlis į ES kaimo vietovių ekonominių struktūrų stiprinimą. Be to, prekyba žemės ūkio produktais daugiapakopėje ES maisto produktų vertės grandinėje užtikrina 40 milijonų kvalifikuotų darbo vietų, kurios ne tokios jautrios krizėms kaip kituose sektoriuose.

| 1.6. | ES dvišaliai laisvosios prekybos susitarimai gali reikšmingai prisidėti šalinant netarifines prekybos kliūtis. Tačiau abi susitarimo šalys visada pasiliks nuostatų, dėl kurių nesiderės. Todėl būtina ne tik derinti teisės aktus, bet ir priimti nuostatas, padedančias lengviau plėtoti prekybą. |
| --- | --- |

1.6.

ES dvišaliai laisvosios prekybos susitarimai gali reikšmingai prisidėti šalinant netarifines prekybos kliūtis. Tačiau abi susitarimo šalys visada pasiliks nuostatų, dėl kurių nesiderės. Todėl būtina ne tik derinti teisės aktus, bet ir priimti nuostatas, padedančias lengviau plėtoti prekybą.

| 1.7. | MVĮ reikšmingai prisideda prie ES prekybos žemės ūkio produktais. Tarptautiniame kontekste jos yra labai priklausomos nuo tvarios administracinės paramos skverbiantis į trečiųjų šalių rinkas, o šią paramą turi teikti atitinkamos ES institucijos. |
| --- | --- |

1.7.

MVĮ reikšmingai prisideda prie ES prekybos žemės ūkio produktais. Tarptautiniame kontekste jos yra labai priklausomos nuo tvarios administracinės paramos skverbiantis į trečiųjų šalių rinkas, o šią paramą turi teikti atitinkamos ES institucijos.

| 1.8. | EESRK džiaugiasi, kad toliau tobulinami partnerystės susitarimai su besivystančiomis šalimis, skatinantys teigiamą atviros ir sąžiningos prekybos poveikį šių šalių labui. Šiais susitarimais turėtų būti siekiama remti šių šalių apsirūpinimą tam tikru mastu žemės ūkio produktais, o prekyba žemės ūkio produktais gali papildyti vietinę gamybą. |
| --- | --- |

1.8.

EESRK džiaugiasi, kad toliau tobulinami partnerystės susitarimai su besivystančiomis šalimis, skatinantys teigiamą atviros ir sąžiningos prekybos poveikį šių šalių labui. Šiais susitarimais turėtų būti siekiama remti šių šalių apsirūpinimą tam tikru mastu žemės ūkio produktais, o prekyba žemės ūkio produktais gali papildyti vietinę gamybą.

2.   Padėties apžvalga

| 2.1. | Prekyba žemės ūkio produktais ir perdirbtais maisto produktais istoriniu požiūriu visada buvo ypač svarbi. Dviejų pasaulinių karų paženklintame XX amžiuje tarptautinėje prekyboje žemės ūkio produktais ilgai dominavo komandinis reglamentavimo stilius. Po II pasaulinio karo sudarytame Bendrajame susitarime dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) prekybai žemės ūkio produktais dar buvo suteikiamas išskirtinis statusas, neleidęs šios prekybos liberalizuoti. Tik GATT Urugvajaus derybų rate, baigtame 1993 m., prekyba žemės ūkio produktais buvo labiau integruota į GATT taisykles. Tuo metu ES įsipareigojo sumažinti vidaus paramą, sumažinti muitus ir eksporto subsidijas. Todėl ES prekyba žemės ūkio produktais, sumažinus tarifines importo kliūtis ir eksporto subsidijas, šiuo metu yra iš esmės liberalizuota, neskaitant kelių išimčių. Tačiau tarptautinė prekyba žemės ūkio produktais vis dar palyginti griežtai reguliuojama, pirmiausia taikant netarifinius standartus. |
| --- | --- |

2.1.

Prekyba žemės ūkio produktais ir perdirbtais maisto produktais istoriniu požiūriu visada buvo ypač svarbi. Dviejų pasaulinių karų paženklintame XX amžiuje tarptautinėje prekyboje žemės ūkio produktais ilgai dominavo komandinis reglamentavimo stilius. Po II pasaulinio karo sudarytame Bendrajame susitarime dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) prekybai žemės ūkio produktais dar buvo suteikiamas išskirtinis statusas, neleidęs šios prekybos liberalizuoti. Tik GATT Urugvajaus derybų rate, baigtame 1993 m., prekyba žemės ūkio produktais buvo labiau integruota į GATT taisykles. Tuo metu ES įsipareigojo sumažinti vidaus paramą, sumažinti muitus ir eksporto subsidijas. Todėl ES prekyba žemės ūkio produktais, sumažinus tarifines importo kliūtis ir eksporto subsidijas, šiuo metu yra iš esmės liberalizuota, neskaitant kelių išimčių. Tačiau tarptautinė prekyba žemės ūkio produktais vis dar palyginti griežtai reguliuojama, pirmiausia taikant netarifinius standartus.

| 2.2. | EESRK priėmė keletą nuomonių dėl bendro pobūdžio prekybos klausimų (1), pabrėždamas prekybos reikšmę nuolatiniam augimui ir sėkmingai socialinės rinkos ekonomikos plėtrai. EESRK nuolat skatino atvirą ir sąžiningą prekybą. Tik šitaip įsibėgėjantis rinkų globalizacijos procesas prisidės prie pasaulio valstybių pranašumų ir galimybių didinimo pagal jų ekonominį potencialą – tokia išvada padaryta nuomonėse. |
| --- | --- |

2.2.

EESRK priėmė keletą nuomonių dėl bendro pobūdžio prekybos klausimų (1), pabrėždamas prekybos reikšmę nuolatiniam augimui ir sėkmingai socialinės rinkos ekonomikos plėtrai. EESRK nuolat skatino atvirą ir sąžiningą prekybą. Tik šitaip įsibėgėjantis rinkų globalizacijos procesas prisidės prie pasaulio valstybių pranašumų ir galimybių didinimo pagal jų ekonominį potencialą – tokia išvada padaryta nuomonėse.

| 2.3. | EESRK savo ligšiolinėse nuomonėse dėl prekybos klausimų visada atsižvelgdavo ir į besivystančių šalių poreikius ir skirdavo jiems daug dėmesio. Komitetas nuolat pabrėždavo, kad prekyba ir prekybos politika globaliame pasaulyje turėtų padėti augti ir vystytis valstybėms įvairiuose vystymosi etapuose. |
| --- | --- |

2.3.

EESRK savo ligšiolinėse nuomonėse dėl prekybos klausimų visada atsižvelgdavo ir į besivystančių šalių poreikius ir skirdavo jiems daug dėmesio. Komitetas nuolat pabrėždavo, kad prekyba ir prekybos politika globaliame pasaulyje turėtų padėti augti ir vystytis valstybėms įvairiuose vystymosi etapuose.

| 2.4. | Ypač didelė įtampa jaučiama diskusijoje apie prekybos žemės ūkio produktais vaidmenį. Pastaraisiais metais pasaulyje augo mokių vartotojų diktuojama žemės ūkio ir maisto produktų paklausa, pavyzdžiui, kylančios ekonomikos šalyse, kuriose didėjo gyventojų skaičius ir jų pajamos. Tačiau prekyba žemės ūkio produktais negalėjo užtikrinti, kad bus visiškai panaikintas maisto produktų trūkumas. Visų pirma dėl nepakankamos perkamosios galios visame pasaulyje beveik 800 milijonų žmonių badauja. |
| --- | --- |

2.4.

Ypač didelė įtampa jaučiama diskusijoje apie prekybos žemės ūkio produktais vaidmenį. Pastaraisiais metais pasaulyje augo mokių vartotojų diktuojama žemės ūkio ir maisto produktų paklausa, pavyzdžiui, kylančios ekonomikos šalyse, kuriose didėjo gyventojų skaičius ir jų pajamos. Tačiau prekyba žemės ūkio produktais negalėjo užtikrinti, kad bus visiškai panaikintas maisto produktų trūkumas. Visų pirma dėl nepakankamos perkamosios galios visame pasaulyje beveik 800 milijonų žmonių badauja.

| 2.5. | Šia nuomone EESRK norėtų išsiaiškinti galimybes, kurias auganti pasaulinė prekyba žemės ūkio produktais teikia ES žemės ūkio sektoriui. Tačiau taip pat nevalia pamiršti atsakomybės, tenkančios ES besivystančių šalių atžvilgiu. |
| --- | --- |

2.5.

Šia nuomone EESRK norėtų išsiaiškinti galimybes, kurias auganti pasaulinė prekyba žemės ūkio produktais teikia ES žemės ūkio sektoriui. Tačiau taip pat nevalia pamiršti atsakomybės, tenkančios ES besivystančių šalių atžvilgiu.

3.   ES prekyba žemės ūkio produktais visos ekonomikos kontekste

Prekybos žemės ūkio produktais reikšmė ES užsienio prekybai

| 3.1. | 2014 m. ES žemės ūkio produktų eksportas siekė apie 125 mlrd. EUR ir iš viso sudarė 7 % ES eksporto. Tiek kalbant apie eksporto augimą 2,2 %, palyginti su ankstesniais metais, tiek apie metinį 8 % pokytį nuo 2005 m. iki 2014 m., reikia nurodyti, kad žemės ūkio produktų eksportas auga daug greičiau negu bendras eksportas, kuris 2014 m. net sumažėjo 2 %, palyginti su 2013 m. (5,5 % metinis augimas 2005–2014 m.).
  Panaši padėtis žemės ūkio produktų importo srityje: 2014 m. jis sudarė 104 mlrd. EUR ir siekė 6,2 % bendro ES importo (žr. priedo A-1–A-3 lenteles). |
| --- | --- |

3.1.

2014 m. ES žemės ūkio produktų eksportas siekė apie 125 mlrd. EUR ir iš viso sudarė 7 % ES eksporto. Tiek kalbant apie eksporto augimą 2,2 %, palyginti su ankstesniais metais, tiek apie metinį 8 % pokytį nuo 2005 m. iki 2014 m., reikia nurodyti, kad žemės ūkio produktų eksportas auga daug greičiau negu bendras eksportas, kuris 2014 m. net sumažėjo 2 %, palyginti su 2013 m. (5,5 % metinis augimas 2005–2014 m.).

Panaši padėtis žemės ūkio produktų importo srityje: 2014 m. jis sudarė 104 mlrd. EUR ir siekė 6,2 % bendro ES importo (žr. priedo A-1–A-3 lenteles).

| 3.2. | ES žemės ūkio produktų eksportas yra stabilus ES užsienio prekybos ramstis. Palyginti su kitais sektoriais, jis užima ketvirtą vietą po įrenginių, chemijos ir farmacijos produktų eksporto. Liberalizuojant prekybą, ES iš grynosios importuotojos tapo grynąja eksportuotoja ir nuo 2010 m. prekybos žemės ūkio produktais balanse užsitikrino teigiamą likutį; 2014 m. šis balanso likutis sudarė apie 21 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

3.2.

ES žemės ūkio produktų eksportas yra stabilus ES užsienio prekybos ramstis. Palyginti su kitais sektoriais, jis užima ketvirtą vietą po įrenginių, chemijos ir farmacijos produktų eksporto. Liberalizuojant prekybą, ES iš grynosios importuotojos tapo grynąja eksportuotoja ir nuo 2010 m. prekybos žemės ūkio produktais balanse užsitikrino teigiamą likutį; 2014 m. šis balanso likutis sudarė apie 21 mlrd. EUR.

Prekybos žemės ūkio produktais struktūra – jos reikšmė vertės grandinei, užimtumui, kaimo vietovėms

| 3.3. | Šioje savo iniciatyva teikiamoje nuomonėje ypač pabrėžiama aplinkybė, kad prekybos žemės ūkio produktais dalis ES užsienio prekyboje 2014 m. sudarė 7 %, t. y. ji buvo žymiai didesnė už viso žemės ūkio ir maisto sektoriaus dalį BVP. ES ši dalis yra 3,5 %. |
| --- | --- |

3.3.

Šioje savo iniciatyva teikiamoje nuomonėje ypač pabrėžiama aplinkybė, kad prekybos žemės ūkio produktais dalis ES užsienio prekyboje 2014 m. sudarė 7 %, t. y. ji buvo žymiai didesnė už viso žemės ūkio ir maisto sektoriaus dalį BVP. ES ši dalis yra 3,5 %.

| 3.4. | Šis akivaizdus skirtumas tarp sektoriaus reikšmės visai ekonomikai ir prekybos žemės ūkio produktais reikšmės užsienio prekybai pabrėžia jos pastaraisiais metais išaugusią svarbą. Žemės ūkio ir maisto sektoriaus augimas vis labiau skatinamas eksportu. |
| --- | --- |

3.4.

Šis akivaizdus skirtumas tarp sektoriaus reikšmės visai ekonomikai ir prekybos žemės ūkio produktais reikšmės užsienio prekybai pabrėžia jos pastaraisiais metais išaugusią svarbą. Žemės ūkio ir maisto sektoriaus augimas vis labiau skatinamas eksportu.

| 3.5. | Maisto produktų vertės grandinės reikšmė visai ekonomikai:






  — | ES prekyba žemės ūkio produktais nėra (kaip dažnai teigiama) vien žemės ūkio sektoriaus reikalas. Tačiau šiandien jau daugiau kaip ketvirtadalį ūkininkų pajamų generuoja žemės ūkio produktų eksportas. Jis jau dabar yra svarbus ramstis siekiant išlaikyti ekonomikos pagrindą ES kaimo vietovėse, kurioms kyla su urbanizacija ir demografiniais pokyčiais susijusių problemų, o ateityje jo reikšmė dar labiau išaugs. |
| --- | --- | --- |

3.5.

Maisto produktų vertės grandinės reikšmė visai ekonomikai:

—

ES prekyba žemės ūkio produktais nėra (kaip dažnai teigiama) vien žemės ūkio sektoriaus reikalas. Tačiau šiandien jau daugiau kaip ketvirtadalį ūkininkų pajamų generuoja žemės ūkio produktų eksportas. Jis jau dabar yra svarbus ramstis siekiant išlaikyti ekonomikos pagrindą ES kaimo vietovėse, kurioms kyla su urbanizacija ir demografiniais pokyčiais susijusių problemų, o ateityje jo reikšmė dar labiau išaugs.

| — | Du trečdalius žemės ūkio produktų eksporto sudaro gaminiai, kurie buvo pagaminti iš žaliavų įvairiai jas perdirbant ir kurių gamybos procese buvo susidariusios įvairios vertės grandinės. Tai daugiapakopės, našios ir tarptautiniu požiūriu labai konkurencingos vertės grandinės sąveikos rezultatas. Ši grandinė susieja žemės ūkio pirminio apdorojimo pramonę, ūkininkus ir maisto pramonę bei prekybos įmones. Apskritai, šioje vertės grandinėje esančiose ES įmonėse dirba apie 40 milijonų žmonių. Tai cikliniu požiūriu palyginti stabilios darbo vietos, kurios ne tokios jautrios krizei kaip kituose sektoriuose. |
| --- | --- |

—

Du trečdalius žemės ūkio produktų eksporto sudaro gaminiai, kurie buvo pagaminti iš žaliavų įvairiai jas perdirbant ir kurių gamybos procese buvo susidariusios įvairios vertės grandinės. Tai daugiapakopės, našios ir tarptautiniu požiūriu labai konkurencingos vertės grandinės sąveikos rezultatas. Ši grandinė susieja žemės ūkio pirminio apdorojimo pramonę, ūkininkus ir maisto pramonę bei prekybos įmones. Apskritai, šioje vertės grandinėje esančiose ES įmonėse dirba apie 40 milijonų žmonių. Tai cikliniu požiūriu palyginti stabilios darbo vietos, kurios ne tokios jautrios krizei kaip kituose sektoriuose.

Prekyba žemės ūkio produktais ES vidaus rinkoje

| 3.6. | Pagrindinė šios nuomonės tema yra ES prekyba žemės ūkio produktais su trečiosiomis šalimis. Tačiau trumpai apžvelgiama ir Bendrijos viduje vykstanti prekyba žemės ūkio produktais. Valstybėms narėms ES vidaus prekyba vis dar yra daug svarbesnė už ES užsienio prekybą. 2014 m. beveik 73 % žemės ūkio produktų eksporto iš visų valstybių narių teko kitoms ES valstybėms narėms. Vadinasi, bendroji rinka prisidėjo prie prekybos skatinimo ir ES gerovės didinimo. ES vidaus prekybai taikomos taisyklės liberalioje tarptautinėje aplinkoje turi būti taikomos ir prekybai su trečiosiomis šalimis. |
| --- | --- |

3.6.

Pagrindinė šios nuomonės tema yra ES prekyba žemės ūkio produktais su trečiosiomis šalimis. Tačiau trumpai apžvelgiama ir Bendrijos viduje vykstanti prekyba žemės ūkio produktais. Valstybėms narėms ES vidaus prekyba vis dar yra daug svarbesnė už ES užsienio prekybą. 2014 m. beveik 73 % žemės ūkio produktų eksporto iš visų valstybių narių teko kitoms ES valstybėms narėms. Vadinasi, bendroji rinka prisidėjo prie prekybos skatinimo ir ES gerovės didinimo. ES vidaus prekybai taikomos taisyklės liberalioje tarptautinėje aplinkoje turi būti taikomos ir prekybai su trečiosiomis šalimis.

ES vieta pasaulio prekyboje žemės ūkio produktais

| 3.7. | Nuo 2013 m. ES užima pirmą vietą pasaulio prekyboje žemės ūkio produktais ir per pastaruosius dešimtmečius reikšmingai prisidėjo prie jos teigiamų pokyčių. Nuo 2000 m. ES eksportas į trečiąsias šalis kasmet padidėdavo maždaug po 8 %. Tačiau, nepaisant šių teigiamų ES žemės ūkio produktų eksporto tendencijų, kitos valstybės savo eksportą galėjo didinti dar greičiau. ES dalis pasaulio prekyboje žemės ūkio produktais sumažėjo nuo beveik 13 % (2000 m.) iki 10,3 % (2012 m.) (žr. priedo A-4 lentelę). |
| --- | --- |

3.7.

Nuo 2013 m. ES užima pirmą vietą pasaulio prekyboje žemės ūkio produktais ir per pastaruosius dešimtmečius reikšmingai prisidėjo prie jos teigiamų pokyčių. Nuo 2000 m. ES eksportas į trečiąsias šalis kasmet padidėdavo maždaug po 8 %. Tačiau, nepaisant šių teigiamų ES žemės ūkio produktų eksporto tendencijų, kitos valstybės savo eksportą galėjo didinti dar greičiau. ES dalis pasaulio prekyboje žemės ūkio produktais sumažėjo nuo beveik 13 % (2000 m.) iki 10,3 % (2012 m.) (žr. priedo A-4 lentelę).

4.   ES prekybos žemės ūkio produktais plėtros sąlygos – BŽŪP išorės matmuo

| 4.1. | Praeityje ES tarptautinėje bendruomenėje buvo kritikuojama dėl savo žemės ūkio produktų eksporto, pavyzdžiui, GATT ir (arba) PPO derybų ratuose. Nuo naujojo tūkstantmečio pradžios ši padėtis smarkiai pasikeitė. |
| --- | --- |

4.1.

Praeityje ES tarptautinėje bendruomenėje buvo kritikuojama dėl savo žemės ūkio produktų eksporto, pavyzdžiui, GATT ir (arba) PPO derybų ratuose. Nuo naujojo tūkstantmečio pradžios ši padėtis smarkiai pasikeitė.

| 4.2. | ES rinkoje nustatytos kainos po kelių BŽŪP reformų buvo gerokai sumažintos. ES rinkos kainas lemia pasaulinės paklausos ir pasiūlos tendencijos, todėl jos orientuojasi į pasaulio rinkose nustatomas kainas. Bendras rinkos organizavimas ES žemės ūkiui užtikrina tik apsauginį tinklą, kuris imtų veikti pasaulyje smarkiai sumažėjus kainoms. Eksporto grąžinamosios išmokos, kurios 1992 m. dar siekė 3 mlrd. EUR, šiuo metu nebeturi reikšmės. |
| --- | --- |

4.2.

ES rinkoje nustatytos kainos po kelių BŽŪP reformų buvo gerokai sumažintos. ES rinkos kainas lemia pasaulinės paklausos ir pasiūlos tendencijos, todėl jos orientuojasi į pasaulio rinkose nustatomas kainas. Bendras rinkos organizavimas ES žemės ūkiui užtikrina tik apsauginį tinklą, kuris imtų veikti pasaulyje smarkiai sumažėjus kainoms. Eksporto grąžinamosios išmokos, kurios 1992 m. dar siekė 3 mlrd. EUR, šiuo metu nebeturi reikšmės.

| 4.3. | ES, kaip didžiausiai žemės ūkio produktų eksportuotojai, lenkiančiai JAV, Braziliją, Kiniją ir Kanadą, ir kaip didžiausiai žemės ūkio produktų importuotojai, lenkiančiai JAV, Kiniją, Japoniją ir Rusiją, tenka dviguba ir didėjanti atsakomybė už apsirūpinimą maistu bei jo užtikrinimą pasaulyje. Atsižvelgiant į šią atsakomybę, būtina akivaizdžiai sustiprinti išorinį BŽŪP matmenį ir jį iškelti aukščiau už kitus šios politikos prioritetus. |
| --- | --- |

4.3.

ES, kaip didžiausiai žemės ūkio produktų eksportuotojai, lenkiančiai JAV, Braziliją, Kiniją ir Kanadą, ir kaip didžiausiai žemės ūkio produktų importuotojai, lenkiančiai JAV, Kiniją, Japoniją ir Rusiją, tenka dviguba ir didėjanti atsakomybė už apsirūpinimą maistu bei jo užtikrinimą pasaulyje. Atsižvelgiant į šią atsakomybę, būtina akivaizdžiai sustiprinti išorinį BŽŪP matmenį ir jį iškelti aukščiau už kitus šios politikos prioritetus.

| 4.4. | EESRK konstatuoja, kad užtikrinant BŽŪP ir vystymosi politikos suderinimą jau padaryta didelė pažanga. Žemės ūkio produktų eksportas nesubsidijuojamas ir neprisideda prie rinkos iškraipymų; importo požiūriu ES šiuo metu priskiriama vienai iš atviriausių rinkų, ypač - besivystančioms šalims. Importas iš mažiausiai išsivysčiusių šalių (MIŠ) – 48 šalių – 2011–2013 m. vidutiniškai sudarė apie 3 % ES importuojamų žemės ūkio produktų; kalbant apie importo vertę, pažymėtina, kad ji buvo keturis kartus didesnė už Kanados, JAV, Australijos ir Naujosios Zelandijos kartu iš MIŠ šalių importuojamų produktų vertę. |
| --- | --- |

4.4.

EESRK konstatuoja, kad užtikrinant BŽŪP ir vystymosi politikos suderinimą jau padaryta didelė pažanga. Žemės ūkio produktų eksportas nesubsidijuojamas ir neprisideda prie rinkos iškraipymų; importo požiūriu ES šiuo metu priskiriama vienai iš atviriausių rinkų, ypač - besivystančioms šalims. Importas iš mažiausiai išsivysčiusių šalių (MIŠ) – 48 šalių – 2011–2013 m. vidutiniškai sudarė apie 3 % ES importuojamų žemės ūkio produktų; kalbant apie importo vertę, pažymėtina, kad ji buvo keturis kartus didesnė už Kanados, JAV, Australijos ir Naujosios Zelandijos kartu iš MIŠ šalių importuojamų produktų vertę.

5.   Prekyba žemės ūkio produktais ir apsirūpinimo maistu saugumas

Prekybos poveikis apsirūpinimo maistu saugumui ir vystymuisi

| 5.1. | Kol pasaulyje vis dar neišspręsta bado problema ir daugelyje šalių, ypač Afrikoje ir Azijoje badauja daugiau kaip 800 mln. žmonių, mitybos gerinimas kiekybės ir kokybės požiūriu turi būti vienu iš prioritetinių žemės ūkio ir prekybos politikos klausimų. |
| --- | --- |

5.1.

Kol pasaulyje vis dar neišspręsta bado problema ir daugelyje šalių, ypač Afrikoje ir Azijoje badauja daugiau kaip 800 mln. žmonių, mitybos gerinimas kiekybės ir kokybės požiūriu turi būti vienu iš prioritetinių žemės ūkio ir prekybos politikos klausimų.

| 5.2. | Atsižvelgiant į šiuos iššūkius, prekyba žemės ūkio produktais dėl savo ypatingos atsakomybės už apsirūpinimo maistu saugumą dažnai prieštaringai vertinama visuomenės diskusijose. Be to, prekyba žemės ūkio produktais gali daryti labai įvairų poveikį. Ji gali padėti pašalinti deficitą, tačiau gali sukurti ir nepageidaujamą priklausomybę. |
| --- | --- |

5.2.

Atsižvelgiant į šiuos iššūkius, prekyba žemės ūkio produktais dėl savo ypatingos atsakomybės už apsirūpinimo maistu saugumą dažnai prieštaringai vertinama visuomenės diskusijose. Be to, prekyba žemės ūkio produktais gali daryti labai įvairų poveikį. Ji gali padėti pašalinti deficitą, tačiau gali sukurti ir nepageidaujamą priklausomybę.

| 5.3. | Todėl EESRK nusprendė išsamiau panagrinėti prekybos žemės ūkio produktais galimybes ir jai keliamus reikalavimus. Globalizacija, ES žemės ūkio rinkos liberalizacija, auganti pasaulinė prekyba žemės ūkio produktais, didėjanti planetos populiacija, mitybos įpročių pokyčiai ir paklausos poslinkiai dėl ekonomikos augimo – tokie yra dabartiniai iššūkiai. |
| --- | --- |

5.3.

Todėl EESRK nusprendė išsamiau panagrinėti prekybos žemės ūkio produktais galimybes ir jai keliamus reikalavimus. Globalizacija, ES žemės ūkio rinkos liberalizacija, auganti pasaulinė prekyba žemės ūkio produktais, didėjanti planetos populiacija, mitybos įpročių pokyčiai ir paklausos poslinkiai dėl ekonomikos augimo – tokie yra dabartiniai iššūkiai.

Apsirūpinimas maistu ir ekonominė nepriklausomybė

| 5.4. | Užtikrinant apsirūpinimą maistu pageidautina, kad ypač labai neturtingos šalys tam tikru mastu apsirūpintų pačios žemės ūkio produktais. Tačiau visapusiško šalies ar regiono apsirūpinimo tiklas neturėtų būti viską lemiantis. NET jei valstybė daugiau kaip 100 % patenkina vidaus poreikius, tai dar nereiškia, kad jos gyventojai yra pakankamai aprūpinami maistu ir turi visas galimybes įsigyti maisto. Pavyzdžiui, pastebima, kad net valstybėse, kuriose yra žemės ūkio produktų perteklius, daug žmonių kenčia dėl netinkamos mitybos. |
| --- | --- |

5.4.

Užtikrinant apsirūpinimą maistu pageidautina, kad ypač labai neturtingos šalys tam tikru mastu apsirūpintų pačios žemės ūkio produktais. Tačiau visapusiško šalies ar regiono apsirūpinimo tiklas neturėtų būti viską lemiantis. NET jei valstybė daugiau kaip 100 % patenkina vidaus poreikius, tai dar nereiškia, kad jos gyventojai yra pakankamai aprūpinami maistu ir turi visas galimybes įsigyti maisto. Pavyzdžiui, pastebima, kad net valstybėse, kuriose yra žemės ūkio produktų perteklius, daug žmonių kenčia dėl netinkamos mitybos.

| 5.5. | Netinkama mityba – tai problema, kuri labiau sietina su skurdu, o ne su apsirūpinimu maistu, todėl ją reikia atitinkamai spręsti. Apsirūpinimo maistu užtikrinimas turėtų būti derinamas su pajamų didinimu ir jis mažiau priklauso nuo atitinkamo ekonominės nepriklausomybės ir (arba) prekybos statuso. Labai neturtingose šalyse daug gyventojų vis dar gyvena apsirūpindami patys ir neturėdami jokių kitų pajamų. Todėl siekiant pagerinti apsirūpinimą maistu, svarbios turi būti ne tik pajamos ir tinkamas pajamų paskirstymas, bet pirmiausia pabrėžiami šie kriterijai: galimybė gauti maisto produktų, jų priimtina kaina, galimybė jų įsigyti ir šių produktų tiekimo stabilumas. |
| --- | --- |

5.5.

Netinkama mityba – tai problema, kuri labiau sietina su skurdu, o ne su apsirūpinimu maistu, todėl ją reikia atitinkamai spręsti. Apsirūpinimo maistu užtikrinimas turėtų būti derinamas su pajamų didinimu ir jis mažiau priklauso nuo atitinkamo ekonominės nepriklausomybės ir (arba) prekybos statuso. Labai neturtingose šalyse daug gyventojų vis dar gyvena apsirūpindami patys ir neturėdami jokių kitų pajamų. Todėl siekiant pagerinti apsirūpinimą maistu, svarbios turi būti ne tik pajamos ir tinkamas pajamų paskirstymas, bet pirmiausia pabrėžiami šie kriterijai: galimybė gauti maisto produktų, jų priimtina kaina, galimybė jų įsigyti ir šių produktų tiekimo stabilumas.

| 5.6. | Prekyba žemės ūkio produktais gali tiek eksporto požiūriu (pajamų generavimas ir darbo vietų kūrimas), tiek importo požiūriu (nebrangių maisto produktų pirkimas tarptautinėse rinkose ir kitų prekių eksportas) prisidėti prie pajamų augimo. Tačiau ši strategija pasiteisina tik esant šiai sąlygai: turi būti suteikta galimybė patekti į tarptautines žemės ūkio ir pramonės rinkas. |
| --- | --- |

5.6.

Prekyba žemės ūkio produktais gali tiek eksporto požiūriu (pajamų generavimas ir darbo vietų kūrimas), tiek importo požiūriu (nebrangių maisto produktų pirkimas tarptautinėse rinkose ir kitų prekių eksportas) prisidėti prie pajamų augimo. Tačiau ši strategija pasiteisina tik esant šiai sąlygai: turi būti suteikta galimybė patekti į tarptautines žemės ūkio ir pramonės rinkas.

6.   Problemos ir iššūkiai

Prekyba žemės ūkio produktais prisideda prie kiekio ir kainų svyravimo švelninimo

| 6.1. | Viena žemės ūkio gamybos ypatybė, kuri skiria ją nuo pramoninės gamybos, yra ta, kad jai poveikį daro gamta. Gamyba ir pasiūla priklauso nuo kintamųjų, kuriuos sunku prognozuoti ar kontroliuoti: tai ir oro sąlygos, ir augalų bei gyvūnų ligos. Pasaulinė klimato kaita dar labiau sustiprins gamtinių įtakos veiksnių neapibrėžtumą. Šių pokyčių poveikis kitiems žemynams ir šalims bus dar tragiškesnis negu pačiai ES. |
| --- | --- |

6.1.

Viena žemės ūkio gamybos ypatybė, kuri skiria ją nuo pramoninės gamybos, yra ta, kad jai poveikį daro gamta. Gamyba ir pasiūla priklauso nuo kintamųjų, kuriuos sunku prognozuoti ar kontroliuoti: tai ir oro sąlygos, ir augalų bei gyvūnų ligos. Pasaulinė klimato kaita dar labiau sustiprins gamtinių įtakos veiksnių neapibrėžtumą. Šių pokyčių poveikis kitiems žemynams ir šalims bus dar tragiškesnis negu pačiai ES.

| 6.2. | ES požiūriu tai reiškia, kad plačiai atvėrusi savo žemės ūkio rinkas ji dar labiau pajus kiekio ir kainų svyravimų pasaulio žemės ūkio rinkose poveikį. Be to, dėl palyginti palankių ir stabilių gamybos sąlygų didėja jos atsakomybė už apsirūpinimą maistu pasaulyje. |
| --- | --- |

6.2.

ES požiūriu tai reiškia, kad plačiai atvėrusi savo žemės ūkio rinkas ji dar labiau pajus kiekio ir kainų svyravimų pasaulio žemės ūkio rinkose poveikį. Be to, dėl palyginti palankių ir stabilių gamybos sąlygų didėja jos atsakomybė už apsirūpinimą maistu pasaulyje.

| 6.3. | Didesnio nestabilumo problema kyla ne dėl prekybos žemės ūkio produktais - priešingai, prekyba būtent padeda spręsti šią problemą. Pasaulinė prekyba žemės ūkio produktais suteikia galimybę kompensuoti kiekio svyravimus ir taip padeda riboti kainos pokyčius. Patirtis rodo, kad izoliuotas atskirų valstybių kišimasis į rinkos veikimą, pavyzdžiui, nustatant eksporto draudimus, mokesčius ar importo ribojimus, šią problemą visiems tik labiau padidina, o ne sumažina. |
| --- | --- |

6.3.

Didesnio nestabilumo problema kyla ne dėl prekybos žemės ūkio produktais - priešingai, prekyba būtent padeda spręsti šią problemą. Pasaulinė prekyba žemės ūkio produktais suteikia galimybę kompensuoti kiekio svyravimus ir taip padeda riboti kainos pokyčius. Patirtis rodo, kad izoliuotas atskirų valstybių kišimasis į rinkos veikimą, pavyzdžiui, nustatant eksporto draudimus, mokesčius ar importo ribojimus, šią problemą visiems tik labiau padidina, o ne sumažina.

Geopolitinis poveikis

| 6.4. | Tam tikrais atvejais politiniai įvykiai, pvz., nuo 2014 m. rugpjūčio mėn. Rusijos taikomas importo draudimas, daro neigiamą poveikį prekybai žemės ūkio produktais, kurį ES jau patiria 2014–2015 m. laikotarpiu. Toks geopolitinis poveikis gali smarkiai sutrikdyti rinką, padaryti nuostolių ir lemti kitas ekonomines kliūtis žemės ūkio ir maisto sektoriuje. Prekyba žemės ūkio produktais tampa politinės audros žaisliuku. Tokiais atvejais ūkininkams ir įmonėms reikia politinės paramos, kad būtų kompensuoti nuostoliai nutrūkus prekybos ryšiams. |
| --- | --- |

6.4.

Tam tikrais atvejais politiniai įvykiai, pvz., nuo 2014 m. rugpjūčio mėn. Rusijos taikomas importo draudimas, daro neigiamą poveikį prekybai žemės ūkio produktais, kurį ES jau patiria 2014–2015 m. laikotarpiu. Toks geopolitinis poveikis gali smarkiai sutrikdyti rinką, padaryti nuostolių ir lemti kitas ekonomines kliūtis žemės ūkio ir maisto sektoriuje. Prekyba žemės ūkio produktais tampa politinės audros žaisliuku. Tokiais atvejais ūkininkams ir įmonėms reikia politinės paramos, kad būtų kompensuoti nuostoliai nutrūkus prekybos ryšiams.

Tolesnis ES prekybos žemės ūkio produktais orientavimas ir reikalavimai jos gairėms

| 6.5. | Atsižvelgiant į nepaprastai greitai augančią prekybos žemės ūkio produktais reikšmę pasauliui ir ES, EESRK nuomone, būtina stiprinti BŽŪP išorės matmenį. Šį tikslą galima pasiekti keliais būdais. |
| --- | --- |

6.5.

Atsižvelgiant į nepaprastai greitai augančią prekybos žemės ūkio produktais reikšmę pasauliui ir ES, EESRK nuomone, būtina stiprinti BŽŪP išorės matmenį. Šį tikslą galima pasiekti keliais būdais.

| 6.5.1. | Tebetaikomas pasaulinės prekybos žemės ūkio produktais reguliavimas atsirado pirmiausia dėl skirtingų procedūrų užtikrinant vartotojų ir sveikatos apsaugą įvairiose valstybėse. ES institucijos, ypač Komisija, raginamos skatinti tas valstybes, kuriose dar yra tokios prekybos kliūtys, sukeliamos techninio reguliavimo, greitai atverti savo rinką ir (jei reikia) pradėti atitinkamas derybas. |
| --- | --- |

6.5.1.

Tebetaikomas pasaulinės prekybos žemės ūkio produktais reguliavimas atsirado pirmiausia dėl skirtingų procedūrų užtikrinant vartotojų ir sveikatos apsaugą įvairiose valstybėse. ES institucijos, ypač Komisija, raginamos skatinti tas valstybes, kuriose dar yra tokios prekybos kliūtys, sukeliamos techninio reguliavimo, greitai atverti savo rinką ir (jei reikia) pradėti atitinkamas derybas.

| 6.5.2. | EESRK itin svarbu, kad Komisija šiais klausimais aiškiai prisiimtų atsakomybę ES vardu. Tik šitaip galima veiksmingai ir tvirtai apginti ES poziciją derybose su prekybos partneriais. Be to, jei su trečiosiomis šalimis bus sudaryti skirtingi susitarimai, kils pavojus sąžiningai konkurencijai tarp valstybių narių. Valstybės narės turėtų priimti tam tikras taisykles tik pagrįstais atvejais, jei valstybės narės regione arba pačioje valstybėje yra konkretūs apribojimai. |
| --- | --- |

6.5.2.

EESRK itin svarbu, kad Komisija šiais klausimais aiškiai prisiimtų atsakomybę ES vardu. Tik šitaip galima veiksmingai ir tvirtai apginti ES poziciją derybose su prekybos partneriais. Be to, jei su trečiosiomis šalimis bus sudaryti skirtingi susitarimai, kils pavojus sąžiningai konkurencijai tarp valstybių narių. Valstybės narės turėtų priimti tam tikras taisykles tik pagrįstais atvejais, jei valstybės narės regione arba pačioje valstybėje yra konkretūs apribojimai.

| 6.5.3. | EESRK ragina ES imtis visų tikslingų priemonių vis labiau atveriamose žemės ūkio rinkose esant globaliai konkurencijai, kad ES žemės ūkio ir maisto sektorius taptų konkurencingesnis pasaulyje bei būtų toliau plėtojama prekyba žemės ūkio produktais. Naujosios sudėties Komisijos paskelbtas siekis mažinti biurokratiją yra tinkamas žingsnis teisinga linkme. Kartu reikia atkreipti dėmesį į tai, kad administracinėms struktūroms turėtų būti suteiktos galimybės veikti efektyviau. |
| --- | --- |

6.5.3.

EESRK ragina ES imtis visų tikslingų priemonių vis labiau atveriamose žemės ūkio rinkose esant globaliai konkurencijai, kad ES žemės ūkio ir maisto sektorius taptų konkurencingesnis pasaulyje bei būtų toliau plėtojama prekyba žemės ūkio produktais. Naujosios sudėties Komisijos paskelbtas siekis mažinti biurokratiją yra tinkamas žingsnis teisinga linkme. Kartu reikia atkreipti dėmesį į tai, kad administracinėms struktūroms turėtų būti suteiktos galimybės veikti efektyviau.

| 6.5.4. | Importo į ES atveju sertifikatai turėtų būti išduodami remiantis ES standartais. Kalbant apie gamybos sąlygas ir kitas taisykles, importui turėtų būti nustatyti minimalūs reikalavimai, kuriais būtų tinkamai atsižvelgiama į padėtį ES ir kurie apsaugotų ES įmones nuo nepalankios padėties konkurencijos atžvilgiu. |
| --- | --- |

6.5.4.

Importo į ES atveju sertifikatai turėtų būti išduodami remiantis ES standartais. Kalbant apie gamybos sąlygas ir kitas taisykles, importui turėtų būti nustatyti minimalūs reikalavimai, kuriais būtų tinkamai atsižvelgiama į padėtį ES ir kurie apsaugotų ES įmones nuo nepalankios padėties konkurencijos atžvilgiu.

| 6.5.5. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad ES prekybos žemės ūkio produktais sėkmės istorija iš esmės liberalizuotose rinkose didžiąja dalimi buvo įgyvendinta MVĮ. EESRK ragina Komisiją padidinti administracinę paramą įsisavinant tarptautines žemės ūkio rinkas, kaip jau daro kitos trečiosios šalys. MVĮ būtina suteikti patikimą informaciją apie rinką, kuri padėtų joms planuoti veiklą. |
| --- | --- |

6.5.5.

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad ES prekybos žemės ūkio produktais sėkmės istorija iš esmės liberalizuotose rinkose didžiąja dalimi buvo įgyvendinta MVĮ. EESRK ragina Komisiją padidinti administracinę paramą įsisavinant tarptautines žemės ūkio rinkas, kaip jau daro kitos trečiosios šalys. MVĮ būtina suteikti patikimą informaciją apie rinką, kuri padėtų joms planuoti veiklą.

| 6.6. | Pasaulio rinkoms būtinas globalus rinkos skaidrumas. Todėl reikia pagrįstų prognozių ir informacijos apie kiekio, kainų, valiutos keitimo kurso, oro, ligų ir pan. pokyčius. EESRK džiaugiasi, kad ES aktyviai dalyvauja kuriant Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) Žemės ūkio rinkos informacinę sistemą (AMIS). Tačiau šiomis priemonėmis turi būti siekiama, kad naudojantis AMIS parengta informacija pirmiausia būtų teikiama rinkos dalyviams, kad jie galėtų ja tiesiogiai naudotis. |
| --- | --- |

6.6.

Pasaulio rinkoms būtinas globalus rinkos skaidrumas. Todėl reikia pagrįstų prognozių ir informacijos apie kiekio, kainų, valiutos keitimo kurso, oro, ligų ir pan. pokyčius. EESRK džiaugiasi, kad ES aktyviai dalyvauja kuriant Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) Žemės ūkio rinkos informacinę sistemą (AMIS). Tačiau šiomis priemonėmis turi būti siekiama, kad naudojantis AMIS parengta informacija pirmiausia būtų teikiama rinkos dalyviams, kad jie galėtų ja tiesiogiai naudotis.

| 6.7. | ES laisvosios prekybos susitarimams tenka ypatinga reikšmė. Jei norima skverbtis į naujas rinkas, tačiau PPO daugiašalės derybos nepadeda pasiekti norimo rezultato, tuomet išeities reikia ieškoti sudarant dvišalius susitarimus. Tačiau, atsižvelgiant į įvairius atitinkamus sektorius, susitarimai turi būti subalansuoti. Būtų nepriimtina, jei kitiems ekonomikos sektoriams būtų vienašališkai sudarytos palankesnės sąlygos ES prekybos žemės ūkio produktais sąskaita. |
| --- | --- |

6.7.

ES laisvosios prekybos susitarimams tenka ypatinga reikšmė. Jei norima skverbtis į naujas rinkas, tačiau PPO daugiašalės derybos nepadeda pasiekti norimo rezultato, tuomet išeities reikia ieškoti sudarant dvišalius susitarimus. Tačiau, atsižvelgiant į įvairius atitinkamus sektorius, susitarimai turi būti subalansuoti. Būtų nepriimtina, jei kitiems ekonomikos sektoriams būtų vienašališkai sudarytos palankesnės sąlygos ES prekybos žemės ūkio produktais sąskaita.

| 6.8. | EESRK atkreipia dėmesį į ypatingą partnerystės susitarimų su besivystančiomis šalimis svarbą. Toliau tobulinant preferencinius susitarimus, dėl geresnės galimybės patekti į ES rinkas šiose valstybėse gali vykti teigiami, atviros ir sąžiningos prekybos ryšiais pagrįsti poslinkiai. |
| --- | --- |

6.8.

EESRK atkreipia dėmesį į ypatingą partnerystės susitarimų su besivystančiomis šalimis svarbą. Toliau tobulinant preferencinius susitarimus, dėl geresnės galimybės patekti į ES rinkas šiose valstybėse gali vykti teigiami, atviros ir sąžiningos prekybos ryšiais pagrįsti poslinkiai.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 16 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  OL C 43, 2012 2 15, p. 73; OL C 351, 2012 11 15, p. 77; OL C 255, 2010 9 22, p. 1; OL C 100, 2009 4 30, p. 44.

1

---

PRIEDAS

http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/agricultural-trade-statistics_en.docx

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/104 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/104

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl socialinių inovacijų, tinklų ir skaitmeninės komunikacijos

(nuomonė savo iniciatyva)

(2016/C 013/16)

| Pranešėjas | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Pranešėjas

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2014 m. liepos 10 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Socialinių inovacijų, tinklų ir skaitmeninės komunikacijos.

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. rugpjūčio 31 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (2015 m. rugsėjo 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 204 nariams balsavus už, 1 –prieš ir 11 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Socialinės inovacijos ir bendradarbiavimo tinklai turi būti visapusiškai panaudojami siekiant skatinti ir stiprinti piliečių ir apskritai pilietinės visuomenės dalyvavimą ES politikos formavimo ir valdymo procese įgyvendinant paskirstytus, bendrus ir principu „iš apačios į viršų“ paremtus projektus, kurie stiprina labiau tiesioginio pobūdžio demokratiją. |
| --- | --- |

1.1.

Socialinės inovacijos ir bendradarbiavimo tinklai turi būti visapusiškai panaudojami siekiant skatinti ir stiprinti piliečių ir apskritai pilietinės visuomenės dalyvavimą ES politikos formavimo ir valdymo procese įgyvendinant paskirstytus, bendrus ir principu „iš apačios į viršų“ paremtus projektus, kurie stiprina labiau tiesioginio pobūdžio demokratiją.

| 1.2. | Savo ruožtu visuotinė prieiga prie naujų technologijų apskritai ir ypač prie plačiajuosčio interneto ryšio turi ir toliau būti prioritetinis Europos Sąjungos tikslas – jis turėtų būti laikomas visuotinės svarbos paslauga, kuri turi padėti sumažinti skaitmeninį atotrūkį ir kompensuoti jo nulemtos socialinės atskirties padarinius. |
| --- | --- |

1.2.

Savo ruožtu visuotinė prieiga prie naujų technologijų apskritai ir ypač prie plačiajuosčio interneto ryšio turi ir toliau būti prioritetinis Europos Sąjungos tikslas – jis turėtų būti laikomas visuotinės svarbos paslauga, kuri turi padėti sumažinti skaitmeninį atotrūkį ir kompensuoti jo nulemtos socialinės atskirties padarinius.

| 1.3. | Socialinėmis inovacijomis ir bendradarbiavimo tinklų naudojimu paremtos naujos informacinės ir ryšių technologijos turėtų atlikti svarbų vaidmenį kuriant aukštos kvalifikacijos reikalaujančias ir kokybiškas darbo vietas ir remiant projektus, skirtus steigti novatoriškas įmones bei imtis iniciatyvų, padedančių sumažinti esamą nedarbo lygį. |
| --- | --- |

1.3.

Socialinėmis inovacijomis ir bendradarbiavimo tinklų naudojimu paremtos naujos informacinės ir ryšių technologijos turėtų atlikti svarbų vaidmenį kuriant aukštos kvalifikacijos reikalaujančias ir kokybiškas darbo vietas ir remiant projektus, skirtus steigti novatoriškas įmones bei imtis iniciatyvų, padedančių sumažinti esamą nedarbo lygį.

| 1.4. | EESRK mano, kad būtina stiprinti skaitmeninį švietimą. Reikalingas geras išsilavinimas, apimantis tinkamą mokymąsi švietimo sistemoje ir sudarantis galimybes jaunimui atremti ateities iššūkius. Būtina nuolat mokyti darbuotojus, kad jie išmoktų naudotis naujomis informacinėmis ir ryšių technologijomis darbo rinkoje. Reikalingas švietimas, kuris suteiktų galimybę mokytis visą gyvenimą ir padėtų išvengti pažeidžiamiausių sektorių atskirties. |
| --- | --- |

1.4.

EESRK mano, kad būtina stiprinti skaitmeninį švietimą. Reikalingas geras išsilavinimas, apimantis tinkamą mokymąsi švietimo sistemoje ir sudarantis galimybes jaunimui atremti ateities iššūkius. Būtina nuolat mokyti darbuotojus, kad jie išmoktų naudotis naujomis informacinėmis ir ryšių technologijomis darbo rinkoje. Reikalingas švietimas, kuris suteiktų galimybę mokytis visą gyvenimą ir padėtų išvengti pažeidžiamiausių sektorių atskirties.

| 1.5. | EESRK remia strategijos „Europa 2020“ ir moterų ir vyrų lygių galimybių strategijos tikslus. EESRK pritaria jos pavyzdinėms iniciatyvoms „Inovacijų Sąjunga“ ir „Skaitmeninė darbotvarkė“ ir remia reikalingas priemones jų sinergijai pasiekti, kuri sudarytų sąlygas daryti pažangą socialinių inovacijų srityje. Todėl svarbu šiuos tikslus įtraukti į nacionalinius reformų planus (NRP) ir juos stebėti Europos semestro procese. Be to, labai svarbus ne tik socialinių partnerių, bet ir pilietinės visuomenės dalyvavimas Europos, nacionaliniu ir regionų lygmeniu įgyvendinant, stebint ir vertinant Europos Sąjungos finansuojamus veiksmus šiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

1.5.

EESRK remia strategijos „Europa 2020“ ir moterų ir vyrų lygių galimybių strategijos tikslus. EESRK pritaria jos pavyzdinėms iniciatyvoms „Inovacijų Sąjunga“ ir „Skaitmeninė darbotvarkė“ ir remia reikalingas priemones jų sinergijai pasiekti, kuri sudarytų sąlygas daryti pažangą socialinių inovacijų srityje. Todėl svarbu šiuos tikslus įtraukti į nacionalinius reformų planus (NRP) ir juos stebėti Europos semestro procese. Be to, labai svarbus ne tik socialinių partnerių, bet ir pilietinės visuomenės dalyvavimas Europos, nacionaliniu ir regionų lygmeniu įgyvendinant, stebint ir vertinant Europos Sąjungos finansuojamus veiksmus šiems tikslams pasiekti.

| 1.6. | EESRK prašo užtikrinti, kad socialiniais tinklais ir bendradarbiavimu pagrįstos socialinės inovacijos, susietos su naujomis technologijomis, suteiktų galimybę įgyvendinti techninius sprendimus, padedančius neįgaliesiems geriau integruotis, tapti kuo savarankiškesniais ir kuo aktyviau dalyvauti bei įveikti konkrečius iššūkius, kad būtų pašalintos bet kokios kliūtys, dėl kurių jie gali būti diskriminuojami. |
| --- | --- |

1.6.

EESRK prašo užtikrinti, kad socialiniais tinklais ir bendradarbiavimu pagrįstos socialinės inovacijos, susietos su naujomis technologijomis, suteiktų galimybę įgyvendinti techninius sprendimus, padedančius neįgaliesiems geriau integruotis, tapti kuo savarankiškesniais ir kuo aktyviau dalyvauti bei įveikti konkrečius iššūkius, kad būtų pašalintos bet kokios kliūtys, dėl kurių jie gali būti diskriminuojami.

| 1.7. | EESRK ragina ES institucijas skatinti didinti pajėgumus ir naudotis pagrindine skaitmenine aplinka, taip pat padėti kurti erdves, kuriose būtų kuriamos novatoriškos horizontalios jungtys siekiant jų tvaraus vystymosi, kad būtų galima praktiškai įgyvendinti formulę „socialinės inovacijos +bendradarbiavimas+ skaitmeninė komunikacija“ ir sudaryti sąlygas greitai ir saugiai prieigai realiuoju laiku ir ją skatinti. |
| --- | --- |

1.7.

EESRK ragina ES institucijas skatinti didinti pajėgumus ir naudotis pagrindine skaitmenine aplinka, taip pat padėti kurti erdves, kuriose būtų kuriamos novatoriškos horizontalios jungtys siekiant jų tvaraus vystymosi, kad būtų galima praktiškai įgyvendinti formulę „socialinės inovacijos +bendradarbiavimas+ skaitmeninė komunikacija“ ir sudaryti sąlygas greitai ir saugiai prieigai realiuoju laiku ir ją skatinti.

| 1.8. | Europos Sąjunga raginama pagal ES užimtumo ir socialinių inovacijų programą (EaSI) finansuoti pilietinės visuomenės inicijuojamų projektų, kurie vystomi socialiniuose tinkluose, kūrimą ir įgyvendinimą, ir bendradarbiavimą, kurio tikslai yra susiję su visuotine gerove, atsižvelgiant į įdarbinimo ir integracijos galimybes. |
| --- | --- |

1.8.

Europos Sąjunga raginama pagal ES užimtumo ir socialinių inovacijų programą (EaSI) finansuoti pilietinės visuomenės inicijuojamų projektų, kurie vystomi socialiniuose tinkluose, kūrimą ir įgyvendinimą, ir bendradarbiavimą, kurio tikslai yra susiję su visuotine gerove, atsižvelgiant į įdarbinimo ir integracijos galimybes.

| 1.9. | Konkrečiai, Europos Komisija turi suformuoti aiškią ir konkrečią socialinių inovacijų ir piliečių prieigos prie naujų technologijų politiką, kuri paskatintų bendros naudos visuomenei duodančias iniciatyvas. Tai turėtų atitikti Europos Komisijos socialinių investicijų dokumentų rinkinio (1) nuostatas. Taip pat reikia daugiau investuoti į žmonių talentus ir skatinti atverti žiniomis pagrįstas rinkas, skatinančias žmonių ir piliečių bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

1.9.

Konkrečiai, Europos Komisija turi suformuoti aiškią ir konkrečią socialinių inovacijų ir piliečių prieigos prie naujų technologijų politiką, kuri paskatintų bendros naudos visuomenei duodančias iniciatyvas. Tai turėtų atitikti Europos Komisijos socialinių investicijų dokumentų rinkinio (1) nuostatas. Taip pat reikia daugiau investuoti į žmonių talentus ir skatinti atverti žiniomis pagrįstas rinkas, skatinančias žmonių ir piliečių bendradarbiavimą.

| 1.10. | Iš esmės reikalingas investicijų dokumentų rinkinys, kuris suteiktų galimybę skatinti socialines inovacijas, grindžiamas technologijų vystymusi, bendrų mokslinių tyrimų, kurie atliekami bendradarbiaujant su kitais subjektais įvairiose srityse, skatinimu, prieigos prie naujų žinių propagavimu ir institucijų stiprinimu užtikrinant tiesioginę demokratiją, kuriai sąlygas sudaro šios naujos dalyvavimo tinkle ir skaitmeninės komunikacijos priemonės. |
| --- | --- |

1.10.

Iš esmės reikalingas investicijų dokumentų rinkinys, kuris suteiktų galimybę skatinti socialines inovacijas, grindžiamas technologijų vystymusi, bendrų mokslinių tyrimų, kurie atliekami bendradarbiaujant su kitais subjektais įvairiose srityse, skatinimu, prieigos prie naujų žinių propagavimu ir institucijų stiprinimu užtikrinant tiesioginę demokratiją, kuriai sąlygas sudaro šios naujos dalyvavimo tinkle ir skaitmeninės komunikacijos priemonės.

2.   Įžanga

| 2.1. | Šios nuomonės tikslas – įvertinti būtinas sąlygas, kad socialinėms inovacijoms galėtų būti visapusiškai naudojamos IRT siekiant visuotinės gerovės, joje raginama įgyvendinti priemones, skirtas skaitmeninėms technologijoms, ir kurti platformas ryšiams tinkle ir sinerginei sąveikai skatinti. Vienas iš šiam tikslui pasiekti reikalingų metodų yra tinklo struktūrų tyrimai ir jų pritaikymas prie organizacinės kultūros pagrindų. |
| --- | --- |

2.1.

Šios nuomonės tikslas – įvertinti būtinas sąlygas, kad socialinėms inovacijoms galėtų būti visapusiškai naudojamos IRT siekiant visuotinės gerovės, joje raginama įgyvendinti priemones, skirtas skaitmeninėms technologijoms, ir kurti platformas ryšiams tinkle ir sinerginei sąveikai skatinti. Vienas iš šiam tikslui pasiekti reikalingų metodų yra tinklo struktūrų tyrimai ir jų pritaikymas prie organizacinės kultūros pagrindų.

| 2.2. | Taikant formulę „socialinės inovacijos + bendradarbiavimas + skaitmeninė komunikacija“ siekiama rasti šiems elementams tinkamus procesus ir priemones, kad būtų veiksmingai pasiekta norimų rezultatų. |
| --- | --- |

2.2.

Taikant formulę „socialinės inovacijos + bendradarbiavimas + skaitmeninė komunikacija“ siekiama rasti šiems elementams tinkamus procesus ir priemones, kad būtų veiksmingai pasiekta norimų rezultatų.

| 2.3. | Svarbiomis laikomos šios sritys: švietimas (mokymasis bendradarbiaujant), mokymas („Mooc“ arba „Moodle“ platformos), e. sveikata (sveikatos priežiūros įranga), darbo vietų kūrimas (įdarbinimas internetu), visuomenės verslumas, logistika ir transportas, maisto ir prekių sauga, e. administracija ir viešosios paslaugos (e. balsavimas), ekonominė demokratija (sutelktinis finansavimas, alternatyvios valiutos) ir piliečių dalyvavimas. |
| --- | --- |

2.3.

Svarbiomis laikomos šios sritys: švietimas (mokymasis bendradarbiaujant), mokymas („Mooc“ arba „Moodle“ platformos), e. sveikata (sveikatos priežiūros įranga), darbo vietų kūrimas (įdarbinimas internetu), visuomenės verslumas, logistika ir transportas, maisto ir prekių sauga, e. administracija ir viešosios paslaugos (e. balsavimas), ekonominė demokratija (sutelktinis finansavimas, alternatyvios valiutos) ir piliečių dalyvavimas.

| 2.4. | Esamomis aplinkybėmis socialinės inovacijos yra itin svarbios tokiose srityse kaip, pavyzdžiui, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, efektyvumas ir tvarumas, sanglauda ir socialinė integracija, bendra atsakomybė ir piliečių dalyvavimas, verslo etika ir įmonių socialinė atsakomybė arba tiesioginė demokratija ir e. administracija. |
| --- | --- |

2.4.

Esamomis aplinkybėmis socialinės inovacijos yra itin svarbios tokiose srityse kaip, pavyzdžiui, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, efektyvumas ir tvarumas, sanglauda ir socialinė integracija, bendra atsakomybė ir piliečių dalyvavimas, verslo etika ir įmonių socialinė atsakomybė arba tiesioginė demokratija ir e. administracija.

| 2.5. | EESRK dar kartą pažymi (2), kad svarbu išplėsti visuotinės svarbos elektroninių telekomunikacijų paslaugų taikymo sritį įtraukiant prieigą prie plačiajuosčio ryšio ir sutelkiant dėmesį ne tik į geografinę, bet ir socialinę atskirtį, kad būtų sumažinta skaitmeninė atskirtis ir pasiekta didesnė teritorinė, socialinė ir ekonominė sanglauda. ES taip pat turi sudaryti pagrindines sąlygas bendrai didelių duomenų kiekių ir debesijos kompiuterijos rinkai, kad jie pasitarnautų socialinėms inovacijoms. |
| --- | --- |

2.5.

EESRK dar kartą pažymi (2), kad svarbu išplėsti visuotinės svarbos elektroninių telekomunikacijų paslaugų taikymo sritį įtraukiant prieigą prie plačiajuosčio ryšio ir sutelkiant dėmesį ne tik į geografinę, bet ir socialinę atskirtį, kad būtų sumažinta skaitmeninė atskirtis ir pasiekta didesnė teritorinė, socialinė ir ekonominė sanglauda. ES taip pat turi sudaryti pagrindines sąlygas bendrai didelių duomenų kiekių ir debesijos kompiuterijos rinkai, kad jie pasitarnautų socialinėms inovacijoms.

3.   Socialinių inovacijų skatinimas dabartinėmis skaitmeninėmis sąlygomis

| 3.1. | Bendradarbiavimo ir skaitmeninės komunikacijos tinklai atlieka svarbų vaidmenį socialinių inovacijų srityje. Socialinių inovacijų koncepcija dar nauja, tačiau plačiausiai vartojama apibrėžtis pateikiama Europos politikos patarėjų biuro ataskaitoje: |
| --- | --- |

3.1.

Bendradarbiavimo ir skaitmeninės komunikacijos tinklai atlieka svarbų vaidmenį socialinių inovacijų srityje. Socialinių inovacijų koncepcija dar nauja, tačiau plačiausiai vartojama apibrėžtis pateikiama Europos politikos patarėjų biuro ataskaitoje:

„Socialinės inovacijos tikslai ir priemonės yra socialinio pobūdžio. Būtų galima pridurti, kad konkrečiai socialinės inovacijos yra naujos idėjos (produktai, paslaugos ir modeliai), kurios vienu metu patenkina visuomenės poreikius (veiksmingiau nei alternatyvos), sukuria naujus socialinius santykius ir skatina bendradarbiavimą. Kitaip tariant, inovacijos yra ne tik naudingos visuomenei, bet ir didina visuomenės gebėjimą veikti.“ (3). Vykdant socialinės įtraukties ir sanglaudos politiką, iš esmės jos vertinamos iš sudėtingų ir nepatenkintų visuomenės poreikių patenkinimo perspektyvos.

| 3.2. | Pagrindiniai socialinių inovacijų proceso elementai yra šie: naujų ir nepatenkintų arba nepakankamai žinomų visuomenės poreikių tenkinimas, naujų sprendimų plėtojimas reaguojant į šiuos visuomenės poreikius, naujų sprendimų veiksmingumo vertinimas tenkinant visuomenės poreikius ir veiksmingų socialinių inovacijų sklaida. Be to, socialinių inovacijų iniciatyvos yra glaudžiai susijusios su socialinių investicijų priemonių rinkiniu, kai investuojama į asmenis atkreipiant dėmesį į gyvenimo trukmę ir prevenciją. |
| --- | --- |

3.2.

Pagrindiniai socialinių inovacijų proceso elementai yra šie: naujų ir nepatenkintų arba nepakankamai žinomų visuomenės poreikių tenkinimas, naujų sprendimų plėtojimas reaguojant į šiuos visuomenės poreikius, naujų sprendimų veiksmingumo vertinimas tenkinant visuomenės poreikius ir veiksmingų socialinių inovacijų sklaida. Be to, socialinių inovacijų iniciatyvos yra glaudžiai susijusios su socialinių investicijų priemonių rinkiniu, kai investuojama į asmenis atkreipiant dėmesį į gyvenimo trukmę ir prevenciją.

| 3.3. | Svarbu išnagrinėti bendradarbiavimo procesų, kuriuos galima vykdyti naudojantis informacinėmis technologijomis, ir vadinamųjų socialinių inovacijų ryšį bei aptarti jų teikiamą naudą piliečiams ir visuomenei. Pagrindinius veiksnius galima apibendrinti taip:






  a) | tai bendradarbiavimo procesai, kuriuose gali dalyvauti visi norintys piliečiai; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Svarbu išnagrinėti bendradarbiavimo procesų, kuriuos galima vykdyti naudojantis informacinėmis technologijomis, ir vadinamųjų socialinių inovacijų ryšį bei aptarti jų teikiamą naudą piliečiams ir visuomenei. Pagrindinius veiksnius galima apibendrinti taip:

a)

tai bendradarbiavimo procesai, kuriuose gali dalyvauti visi norintys piliečiai;

| b) | jų tikslas yra pagerinti ir pertvarkyti visuomenę; |
| --- | --- |

b)

jų tikslas yra pagerinti ir pertvarkyti visuomenę;

| c) | skatinama kartu ieškoti sprendimų ir prisidėti prie visaapimančių pasiūlymų; |
| --- | --- |

c)

skatinama kartu ieškoti sprendimų ir prisidėti prie visaapimančių pasiūlymų;

| d) | pateikiama anksčiau neišbandytų sprendimų; |
| --- | --- |

d)

pateikiama anksčiau neišbandytų sprendimų;

| e) | skatinamas mokymasis, sudaromos sąlygos prisiimti įsipareigojimus ir skatinami pokyčiai, darantys poveikį vietos lygmeniui, dėmesį sutelkiant į keturis pagrindinius aspektus:






  — | vietos subjektų dalyvavimas laikantis subsidiarumo principo, |
| --- | --- | --- |

e)

skatinamas mokymasis, sudaromos sąlygos prisiimti įsipareigojimus ir skatinami pokyčiai, darantys poveikį vietos lygmeniui, dėmesį sutelkiant į keturis pagrindinius aspektus:

—

vietos subjektų dalyvavimas laikantis subsidiarumo principo,

| — | piliečių dalyvavimas ir įsipareigojimas, |
| --- | --- |

—

piliečių dalyvavimas ir įsipareigojimas,

| — | svarbus vaidmuo tenka pilietinei visuomenei ir socialinei ekonomikai, |
| --- | --- |

—

svarbus vaidmuo tenka pilietinei visuomenei ir socialinei ekonomikai,

| — | nuo pat pradžių taikomas procesas „iš apačios į viršų“. |
| --- | --- |

—

nuo pat pradžių taikomas procesas „iš apačios į viršų“.

| 3.4. | Palyginti su kitais sprendimų tipais, naujovė yra santykiai, kurie sukuriami tarp subjektų, dalyvaujančių juos plėtojant, kuriant, vystymo procesuose arba etapuose; kuriant naujovę būtina atsižvelgti į erdvę, suteikiamą susijusiems socialiniams partneriams, kurie gali kurti sutarčių teisę. |
| --- | --- |

3.4.

Palyginti su kitais sprendimų tipais, naujovė yra santykiai, kurie sukuriami tarp subjektų, dalyvaujančių juos plėtojant, kuriant, vystymo procesuose arba etapuose; kuriant naujovę būtina atsižvelgti į erdvę, suteikiamą susijusiems socialiniams partneriams, kurie gali kurti sutarčių teisę.

| 3.5. | Kaip EESRK jau nurodė, atliekant socialinės pažangos vertinimus reikėtų rasti geresnę ekonominių ir socialinių rodiklių pusiausvyrą (4). Vadovavimasis socialinės pažangos vertinimo logika, derinant kokybines ir kiekybines priemones, turi vidutinės trukmės ir ilgalaikę perspektyvą atsižvelgiant į suderintą, skaidrią valdymo sistemą su aiškiais techniniais, socialiniais ir ekonominiais rodikliais. |
| --- | --- |

3.5.

Kaip EESRK jau nurodė, atliekant socialinės pažangos vertinimus reikėtų rasti geresnę ekonominių ir socialinių rodiklių pusiausvyrą (4). Vadovavimasis socialinės pažangos vertinimo logika, derinant kokybines ir kiekybines priemones, turi vidutinės trukmės ir ilgalaikę perspektyvą atsižvelgiant į suderintą, skaidrią valdymo sistemą su aiškiais techniniais, socialiniais ir ekonominiais rodikliais.

| 3.6. | Kad galėtume ieškoti naujų sprendimų, susijusių su šiuolaikinės visuomenė problemomis, sunkumais ir iššūkiais, reikia horizontaliuoju ir vertikaliuoju požiūriu bei laikantis holistinio principo vertinti kūrybiškumą ir talentus; tai reiškia, kad galutinis rezultatas turėtų būti daugiau nei visų dėmenų suma, o jo sąnaudos būtų kuo veiksmingesnės. Be jokios abejonės, šią sąlygą puikiai tenkina kolektyvinis protas ir bendras bendradarbiavimo tinklų kūrimas. |
| --- | --- |

3.6.

Kad galėtume ieškoti naujų sprendimų, susijusių su šiuolaikinės visuomenė problemomis, sunkumais ir iššūkiais, reikia horizontaliuoju ir vertikaliuoju požiūriu bei laikantis holistinio principo vertinti kūrybiškumą ir talentus; tai reiškia, kad galutinis rezultatas turėtų būti daugiau nei visų dėmenų suma, o jo sąnaudos būtų kuo veiksmingesnės. Be jokios abejonės, šią sąlygą puikiai tenkina kolektyvinis protas ir bendras bendradarbiavimo tinklų kūrimas.

| 3.7. | Socialinės inovacijos reikalingos siekiant patenkinti nepatenkintus visuomenės poreikius arba įveikti sudėtingus socialinius iššūkius, kurie turi poveikio įvairioms sritims ir priemonėms, pavyzdžiui:






  a) | sritys






  — | demokratijos, visų pirma dalyvaujamosios demokratijos, gerinimas, |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.

Socialinės inovacijos reikalingos siekiant patenkinti nepatenkintus visuomenės poreikius arba įveikti sudėtingus socialinius iššūkius, kurie turi poveikio įvairioms sritims ir priemonėms, pavyzdžiui:

a)

sritys

—

demokratijos, visų pirma dalyvaujamosios demokratijos, gerinimas,

| — | socialinė integracija, |
| --- | --- |

—

socialinė integracija,

| — | socialinė ekonomika, |
| --- | --- |

—

socialinė ekonomika,

| — | bendradarbiavimu grindžiamas vartojimas, |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimu grindžiamas vartojimas,

| — | atvirieji duomenys, atvirojo kodo programinė įranga ir atviroji kompiuterinė įranga, |
| --- | --- |

—

atvirieji duomenys, atvirojo kodo programinė įranga ir atviroji kompiuterinė įranga,

| — | dėvimosios technologijos, |
| --- | --- |

—

dėvimosios technologijos,

| — | visuomenės informuotumo didinimo platformos, |
| --- | --- |

—

visuomenės informuotumo didinimo platformos,

| — | tinklo poveikiu grindžiamos skaitmeninės socialinės inovacijos; |
| --- | --- |

—

tinklo poveikiu grindžiamos skaitmeninės socialinės inovacijos;

| b) | priemonės






  — | iš naujo integruoti atskirtas grupes, |
| --- | --- | --- |

b)

priemonės

—

iš naujo integruoti atskirtas grupes,

| — | skatinti tvarią elgseną ir gyvenimo būdą ugdant suvokimą apie vartotojų sprendimų energijos, aplinkos arba sveikatos srityse poveikį tvarumui, |
| --- | --- |

—

skatinti tvarią elgseną ir gyvenimo būdą ugdant suvokimą apie vartotojų sprendimų energijos, aplinkos arba sveikatos srityse poveikį tvarumui,

| — | išklausyti piliečių nuomonę siekiant pagerinti sprendimų priėmimą (asmens arba institucijos lygmeniu), |
| --- | --- |

—

išklausyti piliečių nuomonę siekiant pagerinti sprendimų priėmimą (asmens arba institucijos lygmeniu),

| — | didinti pasitikėjimą bendrai parengta statistika, |
| --- | --- |

—

didinti pasitikėjimą bendrai parengta statistika,

| — | naudotis kolektyviniu protu sprendžiant aplinkos ir socialinius klausimus siekiant formuoti geresnę politiką arba kurti naujus ekonomikos, visuomenės ir demokratijos modelius, |
| --- | --- |

—

naudotis kolektyviniu protu sprendžiant aplinkos ir socialinius klausimus siekiant formuoti geresnę politiką arba kurti naujus ekonomikos, visuomenės ir demokratijos modelius,

| — | formuoti alternatyvų bendradarbiavimo požiūrį į problemų sprendimą siekiant pagerinti viešąsias paslaugas, miestų aplinką, demokratiją ir atviromis duomenų bazėmis grindžiamą internetą, |
| --- | --- |

—

formuoti alternatyvų bendradarbiavimo požiūrį į problemų sprendimą siekiant pagerinti viešąsias paslaugas, miestų aplinką, demokratiją ir atviromis duomenų bazėmis grindžiamą internetą,

| — | suvienyti piliečius, veikti kartu, atkreipti dėmesį į privatumo ir įtraukties poreikius, |
| --- | --- |

—

suvienyti piliečius, veikti kartu, atkreipti dėmesį į privatumo ir įtraukties poreikius,

| — | gilinti visuomenės žinias apie aplinkos problemas, |
| --- | --- |

—

gilinti visuomenės žinias apie aplinkos problemas,

| — | šalinti bendras kliūtis integracijai, |
| --- | --- |

—

šalinti bendras kliūtis integracijai,

| — | išbandyti naujas kūrybingumo ir bendradarbiavimo formas, |
| --- | --- |

—

išbandyti naujas kūrybingumo ir bendradarbiavimo formas,

| — | suteikti piliečiams galimybę vertinti įmonių socialinę atsakomybę, |
| --- | --- |

—

suteikti piliečiams galimybę vertinti įmonių socialinę atsakomybę,

| — | vertinti visuomenės žinių platformų poveikį. |
| --- | --- |

—

vertinti visuomenės žinių platformų poveikį.

| 3.8. | Šiuo metu sudarius palankesnes sąlygas dalytis žiniomis būtų galima prisidėti prie inovacijų kūrimo ir papildyti socialinę politiką. Šiuo atveju skaitmeninės technologijos gali atlikti svarbų vaidmenį padedant socialiniams inovatoriams pasiekti jų tikslą – geriau patenkinti asmenų poreikius. |
| --- | --- |

3.8.

Šiuo metu sudarius palankesnes sąlygas dalytis žiniomis būtų galima prisidėti prie inovacijų kūrimo ir papildyti socialinę politiką. Šiuo atveju skaitmeninės technologijos gali atlikti svarbų vaidmenį padedant socialiniams inovatoriams pasiekti jų tikslą – geriau patenkinti asmenų poreikius.

| 3.9. | Galiausiai reikia panaikinti kliūtis inovacijoms ir socialiniams eksperimentams, kad būtų sukurta inovacijoms palanki aplinka ir kultūra, pripažįstant ir remiant konkrečius skirtingų subjektų (fondų, kooperatyvų, asociacijų, savidraudos įmonių, vietinių ligonių kasų, MVĮ ir kitų socialinės ekonomikos įmonių ir kt.), kaip partnerių ir paslaugų teikėjų, vaidmenis (5). |
| --- | --- |

3.9.

Galiausiai reikia panaikinti kliūtis inovacijoms ir socialiniams eksperimentams, kad būtų sukurta inovacijoms palanki aplinka ir kultūra, pripažįstant ir remiant konkrečius skirtingų subjektų (fondų, kooperatyvų, asociacijų, savidraudos įmonių, vietinių ligonių kasų, MVĮ ir kitų socialinės ekonomikos įmonių ir kt.), kaip partnerių ir paslaugų teikėjų, vaidmenis (5).

4.   Bendradarbiavimo tinklai

| 4.1. | Bendradarbiavimo tinklą sudaro visi asmenys, kurie prisideda prie intelektinio darbo įgyvendinant projektą, kuriuo siekiama bendro grupės tikslo. Jie veikia kaip vienos smegenys („visuotinės smegenys“), vienas milijonų idėjas generuojančių ląstelių vienetas, susiduriantis su didžiuliais iššūkiais, pavyzdžiui, kalba arba komunikacija. Interneto įsiveržimas kartu su kitais veiksniais paskatino imtis įvairių bendrų projektų ir kurti bendradarbiavimo tinklus, tačiau šiai technologinei galimybei reikia suteikti teleologinę prasmę, kuri pasitarnautų bendram labui. |
| --- | --- |

4.1.

Bendradarbiavimo tinklą sudaro visi asmenys, kurie prisideda prie intelektinio darbo įgyvendinant projektą, kuriuo siekiama bendro grupės tikslo. Jie veikia kaip vienos smegenys („visuotinės smegenys“), vienas milijonų idėjas generuojančių ląstelių vienetas, susiduriantis su didžiuliais iššūkiais, pavyzdžiui, kalba arba komunikacija. Interneto įsiveržimas kartu su kitais veiksniais paskatino imtis įvairių bendrų projektų ir kurti bendradarbiavimo tinklus, tačiau šiai technologinei galimybei reikia suteikti teleologinę prasmę, kuri pasitarnautų bendram labui.

| 4.2. | Socialinėms inovacijoms gali būti naudingas naujų skaitmeninių priemonių ir tinklų naudojimas siekiant geriau įgyvendinti savo tikslą, pavyzdžiui, paslaugos atokiose vietovėse gyvenantiems vyresnio amžiaus žmonėms ir kt. |
| --- | --- |

4.2.

Socialinėms inovacijoms gali būti naudingas naujų skaitmeninių priemonių ir tinklų naudojimas siekiant geriau įgyvendinti savo tikslą, pavyzdžiui, paslaugos atokiose vietovėse gyvenantiems vyresnio amžiaus žmonėms ir kt.

| 4.3. | Įvykiai, sprendimai, veiksmai ir žmonės yra bendrame kontekste, naujoje skaitmeninėje erdvėje, kur realiuoju laiku kuriamas kolektyvinis protas. |
| --- | --- |

4.3.

Įvykiai, sprendimai, veiksmai ir žmonės yra bendrame kontekste, naujoje skaitmeninėje erdvėje, kur realiuoju laiku kuriamas kolektyvinis protas.

| 4.4. | Kolektyvinis protas yra besivystantis procesas, kuriame daugelio išmaniųjų gebėjimų koordinavimas sudaro sąlygas rasti sprendimą, kurio būtų neįmanoma rasti pavieniui arba atskirai. Taigi intelekto įvairovė yra daugelio koordinuotų talentų sinerginė veikla. Svarbiausia yra tai, kaip ugdyti kolektyvinį protą, kad pasinaudojant platformomis, kurios paremtų šias bendradarbiavimo permainas, bendras požiūris taptų kūrybiškas ir būtų galima paskatinti inovacijų ir socialinių pokyčių procesus. |
| --- | --- |

4.4.

Kolektyvinis protas yra besivystantis procesas, kuriame daugelio išmaniųjų gebėjimų koordinavimas sudaro sąlygas rasti sprendimą, kurio būtų neįmanoma rasti pavieniui arba atskirai. Taigi intelekto įvairovė yra daugelio koordinuotų talentų sinerginė veikla. Svarbiausia yra tai, kaip ugdyti kolektyvinį protą, kad pasinaudojant platformomis, kurios paremtų šias bendradarbiavimo permainas, bendras požiūris taptų kūrybiškas ir būtų galima paskatinti inovacijų ir socialinių pokyčių procesus.

| 4.5. | Nustatytų tikslų pasiekimo sparta šiuose bendradarbiavimo tinkluose yra daug didesnė nei bet kuri kita baigtinė organizuota grupė galėtų pasiekti, kad ir kokia būtų jos struktūra ar veikimas, nes jie talentų ieško už savo organizacijos ribų taip skatindami atviras, demokratines inovacijas, kurias skleidžia ir valdo bendruomenės. |
| --- | --- |

4.5.

Nustatytų tikslų pasiekimo sparta šiuose bendradarbiavimo tinkluose yra daug didesnė nei bet kuri kita baigtinė organizuota grupė galėtų pasiekti, kad ir kokia būtų jos struktūra ar veikimas, nes jie talentų ieško už savo organizacijos ribų taip skatindami atviras, demokratines inovacijas, kurias skleidžia ir valdo bendruomenės.

| 4.6. | Yra dvi pagrindinės sąlygos, kad žmonės dalytųsi žiniomis: lūkesčių simetrija ir žinių asimetrija. Bendradarbiavimo tinklus padeda megzti bendrų lūkesčių skatinimas ir įvairių žinių papildymas. |
| --- | --- |

4.6.

Yra dvi pagrindinės sąlygos, kad žmonės dalytųsi žiniomis: lūkesčių simetrija ir žinių asimetrija. Bendradarbiavimo tinklus padeda megzti bendrų lūkesčių skatinimas ir įvairių žinių papildymas.

| 4.7. | Vis dėlto yra trys grėsmių rūšys, su kuriomis susiduria bet kuris bendradarbiavimo tinklų tipas ir į kurias būtina atsižvelgti: pasipelnymas kitų sąskaita (santykiai palaikomi remiantis įnašų teisingumu), sutelktinio finansavimo (6) praktika turint privačių interesų ir, galiausiai, sąmokslas. Pastaroji problema atskleidžia pasitikėjimo vaidmenį šioje bendradarbiavimo srityje. |
| --- | --- |

4.7.

Vis dėlto yra trys grėsmių rūšys, su kuriomis susiduria bet kuris bendradarbiavimo tinklų tipas ir į kurias būtina atsižvelgti: pasipelnymas kitų sąskaita (santykiai palaikomi remiantis įnašų teisingumu), sutelktinio finansavimo (6) praktika turint privačių interesų ir, galiausiai, sąmokslas. Pastaroji problema atskleidžia pasitikėjimo vaidmenį šioje bendradarbiavimo srityje.

| 4.8. | Tinklai grindžiami pasitikėjimu, kuris galiausiai tampa lūkesčiu, kad bus prisiimami įsipareigojimai ir bus reaguojama ir kad asmenys, su kuriais bendradarbiaujama, yra kompetentingi. Visiškas ir nuolatinis pasitikėjimas kuria stabilią reputaciją, kuri tinklą apsaugo nuo sąmokslo. Pasitikėjimas galimas tik užtikrinus tinklų saugumą, kuris priklauso nuo teisingų visiems taikomų įstatymų ir kontrolės. Saugumas užtikrinamas laikantis su užsibrėžtais tikslais ir tinklo veikimu susijusių etikos principų, nustatant tinklo kūrimo ir panaikinimo sąlygas, kurios turi būti numatytos ir skelbiamos viešai, taip pat laikantis pagrindinių teisių, įskaitant teisę reikalauti ištrinti duomenis. |
| --- | --- |

4.8.

Tinklai grindžiami pasitikėjimu, kuris galiausiai tampa lūkesčiu, kad bus prisiimami įsipareigojimai ir bus reaguojama ir kad asmenys, su kuriais bendradarbiaujama, yra kompetentingi. Visiškas ir nuolatinis pasitikėjimas kuria stabilią reputaciją, kuri tinklą apsaugo nuo sąmokslo. Pasitikėjimas galimas tik užtikrinus tinklų saugumą, kuris priklauso nuo teisingų visiems taikomų įstatymų ir kontrolės. Saugumas užtikrinamas laikantis su užsibrėžtais tikslais ir tinklo veikimu susijusių etikos principų, nustatant tinklo kūrimo ir panaikinimo sąlygas, kurios turi būti numatytos ir skelbiamos viešai, taip pat laikantis pagrindinių teisių, įskaitant teisę reikalauti ištrinti duomenis.

| 4.9. | Galiausiai šių procesų seka: horizontalių darbo struktūrų kūrimas, sąveika tinkle ir platformų atsiradimas skatina kūrybiškumą ir socialines inovacijas pasinaudojant vieningu modeliu, kuriam būdingas atvirumas, horizontalumas ir sklaida ir kuriame negalima pamiršti jungčių, kurios suteikia galimybę siūlyti ir nukreipti idėjas ir projektus ir skatinti šias naujas veiklos organizavimo formas, vaidmens. |
| --- | --- |

4.9.

Galiausiai šių procesų seka: horizontalių darbo struktūrų kūrimas, sąveika tinkle ir platformų atsiradimas skatina kūrybiškumą ir socialines inovacijas pasinaudojant vieningu modeliu, kuriam būdingas atvirumas, horizontalumas ir sklaida ir kuriame negalima pamiršti jungčių, kurios suteikia galimybę siūlyti ir nukreipti idėjas ir projektus ir skatinti šias naujas veiklos organizavimo formas, vaidmens.

| 4.10. | Elektroninės platformos yra formatas, kuris gali paskatinti kolektyvinio proto procesus, remiančius modelį, kuriuo tinkamai atsižvelgiama į atskiras tapatybes. Lūžis įvyko pradėjus naudotis internetu ne tik dėl komunikacijos modelio demokratiškumo, bet ir dėl jungčių, įkvėptų skaitmeninės kultūros ir siekiančių alternatyvaus organizacinio modelio. |
| --- | --- |

4.10.

Elektroninės platformos yra formatas, kuris gali paskatinti kolektyvinio proto procesus, remiančius modelį, kuriuo tinkamai atsižvelgiama į atskiras tapatybes. Lūžis įvyko pradėjus naudotis internetu ne tik dėl komunikacijos modelio demokratiškumo, bet ir dėl jungčių, įkvėptų skaitmeninės kultūros ir siekiančių alternatyvaus organizacinio modelio.

5.   Skaitmeninė komunikacija kaip socialinių inovacijų priemonė pasitelkiant bendradarbiavimo tinklus

| 5.1. | Skaitmeninė komunikacija suteikia galimybę vizualizuoti bendrą piliečių atsakomybę, kolektyvinį protą ir bendradarbiavimą tinkle sukuriant palankią aplinką bendradarbiavimo ekonomikos modeliams, grindžiamiems visuotine gerove. |
| --- | --- |

5.1.

Skaitmeninė komunikacija suteikia galimybę vizualizuoti bendrą piliečių atsakomybę, kolektyvinį protą ir bendradarbiavimą tinkle sukuriant palankią aplinką bendradarbiavimo ekonomikos modeliams, grindžiamiems visuotine gerove.

| 5.2. | EESRK jau nurodė (7), kad socialiniai tinklai gali skatinti atsakingą skaitmeninę visuomenę ir turi piliečiams užtikrinti veiksmingas atitinkamas jų teises skaitmeninėje aplinkoje, pavyzdžiui, žodžio ir informacijos laisvę, asmens duomenų apsaugą, privatumą, skaidrumo reikalavimą ir tinkamos kokybės interneto paslaugas. |
| --- | --- |

5.2.

EESRK jau nurodė (7), kad socialiniai tinklai gali skatinti atsakingą skaitmeninę visuomenę ir turi piliečiams užtikrinti veiksmingas atitinkamas jų teises skaitmeninėje aplinkoje, pavyzdžiui, žodžio ir informacijos laisvę, asmens duomenų apsaugą, privatumą, skaidrumo reikalavimą ir tinkamos kokybės interneto paslaugas.

| 5.3. | Tačiau reikia atsižvelgti į neigiamus socialinių tinklų aspektus ir užkirsti kelią pavojams kartu atkreipiant dėmesį į jų teikiamas galimybes ir galimą sąveiką, kad būtų skatinamas atsakingas ir protingas naudojimasis jais bendrojoje skaitmeninėje rinkoje. |
| --- | --- |

5.3.

Tačiau reikia atsižvelgti į neigiamus socialinių tinklų aspektus ir užkirsti kelią pavojams kartu atkreipiant dėmesį į jų teikiamas galimybes ir galimą sąveiką, kad būtų skatinamas atsakingas ir protingas naudojimasis jais bendrojoje skaitmeninėje rinkoje.

| 5.4. | Europos Sąjunga nebegali likti vien tik skaitmeninių priemonių vartotoja – ji turi tapti turinio kūrėja ir gamintoja, todėl ji turi ugdyti talentus, teikti prioritetą skaitmeninės visuomenės informavimui, mokymui, švietimui ir prieigai prie jos. |
| --- | --- |

5.4.

Europos Sąjunga nebegali likti vien tik skaitmeninių priemonių vartotoja – ji turi tapti turinio kūrėja ir gamintoja, todėl ji turi ugdyti talentus, teikti prioritetą skaitmeninės visuomenės informavimui, mokymui, švietimui ir prieigai prie jos.

| 5.5. | Svarbu, kad vartotojai galėtų gauti tinkamą pagalbą, visų pirma duomenų anonimizavimo ir pseudoniminimo, asmens duomenų rizikos analizės ir vartotojų informuotumą didinančių priemonių ir iniciatyvų srityse, nes su šiomis skaitmeninėmis priemonėmis jie gali padėti geriau kontroliuoti savo duomenis ir juos apsaugoti. |
| --- | --- |

5.5.

Svarbu, kad vartotojai galėtų gauti tinkamą pagalbą, visų pirma duomenų anonimizavimo ir pseudoniminimo, asmens duomenų rizikos analizės ir vartotojų informuotumą didinančių priemonių ir iniciatyvų srityse, nes su šiomis skaitmeninėmis priemonėmis jie gali padėti geriau kontroliuoti savo duomenis ir juos apsaugoti.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 16 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  Šaltinis http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1044

1

(2)  EESRK nuomonė „Prieiga prie sparčiojo interneto ryšio visiems: pastabos dėl universaliųjų elektroninių ryšių paslaugų plėtros“ (OL C 175, 2009 7 28, p. 8).

2

(3)  Šaltinis: http://ec.europa.eu/archives/bepa/pdf/publications_pdf/social_innovation.pdf

3

(4)  EESRK nuomonė dėl Socialinio poveikio vertinimo (OL C 170, 2014 6 5, p. 18).

4

(5)  EESRK nuomonė dėl socialinių pokyčių ir inovacijų programos (OL C 143, 2012 5 22, p. 88).

5

(6)  EESRK nuomonė „Visuomenės finansavimo galimybių naudojimas Europos Sąjungoje“ (OL C 451, 2014 12 16, p. 69).

6

(7)  EESRK nuomonė dėl atsakingo naudojimosi socialiniais tinklais ir su jais susijusių problemų prevencijos (OL C 351, 2012 11 15, p. 31).

7

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/110 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/110

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Socialinio dempingo Europos civilinės aviacijos sektoriuje“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2016/C 013/17)

| Pranešėja | Anne DEMELENNE |
| --- | --- |

Pranešėja

Anne DEMELENNE

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2014 m. gruodžio 11 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Socialinio dempingo Europos civilinės aviacijos sektoriuje.

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2015 m. rugpjūčio 31 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (rugsėjo 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 200 narių balsavus už, 3 – prieš ir 7 susilaikius.

1.   Rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pritaria Europos Komisijos pirmininko ketinimams, kuriuos jis išdėstė 2014 m. liepos 15 d., sakydamas įžanginę kalbą Europos Parlamente Strasbūre: „Privalome kovoti su socialiniu dempingu ir jį įveiksime“. Šiam teiginiui pritarė už transportą atsakinga Europos Komisijos narė Violeta Bulc, per 2014 m. spalio mėn. vykusį paskirtųjų Komisijos narių klausymą pridūrusi: „Esu tvirtai nusistačiusi prieš socialinį dempingą. [...] socialinės srities teisės aktai taip pat turi būti išdėstyti nauja redakcija“. Socialinis dempingas sudaro sąlygas nesąžiningai konkurencijai atsirasti. Tačiau jį sunku apibrėžti, nes jo priežastys yra sudėtingos, o suinteresuotųjų subjektų – labai daug. Civilinės aviacijos srityje tikslinga visų pirma apsvarstyti, kokį vaidmenį atlieka skirtingų lygmenų politinius sprendimus priimančios institucijos, oro transporto bendrovės, darbuotojai, keleiviai, taip pat kokia yra politinė, teisinė, ekonominė ir socialinė aplinka tiek Europos Sąjungoje, tiek ir už jos ribų. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas pripažino kovos su socialiniu dempingu teisėto tikslo statusą, leidžiantį valstybėms narėms pateisinti tam tikrus laisvo asmenų judėjimo apribojimus (1). EESRK yra susirūpinęs dėl pastarojo meto pokyčių civilinės aviacijos sektoriuje, todėl jis ragina Komisiją atidžiai stebėti padėtį ir prireikus imtis veiksmų. Rengiant „Aviacijos dokumentų rinkinį“, kuris yra paskelbtas 2015 m. Komisijos darbo programoje, reikės atsižvelgti į visus šiame dokumente nurodytus aspektus. Be to, EESRK mano, kad Mobilumo ir transporto generalinis direktoratas (MOVE) ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas (EMPL) turi glaudžiai bendradarbiauti. |
| --- | --- |

1.1.

EESRK pritaria Europos Komisijos pirmininko ketinimams, kuriuos jis išdėstė 2014 m. liepos 15 d., sakydamas įžanginę kalbą Europos Parlamente Strasbūre: „Privalome kovoti su socialiniu dempingu ir jį įveiksime“. Šiam teiginiui pritarė už transportą atsakinga Europos Komisijos narė Violeta Bulc, per 2014 m. spalio mėn. vykusį paskirtųjų Komisijos narių klausymą pridūrusi: „Esu tvirtai nusistačiusi prieš socialinį dempingą. [...] socialinės srities teisės aktai taip pat turi būti išdėstyti nauja redakcija“. Socialinis dempingas sudaro sąlygas nesąžiningai konkurencijai atsirasti. Tačiau jį sunku apibrėžti, nes jo priežastys yra sudėtingos, o suinteresuotųjų subjektų – labai daug. Civilinės aviacijos srityje tikslinga visų pirma apsvarstyti, kokį vaidmenį atlieka skirtingų lygmenų politinius sprendimus priimančios institucijos, oro transporto bendrovės, darbuotojai, keleiviai, taip pat kokia yra politinė, teisinė, ekonominė ir socialinė aplinka tiek Europos Sąjungoje, tiek ir už jos ribų. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas pripažino kovos su socialiniu dempingu teisėto tikslo statusą, leidžiantį valstybėms narėms pateisinti tam tikrus laisvo asmenų judėjimo apribojimus (1). EESRK yra susirūpinęs dėl pastarojo meto pokyčių civilinės aviacijos sektoriuje, todėl jis ragina Komisiją atidžiai stebėti padėtį ir prireikus imtis veiksmų. Rengiant „Aviacijos dokumentų rinkinį“, kuris yra paskelbtas 2015 m. Komisijos darbo programoje, reikės atsižvelgti į visus šiame dokumente nurodytus aspektus. Be to, EESRK mano, kad Mobilumo ir transporto generalinis direktoratas (MOVE) ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas (EMPL) turi glaudžiai bendradarbiauti.

| 1.2. | Remiantis darbo, susijusio su naujais verslo modeliais, rezultatais, Europos aviacijos saugos agentūra (EASA) turi kruopščiai išanalizuoti padėtį, siekiant užtikrinti optimalią keleivių ir personalo saugą, nepriklausomai nuo verslo modelio, ypač daug dėmesio skiriant šiems naujiems modeliams, kad būtų stabilizuotas sektorius. Ypatingas dėmesys turi būti kreipiamas į atitinkamų administracijų atliekamą stebėseną, kai vis dažniau įdarbinama fiktyviai savarankiškai dirbančių asmenų ir naudojamasi laikinojo įdarbinimo įmonių paslaugomis. |
| --- | --- |

1.2.

Remiantis darbo, susijusio su naujais verslo modeliais, rezultatais, Europos aviacijos saugos agentūra (EASA) turi kruopščiai išanalizuoti padėtį, siekiant užtikrinti optimalią keleivių ir personalo saugą, nepriklausomai nuo verslo modelio, ypač daug dėmesio skiriant šiems naujiems modeliams, kad būtų stabilizuotas sektorius. Ypatingas dėmesys turi būti kreipiamas į atitinkamų administracijų atliekamą stebėseną, kai vis dažniau įdarbinama fiktyviai savarankiškai dirbančių asmenų ir naudojamasi laikinojo įdarbinimo įmonių paslaugomis.

| 1.3. | EESRK tikisi, kad galiojančių teisės aktų vykdymas bus teisingai užtikrintas ir taip pat bus atsižvelgta į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą. Tai:






  a) | socialinė apsauga ir darbo teisė:






  — | „Roma I“ konvencija (1980 m.) ir Reglamentas (EB) Nr. 593/2008 (2), |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

EESRK tikisi, kad galiojančių teisės aktų vykdymas bus teisingai užtikrintas ir taip pat bus atsižvelgta į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą. Tai:

a)

socialinė apsauga ir darbo teisė:

—

„Roma I“ konvencija (1980 m.) ir Reglamentas (EB) Nr. 593/2008 (2),

| — | reglamentai (ES) Nr. 465/2012 (3) ir (ES) Nr. 83/2014 (4), kuriuose apibrėžiama „pagrindinės buvimo vietos“ sąvoka; |
| --- | --- |

—

reglamentai (ES) Nr. 465/2012 (3) ir (ES) Nr. 83/2014 (4), kuriuose apibrėžiama „pagrindinės buvimo vietos“ sąvoka;

| b) | sąsaja su savarankiškai dirbančio asmens statusu:






  — | Direktyva 2014/67/ES (į ją pirmą kartą įtraukta pavaldumo santykių sąvoka, kad būtų galima kontroliuoti savarankiškai dirbančio asmens statusą) (5), |
| --- | --- | --- |

b)

sąsaja su savarankiškai dirbančio asmens statusu:

—

Direktyva 2014/67/ES (į ją pirmą kartą įtraukta pavaldumo santykių sąvoka, kad būtų galima kontroliuoti savarankiškai dirbančio asmens statusą) (5),

| — | 2014 m. gruodžio 4 d. sprendimas C-413/13, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden: „[...] Sąjungos teisė turi būti aiškinama taip, kad kolektyvinės darbo sutarties nuostata, kaip antai nagrinėjama šioje pagrindinėje byloje, pagal kurią savarankiškai paslaugas teikiantiems asmenims, priklausantiems vienai iš susitariančiųjų darbuotojų organizacijų, kurie pagal paslaugų teikimo sutartį dirba darbdaviui tą patį darbą kaip ir šio darbdavio samdomi darbuotojai, numatomi minimalūs atlygių tarifai, SESV 101 straipsnio 1 dalis netaikoma tik tuomet, jeigu šie paslaugų teikėjai yra „fiktyviai savarankiškai paslaugas teikiantys asmenys“, t. y. tokie paslaugų teikėjai, kurių situacija, palyginti su minėtais darbuotojais, yra panaši. Nacionalinis teismas turi patikrinti, ar taip yra.“ |
| --- | --- |

—

2014 m. gruodžio 4 d. sprendimas C-413/13, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden: „[...] Sąjungos teisė turi būti aiškinama taip, kad kolektyvinės darbo sutarties nuostata, kaip antai nagrinėjama šioje pagrindinėje byloje, pagal kurią savarankiškai paslaugas teikiantiems asmenims, priklausantiems vienai iš susitariančiųjų darbuotojų organizacijų, kurie pagal paslaugų teikimo sutartį dirba darbdaviui tą patį darbą kaip ir šio darbdavio samdomi darbuotojai, numatomi minimalūs atlygių tarifai, SESV 101 straipsnio 1 dalis netaikoma tik tuomet, jeigu šie paslaugų teikėjai yra „fiktyviai savarankiškai paslaugas teikiantys asmenys“, t. y. tokie paslaugų teikėjai, kurių situacija, palyginti su minėtais darbuotojais, yra panaši. Nacionalinis teismas turi patikrinti, ar taip yra.“

| 1.4. | EESRK pripažįsta Orlaivių įgulų darbo grupės socialinių partnerių poziciją (žr. 5.1 punktą) ir pabrėžia, kad šias spragas reikėtų ištaisyti siekiant išvengti bet kokio nenumatyto neigiamo socialinio poveikio šiame sektoriuje. Siekiant šio tikslo reikėtų imtis tokių priemonių:






  — | persvarstyti oro susisiekimo paslaugų teikimo bendrąsias taisykles, siekiant visų pirma užtikrinti kur kas tinkamesnį nacionalinių socialinės srities teisės aktų ir kolektyvinių darbo sutarčių taikymą sektoriuje (Reglamentas (EB) Nr. 1008/2008); tuo pačiu reglamentu geriau apibrėžti sąvoką „pagrindinė veiklos vykdymo vieta“, kad licenciją oro susisiekimui vykdyti išduotų valstybė, jeigu oro transporto pervežimų apimtys joje yra didelės, |
| --- | --- | --- |

1.4.

EESRK pripažįsta Orlaivių įgulų darbo grupės socialinių partnerių poziciją (žr. 5.1 punktą) ir pabrėžia, kad šias spragas reikėtų ištaisyti siekiant išvengti bet kokio nenumatyto neigiamo socialinio poveikio šiame sektoriuje. Siekiant šio tikslo reikėtų imtis tokių priemonių:

—

persvarstyti oro susisiekimo paslaugų teikimo bendrąsias taisykles, siekiant visų pirma užtikrinti kur kas tinkamesnį nacionalinių socialinės srities teisės aktų ir kolektyvinių darbo sutarčių taikymą sektoriuje (Reglamentas (EB) Nr. 1008/2008); tuo pačiu reglamentu geriau apibrėžti sąvoką „pagrindinė veiklos vykdymo vieta“, kad licenciją oro susisiekimui vykdyti išduotų valstybė, jeigu oro transporto pervežimų apimtys joje yra didelės,

| — | užkirsti kelią nesąžiningai konkurencijai, kai valstybės, kurios nėra Europos Sąjungos narės, turi pranašumų prieš Bendrijos oro vežėjus dėl subsidijavimo, valstybės pagalbos teikimo ir nesąžiningos kainų nustatymo veiklos (Reglamentas (EB) Nr. 868/2004), |
| --- | --- |

—

užkirsti kelią nesąžiningai konkurencijai, kai valstybės, kurios nėra Europos Sąjungos narės, turi pranašumų prieš Bendrijos oro vežėjus dėl subsidijavimo, valstybės pagalbos teikimo ir nesąžiningos kainų nustatymo veiklos (Reglamentas (EB) Nr. 868/2004),

| — | derinant socialinės apsaugos sistemas tiksliau apibrėžti įvairių pagrindinių buvimo vietų sąvoką civilinės aviacijos sektoriuje (įskaitant laikinas buvimo vietas) ir sutrumpinti pereinamąjį laikotarpį, kuris šiuo metu yra 10 metų (Reglamentas (ES) Nr. 83/2014), |
| --- | --- |

—

derinant socialinės apsaugos sistemas tiksliau apibrėžti įvairių pagrindinių buvimo vietų sąvoką civilinės aviacijos sektoriuje (įskaitant laikinas buvimo vietas) ir sutrumpinti pereinamąjį laikotarpį, kuris šiuo metu yra 10 metų (Reglamentas (ES) Nr. 83/2014),

| — | įgulos nariams išduoti „vieną leidimą“, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visiems sektoriaus darbuotojams (Direktyva 2011/98/ES). |
| --- | --- |

—

įgulos nariams išduoti „vieną leidimą“, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visiems sektoriaus darbuotojams (Direktyva 2011/98/ES).

| 1.5. | Be to, EESRK siūlo, kad koordinuodama Mobilumo ir transporto generalinio direktorato ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinio direktorato darbą Komisija turėtų peržiūrėti Direktyvos dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones taikymą aviacijos sektoriuje. EESRK mano, kad aviacijos sektoriuje tiesioginis užimtumas turi išlikti įprasta įdarbinimo forma ir turi būti sudaryta galimybė apriboti tokias laikinąsias darbo sutartis, kurios galėtų pakenkti saugai (2008/104/EB). Be to, būtina sąvokos „samdomasis darbuotojas“ ir „savarankiškai dirbantis asmuo“ apibrėžtis ES lygmeniu. |
| --- | --- |

1.5.

Be to, EESRK siūlo, kad koordinuodama Mobilumo ir transporto generalinio direktorato ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinio direktorato darbą Komisija turėtų peržiūrėti Direktyvos dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones taikymą aviacijos sektoriuje. EESRK mano, kad aviacijos sektoriuje tiesioginis užimtumas turi išlikti įprasta įdarbinimo forma ir turi būti sudaryta galimybė apriboti tokias laikinąsias darbo sutartis, kurios galėtų pakenkti saugai (2008/104/EB). Be to, būtina sąvokos „samdomasis darbuotojas“ ir „savarankiškai dirbantis asmuo“ apibrėžtis ES lygmeniu.

| 1.6. | EESRK pritaria iniciatyvai, kurios galbūt imsis ES aviacijos sektoriaus socialiniai partneriai ir derėsis dėl susitarimo dėl šio sektoriaus darbuotojų darbo sąlygų ir socialinių teisių. Be to, socialiniai partneriai gali laikytis bendros pozicijos dėl tam tikrų teisės aktų, kurią jie gali pateikti Komisijai. Galiausiai Komisija turėtų konsultuotis su socialiniais partneriais dėl visų ES teisėkūros priemonių ir (arba) iniciatyvų, darančių socialinį poveikį (6). |
| --- | --- |

1.6.

EESRK pritaria iniciatyvai, kurios galbūt imsis ES aviacijos sektoriaus socialiniai partneriai ir derėsis dėl susitarimo dėl šio sektoriaus darbuotojų darbo sąlygų ir socialinių teisių. Be to, socialiniai partneriai gali laikytis bendros pozicijos dėl tam tikrų teisės aktų, kurią jie gali pateikti Komisijai. Galiausiai Komisija turėtų konsultuotis su socialiniais partneriais dėl visų ES teisėkūros priemonių ir (arba) iniciatyvų, darančių socialinį poveikį (6).

| 1.7. | Atsižvelgiant į tai, kad pasiūlymas dėl reglamento dėl antžeminių paslaugų buvo išbrauktas iš Komisijos darbo programos ir kad ES lygmeniu nėra nustatyta socialinių standartų šioje srityje, būtina spręsti darbuotojų perkėlimo klausimą viešųjų pirkimų konkursų ir (arba) dalinio veiklos apimčių sumažėjimo atvejais. Siekdama spręsti šią problemą Komisija konsultuojasi su Europos socialiniais partneriais, ar tikslinga parengti konsoliduotą pasiūlymą dėl 2001 m. kovo 12 d. Tarybos direktyvos 2001/23/EB persvarstymo (darbuotojų teisių apsauga įmonių perleidimo atveju) iki 2015 m. pabaigos. |
| --- | --- |

1.7.

Atsižvelgiant į tai, kad pasiūlymas dėl reglamento dėl antžeminių paslaugų buvo išbrauktas iš Komisijos darbo programos ir kad ES lygmeniu nėra nustatyta socialinių standartų šioje srityje, būtina spręsti darbuotojų perkėlimo klausimą viešųjų pirkimų konkursų ir (arba) dalinio veiklos apimčių sumažėjimo atvejais. Siekdama spręsti šią problemą Komisija konsultuojasi su Europos socialiniais partneriais, ar tikslinga parengti konsoliduotą pasiūlymą dėl 2001 m. kovo 12 d. Tarybos direktyvos 2001/23/EB persvarstymo (darbuotojų teisių apsauga įmonių perleidimo atveju) iki 2015 m. pabaigos.

| 1.8. | EESRK pradės atskirą vidinį darbą siekdamas nustatyti, kaip išspręsti šioje nuomonėje iškeltus socialinius klausimus. |
| --- | --- |

1.8.

EESRK pradės atskirą vidinį darbą siekdamas nustatyti, kaip išspręsti šioje nuomonėje iškeltus socialinius klausimus.

| 1.9. | EESRK rekomenduoja Komisijai nuolat stebėti darbo sąlygas civilinės aviacijos sektoriuje. |
| --- | --- |

1.9.

EESRK rekomenduoja Komisijai nuolat stebėti darbo sąlygas civilinės aviacijos sektoriuje.

2.   Įžanga

| 2.1. | Aviacijos sektorius pagal savo indėlį į Europos ekonomiką darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo požiūriu yra strateginis Europos Sąjungos sektorius. Apskaičiuota, kad šis sektorius tiesiogiai ir netiesiogiai sukuria 2,6 mln. darbo vietų ir į Europos BVP kasdien įneša apie 1 mlrd. EUR, skatindamas prekybą ir turizmą (7). |
| --- | --- |

2.1.

Aviacijos sektorius pagal savo indėlį į Europos ekonomiką darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo požiūriu yra strateginis Europos Sąjungos sektorius. Apskaičiuota, kad šis sektorius tiesiogiai ir netiesiogiai sukuria 2,6 mln. darbo vietų ir į Europos BVP kasdien įneša apie 1 mlrd. EUR, skatindamas prekybą ir turizmą (7).

| 2.2. | Oro transporto liberalizavimas praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio pradžioje, be abejonės, buvo naudingas keleiviams, nes kelionės tapo visiems prieinamesnės, sumažėjo lėktuvų bilietų kainos, o pasiūla tapo įvairesnė. Tačiau koks buvo jo poveikis užimtumui, darbo užmokesčiui ir darbo sąlygoms šiame sektoriuje? Eurostato duomenimis, nepaisant apie 5 % vidutinio metinio augimo 1998–2010 m. laikotarpiu, ir tiesiogiai, ir netiesiogiai oro transporto bendrovių sukurtų darbo vietų skaičius nesikeitė (8). Kartu su kitais laimėjimais visa tai buvo pasiekta gerokai padidinus darbo našumą. Be to, oro transporto bendrovės ėmė samdyti keleivių salono įgulos narius ir pilotus pagal paslaugų sutartis iš kitų bendrovių arba pakeitė jų darbo sutartis lankstesnėmis užimtumo formomis (neseniai paskelbtame Europos civilinės aviacijos sektoriaus socialinių partnerių tyrime tik 52,6 % respondentų, dirbančių pigių skrydžių bendrovėse nurodė, kad jie yra tiesiogiai sudarę darbo sutartį). Nors nėra išsamių duomenų apie atlyginimus, pastebima akivaizdi tendencija, kad mažinamas darbo užmokestis, visų pirma keleivių salono įgulos (9). Trumpai tariant, darbo vietų, kurios šiek tiek anksčiau buvo prestižinės ir kokybiškos, mažėja ir darbuotojai samdomi pagal paslaugų sutartis iš kitų bendrovių arba pakeičiami produktyvesne ir pigesne darbo jėga. |
| --- | --- |

2.2.

Oro transporto liberalizavimas praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio pradžioje, be abejonės, buvo naudingas keleiviams, nes kelionės tapo visiems prieinamesnės, sumažėjo lėktuvų bilietų kainos, o pasiūla tapo įvairesnė. Tačiau koks buvo jo poveikis užimtumui, darbo užmokesčiui ir darbo sąlygoms šiame sektoriuje? Eurostato duomenimis, nepaisant apie 5 % vidutinio metinio augimo 1998–2010 m. laikotarpiu, ir tiesiogiai, ir netiesiogiai oro transporto bendrovių sukurtų darbo vietų skaičius nesikeitė (8). Kartu su kitais laimėjimais visa tai buvo pasiekta gerokai padidinus darbo našumą. Be to, oro transporto bendrovės ėmė samdyti keleivių salono įgulos narius ir pilotus pagal paslaugų sutartis iš kitų bendrovių arba pakeitė jų darbo sutartis lankstesnėmis užimtumo formomis (neseniai paskelbtame Europos civilinės aviacijos sektoriaus socialinių partnerių tyrime tik 52,6 % respondentų, dirbančių pigių skrydžių bendrovėse nurodė, kad jie yra tiesiogiai sudarę darbo sutartį). Nors nėra išsamių duomenų apie atlyginimus, pastebima akivaizdi tendencija, kad mažinamas darbo užmokestis, visų pirma keleivių salono įgulos (9). Trumpai tariant, darbo vietų, kurios šiek tiek anksčiau buvo prestižinės ir kokybiškos, mažėja ir darbuotojai samdomi pagal paslaugų sutartis iš kitų bendrovių arba pakeičiami produktyvesne ir pigesne darbo jėga.

| 2.3. | Atsižvelgiant į tai, kad oro transporto bendrovės patiria didelę konkurenciją, pelno maržos yra mažesnės nei kitose pramonės šakose (pagal IATA, oro linijų bendrovių visame pasaulyje grynasis pelnas atskaičius mokesčius sudarė vidutiniškai 0,1 % pajamų per pastaruosius 40 metų) (10), o darbdaviai ieško būdų mažinti sąnaudas, kad išliktų konkurencingi. Nors kai kurios sąnaudos (pvz., kuro ar orlaivio nuosavybės) tam tikru mastu yra fiksuotos, kai kurios oro transporto bendrovės mano, kad darbo sąnaudos gali būti mažinamos nuolat. Kai kurios iš jų taip pat suprato, kad įsisteigimo laisvė ES viduje yra vienas iš būdų toliau mažinti sąnaudas ir socialinį dempingą. |
| --- | --- |

2.3.

Atsižvelgiant į tai, kad oro transporto bendrovės patiria didelę konkurenciją, pelno maržos yra mažesnės nei kitose pramonės šakose (pagal IATA, oro linijų bendrovių visame pasaulyje grynasis pelnas atskaičius mokesčius sudarė vidutiniškai 0,1 % pajamų per pastaruosius 40 metų) (10), o darbdaviai ieško būdų mažinti sąnaudas, kad išliktų konkurencingi. Nors kai kurios sąnaudos (pvz., kuro ar orlaivio nuosavybės) tam tikru mastu yra fiksuotos, kai kurios oro transporto bendrovės mano, kad darbo sąnaudos gali būti mažinamos nuolat. Kai kurios iš jų taip pat suprato, kad įsisteigimo laisvė ES viduje yra vienas iš būdų toliau mažinti sąnaudas ir socialinį dempingą.

| 2.4. | Keletas tradicinių oro transporto bendrovių, susidurdamos su vis aršesne pigių skrydžių bendrovių konkurencija, sukūrė pagrindinio prekės ženklo pigių skrydžių versiją trumpiems maršrutams arba padidino pigiai samdomų darbuotojų skaičių pagrindiniuose maršrutiniuose skrydžiuose. Kai kurios pigių skrydžių bendrovės dabar siekia įsitvirtinti didžiuosiuose oro uostuose ir pritraukti verslo keleivius, todėl jos dar labiau tiesiogiai konkuruoja su tradicinėmis oro transporto bendrovėmis. Dėl to prarandamos deramo darbo vietos (sąžiningos pajamos, darbo sauga, socialinė apsauga, saviraiškos laisvė, laisvė organizuoti ir dalyvauti bei lygybė) (11) tradicinėse oro transporto bendrovėse (12). Tačiau pigių skrydžių bendrovių vykdoma socialinė praktika automatiškai nesukelia socialinio dempingo. |
| --- | --- |

2.4.

Keletas tradicinių oro transporto bendrovių, susidurdamos su vis aršesne pigių skrydžių bendrovių konkurencija, sukūrė pagrindinio prekės ženklo pigių skrydžių versiją trumpiems maršrutams arba padidino pigiai samdomų darbuotojų skaičių pagrindiniuose maršrutiniuose skrydžiuose. Kai kurios pigių skrydžių bendrovės dabar siekia įsitvirtinti didžiuosiuose oro uostuose ir pritraukti verslo keleivius, todėl jos dar labiau tiesiogiai konkuruoja su tradicinėmis oro transporto bendrovėmis. Dėl to prarandamos deramo darbo vietos (sąžiningos pajamos, darbo sauga, socialinė apsauga, saviraiškos laisvė, laisvė organizuoti ir dalyvauti bei lygybė) (11) tradicinėse oro transporto bendrovėse (12). Tačiau pigių skrydžių bendrovių vykdoma socialinė praktika automatiškai nesukelia socialinio dempingo.

| 2.5. | Konkurencijos pokyčiai pasaulio ir ES lygmeniu kelia susirūpinimą dėl Europos aviacijos tvarumo ir konkurencingumo tiek ekonominiu, tiek ir socialiniu požiūriu. Siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją, turi būti nustatytos vienodos sąlygos. Oro transporto bendrovės turėtų konkuruoti inovatyvių produktų, kokybės ir kainos srityse, o ne naudotis teisės aktų spragomis ir (arba) pigiomis darbo vietomis. Privaloma imtis priemonių siekiant užtikrinti šio Europos pramonės sektoriaus konkurencingumą bei darnų vystymąsi ir išsaugoti kokybiškas Europos darbo vietas. |
| --- | --- |

2.5.

Konkurencijos pokyčiai pasaulio ir ES lygmeniu kelia susirūpinimą dėl Europos aviacijos tvarumo ir konkurencingumo tiek ekonominiu, tiek ir socialiniu požiūriu. Siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją, turi būti nustatytos vienodos sąlygos. Oro transporto bendrovės turėtų konkuruoti inovatyvių produktų, kokybės ir kainos srityse, o ne naudotis teisės aktų spragomis ir (arba) pigiomis darbo vietomis. Privaloma imtis priemonių siekiant užtikrinti šio Europos pramonės sektoriaus konkurencingumą bei darnų vystymąsi ir išsaugoti kokybiškas Europos darbo vietas.

| 2.6. | Socialinis dempingas, kai jis yra, tampa kliūtis sąžiningai konkurencijai. Be to, socialinis dempingas neturėtų daryti neigiamo poveikio saugai, kuri turi išlikti svarbiausiu prioritetu. Tikra bendra ES politika išorės aviacijos klausimu turėtų pakeisti nekoordinuojamą dvišalį požiūrį, kurį taiko pavienės šalys. Ji, be kita ko, turėtų apimti užsienio investicijų į Europos oro transporto bendroves, nuosavybės ir kontrolės, valstybės pagalbos, patekimo į rinką ir sąžiningos konkurencijos klausimus. |
| --- | --- |

2.6.

Socialinis dempingas, kai jis yra, tampa kliūtis sąžiningai konkurencijai. Be to, socialinis dempingas neturėtų daryti neigiamo poveikio saugai, kuri turi išlikti svarbiausiu prioritetu. Tikra bendra ES politika išorės aviacijos klausimu turėtų pakeisti nekoordinuojamą dvišalį požiūrį, kurį taiko pavienės šalys. Ji, be kita ko, turėtų apimti užsienio investicijų į Europos oro transporto bendroves, nuosavybės ir kontrolės, valstybės pagalbos, patekimo į rinką ir sąžiningos konkurencijos klausimus.

| 2.7. | Aviacijos sektoriuje sauga yra ypatingai svarbi. Kaip teigiama baltojoje knygoje, „Europos aviacijos sauga yra aukšto lygio, tačiau ji nėra geriausia pasaulyje. Todėl turėtume siekti tapti saugiausiu aviacijos regionu“ (13). Nepaisant nepakankamų statistinių duomenų, EASA jau nurodė, kad su sauga susijusių darbuotojų, įskaitant įgulą ir priežiūros personalą, susiskaldymas ir jų samdymas pagal paslaugų sutartis gali turėti neigiamų pasekmių saugai. „Nauji“ verslo modeliai optimizuoja biudžeto sudarymo, veiklos ir socialinius procesus. Labai svarbu, kad Europos aviacijos saugos agentūra išnagrinėtų visus modelius ir imtųsi visų reikiamų priemonių siekdama užtikrinti, kad nekiltų pavojus saugai. EESRK remia naujai įsteigtos EASA specialios darbo grupės darbą atliekant tokias užduotis. Negalima rizikuoti, jei kyla pavojus žmonių saugai (14). |
| --- | --- |

2.7.

Aviacijos sektoriuje sauga yra ypatingai svarbi. Kaip teigiama baltojoje knygoje, „Europos aviacijos sauga yra aukšto lygio, tačiau ji nėra geriausia pasaulyje. Todėl turėtume siekti tapti saugiausiu aviacijos regionu“ (13). Nepaisant nepakankamų statistinių duomenų, EASA jau nurodė, kad su sauga susijusių darbuotojų, įskaitant įgulą ir priežiūros personalą, susiskaldymas ir jų samdymas pagal paslaugų sutartis gali turėti neigiamų pasekmių saugai. „Nauji“ verslo modeliai optimizuoja biudžeto sudarymo, veiklos ir socialinius procesus. Labai svarbu, kad Europos aviacijos saugos agentūra išnagrinėtų visus modelius ir imtųsi visų reikiamų priemonių siekdama užtikrinti, kad nekiltų pavojus saugai. EESRK remia naujai įsteigtos EASA specialios darbo grupės darbą atliekant tokias užduotis. Negalima rizikuoti, jei kyla pavojus žmonių saugai (14).

3.   Darbo sąlygų blogėjimas kai kuriuose aviacijos pasektoriuose

| 3.1. | Aviacijos pramonėje vykdomą socialinį dempingą galima suskirstyti į dvi atskiras sritis: vidaus rinkos ir išorės aviacijos. |
| --- | --- |

3.1.

Aviacijos pramonėje vykdomą socialinį dempingą galima suskirstyti į dvi atskiras sritis: vidaus rinkos ir išorės aviacijos.

| 3.2. | Vidaus rinkos srityje pagrindiniai socialinio dempingo vykdytojai – keletas daugelyje vietų įsisteigusių oro transporto bendrovių, kurios darbuotojus samdo X šalyje, jie dirba Y šalyje, tačiau jų darbo sutartys sudarytos pagal Z šalies įstatymus. Taip darbuotojas „perkeliamas“ iš savo „buveinės šalies“ (t. y. pilietybės šalies ir (arba) gyvenamosios šalies). Pagrindinis uždavinys – suderinti įsisteigimo laisvę ir laisvę teikti paslaugas su kokybiškų darbo vietų kūrimo ir socialinės pažangos tikslais. Nors pakeitimai, nustatyti pagal reglamentą „Roma I“ (15) ir vykdant socialinės apsaugos sistemų koordinavimą (16), sušvelnins kai kurias problemas, su kuriomis susiduria mobilieji darbuotojai, vis dar yra spręstinų klausimų. |
| --- | --- |

3.2.

Vidaus rinkos srityje pagrindiniai socialinio dempingo vykdytojai – keletas daugelyje vietų įsisteigusių oro transporto bendrovių, kurios darbuotojus samdo X šalyje, jie dirba Y šalyje, tačiau jų darbo sutartys sudarytos pagal Z šalies įstatymus. Taip darbuotojas „perkeliamas“ iš savo „buveinės šalies“ (t. y. pilietybės šalies ir (arba) gyvenamosios šalies). Pagrindinis uždavinys – suderinti įsisteigimo laisvę ir laisvę teikti paslaugas su kokybiškų darbo vietų kūrimo ir socialinės pažangos tikslais. Nors pakeitimai, nustatyti pagal reglamentą „Roma I“ (15) ir vykdant socialinės apsaugos sistemų koordinavimą (16), sušvelnins kai kurias problemas, su kuriomis susiduria mobilieji darbuotojai, vis dar yra spręstinų klausimų.

| 3.3. | ES išorės politika aviacijos srityje tinkamai neapsaugo ES oro transporto bendrovių ir jų darbuotojų interesų šiomis sparčiai kintančiomis pasaulinėmis sąlygomis. Nors yra tam tikrų reikalavimų, kurių ES oro transporto bendrovės turi laikytis užtikrinant sąžiningą konkurenciją (skaidrumas, valstybės pagalba, kainodara ir pan.), neįmanoma užtikrinti, kad vykdomi reikalavimai, keliami trečiųjų šalių oro vežėjams, vykdantiems skrydžius į ES oro uostus ir iš jų, arba tokių reikalavimų nėra. Tuomet šios oro transporto bendrovės, nesąžiningai naudodamosi pranašumais, betarpiškai konkuruoja su to paties maršruto ES vežėjais. |
| --- | --- |

3.3.

ES išorės politika aviacijos srityje tinkamai neapsaugo ES oro transporto bendrovių ir jų darbuotojų interesų šiomis sparčiai kintančiomis pasaulinėmis sąlygomis. Nors yra tam tikrų reikalavimų, kurių ES oro transporto bendrovės turi laikytis užtikrinant sąžiningą konkurenciją (skaidrumas, valstybės pagalba, kainodara ir pan.), neįmanoma užtikrinti, kad vykdomi reikalavimai, keliami trečiųjų šalių oro vežėjams, vykdantiems skrydžius į ES oro uostus ir iš jų, arba tokių reikalavimų nėra. Tuomet šios oro transporto bendrovės, nesąžiningai naudodamosi pranašumais, betarpiškai konkuruoja su to paties maršruto ES vežėjais.

| 3.4. | Kyla ir kitas klausimas – dėl ES piliečiais nesančių keleivių salono įgulos narių samdymo dirbti ES registruotuose orlaiviuose. Tradiciškai iš užsienio kilę keleivių salono įgulos nariai įdarbinami Europos orlaiviuose dėl kalbos ir (arba) kultūrinių priežasčių. Pastaruoju metu kai kurios oro transporto bendrovės nusprendė naudotis užsienio piliečiais vykdant skrydžius į ES bei iš jos ir netgi ES viduje (!), sudarydamos joms prastesnes darbo sąlygas ir (arba) už mažesnius atlyginimus. Tačiau šios oro transporto bendrovės turi taikyti nacionalines taisykles valstybės narės, išduodančios OVP (oro vežėjo pažymėjimas). |
| --- | --- |

3.4.

Kyla ir kitas klausimas – dėl ES piliečiais nesančių keleivių salono įgulos narių samdymo dirbti ES registruotuose orlaiviuose. Tradiciškai iš užsienio kilę keleivių salono įgulos nariai įdarbinami Europos orlaiviuose dėl kalbos ir (arba) kultūrinių priežasčių. Pastaruoju metu kai kurios oro transporto bendrovės nusprendė naudotis užsienio piliečiais vykdant skrydžius į ES bei iš jos ir netgi ES viduje (!), sudarydamos joms prastesnes darbo sąlygas ir (arba) už mažesnius atlyginimus. Tačiau šios oro transporto bendrovės turi taikyti nacionalines taisykles valstybės narės, išduodančios OVP (oro vežėjo pažymėjimas).

4.   Nauji verslo modeliai ir darbo rinka civilinės aviacijos pramonėje

| 4.1. | Socialinių partnerių atliktuose tyrimuose (17) nurodoma, kad darbo sąlygų blogėjimas Europos aviacijos sektoriuje – visuotinis reiškinys tiek tradicinėse, tiek ir pigių skrydžių oro transporto bendrovėse. |
| --- | --- |

4.1.

Socialinių partnerių atliktuose tyrimuose (17) nurodoma, kad darbo sąlygų blogėjimas Europos aviacijos sektoriuje – visuotinis reiškinys tiek tradicinėse, tiek ir pigių skrydžių oro transporto bendrovėse.

| 4.2. | Nėra vienodo pigių skrydžių bendrovių modelio: jų strategijos skiriasi – nuo itin mažų sąnaudų (jokių papildomų paslaugų), „įprastinių“ pigių skrydžių, kai žadama teikti riboto masto paslaugas ir jos nuolat teikiamos, iki mišrių oro transporto bendrovių, apjungiančių tam tikrus pigių skrydžių ir tradicinių oro vežėjų veiklos ypatumus. Todėl nėra vienodo įdarbinimo modelio. Kai kurios oro transporto bendrovės suteikia kokybiškas darbo vietas pagal neterminuotas darbo sutartis, kitos dažniausiai pasikliauna užsakomosiomis paslaugomis, darbuotojų samdymu iš agentūrų, o kartais net ir fiktyviai savarankiškai dirbančiais asmenimis. Tas pats pasakytina apie profesinių sąjungų atstovavimą. Kai kurios bendrovės sąmoningai bando vengti profesinių sąjungų, tačiau kitos jas pripažįsta ir pasirašo kolektyvines sutartis. Pigių skrydžių bendrovių raida taip pat turėjo didelio poveikio antžeminėms paslaugoms, visų pirma bagažo tvarkymo (griežtesnė rankinio bagažo politika), trumpų stovėjimų tarp skrydžių ir mokymo sąnaudų mažinimo srityse. |
| --- | --- |

4.2.

Nėra vienodo pigių skrydžių bendrovių modelio: jų strategijos skiriasi – nuo itin mažų sąnaudų (jokių papildomų paslaugų), „įprastinių“ pigių skrydžių, kai žadama teikti riboto masto paslaugas ir jos nuolat teikiamos, iki mišrių oro transporto bendrovių, apjungiančių tam tikrus pigių skrydžių ir tradicinių oro vežėjų veiklos ypatumus. Todėl nėra vienodo įdarbinimo modelio. Kai kurios oro transporto bendrovės suteikia kokybiškas darbo vietas pagal neterminuotas darbo sutartis, kitos dažniausiai pasikliauna užsakomosiomis paslaugomis, darbuotojų samdymu iš agentūrų, o kartais net ir fiktyviai savarankiškai dirbančiais asmenimis. Tas pats pasakytina apie profesinių sąjungų atstovavimą. Kai kurios bendrovės sąmoningai bando vengti profesinių sąjungų, tačiau kitos jas pripažįsta ir pasirašo kolektyvines sutartis. Pigių skrydžių bendrovių raida taip pat turėjo didelio poveikio antžeminėms paslaugoms, visų pirma bagažo tvarkymo (griežtesnė rankinio bagažo politika), trumpų stovėjimų tarp skrydžių ir mokymo sąnaudų mažinimo srityse.

| 4.3. | Darbdaviai ir aviacijos sektoriaus profesinės sąjungos dabar pripažįsta, kad kai kurių pigių skrydžių bendrovių verslo strategijos ir susijusi personalo/darbo santykių politika skatina „lėtą smukimą iki mažiausio bendro vardiklio“ (18). Skiriamoji riba tarp pigių skrydžių bendrovių ir tradicinių oro transporto bendrovių lėtai nyksta, nes kai kurios pigių skrydžių bendrovės prisijungė prie pasaulinių aljansų arba buvo įtrauktos į (tradicines) oro transporto bendrovių grupes; be to, kitos oro transporto bendrovės nusprendė įsteigti savas „vidines“ pigių skrydžių bendroves. Kai kurios tradicinės oro transporto bendrovės padidino pigiai samdomų darbuotojų skaičių pagrindiniuose maršrutiniuose skrydžiuose. Tokios naujos organizacinės struktūros nereiškia, kad tradicinės oro transporto bendrovės ir pigių skrydžių bendrovės teikia tokias pačias paslaugas. |
| --- | --- |

4.3.

Darbdaviai ir aviacijos sektoriaus profesinės sąjungos dabar pripažįsta, kad kai kurių pigių skrydžių bendrovių verslo strategijos ir susijusi personalo/darbo santykių politika skatina „lėtą smukimą iki mažiausio bendro vardiklio“ (18). Skiriamoji riba tarp pigių skrydžių bendrovių ir tradicinių oro transporto bendrovių lėtai nyksta, nes kai kurios pigių skrydžių bendrovės prisijungė prie pasaulinių aljansų arba buvo įtrauktos į (tradicines) oro transporto bendrovių grupes; be to, kitos oro transporto bendrovės nusprendė įsteigti savas „vidines“ pigių skrydžių bendroves. Kai kurios tradicinės oro transporto bendrovės padidino pigiai samdomų darbuotojų skaičių pagrindiniuose maršrutiniuose skrydžiuose. Tokios naujos organizacinės struktūros nereiškia, kad tradicinės oro transporto bendrovės ir pigių skrydžių bendrovės teikia tokias pačias paslaugas.

| 4.4. | Tačiau ES valstybėse narėse esama didelių skirtumų darbo sąlygų, vienodo požiūrio, darbuotojų saugos ir sveikatos, socialinės apsaugos ir pan., srityse (šie klausimai koordinuojami tik ES lygmeniu), todėl trūksta pusiausvyros tarp ekonominio reguliavimo (bendroji rinka) ir suderinimo bei socialinės sanglaudos. Vis dėlto, kai kurios valstybės narės priėmė „nacionalinius sprendimus“, kuriais siekiama užtikrinti, kad mobiliesiems darbuotojams, dirbantiems jų teritorijoje, būtų taikomos sąlygos, atitinkančios nacionalinius darbo ir socialinės teisės aktus ir kolektyvines sutartis. Šis klausimas turėtų būti sprendžiamas Europos lygmeniu. |
| --- | --- |

4.4.

Tačiau ES valstybėse narėse esama didelių skirtumų darbo sąlygų, vienodo požiūrio, darbuotojų saugos ir sveikatos, socialinės apsaugos ir pan., srityse (šie klausimai koordinuojami tik ES lygmeniu), todėl trūksta pusiausvyros tarp ekonominio reguliavimo (bendroji rinka) ir suderinimo bei socialinės sanglaudos. Vis dėlto, kai kurios valstybės narės priėmė „nacionalinius sprendimus“, kuriais siekiama užtikrinti, kad mobiliesiems darbuotojams, dirbantiems jų teritorijoje, būtų taikomos sąlygos, atitinkančios nacionalinius darbo ir socialinės teisės aktus ir kolektyvines sutartis. Šis klausimas turėtų būti sprendžiamas Europos lygmeniu.

| 4.5. | Pagrindiniai su užimtumu susiję aviacijos srities teisės aktai buvo parengti prieš liberalizavimą, todėl jie nebeatitinka paskirties. Įgulų nariams taikomi socialinės apsaugos teisės aktai buvo patobulinti, tačiau vis dar išlieka spragų pavojus. Pagrindinės buvimo vietos sąvoka kelia problemų, nes ją apibrėžia veiklos vykdytojas, tačiau savarankiškai dirbantys įgulos nariai šio aspekto negali visiškai kontroliuoti. Dar vienas padėtį apsunkinantis veiksnys – ES teisėje nėra bendro europinio teksto, kuriame būtų konstruktyvi samdomųjų darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų apibrėžtis ES teisės aktuose; apibrėžtys ESTT praktikoje arba direktyvose skiriasi, pavyzdžiui, dėl „pavaldumo“ kriterijaus. Reikia specialių taisyklių, taikomų itin mobiliems darbuotojams. |
| --- | --- |

4.5.

Pagrindiniai su užimtumu susiję aviacijos srities teisės aktai buvo parengti prieš liberalizavimą, todėl jie nebeatitinka paskirties. Įgulų nariams taikomi socialinės apsaugos teisės aktai buvo patobulinti, tačiau vis dar išlieka spragų pavojus. Pagrindinės buvimo vietos sąvoka kelia problemų, nes ją apibrėžia veiklos vykdytojas, tačiau savarankiškai dirbantys įgulos nariai šio aspekto negali visiškai kontroliuoti. Dar vienas padėtį apsunkinantis veiksnys – ES teisėje nėra bendro europinio teksto, kuriame būtų konstruktyvi samdomųjų darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų apibrėžtis ES teisės aktuose; apibrėžtys ESTT praktikoje arba direktyvose skiriasi, pavyzdžiui, dėl „pavaldumo“ kriterijaus. Reikia specialių taisyklių, taikomų itin mobiliems darbuotojams.

| 4.6. | Buvo viešai užginčyti vienos iš trijų pagrindinių Persijos įlankos oro transporto bendrovių veiksmai, kuriais pažeidžiamos ES teisės aktų nuostatos, pavyzdžiui, nėščių moterų atleidimas, reikalavimas gauti leidimą tuoktis ir kt. Tačiau ši oro transporto bendrovė toliau vykdo skrydžius į ES ir neseniai net pradėjo dažniau skraidyti į tam tikrus oro uostus. Atsižvelgiant į glaudžius Persijos įlankos oro vežėjų, oro uostų ir atitinkamų civilinės aviacijos administracijų ryšius, taip pat yra pagrindo nuogąstauti, kad šioms bendrovėms gali būti suteikti nepagrįsti pranašumai. Būtina pakeisti dvišalius valstybių narių ir trečiųjų šalių santykius koordinuota ir tikra ES išorės aviacijos politika. |
| --- | --- |

4.6.

Buvo viešai užginčyti vienos iš trijų pagrindinių Persijos įlankos oro transporto bendrovių veiksmai, kuriais pažeidžiamos ES teisės aktų nuostatos, pavyzdžiui, nėščių moterų atleidimas, reikalavimas gauti leidimą tuoktis ir kt. Tačiau ši oro transporto bendrovė toliau vykdo skrydžius į ES ir neseniai net pradėjo dažniau skraidyti į tam tikrus oro uostus. Atsižvelgiant į glaudžius Persijos įlankos oro vežėjų, oro uostų ir atitinkamų civilinės aviacijos administracijų ryšius, taip pat yra pagrindo nuogąstauti, kad šioms bendrovėms gali būti suteikti nepagrįsti pranašumai. Būtina pakeisti dvišalius valstybių narių ir trečiųjų šalių santykius koordinuota ir tikra ES išorės aviacijos politika.

5.   Socialinių partnerių vaidmuo

| 5.1. | EESRK pritaria civilinės aviacijos sektoriaus Europos socialinių partnerių svarbiam vaidmeniui konsultuojant ES institucijas, taip pat svarstant ir rengiant jų pasiūlymus. 2014 m. birželio 5 d. Orlaivių įgulų darbo grupės socialiniai partneriai priėmė bendrą deklaraciją prieš ES esančias „patogias vėliavas“ aviacijos srityje, kurioje smerkiamos pastarojo meto tendencijos, keliančios didelę grėsmę Europos socialiniam modeliui, užimtumui ir sąžiningai konkurencijai oro transporto srityje, ir siūlomi teisės aktų pakeitimai (19). |
| --- | --- |

5.1.

EESRK pritaria civilinės aviacijos sektoriaus Europos socialinių partnerių svarbiam vaidmeniui konsultuojant ES institucijas, taip pat svarstant ir rengiant jų pasiūlymus. 2014 m. birželio 5 d. Orlaivių įgulų darbo grupės socialiniai partneriai priėmė bendrą deklaraciją prieš ES esančias „patogias vėliavas“ aviacijos srityje, kurioje smerkiamos pastarojo meto tendencijos, keliančios didelę grėsmę Europos socialiniam modeliui, užimtumui ir sąžiningai konkurencijai oro transporto srityje, ir siūlomi teisės aktų pakeitimai (19).

| 5.2. | Kalbant apie būsimą socialinio dialogo darbotvarkę, Orlaivių įgulų darbo grupės (ACWG) (Europos oro transporto bendrovių asociacijos (AEA), Europos skrydžių įgulų asociacijos (ECA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF)) socialiniai partneriai 2015 m. vasario 13 d. priėmė bendrą pareiškimą: „Socialiniai partneriai [...] yra pasirengę pradėti diskusijas dėl aviacijos sektoriui skirtos sistemos, kad visame pasaulyje būtų sukurtos vienodos veiklos sąlygos. Reikėtų numatyti bendrus veiksmus siekiant sustabdyti darbo sąlygų blogėjimo tendencijas ir patogios šalies vėliavos praktiką. Socialiniai partneriai susitaria tęsti veiklą šioje srityje. Jie imsis būtinų priemonių, kad galėtų aktyviai dalyvauti, kartu su įvairiomis Europos institucijomis ir nacionalinėmis įstaigomis, skubiai parengiant Europos aviacijos sektoriui skirtą strategiją, kurioje būtų nustatyti aiškūs bendri tikslai, prioritetai ir terminai.“ |
| --- | --- |

5.2.

Kalbant apie būsimą socialinio dialogo darbotvarkę, Orlaivių įgulų darbo grupės (ACWG) (Europos oro transporto bendrovių asociacijos (AEA), Europos skrydžių įgulų asociacijos (ECA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF)) socialiniai partneriai 2015 m. vasario 13 d. priėmė bendrą pareiškimą: „Socialiniai partneriai [...] yra pasirengę pradėti diskusijas dėl aviacijos sektoriui skirtos sistemos, kad visame pasaulyje būtų sukurtos vienodos veiklos sąlygos. Reikėtų numatyti bendrus veiksmus siekiant sustabdyti darbo sąlygų blogėjimo tendencijas ir patogios šalies vėliavos praktiką. Socialiniai partneriai susitaria tęsti veiklą šioje srityje. Jie imsis būtinų priemonių, kad galėtų aktyviai dalyvauti, kartu su įvairiomis Europos institucijomis ir nacionalinėmis įstaigomis, skubiai parengiant Europos aviacijos sektoriui skirtą strategiją, kurioje būtų nustatyti aiškūs bendri tikslai, prioritetai ir terminai.“

| 5.3. | Be to, Europos Komisija turi geriau konsultuotis su socialiniais partneriais. Komisijos sprendime 98/500/EB, kuriuo įsteigiami sektorių socialinio dialogo komitetai, nustatyta, kad su kiekvienu tos veiklos rūšies sektoriaus, kuriame jis buvo įsteigtas, komitetu konsultuojamasi Bendrijos lygmeniu įvykusių pokyčių, turinčių socialinę reikšmę, klausimais. Šio įsipareigojimo dažnai nepaisoma. Taip pat reikia spręsti su sauga susijusių taisyklių, kurias parengė Europos aviacijos saugos agentūra, socialinių padarinių klausimą. |
| --- | --- |

5.3.

Be to, Europos Komisija turi geriau konsultuotis su socialiniais partneriais. Komisijos sprendime 98/500/EB, kuriuo įsteigiami sektorių socialinio dialogo komitetai, nustatyta, kad su kiekvienu tos veiklos rūšies sektoriaus, kuriame jis buvo įsteigtas, komitetu konsultuojamasi Bendrijos lygmeniu įvykusių pokyčių, turinčių socialinę reikšmę, klausimais. Šio įsipareigojimo dažnai nepaisoma. Taip pat reikia spręsti su sauga susijusių taisyklių, kurias parengė Europos aviacijos saugos agentūra, socialinių padarinių klausimą.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 16 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  ESTT 2007 m. gruodžio 18 d. Sprendimas Laval, C-341/05, ECLI:EU:C:2007:809, 103 punktas.

1

Laval

(2)  OL L 177, 2008 7 4, p. 6.

2

(3)  OL L 149, 2012 6 8, p. 4.

3

(4)  OL L 28, 2014 1 31, p. 17.

4

(5)  OL L 159, 2014 5 28, p. 11.

5

(6)  OL L 225, 1998 8 12, p. 27.

6

(7)  ATAG 2014 m. ataskaita Powering global economic growth, employment, trade links, tourism and support for sustainable development through air transport („Skatinti pasaulio ekonomikos augimą, užimtumą, prekybos ryšius, turizmą ir pagalbą tvariam vystymuisi panaudojant oro transportą“).

7

Powering global economic growth, employment, trade links, tourism and support for sustainable development through air transport

(8)  Galutinė ataskaita „ES aviacijos bendrosios rinkos kūrimo poveikio užimtumui ir darbo sąlygoms oro transporto sektoriuje 1997–2010 m. laikotarpiu tyrimas“, Steer Davies Gleave, Londonas, 2012 m, p. 74.

8

(9)  Galutinė ataskaita „ES aviacijos bendrosios rinkos kūrimo poveikio užimtumui ir darbo sąlygoms oro transporto sektoriuje 1997–2010 m. laikotarpiu tyrimas“, Steer Davies Gleave, Londonas, 2012 m, p. 74.

9

(10)  IATA ataskaita dėl 2050 m. vizijos, Singapūras, 2011 m. vasario 12 d., p. 2.

10

(11)  Pasaulinė tema „Deramas darbas“, Tarptautinė darbo organizacija.

11

(12)  Žr. Europos socialinių partnerių tyrimus: – 2012 m.: The development of the low cost model in the European civil aviation industry („Pigių skrydžių modelio plėtojimas Europos civilinės aviacijos sektoriuje“), prof. Peter Turnbull (Kardifo universitetas), dr. Geraint Harvey (Svonsio universitetas); tyrimą užsakė Europos transporto darbuotojų federacija. – 2014 m.: Evolution of the Labour Market in the Airline Industry due to the Development of the Low Fares Airlines („Darbo rinkos oro transporto sektoriuje raida dėl pigių skrydžių oro transporto bendrovių plėtros“), prof. Peter Turnbull (Kardifo universitetas), dr. Geraint Harvey (Birmingemo universitetas); tyrimą užsakė Europos transporto darbuotojų federacija. – 2015 m.: Atypical Employment in Aviation („Netipinis užimtumas aviacijos sektoriuje“), Gento universitetas, tyrėjų grupės vadovas prof. Yves Jorens, tyrimą užsakė Europos skrydžių įgulų asociacija, Europos oro transporto bendrovių asociacija ir Europos transporto darbuotojų federacija.

12

The development of the low cost model in the European civil aviation industry

Evolution of the Labour Market in the Airline Industry due to the Development of the Low Fares Airlines

Atypical Employment in Aviation

(13)  Baltoji knyga „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“, COM(2011) 144 final, p. 22.

13

final

(14)  Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) patarėjų grupės ataskaita dėl naujų verslo modelių, 2015 m. balandžio 17 d., p. 1, 2 punktas; p. 5, 9.3 punktas; p. 6, 9.5.1 punktas; p. 7, 9.5.2 punktas ir p. 7, 9.6 punktas.

14

(15)  OL L 177, 2008 7 4, p. 6.

15

(16)  OL L 284, 2009 10 30, p. 1.

16

(17)  Pasaulinė tema „Deramas darbas“, Tarptautinė darbo organizacija.

17

(18)  Pranešimas dėl Scandinavian Airlines (SAS) JAV reguliavimo institucijoms pateiktos paraiškos dėl Norwegian Air International (NAI) prašymo JAV užsienio oro vežėjo leidimui gauti, Airline Business, 2014 m. balandžio mėn.

18

Scandinavian Airlines

Norwegian Air International

Airline Business

(19)  Bendra deklaracija prieš ES esančias „patogias vėliavas“ aviacijos srityje, sektoriaus socialinio dialogo komiteto orlaivių įgulų darbo grupė, 2014 m. birželio 5 d.

19

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/116 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/116

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Aktyvumo elektroninėje erdvėje ir pilietinės visuomenės organizacijų“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2016/C 013/18)

| Pranešėjas | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Pranešėjas

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, remdamasis savo darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2015 m. vasario 19 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Aktyvumo elektroninėje erdvėje ir pilietinės visuomenės organizacijų.

(nuomonė savo iniciatyva)

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. rugpjūčio 31 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (2015 m. rugsėjo 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 205 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 8 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Dabartinėje skaitmeninėje visuomenėje aktyvumas elektroninėje erdvėje suvokiamas kaip teisėta piliečių įgalėjimo priemonė, kuri sudaro palankias sąlygas ir skatina aktyvią socialinę veiklą bei dalyvavimą taikant naujas technologijas ir kartu padeda mažinti socialinę ir skaitmeninę atskirtį. Koncepciniu požiūriu „aktyvumas elektroninėje erdvėje“ apibrėžiamas kaip bet kokia veikla, kuria žmonės skatinami aktyviai ginti politinius, aplinkos, socialinius, pilietinius, kultūrinius ir pan. reiškinius, neatsižvelgiant į iš anksto apibrėžtą ideologiją, hierarchiją ar programas; ją plečiant naudojamos technologinės priemonės, kuriomis skatinama visuotinė sklaida ir dalyvavimas. Šiuo atžvilgiu reikia atskirti iniciatyvas, kurios neatitinka demokratijos ir solidarumo principų bei vertybių ir kuriomis neatsižvelgiama į socialinį interesą ir visuotinę gerovę. |
| --- | --- |

1.1.

Dabartinėje skaitmeninėje visuomenėje aktyvumas elektroninėje erdvėje suvokiamas kaip teisėta piliečių įgalėjimo priemonė, kuri sudaro palankias sąlygas ir skatina aktyvią socialinę veiklą bei dalyvavimą taikant naujas technologijas ir kartu padeda mažinti socialinę ir skaitmeninę atskirtį. Koncepciniu požiūriu „aktyvumas elektroninėje erdvėje“ apibrėžiamas kaip bet kokia veikla, kuria žmonės skatinami aktyviai ginti politinius, aplinkos, socialinius, pilietinius, kultūrinius ir pan. reiškinius, neatsižvelgiant į iš anksto apibrėžtą ideologiją, hierarchiją ar programas; ją plečiant naudojamos technologinės priemonės, kuriomis skatinama visuotinė sklaida ir dalyvavimas. Šiuo atžvilgiu reikia atskirti iniciatyvas, kurios neatitinka demokratijos ir solidarumo principų bei vertybių ir kuriomis neatsižvelgiama į socialinį interesą ir visuotinę gerovę.

| 1.2. | Aktyvumą elektroninėje erdvėje vystant kaip priemonę, ir Europos Komisija, ir valstybės narės į savo darbotvarkes privalo įtraukti iniciatyvas ir priemones, kuriomis būtų skatinama kurti struktūras, skirtas informacinei visuomenei atitinkamai išplėsti, skatinant laisvą ir visuotinę prieigą, užtikrinant skaidrumą ir konfidencialumą ir apsaugant teises į asmens duomenų privatumą ir saugumą, ypatingą dėmesį skiriant nepalankiausioje padėtyje esančioms grupėms. |
| --- | --- |

1.2.

Aktyvumą elektroninėje erdvėje vystant kaip priemonę, ir Europos Komisija, ir valstybės narės į savo darbotvarkes privalo įtraukti iniciatyvas ir priemones, kuriomis būtų skatinama kurti struktūras, skirtas informacinei visuomenei atitinkamai išplėsti, skatinant laisvą ir visuotinę prieigą, užtikrinant skaidrumą ir konfidencialumą ir apsaugant teises į asmens duomenų privatumą ir saugumą, ypatingą dėmesį skiriant nepalankiausioje padėtyje esančioms grupėms.

| 1.3. | EESRK mano, kad gyventojams reikia suteikti žinių ir įgūdžių, kurie būtini siekiant užtikrinti pažangų ir saugų aktyvumą elektroninėje erdvėje, todėl ragina ES institucijas skatinti informuotumo didinimo, mokymo ir švietimo programas, daugiausia dėmesio skiriant gerosios patirties sklaidai ir piktavališko aktyvumo elektroninėje erdvėje panaikinimui. Šiuo atžvilgiu reikės tinkamai paskirstyti išteklius, kurie laikomi būtinais aktyvumo elektroninėje erdvėje raidai ir plėtrai. |
| --- | --- |

1.3.

EESRK mano, kad gyventojams reikia suteikti žinių ir įgūdžių, kurie būtini siekiant užtikrinti pažangų ir saugų aktyvumą elektroninėje erdvėje, todėl ragina ES institucijas skatinti informuotumo didinimo, mokymo ir švietimo programas, daugiausia dėmesio skiriant gerosios patirties sklaidai ir piktavališko aktyvumo elektroninėje erdvėje panaikinimui. Šiuo atžvilgiu reikės tinkamai paskirstyti išteklius, kurie laikomi būtinais aktyvumo elektroninėje erdvėje raidai ir plėtrai.

| 1.4. | Institucinio valdymo požiūriu aktyvumas elektroninėje erdvėje – įvairiomis kryptimis tiek savo iniciatyva, tiek imantis atsakomųjų veiksmų – taip pat skatina bendro sprendimo ir valdžios, pasidalytos sąveikaujant įvairiems subjektams (vyriausybėms, pilietinės visuomenės organizacijoms, socialinės srities veikėjams, piliečiams, įmonėms), sritys. |
| --- | --- |

1.4.

Institucinio valdymo požiūriu aktyvumas elektroninėje erdvėje – įvairiomis kryptimis tiek savo iniciatyva, tiek imantis atsakomųjų veiksmų – taip pat skatina bendro sprendimo ir valdžios, pasidalytos sąveikaujant įvairiems subjektams (vyriausybėms, pilietinės visuomenės organizacijoms, socialinės srities veikėjams, piliečiams, įmonėms), sritys.

| 1.5. | Todėl aktyvumui elektroninėje erdvėje skiriama parama apima dinamišką tinklo konfigūraciją, kuri susijusi ir su horizontaliosiomis sąsajomis tarp piliečių, ir su vertikaliosiomis sąsajomis tarp Vyriausybės ir piliečių. Horizontaliąja sąveika, vykdant aktyvią ir įpareigojamą savanorišką elektroninę veiklą ir imantis veiksmų bei įgyvendinant iniciatyvas bendradarbiavimo srityje, sudaromos sąlygos didinti solidarumą elektroninėje erdvėje. E. Vyriausybės srityje vertikalioji sąveika mažėja, todėl didėja skaidrumas ir piliečiams sudaromos palankesnės sąlygos dalyvauti tvarkant viešuosius reikalus bei gerinama komunikacija šioje srityje. Sąveikai didėjant, atviros e. demokratijos sąlygomis, kai rengiant gyventojų konsultacijas arba įgyvendinant teisėkūros iniciatyvas užtikrinamas veiksmingas dalyvavimas, stiprinamas piliečių atstovavimas institucijose. |
| --- | --- |

1.5.

Todėl aktyvumui elektroninėje erdvėje skiriama parama apima dinamišką tinklo konfigūraciją, kuri susijusi ir su horizontaliosiomis sąsajomis tarp piliečių, ir su vertikaliosiomis sąsajomis tarp Vyriausybės ir piliečių. Horizontaliąja sąveika, vykdant aktyvią ir įpareigojamą savanorišką elektroninę veiklą ir imantis veiksmų bei įgyvendinant iniciatyvas bendradarbiavimo srityje, sudaromos sąlygos didinti solidarumą elektroninėje erdvėje. E. Vyriausybės srityje vertikalioji sąveika mažėja, todėl didėja skaidrumas ir piliečiams sudaromos palankesnės sąlygos dalyvauti tvarkant viešuosius reikalus bei gerinama komunikacija šioje srityje. Sąveikai didėjant, atviros e. demokratijos sąlygomis, kai rengiant gyventojų konsultacijas arba įgyvendinant teisėkūros iniciatyvas užtikrinamas veiksmingas dalyvavimas, stiprinamas piliečių atstovavimas institucijose.

| 1.6. | Galiausiai EESRK nurodo, kad reikia kurti ir taikyti konkrečius aktyvumo elektroninėje erdvėje socialinio ir ekonominio poveikio vertinimo metodus ir rodiklius, taip pat atlikti tyrimus ir rengti ataskaitas, reikalingus siekiant užtikrinti kuo nuoseklesnę veiklą, susijusią su veiksmingu atstovavimu ir lyderyste, tęstinumu, naujų struktūrų ir socialinių normų kūrimu ir t. t. |
| --- | --- |

1.6.

Galiausiai EESRK nurodo, kad reikia kurti ir taikyti konkrečius aktyvumo elektroninėje erdvėje socialinio ir ekonominio poveikio vertinimo metodus ir rodiklius, taip pat atlikti tyrimus ir rengti ataskaitas, reikalingus siekiant užtikrinti kuo nuoseklesnę veiklą, susijusią su veiksmingu atstovavimu ir lyderyste, tęstinumu, naujų struktūrų ir socialinių normų kūrimu ir t. t.

2.   Įvadas

| 2.1. | Poveikis, kurį naujos technologijos daro dabartinei visuomenei, atsiskleidžia virtualioje erdvėje, vadinamoje skaitmenine ekosistema, kurioje plėtojami nauji gyvenimo būdai, keičiantys tradicinius saviraiškos būdus ir bendruomenės ryšius. |
| --- | --- |

2.1.

Poveikis, kurį naujos technologijos daro dabartinei visuomenei, atsiskleidžia virtualioje erdvėje, vadinamoje skaitmenine ekosistema, kurioje plėtojami nauji gyvenimo būdai, keičiantys tradicinius saviraiškos būdus ir bendruomenės ryšius.

| 2.2. | Be kitų ekonominių, kultūrinių ar novatoriškų aspektų, ypatingą dėmesį reikėtų skirti šios technologijų revoliucijos iššūkiams bei galimybėms informacijos, komunikacijos ir dalyvavimo srityse naujomis valdymo sąlygomis, kai remiantis bendra atsakomybe elektroninėje erdvėje ateityje bus galima nustatyti svarbius visuomenės organizavimo struktūros ir formos pokyčius. |
| --- | --- |

2.2.

Be kitų ekonominių, kultūrinių ar novatoriškų aspektų, ypatingą dėmesį reikėtų skirti šios technologijų revoliucijos iššūkiams bei galimybėms informacijos, komunikacijos ir dalyvavimo srityse naujomis valdymo sąlygomis, kai remiantis bendra atsakomybe elektroninėje erdvėje ateityje bus galima nustatyti svarbius visuomenės organizavimo struktūros ir formos pokyčius.

| 2.3. | Kai jie įtraukūs, elektroninių socialinių tinklų ir interneto poveikis atveria naujų galimybių, susijusių su vaidmeniu, kurį piliečiai gali atlikti kurdami socialinę struktūrą, jiems suteikta daugiau galių ir pagrindinis vaidmuo užtikrinant savo bendrą vystymąsi. |
| --- | --- |

2.3.

Kai jie įtraukūs, elektroninių socialinių tinklų ir interneto poveikis atveria naujų galimybių, susijusių su vaidmeniu, kurį piliečiai gali atlikti kurdami socialinę struktūrą, jiems suteikta daugiau galių ir pagrindinis vaidmuo užtikrinant savo bendrą vystymąsi.

| 2.4. | Laikui bėgant ši kolektyvinė tendencija vis labiau pabrėžiama visuotiniu lygmeniu, taip padedama stiprinti iniciatyvas, kurių jau imtasi, ir dar labiau sutvirtinti gebėjimą prisijungti ir sąveikauti, kuriant grįžtamąjį ryšį sprendimų priėmimo ir valdžios, kuria vis labiau dalijamasi, srityse ir užtikrinant aukštą skubos ir sklaidos lygį. Todėl vykdomais veiksmais skatinami nauji veiksmai, taip darant teigiamą poveikį ir skatinant aukštesnio lygmens veiksmus. |
| --- | --- |

2.4.

Laikui bėgant ši kolektyvinė tendencija vis labiau pabrėžiama visuotiniu lygmeniu, taip padedama stiprinti iniciatyvas, kurių jau imtasi, ir dar labiau sutvirtinti gebėjimą prisijungti ir sąveikauti, kuriant grįžtamąjį ryšį sprendimų priėmimo ir valdžios, kuria vis labiau dalijamasi, srityse ir užtikrinant aukštą skubos ir sklaidos lygį. Todėl vykdomais veiksmais skatinami nauji veiksmai, taip darant teigiamą poveikį ir skatinant aukštesnio lygmens veiksmus.

| 2.5. | Šiuo požiūriu svarbu, kad piliečių skaitmeniniai judėjimai nebūtų laikomi įprastu internautų susitelkimu, paprastai turinčiu sąvokos „minia“ atspalvį, o veikiau būtų suvokiami kaip „pažangusis sambūris“, t. y. grupė, kuri elgiasi sumaniai ar veiksmingai, atsižvelgdama į proporcingą tinklo sąsajų skaičiaus augimą. Šis sąsajų tinklas suteikia asmenims galimybę prisijungti, kad jie galėtų naudotis informacija ir sąveikauti su kitais asmenimis, taip sudarant sąlygas tikram socialiniam koordinavimui, kuriuo siekiama sukurti sąmoningą, aktyvią ir atsakingą visuomenę. |
| --- | --- |

2.5.

Šiuo požiūriu svarbu, kad piliečių skaitmeniniai judėjimai nebūtų laikomi įprastu internautų susitelkimu, paprastai turinčiu sąvokos „minia“ atspalvį, o veikiau būtų suvokiami kaip „pažangusis sambūris“, t. y. grupė, kuri elgiasi sumaniai ar veiksmingai, atsižvelgdama į proporcingą tinklo sąsajų skaičiaus augimą. Šis sąsajų tinklas suteikia asmenims galimybę prisijungti, kad jie galėtų naudotis informacija ir sąveikauti su kitais asmenimis, taip sudarant sąlygas tikram socialiniam koordinavimui, kuriuo siekiama sukurti sąmoningą, aktyvią ir atsakingą visuomenę.

| 2.6. | Taigi šio aprašyto scenarijaus sąlygomis didžiausią pridėtinę vertę turi piliečių, kurie nenori atsisakyti savo suvereniteto, kai yra sprendžiami jiems įtakos turintys klausimai, ir kurie ne tik pasirengę prisiimti šią atsakomybę, bet ir ja didžiuojasi, aktyvus dalyvavimas, kaip matyti iš kai kurių duomenų (Tascón, Mario ir Quintana, Yolanda „Ciberactivismo: Las nuevas revoluciones de las multitudes conectadas“ („Aktyvumas elektroninėje erdvėje. Nauja sąsajų revoliucija“), 2012 m.), susijusių su kasdiene veikla elektroninėje erdvėje: 1,6 mln. įrašų tinklaraščiuose, 140 mln. žinučių bendravimo tinkle „Twitter“. |
| --- | --- |

2.6.

Taigi šio aprašyto scenarijaus sąlygomis didžiausią pridėtinę vertę turi piliečių, kurie nenori atsisakyti savo suvereniteto, kai yra sprendžiami jiems įtakos turintys klausimai, ir kurie ne tik pasirengę prisiimti šią atsakomybę, bet ir ja didžiuojasi, aktyvus dalyvavimas, kaip matyti iš kai kurių duomenų (Tascón, Mario ir Quintana, Yolanda „Ciberactivismo: Las nuevas revoluciones de las multitudes conectadas“ („Aktyvumas elektroninėje erdvėje. Nauja sąsajų revoliucija“), 2012 m.), susijusių su kasdiene veikla elektroninėje erdvėje: 1,6 mln. įrašų tinklaraščiuose, 140 mln. žinučių bendravimo tinkle „Twitter“.

| 2.7. | Tas pats pasakytina ir peržiūrint aktyvumo elektroninėje erdvėje dokumentus, kurių puslapiuose išskiriami plačių užmojų ir didelio masto įvykiai ir socialiniai judėjimai, kaip antai „Wall Street okupacija“ (angl. Occupy Wall Street), įvykiai Gezi parke, Arabų pavasaris ar ispanų judėjimas „15M“, taip pat pripažintų pilietinės visuomenės organizacijų paskatintos labdaros ir solidarumo kampanijos, įskaitant lėšų rinkimą, kai pasitelkiami tokie mechanizmai kaip sutelktinis finansavimas arba paprasčiausiai prisijungiama prie platformų, vykdančių skaidrų finansavimą. |
| --- | --- |

2.7.

Tas pats pasakytina ir peržiūrint aktyvumo elektroninėje erdvėje dokumentus, kurių puslapiuose išskiriami plačių užmojų ir didelio masto įvykiai ir socialiniai judėjimai, kaip antai „Wall Street okupacija“ (angl. Occupy Wall Street), įvykiai Gezi parke, Arabų pavasaris ar ispanų judėjimas „15M“, taip pat pripažintų pilietinės visuomenės organizacijų paskatintos labdaros ir solidarumo kampanijos, įskaitant lėšų rinkimą, kai pasitelkiami tokie mechanizmai kaip sutelktinis finansavimas arba paprasčiausiai prisijungiama prie platformų, vykdančių skaidrų finansavimą.

3.   Skaitmeninis arba tinklo aktyvumas

| 3.1. | Remiantis įvairiais pasiūlymais, kaip apibrėžti aktyvumo elektroninėje erdvėje sąvoką, jį galima apibūdinti kaip strategiją arba veiklą, kuria, naudojantis elektroninėmis priemonėmis ir taikant naujas technologijas kaip komunikacijos kanalą, siekiama padaryti poveikį visuomenei ir perduoti informaciją piliečių dalyvavimo srityje. |
| --- | --- |

3.1.

Remiantis įvairiais pasiūlymais, kaip apibrėžti aktyvumo elektroninėje erdvėje sąvoką, jį galima apibūdinti kaip strategiją arba veiklą, kuria, naudojantis elektroninėmis priemonėmis ir taikant naujas technologijas kaip komunikacijos kanalą, siekiama padaryti poveikį visuomenei ir perduoti informaciją piliečių dalyvavimo srityje.

| 3.2. | Be to, vykdant aktyvią veiklą elektroninėje erdvėje naudojamomis priemonėmis gali būti laikomos visos žiniasklaidoje ir socialiniuose tinkluose veikiančios informacijos ir komunikacijos technologijos, kuriomis piliečiams suteikiama galimybė greitai susisiekti vieniems su kitais elektroninėje erdvėje. Tai susiję su bendru susitarimu aktyviai spręsti poreikių klausimą, problemas ar kitus reikalus, kurie jiems aktualūs dėl ideologinių motyvų arba vertybių, grindžiamų etika ir solidarumu. |
| --- | --- |

3.2.

Be to, vykdant aktyvią veiklą elektroninėje erdvėje naudojamomis priemonėmis gali būti laikomos visos žiniasklaidoje ir socialiniuose tinkluose veikiančios informacijos ir komunikacijos technologijos, kuriomis piliečiams suteikiama galimybė greitai susisiekti vieniems su kitais elektroninėje erdvėje. Tai susiję su bendru susitarimu aktyviai spręsti poreikių klausimą, problemas ar kitus reikalus, kurie jiems aktualūs dėl ideologinių motyvų arba vertybių, grindžiamų etika ir solidarumu.

| 3.3. | Įprastas ir griaunamojo poveikio nedarantis interneto naudojimas dėl tam tikros priežasties arba tam tikru tikslu akivaizdžiai skiriasi nuo kitų veiklos rūšių (Denning, 2001 m.), kaip antai programuotojų įsilaužėlių veiklos ar pilietinio nepaklusnumo elektroninėje erdvėje, ne tik savo priemonėmis, bet ir siekiais, kai tokia veikla yra nusikalstamo pobūdžio. Skaitmeninio aktyvumo arba tiksliau aktyvumo elektroninėje erdvėje atveju veiksmai turi būti orientuoti į bendrą gerovę apskritai arba konkrečiai į atsparumą susidūrus su sunkumais arba susiklosčius prieštaringoms aplinkybėms, kurias nuolat ar netikėtai gali patirti tam tikros gyventojų grupės, ir šių sunkumų įveikimą. |
| --- | --- |

3.3.

Įprastas ir griaunamojo poveikio nedarantis interneto naudojimas dėl tam tikros priežasties arba tam tikru tikslu akivaizdžiai skiriasi nuo kitų veiklos rūšių (Denning, 2001 m.), kaip antai programuotojų įsilaužėlių veiklos ar pilietinio nepaklusnumo elektroninėje erdvėje, ne tik savo priemonėmis, bet ir siekiais, kai tokia veikla yra nusikalstamo pobūdžio. Skaitmeninio aktyvumo arba tiksliau aktyvumo elektroninėje erdvėje atveju veiksmai turi būti orientuoti į bendrą gerovę apskritai arba konkrečiai į atsparumą susidūrus su sunkumais arba susiklosčius prieštaringoms aplinkybėms, kurias nuolat ar netikėtai gali patirti tam tikros gyventojų grupės, ir šių sunkumų įveikimą.

| 3.4. | Įprasčiausios aktyvumo elektroninėje erdvėje formos yra šios: informacijos paieška tinklalapiuose; interneto svetainių, kuriose pateikiama informacija ir dokumentai, kūrimas; elektroninių leidinių redagavimas; virtualių bendruomenių steigimas; masinis žinučių siuntimas el. paštu; interneto diskusijų erdvių ir forumų kūrimas; veiklos planavimas, kvietimas ją vykdyti ir jos koordinavimas; strateginių ir bendradarbiavimo aljansų kūrimas; asociacijų judėjimų skatinimas; paramos pasiūlymai ir (arba) prisijungimas prie jau parengtų bendruomenės iniciatyvų. |
| --- | --- |

3.4.

Įprasčiausios aktyvumo elektroninėje erdvėje formos yra šios: informacijos paieška tinklalapiuose; interneto svetainių, kuriose pateikiama informacija ir dokumentai, kūrimas; elektroninių leidinių redagavimas; virtualių bendruomenių steigimas; masinis žinučių siuntimas el. paštu; interneto diskusijų erdvių ir forumų kūrimas; veiklos planavimas, kvietimas ją vykdyti ir jos koordinavimas; strateginių ir bendradarbiavimo aljansų kūrimas; asociacijų judėjimų skatinimas; paramos pasiūlymai ir (arba) prisijungimas prie jau parengtų bendruomenės iniciatyvų.

| 3.5. | Be to, aktyvumas elektroninėje erdvėje taip pat gali apimti visuotinį politinį kreipimąsi internetu arba „web squared“ priemones, t. y. kolektyvinius veiksmus, kai pavieniai asmenys, išsisklaidę teritorijos (pasaulio arba vietos) požiūriu, susivienija pasitelkdami mobiliuosius komunikacijos įrenginius, susitelkdami vienoje konkrečioje vietovėje. |
| --- | --- |

3.5.

Be to, aktyvumas elektroninėje erdvėje taip pat gali apimti visuotinį politinį kreipimąsi internetu arba „web squared“ priemones, t. y. kolektyvinius veiksmus, kai pavieniai asmenys, išsisklaidę teritorijos (pasaulio arba vietos) požiūriu, susivienija pasitelkdami mobiliuosius komunikacijos įrenginius, susitelkdami vienoje konkrečioje vietovėje.

| 3.6. | Galiausiai aktyvumas internete arba aktyvumas elektroninėje erdvėje yra itin veiksminga ir galinga priemonė, kuria sudaromos sąlygos perduoti informaciją ir žinias, susijusias su svarbiomis problemomis, apie kurias piliečiai gali nežinoti, todėl gali būti nepajėgūs laiku reaguoti sutelkdami paramą. Vis dėlto ši priemonė dar nėra tokia tvirta, kad būtų teisėtai laikoma alternatyva tradiciniams kanalams, skirtiems kovoti su problemomis. |
| --- | --- |

3.6.

Galiausiai aktyvumas internete arba aktyvumas elektroninėje erdvėje yra itin veiksminga ir galinga priemonė, kuria sudaromos sąlygos perduoti informaciją ir žinias, susijusias su svarbiomis problemomis, apie kurias piliečiai gali nežinoti, todėl gali būti nepajėgūs laiku reaguoti sutelkdami paramą. Vis dėlto ši priemonė dar nėra tokia tvirta, kad būtų teisėtai laikoma alternatyva tradiciniams kanalams, skirtiems kovoti su problemomis.

4.   Aktyvumas elektroninėje erdvėje ES politikos sąlygomis

| 4.1. | Europos Sąjungoje požiūris į aktyvumą elektroninėje erdvėje yra paremtas, viena vertus, skaitmeninės visuomenės kūrimo politika, kita vertus, socialine ir dalyvavimu grindžiama politika, daugiausia dėmesio skiriant gero valdymo principų taikymui viešajame valdyme. |
| --- | --- |

4.1.

Europos Sąjungoje požiūris į aktyvumą elektroninėje erdvėje yra paremtas, viena vertus, skaitmeninės visuomenės kūrimo politika, kita vertus, socialine ir dalyvavimu grindžiama politika, daugiausia dėmesio skiriant gero valdymo principų taikymui viešajame valdyme.

| 4.2. | Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnyje nustatyta, kad kiekvienas asmuo turi teisę į saviraiškos laisvę. Ši teisė apima nuomonės laisvę ir teisę gauti bei teikti informaciją ir sumanymus nesikišant valdžios institucijoms ir neatsižvelgiant į sienas. Žiniasklaidos laisvę ir pliuralizmą privaloma gerbti. |
| --- | --- |

4.2.

Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnyje nustatyta, kad kiekvienas asmuo turi teisę į saviraiškos laisvę. Ši teisė apima nuomonės laisvę ir teisę gauti bei teikti informaciją ir sumanymus nesikišant valdžios institucijoms ir neatsižvelgiant į sienas. Žiniasklaidos laisvę ir pliuralizmą privaloma gerbti.

| 4.3. | Be to, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 12 straipsnyje nustatyta susirinkimų ir asociacijų laisvė, kuria remiantis kiekvienas asmuo turi teisę į taikių susirinkimų ir asociacijų laisvę visais lygmenimis, ypač politikos, profesinių sąjungų ir pilietinių reikalų srityse. |
| --- | --- |

4.3.

Be to, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 12 straipsnyje nustatyta susirinkimų ir asociacijų laisvė, kuria remiantis kiekvienas asmuo turi teisę į taikių susirinkimų ir asociacijų laisvę visais lygmenimis, ypač politikos, profesinių sąjungų ir pilietinių reikalų srityse.

| 4.4. | Taip pat reikia atkreipti dėmesį į šios chartijos 8 straipsnį, kuriame nurodyta, kad kiekvienas asmuo turi teisę į savo asmens duomenų apsaugą, kad šie duomenys turi būti sąžiningai tvarkomi, turint konkretų tikslą ir susijusiam asmeniui leidus arba pagal kitą įstatymu nustatytą teisėtą pagrindą. Be to, kiekvienas asmuo turi teisę naudotis su juo susijusiais surinktais duomenimis ir juos taisyti. Ne mažiau svarbus yra ir lygių galimybių, kaip pagrindinės teisės susidūrus su skaitmenine atskirtimi, principas, ypač kai tai susiję su pažeidžiamomis grupėmis. |
| --- | --- |

4.4.

Taip pat reikia atkreipti dėmesį į šios chartijos 8 straipsnį, kuriame nurodyta, kad kiekvienas asmuo turi teisę į savo asmens duomenų apsaugą, kad šie duomenys turi būti sąžiningai tvarkomi, turint konkretų tikslą ir susijusiam asmeniui leidus arba pagal kitą įstatymu nustatytą teisėtą pagrindą. Be to, kiekvienas asmuo turi teisę naudotis su juo susijusiais surinktais duomenimis ir juos taisyti. Ne mažiau svarbus yra ir lygių galimybių, kaip pagrindinės teisės susidūrus su skaitmenine atskirtimi, principas, ypač kai tai susiję su pažeidžiamomis grupėmis.

| 4.5. | Be to, Europos skaitmeninė darbotvarkė, be kita ko, apima šiuos aspektus, kuriuos valstybės narės privalo apsaugoti:






  — | laisvę naudotis skaitmeninėmis paslaugomis ir skaitmeniniu turiniu. Tai yra vienas pagrindinių veiksnių įgyvendinant pilietiškumą tikros ir elektroninės demokratijos sąlygomis, |
| --- | --- | --- |

4.5.

Be to, Europos skaitmeninė darbotvarkė, be kita ko, apima šiuos aspektus, kuriuos valstybės narės privalo apsaugoti:

—

laisvę naudotis skaitmeninėmis paslaugomis ir skaitmeniniu turiniu. Tai yra vienas pagrindinių veiksnių įgyvendinant pilietiškumą tikros ir elektroninės demokratijos sąlygomis,

| — | piliečių dalyvavimą. Skaitmeninė revoliucija bus naudinga Europai tik tuo atveju, jeigu jos piliečiai susitelks ir galės visapusiškai dalyvauti naujoje skaitmeninėje visuomenėje, |
| --- | --- |

—

piliečių dalyvavimą. Skaitmeninė revoliucija bus naudinga Europai tik tuo atveju, jeigu jos piliečiai susitelks ir galės visapusiškai dalyvauti naujoje skaitmeninėje visuomenėje,

| — | visuotinės ir didelės spartos prieigos, kuri yra būtina ir pakankama sąlyga veiksmingam ir galingam aktyvumui elektroninėje erdvėje, užtikrinimą, |
| --- | --- |

—

visuotinės ir didelės spartos prieigos, kuri yra būtina ir pakankama sąlyga veiksmingam ir galingam aktyvumui elektroninėje erdvėje, užtikrinimą,

| — | skaidrumą valdant struktūras, priemones ir skaitmeninius išteklius, kuriais trukdoma atviram dalyvavimui arba nuvertinami aktyvumo elektroninėje erdvėje ir jo plėtros tikslai ir procesai, |
| --- | --- |

—

skaidrumą valdant struktūras, priemones ir skaitmeninius išteklius, kuriais trukdoma atviram dalyvavimui arba nuvertinami aktyvumo elektroninėje erdvėje ir jo plėtros tikslai ir procesai,

| — | įtraukios skaitmeninės visuomenės skaitmeninių įgūdžių skatinimą. Europos potencialas priklauso nuo jos gyventojų įgūdžių, jos darbo jėgos ir organizacijų. Nesant visa apimančios infrastruktūros, naudojimasis IRT bus labai ribotas, o be įgūdžių šis naudojimasis suteiks tik ribotą ekonominę ir socialinę naudą. Be to, būtina sumažinti skaitmeninę atskirtį, dėl kurios išnyksta pusiausvyra ir atsiranda nelygybė, |
| --- | --- |

—

įtraukios skaitmeninės visuomenės skaitmeninių įgūdžių skatinimą. Europos potencialas priklauso nuo jos gyventojų įgūdžių, jos darbo jėgos ir organizacijų. Nesant visa apimančios infrastruktūros, naudojimasis IRT bus labai ribotas, o be įgūdžių šis naudojimasis suteiks tik ribotą ekonominę ir socialinę naudą. Be to, būtina sumažinti skaitmeninę atskirtį, dėl kurios išnyksta pusiausvyra ir atsiranda nelygybė,

| — | veiksmingą skaitmeninių teisių apsaugą. Neturėdami pakankamai pasitikėjimo, piliečiai atsisako aktyviai dalyvauti, sąveikauti arba laisvai reikšti savo nuomonę, |
| --- | --- |

—

veiksmingą skaitmeninių teisių apsaugą. Neturėdami pakankamai pasitikėjimo, piliečiai atsisako aktyviai dalyvauti, sąveikauti arba laisvai reikšti savo nuomonę,

| — | vadinamosios penktosios laisvės vystymą: laisvą turinio ir žinių judėjimą. |
| --- | --- |

—

vadinamosios penktosios laisvės vystymą: laisvą turinio ir žinių judėjimą.

| 4.6. | Aktyvus pilietiškumas apima piliečių, piliečių grupių ir pilietinės visuomenės organizacijų, visų pirma socialinių partnerių, dalyvavimą nustatant politiką (vertikalusis pilietinės visuomenės ir valdžios institucijų dialogas), taip pat jų tinklaveiką ir bendradarbiavimą (horizontalusis dialogas). |
| --- | --- |

4.6.

Aktyvus pilietiškumas apima piliečių, piliečių grupių ir pilietinės visuomenės organizacijų, visų pirma socialinių partnerių, dalyvavimą nustatant politiką (vertikalusis pilietinės visuomenės ir valdžios institucijų dialogas), taip pat jų tinklaveiką ir bendradarbiavimą (horizontalusis dialogas).

5.   Savanoriška veikla kaip aktyvumo elektroninėje erdvėje dalis

| 5.1. | Akivaizdu, kad dabartinėje skaitmeninėje visuomenėje interneto ir socialinių tinklų teikiamos socialinių pokyčių galimybės yra didžiulės. Nesant vietos ir laiko apribojimų, piliečiai paprastai ir lengvai gali prisidėti prie didelių pokyčių savo aplinkoje, taip pat su savo kasdieniu gyvenimu nesusijusiose srityse, padėdami tūkstančiams žmonių ir nesitikėdami iš to gauti naudos. |
| --- | --- |

5.1.

Akivaizdu, kad dabartinėje skaitmeninėje visuomenėje interneto ir socialinių tinklų teikiamos socialinių pokyčių galimybės yra didžiulės. Nesant vietos ir laiko apribojimų, piliečiai paprastai ir lengvai gali prisidėti prie didelių pokyčių savo aplinkoje, taip pat su savo kasdieniu gyvenimu nesusijusiose srityse, padėdami tūkstančiams žmonių ir nesitikėdami iš to gauti naudos.

| 5.2. | Visiškai neskatindamos užsiimti vadinamuoju „dykinėtojų aktyvumu“ (angl. stacktivism) arba įsitikinimais nepagrįstu aktyvumu, naujos informacijos ir komunikacijos technologijos suteikia galimybę spręsti piliečiams susirūpinimą keliančius klausimus, dalyvauti tvarkant savo pačių reikalus ir ginant savo teises ir interesus, taip pat aktyviai ir su atsidavimu bendradarbiauti įgyvendinant iniciatyvas, kuriomis padedama atskleisti sumanymus, principus ir vertybes, taip sudarant palankias sąlygas asmens saviraiškai ir užkertant kelią socialinei atskirčiai. Tai taip pat yra bendruomenės sanglaudos ir integracijos veiksnys. |
| --- | --- |

5.2.

Visiškai neskatindamos užsiimti vadinamuoju „dykinėtojų aktyvumu“ (angl. stacktivism) arba įsitikinimais nepagrįstu aktyvumu, naujos informacijos ir komunikacijos technologijos suteikia galimybę spręsti piliečiams susirūpinimą keliančius klausimus, dalyvauti tvarkant savo pačių reikalus ir ginant savo teises ir interesus, taip pat aktyviai ir su atsidavimu bendradarbiauti įgyvendinant iniciatyvas, kuriomis padedama atskleisti sumanymus, principus ir vertybes, taip sudarant palankias sąlygas asmens saviraiškai ir užkertant kelią socialinei atskirčiai. Tai taip pat yra bendruomenės sanglaudos ir integracijos veiksnys.

| 5.3. | Virtuali savanoriška veikla, arba savanoriška veikla elektroninėje erdvėje, yra savanoriška veikla naudojant naujas technologijas, kai tokiai veiklai nereikalingas fizinis buvimas, pvz., parama kampanijoms, informacijos rengimas ir sklaida, rūpestingumo parodymas ir bet kokios kitos užduotys, kurias galima atlikti internetu, kai nesitikima gauti atlygio ir taip išreiškiamas atsidavimas konkrečiam tikslui ar dalykui. |
| --- | --- |

5.3.

Virtuali savanoriška veikla, arba savanoriška veikla elektroninėje erdvėje, yra savanoriška veikla naudojant naujas technologijas, kai tokiai veiklai nereikalingas fizinis buvimas, pvz., parama kampanijoms, informacijos rengimas ir sklaida, rūpestingumo parodymas ir bet kokios kitos užduotys, kurias galima atlikti internetu, kai nesitikima gauti atlygio ir taip išreiškiamas atsidavimas konkrečiam tikslui ar dalykui.

| 5.4. | Kai ši skaitmeninė savanoriška veikla apsiriboja paramos, sklaidos ir komunikacijos užtikrinimu vykdant kampaniją, ji priskiriama aktyvumui elektroninėje erdvėje. Tai gali būti dalyvavimas protesto veikloje ir skundų teikimas elektroninėje erdvėje (parašų rinkimas, asmeniniai indėliai, sparčiai didėjanti informacijos sklaida ir t. t.). |
| --- | --- |

5.4.

Kai ši skaitmeninė savanoriška veikla apsiriboja paramos, sklaidos ir komunikacijos užtikrinimu vykdant kampaniją, ji priskiriama aktyvumui elektroninėje erdvėje. Tai gali būti dalyvavimas protesto veikloje ir skundų teikimas elektroninėje erdvėje (parašų rinkimas, asmeniniai indėliai, sparčiai didėjanti informacijos sklaida ir t. t.).

| 5.5. | Siekiant proporcingai plėsti veiklą, įvairiose platformose ir saityno svetainėse milijonams žmonių suteikiama vis daugiau galių, didinamas jų informuotumas ir jie raginami imtis veiksmų sprendžiant skubius ir svarbius klausimus, neatsižvelgiant į teritorinį lygmenį ir klausimo pobūdį (ekonomikos, socialinės srities, aplinkos, politikos ir t. t.). |
| --- | --- |

5.5.

Siekiant proporcingai plėsti veiklą, įvairiose platformose ir saityno svetainėse milijonams žmonių suteikiama vis daugiau galių, didinamas jų informuotumas ir jie raginami imtis veiksmų sprendžiant skubius ir svarbius klausimus, neatsižvelgiant į teritorinį lygmenį ir klausimo pobūdį (ekonomikos, socialinės srities, aplinkos, politikos ir t. t.).

| 5.6. | Dėl šios mobilizacijos naudojantis internetu galima susieti tūkstančius pavienių troškimų ir pastangų. Nors šie troškimai gali būti anonimiški arba tiesiogiai nesusiję, tokia sąjunga svarbi tuo, kad gali greitai pavirsti galinga kolektyvine jėga, kuria galima daryti įtaką atitinkamose valdžios ir sprendimų priėmimo srityse. |
| --- | --- |

5.6.

Dėl šios mobilizacijos naudojantis internetu galima susieti tūkstančius pavienių troškimų ir pastangų. Nors šie troškimai gali būti anonimiški arba tiesiogiai nesusiję, tokia sąjunga svarbi tuo, kad gali greitai pavirsti galinga kolektyvine jėga, kuria galima daryti įtaką atitinkamose valdžios ir sprendimų priėmimo srityse.

Galiausiai dėl šios nuotolinės savanoriškos veiklos stiprinami organizacijų pajėgumai ir sukuriama erdvė, kurioje galėtų dalyvauti kuo daugiau žmonių, todėl ši veikla tampa įtraukesnė.

6.   Siūlomi veiksmai

| 6.1. | Nors aktyvumo elektroninėje erdvėje potencialas ir nauda yra akivaizdūs, vis dėlto socialinėje žiniasklaidoje naudojamos strategijos tam tikrais atvejais suvienija žmones, tačiau nesukuria stabilių virtualių bendruomenių, todėl sudaromos tam tikro masto kliūtys tariamų socialinių pokyčių tvarumui užtikrinti. Šiuo požiūriu objektyviu su kokybiniais kriterijais ir principais susijusiu vertinimu ir socialine iniciatyvos grąža turi būti padedama apibrėžti šios srities metodiką. |
| --- | --- |

6.1.

Nors aktyvumo elektroninėje erdvėje potencialas ir nauda yra akivaizdūs, vis dėlto socialinėje žiniasklaidoje naudojamos strategijos tam tikrais atvejais suvienija žmones, tačiau nesukuria stabilių virtualių bendruomenių, todėl sudaromos tam tikro masto kliūtys tariamų socialinių pokyčių tvarumui užtikrinti. Šiuo požiūriu objektyviu su kokybiniais kriterijais ir principais susijusiu vertinimu ir socialine iniciatyvos grąža turi būti padedama apibrėžti šios srities metodiką.

| 6.2. | Reikia imtis iniciatyvos remiant aktyvumo elektroninėje erdvėje plėtrą ir skaitmeninę savanorišką veiklą, nes socialiniuose tinkluose ir interneto portaluose teikiama didesnės prieigos, didesnės spartos ir kritinės masės galimybė ir taip skatinama dalyvauti socialiniame gyvenime bei didinama bendra piliečių atsakomybė, gerokai mažinant valdymo, koordinavimo ir veiklos vykdymo išlaidas. Be to, sudaromos palankesnės galimybės įtraukčiai: prieigai, atsakomybei ir įperkamumui. |
| --- | --- |

6.2.

Reikia imtis iniciatyvos remiant aktyvumo elektroninėje erdvėje plėtrą ir skaitmeninę savanorišką veiklą, nes socialiniuose tinkluose ir interneto portaluose teikiama didesnės prieigos, didesnės spartos ir kritinės masės galimybė ir taip skatinama dalyvauti socialiniame gyvenime bei didinama bendra piliečių atsakomybė, gerokai mažinant valdymo, koordinavimo ir veiklos vykdymo išlaidas. Be to, sudaromos palankesnės galimybės įtraukčiai: prieigai, atsakomybei ir įperkamumui.

| 6.3. | Todėl Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ragina Europos Komisiją ir valstybes nares savo kompetencijos srityse patvirtinti konkrečias priemones, kad būtų sudarytos palankios sąlygos taikyti ir tobulinti mechanizmus, kuriais skatinamas aktyvumas ir veiksmingas dalyvavimas elektroninėje erdvėje, kartu skatinant ir stiprinant socialinį įsipareigojimą ir plečiama savanoriška veikla. |
| --- | --- |

6.3.

Todėl Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ragina Europos Komisiją ir valstybes nares savo kompetencijos srityse patvirtinti konkrečias priemones, kad būtų sudarytos palankios sąlygos taikyti ir tobulinti mechanizmus, kuriais skatinamas aktyvumas ir veiksmingas dalyvavimas elektroninėje erdvėje, kartu skatinant ir stiprinant socialinį įsipareigojimą ir plečiama savanoriška veikla.

| 6.4. | Be to, reikia raginti nustatyti atitinkamas normas ir vertinimo kriterijus, pagal kuriuos šie mechanizmai būtų tvirtinami ir teisiškai pripažįstami, ir informuotumo didinimo ir mobilizacijos procesams suteikti daugiau skaidrumo ir didesnę vertę. Taip pat turi būti siekiama galėti nustatyti socialinę grąžą. |
| --- | --- |

6.4.

Be to, reikia raginti nustatyti atitinkamas normas ir vertinimo kriterijus, pagal kuriuos šie mechanizmai būtų tvirtinami ir teisiškai pripažįstami, ir informuotumo didinimo ir mobilizacijos procesams suteikti daugiau skaidrumo ir didesnę vertę. Taip pat turi būti siekiama galėti nustatyti socialinę grąžą.

| 6.5. | Kartu svarbu užtikrinti šioje srityje Europos piliečiams suteiktų teisių veiksmingą apsaugą ir įgyvendinimą, kaip nurodyta pirmiau, visų pirma kai tai susiję su geresne prieiga ir informacijos laisve, taip pat užtikrinti elektroninių mainų srautus, jų vientisumą, konfidencialumą ir tęstinumą tinkluose, jokiu būdu nemažinant pranešimų perdavimo spartos. Šios garantijos bus suteiktos įvairiais būdais, iš anksto jas pritaikius pažeidžiamoms grupėms. |
| --- | --- |

6.5.

Kartu svarbu užtikrinti šioje srityje Europos piliečiams suteiktų teisių veiksmingą apsaugą ir įgyvendinimą, kaip nurodyta pirmiau, visų pirma kai tai susiję su geresne prieiga ir informacijos laisve, taip pat užtikrinti elektroninių mainų srautus, jų vientisumą, konfidencialumą ir tęstinumą tinkluose, jokiu būdu nemažinant pranešimų perdavimo spartos. Šios garantijos bus suteiktos įvairiais būdais, iš anksto jas pritaikius pažeidžiamoms grupėms.

| 6.6. | Be to, atsižvelgiant į aktyvumo elektroninėje erdvėje svarbą, būtina nurodyti, kaip tinkle užtikrinamas teisingumas ir kokia yra pasitikėjimo ir reputacijos vertė, kreipiant šią analizę į garantijų elektroninėje erdvėje didinimą. |
| --- | --- |

6.6.

Be to, atsižvelgiant į aktyvumo elektroninėje erdvėje svarbą, būtina nurodyti, kaip tinkle užtikrinamas teisingumas ir kokia yra pasitikėjimo ir reputacijos vertė, kreipiant šią analizę į garantijų elektroninėje erdvėje didinimą.

| 6.7. | Atitinkamos institucijos turi užtikrinti, kad piliečiai galėtų naudotis technologine infrastruktūra ir priemonėmis, kuriomis jiems sudaromos sąlygos nepertraukiamai ir sklandžiai plėsti savo skaitmeninę veiklą, taip pat turi pritaikyti socialines struktūras prie naujų technologijų ir skatinti būtiną mokymo ir švietimo veiklą, kad žmonės įgytų daugiau įgūdžių naudotis šiomis priemonėmis ir kad būtų sumažinta esama socialinė atskirtis, siekiant didesnės teritorinės, socialinės ir ekonominės sanglaudos. |
| --- | --- |

6.7.

Atitinkamos institucijos turi užtikrinti, kad piliečiai galėtų naudotis technologine infrastruktūra ir priemonėmis, kuriomis jiems sudaromos sąlygos nepertraukiamai ir sklandžiai plėsti savo skaitmeninę veiklą, taip pat turi pritaikyti socialines struktūras prie naujų technologijų ir skatinti būtiną mokymo ir švietimo veiklą, kad žmonės įgytų daugiau įgūdžių naudotis šiomis priemonėmis ir kad būtų sumažinta esama socialinė atskirtis, siekiant didesnės teritorinės, socialinės ir ekonominės sanglaudos.

| 6.8. | Galiausiai turi būti parengtos ir išbandytos informuotumo didinimo programos, kuriomis piliečiams būtų suteikta daugiau informacijos apie dalyvavimą socialiniame gyvenime ir savanorišką veiklą taikant naujas technologijas, kartu padedant šioje srityje dirbančioms įstaigoms bei įgyvendinant iniciatyvas ir šiuo tikslu pasitelkus bendradarbiavimą gero institucijų valdymo sąlygomis. |
| --- | --- |

6.8.

Galiausiai turi būti parengtos ir išbandytos informuotumo didinimo programos, kuriomis piliečiams būtų suteikta daugiau informacijos apie dalyvavimą socialiniame gyvenime ir savanorišką veiklą taikant naujas technologijas, kartu padedant šioje srityje dirbančioms įstaigoms bei įgyvendinant iniciatyvas ir šiuo tikslu pasitelkus bendradarbiavimą gero institucijų valdymo sąlygomis.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 16 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/121

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl ES ir Meksikos asociacijos susitarimo peržiūros

(nuomonė savo iniciatyva)

(2016/C 013/19)

| Pranešėjas: | José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis: | Juan MORENO PRECIADO |

Pranešėjas:

José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Bendrapranešėjis:

Juan MORENO PRECIADO

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2014 m. liepos 10 d. plenarinėje sesijoje nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

ES ir Meksikos partnerystės susitarimo peržiūros.

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, liepos 16 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–19 d. (2015 m. rugsėjo 17 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 92 nariams balsavus už, nė vienam prieš ir 4 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas mano, kad aktyvesni santykiai su Meksika turi būti palaikomi atsižvelgiant į visus Europos Sąjungos santykius su Lotynų Amerika ir Karibų regionu. Jo nuomone, kartu su grynai ekonominiais bei komerciniais aspektais turi būti įvertinti kiti bendri istoriniai ir kultūriniai ryšiai, galintys atsverti vis didėjančią visos Amerikos ir Ramiojo vandenyno regiono įtaką šiame žemyne. Vykstant globalizacijai, Meksika ir ES palaiko kultūrinius ryšius, vartoja bendras kalbas ir iš esmės turi vertybes, dėl kurių atsiranda ypatingi Meksikos ir ES visuomenių ryšiai, kuriuos būtina plėtoti ir gilinti ir dėl kurių neabejotinai turi būti laikomasi vienodų požiūrių tarptautiniuose forumuose. |
| --- | --- |

1.1.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas mano, kad aktyvesni santykiai su Meksika turi būti palaikomi atsižvelgiant į visus Europos Sąjungos santykius su Lotynų Amerika ir Karibų regionu. Jo nuomone, kartu su grynai ekonominiais bei komerciniais aspektais turi būti įvertinti kiti bendri istoriniai ir kultūriniai ryšiai, galintys atsverti vis didėjančią visos Amerikos ir Ramiojo vandenyno regiono įtaką šiame žemyne. Vykstant globalizacijai, Meksika ir ES palaiko kultūrinius ryšius, vartoja bendras kalbas ir iš esmės turi vertybes, dėl kurių atsiranda ypatingi Meksikos ir ES visuomenių ryšiai, kuriuos būtina plėtoti ir gilinti ir dėl kurių neabejotinai turi būti laikomasi vienodų požiūrių tarptautiniuose forumuose.

| 1.2. | EESRK mano, kad veiksmingiau ne derėtis dėl visiškai naujo susitarimo pradedant nuo pat pradžių, o iš esmės peržiūrėti dabartinį susitarimą, remtis juo, taip pat penkiolikos metų šio susitarimo įgyvendinimo patirtimi ir užtikrinti, kad būtų geriau įgyvendinamos jo nuostatos. |
| --- | --- |

1.2.

EESRK mano, kad veiksmingiau ne derėtis dėl visiškai naujo susitarimo pradedant nuo pat pradžių, o iš esmės peržiūrėti dabartinį susitarimą, remtis juo, taip pat penkiolikos metų šio susitarimo įgyvendinimo patirtimi ir užtikrinti, kad būtų geriau įgyvendinamos jo nuostatos.

| 1.3. | EESRK nuomone, būtina nedelsiant įkurti jungtinį konsultacinį komitetą (JKK), kurį sudarytų 9 arba 12 EESRK atstovų ir tiek pat Meksikos pilietinės visuomenės organizacijų atstovų. Jungtinį konsultacinį komitetą turi pripažinti susitarimo valdymo organai, kuriems turi būti pateikiami pilietinės visuomenės pasiūlymai. Šiam komitetui bus suteikti įgaliojimai konsultuoti susitarimo bendro turinio klausimais, nepažeidžiant galimybės sukurti kitų dalyvavimo mechanizmų, skirtų konkretiems prekybos ir darnaus vystymosi klausimams. Be to, EESRK reikalauja, kad tokio pobūdžio komitetas taip pat būtų įtrauktas į būsimą susitarimą. |
| --- | --- |

1.3.

EESRK nuomone, būtina nedelsiant įkurti jungtinį konsultacinį komitetą (JKK), kurį sudarytų 9 arba 12 EESRK atstovų ir tiek pat Meksikos pilietinės visuomenės organizacijų atstovų. Jungtinį konsultacinį komitetą turi pripažinti susitarimo valdymo organai, kuriems turi būti pateikiami pilietinės visuomenės pasiūlymai. Šiam komitetui bus suteikti įgaliojimai konsultuoti susitarimo bendro turinio klausimais, nepažeidžiant galimybės sukurti kitų dalyvavimo mechanizmų, skirtų konkretiems prekybos ir darnaus vystymosi klausimams. Be to, EESRK reikalauja, kad tokio pobūdžio komitetas taip pat būtų įtrauktas į būsimą susitarimą.

| 1.4. | Į naują susitarimą turėtų būti įtrauktas skyrius, kuriame iš šalių būtų reikalaujama ratifikuoti ir įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas ir rezoliucijas, susijusias su pagrindiniais socialiniais principais ir teisėmis, apimančiais TDO deramo darbo tikslus, ypač TDO konvenciją Nr. 98 dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas principų taikymo. |
| --- | --- |

1.4.

Į naują susitarimą turėtų būti įtrauktas skyrius, kuriame iš šalių būtų reikalaujama ratifikuoti ir įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas ir rezoliucijas, susijusias su pagrindiniais socialiniais principais ir teisėmis, apimančiais TDO deramo darbo tikslus, ypač TDO konvenciją Nr. 98 dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas principų taikymo.

| 1.5. | Be to, prekybos ir investicijų srityje turi būti tobulinami tam tikri dabartinio susitarimo aspektai, susiję su netarifinėmis kliūtimis, investicijų skatinimo ir abipusės apsaugos susitarimais, intelektine nuosavybe ir bendradarbiavimo mokesčių srityje, kuriuo siekiama panaikinti sukčiavimą ir mokesčių slėpimą, stiprinimu. |
| --- | --- |

1.5.

Be to, prekybos ir investicijų srityje turi būti tobulinami tam tikri dabartinio susitarimo aspektai, susiję su netarifinėmis kliūtimis, investicijų skatinimo ir abipusės apsaugos susitarimais, intelektine nuosavybe ir bendradarbiavimo mokesčių srityje, kuriuo siekiama panaikinti sukčiavimą ir mokesčių slėpimą, stiprinimu.

| 1.6. | Reikėtų dar kartą apsvarstyti prioritetus bendradarbiavimo srityje, remiant strateginės partnerystės aspektus, kad šie prioritetai būtų tarpusavyje susiję ir sukurtų teigiamą sinergiją, kuri, kaip įrodyta, iki šiol buvo nepakankama, nes atskiri projektai nebuvo tinkamai susieti. |
| --- | --- |

1.6.

Reikėtų dar kartą apsvarstyti prioritetus bendradarbiavimo srityje, remiant strateginės partnerystės aspektus, kad šie prioritetai būtų tarpusavyje susiję ir sukurtų teigiamą sinergiją, kuri, kaip įrodyta, iki šiol buvo nepakankama, nes atskiri projektai nebuvo tinkamai susieti.

| 1.7. | Konkrečiai EESRK nori išskirti tris sritis, kurias laiko prioritetinėmis tvirtesnio bendradarbiavimo sritimis: valdymo gerinimą, mokslinius ir techninius tyrimus, bendradarbiavimą darnaus vystymosi, klimato kaitos ir aplinkos apsaugos srityje. |
| --- | --- |

1.7.

Konkrečiai EESRK nori išskirti tris sritis, kurias laiko prioritetinėmis tvirtesnio bendradarbiavimo sritimis: valdymo gerinimą, mokslinius ir techninius tyrimus, bendradarbiavimą darnaus vystymosi, klimato kaitos ir aplinkos apsaugos srityje.

| 2. | Europos Sąjungos ir Meksikos santykiai atsižvelgiant į bendrą santykių su Lotynų Amerika kontekstą |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Jau daugiau kaip dešimtmetį pastebima, kad Europos ir Lotynų Amerikos bei Karibų regiono ryšiai silpnėja. Dabartinių abiejose Atlanto pusėse esančių šalių vadovų uždavinys yra pagyvinti šiuos ryšius ir dar kartą juos paskatinti. |
| --- | --- |

2.1.

Jau daugiau kaip dešimtmetį pastebima, kad Europos ir Lotynų Amerikos bei Karibų regiono ryšiai silpnėja. Dabartinių abiejose Atlanto pusėse esančių šalių vadovų uždavinys yra pagyvinti šiuos ryšius ir dar kartą juos paskatinti.

| 2.2. | Akivaizdu, kad Lotynų Amerikai įtaką daro pokyčiai visame Amerikos žemyne, taip pat vis didesnė tarpusavio ekonominė priklausomybė nuo Ramiojo vandenyno valstybių, ypač Kinijos. Tačiau Europos ir Lotynų Amerikos santykiai pagrįsti kultūriniais ryšiais, bendromis kalbomis ir vertybėmis, dėl kurių atsiranda gilūs visuomenių saitai ir vykstant sudėtingam globalizacijos procesui abu regionai turi išskirtinę galimybę pasinaudoti bendromis kultūrinėmis ir istorinėmis šaknimis, apimančiomis ne tik grynai komercinius tikslus ir komercinę naudą. Todėl ekonominiai ryšiai turi būti vertinami tik kaip visumos dalis, o ne kaip svarbiausias aspektas ir pagrindinis klausimas, kitaip nei galbūt kitų pasaulio regionų atveju. |
| --- | --- |

2.2.

Akivaizdu, kad Lotynų Amerikai įtaką daro pokyčiai visame Amerikos žemyne, taip pat vis didesnė tarpusavio ekonominė priklausomybė nuo Ramiojo vandenyno valstybių, ypač Kinijos. Tačiau Europos ir Lotynų Amerikos santykiai pagrįsti kultūriniais ryšiais, bendromis kalbomis ir vertybėmis, dėl kurių atsiranda gilūs visuomenių saitai ir vykstant sudėtingam globalizacijos procesui abu regionai turi išskirtinę galimybę pasinaudoti bendromis kultūrinėmis ir istorinėmis šaknimis, apimančiomis ne tik grynai komercinius tikslus ir komercinę naudą. Todėl ekonominiai ryšiai turi būti vertinami tik kaip visumos dalis, o ne kaip svarbiausias aspektas ir pagrindinis klausimas, kitaip nei galbūt kitų pasaulio regionų atveju.

| 2.3. | Kartu akivaizdu, kad Europos Sąjungos ir Meksikos santykiai, nors Meksika ir yra strateginė partnerė, vis dar buvo plėtojami lėčiau negu santykiai su kitomis pasaulio šalimis ir kad pastebimas tam tikras nuovargis, dėl kurio labiau nei kada nors anksčiau būtina kelti naujus svarstytinus ir diskutuotinus klausimus, leisiančius suteikti naują postūmį šiems santykiams. |
| --- | --- |

2.3.

Kartu akivaizdu, kad Europos Sąjungos ir Meksikos santykiai, nors Meksika ir yra strateginė partnerė, vis dar buvo plėtojami lėčiau negu santykiai su kitomis pasaulio šalimis ir kad pastebimas tam tikras nuovargis, dėl kurio labiau nei kada nors anksčiau būtina kelti naujus svarstytinus ir diskutuotinus klausimus, leisiančius suteikti naują postūmį šiems santykiams.

3.   Bendra informacija

| 3.1. | Meksika Europos Sąjungai svarbi, be viso kito, dėl šių veiksnių: pirma, joje daug gyventojų (120 mln.), Meksikos BVP sudaro 2 % pasaulio BVP, o BVP vienam gyventojui yra apie 9 000 EUR, todėl pasaulio lygmeniu Meksika labai svarbi prekybos partnerė. Antra, Meksika yra Šiaurės Amerikos laisvosios prekybos susitarimo (NAFTA) šalis, ir tai svarbu ekonominiu bei diplomatiniu požiūriais, atsižvelgiant į bendrus transatlantinius susitarimus su Šiaurės Amerika ir į Heiligendamo procesą. Trečia, palaikomi platūs kultūriniai ryšiai reiškia, kad Europos Sąjunga gali prisidėti prie šios šalies Vyriausybės pastangų stiprinti socialines struktūras ir pastangų užtikrinti, kad visuomenė būtų teisingesnė ir taikiau sugyventų tarpusavyje. |
| --- | --- |

3.1.

Meksika Europos Sąjungai svarbi, be viso kito, dėl šių veiksnių: pirma, joje daug gyventojų (120 mln.), Meksikos BVP sudaro 2 % pasaulio BVP, o BVP vienam gyventojui yra apie 9 000 EUR, todėl pasaulio lygmeniu Meksika labai svarbi prekybos partnerė. Antra, Meksika yra Šiaurės Amerikos laisvosios prekybos susitarimo (NAFTA) šalis, ir tai svarbu ekonominiu bei diplomatiniu požiūriais, atsižvelgiant į bendrus transatlantinius susitarimus su Šiaurės Amerika ir į Heiligendamo procesą. Trečia, palaikomi platūs kultūriniai ryšiai reiškia, kad Europos Sąjunga gali prisidėti prie šios šalies Vyriausybės pastangų stiprinti socialines struktūras ir pastangų užtikrinti, kad visuomenė būtų teisingesnė ir taikiau sugyventų tarpusavyje.

| 3.2. | 1997 m. Europos Sąjunga ir Meksika pasirašė ekonominės partnerystės, politinio koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimą, kuris įsigaliojo 2000 m. Šis susitarimas pagrįstas trimis pagrindiniais ramsčiais: politiniu dialogu, prekyba ir bendradarbiavimu. |
| --- | --- |

3.2.

1997 m. Europos Sąjunga ir Meksika pasirašė ekonominės partnerystės, politinio koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimą, kuris įsigaliojo 2000 m. Šis susitarimas pagrįstas trimis pagrindiniais ramsčiais: politiniu dialogu, prekyba ir bendradarbiavimu.

| 3.3. | 2008 m. spalio mėn. Europos Vadovų Taryba pritarė tam, kad būtų sukurta strateginė Meksikos ir ES partnerystė, o 2010 m. gegužės mėn. kaip tęsinys buvo patvirtintas bendras šios partnerystės įgyvendinimo planas, kuriame nurodyta keturiolika konkrečių daugiašalių priemonių ir iniciatyvų, keturios regioninės priemonės ir keturiolika priemonių dvišalių santykių srityje. Siekiant plėtoti šią partnerystę, buvo sukurta daug Meksikos ir ES institucinio dialogo mechanizmų, pavyzdžiui, kas dvejus metus rengiamas aukščiausiojo lygio susitikimas (apimantis dialogo su pilietine visuomene forumą), kasmet susirenkantis jungtinis komitetas, jungtinis parlamentinis komitetas ir net devyni sektorių dialogai įvairias klausimais: nuo žmogaus teisių ir klimato kaitos iki kultūrinių aspektų. |
| --- | --- |

3.3.

2008 m. spalio mėn. Europos Vadovų Taryba pritarė tam, kad būtų sukurta strateginė Meksikos ir ES partnerystė, o 2010 m. gegužės mėn. kaip tęsinys buvo patvirtintas bendras šios partnerystės įgyvendinimo planas, kuriame nurodyta keturiolika konkrečių daugiašalių priemonių ir iniciatyvų, keturios regioninės priemonės ir keturiolika priemonių dvišalių santykių srityje. Siekiant plėtoti šią partnerystę, buvo sukurta daug Meksikos ir ES institucinio dialogo mechanizmų, pavyzdžiui, kas dvejus metus rengiamas aukščiausiojo lygio susitikimas (apimantis dialogo su pilietine visuomene forumą), kasmet susirenkantis jungtinis komitetas, jungtinis parlamentinis komitetas ir net devyni sektorių dialogai įvairias klausimais: nuo žmogaus teisių ir klimato kaitos iki kultūrinių aspektų.

| 3.4. | Meksikos ir Europos Sąjungos bendradarbiavimas pagrįstas keturiais papildomais principais: pirma, dvišaliu bendradarbiavimu (planuojant 2007–2013 m. dvišalį bendradarbiavimą nustatytos tokios prioritetinės temos: socialinė sanglauda, tvari ekonomika ir konkurencingumas, švietimas ir kultūra); antra, bendradarbiavimu sektorių klausimais, tokiais kaip žmogaus teisės ir demokratija, nevalstybiniai subjektai, aplinka ir branduolinė sauga, sveikata, migracija ir prieglobstis; trečia, aktyviu Meksikos dalyvavimu regioninėse programose, skirtose visai Lotynų Amerikai ir Karibų regionui; galiausiai, ketvirta, tiesioginiu Meksikos dalyvavimu kitose Bendrijos programose, kaip antai mokslinių tyrimų septintojoje bendrojoje programoje. |
| --- | --- |

3.4.

Meksikos ir Europos Sąjungos bendradarbiavimas pagrįstas keturiais papildomais principais: pirma, dvišaliu bendradarbiavimu (planuojant 2007–2013 m. dvišalį bendradarbiavimą nustatytos tokios prioritetinės temos: socialinė sanglauda, tvari ekonomika ir konkurencingumas, švietimas ir kultūra); antra, bendradarbiavimu sektorių klausimais, tokiais kaip žmogaus teisės ir demokratija, nevalstybiniai subjektai, aplinka ir branduolinė sauga, sveikata, migracija ir prieglobstis; trečia, aktyviu Meksikos dalyvavimu regioninėse programose, skirtose visai Lotynų Amerikai ir Karibų regionui; galiausiai, ketvirta, tiesioginiu Meksikos dalyvavimu kitose Bendrijos programose, kaip antai mokslinių tyrimų septintojoje bendrojoje programoje.

| 3.5. | Pastaraisiais metais ne kartą buvo aišku, kad tiek Meksikai, tiek Europos Sąjungai reikia stiprinti ir plėsti tarpusavio santykius, konkrečiai prekybos srityje, taip pat buvo raginama išplėsti nuo 1997 m. galiojantį laisvosios prekybos susitarimą ir stiprinti tiek daugiašalį bendradarbiavimą, tiek bendradarbiavimą Europos Sąjungos santykių, palaikomų su visomis Lotynų Amerikos ir Karibų regiono šalimis, srityje. |
| --- | --- |

3.5.

Pastaraisiais metais ne kartą buvo aišku, kad tiek Meksikai, tiek Europos Sąjungai reikia stiprinti ir plėsti tarpusavio santykius, konkrečiai prekybos srityje, taip pat buvo raginama išplėsti nuo 1997 m. galiojantį laisvosios prekybos susitarimą ir stiprinti tiek daugiašalį bendradarbiavimą, tiek bendradarbiavimą Europos Sąjungos santykių, palaikomų su visomis Lotynų Amerikos ir Karibų regiono šalimis, srityje.

4.   Dabartinės padėties vertinimas

| 4.1. | Prezidento Peña Nieto kadencijos pradžioje (2012 m. gruodžio mėn.) pagrindinės partijos pasirašė „Meksikos paktą“, ir nuo tada Vyriausybė ėmėsi kelių reformų, kurių tikslas – modernizuoti ekonomiką ir valstybę, siekiant skatinti aktyvesnę Meksikos ekonomiką. Tačiau jeigu nebus laimėta vykstanti kova su smurtu ir kova už visapusę pagarbą žmogaus teisėms, dabartiniam Meksikos ekonomikos gyvybingumui kils grėsmė. Kova su nusikalstamais tinklais siekiant mažinti smurtą, kuris pastaraisiais metais šalyje suintensyvėjo, dar nedavė norimų rezultatų, nes vis dar daug neišaiškintų žmogžudysčių, dingusių žmonių, žmonių pagrobimo atvejų ir kt. Pažymėtina, kad šiuo klausimu imtasi keleto priemonių federaliniu lygmeniu (nacionalinė žmogaus teisių programa, vietos bei valstijų Vyriausybių ir federalinės Vyriausybės veiklos koordinavimas, valstijų politikos ir prokuratūros pertvarkymas), siekiant užtikrinti, kad įvairių sričių politika nebebūtų nekoordinuojama ir kad būtų išvengta atvejų, kai politikai tampa nusikaltėlių bendrininkais arba dalyvauja darant nusikaltimus. |
| --- | --- |

4.1.

Prezidento Peña Nieto kadencijos pradžioje (2012 m. gruodžio mėn.) pagrindinės partijos pasirašė „Meksikos paktą“, ir nuo tada Vyriausybė ėmėsi kelių reformų, kurių tikslas – modernizuoti ekonomiką ir valstybę, siekiant skatinti aktyvesnę Meksikos ekonomiką. Tačiau jeigu nebus laimėta vykstanti kova su smurtu ir kova už visapusę pagarbą žmogaus teisėms, dabartiniam Meksikos ekonomikos gyvybingumui kils grėsmė. Kova su nusikalstamais tinklais siekiant mažinti smurtą, kuris pastaraisiais metais šalyje suintensyvėjo, dar nedavė norimų rezultatų, nes vis dar daug neišaiškintų žmogžudysčių, dingusių žmonių, žmonių pagrobimo atvejų ir kt. Pažymėtina, kad šiuo klausimu imtasi keleto priemonių federaliniu lygmeniu (nacionalinė žmogaus teisių programa, vietos bei valstijų Vyriausybių ir federalinės Vyriausybės veiklos koordinavimas, valstijų politikos ir prokuratūros pertvarkymas), siekiant užtikrinti, kad įvairių sričių politika nebebūtų nekoordinuojama ir kad būtų išvengta atvejų, kai politikai tampa nusikaltėlių bendrininkais arba dalyvauja darant nusikaltimus.

| 4.2. | Atsižvelgiant vien į prekybą, 1997 m. susitarimas gali būti laikomas šiek tiek naudingu abiem šalims. 2003–2013 m. tarpusavio prekybos apimtis padidėjo trimis kartais; Meksikai tenkanti Europos Sąjungos eksporto dalis padidėjo nuo 1 iki 1,7 %, o Europos Sąjungos prekybos perteklius visus šiuos metus beveik nepakito – jis buvo 7–10 mlrd. EUR. Tai reiškia, kad importo srityje Meksika užima septynioliktą vietą tarp ES prekybos partnerių: jai tenka 1 % viso Europos Sąjungos importo ir, kaip nurodyta, 1,7 % viso ES eksporto; vis dėlto šie skaičiai mažesni už Meksikai tenkančius 2 % pasaulio BVP. Kartu Europos Sąjunga yra trečia Meksikos prekybos partnerė po Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kinijos. |
| --- | --- |

4.2.

Atsižvelgiant vien į prekybą, 1997 m. susitarimas gali būti laikomas šiek tiek naudingu abiem šalims. 2003–2013 m. tarpusavio prekybos apimtis padidėjo trimis kartais; Meksikai tenkanti Europos Sąjungos eksporto dalis padidėjo nuo 1 iki 1,7 %, o Europos Sąjungos prekybos perteklius visus šiuos metus beveik nepakito – jis buvo 7–10 mlrd. EUR. Tai reiškia, kad importo srityje Meksika užima septynioliktą vietą tarp ES prekybos partnerių: jai tenka 1 % viso Europos Sąjungos importo ir, kaip nurodyta, 1,7 % viso ES eksporto; vis dėlto šie skaičiai mažesni už Meksikai tenkančius 2 % pasaulio BVP. Kartu Europos Sąjunga yra trečia Meksikos prekybos partnerė po Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kinijos.

| 4.3. | Be to, atlikta daug tiesioginių investicijų – investavo tiek Europos Sąjunga Meksikoje (11 138 mln. EUR vien 2008–2012 m.), tiek Meksika Europos Sąjungoje (ypač tokiuose sektoriuose kaip cemento, telekomunikacijų ir maitinimo). Apskritai Meksika su visomis Europos Sąjungos šalimis yra pasirašiusi dvišales investicijų apsaugos sutartis, ir netgi yra sudarytas dvišalis Meksikos ir Europos investicijų banko susitarimas, siekiant finansuoti tam tikrą veiklą šioje šalyje; tai leido nuo 2000 m. suteikti kreditų lengvatų, kurių suma – 495 mln. EUR. Vis dėlto nepasiekta tinkamos pažangos kovos su mokesčių slėpimu srityje. |
| --- | --- |

4.3.

Be to, atlikta daug tiesioginių investicijų – investavo tiek Europos Sąjunga Meksikoje (11 138 mln. EUR vien 2008–2012 m.), tiek Meksika Europos Sąjungoje (ypač tokiuose sektoriuose kaip cemento, telekomunikacijų ir maitinimo). Apskritai Meksika su visomis Europos Sąjungos šalimis yra pasirašiusi dvišales investicijų apsaugos sutartis, ir netgi yra sudarytas dvišalis Meksikos ir Europos investicijų banko susitarimas, siekiant finansuoti tam tikrą veiklą šioje šalyje; tai leido nuo 2000 m. suteikti kreditų lengvatų, kurių suma – 495 mln. EUR. Vis dėlto nepasiekta tinkamos pažangos kovos su mokesčių slėpimu srityje.

| 4.4. | Tačiau šiems investicijų skaičiams įtakos turi tradicinė Meksikos politika riboti užsienio investuotojų galimybes patekti į strateginius sektorius, kaip antai energetikos arba pašto paslaugų (tai įtvirtinta Meksikos Konstitucijoje), arba telekomunikacijų paslaugų ir keleivių vežimo sausuma. Dauguma šių taisyklių panaikintos 2013–2018 m. Meksikos plėtros planu. Buvo padaryta didelė pažanga, kurios tikimės ir ateityje ir kurios siekiant reikės atsižvelgti į visos Meksikos visuomenės nuomonę. |
| --- | --- |

4.4.

Tačiau šiems investicijų skaičiams įtakos turi tradicinė Meksikos politika riboti užsienio investuotojų galimybes patekti į strateginius sektorius, kaip antai energetikos arba pašto paslaugų (tai įtvirtinta Meksikos Konstitucijoje), arba telekomunikacijų paslaugų ir keleivių vežimo sausuma. Dauguma šių taisyklių panaikintos 2013–2018 m. Meksikos plėtros planu. Buvo padaryta didelė pažanga, kurios tikimės ir ateityje ir kurios siekiant reikės atsižvelgti į visos Meksikos visuomenės nuomonę.

| 4.5. | Remiant ir stiprinant Meksikos pilietinę visuomenę buvo plėtojami labai įvairūs bendri projektai – įsteigta Socialinės sanglaudos laboratorija, Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės lėšomis finansuota daug projektų, susijusių su lygybe ir nepilnamečių apsauga, taip pat penkiolika projektų, susijusių su vadinamaisiais nevalstybiniais subjektais. Galiausiai parengtos iniciatyvos, susijusios su gyventojų sveikata, migracija ir prieglobsčiu. |
| --- | --- |

4.5.

Remiant ir stiprinant Meksikos pilietinę visuomenę buvo plėtojami labai įvairūs bendri projektai – įsteigta Socialinės sanglaudos laboratorija, Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės lėšomis finansuota daug projektų, susijusių su lygybe ir nepilnamečių apsauga, taip pat penkiolika projektų, susijusių su vadinamaisiais nevalstybiniais subjektais. Galiausiai parengtos iniciatyvos, susijusios su gyventojų sveikata, migracija ir prieglobsčiu.

| 4.6. | Didinant konkurencingumą ir stiprinant aplinkos apsaugą, pagal Konkurencingumo ir inovacijų projektą (PROCEI) buvo plėtojamos iniciatyvos, skirtos Meksikos MVĮ remti, taip pat įvairios sektorių iniciatyvos žemės ūkio, klimato kaitos ir branduolinės saugos srityse. Be to, Meksikos investuotojai, mokslinių tyrimų centrai ir universitetai gali naudotis Europos Sąjungos programa „Horizontas 2020“. |
| --- | --- |

4.6.

Didinant konkurencingumą ir stiprinant aplinkos apsaugą, pagal Konkurencingumo ir inovacijų projektą (PROCEI) buvo plėtojamos iniciatyvos, skirtos Meksikos MVĮ remti, taip pat įvairios sektorių iniciatyvos žemės ūkio, klimato kaitos ir branduolinės saugos srityse. Be to, Meksikos investuotojai, mokslinių tyrimų centrai ir universitetai gali naudotis Europos Sąjungos programa „Horizontas 2020“.

| 4.7. | Įgyvendinant projektą „Europos Sąjungos ir Meksikos kultūros fondas“ (I ir II jo etapus) buvo plėtojami įdomūs projektai kultūros srityje, kuriuose dalyvavo Nacionalinė kultūros ir menų taryba (CONACULTA), kaip pagrindinis Meksikai atstovaujantis partneris. |
| --- | --- |

4.7.

Įgyvendinant projektą „Europos Sąjungos ir Meksikos kultūros fondas“ (I ir II jo etapus) buvo plėtojami įdomūs projektai kultūros srityje, kuriuose dalyvavo Nacionalinė kultūros ir menų taryba (CONACULTA), kaip pagrindinis Meksikai atstovaujantis partneris.

| 4.8. | Kartais šiek tiek skirtingai buvo aiškinamas vienas aspektas – sanglaudos ir sąlygų principų, kuriuos Europos Sąjunga remia savo išorės susitarimuose su kitomis šalimis ir regionais, taikymas. Konkrečiai priešintasi tam tikriems sąlygų aspektams, kuriuos kai kurie Meksikos partneriai aiškino kaip kišimąsi į šalies vidaus reikalus, ypač demokratijos stiprinimo, žmogaus teisių ir požiūrio į vietos bendruomenes srityje. EESRK mano, kad ateityje peržiūrint susitarimą negalima neatsižvelgti į šiuos aspektus. |
| --- | --- |

4.8.

Kartais šiek tiek skirtingai buvo aiškinamas vienas aspektas – sanglaudos ir sąlygų principų, kuriuos Europos Sąjunga remia savo išorės susitarimuose su kitomis šalimis ir regionais, taikymas. Konkrečiai priešintasi tam tikriems sąlygų aspektams, kuriuos kai kurie Meksikos partneriai aiškino kaip kišimąsi į šalies vidaus reikalus, ypač demokratijos stiprinimo, žmogaus teisių ir požiūrio į vietos bendruomenes srityje. EESRK mano, kad ateityje peržiūrint susitarimą negalima neatsižvelgti į šiuos aspektus.

| 4.9. | 2010 m. bendrame įgyvendinimo plane, kuriame plėtojama Meksikos ir Europos Sąjungos strateginė partnerystė, nustatyta: „Meksika ir ES įsipareigoja stiprinti politinį dialogą regione, skatindamos dviejų regionų dialogą (ypač su Rio grupe) Lotynų Amerikos šalių aukščiausiojo lygio susitikimuose, taip pat Europos Sąjungos ir Karibų regiono šalių (ES ir LAK) aukščiausiojo lygio susitikimuose ir trišalį bendradarbiavimą pagal Mezoamerikos integracijos ir vystymo projektą. Meksika ir ES taip pat nagrinės galimybes pradėti trišalį bendradarbiavimą su kitais pasaulio regionais, pavyzdžiui, Afrika.“ |
| --- | --- |

4.9.

2010 m. bendrame įgyvendinimo plane, kuriame plėtojama Meksikos ir Europos Sąjungos strateginė partnerystė, nustatyta: „Meksika ir ES įsipareigoja stiprinti politinį dialogą regione, skatindamos dviejų regionų dialogą (ypač su Rio grupe) Lotynų Amerikos šalių aukščiausiojo lygio susitikimuose, taip pat Europos Sąjungos ir Karibų regiono šalių (ES ir LAK) aukščiausiojo lygio susitikimuose ir trišalį bendradarbiavimą pagal Mezoamerikos integracijos ir vystymo projektą. Meksika ir ES taip pat nagrinės galimybes pradėti trišalį bendradarbiavimą su kitais pasaulio regionais, pavyzdžiui, Afrika.“

| 4.10. | Kadangi Meksikos BVP gana didelis, yra realių galimybių šiai šaliai nebeteikti dvišaliam bendradarbiavimui skiriamos pagalbos, kurią Europos Komisija teikia mažiausiai išsivysčiusioms šalims. |
| --- | --- |

4.10.

Kadangi Meksikos BVP gana didelis, yra realių galimybių šiai šaliai nebeteikti dvišaliam bendradarbiavimui skiriamos pagalbos, kurią Europos Komisija teikia mažiausiai išsivysčiusioms šalims.

| 4.11. | Išnagrinėjus daugelio institucijų posėdžių dokumentus, kurie tiek Europos Komisijos, tiek Europos Parlamento ir paties EESRK lygmeniu rengiami su atitinkamomis Meksikos institucijomis, nematyti konkrečių rezultatų, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad ši strateginė partnerystė duoda apčiuopiamų rezultatų, atsižvelgiant į politinę jos svarbą. Šiuose dokumentuose pakartojama diplomatinė kalba, rodanti, kad nėra nei išsamiai nagrinėjami nedideli skirtumai, kurių gali pasitaikyti, nei pateikiamos tikslios gairės, kad šią strateginę partnerystę būtų galima plėtoti iš esmės. |
| --- | --- |

4.11.

Išnagrinėjus daugelio institucijų posėdžių dokumentus, kurie tiek Europos Komisijos, tiek Europos Parlamento ir paties EESRK lygmeniu rengiami su atitinkamomis Meksikos institucijomis, nematyti konkrečių rezultatų, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad ši strateginė partnerystė duoda apčiuopiamų rezultatų, atsižvelgiant į politinę jos svarbą. Šiuose dokumentuose pakartojama diplomatinė kalba, rodanti, kad nėra nei išsamiai nagrinėjami nedideli skirtumai, kurių gali pasitaikyti, nei pateikiamos tikslios gairės, kad šią strateginę partnerystę būtų galima plėtoti iš esmės.

| 4.12. | Derybos dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimo (Trasatlantic Trade and Investment Partnership, TTIP) neišvengiamai turės poveikį tiek Šiaurės Amerikos santykiams su ES, tiek jos santykiams visame regione. |
| --- | --- |

4.12.

Derybos dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimo (Trasatlantic Trade and Investment Partnership, TTIP) neišvengiamai turės poveikį tiek Šiaurės Amerikos santykiams su ES, tiek jos santykiams visame regione.

| 4.13. | Kaip 2012 m. jau pažymėjo už prekybą atsakingas Komisijos narys Karel de Gucht (1), nors 1997 m. Meksika ir ES pirmosios sudarė laisvosios prekybos susitarimą, šiame susitarime nustatytos schemos buvo patobulintos ir išsamiau apibūdintos susitarimais, kurie vienas po kito sudaryti su daugeliu kitų Amerikos ir likusio pasaulio šalių. Todėl šis susitarimas gali būti pasenęs, taip pat jis nepadeda užtikrinti, kad Meksika toliau būtų prioritetinė Europos Sąjungos politinė, prekybos ir strateginė partnerė. Padarius šį pareiškimą, iš tikrųjų pasiekta nedaug pažangos siekiant tobulinti galiojančius susitarimus, įskaitant vien su prekyba ir ekonomika susijusias nuostatas. |
| --- | --- |

4.13.

Kaip 2012 m. jau pažymėjo už prekybą atsakingas Komisijos narys Karel de Gucht (1), nors 1997 m. Meksika ir ES pirmosios sudarė laisvosios prekybos susitarimą, šiame susitarime nustatytos schemos buvo patobulintos ir išsamiau apibūdintos susitarimais, kurie vienas po kito sudaryti su daugeliu kitų Amerikos ir likusio pasaulio šalių. Todėl šis susitarimas gali būti pasenęs, taip pat jis nepadeda užtikrinti, kad Meksika toliau būtų prioritetinė Europos Sąjungos politinė, prekybos ir strateginė partnerė. Padarius šį pareiškimą, iš tikrųjų pasiekta nedaug pažangos siekiant tobulinti galiojančius susitarimus, įskaitant vien su prekyba ir ekonomika susijusias nuostatas.

5.   Pilietinės visuomenės dalyvavimas

| 5.1. | EESRK nuomone, būtina, kad derantis dėl susitarimo atnaujinimo abiejų šalių institucijos pritartų jungtinio konsultacinio komiteto įsteigimui pagal šį susitarimą, – jungtiniame konsultaciniame komitete lygiomis teisėmis būtų atstovaujama EESRK ir Meksikos pilietinei visuomenei, kad jis galėtų skatinti atnaujinimo procesą. |
| --- | --- |

5.1.

EESRK nuomone, būtina, kad derantis dėl susitarimo atnaujinimo abiejų šalių institucijos pritartų jungtinio konsultacinio komiteto įsteigimui pagal šį susitarimą, – jungtiniame konsultaciniame komitete lygiomis teisėmis būtų atstovaujama EESRK ir Meksikos pilietinei visuomenei, kad jis galėtų skatinti atnaujinimo procesą.

| 5.2. | Kadangi įtraukus straipsnį dėl demokratijos atsirado tam tikrų lūkesčių, daugelis Meksikos, taip pat Europos organizacijų buvo suinteresuotos dalyvauti stebint bendro susitarimo įgyvendinimą. Jungtinis komitetas, kurį sudaro Meksikos Vyriausybės ir Europos Komisijos atstovai, nusprendė sušaukti Europos Sąjungos ir Meksikos institucijų ir pilietinių visuomenių dialogo forumą, kad tokie ketinimai dalyvauti galėtų būti įvykdyti. |
| --- | --- |

5.2.

Kadangi įtraukus straipsnį dėl demokratijos atsirado tam tikrų lūkesčių, daugelis Meksikos, taip pat Europos organizacijų buvo suinteresuotos dalyvauti stebint bendro susitarimo įgyvendinimą. Jungtinis komitetas, kurį sudaro Meksikos Vyriausybės ir Europos Komisijos atstovai, nusprendė sušaukti Europos Sąjungos ir Meksikos institucijų ir pilietinių visuomenių dialogo forumą, kad tokie ketinimai dalyvauti galėtų būti įvykdyti.

| 5.3. | Pirmasis forumas surengtas 2002 m. lapkričio mėn. Briuselyje, jame dalyvavo daugiau kaip du šimtai verslo organizacijų, profesinių sąjungų, nevyriausybinių organizacijų ir įvairių asociacijų. Taip pat buvo atstovaujama ir EESRK. Nuo to laiko tai Meksikoje, tai Europoje surengti penki forumai. Juose visuose pateikta prašymų bendro susitarimo institucijoms, kurios į šiuos prašymus atsižvelgė, tačiau, išskyrus tam tikrą konkretų klausimą, jų nepatenkino. |
| --- | --- |

5.3.

Pirmasis forumas surengtas 2002 m. lapkričio mėn. Briuselyje, jame dalyvavo daugiau kaip du šimtai verslo organizacijų, profesinių sąjungų, nevyriausybinių organizacijų ir įvairių asociacijų. Taip pat buvo atstovaujama ir EESRK. Nuo to laiko tai Meksikoje, tai Europoje surengti penki forumai. Juose visuose pateikta prašymų bendro susitarimo institucijoms, kurios į šiuos prašymus atsižvelgė, tačiau, išskyrus tam tikrą konkretų klausimą, jų nepatenkino.

Iš šiuose forumuose dažniausiai kartotų prašymų reikia išskirti tokį: abiejų šalių institucijų ir pilietinės visuomenės dialogą būtina institucionalizuoti – be kitų pasiūlymų, siūlyta forumą rengti nuolat (kas dvejus metus), įsteigti Socialinę observatoriją ir jungtinį konsultacinį komitetą.

| 5.4. | Forumas buvo rengiamas reguliariai, tačiau nesilaikant tokio intervalo, kokio prašyta. Pavyzdžiui, 6-asis forumas, kuris turėjo būti surengtas Meksikoje 2014 m. rugsėjo mėn., dar neįvyko. |
| --- | --- |

5.4.

Forumas buvo rengiamas reguliariai, tačiau nesilaikant tokio intervalo, kokio prašyta. Pavyzdžiui, 6-asis forumas, kuris turėjo būti surengtas Meksikoje 2014 m. rugsėjo mėn., dar neįvyko.

| 5.5. | Socialinė observatorija, kurios įsteigimui institucijos iš esmės pritarė, vis dar nepradėjo veikti, o jos tikslai ir sudėtis nenustatyti. Įvairios Meksikos pilietinės visuomenės organizacijos šią observatoriją laiko tik Meksikai skirta priemone, leisiančia piliečiams vertinti bendrą susitarimą, t. y. priemone, kurioje nedalyvaus Europos Sąjunga. |
| --- | --- |

5.5.

Socialinė observatorija, kurios įsteigimui institucijos iš esmės pritarė, vis dar nepradėjo veikti, o jos tikslai ir sudėtis nenustatyti. Įvairios Meksikos pilietinės visuomenės organizacijos šią observatoriją laiko tik Meksikai skirta priemone, leisiančia piliečiams vertinti bendrą susitarimą, t. y. priemone, kurioje nedalyvaus Europos Sąjunga.

| 5.6. | Meksikoje nėra nacionalinės ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos, kuri galėtų būti įprasta Europos Sąjungos EESRK partnerė (tačiau kai kuriose federacinėse valstijose tokios tarybos veikia). Prieš keletą metų įvairių socialinių sektorių prašymu buvo parengtas teisės akto projektas siekiant tokią tarybą įsteigti, tačiau jis nepatvirtintas. Įvairios organizacijos, įstaigos ir kai kurios valstijų ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos dar kartą paprašė, kad vykdant dabartines politines reformas šis projektas vėl būtų įtrauktas. |
| --- | --- |

5.6.

Meksikoje nėra nacionalinės ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos, kuri galėtų būti įprasta Europos Sąjungos EESRK partnerė (tačiau kai kuriose federacinėse valstijose tokios tarybos veikia). Prieš keletą metų įvairių socialinių sektorių prašymu buvo parengtas teisės akto projektas siekiant tokią tarybą įsteigti, tačiau jis nepatvirtintas. Įvairios organizacijos, įstaigos ir kai kurios valstijų ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos dar kartą paprašė, kad vykdant dabartines politines reformas šis projektas vėl būtų įtrauktas.

| 5.7. | Ankstesnėse nuomonėse ir palaikydamas ryšius su institucijomis EESRK rėmė panašius pasiūlymus, kad pilietinė visuomenė aktyviau dalyvautų įgyvendinant susitarimą. 2006 m. EESRK nuomonėje dėl ES ir Meksikos santykių
   (2) raginama oficialiai siekti pilietinės visuomenės organizacijų dialogo ir pažymėta, kad susitarimo 49 straipsnyje yra nurodyta galimybė „sudaryti ir kitus komitetus ar organus“, siekiant įsteigti jungtinį konsultacinį komitetą. |
| --- | --- |

5.7.

Ankstesnėse nuomonėse ir palaikydamas ryšius su institucijomis EESRK rėmė panašius pasiūlymus, kad pilietinė visuomenė aktyviau dalyvautų įgyvendinant susitarimą. 2006 m. EESRK nuomonėje dėl ES ir Meksikos santykių
   (2) raginama oficialiai siekti pilietinės visuomenės organizacijų dialogo ir pažymėta, kad susitarimo 49 straipsnyje yra nurodyta galimybė „sudaryti ir kitus komitetus ar organus“, siekiant įsteigti jungtinį konsultacinį komitetą.

| 5.8. | Dėl galimo Meksikos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto įsteigimo EESRK nurodė, kad panašios institucijos įsteigimas Meksikoje būtų teigiamas žingsnis siekiant kartu stebėti ES ir Meksikos santykius, tačiau EESRK gerbs Meksikos pilietinės visuomenės ir institucijų sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

5.8.

Dėl galimo Meksikos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto įsteigimo EESRK nurodė, kad panašios institucijos įsteigimas Meksikoje būtų teigiamas žingsnis siekiant kartu stebėti ES ir Meksikos santykius, tačiau EESRK gerbs Meksikos pilietinės visuomenės ir institucijų sprendimą šiuo klausimu.

6.   Ateities perspektyvos ir galimos gairės

| 6.1. | 2015 m. birželio 10–11 d. ES ir CELAC aukščiausiojo lygio susitikime priimtoje Briuselio deklaracijoje nurodyta, kad padaryta didelė pažanga siekiant atnaujinti ES ir Meksikos susitarimą ir „kuo greičiau pradėti derybas“ šiuo klausimu. EESRK tikisi, kad naujas susitarimas bus pasirašytas remiantis peržiūrėtu ir išplėstu dabartiniu susitarimu, išnagrinėjus stipriąsias ir silpnąsias ES ir Meksikos vykdytų veiksmų puses ir pasinaudojus Europos Sąjungos ir įvairių pasaulio šalių pastaraisiais metais pasirašytų partnerystės susitarimų patirtimi. Šis susitarimas taip pat turi paskatinti visus Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos bei Karibų regiono santykius. |
| --- | --- |

6.1.

2015 m. birželio 10–11 d. ES ir CELAC aukščiausiojo lygio susitikime priimtoje Briuselio deklaracijoje nurodyta, kad padaryta didelė pažanga siekiant atnaujinti ES ir Meksikos susitarimą ir „kuo greičiau pradėti derybas“ šiuo klausimu. EESRK tikisi, kad naujas susitarimas bus pasirašytas remiantis peržiūrėtu ir išplėstu dabartiniu susitarimu, išnagrinėjus stipriąsias ir silpnąsias ES ir Meksikos vykdytų veiksmų puses ir pasinaudojus Europos Sąjungos ir įvairių pasaulio šalių pastaraisiais metais pasirašytų partnerystės susitarimų patirtimi. Šis susitarimas taip pat turi paskatinti visus Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos bei Karibų regiono santykius.

| 6.2. | EESRK supranta, kad Meksikos Vyriausybės ir Bendrijos organų požiūris į tai, kokį vaidmenį šiame procese turi atlikti pilietinė visuomenė, nesutampa. Vis dėlto organizuotai nepasitelkus pilietinės visuomenės nuomonės galėtų atsirasti alternatyvių populistinių požiūrių. |
| --- | --- |

6.2.

EESRK supranta, kad Meksikos Vyriausybės ir Bendrijos organų požiūris į tai, kokį vaidmenį šiame procese turi atlikti pilietinė visuomenė, nesutampa. Vis dėlto organizuotai nepasitelkus pilietinės visuomenės nuomonės galėtų atsirasti alternatyvių populistinių požiūrių.

| 6.3. | Į peržiūrėtą susitarimą turėtų būti įtrauktas skyrius, kuriame iš šalių būtų reikalaujama ratifikuoti ir įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas ir rezoliucijas, susijusias su pagrindinėmis socialinėmis teisėmis, apimančiomis TDO deramo darbo tikslus. |
| --- | --- |

6.3.

Į peržiūrėtą susitarimą turėtų būti įtrauktas skyrius, kuriame iš šalių būtų reikalaujama ratifikuoti ir įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas ir rezoliucijas, susijusias su pagrindinėmis socialinėmis teisėmis, apimančiomis TDO deramo darbo tikslus.

| 6.4. | Meksika dar nėra ratifikavusi TDO konvencijos Nr. 98 (3) dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas principų taikymo. Ratifikavus šią svarbią konvenciją ir šioje srityje priėmus teisės aktus (tai būtina), būtų sutrukdyta plėtoti vadinamųjų apsaugos sutarčių, dėl kurių išvengiama darbuotojų ir darbdavių dialogo, praktiką, o visos Meksikos ar užsienio įmonės būtų įpareigotos laikytis tarptautinių darbo standartų. |
| --- | --- |

6.4.

Meksika dar nėra ratifikavusi TDO konvencijos Nr. 98 (3) dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas principų taikymo. Ratifikavus šią svarbią konvenciją ir šioje srityje priėmus teisės aktus (tai būtina), būtų sutrukdyta plėtoti vadinamųjų apsaugos sutarčių, dėl kurių išvengiama darbuotojų ir darbdavių dialogo, praktiką, o visos Meksikos ar užsienio įmonės būtų įpareigotos laikytis tarptautinių darbo standartų.

| 6.5. | Be šių su darbo klausimais susijusių aspektų, aptariant prekybą ir investicijas reikia apsvarstyti ir aspektus, susijusius su netarifinėmis kliūtimis, investicijų apsaugos sistema ir intelektinės apsaugos aspektais, taip pat su geresniu bendradarbiavimu mokesčių srityje, siekiant kovoti su sukčiavimu ir mokesčių slėpimu. |
| --- | --- |

6.5.

Be šių su darbo klausimais susijusių aspektų, aptariant prekybą ir investicijas reikia apsvarstyti ir aspektus, susijusius su netarifinėmis kliūtimis, investicijų apsaugos sistema ir intelektinės apsaugos aspektais, taip pat su geresniu bendradarbiavimu mokesčių srityje, siekiant kovoti su sukčiavimu ir mokesčių slėpimu.

| 6.5.1. | Reikėtų su ES sudaryti bendrą investicijų susitarimą, kuriuo būtų pakeisti ir konsoliduoti dvišaliai susitarimai, Meksikos anksčiau pasirašyti su daugeliu Bendrijos šalių, atsižvelgiant į suderinamumą su ES valstybėse narėse galiojančiomis nuostatomis. |
| --- | --- |

6.5.1.

Reikėtų su ES sudaryti bendrą investicijų susitarimą, kuriuo būtų pakeisti ir konsoliduoti dvišaliai susitarimai, Meksikos anksčiau pasirašyti su daugeliu Bendrijos šalių, atsižvelgiant į suderinamumą su ES valstybėse narėse galiojančiomis nuostatomis.

| 6.5.2. | Meksika įdėjo daug pastangų teisėkūros srityje, siekdama tobulinti intelektinės nuosavybės apsaugą, tačiau praktiškai teisės aktai įgyvendinami neveiksmingai; turi būti nustatytos taisyklės siekiant stiprinti veiksmingą šių teisės aktų taikymą, ypač prekės ženklų apsaugos nuo klastojimo srityje. |
| --- | --- |

6.5.2.

Meksika įdėjo daug pastangų teisėkūros srityje, siekdama tobulinti intelektinės nuosavybės apsaugą, tačiau praktiškai teisės aktai įgyvendinami neveiksmingai; turi būti nustatytos taisyklės siekiant stiprinti veiksmingą šių teisės aktų taikymą, ypač prekės ženklų apsaugos nuo klastojimo srityje.

| 6.5.3. | Dėl netarifinių kliūčių pažymėtina, kad Meksika savininkams užsieniečiams neleidžia registruoti Bendrijos lygmeniu pripažintų geografinių nuorodų, o, pavyzdžiui, pagal ES susitarimą su Kolumbija ir Peru tai yra leidžiama. Tai labai trukdo didinti prekybos daugeliu Bendrijos produktų apimtį. |
| --- | --- |

6.5.3.

Dėl netarifinių kliūčių pažymėtina, kad Meksika savininkams užsieniečiams neleidžia registruoti Bendrijos lygmeniu pripažintų geografinių nuorodų, o, pavyzdžiui, pagal ES susitarimą su Kolumbija ir Peru tai yra leidžiama. Tai labai trukdo didinti prekybos daugeliu Bendrijos produktų apimtį.

| 6.6. | Meksika taip pat nurodė, kad būtina ieškoti būdų, kaip sudaryti geresnes sąlygas Meksikos žemės ūkio produktams patekti į Bendrijos rinkas, – tai padėtų sumažinti dabartinius prekybos skirtumus. |
| --- | --- |

6.6.

Meksika taip pat nurodė, kad būtina ieškoti būdų, kaip sudaryti geresnes sąlygas Meksikos žemės ūkio produktams patekti į Bendrijos rinkas, – tai padėtų sumažinti dabartinius prekybos skirtumus.

| 6.7. | Meksikos ir Europos Sąjungos pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas turi būti ypač svarbus užtikrinant, kad būtų tinkamai įgyvendinami į abiejų šalių susitarimus įtraukti bendradarbiavimo aspektai. Reikėtų dar kartą apsvarstyti prioritetus šioje srityje, numatant finansinių išteklių, kad šie prioritetai būtų tarpusavyje susiję ir sukurtų teigiamą sinergiją, kuri, kaip įrodyta, iki šiol buvo nepakankama, nes atskiri projektai nebuvo tinkamai susieti. |
| --- | --- |

6.7.

Meksikos ir Europos Sąjungos pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas turi būti ypač svarbus užtikrinant, kad būtų tinkamai įgyvendinami į abiejų šalių susitarimus įtraukti bendradarbiavimo aspektai. Reikėtų dar kartą apsvarstyti prioritetus šioje srityje, numatant finansinių išteklių, kad šie prioritetai būtų tarpusavyje susiję ir sukurtų teigiamą sinergiją, kuri, kaip įrodyta, iki šiol buvo nepakankama, nes atskiri projektai nebuvo tinkamai susieti.

| 6.8. | Konkrečiai EESRK nori išskirti tris sritis, kurias laiko prioritetinėmis tokio dalyvavimo sritimis: valdymo gerinimą, mokslinius ir techninius tyrimus, bendradarbiavimą darnaus vystymosi ir aplinkos srityje. |
| --- | --- |

6.8.

Konkrečiai EESRK nori išskirti tris sritis, kurias laiko prioritetinėmis tokio dalyvavimo sritimis: valdymo gerinimą, mokslinius ir techninius tyrimus, bendradarbiavimą darnaus vystymosi ir aplinkos srityje.

| 6.8.1. | Valdymo klausimas neabejotinai turi būti pagrindinis bendradarbiavimo politikos aspektas. Meksika privalo laipsniškai įtraukti šioje srityje taikomą geriausią praktiką, kurios yra daug, pritaikiusi ją prie realios padėties šalyje, kad būtų susisteminti pilietinės visuomenės veiksmai sudarant sąlygas stiprinti ir veiksmingai organizuoti šią visuomenę, kuri papildo tradicinę Meksikos politinę valdžią ir padeda šioje šalyje geriau laikytis žmogaus teisių. |
| --- | --- |

6.8.1.

Valdymo klausimas neabejotinai turi būti pagrindinis bendradarbiavimo politikos aspektas. Meksika privalo laipsniškai įtraukti šioje srityje taikomą geriausią praktiką, kurios yra daug, pritaikiusi ją prie realios padėties šalyje, kad būtų susisteminti pilietinės visuomenės veiksmai sudarant sąlygas stiprinti ir veiksmingai organizuoti šią visuomenę, kuri papildo tradicinę Meksikos politinę valdžią ir padeda šioje šalyje geriau laikytis žmogaus teisių.

| 6.8.2. | Mokslinių ir techninių tyrimų srityje reikia skatinti Meksikos universitetų ir tyrėjų dalyvavimą Europos Sąjungos MTTP programose, kaip antai „Horizontas 2020“, ypatingą dėmesį skiriant prioritetiniams strateginės partnerystės sektoriams, pavyzdžiui, klimato kaitos mažinimui ir prisitaikymui prie jos, kad būtų rastos bendros pozicijos šiais klausimais. Taigi būtų galima apsvarstyti galimybę atnaujinti Tarptautinio Europos Sąjungos ir Meksikos bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje fondo (FONCICYT), kuris veikė iki 2011 m., veiklą. |
| --- | --- |

6.8.2.

Mokslinių ir techninių tyrimų srityje reikia skatinti Meksikos universitetų ir tyrėjų dalyvavimą Europos Sąjungos MTTP programose, kaip antai „Horizontas 2020“, ypatingą dėmesį skiriant prioritetiniams strateginės partnerystės sektoriams, pavyzdžiui, klimato kaitos mažinimui ir prisitaikymui prie jos, kad būtų rastos bendros pozicijos šiais klausimais. Taigi būtų galima apsvarstyti galimybę atnaujinti Tarptautinio Europos Sąjungos ir Meksikos bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje fondo (FONCICYT), kuris veikė iki 2011 m., veiklą.

| 6.8.3. | Darnaus vystymosi ir aplinkos srityje galima parengti ne tik su prisitaikymu prie klimato kaitos susijusių projektų, bet ir kitų konkrečių projektų, pavyzdžiui, susijusių su į orą išmetamo teršalų kiekio mažinimu, vandens atliekų ir požeminio vandens taršos mažinimu, taip pat kitų rūšių atliekų apdorojimu ir perdirbimu. |
| --- | --- |

6.8.3.

Darnaus vystymosi ir aplinkos srityje galima parengti ne tik su prisitaikymu prie klimato kaitos susijusių projektų, bet ir kitų konkrečių projektų, pavyzdžiui, susijusių su į orą išmetamo teršalų kiekio mažinimu, vandens atliekų ir požeminio vandens taršos mažinimu, taip pat kitų rūšių atliekų apdorojimu ir perdirbimu.

| 6.8.4. | EESRK nuomone, tiek Meksikos vykdomoji valdžia, tiek Europos Sąjunga, parlamentiniai organai ir pilietinės visuomenės atstovai turi pakankamai priežasčių daugelį šių iniciatyvų pradėti nelaukdami, kol bus pasirašytas naujas susitarimas. 2015 m. birželio mėn. Europos Sąjungos, Lotynų Amerikos ir Karibų valstybių aukščiausiojo lygio susitikimų, taip pat 19-ojo Jungtinio Europos Sąjungos ir Meksikos parlamentinio komiteto posėdžio (2015 m. liepos 7–9 d.) išvados suteikia galimybę plėtoti šias iniciatyvas regionų lygmeniu ir Meksika turėtų būti viena svarbiausių dalyvių. |
| --- | --- |

6.8.4.

EESRK nuomone, tiek Meksikos vykdomoji valdžia, tiek Europos Sąjunga, parlamentiniai organai ir pilietinės visuomenės atstovai turi pakankamai priežasčių daugelį šių iniciatyvų pradėti nelaukdami, kol bus pasirašytas naujas susitarimas. 2015 m. birželio mėn. Europos Sąjungos, Lotynų Amerikos ir Karibų valstybių aukščiausiojo lygio susitikimų, taip pat 19-ojo Jungtinio Europos Sąjungos ir Meksikos parlamentinio komiteto posėdžio (2015 m. liepos 7–9 d.) išvados suteikia galimybę plėtoti šias iniciatyvas regionų lygmeniu ir Meksika turėtų būti viena svarbiausių dalyvių.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 17 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  Karel de Gucht, už prekybą atsakingas Komisijos narys, „Open for business: The European Union’s relations with México in a changing world“; kalba, pasakyta 2012 m. gruodžio 12 d. Meksike vykusiame ES prekybos rūmų ir institucijos ProMEXICO susitikime.

1

(2)  OL C 88, 2006 4 11, p. 85.

2

(3)  2015 m. balandžio mėn. Meksika ratifikavo TDO konvenciją Nr. 138 dėl minimalaus įdarbinimo amžiaus.

3

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/128 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/128

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žemės ūkio, kaimo vietovių ir tvaraus vystymosi Rytų partnerystės šalyse

(nuomonė savo iniciatyva)

(2016/C 013/20)

| Pranešėja | Dilyana SLAVOVA |
| --- | --- |

Pranešėja

Dilyana SLAVOVA

504-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. sausio 21–22 d., Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Žemės ūkio, kaimo vietovių ir tvaraus vystymosi Rytų partnerystės šalyse

(nuomonė savo iniciatyva)

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2015 m. liepos 16 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (rugsėjo 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 217 narių balsavus už ir 6 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | ES turėtų kurti stiprias partnerystes su savo kaimyninėmis šalimis. Turime glaudžiau bendradarbiauti su kaimyninėmis šalimis, kad dar labiau sutvirtintume mūsų ekonominius ir politinius ryšius (1). Įvykiai Rytų Europos ir Pietų Kaukazo šalyse turi pasekmių ES. Išsiplėtus ES, šios šalys tapo artimomis kaimynėmis ir jų saugumas, stabilumas ir gerovė daro vis didesnį poveikį ES saugumui, stabilumui ir gerovei. Glaudesnis ES ir jos Rytų Europos partnerių – Armėnijos, Azerbaidžano, Baltarusijos, Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos – bendradarbiavimas (ir jų tarpusavio bendradarbiavimas) yra labai svarbus ES išorės santykiams. |
| --- | --- |

1.1.

ES turėtų kurti stiprias partnerystes su savo kaimyninėmis šalimis. Turime glaudžiau bendradarbiauti su kaimyninėmis šalimis, kad dar labiau sutvirtintume mūsų ekonominius ir politinius ryšius (1). Įvykiai Rytų Europos ir Pietų Kaukazo šalyse turi pasekmių ES. Išsiplėtus ES, šios šalys tapo artimomis kaimynėmis ir jų saugumas, stabilumas ir gerovė daro vis didesnį poveikį ES saugumui, stabilumui ir gerovei. Glaudesnis ES ir jos Rytų Europos partnerių – Armėnijos, Azerbaidžano, Baltarusijos, Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos – bendradarbiavimas (ir jų tarpusavio bendradarbiavimas) yra labai svarbus ES išorės santykiams.

| 1.2. | ES yra įsipareigojusi prisidėti prie augimo ir stabilumo kaimyninėse Rytų partnerystės šalyse ir pripažįsta žemės ūkio, o kartu ir gamintojų ir vartotojų sektorių svarbą kaimo vietovių išsaugojimui ir jų socialiniam ir ekonominiam vystymuisi. |
| --- | --- |

1.2.

ES yra įsipareigojusi prisidėti prie augimo ir stabilumo kaimyninėse Rytų partnerystės šalyse ir pripažįsta žemės ūkio, o kartu ir gamintojų ir vartotojų sektorių svarbą kaimo vietovių išsaugojimui ir jų socialiniam ir ekonominiam vystymuisi.

| 1.3. | Visų šešių Rytų partnerystės šalių pagrindinis prioritetas yra skatinti ekonomikos vystymąsi pasitelkiant kapitalo, prekių ir asmenų judėjimą bei praktinę patirtį. Išankstinė sąlyga tai pasiekti yra saugi aplinka, be kurios negalima įsivaizduoti tvarios plėtros, ir kova su plačiai paplitusia korupcija. |
| --- | --- |

1.3.

Visų šešių Rytų partnerystės šalių pagrindinis prioritetas yra skatinti ekonomikos vystymąsi pasitelkiant kapitalo, prekių ir asmenų judėjimą bei praktinę patirtį. Išankstinė sąlyga tai pasiekti yra saugi aplinka, be kurios negalima įsivaizduoti tvarios plėtros, ir kova su plačiai paplitusia korupcija.

| 1.4. | EESRK skatina Rytų partnerystės šalyse veiklos įvairinimo kaimo vietovėse procesą, kuris galėtų užtikrinti papildomą pajamų šaltinį pasitelkiant alternatyviosios veiklos būdus ir didesnio užimtumo galimybes. |
| --- | --- |

1.4.

EESRK skatina Rytų partnerystės šalyse veiklos įvairinimo kaimo vietovėse procesą, kuris galėtų užtikrinti papildomą pajamų šaltinį pasitelkiant alternatyviosios veiklos būdus ir didesnio užimtumo galimybes.

| 1.5. | EESRK remia Europos Komisiją ir jos pastangas su visomis šalimis partnerėmis pradėti stabilų dialogą žemės ūkio ir kaimo plėtros klausimais ir yra pasirengęs padėti įgyvendinti politikos priemones ir susijusias reformas visiems suinteresuotiesiems subjektams, dedantiems pastangas, kad žemės ūkis ir kaimo plėtra taptų pagrindiniu jų bendradarbiavimo su ES sektoriumi. Dauguma ES investicijų turėtų būti skiriamos šalims, kurių prioritetinės sritys yra žemės ūkis ir kaimo plėtra. |
| --- | --- |

1.5.

EESRK remia Europos Komisiją ir jos pastangas su visomis šalimis partnerėmis pradėti stabilų dialogą žemės ūkio ir kaimo plėtros klausimais ir yra pasirengęs padėti įgyvendinti politikos priemones ir susijusias reformas visiems suinteresuotiesiems subjektams, dedantiems pastangas, kad žemės ūkis ir kaimo plėtra taptų pagrindiniu jų bendradarbiavimo su ES sektoriumi. Dauguma ES investicijų turėtų būti skiriamos šalims, kurių prioritetinės sritys yra žemės ūkis ir kaimo plėtra.

| 1.6. | EESRK primygtinai ragina ES padėti Rytų partnerystės šalims, kartu su visais suinteresuotaisiais subjektais, rengti ilgalaikes žemės ūkio ir kaimo plėtros strategijas ir nacionaliniu bei vietos lygmenimis ugdyti reikalingus institucinius gebėjimus. |
| --- | --- |

1.6.

EESRK primygtinai ragina ES padėti Rytų partnerystės šalims, kartu su visais suinteresuotaisiais subjektais, rengti ilgalaikes žemės ūkio ir kaimo plėtros strategijas ir nacionaliniu bei vietos lygmenimis ugdyti reikalingus institucinius gebėjimus.

| 1.7. | EESRK išreiškia norą, kad pradėjus naudoti Rytų partnerystės šalims skirtas ES lėšas būtų griežtai taikoma stebėsenos sistema. |
| --- | --- |

1.7.

EESRK išreiškia norą, kad pradėjus naudoti Rytų partnerystės šalims skirtas ES lėšas būtų griežtai taikoma stebėsenos sistema.

| 1.8. | EESRK ragina strategiškai modernizuoti Rytų partnerystės šalių žemės ūkio sektorių, kad būtų galima tvariai didinti vietinę saugaus maisto gamybą. EESRK mano, kad ES turėtų ir ateityje labai padėti Rytų partnerystės šalims gerinti jų produktų sanitarinius ir fitosanitarinius standartus (SFS) ir rengti kaimo plėtros programas. Tikimės, kad IVLPE bus tinkamai įgyvendinta ir bus veiksminga taip pat ir šioje srityje. |
| --- | --- |

1.8.

EESRK ragina strategiškai modernizuoti Rytų partnerystės šalių žemės ūkio sektorių, kad būtų galima tvariai didinti vietinę saugaus maisto gamybą. EESRK mano, kad ES turėtų ir ateityje labai padėti Rytų partnerystės šalims gerinti jų produktų sanitarinius ir fitosanitarinius standartus (SFS) ir rengti kaimo plėtros programas. Tikimės, kad IVLPE bus tinkamai įgyvendinta ir bus veiksminga taip pat ir šioje srityje.

| 1.9. | EESRK labai vertina Europos žemės ūkio ir kaimo plėtros kaimynystės programą, kuri pradėta įgyvendinti siekiant remti šį sektorių ir tikisi, kad ji, kartu su jau įgyvendinamomis ar dar tik planuojamomis programomis kitose šalyse, prisidės didinant pažangą žemės ūkyje ir gerinant gyvenimo sąlygas viso Rytų partnerystės regiono kaimo vietovėse. |
| --- | --- |

1.9.

EESRK labai vertina Europos žemės ūkio ir kaimo plėtros kaimynystės programą, kuri pradėta įgyvendinti siekiant remti šį sektorių ir tikisi, kad ji, kartu su jau įgyvendinamomis ar dar tik planuojamomis programomis kitose šalyse, prisidės didinant pažangą žemės ūkyje ir gerinant gyvenimo sąlygas viso Rytų partnerystės regiono kaimo vietovėse.

| 1.10. | EESRK aiškiai išreiškia savo pasirengimą dalytis ES patirtimi ir praktinėmis žiniomis įgyvendinant ENPARD programas ir kuriant solidžią partnerystę siekiant kaimo plėtros ir tvaraus šių regionų žemės ūkio potencialo vystymosi. Tai ne tik padės sukurti daugiau darbo vietų, bet ir padės pagerinti kaimo vietovių žmonių gyvenimo kokybę. Be to, parama žemės ūkiui ir kaimo plėtrai yra ir svarbiausias ES įsipareigojimų prisidėti prie integracinio augimo kaimyninėse šalyse elementas. |
| --- | --- |

1.10.

EESRK aiškiai išreiškia savo pasirengimą dalytis ES patirtimi ir praktinėmis žiniomis įgyvendinant ENPARD programas ir kuriant solidžią partnerystę siekiant kaimo plėtros ir tvaraus šių regionų žemės ūkio potencialo vystymosi. Tai ne tik padės sukurti daugiau darbo vietų, bet ir padės pagerinti kaimo vietovių žmonių gyvenimo kokybę. Be to, parama žemės ūkiui ir kaimo plėtrai yra ir svarbiausias ES įsipareigojimų prisidėti prie integracinio augimo kaimyninėse šalyse elementas.

| 1.11. | EESRK primygtinai ragina atsižvelgti į ES patirtį įgyvendinant žemės ūkio ir kaimo vietovių reformas narystei besirengiančiose šalyse, o kartu ir į įvairią šalyse partnerėse sukauptą patirtį ir jų įdėtas pastangas. EESRK ragina daugiau dėmesio skirti pilietinės visuomenės ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimui sektoriuje. |
| --- | --- |

1.11.

EESRK primygtinai ragina atsižvelgti į ES patirtį įgyvendinant žemės ūkio ir kaimo vietovių reformas narystei besirengiančiose šalyse, o kartu ir į įvairią šalyse partnerėse sukauptą patirtį ir jų įdėtas pastangas. EESRK ragina daugiau dėmesio skirti pilietinės visuomenės ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimui sektoriuje.

| 1.12. | Šia nuomone EESRK taip pat aiškiai išreiškia savo pageidavimą, kad pilietinei visuomenei būtų daug plačiau atstovaujama 2-ojoje platformoje – „Ekonominė integracija ir konvergencija su ES politika“, jos Žemės ūkio ir kaimo plėtros grupėje, Aplinkos ir klimato kaitos grupėje, siekiant skatinti žaliąsias technologijas, ekologines inovacijas ir biologinę įvairovę, Prekybos grupėje SFS klausimais ir MVĮ grupėje, kur Komiteto ekspertų žinios ir gebėjimai gali būti svarus įnašas. |
| --- | --- |

1.12.

Šia nuomone EESRK taip pat aiškiai išreiškia savo pageidavimą, kad pilietinei visuomenei būtų daug plačiau atstovaujama 2-ojoje platformoje – „Ekonominė integracija ir konvergencija su ES politika“, jos Žemės ūkio ir kaimo plėtros grupėje, Aplinkos ir klimato kaitos grupėje, siekiant skatinti žaliąsias technologijas, ekologines inovacijas ir biologinę įvairovę, Prekybos grupėje SFS klausimais ir MVĮ grupėje, kur Komiteto ekspertų žinios ir gebėjimai gali būti svarus įnašas.

| 1.13. | Parama žemės ūkiui galėtų tapti ekonominių reformų Rytų partnerystės šalyse pagrindu stipresniems ekonominiams ir prekybiniams ryšiams su ES plėtoti. Tai užtikrintų ir patikimą apsaugą nuo prekybos su kitais partneriais trikdžių. |
| --- | --- |

1.13.

Parama žemės ūkiui galėtų tapti ekonominių reformų Rytų partnerystės šalyse pagrindu stipresniems ekonominiams ir prekybiniams ryšiams su ES plėtoti. Tai užtikrintų ir patikimą apsaugą nuo prekybos su kitais partneriais trikdžių.

2.   Nuomonės rengimo aplinkybės

| 2.1. | Rytų partnerystę sudaro šešios šalys dviejose geografinėse vietovėse – Pietų Kaukaze, kuris apima Gruziją, Armėniją ir Azerbaidžaną Rytų Europos ir Pietvakarių Azijos pasienyje tarp Juodosios ir Kaspijos jūrų, ir Moldovą, Ukrainą bei Baltarusiją. Padėtis Rytų partnerystės šalyse yra gana dinamiška. Dvi iš šių šalių – Baltarusija ir Armėnija (2) – jau tapo Eurazijos ekonominės sąjungos narėmis. Ukrainoje krizė tebesitęsia, kartu nuolat blogėja valstybės institucijų padėtis ir teisinės valstybės principo taikymas, o tai, atrodo, lemia didelio masto žemės supirkinėjimą (3). Susirėmimai Armėnijos ir Azerbaidžano pasienyje tęsiasi ir daro poveikį šio krašto vystymuisi. |
| --- | --- |

2.1.

Rytų partnerystę sudaro šešios šalys dviejose geografinėse vietovėse – Pietų Kaukaze, kuris apima Gruziją, Armėniją ir Azerbaidžaną Rytų Europos ir Pietvakarių Azijos pasienyje tarp Juodosios ir Kaspijos jūrų, ir Moldovą, Ukrainą bei Baltarusiją. Padėtis Rytų partnerystės šalyse yra gana dinamiška. Dvi iš šių šalių – Baltarusija ir Armėnija (2) – jau tapo Eurazijos ekonominės sąjungos narėmis. Ukrainoje krizė tebesitęsia, kartu nuolat blogėja valstybės institucijų padėtis ir teisinės valstybės principo taikymas, o tai, atrodo, lemia didelio masto žemės supirkinėjimą (3). Susirėmimai Armėnijos ir Azerbaidžano pasienyje tęsiasi ir daro poveikį šio krašto vystymuisi.

| 2.2. | Komitetas pateikė nuomonių Rytų partnerystės klausimais (4), bet jose niekada nebuvo svarstomos šių šalių kaimo vietovių, žemės ūkio ir tvaraus vystymosi problemos. Todėl šioje nuomonėje daugiausia bus kalbama apie tai, kas padėtų pagerinti kaimo vietovių vystymąsi ir užtikrinti tvarumą Rytų partnerystės šalyse. |
| --- | --- |

2.2.

Komitetas pateikė nuomonių Rytų partnerystės klausimais (4), bet jose niekada nebuvo svarstomos šių šalių kaimo vietovių, žemės ūkio ir tvaraus vystymosi problemos. Todėl šioje nuomonėje daugiausia bus kalbama apie tai, kas padėtų pagerinti kaimo vietovių vystymąsi ir užtikrinti tvarumą Rytų partnerystės šalyse.

| 2.3. | ES pripažįsta žemės ūkio, kaimo vietovių ir tvaraus vystymosi Rytų partnerystės šalyse svarbą ir pradėjo įgyvendinti ENPARD siekdama remti šį sektorių. |
| --- | --- |

2.3.

ES pripažįsta žemės ūkio, kaimo vietovių ir tvaraus vystymosi Rytų partnerystės šalyse svarbą ir pradėjo įgyvendinti ENPARD siekdama remti šį sektorių.

| 2.4. | Platformos yra pagrindinės Rytų partnerystės daugiašalės strategijos priemonės. 2 platforma, skirta šalių partnerių ir ES ekonominei integracijai ir konvergencijai su ES politika; tokiu būdu ji prisideda prie Rytų partnerystės tikslų įgyvendinimo. 2 platforma ir įvairiomis jos grupėmis ir darbo sritimis siekiama prisidėti prie pažangaus, tvaraus ir integracinio laisvosios rinkos ekonomikos vystymosi šalyse partnerėse. |
| --- | --- |

2.4.

Platformos yra pagrindinės Rytų partnerystės daugiašalės strategijos priemonės. 2 platforma, skirta šalių partnerių ir ES ekonominei integracijai ir konvergencijai su ES politika; tokiu būdu ji prisideda prie Rytų partnerystės tikslų įgyvendinimo. 2 platforma ir įvairiomis jos grupėmis ir darbo sritimis siekiama prisidėti prie pažangaus, tvaraus ir integracinio laisvosios rinkos ekonomikos vystymosi šalyse partnerėse.

| 2.5. | Atsižvelgiant į žemės ūkio ir kaimo vietovių svarbą tolesniam tvariam ir integraciniam Rytų partnerystės šalių vystymuisi, 2012 m. pabaigoje buvo įsteigta žemės ūkio ir kaimo plėtros grupė, kuri buvo susieta su Europos žemės ūkio ir kaimo plėtros kaimynystės programa. |
| --- | --- |

2.5.

Atsižvelgiant į žemės ūkio ir kaimo vietovių svarbą tolesniam tvariam ir integraciniam Rytų partnerystės šalių vystymuisi, 2012 m. pabaigoje buvo įsteigta žemės ūkio ir kaimo plėtros grupė, kuri buvo susieta su Europos žemės ūkio ir kaimo plėtros kaimynystės programa.

| 2.6. | Aplinkos ir klimato kaitos grupėje daugiausia dėmesio skiriama bendradarbiavimui, siekiant užtikrinti asociacijos susitarimų įgyvendinimą ir laipsnišką teisės aktų derinimą su ES acquis aplinkos ir klimato kaitos srityje. Tai apima geresnio derinimo su ES standartais, keitimosi informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais, administracinių gebėjimų stiprinimo ir paramos pilietinės visuomenės vystymuisi propagavimą. Be kita ko, diskusijų ir veiklos temos yra atliekų mažinimas ir perdirbimas, oro tarša, biologinė įvairovė ir vandentvarka. Grupė taip pat bando plėtoti regioninį dialogą klimato kaitos politikos klausimais, siekiant labiau atkreipti visuomenės dėmesį ir stiprinti šalių partnerių derybų gebėjimus ir bendradarbiauti su ES valstybėmis narėmis pasaulinėse derybose dėl klimato kaitos. |
| --- | --- |

2.6.

Aplinkos ir klimato kaitos grupėje daugiausia dėmesio skiriama bendradarbiavimui, siekiant užtikrinti asociacijos susitarimų įgyvendinimą ir laipsnišką teisės aktų derinimą su ES acquis aplinkos ir klimato kaitos srityje. Tai apima geresnio derinimo su ES standartais, keitimosi informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais, administracinių gebėjimų stiprinimo ir paramos pilietinės visuomenės vystymuisi propagavimą. Be kita ko, diskusijų ir veiklos temos yra atliekų mažinimas ir perdirbimas, oro tarša, biologinė įvairovė ir vandentvarka. Grupė taip pat bando plėtoti regioninį dialogą klimato kaitos politikos klausimais, siekiant labiau atkreipti visuomenės dėmesį ir stiprinti šalių partnerių derybų gebėjimus ir bendradarbiauti su ES valstybėmis narėmis pasaulinėse derybose dėl klimato kaitos.

| 2.7. | 2014 m. padaryta didelė pažanga įgyvendinant Rytų partnerystės politiką. Su Gruzija, Moldova ir Ukraina pasirašyti nauji asociacijos susitarimai jau laikinai taikomi. Gruzijos ir Moldovos atveju, į laikiną asociacijos susitarimo taikymą jau įtrauktos išsamią ir visapusišką laisvosios prekybos erdvę (IVLPE) reglamentuojančios nuostatos, o Ukrainai šios susitarimo dalies laikinas taikymas atidėtas iki 2015 m. pabaigos. AS/IVLPE iniciatyvos apima didelių užmojų politinių, ekonominių ir socialinių reformų darbotvarkes, padedančias atitinkamoms Rytų šalims partnerėms artėti prie ES. |
| --- | --- |

2.7.

2014 m. padaryta didelė pažanga įgyvendinant Rytų partnerystės politiką. Su Gruzija, Moldova ir Ukraina pasirašyti nauji asociacijos susitarimai jau laikinai taikomi. Gruzijos ir Moldovos atveju, į laikiną asociacijos susitarimo taikymą jau įtrauktos išsamią ir visapusišką laisvosios prekybos erdvę (IVLPE) reglamentuojančios nuostatos, o Ukrainai šios susitarimo dalies laikinas taikymas atidėtas iki 2015 m. pabaigos. AS/IVLPE iniciatyvos apima didelių užmojų politinių, ekonominių ir socialinių reformų darbotvarkes, padedančias atitinkamoms Rytų šalims partnerėms artėti prie ES.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Rytų partnerystės šalių žemės ūkio ir kaimo plėtros sektoriai skiriasi savo pobūdžiu, sudėtimi ir santykiniu dydžiu – visa tai susiję su atitinkamomis jų tradicijomis, kultūra ir organizavimo metodais. Klimatas, gamtos ištekliai ir vieta lemia gamtines kliūtis. |
| --- | --- |

3.1.

Rytų partnerystės šalių žemės ūkio ir kaimo plėtros sektoriai skiriasi savo pobūdžiu, sudėtimi ir santykiniu dydžiu – visa tai susiję su atitinkamomis jų tradicijomis, kultūra ir organizavimo metodais. Klimatas, gamtos ištekliai ir vieta lemia gamtines kliūtis.

| 3.2. | Žemės ūkis yra vienas pagrindinių visų Rytų partnerystės šalių ekonomikos sektorių. Jame dirba didelė dalis jų gyventojų ir, po dešimtmečius trukusių sunkumų, jis vis dar turi didelį vystymosi potencialą. Reikia dėti visas pastangas siekiant užtikrinti, kad našesnio žemės ūkio sektoriaus vystymas būtų naudingas ūkininkams ir kaimo vietovėms. |
| --- | --- |

3.2.

Žemės ūkis yra vienas pagrindinių visų Rytų partnerystės šalių ekonomikos sektorių. Jame dirba didelė dalis jų gyventojų ir, po dešimtmečius trukusių sunkumų, jis vis dar turi didelį vystymosi potencialą. Reikia dėti visas pastangas siekiant užtikrinti, kad našesnio žemės ūkio sektoriaus vystymas būtų naudingas ūkininkams ir kaimo vietovėms.

| 3.3. | Daugelis Rytų partnerystės šalių gyventojų gyvena kaimo vietovėse, kurių pragyvenimo šaltinis tam tikru mastu yra maži ir suskaidyti žemės sklypai ir valstybei ar bendruomenėms priklausančių ganyklų naudojimas. Šie nedideli ūkiai turi labai ribotus išteklius ir mažą augimo potencialą. Daugeliu atvejų smulkūs ūkininkai iš esmės pagamina beveik visus šalies žemės ūkio produktus. Smulkių ūkininkų pagaminti produktai dažnai pirmiausia būna skirti savo natūrinio arba pusiau natūrinio ūkio reikmėms. Dėl ribotos prieigos prie organizuotų rinkų ir suprastėjusios bei apleistos kaimo infrastruktūros produktų perteklių parduoti yra sudėtinga. Pagrindinės problemos (ypač Pietų Kaukaze) – nepakankamo masto bendradarbiavimas, mokymas ir švietimas žemės ūkio sektoriuje ir tinkamos mokesčių sistemos nebuvimas. |
| --- | --- |

3.3.

Daugelis Rytų partnerystės šalių gyventojų gyvena kaimo vietovėse, kurių pragyvenimo šaltinis tam tikru mastu yra maži ir suskaidyti žemės sklypai ir valstybei ar bendruomenėms priklausančių ganyklų naudojimas. Šie nedideli ūkiai turi labai ribotus išteklius ir mažą augimo potencialą. Daugeliu atvejų smulkūs ūkininkai iš esmės pagamina beveik visus šalies žemės ūkio produktus. Smulkių ūkininkų pagaminti produktai dažnai pirmiausia būna skirti savo natūrinio arba pusiau natūrinio ūkio reikmėms. Dėl ribotos prieigos prie organizuotų rinkų ir suprastėjusios bei apleistos kaimo infrastruktūros produktų perteklių parduoti yra sudėtinga. Pagrindinės problemos (ypač Pietų Kaukaze) – nepakankamo masto bendradarbiavimas, mokymas ir švietimas žemės ūkio sektoriuje ir tinkamos mokesčių sistemos nebuvimas.

| 3.4. | Žemės ūkio rinkų dinamika ir maisto produktų kainų svyravimas parodė, kad Rytų partnerystės šalims būtina vystyti žemės ūkio ir kaimo plėtros politiką, įskaitant smulkiems ūkininkams skirtas priemones. Viena vertus, reikia modernizuoti žemės ūkį ir tvariai didinti gamybą, antra vertus, būtina vystyti kaimo vietoves, infrastruktūrą ir didinti pajamų įsigijimo galimybes, kurios užtikrintų geresnę gyvenimo kokybę ir šviesesnių perspektyvų šeimoms. |
| --- | --- |

3.4.

Žemės ūkio rinkų dinamika ir maisto produktų kainų svyravimas parodė, kad Rytų partnerystės šalims būtina vystyti žemės ūkio ir kaimo plėtros politiką, įskaitant smulkiems ūkininkams skirtas priemones. Viena vertus, reikia modernizuoti žemės ūkį ir tvariai didinti gamybą, antra vertus, būtina vystyti kaimo vietoves, infrastruktūrą ir didinti pajamų įsigijimo galimybes, kurios užtikrintų geresnę gyvenimo kokybę ir šviesesnių perspektyvų šeimoms.

| 3.5. | Daugumoje šalių šiuo metu įgyvendinamos regionų plėtrai skirtos programos, įskaitant bandomąsias programas, kuriomis siekiama išnaudoti alternatyviosios veiklos kaimo vietovėse teikiamas pajamų ir užimtumo galimybes. Jomis siekiama skatinti kaimo vietovių vystymą ir ekonominės veiklos įvairinimą bei mažinti regionų skirtumus (5). |
| --- | --- |

3.5.

Daugumoje šalių šiuo metu įgyvendinamos regionų plėtrai skirtos programos, įskaitant bandomąsias programas, kuriomis siekiama išnaudoti alternatyviosios veiklos kaimo vietovėse teikiamas pajamų ir užimtumo galimybes. Jomis siekiama skatinti kaimo vietovių vystymą ir ekonominės veiklos įvairinimą bei mažinti regionų skirtumus (5).

| 3.6. | Visose Rytų partnerystės šalyse kaimo gyventojai jau seniai laikomi savaime suprantamu dalyku ir dažnai ignoruojami politikos ir programavimo procese. Vienas iš šio politinio vakuumo pasekmių buvo laipsniškas kaimo vietovių tuštėjimas, kadangi ekonomiškai aktyvūs gyventojai išvyksta į miestus arba užsienį. Siekiant įveikti šias neigiamas demografines tendencijas ir atsižvelgiant į žemės ūkio pramonei stiprinti reikalingą aktyvią darbo jėgą, būtina gerinti infrastruktūros ir sveikatos priežiūros kokybę bei užtikrinti solidesnius politinius ir institucijų įsipareigojimus. |
| --- | --- |

3.6.

Visose Rytų partnerystės šalyse kaimo gyventojai jau seniai laikomi savaime suprantamu dalyku ir dažnai ignoruojami politikos ir programavimo procese. Vienas iš šio politinio vakuumo pasekmių buvo laipsniškas kaimo vietovių tuštėjimas, kadangi ekonomiškai aktyvūs gyventojai išvyksta į miestus arba užsienį. Siekiant įveikti šias neigiamas demografines tendencijas ir atsižvelgiant į žemės ūkio pramonei stiprinti reikalingą aktyvią darbo jėgą, būtina gerinti infrastruktūros ir sveikatos priežiūros kokybę bei užtikrinti solidesnius politinius ir institucijų įsipareigojimus.

| 3.7. | Pietų Kaukazo žemės ūkio sektorius ne visiškai išnaudoja savo potencialą ir šiuo metu pasižymi žemu našumu ir konkurencingumu. Gamtinio kapitalo (žemės, vandens, miškų ir kt.), kalnuotų vietovių būklės prastėjimas, derliaus ir gyvūninės produkcijos mažėjimas, žala biologinei įvairovei ir nepastovi ekologinė pusiausvyra – tai keletas priežasčių, trukdančių ūkininkavimo sektoriaus plėtrai. Skurdas kaimo vietovėse, įsidarbinimo galimybių stoka ir žemi gyvenimo kaime kokybės standartai yra Pietų Kaukazo kaimo vietovių pažeidžiamumą didinantys veiksniai. |
| --- | --- |

3.7.

Pietų Kaukazo žemės ūkio sektorius ne visiškai išnaudoja savo potencialą ir šiuo metu pasižymi žemu našumu ir konkurencingumu. Gamtinio kapitalo (žemės, vandens, miškų ir kt.), kalnuotų vietovių būklės prastėjimas, derliaus ir gyvūninės produkcijos mažėjimas, žala biologinei įvairovei ir nepastovi ekologinė pusiausvyra – tai keletas priežasčių, trukdančių ūkininkavimo sektoriaus plėtrai. Skurdas kaimo vietovėse, įsidarbinimo galimybių stoka ir žemi gyvenimo kaime kokybės standartai yra Pietų Kaukazo kaimo vietovių pažeidžiamumą didinantys veiksniai.

| 3.8. | Rytų partnerystės šalyse vis dar yra trūkumų, susijusių su standartais, taisyklėmis, teisės aktais ir lyginamąja informacija. Būtina nustatyti bendrus standartus, kurie atitiktų tarptautinius ir ES standartus, įskaitant atitikties priemones – galiojančių taisyklių stebėsenos ir tikrinimo mechanizmus. Nepakankamai išvystytos maisto saugos ir gyvūnų sveikatos sistemos, ypač Pietų Kaukazo šalyse, reikalauja daug pastangų ir darbo atitikties SFS standartams, visų pirma gyvūnų ir gyvūninių produktų veterinarijos ir sanitarijos standartams, srityje. |
| --- | --- |

3.8.

Rytų partnerystės šalyse vis dar yra trūkumų, susijusių su standartais, taisyklėmis, teisės aktais ir lyginamąja informacija. Būtina nustatyti bendrus standartus, kurie atitiktų tarptautinius ir ES standartus, įskaitant atitikties priemones – galiojančių taisyklių stebėsenos ir tikrinimo mechanizmus. Nepakankamai išvystytos maisto saugos ir gyvūnų sveikatos sistemos, ypač Pietų Kaukazo šalyse, reikalauja daug pastangų ir darbo atitikties SFS standartams, visų pirma gyvūnų ir gyvūninių produktų veterinarijos ir sanitarijos standartams, srityje.

| 3.9. | EESRK mano, kad reikia dėti visas pastangas siekiant užtikrinti, kad našesnio žemės ūkio sektoriaus vystymas būtų naudingas vartotojams, ūkininkams ir kaimo vietovėms, kurios dažniausiai visose šalyse būna skurdesnės. Atsižvelgdama į tai, pastaraisiais metais ES, kartu su Rytų partnerėmis, pradėjo įgyvendinti didelį programų rinkinį, pradedant konkrečios techninės pagalbos teikimu labai didelėms sektoriaus programoms ir baigiant parama išsamioms reformoms žemės ūkio, kaimo plėtros ir maisto saugos srityse. Bet kuriuo atveju EESRK pritaria griežtai žemės ūkio reformų veiksmingumo stebėsenai Rytų partnerystės šalyse. |
| --- | --- |

3.9.

EESRK mano, kad reikia dėti visas pastangas siekiant užtikrinti, kad našesnio žemės ūkio sektoriaus vystymas būtų naudingas vartotojams, ūkininkams ir kaimo vietovėms, kurios dažniausiai visose šalyse būna skurdesnės. Atsižvelgdama į tai, pastaraisiais metais ES, kartu su Rytų partnerėmis, pradėjo įgyvendinti didelį programų rinkinį, pradedant konkrečios techninės pagalbos teikimu labai didelėms sektoriaus programoms ir baigiant parama išsamioms reformoms žemės ūkio, kaimo plėtros ir maisto saugos srityse. Bet kuriuo atveju EESRK pritaria griežtai žemės ūkio reformų veiksmingumo stebėsenai Rytų partnerystės šalyse.

| 3.10. | EESRK ragina EK ir EP individualios valstybės lygiu aktyviai dalyvauti atnaujintame ir gilesniame politiniame dialoge dėl strateginio planavimo ir reformų žemės ūkio, miškininkystės ir tvaraus vystymosi srityse, laikantis nustatytų taisyklių ir didinant žemės ūkio struktūrų konkurencingumą bei vietos žemės ūkio rinkų skaidrumą. |
| --- | --- |

3.10.

EESRK ragina EK ir EP individualios valstybės lygiu aktyviai dalyvauti atnaujintame ir gilesniame politiniame dialoge dėl strateginio planavimo ir reformų žemės ūkio, miškininkystės ir tvaraus vystymosi srityse, laikantis nustatytų taisyklių ir didinant žemės ūkio struktūrų konkurencingumą bei vietos žemės ūkio rinkų skaidrumą.

| 3.11. | EESRK mano, kad norint paremti Rytų partnerystės šalių žemės ūkio vystymą, visų pirma reikėtų steigti ir stiprinti vietos žemės ūkio organizacijas įgyvendinant vystymo projektus, kuriais būtų siekiama pagerinti ūkininkų atstovavimą ir dalyvavimą sprendimų priėmimo procese. |
| --- | --- |

3.11.

EESRK mano, kad norint paremti Rytų partnerystės šalių žemės ūkio vystymą, visų pirma reikėtų steigti ir stiprinti vietos žemės ūkio organizacijas įgyvendinant vystymo projektus, kuriais būtų siekiama pagerinti ūkininkų atstovavimą ir dalyvavimą sprendimų priėmimo procese.

| 3.12. | Vykdydama savo veiklą Rytų partnerystės šalyse ES turėtų sutelkti dėmesį į verslumą, nes verslumo skatinimas kaimo vietovėse yra labai svarbus; tai būtų galima pasiekti sukuriant tinkamą verslo aplinką: galimybes gauti veiklos pradžios kapitalą, bankų paskolas ir tinkamas mokesčių paskatas. |
| --- | --- |

3.12.

Vykdydama savo veiklą Rytų partnerystės šalyse ES turėtų sutelkti dėmesį į verslumą, nes verslumo skatinimas kaimo vietovėse yra labai svarbus; tai būtų galima pasiekti sukuriant tinkamą verslo aplinką: galimybes gauti veiklos pradžios kapitalą, bankų paskolas ir tinkamas mokesčių paskatas.

| 3.13. | EESRK nuomone, itin svarbu tinkamai pabrėžti ir įvertinti moterų ir jaunimo vaidmenį žemės ūkyje ir kaimo vietovėse, į kaimo plėtros planus plačiau įtraukiant profesinio mokymo ir specialias priemones. |
| --- | --- |

3.13.

EESRK nuomone, itin svarbu tinkamai pabrėžti ir įvertinti moterų ir jaunimo vaidmenį žemės ūkyje ir kaimo vietovėse, į kaimo plėtros planus plačiau įtraukiant profesinio mokymo ir specialias priemones.

| 3.14. | EESRK tikisi, kad Aplinkos ir klimato kaitos grupei pavyks sėkmingai įgyvendinti šiuos tris projektus antrojo forumo – „Ekonominė integracija ir konvergencija su ES politika“ projektus: „Bendra informacijos apie aplinką sistema“(BIAS) (6), ŽALIASIS projektas (7) ir „Clima East“ projektas (8). |
| --- | --- |

3.14.

EESRK tikisi, kad Aplinkos ir klimato kaitos grupei pavyks sėkmingai įgyvendinti šiuos tris projektus antrojo forumo – „Ekonominė integracija ir konvergencija su ES politika“ projektus: „Bendra informacijos apie aplinką sistema“(BIAS) (6), ŽALIASIS projektas (7) ir „Clima East“ projektas (8).

| 3.15. | EESRK ragina EK ir EP toliau dėti pastangas siekiant gerinti aplinkos valdymą ir duomenų rinkimo bei valdymo sistemas Rytų partnerystės regione, padėti Rytų partnerystės šalims spręsti su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos susijusius klausimus, sutelkti dėmesį į žaliosios politikos priemones ir supažindinti su tvaraus vartojimo ir gamybos modeliais. |
| --- | --- |

3.15.

EESRK ragina EK ir EP toliau dėti pastangas siekiant gerinti aplinkos valdymą ir duomenų rinkimo bei valdymo sistemas Rytų partnerystės regione, padėti Rytų partnerystės šalims spręsti su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos susijusius klausimus, sutelkti dėmesį į žaliosios politikos priemones ir supažindinti su tvaraus vartojimo ir gamybos modeliais.

| 3.16. | EESRK pripažįsta tvaraus vystymosi programos „Ekologiška ekonomika Rytų kaimynystės šalyse“ („EaP GREEN“), kurią, bendradarbiaudama su Jungtinių Tautų Europos ekonomine komisija (JT EEK), Jungtinių Tautų aplinkos programa (JTAP) ir Jungtinių Tautų pramonės plėtros organizacija (angl. UNIDO), įgyvendina EBPO siekdama padėti Rytų partnerystės šalims pereiti prie ekologiškos ekonomikos. |
| --- | --- |

3.16.

EESRK pripažįsta tvaraus vystymosi programos „Ekologiška ekonomika Rytų kaimynystės šalyse“ („EaP GREEN“), kurią, bendradarbiaudama su Jungtinių Tautų Europos ekonomine komisija (JT EEK), Jungtinių Tautų aplinkos programa (JTAP) ir Jungtinių Tautų pramonės plėtros organizacija (angl. UNIDO), įgyvendina EBPO siekdama padėti Rytų partnerystės šalims pereiti prie ekologiškos ekonomikos.

4.   Konkrečioms šalims skirtos pastabos

4.1.   
  Armėnija

| 4.1.1. | Armėnijoje žemės ūkis yra vienas pagrindinių ekonomikos sektorių, maždaug trečdalis gyventojų gyvena retai apgyvendintose ir kalnuotose kaimo teritorijose, kuriose mažai pesticidų naudojantis, natūrinis ir pusiau natūrinis ūkininkavimas yra svarbus pragyvenimo šaltinis. Beveik visa bendroji žemės ūkio produkcija (apie 97 %) yra gaminama smulkiuose ūkiuose. |
| --- | --- |

4.1.1.

Armėnijoje žemės ūkis yra vienas pagrindinių ekonomikos sektorių, maždaug trečdalis gyventojų gyvena retai apgyvendintose ir kalnuotose kaimo teritorijose, kuriose mažai pesticidų naudojantis, natūrinis ir pusiau natūrinis ūkininkavimas yra svarbus pragyvenimo šaltinis. Beveik visa bendroji žemės ūkio produkcija (apie 97 %) yra gaminama smulkiuose ūkiuose.

| 4.1.2. | Be to, Armėnija įgyvendino vieną išsamiausių žemės reformų programų – iki 1994 m. vidurio didžioji žemės ūkio paskirties žemės dalis buvo privatizuota. Todėl žemė buvo padalyta į daugiau kaip 1,2 mln. sklypų. |
| --- | --- |

4.1.2.

Be to, Armėnija įgyvendino vieną išsamiausių žemės reformų programų – iki 1994 m. vidurio didžioji žemės ūkio paskirties žemės dalis buvo privatizuota. Todėl žemė buvo padalyta į daugiau kaip 1,2 mln. sklypų.

| 4.1.3. | Armėnijos žemės ištekliai yra riboti, ariamos žemės plotai sudaro tik 16,8 % viso šalies ploto. Derlingame vulkaninio pobūdžio dirvožemyje galima auginti kviečius ir miežius, o kartu ir ganyti gyvulius. Iš drėkinamų augalų, be kita ko, auginami abrikosai, persikai, slyvos, obuoliai, vyšnios, graikiniai riešutai, svarainiai, figos, granatai ir kiti vaisiai bei vynuogės, iš kurių gaminamas tarptautiniu mastu žinomas brendis. |
| --- | --- |

4.1.3.

Armėnijos žemės ištekliai yra riboti, ariamos žemės plotai sudaro tik 16,8 % viso šalies ploto. Derlingame vulkaninio pobūdžio dirvožemyje galima auginti kviečius ir miežius, o kartu ir ganyti gyvulius. Iš drėkinamų augalų, be kita ko, auginami abrikosai, persikai, slyvos, obuoliai, vyšnios, graikiniai riešutai, svarainiai, figos, granatai ir kiti vaisiai bei vynuogės, iš kurių gaminamas tarptautiniu mastu žinomas brendis.

| 4.1.4. | Derybos dėl Asociacijos susitarimo, įskaitant IVLPE, buvo užbaigtos 2013 m. liepos mėn. Tačiau 2013 m. rugsėjo mėn. paskelbus, kad Armėnija įstojo į Muitų sąjungą, Asociacijos susitarimas pasirašytas nebuvo, nes jis nesuderinamas su naryste Muitų sąjungoje. Europos Sąjunga toliau bendradarbiauja su Armėnija visose srityse, kuriose – po šio pasirinkimo – įmanoma. |
| --- | --- |

4.1.4.

Derybos dėl Asociacijos susitarimo, įskaitant IVLPE, buvo užbaigtos 2013 m. liepos mėn. Tačiau 2013 m. rugsėjo mėn. paskelbus, kad Armėnija įstojo į Muitų sąjungą, Asociacijos susitarimas pasirašytas nebuvo, nes jis nesuderinamas su naryste Muitų sąjungoje. Europos Sąjunga toliau bendradarbiauja su Armėnija visose srityse, kuriose – po šio pasirinkimo – įmanoma.

4.2.   
  Azerbaidžanas

| 4.2.1. | Kadangi Azerbaidžano ekonomika priklauso nuo naftos ir dujų, kaip pagrindinio sektoriaus, žemės ūkis yra labai svarbus šalies su nafta nesusijusios ekonomikos elementas. Beveik pusė šalies gyventojų gyvena kaimo vietovėse, o jų pragyvenimo šaltinis yra žemės ūkis. |
| --- | --- |

4.2.1.

Kadangi Azerbaidžano ekonomika priklauso nuo naftos ir dujų, kaip pagrindinio sektoriaus, žemės ūkis yra labai svarbus šalies su nafta nesusijusios ekonomikos elementas. Beveik pusė šalies gyventojų gyvena kaimo vietovėse, o jų pragyvenimo šaltinis yra žemės ūkis.

| 4.2.2. | Labiausiai paplitęs yra mišrusis žemės ūkis, kuriame auginamos panašios kultūros. Pagrindinės Azerbaidžane auginamos žemės ūkio kultūros yra prekiniai javai, vynuogės, medvilnė, tabakas, citrusiniai vaisiai ir daržovės. Kiti svarbūs žemės ūkio produktai yra gyvuliai, pieno produktai, vynas ir spiritiniai gėrimai. |
| --- | --- |

4.2.2.

Labiausiai paplitęs yra mišrusis žemės ūkis, kuriame auginamos panašios kultūros. Pagrindinės Azerbaidžane auginamos žemės ūkio kultūros yra prekiniai javai, vynuogės, medvilnė, tabakas, citrusiniai vaisiai ir daržovės. Kiti svarbūs žemės ūkio produktai yra gyvuliai, pieno produktai, vynas ir spiritiniai gėrimai.

| 4.2.3. | 2010 m. ES ir Azerbaidžanas pradėjo derybas dėl Asociacijos susitarimo (išskyrus IVLPE – tai susiję su paraiška PPO, dėl kurios sprendimas dar nepriimtas). Azerbaidžano Vyriausybė 1997 m. oficialiai kreipėsi į PPO sekretoriatą dėl narystės PPO ir diskusijos tebevyksta. |
| --- | --- |

4.2.3.

2010 m. ES ir Azerbaidžanas pradėjo derybas dėl Asociacijos susitarimo (išskyrus IVLPE – tai susiję su paraiška PPO, dėl kurios sprendimas dar nepriimtas). Azerbaidžano Vyriausybė 1997 m. oficialiai kreipėsi į PPO sekretoriatą dėl narystės PPO ir diskusijos tebevyksta.

4.3.   
  Baltarusija

| 4.3.1. | Baltarusijos žemės ūkio sektoriuje dirba maždaug viena dešimtoji darbo jėgos; jame dominuoja dideli kolektyviniai ir valstybiniai ūkiai. Šalyje daugiausiai užsiimama mišria augalininkyste ir gyvulininkyste. Kitos svarbios lauko kultūros yra bulvės, cukriniai runkeliai, miežiai, rugiai ir kukurūzai; didelė grūdinių kultūrų dalis naudojama pašarams. Pagrindiniai auginami gyvuliai yra galvijai, naminiai paukščiai ir kiaulės. Beveik du penktadalius Baltarusijos užima miškai, kurie naudojami medienos ir popieriaus gaminiams gaminti. |
| --- | --- |

4.3.1.

Baltarusijos žemės ūkio sektoriuje dirba maždaug viena dešimtoji darbo jėgos; jame dominuoja dideli kolektyviniai ir valstybiniai ūkiai. Šalyje daugiausiai užsiimama mišria augalininkyste ir gyvulininkyste. Kitos svarbios lauko kultūros yra bulvės, cukriniai runkeliai, miežiai, rugiai ir kukurūzai; didelė grūdinių kultūrų dalis naudojama pašarams. Pagrindiniai auginami gyvuliai yra galvijai, naminiai paukščiai ir kiaulės. Beveik du penktadalius Baltarusijos užima miškai, kurie naudojami medienos ir popieriaus gaminiams gaminti.

| 4.3.2. | ES ir Baltarusijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (dėl kurio buvo deramasi nuo 1995 m.) ratifikavimas įšaldytas nuo 1997 m. reaguojant į politinę padėtį šalyje. |
| --- | --- |

4.3.2.

ES ir Baltarusijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (dėl kurio buvo deramasi nuo 1995 m.) ratifikavimas įšaldytas nuo 1997 m. reaguojant į politinę padėtį šalyje.

| 4.3.3. | 1993 m. Baltarusija pateikė paraišką dėl narystės PPO. Jos stojimo procesas tebevyksta. |
| --- | --- |

4.3.3.

1993 m. Baltarusija pateikė paraišką dėl narystės PPO. Jos stojimo procesas tebevyksta.

4.4.   
  Gruzija

| 4.4.1. | Gruzijos žemės ūkis yra labai svarbus šalies gyventojams, nes užtikrina svarbią apsaugos sistemą kaimo vietovėse, kuriose gyvena beveik pusė Gruzijos gyventojų. Kaimo žemė yra labai suskaidyta – 95 % ūkininkų yra „smulkūs“ – vienai šeimai paprastai tenka maždaug 1,2 hektaro žemės ir 2 karvės. Šį susiskaidymą labai sustiprino 1990 m. žemės privatizavimo procesas, po kurio atsirado apie pusę milijono naujos klasės ūkininkų, kurie apibūdinami kaip savarankiškai dirbantys ūkininkai. |
| --- | --- |

4.4.1.

Gruzijos žemės ūkis yra labai svarbus šalies gyventojams, nes užtikrina svarbią apsaugos sistemą kaimo vietovėse, kuriose gyvena beveik pusė Gruzijos gyventojų. Kaimo žemė yra labai suskaidyta – 95 % ūkininkų yra „smulkūs“ – vienai šeimai paprastai tenka maždaug 1,2 hektaro žemės ir 2 karvės. Šį susiskaidymą labai sustiprino 1990 m. žemės privatizavimo procesas, po kurio atsirado apie pusę milijono naujos klasės ūkininkų, kurie apibūdinami kaip savarankiškai dirbantys ūkininkai.

| 4.4.2. | Bendrą didžiausią vertę turintys žemės ūkio produktai yra pienas ir mėsa. Gyvulių augintojai turi labai nedaug kokybiškų pašarų, todėl gyvulius priversti šerti nemokamu arba labai pigiu pašaru, t. y. paleisti juos į ganyklas arba šerti šienu žiemos metu. Dėl šios priežasties pieno primilžis yra mažas, o konkurencingos mėsos gamyba labai sudėtinga. Vyno gamyba taip pat yra labai svarbi žemės ūkio sektoriaus dalis. Daugiausia ūkininkaujama derlingos upės slėnio salpose, kur pagrindiniai auginami produktai yra citrusiniai vaisiai, vynuogės ir riešutai. |
| --- | --- |

4.4.2.

Bendrą didžiausią vertę turintys žemės ūkio produktai yra pienas ir mėsa. Gyvulių augintojai turi labai nedaug kokybiškų pašarų, todėl gyvulius priversti šerti nemokamu arba labai pigiu pašaru, t. y. paleisti juos į ganyklas arba šerti šienu žiemos metu. Dėl šios priežasties pieno primilžis yra mažas, o konkurencingos mėsos gamyba labai sudėtinga. Vyno gamyba taip pat yra labai svarbi žemės ūkio sektoriaus dalis. Daugiausia ūkininkaujama derlingos upės slėnio salpose, kur pagrindiniai auginami produktai yra citrusiniai vaisiai, vynuogės ir riešutai.

| 4.4.3. | ES ir Gruzijos santykiai yra grindžiami Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu (PBS), kuris dabar pakeistas 2014 m. birželio 27 d. pasirašytu ir nuo 2014 m. rugsėjo 1 d. laikinai taikomu ES ir Gruzijos asociacijos susitarimu, įskaitant IVLPE. DCFTA numatyti plataus masto įsipareigojimai, susiję su prekyba žemės ūkio produktais. ES žemės ūkio produktų importas į Gruzijos yra visiškai liberalizuotas. |
| --- | --- |

4.4.3.

ES ir Gruzijos santykiai yra grindžiami Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu (PBS), kuris dabar pakeistas 2014 m. birželio 27 d. pasirašytu ir nuo 2014 m. rugsėjo 1 d. laikinai taikomu ES ir Gruzijos asociacijos susitarimu, įskaitant IVLPE. DCFTA numatyti plataus masto įsipareigojimai, susiję su prekyba žemės ūkio produktais. ES žemės ūkio produktų importas į Gruzijos yra visiškai liberalizuotas.

4.5.   
  Moldova

| 4.5.1. | Moldovoje žemės ūkis yra ypač svarbus. Žemės ūkio paskirties žemė sudaro apie 75 % viso žemės ploto ir didžioji jos dalis naudojama vienmečių kultūrų auginimui. Viena dešimtoji žemės yra naudojama daugiamečiams pasėliams. Moldovos gyventojai daugiausia gyvena kaimo vietovėse; žemės ūkio sektoriuje dirba 26,4 % aktyvių gyventojų, jame sukuriama 14,6 % šalies BVP. |
| --- | --- |

4.5.1.

Moldovoje žemės ūkis yra ypač svarbus. Žemės ūkio paskirties žemė sudaro apie 75 % viso žemės ploto ir didžioji jos dalis naudojama vienmečių kultūrų auginimui. Viena dešimtoji žemės yra naudojama daugiamečiams pasėliams. Moldovos gyventojai daugiausia gyvena kaimo vietovėse; žemės ūkio sektoriuje dirba 26,4 % aktyvių gyventojų, jame sukuriama 14,6 % šalies BVP.

| 4.5.2. | Po žemės reformos žemės ūkio paskirties žemės naudojimo struktūra pasikeitė. Po 1990 m. privatizavimo didelė dalis žemės išlieka suskirstyta į mažus atskirus žemės sklypus. Dėl privatizavimo proceso žemės sklypai yra vidutiniškai 1,4 ha dydžio, toliau jie skaidomi vidutiniškai į maždaug vieną milijoną atskirų sklypų, atsižvelgiant į žemės sklypo tipą (ariama, vaismedžių, vynuogynų). 0,66 mln. hektarų (26,2 %) visos žemės ūkio paskirties žemės priklauso valstybei, o 1,84 mln. hektarų (73,8 %) priklauso privačiai nuosavybei ir (arba) naudojimui. |
| --- | --- |

4.5.2.

Po žemės reformos žemės ūkio paskirties žemės naudojimo struktūra pasikeitė. Po 1990 m. privatizavimo didelė dalis žemės išlieka suskirstyta į mažus atskirus žemės sklypus. Dėl privatizavimo proceso žemės sklypai yra vidutiniškai 1,4 ha dydžio, toliau jie skaidomi vidutiniškai į maždaug vieną milijoną atskirų sklypų, atsižvelgiant į žemės sklypo tipą (ariama, vaismedžių, vynuogynų). 0,66 mln. hektarų (26,2 %) visos žemės ūkio paskirties žemės priklauso valstybei, o 1,84 mln. hektarų (73,8 %) priklauso privačiai nuosavybei ir (arba) naudojimui.

| 4.5.3. | Atsižvelgiant į žemės ūkio produkcijos vertę, augalininkystė sudaro daugiau kaip du trečdalius visos vertės, o gyvulininkystė ir paslaugos – atitinkamai maždaug 30 % ir 2,4 % Didžiausią vertę turintys žemės ūkio produktai yra vynuogės ir pienas. |
| --- | --- |

4.5.3.

Atsižvelgiant į žemės ūkio produkcijos vertę, augalininkystė sudaro daugiau kaip du trečdalius visos vertės, o gyvulininkystė ir paslaugos – atitinkamai maždaug 30 % ir 2,4 % Didžiausią vertę turintys žemės ūkio produktai yra vynuogės ir pienas.

| 4.5.4. | Nuo 1998 m. ES ir Moldovos santykiai grindžiami Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu (PBS), kuris dabar pakeistas 2014 m. birželio 27 d. pasirašytu ir nuo 2014 m. rugsėjo 1 d. laikinai taikomu ES ir Moldovos asociacijos susitarimu, įskaitant IVLPE. |
| --- | --- |

4.5.4.

Nuo 1998 m. ES ir Moldovos santykiai grindžiami Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu (PBS), kuris dabar pakeistas 2014 m. birželio 27 d. pasirašytu ir nuo 2014 m. rugsėjo 1 d. laikinai taikomu ES ir Moldovos asociacijos susitarimu, įskaitant IVLPE.

4.6.   
  Ukraina

| 4.6.1. | Iš dalies dėl turtingo dirvožemio ir palankaus klimato Ukrainos augalininkystė yra labai išplėtota. Grūdų ir bulvių produkcija yra viena didžiausių Europoje, ir šalis yra tarp didžiausių pasaulyje cukrinių runkelių ir saulėgrąžų aliejaus gamintojų. Ukrainos gyvulininkystės sektorius atsilieka nuo pasėlių sektoriaus, bet bendra produkcijos apimtis vis dar yra gerokai didesnė nei daugumos kitų Europos šalių. |
| --- | --- |

4.6.1.

Iš dalies dėl turtingo dirvožemio ir palankaus klimato Ukrainos augalininkystė yra labai išplėtota. Grūdų ir bulvių produkcija yra viena didžiausių Europoje, ir šalis yra tarp didžiausių pasaulyje cukrinių runkelių ir saulėgrąžų aliejaus gamintojų. Ukrainos gyvulininkystės sektorius atsilieka nuo pasėlių sektoriaus, bet bendra produkcijos apimtis vis dar yra gerokai didesnė nei daugumos kitų Europos šalių.

| 4.6.2. | 2007–2011 m. buvo deramasi dėl naujo Asociacijos susitarimo, įskaitant IVLPE, o 2012 m. jis buvo parafuotas. Politinė Asociacijos susitarimo dalis galiausiai buvo pasirašyta 2014 m. kovo 21 d., o likusios Susitarimo dalys, įskaitant IVLPE, buvo pasirašytos 2014 m. birželio 27 d. Nuo 2014 m. balandžio 23 d. ES vienašališkai taiko autonomines prekybos lengvatas siekdama, esant dabartinėms sąlygoms, paremti Ukrainą. |
| --- | --- |

4.6.2.

2007–2011 m. buvo deramasi dėl naujo Asociacijos susitarimo, įskaitant IVLPE, o 2012 m. jis buvo parafuotas. Politinė Asociacijos susitarimo dalis galiausiai buvo pasirašyta 2014 m. kovo 21 d., o likusios Susitarimo dalys, įskaitant IVLPE, buvo pasirašytos 2014 m. birželio 27 d. Nuo 2014 m. balandžio 23 d. ES vienašališkai taiko autonomines prekybos lengvatas siekdama, esant dabartinėms sąlygoms, paremti Ukrainą.

| 4.6.3. | 2014 m. liepos mėn. buvo pradėtas įgyvendinti ES lėšomis finansuojamas projektas „Maisto saugos kontrolės sistemos tobulinimas Ukrainoje“ (IFSSU), siekiant gerinti Ukrainos maisto produktų sanitarinę kokybę ir didinti Ukrainos vartotojų pasitikėjimą nacionaline produkcija. ES taip pat padeda Ukrainos valstybinei veterinarijos ir fitosanitarijos tarnybai gerinti maisto saugos užtikrinimo sistemą „nuo lauko iki stalo“. 33 mėnesius vyksiančio IFFSU projekto biudžetas – beveik 3,8 mln. eurų; šis projektas yra įgyvendinamas pagal prioritetinę sritį „Maisto sauga ir apsirūpinimo maistu saugumas“. |
| --- | --- |

4.6.3.

2014 m. liepos mėn. buvo pradėtas įgyvendinti ES lėšomis finansuojamas projektas „Maisto saugos kontrolės sistemos tobulinimas Ukrainoje“ (IFSSU), siekiant gerinti Ukrainos maisto produktų sanitarinę kokybę ir didinti Ukrainos vartotojų pasitikėjimą nacionaline produkcija. ES taip pat padeda Ukrainos valstybinei veterinarijos ir fitosanitarijos tarnybai gerinti maisto saugos užtikrinimo sistemą „nuo lauko iki stalo“. 33 mėnesius vyksiančio IFFSU projekto biudžetas – beveik 3,8 mln. eurų; šis projektas yra įgyvendinamas pagal prioritetinę sritį „Maisto sauga ir apsirūpinimo maistu saugumas“.

5.   Europos žemės ūkio ir kaimo plėtros kaimynystės programos (ENPARD) vaidmuo

| 5.1. | ENPARD buvo įsteigta dviem bendrais 2011 m. kovo ir gegužės mėn. paskelbtais Europos Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos komunikatais, įgyvendinant ES įsipareigojimą dėl integruoto augimo ir stabilumo kaimyninėse šalyse, pripažįstant galimą žemės ūkio svarbą apsirūpinimo maistu, tvarios gamybos srityse ir užimtumui kaimo vietovėse. |
| --- | --- |

5.1.

ENPARD buvo įsteigta dviem bendrais 2011 m. kovo ir gegužės mėn. paskelbtais Europos Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos komunikatais, įgyvendinant ES įsipareigojimą dėl integruoto augimo ir stabilumo kaimyninėse šalyse, pripažįstant galimą žemės ūkio svarbą apsirūpinimo maistu, tvarios gamybos srityse ir užimtumui kaimo vietovėse.

| 5.2. | ES siūlo su visomis šalimis partnerėmis pradėti dialogą ENPARD klausimais ir yra pasirengusi visiems suinteresuotiesiems subjektams, siekiantiems, kad žemės ūkis ir kaimo plėtra taptų pagrindiniu bendradarbiavimo su ES sektoriumi, padėti įgyvendinti ENPARD politikos priemones ir susijusias reformas. Tai apima paramą ilgalaikių žemės ūkio ir kaimo plėtros strategijų rengimui kartu su visais suinteresuotaisiais subjektais ir reikalingų institucinių gebėjimų ugdymui nacionaliniu ir vietos lygmenimis. |
| --- | --- |

5.2.

ES siūlo su visomis šalimis partnerėmis pradėti dialogą ENPARD klausimais ir yra pasirengusi visiems suinteresuotiesiems subjektams, siekiantiems, kad žemės ūkis ir kaimo plėtra taptų pagrindiniu bendradarbiavimo su ES sektoriumi, padėti įgyvendinti ENPARD politikos priemones ir susijusias reformas. Tai apima paramą ilgalaikių žemės ūkio ir kaimo plėtros strategijų rengimui kartu su visais suinteresuotaisiais subjektais ir reikalingų institucinių gebėjimų ugdymui nacionaliniu ir vietos lygmenimis.

| 5.3. | Šios programos rezultatai jau akivaizdūs Gruzijoje: priimtas įstatymas dėl žemės ūkio kooperatyvų, kuriamas 54 „žemės ūkio strategijos ir konsultavimo informacinių centrų“ tinklas, ir kt. 2014 m. kovo 11 d. Europos Sąjunga pasirašė keturias dotacijas, kurių bendra vertė 15 mln. EUR, skirtas remti smulkius ūkininkus įgyvendinant ENPARD iniciatyvą Gruzijoje. Šie projektai, skyrus techninę pagalbą, padės sukurti daugiau kaip 160 kooperatyvų; projektais bus įgyvendinami visuose Gruzijos regionuose. Šių kooperatyvų tikslas – sudaryti sąlygas smulkiesiems ūkininkams bendrai veikti ir pasiekti masto ekonomijos, padidinti savo efektyvumą ir pagerinti ryšius su rinkomis. Bendra ENPARD parama Gruzijai iš viso sudaro 52 mln. eurų penkeriems metams (2013 m. kovo mėn. – 2018 m. kovo mėn.). |
| --- | --- |

5.3.

Šios programos rezultatai jau akivaizdūs Gruzijoje: priimtas įstatymas dėl žemės ūkio kooperatyvų, kuriamas 54 „žemės ūkio strategijos ir konsultavimo informacinių centrų“ tinklas, ir kt. 2014 m. kovo 11 d. Europos Sąjunga pasirašė keturias dotacijas, kurių bendra vertė 15 mln. EUR, skirtas remti smulkius ūkininkus įgyvendinant ENPARD iniciatyvą Gruzijoje. Šie projektai, skyrus techninę pagalbą, padės sukurti daugiau kaip 160 kooperatyvų; projektais bus įgyvendinami visuose Gruzijos regionuose. Šių kooperatyvų tikslas – sudaryti sąlygas smulkiesiems ūkininkams bendrai veikti ir pasiekti masto ekonomijos, padidinti savo efektyvumą ir pagerinti ryšius su rinkomis. Bendra ENPARD parama Gruzijai iš viso sudaro 52 mln. eurų penkeriems metams (2013 m. kovo mėn. – 2018 m. kovo mėn.).

| 5.4. | ES parama Armėnijai sudaro 157 mln. eurų 2011–2013 m. (palyginti su 98,4 mln. eurų 2007–2010 m.). 2013 m. gruodžio mėn. ES patvirtino naują 41 mln. eurų finansavimą Armėnijos pilietinės visuomenės, regioninės plėtros ir žemės ūkio rėmimui Europos kaimynystės politikos srityje. Iš šios bendros sumos 25 mln. eurų skirti remti ENPARD iniciatyvos įgyvendinimą Armėnijoje. Šis finansavimas visų pirma bus naudojamas gerinti su žemės ūkiu susijusių institucijų darbą, steigiamoms ūkininkų asociacijoms remti, kaupti žemės ūkio statistinius duomenis ir didinti Armėnijos piliečių galimybes gauti daugiau maisto produktų prieinamomis kainomis. Jis taip pat skirtas sąlygų kaimo vietovėse gerinimui kuriant darbo vietas, plėtojant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir rengiant mokymus darbo jėgai. |
| --- | --- |

5.4.

ES parama Armėnijai sudaro 157 mln. eurų 2011–2013 m. (palyginti su 98,4 mln. eurų 2007–2010 m.). 2013 m. gruodžio mėn. ES patvirtino naują 41 mln. eurų finansavimą Armėnijos pilietinės visuomenės, regioninės plėtros ir žemės ūkio rėmimui Europos kaimynystės politikos srityje. Iš šios bendros sumos 25 mln. eurų skirti remti ENPARD iniciatyvos įgyvendinimą Armėnijoje. Šis finansavimas visų pirma bus naudojamas gerinti su žemės ūkiu susijusių institucijų darbą, steigiamoms ūkininkų asociacijoms remti, kaupti žemės ūkio statistinius duomenis ir didinti Armėnijos piliečių galimybes gauti daugiau maisto produktų prieinamomis kainomis. Jis taip pat skirtas sąlygų kaimo vietovėse gerinimui kuriant darbo vietas, plėtojant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir rengiant mokymus darbo jėgai.

| 5.5. | Moldovoje nuo 2010 m. įgyvendinama „Ekonomikos skatinimo kaimo vietovėse“ programa pasirodė esanti naudinga kuriant darbo vietas Moldovos provincijose. Žemės ūkio ir kaimo plėtros sritis pripažinta prioritetiniu Moldovos ir ES vystomojo bendradarbiavimo sektoriumi 2014–2017 m., kuriam skiriama parama siekia nuo 100 iki 120 mln. eurų. Atsižvelgiant į tai, 2014 m. vasarą buvo patvirtinta didelės apimties 64 mln. eurų ENPARD programa Moldovai, kuri buvo pradėta įgyvendinti 2015 m. pradžioje. Teikiant paramą biudžetui ir techninę pagalbą, programa padės įgyvendinti Vyriausybės parengtą ilgalaikę išsamią sektoriaus plėtros strategiją. Ši finansinė pagalba padeda didinti žemės ūkio sektoriaus konkurencingumą ir ja bus siekiama skatinti gilesnes diskusijas dėl naujų politikos krypčių kūrimo. |
| --- | --- |

5.5.

Moldovoje nuo 2010 m. įgyvendinama „Ekonomikos skatinimo kaimo vietovėse“ programa pasirodė esanti naudinga kuriant darbo vietas Moldovos provincijose. Žemės ūkio ir kaimo plėtros sritis pripažinta prioritetiniu Moldovos ir ES vystomojo bendradarbiavimo sektoriumi 2014–2017 m., kuriam skiriama parama siekia nuo 100 iki 120 mln. eurų. Atsižvelgiant į tai, 2014 m. vasarą buvo patvirtinta didelės apimties 64 mln. eurų ENPARD programa Moldovai, kuri buvo pradėta įgyvendinti 2015 m. pradžioje. Teikiant paramą biudžetui ir techninę pagalbą, programa padės įgyvendinti Vyriausybės parengtą ilgalaikę išsamią sektoriaus plėtros strategiją. Ši finansinė pagalba padeda didinti žemės ūkio sektoriaus konkurencingumą ir ja bus siekiama skatinti gilesnes diskusijas dėl naujų politikos krypčių kūrimo.

6.   EESRK vaidmuo

| 6.1. | EESRK, suvokdamas labai svarbų pilietinės visuomenės vaidmenį Rytų partnerystės šalyse, yra pasirengęs aktyviai dalyvauti ir dalytis savo ekspertinėmis žiniomis siekiant sukurti veiksmingesnį žemės ūkio sektorių, ypač






  — | padėdamas rinkti duomenis apie pilietinės visuomenės organizacijas žemės ūkio ir tvaraus vystymosi srityse ir gerindamas padėtį pasitelkus atvirą ir įtraukų dialogą su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais, |
| --- | --- | --- |

6.1.

EESRK, suvokdamas labai svarbų pilietinės visuomenės vaidmenį Rytų partnerystės šalyse, yra pasirengęs aktyviai dalyvauti ir dalytis savo ekspertinėmis žiniomis siekiant sukurti veiksmingesnį žemės ūkio sektorių, ypač

—

padėdamas rinkti duomenis apie pilietinės visuomenės organizacijas žemės ūkio ir tvaraus vystymosi srityse ir gerindamas padėtį pasitelkus atvirą ir įtraukų dialogą su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais,

| — | dalydamasis ekspertinėmis žiniomis, įskaitant tas, kurios įgytos į ES įstojus naujoms narėms, nustatant konkrečius kriterijus ir procesus, skirtus žemės ūkio ir aplinkos pilietinės visuomenės organizacijų, kurios būtų iš tikrųjų atstovaujamosios, steigimui ir jų įtraukimui į sprendimų priėmimo procesus Rytų partnerystės šalyse, |
| --- | --- |

—

dalydamasis ekspertinėmis žiniomis, įskaitant tas, kurios įgytos į ES įstojus naujoms narėms, nustatant konkrečius kriterijus ir procesus, skirtus žemės ūkio ir aplinkos pilietinės visuomenės organizacijų, kurios būtų iš tikrųjų atstovaujamosios, steigimui ir jų įtraukimui į sprendimų priėmimo procesus Rytų partnerystės šalyse,

| — | keisdamasis geriausios praktikos pavyzdžiais tokiose srityse kaip žemės ūkis, kaimo plėtros tinklai, tvarus vystymasis, verslumas ir įmonių socialinė atsakomybė, |
| --- | --- |

—

keisdamasis geriausios praktikos pavyzdžiais tokiose srityse kaip žemės ūkis, kaimo plėtros tinklai, tvarus vystymasis, verslumas ir įmonių socialinė atsakomybė,

| — | aktyviau dalyvaudamas 2 Rytų partnerystės platformos „Ekonominė integracija ir konvergencija su ES politika“ darbe, visų pirma Žemės ūkio ir kaimo plėtros grupėje, taip pat Aplinkos ir klimato kaitos grupės veikloje, siekiant skatinti žaliąsias technologijas, ekologines inovacijas ir biologinę įvairovę. |
| --- | --- |

—

aktyviau dalyvaudamas 2 Rytų partnerystės platformos „Ekonominė integracija ir konvergencija su ES politika“ darbe, visų pirma Žemės ūkio ir kaimo plėtros grupėje, taip pat Aplinkos ir klimato kaitos grupės veikloje, siekiant skatinti žaliąsias technologijas, ekologines inovacijas ir biologinę įvairovę.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 16 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  Bendras konsultacijų dokumentas „Naujos Europos kaimynystės politikos link“, 2015 m. kovo 4 d.

1

(2)  2014 m. gegužės 29 d. Kazachstano, Baltarusijos ir Rusijos prezidentai pasirašė Eurazijos ekonominės sąjungos sutartį, o Armėnijos stojimo sutartis buvo pasirašyta 2014 m. spalio 9 d. ir įsigaliojo 2015 m. sausio 2 d.

2

(3)  http://www.bundestag.de/presse/hib/2015_01/-/357564

3

(4)  OL C 12, 2015 1 15, p. 48, OL C 161, 2013 6 6, p. 40, OL C 299, 2012 10 4, p. 34, OL C 248, 2011 8 25, p. 37, OL C 277, 2009 11 17, p. 30.

4

(5)  2014 m. Gruzija pradėjo įgyvendinti antrąją regioninės plėtros programą, kurios tikslas toliau teikti paramą skatinant visų jos devynių regionų socialinį ir ekonominį vystymąsi ir gerinti gyventojų gyvenimo sąlygas. 2014 m. Armėnija tęsė regioninės plėtros paramos programos įgyvendinimą. Moldovoje įgyvendinamas naujas šaliai naudingas projektas, kurio tikslas – gerinti regioninį planavimą ir projektų bazes Šiaurės, Pietų ir Vidurio regionuose. Nauja regioninės plėtros programa pradėta įgyvendinti Azerbaidžane.

5

(6)  Šiuo projektu skatinama saugoti aplinką Rytų partnerystės regione, pradedant šiam regionui taikyti BIAS principus.

6

(7)  Bendras ŽALIOJO projekto tikslas – remti šalių partnerių pastangas pereiti prie ekologiškesnės ekonomikos, atsiejant ekonomikos augimą nuo aplinkos būklės blogėjimo ir išteklių išeikvojimo.

7

(8)  Įgyvendinant „Clima East“ projektą remiamas klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos procesas Rytų kaimynystės regione ir juo siekiama laipsniškai derinti teisės aktus su ES acquis aplinkos ir klimato kaitos srityje.

8

acquis

---

I PRIEDAS (1)

ES parama Rytų partnerystės šalims (2014–2020 m.)

| Šalis | 2014 m. asignavimai
  (mln. EUR) | Pagrindinis sektorius | Orientacinis asignavimas
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Armėnija | 140–170 | Privataus sektoriaus plėtra | 35 |
| Viešojo administravimo reforma | 25 |
| Teisingumo sektoriaus reforma | 20 |
| Azerbaidžanas | 77–94 | Regionų ir kaimo plėtra | 40 |
| Teisingumo sektoriaus reforma | 20 |
| Švietimas ir įgūdžių ugdymas | 20 |
| Baltarusija | 71–89 | Socialinė įtrauktis | 30 |
| Aplinka | 25 |
| Vietos ir (arba) regionų ekonominis vystymasis | 25 |
| Gruzija | 335–410 | Viešojo administravimo reforma | 25 |
| Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 30 |
| Teisingumo sektoriaus reforma | 25 |
| Moldova | 335–410 | Viešojo administravimo reforma | 30 |
| Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 30 |
| Policijos reforma ir sienų valdymas | 20 |
| | 2014 m. asignavimai | | |
| Ukraina | 355 mln. EUR | Specialioji priemonė: Sutartis dėl paramos valstybei stiprinti | |

Šalis

2014 m. asignavimai

(mln. EUR)

Pagrindinis sektorius

Orientacinis asignavimas

(%)

Armėnija

140–170

Privataus sektoriaus plėtra

35

Viešojo administravimo reforma

25

Teisingumo sektoriaus reforma

20

Azerbaidžanas

77–94

Regionų ir kaimo plėtra

40

Teisingumo sektoriaus reforma

20

Švietimas ir įgūdžių ugdymas

20

Baltarusija

71–89

Socialinė įtrauktis

30

Aplinka

25

Vietos ir (arba) regionų ekonominis vystymasis

25

Gruzija

335–410

Viešojo administravimo reforma

25

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

30

Teisingumo sektoriaus reforma

25

Moldova

335–410

Viešojo administravimo reforma

30

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

30

Policijos reforma ir sienų valdymas

20

2014 m. asignavimai

Ukraina

355 mln. EUR

Specialioji priemonė: Sutartis dėl paramos valstybei stiprinti

---

(1)  Pateikiama Europos išorės veiksmų tarnybos interneto svetainės informacija http://eeas.europa.eu/enp/documents/financing-the-enp/index_en.htm

---

II PRIEDAS

https://www.zm.gov.lv/public/ck/files/Joint_statement_16_04_2015.pdf

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/138 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/138

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos dėl kovos su smurtu dėl lyties darbo vietoje

(nuomonė savo iniciatyva)

(2016/C 013/21)

| Pranešėja | Béatrice OUIN |
| --- | --- |

Pranešėja

Béatrice OUIN

2015 m. vasario 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl:

Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos dėl kovos su smurtu dėl lyties darbo vietoje.

(nuomonė savo iniciatyva)

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. liepos 16 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (rugsėjo 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 209 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 5 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Tarptautinė darbo organizacija (TDO) yra trišalė struktūra, atliekanti svarbų vaidmenį tarptautiniu lygmeniu gerinant darbuotojų padėtį ir įmonių veikimą. Europos Sąjunga nėra TDO narė, tačiau ES valstybės narės ir Europos darbuotojams ir darbdaviams atstovaujančios organizacijos yra šios organizacijos narės. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) norėtų, kad ES valstybės narės ir Europos organizacijos, atsižvelgdamos į pasaulines sąlygas, imtųsi veiksmų ir pasaulio lygmeniu skleistų Europos vertybes ir acquis. |
| --- | --- |

1.1.

Tarptautinė darbo organizacija (TDO) yra trišalė struktūra, atliekanti svarbų vaidmenį tarptautiniu lygmeniu gerinant darbuotojų padėtį ir įmonių veikimą. Europos Sąjunga nėra TDO narė, tačiau ES valstybės narės ir Europos darbuotojams ir darbdaviams atstovaujančios organizacijos yra šios organizacijos narės. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) norėtų, kad ES valstybės narės ir Europos organizacijos, atsižvelgdamos į pasaulines sąlygas, imtųsi veiksmų ir pasaulio lygmeniu skleistų Europos vertybes ir acquis.

acquis.

| 1.2. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas mano, kad:






  — | seksualinis smurtas ir smurtas dėl lyties darbe yra kliūtis deramam darbui (kuriame gerbiamas orumas, užtikrinamas saugumas, darbuotojų atskaitomybė ir savarankiškumas), |
| --- | --- | --- |

1.2.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas mano, kad:

—

seksualinis smurtas ir smurtas dėl lyties darbe yra kliūtis deramam darbui (kuriame gerbiamas orumas, užtikrinamas saugumas, darbuotojų atskaitomybė ir savarankiškumas),

| — | smurtas dėl lyties darbo vietoje yra sunkus žmogaus teisių pažeidimas, žeminantis žmogaus orumą ir pažeidžiantis jo fizinį ir psichologinį neliečiamumą, |
| --- | --- |

—

smurtas dėl lyties darbo vietoje yra sunkus žmogaus teisių pažeidimas, žeminantis žmogaus orumą ir pažeidžiantis jo fizinį ir psichologinį neliečiamumą,

| — | šios smurto formos daro neigiamą poveikį ekonomikai ir pažangai ir silpnina darbo santykių pagrindus ir mažina našumą, |
| --- | --- |

—

šios smurto formos daro neigiamą poveikį ekonomikai ir pažangai ir silpnina darbo santykių pagrindus ir mažina našumą,

| — | jos atskleidžia nevienodą vyrų ir moterų galios santykį ir skatina nelygybę darbe, |
| --- | --- |

—

jos atskleidžia nevienodą vyrų ir moterų galios santykį ir skatina nelygybę darbe,

| — | kovojant su smurtu dėl lyties būtinas pilietinės visuomenės, visų pirma socialinių partnerių ir sveikatos, policijos ir teisingumo sistemos specialistų dalyvavimas, siekiant pasirūpinti nukentėjusiaisiais, o žiniasklaida ir pedagogai turi dalyvauti siekdami užkirsti kelią smurtui, |
| --- | --- |

—

kovojant su smurtu dėl lyties būtinas pilietinės visuomenės, visų pirma socialinių partnerių ir sveikatos, policijos ir teisingumo sistemos specialistų dalyvavimas, siekiant pasirūpinti nukentėjusiaisiais, o žiniasklaida ir pedagogai turi dalyvauti siekdami užkirsti kelią smurtui,

| — | visuomenė yra suinteresuota kovoti su šiuo smurtu, nesvarbu, kur jis atsiranda, ir panaikinti jį darbo vietose. |
| --- | --- |

—

visuomenė yra suinteresuota kovoti su šiuo smurtu, nesvarbu, kur jis atsiranda, ir panaikinti jį darbo vietose.

| 1.3. | 2015 m. lapkričio mėn. TDO valdančioji taryba turi priimti sprendimą, ar į Tarptautinės darbo konferencijos (TDO sprendimų priėmimo organas) darbotvarkę įtrauks tarptautinio dokumento dėl smurto dėl lyties darbe parengimą. EESRK palaiko šį siūlymą ir ragina valstybes bei Europos socialinius partnerius padaryti tą patį. |
| --- | --- |

1.3.

2015 m. lapkričio mėn. TDO valdančioji taryba turi priimti sprendimą, ar į Tarptautinės darbo konferencijos (TDO sprendimų priėmimo organas) darbotvarkę įtrauks tarptautinio dokumento dėl smurto dėl lyties darbe parengimą. EESRK palaiko šį siūlymą ir ragina valstybes bei Europos socialinius partnerius padaryti tą patį.

| 1.4. | EESRK pageidauja, kad Europos Sąjungos valstybės narės, kurios pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/73/EB (1) jau yra parengę kovos su vyrų ir moterų nelygybe ir seksualiniu priekabiavimu darbe priemones, TDO laikytųsi vieningos nuomonės. |
| --- | --- |

1.4.

EESRK pageidauja, kad Europos Sąjungos valstybės narės, kurios pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/73/EB (1) jau yra parengę kovos su vyrų ir moterų nelygybe ir seksualiniu priekabiavimu darbe priemones, TDO laikytųsi vieningos nuomonės.

1

| 1.5. | Europos socialiniai partneriai savo ruožtu 2007 m. pasirašė bendrąjį susitarimą dėl seksualinio priekabiavimo ir smurto darbe, kuris turėtų paskatinti juos kartu dalyvauti diskusijoje dėl šio tarptautinio darbo dokumento projekto (2). |
| --- | --- |

1.5.

Europos socialiniai partneriai savo ruožtu 2007 m. pasirašė bendrąjį susitarimą dėl seksualinio priekabiavimo ir smurto darbe, kuris turėtų paskatinti juos kartu dalyvauti diskusijoje dėl šio tarptautinio darbo dokumento projekto (2).

2

2.   Įžanga. Smurto dėl lyties darbe problema

Įžanga. Smurto dėl lyties darbe problema

| 2.1. | Globalizacjos amžiuje yra būtina apibrėžti tarptautines kovos su smurtu dėl lyties ir jo prevencijos normas siekiat darbuotojų, įmonių ir valstybių intereso. Toks smurtas kelia grėsmę fizinei ir psichinei sveikatai, pažeidžiančia žmogaus teises ir orumą, mažina aukų našumą ir lemia sąnaudas valstybei ir visuomenei. Visi turi kovoti su šiuo smurtu ir užkirsti jam kelią. Smurtas dėl lyties yra viena pagrindinių kliūčių vystymuisi. |
| --- | --- |

2.1.

Globalizacjos amžiuje yra būtina apibrėžti tarptautines kovos su smurtu dėl lyties ir jo prevencijos normas siekiat darbuotojų, įmonių ir valstybių intereso. Toks smurtas kelia grėsmę fizinei ir psichinei sveikatai, pažeidžiančia žmogaus teises ir orumą, mažina aukų našumą ir lemia sąnaudas valstybei ir visuomenei. Visi turi kovoti su šiuo smurtu ir užkirsti jam kelią. Smurtas dėl lyties yra viena pagrindinių kliūčių vystymuisi.

| 2.2. | Šio klausimo nagrinėjimas TDO |
| --- | --- |

2.2.

Šio klausimo nagrinėjimas TDO

| 2.2.1. | Smurtas dėl lyties ir seksualinis smurtas parodo ir kartu didina vyrų ir moterų nelygybę ir daro neigiamą poveikį darbo vietoje. Kovoti su juo yra numatyta daugelyje Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų:






  — | 1930 m. Konvencijoje Nr. 29 dėl priverstinio darbo, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

Smurtas dėl lyties ir seksualinis smurtas parodo ir kartu didina vyrų ir moterų nelygybę ir daro neigiamą poveikį darbo vietoje. Kovoti su juo yra numatyta daugelyje Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų:

—

1930 m. Konvencijoje Nr. 29 dėl priverstinio darbo,

| — | 1949 m. Konvencijoje Nr. 97 dėl darbuotojų migrantų (pataisyta), |
| --- | --- |

—

1949 m. Konvencijoje Nr. 97 dėl darbuotojų migrantų (pataisyta),

| — | 1951 m. Konvencijoje Nr. 100 dėl vienodo atlyginimo vyrams ir moterims už lygiavertį darbą, |
| --- | --- |

—

1951 m. Konvencijoje Nr. 100 dėl vienodo atlyginimo vyrams ir moterims už lygiavertį darbą,

| — | 1958 m. Konvencijoje Nr. 111 dėl diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje, |
| --- | --- |

—

1958 m. Konvencijoje Nr. 111 dėl diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje,

| — | 2011 m. Konvencijoje Nr. 189 dėl namų ūkio darbuotojų. |
| --- | --- |

—

2011 m. Konvencijoje Nr. 189 dėl namų ūkio darbuotojų.

Rekomendacijoje Nr. 200 dėl ŽIV/AIDS ir darbo rinkos (2010 m.) patikslinta, kad reikia imtis priemonių siekiant užkirsti kelią smurtui ir priekabiavimui darbe ir nutraukti šiuos reiškinius. Visai neseniai Rekomendacijoje Nr. 204 dėl perėjimo nuo neoficialios prie oficialios ekonomikos (kuri 2015 m. birželio 12 d. priimta 104-ojoje Tarptautinės darbo konferencijos sesijoje Ženevoje) valstybių narių reikalaujama užtikrinti, kad integruotos politikos sistema būtų įtraukta į nacionalinius vystymosi planus ir strategijas. Šioje integruotos politikos sistemoje turėtų būti skatinama lygybė ir visų formų diskriminacijos ir smurto panaikinimas, įskaitant smurtą dėl lyties darbe (3).

3

Tačiau šiuo metu nė viename dokumente konkrečiai nereglamentuojamas lytimi grindžiamas smurtas darbe.

| 2.2.2. | TDO ekspertų komisija mėgino užpildyti šią spragą ir nurodė, kad seksualinis priekabiavimas silpnina lygybę darbe kenkdamas darbuotojų neliečiamumui, orumui ir gerovei. Seksualinis priekabiavimas, silpnindamas darbo santykių pagrindus ir mažindamas našumą, kenkia verslui. Minėta komisija dar anksčiau yra pareiškusi nuomonę, kad seksualinis priekabiavimas yra diskriminacijos dėl lyties forma ir kad šį klausimą reikia spręsti atsižvelgiant į su Konvencija [Nr. 111] susijusius įsipareigojimus. Taigi pagal konvenciją, kurioje įtvirtintas diskriminacijos dėl lyties draudimas, ir patvirtinus vienodų galimybių ir vienodo požiūrio skatinimo politiką, reikia imtis priemonių seksualiniam priekabiavimui pašalinti
   (4). |
| --- | --- |

2.2.2.

TDO ekspertų komisija mėgino užpildyti šią spragą ir nurodė, kad seksualinis priekabiavimas silpnina lygybę darbe kenkdamas darbuotojų neliečiamumui, orumui ir gerovei. Seksualinis priekabiavimas, silpnindamas darbo santykių pagrindus ir mažindamas našumą, kenkia verslui. Minėta komisija dar anksčiau yra pareiškusi nuomonę, kad seksualinis priekabiavimas yra diskriminacijos dėl lyties forma ir kad šį klausimą reikia spręsti atsižvelgiant į su Konvencija [Nr. 111] susijusius įsipareigojimus. Taigi pagal konvenciją, kurioje įtvirtintas diskriminacijos dėl lyties draudimas, ir patvirtinus vienodų galimybių ir vienodo požiūrio skatinimo politiką, reikia imtis priemonių seksualiniam priekabiavimui pašalinti
   (4).

seksualinis priekabiavimas silpnina lygybę darbe kenkdamas darbuotojų neliečiamumui, orumui ir gerovei. Seksualinis priekabiavimas, silpnindamas darbo santykių pagrindus ir mažindamas našumą, kenkia verslui. Minėta komisija dar anksčiau yra pareiškusi nuomonę, kad seksualinis priekabiavimas yra diskriminacijos dėl lyties forma ir kad šį klausimą reikia spręsti atsižvelgiant į su Konvencija [Nr. 111] susijusius įsipareigojimus. Taigi pagal konvenciją, kurioje įtvirtintas diskriminacijos dėl lyties draudimas, ir patvirtinus vienodų galimybių ir vienodo požiūrio skatinimo politiką, reikia imtis priemonių seksualiniam priekabiavimui pašalinti

4

| 2.2.3. | 2008 m. komisija pažymėjo, kad dar viena didelė spraga įgyvendinimo srityje yra susijusi su seksualiniu priekabiavimu, kuris yra sunki diskriminacijos dėl lyties forma ir dirbančio žmogaus teisių pažeidimas. Todėl komisija primena savo bendrą 2002 m. padarytą pastabą, kurioje ji pabrėžė, kaip svarbu yra patvirtinti veiksmingas priemones užkirsti kelią seksualiniam priekabiavimui, darbe galinčiam pasireikšti ir viena, ir kita forma – šantažu („quid pro quo“) ir nulemtu priešiškos darbo aplinkos ir jį uždrausti
   (5). |
| --- | --- |

2.2.3.

2008 m. komisija pažymėjo, kad dar viena didelė spraga įgyvendinimo srityje yra susijusi su seksualiniu priekabiavimu, kuris yra sunki diskriminacijos dėl lyties forma ir dirbančio žmogaus teisių pažeidimas. Todėl komisija primena savo bendrą 2002 m. padarytą pastabą, kurioje ji pabrėžė, kaip svarbu yra patvirtinti veiksmingas priemones užkirsti kelią seksualiniam priekabiavimui, darbe galinčiam pasireikšti ir viena, ir kita forma – šantažu („quid pro quo“) ir nulemtu priešiškos darbo aplinkos ir jį uždrausti
   (5).

dar viena didelė spraga įgyvendinimo srityje yra susijusi su seksualiniu priekabiavimu, kuris yra sunki diskriminacijos dėl lyties forma ir dirbančio žmogaus teisių pažeidimas

Todėl komisija primena savo bendrą 2002 m. padarytą pastabą, kurioje ji pabrėžė, kaip svarbu yra patvirtinti veiksmingas priemones užkirsti kelią seksualiniam priekabiavimui, darbe galinčiam pasireikšti ir viena, ir kita forma – šantažu („quid pro quo“) ir nulemtu priešiškos darbo aplinkos ir jį uždrausti

5

| 2.2.4. | TDO valdančiosios tarybos 320-ojoje ir 323-iojoje sesijose (atitinkamai vykusiose 2014 m. kovo 13–27 d. ir 2015 m. kovo 12–27 d.) tam tikros vyriausybės (Vokietijos, Kanados, Kubos, Prancūzijos, Indijos, Italijos, Meksikos, Nyderlandų, Šri Lankos, Urugvajaus ir Jungtinių Amerikos Valstijų) išreiškė palaikančios tarptautinio dokumento „dėl smurto prieš moteris ir vyrus darbo rinkoje“ parengimą, kad Vyriausybės, profesinės sąjungos ir darbdaviai turėtų priemones, leidžiančias jiems kovoti su smurtu dėl lyties ir seksualiniu priekabiavimu, ir aiškiai pabrėžti, kad šiuo smurtu pažeidžiamos darbuotojų teisės. Šį prašymą taip pat palaikė TDO darbuotojų grupė ir Tarptautinė profesinių sąjungų konfederacija. |
| --- | --- |

2.2.4.

TDO valdančiosios tarybos 320-ojoje ir 323-iojoje sesijose (atitinkamai vykusiose 2014 m. kovo 13–27 d. ir 2015 m. kovo 12–27 d.) tam tikros vyriausybės (Vokietijos, Kanados, Kubos, Prancūzijos, Indijos, Italijos, Meksikos, Nyderlandų, Šri Lankos, Urugvajaus ir Jungtinių Amerikos Valstijų) išreiškė palaikančios tarptautinio dokumento „dėl smurto prieš moteris ir vyrus darbo rinkoje“ parengimą, kad Vyriausybės, profesinės sąjungos ir darbdaviai turėtų priemones, leidžiančias jiems kovoti su smurtu dėl lyties ir seksualiniu priekabiavimu, ir aiškiai pabrėžti, kad šiuo smurtu pažeidžiamos darbuotojų teisės. Šį prašymą taip pat palaikė TDO darbuotojų grupė ir Tarptautinė profesinių sąjungų konfederacija.

| 2.3. | Ir Europoje: |
| --- | --- |

2.3.

Ir Europoje:

| 2.3.1. | Europos socialiniai partneriai 2007 m. pasirašė bendrąjį susitarimą dėl priekabiavimo ir smurto darbe, ir todėl jie turėtų siekti panašaus reglamentavimo tarptautiniu lygmeniu (6). |
| --- | --- |

2.3.1.

Europos socialiniai partneriai 2007 m. pasirašė bendrąjį susitarimą dėl priekabiavimo ir smurto darbe, ir todėl jie turėtų siekti panašaus reglamentavimo tarptautiniu lygmeniu (6).

6

| 2.3.2. | Savo nuomonėje dėl vyrų ir moterų lygybės arba nuomonėje dėl šeiminio smurto (7) EESRK daug kartų pareiškė savo poziciją dėl smurto dėl lyties ir seksualinio smurto, kurį patiria daugybė viso pasaulio moterų. Be to, tai vis didėjanti problema: ekonomikos krizė, struktūrinio pertvarkymo programos ir griežto taupymo priemonės iš dalies lėmė smurto darbe didėjimą. |
| --- | --- |

2.3.2.

Savo nuomonėje dėl vyrų ir moterų lygybės arba nuomonėje dėl šeiminio smurto (7) EESRK daug kartų pareiškė savo poziciją dėl smurto dėl lyties ir seksualinio smurto, kurį patiria daugybė viso pasaulio moterų. Be to, tai vis didėjanti problema: ekonomikos krizė, struktūrinio pertvarkymo programos ir griežto taupymo priemonės iš dalies lėmė smurto darbe didėjimą.

7

| 2.3.3. | EESRK norėtų, kad Europos Sąjungos valstybės narės, kurioms pagal Direktyvą 2002/73/EB (8) jau yra suteiktos priemonės kovoti su seksualiniu priekabiavimu darbo vietoje, TDO kalbėtu vienu balsu ir palaikytų tarptautinio dokumento parengimą, kad, remiantis šiuo dokumentu, būtų galima kovoti su smurtu dėl lyties darbe. |
| --- | --- |

2.3.3.

EESRK norėtų, kad Europos Sąjungos valstybės narės, kurioms pagal Direktyvą 2002/73/EB (8) jau yra suteiktos priemonės kovoti su seksualiniu priekabiavimu darbo vietoje, TDO kalbėtu vienu balsu ir palaikytų tarptautinio dokumento parengimą, kad, remiantis šiuo dokumentu, būtų galima kovoti su smurtu dėl lyties darbe.

8

| 2.4. | Padėties apibūdinimas |
| --- | --- |

2.4.

Padėties apibūdinimas

| 2.4.1. | Smurtas dėl lyties darbo vietoje reiškia sunkų žmogaus teisių pažeidimą, žemina orumą ir pažeidžia fizinį bei psichologinį neliečiamumą. 35 % viso pasaulio moterų yra nukentėjusios nuo tiesioginio smurto darbe, o 40–50 % jų yra patyrusios nepageidaujamą seksualinį elgesį, nepageidaujamą fizinį kontaktą ar kitokias seksualinio priekabiavimo formas. 45 % moterų ES teigia, kad yra kartą patyrusios smurtą dėl lyties. 40–45 % jų nurodo, kad prie jų buvo seksualiai priekabiaujama darbe. Įvertinta, kad Europoje kasdien nuo smurto dėl lyties miršta 7 moterys (9). |
| --- | --- |

2.4.1.

Smurtas dėl lyties darbo vietoje reiškia sunkų žmogaus teisių pažeidimą, žemina orumą ir pažeidžia fizinį bei psichologinį neliečiamumą. 35 % viso pasaulio moterų yra nukentėjusios nuo tiesioginio smurto darbe, o 40–50 % jų yra patyrusios nepageidaujamą seksualinį elgesį, nepageidaujamą fizinį kontaktą ar kitokias seksualinio priekabiavimo formas. 45 % moterų ES teigia, kad yra kartą patyrusios smurtą dėl lyties. 40–45 % jų nurodo, kad prie jų buvo seksualiai priekabiaujama darbe. Įvertinta, kad Europoje kasdien nuo smurto dėl lyties miršta 7 moterys (9).

9

| 2.4.2. | Šis smurtas atskleidžia nevienodą vyrų ir moterų galios santykį ir skatina šią nelygybę. Su tokiu smurtu, kuris yra noro dominuoti išraiška, dažnai susiduriama visuomenėje, kurioje nesilaikoma žmogaus teisių, tačiau jis patiriamas ir demokratinėse visuomenėse. Šio smurto negalima painioti su viliojimu, kuris reikalauja gerbti kitą asmenį. Smurtas dėl lyties ir seksualinis smurtas nėra privatus reikalas, kova su juo yra viešosios tvarkos ir kolektyvinio saugumo dalykas. |
| --- | --- |

2.4.2.

Šis smurtas atskleidžia nevienodą vyrų ir moterų galios santykį ir skatina šią nelygybę. Su tokiu smurtu, kuris yra noro dominuoti išraiška, dažnai susiduriama visuomenėje, kurioje nesilaikoma žmogaus teisių, tačiau jis patiriamas ir demokratinėse visuomenėse. Šio smurto negalima painioti su viliojimu, kuris reikalauja gerbti kitą asmenį. Smurtas dėl lyties ir seksualinis smurtas nėra privatus reikalas, kova su juo yra viešosios tvarkos ir kolektyvinio saugumo dalykas.

| 2.4.3. | Seksistiniai juokeliai, įžeidinėjimai, žeminančios patyčios, įžeidžiantys gestai gatvėje, darbo patalpose ir internete, kuris yra daugelio darbuotojų darbo priemonė, rodomi pornografiniai vaizdai, moralinis ir seksualinis priekabiavimas, išprievartavimai ir kita seksualinė agresija, smurtas artimoje aplinkoje. Kuri moteris gali patvirtinti, kad niekada nėra bent kartą patyrusi vieno iš šių seksizmo apraiškų (10)? |
| --- | --- |

2.4.3.

Seksistiniai juokeliai, įžeidinėjimai, žeminančios patyčios, įžeidžiantys gestai gatvėje, darbo patalpose ir internete, kuris yra daugelio darbuotojų darbo priemonė, rodomi pornografiniai vaizdai, moralinis ir seksualinis priekabiavimas, išprievartavimai ir kita seksualinė agresija, smurtas artimoje aplinkoje. Kuri moteris gali patvirtinti, kad niekada nėra bent kartą patyrusi vieno iš šių seksizmo apraiškų (10)?

10

| 2.4.4. | Nepaisant to, kur pasireiškia smurtas dėl lyties, jis gali turėti poveikį darbo vietai. Europos tyrimas parodo smurto artimoje aplinkoje padarinius darbui ir profesinei nukentėjusiųjų integracijai (11), o tarptautiniai tyrimai tai patvirtina (12). Keturių nacionalinių (Australija, Kanada, Naujoji Zelandija ir Jungtinės Karalystės) apklausų rezultatai rodo, kad smurtas šeimoje daro poveikį darbuotojų aktyvumui, našumui ir saugumui. Smurtauti prieš moterį artimoje aplinkoje gali jos sutuoktinis ar kolega darbe, o tai kelia jos ir jos kolegų saugumo problemų. Moteris dėl sužalojimų keletą dienų gali neiti į darbą, o jai likus dirbti, sumenks jos atliekamo darbo veiksmingumas. Australijoje viešojoje tarnyboje nuo smurto artimoje aplinkoje nukentėję asmenys turi teisę į atostogas. Privačiajame sektoriuje remiantis kolektyvinėmis sutartimis, kurios taikomos beveik 2 mln. darbuotojų, tokių atostogų trukmė – 20 dienų. |
| --- | --- |

2.4.4.

Nepaisant to, kur pasireiškia smurtas dėl lyties, jis gali turėti poveikį darbo vietai. Europos tyrimas parodo smurto artimoje aplinkoje padarinius darbui ir profesinei nukentėjusiųjų integracijai (11), o tarptautiniai tyrimai tai patvirtina (12). Keturių nacionalinių (Australija, Kanada, Naujoji Zelandija ir Jungtinės Karalystės) apklausų rezultatai rodo, kad smurtas šeimoje daro poveikį darbuotojų aktyvumui, našumui ir saugumui. Smurtauti prieš moterį artimoje aplinkoje gali jos sutuoktinis ar kolega darbe, o tai kelia jos ir jos kolegų saugumo problemų. Moteris dėl sužalojimų keletą dienų gali neiti į darbą, o jai likus dirbti, sumenks jos atliekamo darbo veiksmingumas. Australijoje viešojoje tarnyboje nuo smurto artimoje aplinkoje nukentėję asmenys turi teisę į atostogas. Privačiajame sektoriuje remiantis kolektyvinėmis sutartimis, kurios taikomos beveik 2 mln. darbuotojų, tokių atostogų trukmė – 20 dienų.

11

12

| 2.4.5. | Jeigu smurtaujama darbe ir tai daro kolega, viršininkas, klientas ar naudotojas, darbuotojos nesijaučia saugiai. Joms gali tekti išeiti atostogų, kad išsigydytų fizines ar psichologines žaizdas, kreiptųsi medicininės pagalbos arba į teismą civiline ar baudžiamąja tvarka. Todėl smurtas dėl lyties taip pat kenkia darbdaviams (našumo praradimas, absenteizmas, teismo procesai, prasta reklama). |
| --- | --- |

2.4.5.

Jeigu smurtaujama darbe ir tai daro kolega, viršininkas, klientas ar naudotojas, darbuotojos nesijaučia saugiai. Joms gali tekti išeiti atostogų, kad išsigydytų fizines ar psichologines žaizdas, kreiptųsi medicininės pagalbos arba į teismą civiline ar baudžiamąja tvarka. Todėl smurtas dėl lyties taip pat kenkia darbdaviams (našumo praradimas, absenteizmas, teismo procesai, prasta reklama).

| 2.4.6. | Šis smurtas gali būti patiriamas pakeliui į darbą. Prie moterų dažnai priekabiaujama gatvėje, viešajame transporte, jos užpuolamos, su jomis šiurkščiai elgiamasi, kartais jos netgi nužudomos. Šitoks priekabiavimas, nuo kurio daugiausia kenčia jaunos moterys, turi ilgalaikį poveikį: nukentėjusieji jaučiasi pažeidžiami, o tai gali lemti menkavertiškumo jausmą. Kai kuriems iš jų tai ima atrodyti normalu. |
| --- | --- |

2.4.6.

Šis smurtas gali būti patiriamas pakeliui į darbą. Prie moterų dažnai priekabiaujama gatvėje, viešajame transporte, jos užpuolamos, su jomis šiurkščiai elgiamasi, kartais jos netgi nužudomos. Šitoks priekabiavimas, nuo kurio daugiausia kenčia jaunos moterys, turi ilgalaikį poveikį: nukentėjusieji jaučiasi pažeidžiami, o tai gali lemti menkavertiškumo jausmą. Kai kuriems iš jų tai ima atrodyti normalu.

| 2.4.7. | Daugėjant dirbančių moterų ir atsižvelgiant į tai, kad neoficialiai, mažų garantijų darbą namų ūkyje taip pat dirba daugiau moterų nei vyrų, daugėja ir nuo smurto nukentėjusių moterų. Ypač pažeidžiamos yra vienos vaikus auginančios moterys. Šia aplinkybe gali būti naudojamasi šantažuojant dėl darbo. |
| --- | --- |

2.4.7.

Daugėjant dirbančių moterų ir atsižvelgiant į tai, kad neoficialiai, mažų garantijų darbą namų ūkyje taip pat dirba daugiau moterų nei vyrų, daugėja ir nuo smurto nukentėjusių moterų. Ypač pažeidžiamos yra vienos vaikus auginančios moterys. Šia aplinkybe gali būti naudojamasi šantažuojant dėl darbo.

| 2.4.8. | Padidintos rizikos grupei priklauso dirbantys jaunuoliai ir vaikai – mergaitės ir berniukai, nuo priverstinio darbo nukentėję asmenys, ekonominiai migrantai, namų ūkyje dirbantys darbuotojai, sveikatos paslaugų sektoriuje ir sekso industrijoje dirbantys asmenys. Dirbti vienam ir priimti klientus yra papildomi rizikos veiksniai. |
| --- | --- |

2.4.8.

Padidintos rizikos grupei priklauso dirbantys jaunuoliai ir vaikai – mergaitės ir berniukai, nuo priverstinio darbo nukentėję asmenys, ekonominiai migrantai, namų ūkyje dirbantys darbuotojai, sveikatos paslaugų sektoriuje ir sekso industrijoje dirbantys asmenys. Dirbti vienam ir priimti klientus yra papildomi rizikos veiksniai.

| 2.4.9. | Rizikos veiksniai, susiję su darbo aplinka, priklauso nuo moterų pareigų organizuojant darbą, profesinės kultūros, kurioje daugiau ar mažiau gerbiamos moterys. Jeigu moterys užimtų daugiau pareigų, kurias einant priimami sprendimai, tai būtų gera smurto prieš jas prevencija. |
| --- | --- |

2.4.9.

Rizikos veiksniai, susiję su darbo aplinka, priklauso nuo moterų pareigų organizuojant darbą, profesinės kultūros, kurioje daugiau ar mažiau gerbiamos moterys. Jeigu moterys užimtų daugiau pareigų, kurias einant priimami sprendimai, tai būtų gera smurto prieš jas prevencija.

| 2.4.10. | Smurtas dėl lyties daro neigiamą poveikį darbo našumui. Skirtumai tarp vyrams ir moterims kylančios grėsmės patirti konkrečias smurto formas darbo vietoje didėja dėl lyčių segregacijos. Kai kurios moterys patiria daugiau rizikos nei kitos: sudarančios mažumą labai vyriškoje aplinkoje arba kontaktuojančios su specialiųjų poreikių turinčiais asmenimis (socialiniai darbuotojai, kalėjimų darbuotojai, viešųjų tarnybų darbuotojai, skubios medicininės pagalbos personalas ir kt.). |
| --- | --- |

2.4.10.

Smurtas dėl lyties daro neigiamą poveikį darbo našumui. Skirtumai tarp vyrams ir moterims kylančios grėsmės patirti konkrečias smurto formas darbo vietoje didėja dėl lyčių segregacijos. Kai kurios moterys patiria daugiau rizikos nei kitos: sudarančios mažumą labai vyriškoje aplinkoje arba kontaktuojančios su specialiųjų poreikių turinčiais asmenimis (socialiniai darbuotojai, kalėjimų darbuotojai, viešųjų tarnybų darbuotojai, skubios medicininės pagalbos personalas ir kt.).

| 2.4.11. | Didesnė smurto rizika taip pat yra tose vietose, kur nėra socialinių santykių ir kur kolektyvinių derybų nebuvimas neleidžia išspręsti šios problemos. Profesinės sąjungos gali padėti aukoms sužinoti, kur kreiptis jų teisių pažeidimo atveju. Yra ir kitų sprendimų: pavyzdžiui, Belgijos teisės aktuose numatyta, kad turi būti paskiriamas asmuo, kuriuo pasitiki vadovybė ir darbuotojai, ir kuris teiktų konsultacijas ir pagalbą. |
| --- | --- |

2.4.11.

Didesnė smurto rizika taip pat yra tose vietose, kur nėra socialinių santykių ir kur kolektyvinių derybų nebuvimas neleidžia išspręsti šios problemos. Profesinės sąjungos gali padėti aukoms sužinoti, kur kreiptis jų teisių pažeidimo atveju. Yra ir kitų sprendimų: pavyzdžiui, Belgijos teisės aktuose numatyta, kad turi būti paskiriamas asmuo, kuriuo pasitiki vadovybė ir darbuotojai, ir kuris teiktų konsultacijas ir pagalbą.

| 2.5. | Apibrėžti smurtą ir užkirsti jam kelią |
| --- | --- |

2.5.

Apibrėžti smurtą ir užkirsti jam kelią

| 2.5.1. | Norint kovoti su šiomis smurto apraiškomis būtina atsižvelgti į jo ypatumus, kad smurtui būtų užkirstas kelias. Siekiant sumažinti smurto apraiškas ir padidinti vyrų ir moterų lygybę, reikia suvokti jo mechanizmus ir nustatyti padarinius. Gera prevencijos priemonė yra bendrieji mokymai nelygybės, susijusios su lytimi, klausimais. |
| --- | --- |

2.5.1.

Norint kovoti su šiomis smurto apraiškomis būtina atsižvelgti į jo ypatumus, kad smurtui būtų užkirstas kelias. Siekiant sumažinti smurto apraiškas ir padidinti vyrų ir moterų lygybę, reikia suvokti jo mechanizmus ir nustatyti padarinius. Gera prevencijos priemonė yra bendrieji mokymai nelygybės, susijusios su lytimi, klausimais.

| 2.5.2. | Būtina nustatyti privalomą teisinę sistemą ir joje aiškiai apibrėžti taikymo sritį, apibrėžti nusikaltimą nurodant nukentėjusiojo pavaldumo ryšį. |
| --- | --- |

2.5.2.

Būtina nustatyti privalomą teisinę sistemą ir joje aiškiai apibrėžti taikymo sritį, apibrėžti nusikaltimą nurodant nukentėjusiojo pavaldumo ryšį.

| 2.5.3. | Smurtas dėl lyties darbe, nepaisant to, ar jis patiriamas darbo vietoje, ar pakeliui į ar iš darbo, gali pasireikšti įvairiomis formomis, būtent:






  — | fiziniu smurtu, |
| --- | --- | --- |

2.5.3.

Smurtas dėl lyties darbe, nepaisant to, ar jis patiriamas darbo vietoje, ar pakeliui į ar iš darbo, gali pasireikšti įvairiomis formomis, būtent:

—

fiziniu smurtu,

| — | seksualiniu smurtu, be kita ko, prievarta ir seksualine agresija, |
| --- | --- |

—

seksualiniu smurtu, be kita ko, prievarta ir seksualine agresija,

| — | įžeidinėjimais, nepadoriu elgesiu, nepagarba, panieka, |
| --- | --- |

—

įžeidinėjimais, nepadoriu elgesiu, nepagarba, panieka,

| — | bauginimu, |
| --- | --- |

—

bauginimu,

| — | psichologiniu smurtu, |
| --- | --- |

—

psichologiniu smurtu,

| — | seksualiniu priekabiavimu, |
| --- | --- |

—

seksualiniu priekabiavimu,

| — | smurto grėsme, |
| --- | --- |

—

smurto grėsme,

| — | agresyviu dėmesiu. |
| --- | --- |

—

agresyviu dėmesiu.

| 2.5.4. | Smurtui dėl lyties darbe būdingi primygtiniai t. y. nesant jį patiriančio asmens pritarimo, pasiūlymai arba elgesys, susijęs su lytimi arba lytine orientacija, kurio tikslas ar poveikis yra įbauginti, pažeminti ar įžeisti. Kasdienės nedidelės agresyvaus elgesio apraiškos, kurios, vertinant atskirai, atrodo nepavojingos, verčia nuo šio elgesio kenčiančius asmenis jaustis nesaugiai. Šis smurtas, agresija ir žeminimai sukuria nesveiką darbo aplinką. |
| --- | --- |

2.5.4.

Smurtui dėl lyties darbe būdingi primygtiniai t. y. nesant jį patiriančio asmens pritarimo, pasiūlymai arba elgesys, susijęs su lytimi arba lytine orientacija, kurio tikslas ar poveikis yra įbauginti, pažeminti ar įžeisti. Kasdienės nedidelės agresyvaus elgesio apraiškos, kurios, vertinant atskirai, atrodo nepavojingos, verčia nuo šio elgesio kenčiančius asmenis jaustis nesaugiai. Šis smurtas, agresija ir žeminimai sukuria nesveiką darbo aplinką.

| 2.5.5. | Europos bendrajame socialinių partnerių susitarime nurodyta, kad darbo vietoje gali pasireikšti įvairios priekabiavimo ir smurto formos. Priekabiavimas ir smurtas gali:






  — | pasireikšti fizine, psichologine ir (arba) seksualine forma, |
| --- | --- | --- |

2.5.5.

Europos bendrajame socialinių partnerių susitarime nurodyta, kad darbo vietoje gali pasireikšti įvairios priekabiavimo ir smurto formos. Priekabiavimas ir smurtas gali:

—

pasireikšti fizine, psichologine ir (arba) seksualine forma,

pasireikšti fizine, psichologine ir (arba) seksualine forma,

| — | pasireikšti kaip pavieniai incidentai arba sistemingesnis elgesys, |
| --- | --- |

—

pasireikšti kaip pavieniai incidentai arba sistemingesnis elgesys,

pasireikšti kaip pavieniai incidentai arba sistemingesnis elgesys,

| — | būti tarp kolegų, viršininkų ir pavaldinių arba kilti iš trečiųjų asmenų, pavyzdžiui, klientų, pacientų, mokinių ir kt., |
| --- | --- |

—

būti tarp kolegų, viršininkų ir pavaldinių arba kilti iš trečiųjų asmenų, pavyzdžiui, klientų, pacientų, mokinių ir kt.,

būti tarp kolegų, viršininkų ir pavaldinių arba kilti iš trečiųjų asmenų, pavyzdžiui, klientų, pacientų, mokinių ir kt.,

| — | pasireikšti pradedant mažareikšmiais pažeidimais ir baigiant sunkesnėmis veikomis, pavyzdžiui, baudžiamaisiais nusikaltimais, kuriems reikalingas valdžios institucijų įsikišimas. |
| --- | --- |

—

pasireikšti pradedant mažareikšmiais pažeidimais ir baigiant sunkesnėmis veikomis, pavyzdžiui, baudžiamaisiais nusikaltimais, kuriems reikalingas valdžios institucijų įsikišimas.

pasireikšti pradedant mažareikšmiais pažeidimais ir baigiant sunkesnėmis veikomis, pavyzdžiui, baudžiamaisiais nusikaltimais, kuriems reikalingas valdžios institucijų įsikišimas.

Šio susitarimo nuostatose pabrėžiamas konfidencialumas:

| — | visoms šalims svarbu laikytis reikiamo diskretiškumo, kad būtų apsaugotas kiekvieno asmens orumas ir privatumas, |
| --- | --- |

—

visoms šalims svarbu laikytis reikiamo diskretiškumo, kad būtų apsaugotas kiekvieno asmens orumas ir privatumas,

visoms šalims svarbu laikytis reikiamo diskretiškumo, kad būtų apsaugotas kiekvieno asmens orumas ir privatumas,

| — | su įvykiu nesusijusiems asmenims neturi būti atskleista jokia informacija. |
| --- | --- |

—

su įvykiu nesusijusiems asmenims neturi būti atskleista jokia informacija.

su įvykiu nesusijusiems asmenims neturi būti atskleista jokia informacija.

Galiausiai susitarime numatyta skundų nagrinėjimo procedūra ir prevencinės priemonės, į kurias galėtų būti atsižvelgta TDO vykstančiose diskusijose.

| 2.5.6. | Internetą darbe naudoja daug samdomųjų darbuotojų. Smurtas dėl lyties jame gali būti skleidžiamas žeminančiais vaizdais, įskaitant socialiniuose tinkluose. Bauginanti, priešiška ar žeminanti aplinka gali būti sukuriama palaikant santykius internetu ir realiame gyvenime. Naujojoje normoje negalima neatsižvelgti į tai, kad internetas naudojamas darbo santykiuose ir kad šioje srityje taip pat reikia kovoti su smurtu dėl lyties. |
| --- | --- |

2.5.6.

Internetą darbe naudoja daug samdomųjų darbuotojų. Smurtas dėl lyties jame gali būti skleidžiamas žeminančiais vaizdais, įskaitant socialiniuose tinkluose. Bauginanti, priešiška ar žeminanti aplinka gali būti sukuriama palaikant santykius internetu ir realiame gyvenime. Naujojoje normoje negalima neatsižvelgti į tai, kad internetas naudojamas darbo santykiuose ir kad šioje srityje taip pat reikia kovoti su smurtu dėl lyties.

3.   Kodėl būtina TDO konvencija dėl smurto dėl lyties?

Kodėl būtina TDO konvencija dėl smurto dėl lyties?

| 3.1. | Darbo vieta – tai ypatinga aplinka kovoti su smurtu. Tarptautinis darbo dokumentas galėtų pateikti tinkamos žmogiškųjų išteklių politikos gaires smurto dėl lyties darbe ir orientuoti socialinį dialogą bei kolektyvines darbo sutartis. |
| --- | --- |

3.1.

Darbo vieta – tai ypatinga aplinka kovoti su smurtu. Tarptautinis darbo dokumentas galėtų pateikti tinkamos žmogiškųjų išteklių politikos gaires smurto dėl lyties darbe ir orientuoti socialinį dialogą bei kolektyvines darbo sutartis.

| 3.2. | Nei dabartiniuose tarptautiniuose dokumentuose, nei nacionaliniuose įstatymuose neužtikrinama tinkama apsauga nuo smurto dėl lyties darbe. Daugumoje šalių kovos su smurtu dėl lyties priemonės yra daugiausia susijusios su smurtautojų kriminalizavimu, dažniausiai reglamentuojant seksualinę prievartą baudžiamajame kodekse. Nors šis atsakas yra labai svarbus, jis ne visuomet tinka santykiams darbo vietoje. Kaip nurodo TDO ekspertų komisija, paprastai seksualinį priekabiavimą nėra tinkama vertinti per baudžiamąjį procesą, [nes] nors jis leidžia sužinoti apie sunkesnius atvejus, [šis procesas] neleidžia tinkamai išsiaiškinti visų elgesio apraiškų, kurias reikia laikyti seksualiniu priekabiavimu profesinėje aplinkoje, kai įrodinėjimo našta yra labiau ribota ir kai yra mažiau galimybių pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis (13). Užkirsti kelią seksualiniam priekabiavimui reiškia įtikinti darbdavius ir samdomuosius darbuotojus, kad darbe nėra vietos seksistiniam elgesiui. Bendrajame Europos susitarime numatyta, jog įmonės turi aiškiai deklaruoti, kad priekabiavimas ir smurtas toleruojami nebus. |
| --- | --- |

3.2.

Nei dabartiniuose tarptautiniuose dokumentuose, nei nacionaliniuose įstatymuose neužtikrinama tinkama apsauga nuo smurto dėl lyties darbe. Daugumoje šalių kovos su smurtu dėl lyties priemonės yra daugiausia susijusios su smurtautojų kriminalizavimu, dažniausiai reglamentuojant seksualinę prievartą baudžiamajame kodekse. Nors šis atsakas yra labai svarbus, jis ne visuomet tinka santykiams darbo vietoje. Kaip nurodo TDO ekspertų komisija, paprastai seksualinį priekabiavimą nėra tinkama vertinti per baudžiamąjį procesą, [nes] nors jis leidžia sužinoti apie sunkesnius atvejus, [šis procesas] neleidžia tinkamai išsiaiškinti visų elgesio apraiškų, kurias reikia laikyti seksualiniu priekabiavimu profesinėje aplinkoje, kai įrodinėjimo našta yra labiau ribota ir kai yra mažiau galimybių pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis (13). Užkirsti kelią seksualiniam priekabiavimui reiškia įtikinti darbdavius ir samdomuosius darbuotojus, kad darbe nėra vietos seksistiniam elgesiui. Bendrajame Europos susitarime numatyta, jog įmonės turi aiškiai deklaruoti, kad priekabiavimas ir smurtas toleruojami nebus.

paprastai seksualinį priekabiavimą nėra tinkama vertinti per baudžiamąjį procesą, [nes] nors jis leidžia sužinoti apie sunkesnius atvejus, [šis procesas] neleidžia tinkamai išsiaiškinti visų elgesio apraiškų, kurias reikia laikyti seksualiniu priekabiavimu profesinėje aplinkoje, kai įrodinėjimo našta yra labiau ribota ir kai yra mažiau galimybių pasinaudoti teisių gynimo priemonėmi

13

įmonės turi aiškiai deklaruoti, kad priekabiavimas ir smurtas toleruojami nebus

4.   Kodėl pilietinei visuomenei reikia palaikyti TDO dokumentą dėl smurto dėl lyties?

Kodėl pilietinei visuomenei reikia palaikyti TDO dokumentą dėl smurto dėl lyties?

| 4.1. | Smurtas dėl lyties – tai saugumo ir sveikatos darbe klausimas, jis sukelia nervinę depresiją, psichologinį stresą, nelaimingus atsitikimus darbe. Darbo organizavimą reikia nagrinėti atsižvelgiant į socialinius lyčių santykius, o lytimi grindžiami tyrimai turėtų padėti išaiškinti šias grėsmes. |
| --- | --- |

4.1.

Smurtas dėl lyties – tai saugumo ir sveikatos darbe klausimas, jis sukelia nervinę depresiją, psichologinį stresą, nelaimingus atsitikimus darbe. Darbo organizavimą reikia nagrinėti atsižvelgiant į socialinius lyčių santykius, o lytimi grindžiami tyrimai turėtų padėti išaiškinti šias grėsmes.

| 4.2. | Socialiniai partneriai turi geras galimybes išklausyti nukentėjusiuosius ir kartu su jais parengti skundų bylas. Įmonių socialiniai ar žmogiškųjų išteklių skyriai, profesinės organizacijos, įmonėje dirbantys medikai, taip pat specializuotieji konsultantai atlieka svarbiausią vaidmenį apsaugant nukentėjusiuosius. Paskirti pasitikėjimą keliantį specialistą, kuris išklausytų nukentėjusiuosius ir parengtų bylą, yra numatyta Europos bendrajame socialinių partnerių susitarime. Be to, moterų, teisių gynimo, migrantų palaikymo ir kitos asociacijos yra neišvengiamai būtinos siekiant padėti nukentėjusiesiems ir prisidėti prie socialinių partnerių veiksmų. Socialiniai partneriai turi patys būti pavyzdžiu ir uždrausti seksistinį ir žeminantį elgesį savo pačių aplinkoje. |
| --- | --- |

4.2.

Socialiniai partneriai turi geras galimybes išklausyti nukentėjusiuosius ir kartu su jais parengti skundų bylas. Įmonių socialiniai ar žmogiškųjų išteklių skyriai, profesinės organizacijos, įmonėje dirbantys medikai, taip pat specializuotieji konsultantai atlieka svarbiausią vaidmenį apsaugant nukentėjusiuosius. Paskirti pasitikėjimą keliantį specialistą, kuris išklausytų nukentėjusiuosius ir parengtų bylą, yra numatyta Europos bendrajame socialinių partnerių susitarime. Be to, moterų, teisių gynimo, migrantų palaikymo ir kitos asociacijos yra neišvengiamai būtinos siekiant padėti nukentėjusiesiems ir prisidėti prie socialinių partnerių veiksmų. Socialiniai partneriai turi patys būti pavyzdžiu ir uždrausti seksistinį ir žeminantį elgesį savo pačių aplinkoje.

| 4.3. | TDO dokumentas dėl smurto dėl lyties būtų naudingas visuomenei socialiniam dialogui, darbo aplinkai ir darbo santykiams, nes:






  — | užtikrintų socialinių partnerių susitarimą siekiant nustatyti taisykles ir sukurti sistemą šiems atvejams spręsti, |
| --- | --- | --- |

4.3.

TDO dokumentas dėl smurto dėl lyties būtų naudingas visuomenei socialiniam dialogui, darbo aplinkai ir darbo santykiams, nes:

—

užtikrintų socialinių partnerių susitarimą siekiant nustatyti taisykles ir sukurti sistemą šiems atvejams spręsti,

| — | leistų parengti bendrą apibrėžtį, ką reiškia smurtas dėl lyties darbe, |
| --- | --- |

—

leistų parengti bendrą apibrėžtį, ką reiškia smurtas dėl lyties darbe,

| — | patikslintų darbdavių ir profesinių organizacijų įsipareigojimus siekiant vykdyti smurto dėl lyties darbe prevenciją, kovoti su juo ir taisyti šią padėtį, |
| --- | --- |

—

patikslintų darbdavių ir profesinių organizacijų įsipareigojimus siekiant vykdyti smurto dėl lyties darbe prevenciją, kovoti su juo ir taisyti šią padėtį,

| — | padėtų darbdaviams formuluoti žmogiškųjų išteklių politiką, apimančią įvairius, visų pirma profesinio rengimo procesus, kad būtų vykdoma smurto dėl lyties prevencija ir būtų dorojamasi su jo padariniais darbo rinkoje, įskaitant smurto artimoje aplinkoje padarinius darbo vietai, |
| --- | --- |

—

padėtų darbdaviams formuluoti žmogiškųjų išteklių politiką, apimančią įvairius, visų pirma profesinio rengimo procesus, kad būtų vykdoma smurto dėl lyties prevencija ir būtų dorojamasi su jo padariniais darbo rinkoje, įskaitant smurto artimoje aplinkoje padarinius darbo vietai,

| — | padėtų darbdaviams nustatyti skundų pateikimo procedūras, |
| --- | --- |

—

padėtų darbdaviams nustatyti skundų pateikimo procedūras,

| — | nurodytų darbdaviams gaires, kaip išklausyti aukas, tirti ir nagrinėti skundus smurto dėl lyties darbo vietoje atveju, |
| --- | --- |

—

nurodytų darbdaviams gaires, kaip išklausyti aukas, tirti ir nagrinėti skundus smurto dėl lyties darbo vietoje atveju,

| — | geriau apibrėžtų darbdavių atsakomybės (tiesioginės ir už kitus asmenis) sritį smurto dėl lyties darbe atveju, |
| --- | --- |

—

geriau apibrėžtų darbdavių atsakomybės (tiesioginės ir už kitus asmenis) sritį smurto dėl lyties darbe atveju,

| — | sukurtų tokią darbovietės kultūrą, kurioje smurtas dėl lyties nebūtų toleruojamas, |
| --- | --- |

—

sukurtų tokią darbovietės kultūrą, kurioje smurtas dėl lyties nebūtų toleruojamas,

| — | pagerintų saugumą darbe ir sumažintų ekonominius darbdavių nuostolius, susijusius su smurtu dėl lyties (absenteizmas, darbo našumo praradimas, teismo procesai, neigiama reklama ir kt.). |
| --- | --- |

—

pagerintų saugumą darbe ir sumažintų ekonominius darbdavių nuostolius, susijusius su smurtu dėl lyties (absenteizmas, darbo našumo praradimas, teismo procesai, neigiama reklama ir kt.).

5.   Kodėl Vyriausybės turėtų remti TDO dokumentą dėl smurto dėl lyties?

Kodėl Vyriausybės turėtų remti TDO dokumentą dėl smurto dėl lyties?

| 5.1. | Numatomas dokumentas padėtų:






  — | pasiekti deramo darbo tikslus, |
| --- | --- | --- |

5.1.

Numatomas dokumentas padėtų:

—

pasiekti deramo darbo tikslus,

| — | sumažinti asmenų pažeidžiamumą smurto dėl lyties atžvilgiu ir sustiprintų jų ekonominį savarankiškumą bei našumą darbe, |
| --- | --- |

—

sumažinti asmenų pažeidžiamumą smurto dėl lyties atžvilgiu ir sustiprintų jų ekonominį savarankiškumą bei našumą darbe,

| — | sutaupyti: smurtas artimoje aplinkoje ir darbo vietoje kainuoja milijonus dėl sveikatos, teismo bylų, prarasto darbo užmokesčio ir žalos atlyginimo ligos atveju, |
| --- | --- |

—

sutaupyti: smurtas artimoje aplinkoje ir darbo vietoje kainuoja milijonus dėl sveikatos, teismo bylų, prarasto darbo užmokesčio ir žalos atlyginimo ligos atveju,

| — | pagerinti sveikatą ir saugą darbe, taip pat darbo santykius, |
| --- | --- |

—

pagerinti sveikatą ir saugą darbe, taip pat darbo santykius,

| — | labiau suderinti teisės aktus, kuriais siekiama išgyvendinti smurtą dėl lyties ir palaikyti žmogaus teises, |
| --- | --- |

—

labiau suderinti teisės aktus, kuriais siekiama išgyvendinti smurtą dėl lyties ir palaikyti žmogaus teises,

| — | sumažinti su smurtu dėl lyties patiriamas išlaidas. |
| --- | --- |

—

sumažinti su smurtu dėl lyties patiriamas išlaidas.

6.   Pasiūlymai dėl TDO normos turinio

Pasiūlymai dėl TDO normos turinio

| — | plačiai apibrėžti smurtą dėl lyties darbe, įtraukiant įvairias smurto darbo vietoje formas; |
| --- | --- |

—

plačiai apibrėžti smurtą dėl lyties darbe, įtraukiant įvairias smurto darbo vietoje formas;

| — | patvirtinti sąvokos „darbo vieta“ apibrėžtį, įtraukiant kelionę į darbą, |
| --- | --- |

—

patvirtinti sąvokos „darbo vieta“ apibrėžtį, įtraukiant kelionę į darbą,

| — | įtraukti nuostatas, kuriomis siekiama vykdyti smurto dėl lyties darbe prevenciją ir priemonių, skirtų apsaugoti bei palaikyti nukentėjusiuosius nuo smurto dėl lyties, |
| --- | --- |

—

įtraukti nuostatas, kuriomis siekiama vykdyti smurto dėl lyties darbe prevenciją ir priemonių, skirtų apsaugoti bei palaikyti nukentėjusiuosius nuo smurto dėl lyties,

| — | apibūdinti smurto dėl lyties labiausiai veikiamų asmenų grupes: homoseksualius ir translyčius asmenis, migrantus, ŽIV/AIDS sergančius, neįgalius, priverstinai dirbančius darbuotojus ir dirbančius vaikus, |
| --- | --- |

—

apibūdinti smurto dėl lyties labiausiai veikiamų asmenų grupes: homoseksualius ir translyčius asmenis, migrantus, ŽIV/AIDS sergančius, neįgalius, priverstinai dirbančius darbuotojus ir dirbančius vaikus,

| — | užtikrinti įvairias teises, susijusias su skundo pateikėjų užimtumu ir socialine apsauga, visų pirma teisę į darbo laiko sumažinimą ar pertvarkymą, |
| --- | --- |

—

užtikrinti įvairias teises, susijusias su skundo pateikėjų užimtumu ir socialine apsauga, visų pirma teisę į darbo laiko sumažinimą ar pertvarkymą,

| — | pateikti gaires, kaip parengti įmonių ir organizacijų vidaus tvarkos taisykles ar elgesio kodeksus, kuriuose būtų tiksliai apibūdintas netinkamas ar žeminantis elgesys prieš moteris ir kitas labiausiai paveikiamas asmenų grupes, numatant drausmines nuobaudas, |
| --- | --- |

—

pateikti gaires, kaip parengti įmonių ir organizacijų vidaus tvarkos taisykles ar elgesio kodeksus, kuriuose būtų tiksliai apibūdintas netinkamas ar žeminantis elgesys prieš moteris ir kitas labiausiai paveikiamas asmenų grupes, numatant drausmines nuobaudas,

| — | pateikti gaires, kaip parengti specialias apklausas, kurias vykdant būtų galima rinkti suderintus statistinius duomenis, |
| --- | --- |

—

pateikti gaires, kaip parengti specialias apklausas, kurias vykdant būtų galima rinkti suderintus statistinius duomenis,

| — | pateikti gaires, kaip rengti mokymus siekiant didinti suvokimą apie dominavimo ir vyrų bei moterų segregacijos darbe mechanizmus, taip pat formuoti nesmurtinę kultūrą, |
| --- | --- |

—

pateikti gaires, kaip rengti mokymus siekiant didinti suvokimą apie dominavimo ir vyrų bei moterų segregacijos darbe mechanizmus, taip pat formuoti nesmurtinę kultūrą,

| — | skatinti darboviečių gydytojus dalyvauti tiriant visus smurto dėl lyties atvejus, nes jie kelia grėsmę fizinei ir psichologinei darbuotojų sveikatai, |
| --- | --- |

—

skatinti darboviečių gydytojus dalyvauti tiriant visus smurto dėl lyties atvejus, nes jie kelia grėsmę fizinei ir psichologinei darbuotojų sveikatai,

| — | atsižvelgti į Direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus, nuostatas (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgti į Direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus, nuostatas (14),

14

| — | skirti ypatingą dėmesį žiniasklaidos vaidmeniui atkreipiant dėmesį, informuojant ir formuojant nuomonę (trys privalomieji aspektai siekiant nutraukti smurto grandinę), |
| --- | --- |

—

skirti ypatingą dėmesį žiniasklaidos vaidmeniui atkreipiant dėmesį, informuojant ir formuojant nuomonę (trys privalomieji aspektai siekiant nutraukti smurto grandinę),

| — | atsižvelgiant į naujų rūšių riziką, susijusią su naudojimusi internetu ir naujomis technologijomis. |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant į naujų rūšių riziką, susijusią su naudojimusi internetu ir naujomis technologijomis.

2015 m. rugsėjo 16 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/73/EB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo taikymo įsidarbinimo, profesinio mokymo, pareigų paaukštinimo ir darbo sąlygų atžvilgiu (OL L 269, 2002 10 5, p. 15).

1

(2)  http://www.etuc.org/framework-agreement-harassment-and-violence-work

2

(3)  http://www.ilo.org/ilc/ILCSessions/104/texts-adopted/WCMS_377776/lang--fr/index.htm

3

(4)  Ekspertų komisijos parengta konvencijų ir rekomendacijų taikymo ataskaita, III(1A) ataskaita, Tarptautinė darbo konferencija, 91 sesija, 2003, p. 497.

4

(5)  Ekspertų komisijos parengta konvencijų ir rekomendacijų taikymo ataskaita, III(1A) ataskaita, Tarptautinė darbo konferencija, 98 sesija, 2009, p. 35.

5

(6)  http://www.etuc.org/framework-agreement-harassment-and-violence-work

6

(7)  Nuomonė dėl kovos su šeiminiu smurtu prieš moteris (OL C 351, 2012 11 15, p. 21).

7

(8)  Žr. 1 išnašą.

8

(9)  2011 m. barometras (Nacionalinis kovos su smurtu prieš moteris ES veiksmų planas), European Women’s Lobby, 2011 m. rugpjūčio mėn. (www.womenlobby.org).

9

(10)  Neseniai paskelbtoje (2015 m. balandžio mėn.) Prancūzijos lyčių lygybės aukščiausiosios tarybos (Haut Conseil à l’égalité entre femmes et hommes) ataskaitoje patvirtinama, kad VISOS moterys yra nukentėjusios nuo nepageidaujamo seksualinio elgesio gatvėje ir viešajame transporte. Dauguma nukentėjusiųjų yra nepilnamečiai. http://www.haut-conseil-egalite.gouv.fr/IMG/pdf/hcefh_avis_harcelement_transports-20150410.pdf

10

Haut Conseil à l’égalité entre femmes et hommes)

(11)  Quand les violences domestiques s’invitent sur le lieu de travail ou dans le processus d’insertion professionnelle, COFACE 2011 http://www.coface-eu.org/en/upload/08_EUProjects/Domestic%20violence-etude-coface-daphne-fr.pdf

11

(12)  https://www.arts.unsw.edu.au/media/FASSFile/National_Domestic_Violence_and_the_Workplace_Survey_2011_Full_Report.pdf https://www.arts.unsw.edu.au/research/gendered-violence-research-network/gendered-violence-work/

12

(13)  Ekspertų komisijos parengta konvencijų ir rekomendacijų taikymo ataskaita, III(1A) ataskaita, Tarptautinė darbo konferencija, 98 sesija, 2009, p. 32).

13

(14)  2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos Direktyva 2000/78/EB, nustatanti vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (OL L 303, 2000 12 2, p. 16).

14

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/145 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/145

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Deleguotųjų aktų“

(papildomoji nuomonė)

(2016/C 013/22)

Pranešėjas

Jorge PEGADO LIZ

2015 m. vasario 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, nusprendė parengti papildomąją nuomonę dėl

Deleguotųjų aktų.

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. liepos 14 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (2015 m. rugsėjo 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 140 narių balsavus už, 1 – prieš ir 4 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Įpusėjus nuomonės savo iniciatyva papildomosios nuomonės dėl delegavimo procedūros rengimui, EESRK sužinojo, kad Komisija paskelbė naują privalomojo pobūdžio Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnio reglamentavimo pasiūlymą, grindžiamą SESV 295 straipsniu. Šis pasiūlymas yra bendro dokumentų rinkinio dėl geresnio reglamentavimo, kuriame deleguotųjų aktų klausimas nagrinėjamas dvejuose atskiruose prieduose, dalis. |
| --- | --- |

1.1.

Įpusėjus nuomonės savo iniciatyva papildomosios nuomonės dėl delegavimo procedūros rengimui, EESRK sužinojo, kad Komisija paskelbė naują privalomojo pobūdžio Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnio reglamentavimo pasiūlymą, grindžiamą SESV 295 straipsniu. Šis pasiūlymas yra bendro dokumentų rinkinio dėl geresnio reglamentavimo, kuriame deleguotųjų aktų klausimas nagrinėjamas dvejuose atskiruose prieduose, dalis.

| 1.2. | Komitetas palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, kuris yra žingsnis tinkama linkme ir kurį jis ragino priimti. |
| --- | --- |

1.2.

Komitetas palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, kuris yra žingsnis tinkama linkme ir kurį jis ragino priimti.

| 1.3. | Jis teigiamai vertina daugumą pasiūlymų. |
| --- | --- |

1.3.

Jis teigiamai vertina daugumą pasiūlymų.

| 1.4. | EESRK visų pirma pritaria Komisijos pastangoms pasiekti tinkamą pusiausvyrą tarp pagrindinių vertybių: viena vertus, teisės normų laikymosi, demokratinio dalyvavimo, skaidrumo, artumo piliečiams ir teisės gauti išsamią informaciją apie teisėkūros procesą ir, antra vertus, teisės aktų supaprastinimo, lankstesnio, geriau susijusių šalių interesus atitinkančio reglamentavimo, kurio atnaujinimas ir persvarstymas būtų supaprastinti. |
| --- | --- |

1.4.

EESRK visų pirma pritaria Komisijos pastangoms pasiekti tinkamą pusiausvyrą tarp pagrindinių vertybių: viena vertus, teisės normų laikymosi, demokratinio dalyvavimo, skaidrumo, artumo piliečiams ir teisės gauti išsamią informaciją apie teisėkūros procesą ir, antra vertus, teisės aktų supaprastinimo, lankstesnio, geriau susijusių šalių interesus atitinkančio reglamentavimo, kurio atnaujinimas ir persvarstymas būtų supaprastinti.

| 1.5. | EESRK ypač palankiai vertina tai, kad „Komisija įsipareigoja, prieš priimdama deleguotuosius aktus, kaupti visus reikiamus tiriamuosius duomenis, pavyzdžiui, rengdama konsultacijas su valstybių narių ekspertais ir viešas konsultacijas“ ir kad ji siūlo taikyti tokį patį konsultacijų metodą priimant įgyvendinimo aktus. Tačiau EESRK baiminasi, kad dėl visų šių konsultacijų pernelyg nepagrįstai nepailgėtų aktų rengimas. |
| --- | --- |

1.5.

EESRK ypač palankiai vertina tai, kad „Komisija įsipareigoja, prieš priimdama deleguotuosius aktus, kaupti visus reikiamus tiriamuosius duomenis, pavyzdžiui, rengdama konsultacijas su valstybių narių ekspertais ir viešas konsultacijas“ ir kad ji siūlo taikyti tokį patį konsultacijų metodą priimant įgyvendinimo aktus. Tačiau EESRK baiminasi, kad dėl visų šių konsultacijų pernelyg nepagrįstai nepailgėtų aktų rengimas.

| 1.6. | Vis dėlto EESRK nepritaria visam kazuistiniam požiūriui dėl sričių, kuriose bus rengiami deleguotieji ar įgyvendinimo aktai, atrankos, nes taikomi kriterijai yra dviprasmiški, todėl paliekama pernelyg daug laisvės aiškinimui. |
| --- | --- |

1.6.

Vis dėlto EESRK nepritaria visam kazuistiniam požiūriui dėl sričių, kuriose bus rengiami deleguotieji ar įgyvendinimo aktai, atrankos, nes taikomi kriterijai yra dviprasmiški, todėl paliekama pernelyg daug laisvės aiškinimui.

| 1.7. | EESRK nepritaria Komisijos pasiūlymui, kadangi:






  a) | jame nėra išankstinės informacijos apie valstybių narių ekspertus ir jų techninius gebėjimus; |
| --- | --- | --- |

1.7.

EESRK nepritaria Komisijos pasiūlymui, kadangi:

a)

jame nėra išankstinės informacijos apie valstybių narių ekspertus ir jų techninius gebėjimus;

| b) | nenustatytas tinkamas konsultavimosi su ekspertais, suinteresuotosiomis šalimis, EP ir ES Taryba terminas, išskyrus skubius atvejus; |
| --- | --- |

b)

nenustatytas tinkamas konsultavimosi su ekspertais, suinteresuotosiomis šalimis, EP ir ES Taryba terminas, išskyrus skubius atvejus;

| c) | konsultacijos ir posėdžių grafikas perdavimas EP ekspertams ir suinteresuotosioms šalims yra neprivalomojo pobūdžio; |
| --- | --- |

c)

konsultacijos ir posėdžių grafikas perdavimas EP ekspertams ir suinteresuotosioms šalims yra neprivalomojo pobūdžio;

| d) | pateikta neišsami ir nenuosekli informacija apie deleguotųjų aktų priėmimą; ji turėtų būti teikiama sistemingai ir automatiškai tikruoju laiku atnaujinamoje interneto svetainėje; |
| --- | --- |

d)

pateikta neišsami ir nenuosekli informacija apie deleguotųjų aktų priėmimą; ji turėtų būti teikiama sistemingai ir automatiškai tikruoju laiku atnaujinamoje interneto svetainėje;

| e) | jame laikomasi neterminuotos delegavimo trukmės principo: EESRK mano, kad turi būti tiksliai nustatyta trukmė, kurią būtų galima dar pratęsti tokiam pačiam laikotarpiui, išskyrus išskirtinius tinkamai pagrįstus atvejus. |
| --- | --- |

e)

jame laikomasi neterminuotos delegavimo trukmės principo: EESRK mano, kad turi būti tiksliai nustatyta trukmė, kurią būtų galima dar pratęsti tokiam pačiam laikotarpiui, išskyrus išskirtinius tinkamai pagrįstus atvejus.

| 1.8. | EESRK norėtų, kad gairėse būtų aiškiai apibrėžti visi delegavimo elementai būtent:






  a) | nustatyti tikslai; |
| --- | --- | --- |

1.8.

EESRK norėtų, kad gairėse būtų aiškiai apibrėžti visi delegavimo elementai būtent:

a)

nustatyti tikslai;

| b) | tikslus turinys; |
| --- | --- |

b)

tikslus turinys;

| c) | aiški taikymo sritis; |
| --- | --- |

c)

aiški taikymo sritis;

| d) | tiksli ir apibrėžta trukmė. |
| --- | --- |

d)

tiksli ir apibrėžta trukmė.

| 1.9. | EESRK mano, kad, kaip ir teisėkūros procedūra priimamų teisės aktų atveju, jo taip pat turėtų būti prašoma pateikti nuomonę dėl poveikio vertinimų ir deleguotųjų aktų persvarstymo. |
| --- | --- |

1.9.

EESRK mano, kad, kaip ir teisėkūros procedūra priimamų teisės aktų atveju, jo taip pat turėtų būti prašoma pateikti nuomonę dėl poveikio vertinimų ir deleguotųjų aktų persvarstymo.

| 1.10. | Galiausiai EESRK mano, kad SESV 290 ir 291 straipsnių formuluotė yra tobulinta ir kad persvarstant sutartis šiuos straipsnius reikėtų patobulinti. Reikėtų geriau reglamentuoti jų taikymą siekiant, kad pasirenkant teisinę priemonę būtų priimami veikiau techniniai, o ne politiniai sprendimai. |
| --- | --- |

1.10.

Galiausiai EESRK mano, kad SESV 290 ir 291 straipsnių formuluotė yra tobulinta ir kad persvarstant sutartis šiuos straipsnius reikėtų patobulinti. Reikėtų geriau reglamentuoti jų taikymą siekiant, kad pasirenkant teisinę priemonę būtų priimami veikiau techniniai, o ne politiniai sprendimai.

2.   Kodėl nuspręsta rengti papildomąją nuomonę dėl deleguotųjų aktų?

| 2.1. | 2012 m. EESRK buvo leidęs rengti informacinį pranešimą (1) dėl procedūros, kurio tikslas – išanalizuoti šios procedūros taikymą ir išsiaiškinti, kaip veikia kontrolės sistema, skirta užkirsti kelią piktnaudžiavimui įgaliojimais arba jį sumažinti, kadangi tai gali turėti įtakos „teisinės bendrijos“, kokia yra ES, demokratinėms taisyklėms. |
| --- | --- |

2.1.

2012 m. EESRK buvo leidęs rengti informacinį pranešimą (1) dėl procedūros, kurio tikslas – išanalizuoti šios procedūros taikymą ir išsiaiškinti, kaip veikia kontrolės sistema, skirta užkirsti kelią piktnaudžiavimui įgaliojimais arba jį sumažinti, kadangi tai gali turėti įtakos „teisinės bendrijos“, kokia yra ES, demokratinėms taisyklėms.

| 2.2. | Po šio pranešimo ir dviejų Komisijos prašymų pateikti nuomonę dėl trijų pasiūlymų dėl reglamento, kuriais prie 290 straipsnio pritaikoma keletas teisės aktų, kuriuose numatyta reguliavimo procedūra su tikrinimu (2), EESRK priėmė dvi nuomones (3), kuriose pateiktos informaciniame pranešime suformuluotos pastabos, tarp kurių išreikšta „abejonių dėl procedūros paprastumo, dėl to, kaip Europos visuomenė realiai suvoks šios procedūros tinkamo taikymo iššūkius, ir dėl kontrolės mechanizmų veiksmingumo“. Komitetas rekomendavo atsargiai taikyti šią priemonę, nes „vis dar neaiškūs tam tikri delegavimo procedūros aspektai“. |
| --- | --- |

2.2.

Po šio pranešimo ir dviejų Komisijos prašymų pateikti nuomonę dėl trijų pasiūlymų dėl reglamento, kuriais prie 290 straipsnio pritaikoma keletas teisės aktų, kuriuose numatyta reguliavimo procedūra su tikrinimu (2), EESRK priėmė dvi nuomones (3), kuriose pateiktos informaciniame pranešime suformuluotos pastabos, tarp kurių išreikšta „abejonių dėl procedūros paprastumo, dėl to, kaip Europos visuomenė realiai suvoks šios procedūros tinkamo taikymo iššūkius, ir dėl kontrolės mechanizmų veiksmingumo“. Komitetas rekomendavo atsargiai taikyti šią priemonę, nes „vis dar neaiškūs tam tikri delegavimo procedūros aspektai“.

| 2.3. | Po 2014 m. Europos Parlamento rinkimų ir paskyrus naujus Komisijos narius, įskaitant Pirmininko pavaduotoją, atsakingą už geresnį reglamentavimą, institucijų ryšius, teisinės valstybės principus ir Pagrindinių teisių chartiją, atrodė tinkamas metas grįžti prie šio klausimo ir sužinoti naujų institucinių veikėjų ketinimus ir ypač pateikti nuomonę dėl galimų naujovių, kuriomis siekiama užtikrinti skaidrumą, teisinį tikrumą, demokratinę kontrolę ir institucinę pusiausvyrą. Be to, tai yra galimybė atnaujinti ES institucijų, pilietinės visuomenės, ekspertų ir akademinės bendruomenės diskusiją ir pateikti ES institucijoms naujas rekomendacijas. |
| --- | --- |

2.3.

Po 2014 m. Europos Parlamento rinkimų ir paskyrus naujus Komisijos narius, įskaitant Pirmininko pavaduotoją, atsakingą už geresnį reglamentavimą, institucijų ryšius, teisinės valstybės principus ir Pagrindinių teisių chartiją, atrodė tinkamas metas grįžti prie šio klausimo ir sužinoti naujų institucinių veikėjų ketinimus ir ypač pateikti nuomonę dėl galimų naujovių, kuriomis siekiama užtikrinti skaidrumą, teisinį tikrumą, demokratinę kontrolę ir institucinę pusiausvyrą. Be to, tai yra galimybė atnaujinti ES institucijų, pilietinės visuomenės, ekspertų ir akademinės bendruomenės diskusiją ir pateikti ES institucijoms naujas rekomendacijas.

3.   Dabartinė padėtis

| 3.1. | Nuo informacinio pranešimo ir dviejų pirmiau minėtų nuomonių priėmimo praėjo dveji metai. Per tą laiką nebuvo vykdoma tolesnė veikla, susijusi su Komisijos pasiūlymais, žinomais kaip „Omnibus I“ ir „Omnibus II“. ES Tarybai pirmininkaujanti Graikija 2014 m. birželio 20 d. Nuolatinių atstovų komitetui (COREPER) pateiktoje pažangos ataskaitoje kritikavo automatinį šių pasiūlymų pobūdį, nes tai trukdo teisės aktų leidėjui kiekvienu konkrečiu atveju pasinaudoti savo veiksmų laisve. Vėliau Taryba du kartus pasinaudojo savo veto teise ir vetavo Galileo programos pagrindu sukurtos pasaulinės navigacijos palydovų sistemos paslaugos valstybinėms institucijoms prieigos tvarką (4) ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidų duomenų perdavimo formatą (5). |
| --- | --- |

3.1.

Nuo informacinio pranešimo ir dviejų pirmiau minėtų nuomonių priėmimo praėjo dveji metai. Per tą laiką nebuvo vykdoma tolesnė veikla, susijusi su Komisijos pasiūlymais, žinomais kaip „Omnibus I“ ir „Omnibus II“. ES Tarybai pirmininkaujanti Graikija 2014 m. birželio 20 d. Nuolatinių atstovų komitetui (COREPER) pateiktoje pažangos ataskaitoje kritikavo automatinį šių pasiūlymų pobūdį, nes tai trukdo teisės aktų leidėjui kiekvienu konkrečiu atveju pasinaudoti savo veiksmų laisve. Vėliau Taryba du kartus pasinaudojo savo veto teise ir vetavo Galileo programos pagrindu sukurtos pasaulinės navigacijos palydovų sistemos paslaugos valstybinėms institucijoms prieigos tvarką (4) ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidų duomenų perdavimo formatą (5).

| 3.2. | Dabartinėje Komisijos darbo programoje numatyta tobulinti geresnį reglamentavimą padedančias užtikrinti priemones. Ji numačiusi nustatyti „naujų veiksmų kompleksą“. |
| --- | --- |

3.2.

Dabartinėje Komisijos darbo programoje numatyta tobulinti geresnį reglamentavimą padedančias užtikrinti priemones. Ji numačiusi nustatyti „naujų veiksmų kompleksą“.

| 3.3. | Pasiūlyme dėl naujo tarpinstitucinio susitarimo, kurį iš pradžių buvo numatyta priimti 2015 m. balandžio 28 d., tačiau vėliau nukelta į gegužės 19 d., bus, pirma, Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnio reglamentavimo dalis (6) ir, antra, du priedai dėl esminio klausimo, t. y. deleguotųjų aktų teisinės sistemos, būtent Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrasis susitarimas dėl deleguotųjų aktų (I priedas) ir Standartinės nuostatos (2 priedas). |
| --- | --- |

3.3.

Pasiūlyme dėl naujo tarpinstitucinio susitarimo, kurį iš pradžių buvo numatyta priimti 2015 m. balandžio 28 d., tačiau vėliau nukelta į gegužės 19 d., bus, pirma, Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnio reglamentavimo dalis (6) ir, antra, du priedai dėl esminio klausimo, t. y. deleguotųjų aktų teisinės sistemos, būtent Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrasis susitarimas dėl deleguotųjų aktų (I priedas) ir Standartinės nuostatos (2 priedas).

| 3.4. | Prieš paskelbiant dokumentų rinkinį būta skirtingų nuomonių dėl SESV 295 straipsnio kaip teisinio pagrindo tinkamumo. Buvo manoma, kad bus aktyviau atliekami tiek poveikio vertinimai, tiek vykdomos konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais ir prieš priimant deleguotąjį aktą bus privaloma konsultuotis su valstybių narių ekspertais. Be to, siekta sumažinti deleguotųjų aktų „svarbiausiose sritys“ (angl. key areas), nors ši sąvoka tebelieka neaiški. Be to, atrodo, kad F. Timmermans pats privalėjo „tvirtinti“ visus pasiūlymus dėl deleguotųjų aktų. |
| --- | --- |

3.4.

Prieš paskelbiant dokumentų rinkinį būta skirtingų nuomonių dėl SESV 295 straipsnio kaip teisinio pagrindo tinkamumo. Buvo manoma, kad bus aktyviau atliekami tiek poveikio vertinimai, tiek vykdomos konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais ir prieš priimant deleguotąjį aktą bus privaloma konsultuotis su valstybių narių ekspertais. Be to, siekta sumažinti deleguotųjų aktų „svarbiausiose sritys“ (angl. key areas), nors ši sąvoka tebelieka neaiški. Be to, atrodo, kad F. Timmermans pats privalėjo „tvirtinti“ visus pasiūlymus dėl deleguotųjų aktų.

| 3.5. | Keleto šaltinių teigimu, EP buvo užverstas pasiūlymais dėl deleguotųjų aktų ir neturėjo nei priemonių, nei metodo, leidžiančių veiksmingai vykdyti jam pavestą kontrolę. Buvo svarstomas EP paslaugų restruktūrizavimo ir vidaus veiklos gairių, taip pat papildomų žmogiškųjų išteklių skyrimo klausimas. |
| --- | --- |

3.5.

Keleto šaltinių teigimu, EP buvo užverstas pasiūlymais dėl deleguotųjų aktų ir neturėjo nei priemonių, nei metodo, leidžiančių veiksmingai vykdyti jam pavestą kontrolę. Buvo svarstomas EP paslaugų restruktūrizavimo ir vidaus veiklos gairių, taip pat papildomų žmogiškųjų išteklių skyrimo klausimas.

| 3.6. | Taryboje įgaliojimų delegavimo ir jo kontrolės klausimas, rodos, kėlė nerimą kai kurioms valstybėms narėms ir buvo visada laikomas prioritetiniu. Tačiau buvo skirtingų nuomonių dėl poreikio aiškiau apibrėžti SESV 290 ir 291 straipsnių taikymo sritį. Taryba siekė performuluoti Bendrąjį susitarimą (angl. Common Understanding) ir sustiprinti nacionalinių ekspertų vaidmenį, t. y. numatant su jais sistemingai konsultuotis rengiant deleguotuosius aktus (ex ante konsultacijos). 2015 m. ES Tarybai pirmininkavusios valstybės metinėje ataskaitoje dėl poveikio vertinimo dar kartą pabrėžiama, kad būtina sudaryti galimybę gerokai iš anksto konsultuotis su nacionaliniais ekspertais. |
| --- | --- |

3.6.

Taryboje įgaliojimų delegavimo ir jo kontrolės klausimas, rodos, kėlė nerimą kai kurioms valstybėms narėms ir buvo visada laikomas prioritetiniu. Tačiau buvo skirtingų nuomonių dėl poreikio aiškiau apibrėžti SESV 290 ir 291 straipsnių taikymo sritį. Taryba siekė performuluoti Bendrąjį susitarimą (angl. Common Understanding) ir sustiprinti nacionalinių ekspertų vaidmenį, t. y. numatant su jais sistemingai konsultuotis rengiant deleguotuosius aktus (ex ante konsultacijos). 2015 m. ES Tarybai pirmininkavusios valstybės metinėje ataskaitoje dėl poveikio vertinimo dar kartą pabrėžiama, kad būtina sudaryti galimybę gerokai iš anksto konsultuotis su nacionaliniais ekspertais.

| 3.7. | Kai kurie apgailestavo dėl delegavimo procedūros neskaidrumo. Atrodo, kad nepaprastai sunku nustatyti Europos Komisijoje reikiamus asmenis, Tarybos ekspertų komitetus, kompetentingus Europos Parlamento narius arba ES vykdomųjų įstaigų susijusius atsakingus pareigūnus, o Tarybos komitetams priklausančių ekspertų atveju netgi neįmanoma, tuo tarpu pagal delegavimo procedūrą sprendžiami klausimai daro tiesioginį poveikį organizuotai pilietinei visuomenei, pramonei ir prekybai, vartotojams ir piliečiams. Šios suinteresuotosios šalys taip pat pabrėžė, kad šiems asmenims akivaizdžiai trūksta žinių ir informacijos apie pačią delegavimo procedūrą ir jos poveikį ir ji dažnai laikoma poveikio neturinčiu procedūriniu formalumu. |
| --- | --- |

3.7.

Kai kurie apgailestavo dėl delegavimo procedūros neskaidrumo. Atrodo, kad nepaprastai sunku nustatyti Europos Komisijoje reikiamus asmenis, Tarybos ekspertų komitetus, kompetentingus Europos Parlamento narius arba ES vykdomųjų įstaigų susijusius atsakingus pareigūnus, o Tarybos komitetams priklausančių ekspertų atveju netgi neįmanoma, tuo tarpu pagal delegavimo procedūrą sprendžiami klausimai daro tiesioginį poveikį organizuotai pilietinei visuomenei, pramonei ir prekybai, vartotojams ir piliečiams. Šios suinteresuotosios šalys taip pat pabrėžė, kad šiems asmenims akivaizdžiai trūksta žinių ir informacijos apie pačią delegavimo procedūrą ir jos poveikį ir ji dažnai laikoma poveikio neturinčiu procedūriniu formalumu.

| 3.8. | Savo ruožtu ES Teisingumo Teismas (didžioji kolegija) 2012 m. rugsėjo 5 d. byloje Europos Parlamentas prieš Europos Sąjungos Tarybą priėmė sprendimą (7) dėl sąvokos „esminės nuostatos“ ir jame nurodė, kad „atitinkamos srities esminių taisyklių priėmimas priklauso Sąjungos teisės aktų leidėjo kompetencijai“, taigi esminės taisyklės turi būti „nustatytos pagrindiniame teisės akte ir negali būti deleguota teisė jas nustatyti“ (8). |
| --- | --- |

3.8.

Savo ruožtu ES Teisingumo Teismas (didžioji kolegija) 2012 m. rugsėjo 5 d. byloje Europos Parlamentas prieš Europos Sąjungos Tarybą priėmė sprendimą (7) dėl sąvokos „esminės nuostatos“ ir jame nurodė, kad „atitinkamos srities esminių taisyklių priėmimas priklauso Sąjungos teisės aktų leidėjo kompetencijai“, taigi esminės taisyklės turi būti „nustatytos pagrindiniame teisės akte ir negali būti deleguota teisė jas nustatyti“ (8).

| 3.8.1. | Šis komitologijos srities sprendimas taikytinas ir delegavimo procedūrai, nes SESV 290 straipsnyje yra nuoroda į sąvoką „neesminės nuostatos“. Be to, sprendime nurodoma, kad teisės aktų leidėjas ir tik jis privalo užtikrinti, kad būtų laikomasi pagrindinių teisių. Jame taip pat teigiama, kad teisėkūros ir įgyvendinimo įgaliojimų atskyrimas turi būti pagrįstas objektyviais įrodymais, kuriuos gali patikrinti teismas. |
| --- | --- |

3.8.1.

Šis komitologijos srities sprendimas taikytinas ir delegavimo procedūrai, nes SESV 290 straipsnyje yra nuoroda į sąvoką „neesminės nuostatos“. Be to, sprendime nurodoma, kad teisės aktų leidėjas ir tik jis privalo užtikrinti, kad būtų laikomasi pagrindinių teisių. Jame taip pat teigiama, kad teisėkūros ir įgyvendinimo įgaliojimų atskyrimas turi būti pagrįstas objektyviais įrodymais, kuriuos gali patikrinti teismas.

| 3.9. | Neseniai 2014 m. kovo 18 d. byloje Europos Komisija prieš Europos Parlamentą ir Europos Sąjungos Tarybą ES Teisingumo Teismas (didžioji kolegija) priėmė sprendimą taip vadinamoje byloje dėl biocidinių produktų (9). Jis nusprendė, kad nagrinėjamas deleguotasis aktas buvo susijęs su atveju, kai Komisija priima „taisykles, kurios būtų integruotos į teisės normų sistemą, apibrėžtą pagrindiniu pagal teisėkūros procedūrą priimtu aktu“, tuo tarpu įgyvendinimo akte nurodoma, kad „ji turi nustatyti pagal teisėkūros procedūrą priimto akto turinį siekdama užtikrinti vienodas jo įgyvendinimo sąlygas visose valstybėse narėse“. |
| --- | --- |

3.9.

Neseniai 2014 m. kovo 18 d. byloje Europos Komisija prieš Europos Parlamentą ir Europos Sąjungos Tarybą ES Teisingumo Teismas (didžioji kolegija) priėmė sprendimą taip vadinamoje byloje dėl biocidinių produktų (9). Jis nusprendė, kad nagrinėjamas deleguotasis aktas buvo susijęs su atveju, kai Komisija priima „taisykles, kurios būtų integruotos į teisės normų sistemą, apibrėžtą pagrindiniu pagal teisėkūros procedūrą priimtu aktu“, tuo tarpu įgyvendinimo akte nurodoma, kad „ji turi nustatyti pagal teisėkūros procedūrą priimto akto turinį siekdama užtikrinti vienodas jo įgyvendinimo sąlygas visose valstybėse narėse“.

| 3.9.1. | Šiame sprendime taip pat patikslinama, kad deleguotuoju aktu gali būti iš dalies keičiamas ir papildytas pagrindinis dokumentas, tuo tarpu įgyvendinimo aktu jis gali būti tik patikslintas (10). Galima apgailestauti, kad Teisingumo Teismas išsamiau neargumentavo deleguotojo akto ir politinių įgaliojimų vykdymo sąsajos, kaip savo išvadose ragino generalinis advokatas Cruz Villalón (11). |
| --- | --- |

3.9.1.

Šiame sprendime taip pat patikslinama, kad deleguotuoju aktu gali būti iš dalies keičiamas ir papildytas pagrindinis dokumentas, tuo tarpu įgyvendinimo aktu jis gali būti tik patikslintas (10). Galima apgailestauti, kad Teisingumo Teismas išsamiau neargumentavo deleguotojo akto ir politinių įgaliojimų vykdymo sąsajos, kaip savo išvadose ragino generalinis advokatas Cruz Villalón (11).

| 3.10. | Galiausiai 2014 m. vasario 21 d. ES Teisingumo Teismui buvo pateiktas Komisijos prašymas dėl Reglamento Nr. 1289/2013, nustatančio trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus panaikinimo (12). |
| --- | --- |

3.10.

Galiausiai 2014 m. vasario 21 d. ES Teisingumo Teismui buvo pateiktas Komisijos prašymas dėl Reglamento Nr. 1289/2013, nustatančio trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus panaikinimo (12).

| 3.11. | Pateikdama ieškinį Komisija siekė, kad būtų panaikintas minėtas reglamentas, kuriame numatyta taikyti deleguotuosius aktus šiame reglamente nustatytam abipusiškumo mechanizmui. 2015 m. gegužės 7 d. generalinis advokatas P. Mengozzi pateikė savo išvadas. |
| --- | --- |

3.11.

Pateikdama ieškinį Komisija siekė, kad būtų panaikintas minėtas reglamentas, kuriame numatyta taikyti deleguotuosius aktus šiame reglamente nustatytam abipusiškumo mechanizmui. 2015 m. gegužės 7 d. generalinis advokatas P. Mengozzi pateikė savo išvadas.

| 3.12. | Analizuodamas teisės leidėjo veiksmų laisvę, kuri pripažinta sprendime dėl biocidinių produktų, jis priminė, kad pastarasis turi visišką politinę veiksmų laisvę, kuriai netaikoma teisminė kontrolė, priimti sprendimą dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo arba nedelegavimo ir šis politinis pasirinkimas jokiu būdu negali būti deleguojamas. Be to, jis nurodė, kad delegavimas yra ne prievolė, o priemonė suprastinti ir paspartinti teisės aktų dėl „neesminių“ pagrindinio dokumento nuostatų priėmimą. |
| --- | --- |

3.12.

Analizuodamas teisės leidėjo veiksmų laisvę, kuri pripažinta sprendime dėl biocidinių produktų, jis priminė, kad pastarasis turi visišką politinę veiksmų laisvę, kuriai netaikoma teisminė kontrolė, priimti sprendimą dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo arba nedelegavimo ir šis politinis pasirinkimas jokiu būdu negali būti deleguojamas. Be to, jis nurodė, kad delegavimas yra ne prievolė, o priemonė suprastinti ir paspartinti teisės aktų dėl „neesminių“ pagrindinio dokumento nuostatų priėmimą.

| 3.13. | Be to, jis aiškina sąvoką „pakeitimas“ (13) ir nurodo, kad tai bet koks teisės akto „dalinis pakeitimas“, kuriuo būtų išbraukta, įrašyta, ar pakeista kuri nors nuostata, ir teigia, kad „teisėkūros delegavimo funkcijai būdinga tai, kad įgaliotojas naudojasi tam tikros apimties diskrecija, kuri nebūtinai būdinga įgyvendinimo funkcijai (14)“; jis taip pat atkreipia dėmesį į šios sąvokos aiškinimo sunkumus ir pasekmes institucijų pusiausvyrai. |
| --- | --- |

3.13.

Be to, jis aiškina sąvoką „pakeitimas“ (13) ir nurodo, kad tai bet koks teisės akto „dalinis pakeitimas“, kuriuo būtų išbraukta, įrašyta, ar pakeista kuri nors nuostata, ir teigia, kad „teisėkūros delegavimo funkcijai būdinga tai, kad įgaliotojas naudojasi tam tikros apimties diskrecija, kuri nebūtinai būdinga įgyvendinimo funkcijai (14)“; jis taip pat atkreipia dėmesį į šios sąvokos aiškinimo sunkumus ir pasekmes institucijų pusiausvyrai.

Kruopščiai išnagrinėjęs ginčo dėl minėto reglamento esmę jis paprašė atmesti Komisijos pateiktą ieškinį dėl panaikinimo. ES Teisingumo Teismas sprendimą priims 2015 m. liepos 16 d.

4.   Pasiūlymas dėl naujo tarpinstitucinio susitarimo ir 2015 m. gegužės 26 d. viešojo klausymo EESRK rengimo

| 4.1. | Deleguotųjų teisės aktų klausimas, kuris yra vienas iš svarbiausių klausimų, nagrinėjamų dokumentų rinkinyje dėl geresnio reglamentavimo, nurodomas ir pačiame Komisijos darbotvarkės tekste (15) (3 punkto 3 dalis), „Geresnio reglamentavimo gairėse“ (16), priemonių rinkinyje (angl. Toolbox) (17), Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programoje (REFIT) (18) ir, žinoma, naujo tarpinstitucinio susitarimo pasiūlyme (dar vadinamo „IIA“). |
| --- | --- |

4.1.

Deleguotųjų teisės aktų klausimas, kuris yra vienas iš svarbiausių klausimų, nagrinėjamų dokumentų rinkinyje dėl geresnio reglamentavimo, nurodomas ir pačiame Komisijos darbotvarkės tekste (15) (3 punkto 3 dalis), „Geresnio reglamentavimo gairėse“ (16), priemonių rinkinyje (angl. Toolbox) (17), Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programoje (REFIT) (18) ir, žinoma, naujo tarpinstitucinio susitarimo pasiūlyme (dar vadinamo „IIA“).

| 4.2. | EESRK jau yra išreiškęs apgailestavimą, kad:






  a) | neaiškiai apibrėžtas deleguotųjų aktų teisinis pobūdis, sąvoka „neesminė nuostata“ dviprasmiška – Europos Sąjungos Teisingumo Teismas atskirose srityse ją aiškina skirtingai – ir Komisijai suteikta labai didelė veiksmų laisvė nustatyti delegavimo taikymo sritį ir trukmę; |
| --- | --- | --- |

4.2.

EESRK jau yra išreiškęs apgailestavimą, kad:

a)

neaiškiai apibrėžtas deleguotųjų aktų teisinis pobūdis, sąvoka „neesminė nuostata“ dviprasmiška – Europos Sąjungos Teisingumo Teismas atskirose srityse ją aiškina skirtingai – ir Komisijai suteikta labai didelė veiksmų laisvė nustatyti delegavimo taikymo sritį ir trukmę;

| b) | trūksta skaidrumo, teisinio neapibrėžtumo ir rengiama nepakankamai išankstinių konsultacijų, numatytų 2011 m. balandžio 4 d. priimtame teisiškai neprivalomame dokumente „Bendras sutarimas dėl deleguotųjų aktų naudojimo“, ir politinės kontrolės; |
| --- | --- |

b)

trūksta skaidrumo, teisinio neapibrėžtumo ir rengiama nepakankamai išankstinių konsultacijų, numatytų 2011 m. balandžio 4 d. priimtame teisiškai neprivalomame dokumente „Bendras sutarimas dėl deleguotųjų aktų naudojimo“, ir politinės kontrolės;

| c) | SESV 290 straipsnio įgyvendinimas numatytas tik 2009 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai, kuris yra teisiškai privalomas. |
| --- | --- |

c)

SESV 290 straipsnio įgyvendinimas numatytas tik 2009 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai, kuris yra teisiškai privalomas.

| 4.3. | EESRK taip pat išreiškė rimtų abejonių dėl:






  a) | neribotos įgaliojimų delegavimo trukmės; |
| --- | --- | --- |

4.3.

EESRK taip pat išreiškė rimtų abejonių dėl:

a)

neribotos įgaliojimų delegavimo trukmės;

| b) | labai trumpo Europos Parlamentui ir Tarybai skirto laikotarpio kontrolei; |
| --- | --- |

b)

labai trumpo Europos Parlamentui ir Tarybai skirto laikotarpio kontrolei;

| c) | veiksmingo EP dalyvavimo; |
| --- | --- |

c)

veiksmingo EP dalyvavimo;

| d) | nepakankamai racionalių procedūrų; |
| --- | --- |

d)

nepakankamai racionalių procedūrų;

| e) | informacijos trūkumo, nepaisant Komisijos nuomonės tiek dėl delegavimo, tiek dėl įgyvendintų priemonių veiksmingumo visais procedūros etapais; |
| --- | --- |

e)

informacijos trūkumo, nepaisant Komisijos nuomonės tiek dėl delegavimo, tiek dėl įgyvendintų priemonių veiksmingumo visais procedūros etapais;

| f) | to, kad visi piliečiai ir pilietinė visuomenė neturi galimybės gauti išsamią informaciją; |
| --- | --- |

f)

to, kad visi piliečiai ir pilietinė visuomenė neturi galimybės gauti išsamią informaciją;

| g) | veiksmingo ES sutarties 10 straipsnio, kuriame numatyta, kad sprendimai priimami kuo arčiau piliečių, taikymo. |
| --- | --- |

g)

veiksmingo ES sutarties 10 straipsnio, kuriame numatyta, kad sprendimai priimami kuo arčiau piliečių, taikymo.

| 4.4. | Iš tiesų Komitetui svarbiausia, kad būtų užtikrinta tinkama pusiausvyra tarp tokių principų kaip, viena vertus, teisės norma, demokratinis dalyvavimas, skaidrumas, artumas piliečiams ir teisė gauti informaciją apie teisėkūros procesą ir, antra vertus, teisės aktų supaprastinimas, lankstesnis, geriau susijusių šalių interesus atitinkantis reglamentavimas, kurio persvarstymas būtų supaprastintas. |
| --- | --- |

4.4.

Iš tiesų Komitetui svarbiausia, kad būtų užtikrinta tinkama pusiausvyra tarp tokių principų kaip, viena vertus, teisės norma, demokratinis dalyvavimas, skaidrumas, artumas piliečiams ir teisė gauti informaciją apie teisėkūros procesą ir, antra vertus, teisės aktų supaprastinimas, lankstesnis, geriau susijusių šalių interesus atitinkantis reglamentavimas, kurio persvarstymas būtų supaprastintas.

| 4.5. | EESRK visada laikėsi nuomonės, kad įgaliojimų delegavimas yra būtinas ES teisėkūros procese, tačiau šie įgaliojimai valstybėse narėse skiriasi atsižvelgiant į ypatumus ir spragas, kurias reikia panaikinti, nesant tikros Europos Konstitucijos. |
| --- | --- |

4.5.

EESRK visada laikėsi nuomonės, kad įgaliojimų delegavimas yra būtinas ES teisėkūros procese, tačiau šie įgaliojimai valstybėse narėse skiriasi atsižvelgiant į ypatumus ir spragas, kurias reikia panaikinti, nesant tikros Europos Konstitucijos.

| 4.6. | Komitetas taip pat teigė, kad šių esminių vertybių pagrindas siekiant parengti teisę visų pirma yra:






  a) | ES sutarties 4 ir 5 straipsniai ir SESV 2, 3 ir 4 straipsniai dėl ES kompetencijos paskirstymo ir pasidalijimo ir dėl subsidiarumo bei proporcingumo principų; |
| --- | --- | --- |

4.6.

Komitetas taip pat teigė, kad šių esminių vertybių pagrindas siekiant parengti teisę visų pirma yra:

a)

ES sutarties 4 ir 5 straipsniai ir SESV 2, 3 ir 4 straipsniai dėl ES kompetencijos paskirstymo ir pasidalijimo ir dėl subsidiarumo bei proporcingumo principų;

| b) | ES sutarties 10 straipsnis dėl ES piliečių teisės dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime, kuriame nurodoma, kad sprendimai priimami „kuo atviriau ir kiek įmanoma labiau juos priartinant prie piliečių“; |
| --- | --- |

b)

ES sutarties 10 straipsnis dėl ES piliečių teisės dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime, kuriame nurodoma, kad sprendimai priimami „kuo atviriau ir kiek įmanoma labiau juos priartinant prie piliečių“;

| c) | ES sutarties 11 straipsnis, dėl kurio EESRK pateikė nuomonę ir veiksmų planą dėl pilietinio dialogo, skaidrumo ir konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

c)

ES sutarties 11 straipsnis, dėl kurio EESRK pateikė nuomonę ir veiksmų planą dėl pilietinio dialogo, skaidrumo ir konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais;

| d) | SESV 15 straipsnio 1 dalis dėl tinkamo valdymo principų, pilietinės visuomenės dalyvavimo ir atvirumo; |
| --- | --- |

d)

SESV 15 straipsnio 1 dalis dėl tinkamo valdymo principų, pilietinės visuomenės dalyvavimo ir atvirumo;

| e) | SESV 298 straipsnis, kuriame reikalaujama, kad Europos institucijos remtųsi „atvira, veiksminga ir nepriklausoma Europos administracija“. |
| --- | --- |

e)

SESV 298 straipsnis, kuriame reikalaujama, kad Europos institucijos remtųsi „atvira, veiksminga ir nepriklausoma Europos administracija“.

| 4.7. | EESRK viešas klausymas, numatytas gerokai prieš paskelbiant dokumentų rinkinį dėl geresnio reglamentavimo, įvyko 2015 m. gegužės 26 d. dalyvaujant Komisijos, ES Tarybos, Europos Parlamento atstovams, Europos ombudsmenui, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir kalbą sakiusiam Europos kolegijos atstovui. Tarp dalyvavusiųjų – valstybių narių nuolatinių atstovybių ir akademinės bendruomenės bei pilietinės visuomenės (BEUC, EMI, EIM, IGT GIZ ir kt.) atstovai. |
| --- | --- |

4.7.

EESRK viešas klausymas, numatytas gerokai prieš paskelbiant dokumentų rinkinį dėl geresnio reglamentavimo, įvyko 2015 m. gegužės 26 d. dalyvaujant Komisijos, ES Tarybos, Europos Parlamento atstovams, Europos ombudsmenui, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir kalbą sakiusiam Europos kolegijos atstovui. Tarp dalyvavusiųjų – valstybių narių nuolatinių atstovybių ir akademinės bendruomenės bei pilietinės visuomenės (BEUC, EMI, EIM, IGT GIZ ir kt.) atstovai.

5.   Kritinis Komisijos pasiūlymo vertinimas

| 5.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija atsižvelgė į daugumą pirmiau minėtų principų. |
| --- | --- |

5.1.

EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija atsižvelgė į daugumą pirmiau minėtų principų.

| 5.1.1. | Jis visų pirma pritaria, kad pasiūlymo pagrindu pasirinktas SESV 295 straipsnis, kaip jis visada reikalavo. Komitetas teigiamai vertina nuorodas į Bendrijos metodą, skaidrumo principą, demokratinį teisėtumą, subsidiarumo ir proporcingumo principus, teisinį tikrumą. Jis taip pat palankiai vertina Komisijos siekį rengiant teisės aktus vadovautis paprastumo, aiškumo ir nuoseklumo principais. |
| --- | --- |

5.1.1.

Jis visų pirma pritaria, kad pasiūlymo pagrindu pasirinktas SESV 295 straipsnis, kaip jis visada reikalavo. Komitetas teigiamai vertina nuorodas į Bendrijos metodą, skaidrumo principą, demokratinį teisėtumą, subsidiarumo ir proporcingumo principus, teisinį tikrumą. Jis taip pat palankiai vertina Komisijos siekį rengiant teisės aktus vadovautis paprastumo, aiškumo ir nuoseklumo principais.

| 5.1.2. | Nacionalinių parlamentų vaidmens ir atsakomybės priminimas Protokole Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo taip pat yra teigiamas aspektas. Vis dėlto EESRK pabrėžia, kad būtina nacionaliniams parlamentams numatyti pakankamai laiko nuomonei pareikšti. |
| --- | --- |

5.1.2.

Nacionalinių parlamentų vaidmens ir atsakomybės priminimas Protokole Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo taip pat yra teigiamas aspektas. Vis dėlto EESRK pabrėžia, kad būtina nacionaliniams parlamentams numatyti pakankamai laiko nuomonei pareikšti.

| 5.1.3. | Jis sutinka, kad būtinos „konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis, galiojančių teisės aktų ex post vertinimas ir naujų iniciatyvų poveikio vertinimas“. |
| --- | --- |

5.1.3.

Jis sutinka, kad būtinos „konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis, galiojančių teisės aktų ex post vertinimas ir naujų iniciatyvų poveikio vertinimas“.

| 5.1.4. | Galiausiai EESRK pritaria nuostatai, kad „teisės aktų paprastinimo ir reglamentavimo naštos mažinimo tikslų siekimas neturėtų trukdyti siekti Sutartyse nurodytų Sąjungos politikos tikslų ir pažeisti bendrosios rinkos vientisumo“. |
| --- | --- |

5.1.4.

Galiausiai EESRK pritaria nuostatai, kad „teisės aktų paprastinimo ir reglamentavimo naštos mažinimo tikslų siekimas neturėtų trukdyti siekti Sutartyse nurodytų Sąjungos politikos tikslų ir pažeisti bendrosios rinkos vientisumo“.

| 5.2. | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija įsipareigoja prieš priimdama deleguotuosius aktus konsultuotis su valstybių narių ekspertais ir su ekspertų grupėmis, suinteresuotosioms šalims ir visuomene, kai tai yra būtina, ankstyvuoju etapu rengiant įgyvendinimo aktų projektus. |
| --- | --- |

5.2.

EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija įsipareigoja prieš priimdama deleguotuosius aktus konsultuotis su valstybių narių ekspertais ir su ekspertų grupėmis, suinteresuotosioms šalims ir visuomene, kai tai yra būtina, ankstyvuoju etapu rengiant įgyvendinimo aktų projektus.

| 5.3. | Kalbant apie trijų institucijų bendrąjį susitarimą dėl deleguotųjų aktų (1 priedas), EESRK pritaria Komisijai, kad:






  a) | „visuotinai taikomas teisės aktas“ apibrėžtas kaip aktas „taikomas objektyviai apibrėžtoms situacijoms ir daro teisinį poveikį tam tikroms asmenų kategorijoms arba bendrą teisinį poveikį“ ir nuostatai, kad „teisėkūros procedūra priimamu aktu Komisijai gali būti deleguojami įgaliojimai deleguotaisiais aktais priimti tik visuotinai taikomus ne teisėkūros procedūra priimamus aktus“; |
| --- | --- | --- |

5.3.

Kalbant apie trijų institucijų bendrąjį susitarimą dėl deleguotųjų aktų (1 priedas), EESRK pritaria Komisijai, kad:

a)

„visuotinai taikomas teisės aktas“ apibrėžtas kaip aktas „taikomas objektyviai apibrėžtoms situacijoms ir daro teisinį poveikį tam tikroms asmenų kategorijoms arba bendrą teisinį poveikį“ ir nuostatai, kad „teisėkūros procedūra priimamu aktu Komisijai gali būti deleguojami įgaliojimai deleguotaisiais aktais priimti tik visuotinai taikomus ne teisėkūros procedūra priimamus aktus“;

| b) | „teisėkūros procedūra priimti aktai gali būti iš dalies keičiami tik teisėkūros procedūra priimamais arba deleguotaisiais aktais“; ši taisyklė taip pat taikoma daliniam teisėkūros procedūra priimtų aktų priedų keitimui; |
| --- | --- |

b)

„teisėkūros procedūra priimti aktai gali būti iš dalies keičiami tik teisėkūros procedūra priimamais arba deleguotaisiais aktais“; ši taisyklė taip pat taikoma daliniam teisėkūros procedūra priimtų aktų priedų keitimui;

| c) | „esmines teisės akto nuostatas turi nustatyti teisės aktų leidėjas, jos negali būti nustatomos deleguotuoju ar įgyvendinimo aktu“; |
| --- | --- |

c)

„esmines teisės akto nuostatas turi nustatyti teisės aktų leidėjas, jos negali būti nustatomos deleguotuoju ar įgyvendinimo aktu“;

| d) | ji deda pastangas ir siekia pasiūlyti naują konsultavimosi su valstybių narių ekspertais, EP ir suinteresuotosioms šalims metodą. |
| --- | --- |

d)

ji deda pastangas ir siekia pasiūlyti naują konsultavimosi su valstybių narių ekspertais, EP ir suinteresuotosioms šalims metodą.

| 5.4. | Tačiau EESRK nepritaria visam kazuistiniam požiūriui dėl sričių, kuriose bus rengiami deleguotieji ar įgyvendinimo aktai, atrankos, nes taikomi kriterijai vis dar yra nelabai aiškūs, todėl paliekama pernelyg daug laisvės aiškinimui. Komitetas norėtų, kad būtų dedamos koncepcijos kūrimo pastangos ir kad Susitarime būtų nustatytos aiškios taisyklės, pagal kurias:






  a) | deleguotųjų aktų taikymas būtų išimtis, o ne taisyklė; |
| --- | --- | --- |

5.4.

Tačiau EESRK nepritaria visam kazuistiniam požiūriui dėl sričių, kuriose bus rengiami deleguotieji ar įgyvendinimo aktai, atrankos, nes taikomi kriterijai vis dar yra nelabai aiškūs, todėl paliekama pernelyg daug laisvės aiškinimui. Komitetas norėtų, kad būtų dedamos koncepcijos kūrimo pastangos ir kad Susitarime būtų nustatytos aiškios taisyklės, pagal kurias:

a)

deleguotųjų aktų taikymas būtų išimtis, o ne taisyklė;

| b) | kilus abejonėms dėl atitinkamų nuostatų esminio pobūdžio arba „pilkosios zonos“, Komisija turėtų susilaikyti teikti pasiūlymą taikyti deleguotuosius aktus ir priimti pagrindinį teisėkūros procedūra priimtą aktą; |
| --- | --- |

b)

kilus abejonėms dėl atitinkamų nuostatų esminio pobūdžio arba „pilkosios zonos“, Komisija turėtų susilaikyti teikti pasiūlymą taikyti deleguotuosius aktus ir priimti pagrindinį teisėkūros procedūra priimtą aktą;

| c) | kilus abejonėms dėl taikytinos priemonės pobūdžio, Komisija turėtų teikti pirmenybę įgyvendinimo, o ne deleguotiesiems aktams. |
| --- | --- |

c)

kilus abejonėms dėl taikytinos priemonės pobūdžio, Komisija turėtų teikti pirmenybę įgyvendinimo, o ne deleguotiesiems aktams.

| 5.5. | EESRK taip pat nepritaria Komisijos pasiūlymui, kadangi:






  a) | jame nėra išankstinės informacijos apie valstybių narių įgaliotus ekspertus ir jų techninius gebėjimus; |
| --- | --- | --- |

5.5.

EESRK taip pat nepritaria Komisijos pasiūlymui, kadangi:

a)

jame nėra išankstinės informacijos apie valstybių narių įgaliotus ekspertus ir jų techninius gebėjimus;

| b) | nenustatytas trumpiausias laikotarpis, per kurį būtų pateikiami dokumentai ekspertams, suinteresuotosioms šalims, perduoti EP ir ES Tarybai, išskyrus skubius atvejus; |
| --- | --- |

b)

nenustatytas trumpiausias laikotarpis, per kurį būtų pateikiami dokumentai ekspertams, suinteresuotosioms šalims, perduoti EP ir ES Tarybai, išskyrus skubius atvejus;

| c) | pagal jį neprivalomas Europos Parlamento ekspertų kvietimas, konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais ir ekspertų posėdžių grafiko siuntimas EP komitetams; |
| --- | --- |

c)

pagal jį neprivalomas Europos Parlamento ekspertų kvietimas, konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais ir ekspertų posėdžių grafiko siuntimas EP komitetams;

| d) | pateikta neišsami ir nenuosekli informacija apie numatytus deleguotuosius aktus: ji turėtų būti teikiama sistemingai, nuolat ir automatiškai (automatiškai atnaujinamoje interneto svetainėje, kurioje kiekvienas galėtų tiesiogiai susipažinti su deleguotųjų aktų rengimo etapais ir jų šių aktų turiniu); |
| --- | --- |

d)

pateikta neišsami ir nenuosekli informacija apie numatytus deleguotuosius aktus: ji turėtų būti teikiama sistemingai, nuolat ir automatiškai (automatiškai atnaujinamoje interneto svetainėje, kurioje kiekvienas galėtų tiesiogiai susipažinti su deleguotųjų aktų rengimo etapais ir jų šių aktų turiniu);

| e) | jame laikomasi neterminuotos delegavimo trukmės principo: EESRK mano, kad turi būti tiksliai nustatyta trukmė, kurią būtų galima savaime pratęsti tokiam pačiam laikotarpiui, išskyrus išskirtinius tinkamai pagrįstus atvejus. |
| --- | --- |

e)

jame laikomasi neterminuotos delegavimo trukmės principo: EESRK mano, kad turi būti tiksliai nustatyta trukmė, kurią būtų galima savaime pratęsti tokiam pačiam laikotarpiui, išskyrus išskirtinius tinkamai pagrįstus atvejus.

| 5.6. | Galiausiai, EESRK baiminasi, kad neapgalvotai naudojant konsultavimosi priemones, ex ante ir ex post tyrimus ir rengiant posėdžių su ekspertais gali pernelyg nepagrįstai pailgėti teisės aktų rengimas. |
| --- | --- |

5.6.

Galiausiai, EESRK baiminasi, kad neapgalvotai naudojant konsultavimosi priemones, ex ante ir ex post tyrimus ir rengiant posėdžių su ekspertais gali pernelyg nepagrįstai pailgėti teisės aktų rengimas.

| 5.7. | EESRK pritaria nuomonei, pareikštai per 2015 m. gegužės 26 d. vykusį viešą klausymą, kad 290 ir 291 straipsniai yra tobulinti ir ateityje peržiūrint Sutartis jų formuluotė turėtų tapti aiškesnė ir ne tokia dviprasmiška. ES teisinėje sistemoje turėtų būti geriau apibrėžtas jų įgyvendinimas siekiant, kad pasirenkant priemonę būtų priimami techniniai, o ne politiniai sprendimai. |
| --- | --- |

5.7.

EESRK pritaria nuomonei, pareikštai per 2015 m. gegužės 26 d. vykusį viešą klausymą, kad 290 ir 291 straipsniai yra tobulinti ir ateityje peržiūrint Sutartis jų formuluotė turėtų tapti aiškesnė ir ne tokia dviprasmiška. ES teisinėje sistemoje turėtų būti geriau apibrėžtas jų įgyvendinimas siekiant, kad pasirenkant priemonę būtų priimami techniniai, o ne politiniai sprendimai.

| 5.8. | Be to, EESRK norėtų, kad gairėse būtų aiškiai nurodyta nors tai, kad turi būti griežtai apibrėžti visi teisėkūros procedūra priimamuose aktuose numatyto delegavimo elementai, visų pirma:






  a) | nustatyti tikslai; |
| --- | --- | --- |

5.8.

Be to, EESRK norėtų, kad gairėse būtų aiškiai nurodyta nors tai, kad turi būti griežtai apibrėžti visi teisėkūros procedūra priimamuose aktuose numatyto delegavimo elementai, visų pirma:

a)

nustatyti tikslai;

| b) | tikslus turinys; |
| --- | --- |

b)

tikslus turinys;

| c) | aiški taikymo sritis; |
| --- | --- |

c)

aiški taikymo sritis;

| d) | tiksli ir apibrėžta trukmė. |
| --- | --- |

d)

tiksli ir apibrėžta trukmė.

| 5.9. | EESRK taip pat mano, kad, kaip ir teisėkūros procedūra priimamų teisės aktų atveju, jo turėtų būti prašoma pateikti nuomonę pagal delegavimo procedūrą, taip pat dėl poveikio vertinimų ir galimo šių teisės aktų pakeitimo atsižvelgiant į jų ekonominį ir socialinį poveikį. |
| --- | --- |

5.9.

EESRK taip pat mano, kad, kaip ir teisėkūros procedūra priimamų teisės aktų atveju, jo turėtų būti prašoma pateikti nuomonę pagal delegavimo procedūrą, taip pat dėl poveikio vertinimų ir galimo šių teisės aktų pakeitimo atsižvelgiant į jų ekonominį ir socialinį poveikį.

| 5.10. | Atsižvelgdamas į viešo klausymo išvadas, EESRK mano, kad ES institucijos turi užtikrinti piliečiams galimybę dalyvauti visuose parengiamojo darbo etapuose ir užtikrinti šiam procesui reikalingus išteklius. |
| --- | --- |

5.10.

Atsižvelgdamas į viešo klausymo išvadas, EESRK mano, kad ES institucijos turi užtikrinti piliečiams galimybę dalyvauti visuose parengiamojo darbo etapuose ir užtikrinti šiam procesui reikalingus išteklius.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 16 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  CESE 248/2013.

1

(2)  COM(2013) 451 final, 452 final ir 751 final.

2

final

final

final

(3)  OL C 67, 2014 3 6, p. 104 ir OL C 177, 2014 6 11, p. 48.

3

(4)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-17336-2013-INIT/lt/pdf

4

(5)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15147-2014-INIT/lt/pdf

5

(6)  COM(2015) 216 final.

6

final

(7)  Byla C-355/10, Europos Parlamentas prieš Europos Sąjungos Tarybą, 2012 m. rugsėjo 5 d., 26–28, 39, 65–68 punktai.

7

Europos Parlamentas prieš Europos Sąjungos Tarybą

(8)  Sprendimo 64 punktas.

8

(9)  Byla C-427/12, Europos Komisija prieš Europos Parlamentą ir Europos Sąjungos Tarybą, 2014 m. kovo 18 d., Byla dėl biocidinių produktų.

9

Europos Komisija prieš Europos Parlamentą ir Europos Sąjungos Tarybą

(10)  Sprendimo 40 punktas.

10

(11)  Šio sprendimo 75 ir paskesniuose punktuose.

11

(12)  OL C 135, 2014 5 5, p. 24. Byla C-88/14: 2014 m. vasario 21 d. pareikštas ieškinys byloje Europos Komisija prieš Europos Parlamentą ir Europos Sąjungos Tarybą.

12

Europos Komisija prieš Europos Parlamentą ir Europos Sąjungos Tarybą

(13)  Išvadų 38 punktas.

13

(14)  Išvadų 45 punktas.

14

(15)  COM(2015) 215 final.

15

final

(16)  SWD(2015) 111 final.

16

final

(17)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/br_toolbox_en.pdf

17

(18)  SWD(2015) 110 final.

18

final

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/152 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/152

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Finansų ekosistemos kūrimo socialinėse įmonėse

(tiriamoji nuomonė)

(2016/C 013/23)

| Pranešėjai | Ariane RODERT ir Marie ZVOLSKÁ |
| --- | --- |

Pranešėjai

Ariane RODERT ir Marie ZVOLSKÁ

Darbo, užimtumo bei socialinės ir solidariosios ekonomikos ministras būsimos pirmininkaujančios valstybės narės Liuksemburgo vardu, vadovaudamasis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2015 m. balandžio 28 d. paprašė Komiteto parengti tiriamąją nuomonę dėl

Finansų ekosistemos kūrimo socialinėse įmonėse

(tiriamoji nuomonė).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. rugsėjo 8 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (rugsėjo 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 204 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 4 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad ES pirmininkaujantis Liuksemburgas pirmenybę teikia socialinei ekonomikai ir ypač didelį dėmesį skiria atitinkamai pritaikytos finansų ekosistemos kūrimui. |
| --- | --- |

1.1.

EESRK palankiai vertina tai, kad ES pirmininkaujantis Liuksemburgas pirmenybę teikia socialinei ekonomikai ir ypač didelį dėmesį skiria atitinkamai pritaikytos finansų ekosistemos kūrimui.

| 1.2. | EESRK ragina Europos Komisiją (EK) neprarasti pagreičio aktyviai remiant socialinės ekonomikos darbotvarkę ir užtikrinant nenutrūkstamą ir socialinės ekonomikos vystymąsi skatinančią politikos sistemą. Tam reikia atnaujinti „Socialinio verslo iniciatyvos“ (SVI) darbotvarkę ir kurti atitinkamai pritaikytą finansų ekosistemą. |
| --- | --- |

1.2.

EESRK ragina Europos Komisiją (EK) neprarasti pagreičio aktyviai remiant socialinės ekonomikos darbotvarkę ir užtikrinant nenutrūkstamą ir socialinės ekonomikos vystymąsi skatinančią politikos sistemą. Tam reikia atnaujinti „Socialinio verslo iniciatyvos“ (SVI) darbotvarkę ir kurti atitinkamai pritaikytą finansų ekosistemą.

| 1.3. | EESRK pabrėžia, kad būtina galimybę gauti finansavimą pripažinti vienu iš reikalingų visos ekosistemos komponentų, užtikrinančių socialinės ekonomikos įmonių augimą ir vystymąsi. |
| --- | --- |

1.3.

EESRK pabrėžia, kad būtina galimybę gauti finansavimą pripažinti vienu iš reikalingų visos ekosistemos komponentų, užtikrinančių socialinės ekonomikos įmonių augimą ir vystymąsi.

| 1.4. | Idealiai finansų ekosistemai socialinės ekonomikos įmonėse būdingos tokios ypatybės kaip daugiasubjektis požiūris, mišraus ir „kantraus“ kapitalo sprendimai su garantijų sistemomis, dažnai taikomomis socialinių finansų institucijų, kurias vienija bendros socialinės ekonomikos vertybės. |
| --- | --- |

1.4.

Idealiai finansų ekosistemai socialinės ekonomikos įmonėse būdingos tokios ypatybės kaip daugiasubjektis požiūris, mišraus ir „kantraus“ kapitalo sprendimai su garantijų sistemomis, dažnai taikomomis socialinių finansų institucijų, kurias vienija bendros socialinės ekonomikos vertybės.

| 1.5. | EK turėtų remti naujų priemonių kūrimą, užtikrinti, kad finansavimo taisyklės sudaro sąlygas vystymuisi, inicijuoti tyrimą dėl investicijų į socialinės ekonomikos įmones socialinės pridėtinės vertės ir paprašyti valstybių narių tarpusavio vertinimo šiuo klausimu. |
| --- | --- |

1.5.

EK turėtų remti naujų priemonių kūrimą, užtikrinti, kad finansavimo taisyklės sudaro sąlygas vystymuisi, inicijuoti tyrimą dėl investicijų į socialinės ekonomikos įmones socialinės pridėtinės vertės ir paprašyti valstybių narių tarpusavio vertinimo šiuo klausimu.

| 1.6. | EESRK palankiai vertina tai, kad dabartinis investicijų planas Europai (1) teikia pirmenybę investicijoms į socialinę ekonomiką, ir ragina EK pilnai pasinaudoti šia nuostata. |
| --- | --- |

1.6.

EESRK palankiai vertina tai, kad dabartinis investicijų planas Europai (1) teikia pirmenybę investicijoms į socialinę ekonomiką, ir ragina EK pilnai pasinaudoti šia nuostata.

| 1.7. | EK turėtų apsvarstyti, ar (arba – kokiu būdu) socialinį poveikį darančios investicijos galėtų būti finansų ekosistemos komponentu socialinės ekonomikos įmonėse ir ar atitinkama politika iš tiesų remia socialinės ekonomikos įmonių vystymąsi. |
| --- | --- |

1.7.

EK turėtų apsvarstyti, ar (arba – kokiu būdu) socialinį poveikį darančios investicijos galėtų būti finansų ekosistemos komponentu socialinės ekonomikos įmonėse ir ar atitinkama politika iš tiesų remia socialinės ekonomikos įmonių vystymąsi.

| 1.8. | ES privalo pripažinti ir socialinės ekonomikos įmones, įtraukdama į Kapitalo reikalavimų reglamentą (KRR) (2) atitinkamą rėmimo koeficientą. Bankams, suteikiantiems paskolas socialinei ekonomikai, tai būtų labai naudinga, taip pat nebūtų jokio poveikio viešiesiems finansams. |
| --- | --- |

1.8.

ES privalo pripažinti ir socialinės ekonomikos įmones, įtraukdama į Kapitalo reikalavimų reglamentą (KRR) (2) atitinkamą rėmimo koeficientą. Bankams, suteikiantiems paskolas socialinei ekonomikai, tai būtų labai naudinga, taip pat nebūtų jokio poveikio viešiesiems finansams.

| 1.9. | Kartu su ES lygmens finansine parama turi būt teikiamos EK rekomendacijos valdžios institucijoms ir pagrindiniams suinteresuotiesiems subjektams, organizuojami jų mokymai ir gebėjimų ugdymas. |
| --- | --- |

1.9.

Kartu su ES lygmens finansine parama turi būt teikiamos EK rekomendacijos valdžios institucijoms ir pagrindiniams suinteresuotiesiems subjektams, organizuojami jų mokymai ir gebėjimų ugdymas.

| 1.10. | Valstybės narės turėtų prisidėti prie investicijų ir tokiu būdu remti etiškų, socialinių inovacijų ir socialinių rizikos kapitalų fondų diegimą bei sudaryti sąlygas valstybės garantijų sistemoms. Be to, valstybės narės turėtų apsvarstyti pajamų mokesčio netaikymo galimybes (privatiems asmenims ir įmonėms) ir kitas mokesčių paskatas tiek santaupų turintiems asmenims, tiek investuotojams, tokiu būdu siekdamos pritraukti investicijas į socialinės ekonomikos įmones. |
| --- | --- |

1.10.

Valstybės narės turėtų prisidėti prie investicijų ir tokiu būdu remti etiškų, socialinių inovacijų ir socialinių rizikos kapitalų fondų diegimą bei sudaryti sąlygas valstybės garantijų sistemoms. Be to, valstybės narės turėtų apsvarstyti pajamų mokesčio netaikymo galimybes (privatiems asmenims ir įmonėms) ir kitas mokesčių paskatas tiek santaupų turintiems asmenims, tiek investuotojams, tokiu būdu siekdamos pritraukti investicijas į socialinės ekonomikos įmones.

| 1.11. | Socialinės ekonomikos įmonės, sutelkdamos savo pačių išteklius ir inicijuodamos partnerystes, pačios turėtų imtis iniciatyvos, kad būtų vystomos tokios priemonės kaip autokapitalizavimas, sutelktinis finansavimas ir socialinių finansų partnerystės palaikymas. |
| --- | --- |

1.11.

Socialinės ekonomikos įmonės, sutelkdamos savo pačių išteklius ir inicijuodamos partnerystes, pačios turėtų imtis iniciatyvos, kad būtų vystomos tokios priemonės kaip autokapitalizavimas, sutelktinis finansavimas ir socialinių finansų partnerystės palaikymas.

| 1.12. | Tačiau norint išnaudoti visą socialinės ekonomikos įmonių potencialą, visos valstybės narės turi rengti ir įgyvendinti nacionalinius socialinės ekonomikos veiksmų planus, įtraukdamos plačius suinteresuotųjų subjektų sluoksnius, be kita ko, ir pilietinės visuomenės atstovus. |
| --- | --- |

1.12.

Tačiau norint išnaudoti visą socialinės ekonomikos įmonių potencialą, visos valstybės narės turi rengti ir įgyvendinti nacionalinius socialinės ekonomikos veiksmų planus, įtraukdamos plačius suinteresuotųjų subjektų sluoksnius, be kita ko, ir pilietinės visuomenės atstovus.

2.   Įžanga ir aplinkybės

| 2.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad ES pirmininkaujantis Liuksemburgas teikia pirmenybę socialinei ekonomikai, pripažindamas socialinės ekonomikos indėlį į užimtumą, socialinį teisingumą ir tvarų vystymąsi. |
| --- | --- |

2.1.

EESRK palankiai vertina tai, kad ES pirmininkaujantis Liuksemburgas teikia pirmenybę socialinei ekonomikai, pripažindamas socialinės ekonomikos indėlį į užimtumą, socialinį teisingumą ir tvarų vystymąsi.

| 2.2. | EESRK teigiamai vertina tai, kad ES pirmininkaujantis Liuksemburgas prašo šios tiriamosios nuomonės, kurioje siekiama išnagrinėti finansų ekosistemos idėją socialinėse įmonėse, tuos pagrindinius bruožus ir privalomas sąlygas, kurie leistų iki galo sukurti adekvačią ir efektyvią socialinės ekonomikos finansavimo bei investavimo į ją Europos sistemą. |
| --- | --- |

2.2.

EESRK teigiamai vertina tai, kad ES pirmininkaujantis Liuksemburgas prašo šios tiriamosios nuomonės, kurioje siekiama išnagrinėti finansų ekosistemos idėją socialinėse įmonėse, tuos pagrindinius bruožus ir privalomas sąlygas, kurie leistų iki galo sukurti adekvačią ir efektyvią socialinės ekonomikos finansavimo bei investavimo į ją Europos sistemą.

| 2.3. | Be to, EESRK atkreipia dėmesį, kad ES pirmininkaujantis Liuksemburgas pabrėžia, jog ribota galimybė gauti finansavimą (ypač atitinkamai pritaikytą finansavimą) yra kliūtis socialinės ekonomikos augimui ir vystymuisi, – taip teigiama ir ankstesnėse EESRK nuomonėse (3), taip pat EK, SVI (4) ir EBPO (5) darbe. |
| --- | --- |

2.3.

Be to, EESRK atkreipia dėmesį, kad ES pirmininkaujantis Liuksemburgas pabrėžia, jog ribota galimybė gauti finansavimą (ypač atitinkamai pritaikytą finansavimą) yra kliūtis socialinės ekonomikos augimui ir vystymuisi, – taip teigiama ir ankstesnėse EESRK nuomonėse (3), taip pat EK, SVI (4) ir EBPO (5) darbe.

| 2.4. | Nauja besiformuojanti socialinė padėtis Europoje yra krizės ir mūsų visuomenės susidūrimo su naujais sudėtingais iššūkiais rezultatas. Skubiai reikalinga socialinė inovacija, sutelkianti visus visuomenės sektorius. Socialinė ekonomika – gyvybiškai svarbus sektorius, kuriame dirba daugiau nei 14 mln. žmonių (6), jis atlieka svarbų vaidmenį sprendžiant įvairius klausimus, pavyzdžiui, sukuriant darbo vietų ir užtikrinant socialinę įtrauktį (7), taip prisidėdamas prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo. Tačiau šis sektorius vis dar yra nepakankamai išsivystęs daugelyje valstybių narių. Siekiant išnaudoti visą socialinės ekonomikos potencialą, būtina plėtoti palankią ekosistemą, kurioje pagrindinį vaidmenį atlieka galimybė gauti atitinkamai pritaikytą finansavimą. |
| --- | --- |

2.4.

Nauja besiformuojanti socialinė padėtis Europoje yra krizės ir mūsų visuomenės susidūrimo su naujais sudėtingais iššūkiais rezultatas. Skubiai reikalinga socialinė inovacija, sutelkianti visus visuomenės sektorius. Socialinė ekonomika – gyvybiškai svarbus sektorius, kuriame dirba daugiau nei 14 mln. žmonių (6), jis atlieka svarbų vaidmenį sprendžiant įvairius klausimus, pavyzdžiui, sukuriant darbo vietų ir užtikrinant socialinę įtrauktį (7), taip prisidėdamas prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo. Tačiau šis sektorius vis dar yra nepakankamai išsivystęs daugelyje valstybių narių. Siekiant išnaudoti visą socialinės ekonomikos potencialą, būtina plėtoti palankią ekosistemą, kurioje pagrindinį vaidmenį atlieka galimybė gauti atitinkamai pritaikytą finansavimą.

| 2.5. | Atsižvelgiant į tai, kad EESRK ir toliau yra įsipareigojęs socialinės ekonomikos darbotvarkei, šia nuomone siekiama pateikti svarbias socialinės ekonomikos įmonių, kurios siekia pelno tam, kad įvykdytų pirminę socialinę misiją, perspektyvas. |
| --- | --- |

2.5.

Atsižvelgiant į tai, kad EESRK ir toliau yra įsipareigojęs socialinės ekonomikos darbotvarkei, šia nuomone siekiama pateikti svarbias socialinės ekonomikos įmonių, kurios siekia pelno tam, kad įvykdytų pirminę socialinę misiją, perspektyvas.

| 2.6. | Kad parengtų šią nuomonę, EESRK pakartoja apibrėžtį, pateiktą „Romos strategijoje“
   (8), pagal kurią socialinę ekonomiką sudaro organizacinių struktūrų įvairovė, kurią sąlygoja skirtingos nacionalinės aplinkybės ir gerovės lygmenys, tačiau kurią vienija bendros vertybėmis, ypatumai ir tikslai. Socialinės ekonomikos įmonės yra organizacijos, kuriose pirmenybė teikiama žmonėms, o ne kapitalui, ir jos gali įgauti įvairias organizacines formas, tokias kaip kooperatyvai, savidraudos bendrovės, fondai ir asociacijos, taip pat naujesnes formas, tokias kaip socialinės įmonės. Reikia pabrėžti, kad socialinės ekonomikos įmonės yra įmonės, priklausančios žmonėms ir (arba) sukurtos žmonių, o ne finansų sistemos. |
| --- | --- |

2.6.

Kad parengtų šią nuomonę, EESRK pakartoja apibrėžtį, pateiktą „Romos strategijoje“
   (8), pagal kurią socialinę ekonomiką sudaro organizacinių struktūrų įvairovė, kurią sąlygoja skirtingos nacionalinės aplinkybės ir gerovės lygmenys, tačiau kurią vienija bendros vertybėmis, ypatumai ir tikslai. Socialinės ekonomikos įmonės yra organizacijos, kuriose pirmenybė teikiama žmonėms, o ne kapitalui, ir jos gali įgauti įvairias organizacines formas, tokias kaip kooperatyvai, savidraudos bendrovės, fondai ir asociacijos, taip pat naujesnes formas, tokias kaip socialinės įmonės. Reikia pabrėžti, kad socialinės ekonomikos įmonės yra įmonės, priklausančios žmonėms ir (arba) sukurtos žmonių, o ne finansų sistemos.

| 2.7. | Taip pat reikia paminėti, kad šioje nuomonėje neaptariamos nei socialinį poveikį darančios investicijos, nei EuSEF reglamentas, nes apie tai jau kalbėta ankstesnėse EESRK nuomonėse (9). |
| --- | --- |

2.7.

Taip pat reikia paminėti, kad šioje nuomonėje neaptariamos nei socialinį poveikį darančios investicijos, nei EuSEF reglamentas, nes apie tai jau kalbėta ankstesnėse EESRK nuomonėse (9).

3.   Galimybė gauti finansavimą – iššūkis socialinei ekonomikai

| 3.1. | Pagal EBPO (10), dabartinis nesuderinamumas finansų sistemoje, neatspindintis socialinės ekonomikos įmonių realybės ir reikalavimų, rodo, jog reikalinga finansinės, teisinės, politinės sistemos kultūrinė adaptacija, kad būtų sukurtos tinkamos priemonės. Itin svarbu, kad socialiniai finansai taptų tvarūs ir kad būtų priimtas integruotas požiūris, kitoks tradicinių finansų atveju. |
| --- | --- |

3.1.

Pagal EBPO (10), dabartinis nesuderinamumas finansų sistemoje, neatspindintis socialinės ekonomikos įmonių realybės ir reikalavimų, rodo, jog reikalinga finansinės, teisinės, politinės sistemos kultūrinė adaptacija, kad būtų sukurtos tinkamos priemonės. Itin svarbu, kad socialiniai finansai taptų tvarūs ir kad būtų priimtas integruotas požiūris, kitoks tradicinių finansų atveju.

| 3.2. | Viena svarbi problema yra ta, kad socialinės ekonomikos įmonių verslo modeliai yra nepakankamai žinomi ir suprantami. Dėl to, kad šių modelių (tokių kaip riboto ar ne pelno skirstymo, į naudotoją arba į poreikius orientuoto, bendro sprendimų priėmimo, demokratinio valdymo ar bendros atsakomybės modeliai) ypatumai nėra visiškai pripažįstami, socialinės ekonomikos įmonės sunkiau gauna pagrindinį finansavimą ir priemones, bendrai remiančias socialinės ekonomikos įmones. |
| --- | --- |

3.2.

Viena svarbi problema yra ta, kad socialinės ekonomikos įmonių verslo modeliai yra nepakankamai žinomi ir suprantami. Dėl to, kad šių modelių (tokių kaip riboto ar ne pelno skirstymo, į naudotoją arba į poreikius orientuoto, bendro sprendimų priėmimo, demokratinio valdymo ar bendros atsakomybės modeliai) ypatumai nėra visiškai pripažįstami, socialinės ekonomikos įmonės sunkiau gauna pagrindinį finansavimą ir priemones, bendrai remiančias socialinės ekonomikos įmones.

| 3.3. | Socialinės ekonomikos įmonės dažniau nei kiti verslo modeliai susiduria su problema, kad finansų rinkos logika savo esme nėra skirta remti socialinės ekonomikos įmonių vystymą. Finansų rinkos nevertina ir neskatina nei socialinės pridėtinės vertės socialinės ekonomikos įmonėse, nei bendrųjų interesų tikslų misijos. Šiandien socialinės ekonomikos įmonėms dažnai atlyginama tik už paslaugas, kurias jos teikia, bet ne už kuriamą socialinę vertę. Investicijų grąža socialinėse ekonomikos įmonėse visų pirma susijusi su socialiniu poveikiu, o finansinė grąža yra ribota. Tai, kad socialinė misija yra svarbesnė už pelno didinimą, gali lemti klaidingą įspūdį, jog socialinės ekonomikos įmonės yra rizikingesnės ir mažiau patikimos negu kitos įmonės. Moksliniai tyrimai, faktai ir duomenys iš tiesų rodo priešingai (11). Investavimas į socialinės ekonomikos įmones yra ne išlaidos, bet investicija į ateitį, kuri pakels užimtumo lygį, sustiprins konkurencingumą ir padidins visą valstybių narių indėlį į ekonomiką ilguoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

3.3.

Socialinės ekonomikos įmonės dažniau nei kiti verslo modeliai susiduria su problema, kad finansų rinkos logika savo esme nėra skirta remti socialinės ekonomikos įmonių vystymą. Finansų rinkos nevertina ir neskatina nei socialinės pridėtinės vertės socialinės ekonomikos įmonėse, nei bendrųjų interesų tikslų misijos. Šiandien socialinės ekonomikos įmonėms dažnai atlyginama tik už paslaugas, kurias jos teikia, bet ne už kuriamą socialinę vertę. Investicijų grąža socialinėse ekonomikos įmonėse visų pirma susijusi su socialiniu poveikiu, o finansinė grąža yra ribota. Tai, kad socialinė misija yra svarbesnė už pelno didinimą, gali lemti klaidingą įspūdį, jog socialinės ekonomikos įmonės yra rizikingesnės ir mažiau patikimos negu kitos įmonės. Moksliniai tyrimai, faktai ir duomenys iš tiesų rodo priešingai (11). Investavimas į socialinės ekonomikos įmones yra ne išlaidos, bet investicija į ateitį, kuri pakels užimtumo lygį, sustiprins konkurencingumą ir padidins visą valstybių narių indėlį į ekonomiką ilguoju laikotarpiu.

| 3.4. | Keletą kartų mėginta skatinti socialinės investicijos priemones remiantis tradicinių finansinių priemonių struktūra. Tačiau, kadangi privataus kapitalo logika dažnai neatsiejama nuo tokių dalykų kaip trumpalaikės pasitraukimo strategijos, reikalaujančios atsakomybės ir didelės investicijų grąžos logikos, šios priemonės netinka socialinės ekonomikos įmonėms, nes jos dažnai tiesiogiai prieštarauja socialinės ekonomikos įmonių verslo modeliams ir veiklai. |
| --- | --- |

3.4.

Keletą kartų mėginta skatinti socialinės investicijos priemones remiantis tradicinių finansinių priemonių struktūra. Tačiau, kadangi privataus kapitalo logika dažnai neatsiejama nuo tokių dalykų kaip trumpalaikės pasitraukimo strategijos, reikalaujančios atsakomybės ir didelės investicijų grąžos logikos, šios priemonės netinka socialinės ekonomikos įmonėms, nes jos dažnai tiesiogiai prieštarauja socialinės ekonomikos įmonių verslo modeliams ir veiklai.

| 3.5. | Tokios problemos kaip divesticijos (dirbant su žmonėmis, kuriems būtina pagalba) ir ribotos antrinės rinkos galimybės arba išvis jokių galimybių sudaro papildomų komplikacijų pagrindiniams investuotojams. Nors šios priemonės gali sėkmingai pasiekti kai kurias įmones (dažnai pelną didinančias įmones, turinčias socialinę misiją), socialinės ekonomikos įmonėms vis dar reikia konkrečiai pritaikytų finansinių priemonių. |
| --- | --- |

3.5.

Tokios problemos kaip divesticijos (dirbant su žmonėmis, kuriems būtina pagalba) ir ribotos antrinės rinkos galimybės arba išvis jokių galimybių sudaro papildomų komplikacijų pagrindiniams investuotojams. Nors šios priemonės gali sėkmingai pasiekti kai kurias įmones (dažnai pelną didinančias įmones, turinčias socialinę misiją), socialinės ekonomikos įmonėms vis dar reikia konkrečiai pritaikytų finansinių priemonių.

4.   Skatinanti ir tvari finansų ekosistema

| 4.1. | Šioje nuomonėje dėmesys sutelkiamas į ypatumus ir sąlygas, reikalingas pagerinti galimybę gauti finansavimą socialinės ekonomikos įmonėms, o ne pateikiama įvairiapusė turimų finansinių priemonių apžvalga. Socialinės ekonomikos įmonių potencialas gali būti įgyvendintas, jeigu galimybė gauti finansavimą bus integruota į atitinkamai pritaikytą ir visiškai integruotą ekosistemą kartu su tokiais komponentais kaip teisinė struktūra, verslo vystymas ir įvairi parama, taip parodant, kad socialinės investicijos yra ir finansinė, ir sykiu ne finansinė investicija. |
| --- | --- |

4.1.

Šioje nuomonėje dėmesys sutelkiamas į ypatumus ir sąlygas, reikalingas pagerinti galimybę gauti finansavimą socialinės ekonomikos įmonėms, o ne pateikiama įvairiapusė turimų finansinių priemonių apžvalga. Socialinės ekonomikos įmonių potencialas gali būti įgyvendintas, jeigu galimybė gauti finansavimą bus integruota į atitinkamai pritaikytą ir visiškai integruotą ekosistemą kartu su tokiais komponentais kaip teisinė struktūra, verslo vystymas ir įvairi parama, taip parodant, kad socialinės investicijos yra ir finansinė, ir sykiu ne finansinė investicija.

| 4.2. | Suvokiant, kad socialinės ekonomikos įmonių finansavimo gerinimas yra jų vystymosi ir tvarumo pagrindas, svarbu atskirti socialinės ekonomikos įmonių struktūrų ir veiklos finansavimą. Svarbu tai, kad finansuojamos būtų abi šios sritys, tačiau priemonės ir būdai gali skirtis. Žinoma, vystant socialinį finansavimą socialinės ekonomikos įmonėms turi būti skatinamos socialinės iniciatyvos ir veiksmai, o pats procesas neturi būti savitikslis – juo turi būti skatinama išnaudoti sektoriaus potencialą. |
| --- | --- |

4.2.

Suvokiant, kad socialinės ekonomikos įmonių finansavimo gerinimas yra jų vystymosi ir tvarumo pagrindas, svarbu atskirti socialinės ekonomikos įmonių struktūrų ir veiklos finansavimą. Svarbu tai, kad finansuojamos būtų abi šios sritys, tačiau priemonės ir būdai gali skirtis. Žinoma, vystant socialinį finansavimą socialinės ekonomikos įmonėms turi būti skatinamos socialinės iniciatyvos ir veiksmai, o pats procesas neturi būti savitikslis – juo turi būti skatinama išnaudoti sektoriaus potencialą.

| 4.3. | Reikia atsižvelgti į tai, kad socialinės ekonomikos įmonės paprastai turi įvairų pajamų srautą
   (12), kuriame greta prekių ir paslaugų pardavimo dažnai esama ir Vyriausybės finansavimo. Socialinių ekonomikos įmonių pagrindas dažnai yra įvairūs finansavimo srautai, pradedant fondais, skirtais konkrečiam projektui ar programai, kurie remiasi kokios nors politikos tikslais, baigiant viešųjų pirkimų sutartimis ar lėšų rinkimu plėtrai arba naujoms investicijoms. |
| --- | --- |

4.3.

Reikia atsižvelgti į tai, kad socialinės ekonomikos įmonės paprastai turi įvairų pajamų srautą
   (12), kuriame greta prekių ir paslaugų pardavimo dažnai esama ir Vyriausybės finansavimo. Socialinių ekonomikos įmonių pagrindas dažnai yra įvairūs finansavimo srautai, pradedant fondais, skirtais konkrečiam projektui ar programai, kurie remiasi kokios nors politikos tikslais, baigiant viešųjų pirkimų sutartimis ar lėšų rinkimu plėtrai arba naujoms investicijoms.

| 4.4. | Kai kuriose valstybėse narėse socialinės ekonomikos įmonės remiasi tęstiniu viešuoju finansavimu, jos dirbdamos kartu su viešosiomis valdžios institucijomis vykdo bendrą politiką ar siekia visuotinės svarbos tikslo. Be to, viešasis finansavimas yra ypač svarbus inovacijos procese (dažnai susijusiame su prevenciniu darbu) ir pirmuosiuose socialinės ekonomikos įmonių vystymosi etapuose. Todėl EESRK pabrėžia, kad aptariant išorės finansavimo šaltinius negalima statyti į pavojų šios viešojo bendradarbiavimo ir finansavimo paramos formos ir kad ji ypač svarbi palaikant socialinės ekonomikos sektoriaus steigimąsi ir kūrimą tam tikrose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

4.4.

Kai kuriose valstybėse narėse socialinės ekonomikos įmonės remiasi tęstiniu viešuoju finansavimu, jos dirbdamos kartu su viešosiomis valdžios institucijomis vykdo bendrą politiką ar siekia visuotinės svarbos tikslo. Be to, viešasis finansavimas yra ypač svarbus inovacijos procese (dažnai susijusiame su prevenciniu darbu) ir pirmuosiuose socialinės ekonomikos įmonių vystymosi etapuose. Todėl EESRK pabrėžia, kad aptariant išorės finansavimo šaltinius negalima statyti į pavojų šios viešojo bendradarbiavimo ir finansavimo paramos formos ir kad ji ypač svarbi palaikant socialinės ekonomikos sektoriaus steigimąsi ir kūrimą tam tikrose valstybėse narėse.

4.5.   
  Platus finansinių šaltinių spektras

| 4.5.1. | Viešasis finansavimas vis dar yra pagrindinis finansų šaltinis daugelyje valstybių narių ir daugeliui socialinės ekonomikos įmonių. Socialinės ekonomikos įmonių socialinės misijos ir viešosios politikos tikslų sąsaja, paremta bendrų siekių ir pasitikėjimo sistema, yra viešojo finansavimo iniciatyvų pagrindas. Atsižvelgdamas į tokias aplinkybes, EESRK siekia akcentuoti šią sąsają ir savo paramą EK Socialinių investicijų srities dokumentų rinkinio (13), kuriuo siekiama skatinti socialinės politikos atnaujinimą suteikiant socialinės ekonomikos įmonėms nemažą vaidmenį, tęstinumui. Daugelyje valstybių narių socialinės ekonomikos įmonių pirminis pajamų šaltinis yra viešųjų pirkimų sutartys. Pagrindinė socialinės ekonomikos įmonių veikla, kuria siekiama vykdyti savo socialinę misiją, dažnai yra visuotinės svarbos paslaugų teikimas. Šios pajamos labai prisideda prie finansinio tvarumo užtikrinimo. Viešųjų pirkimų sutarčių atveju, vienas iš kriterijų turi būti atitiktis socialiniams standartams ir ypač kolektyvinių sutarčių taikymas. |
| --- | --- |

4.5.1.

Viešasis finansavimas vis dar yra pagrindinis finansų šaltinis daugelyje valstybių narių ir daugeliui socialinės ekonomikos įmonių. Socialinės ekonomikos įmonių socialinės misijos ir viešosios politikos tikslų sąsaja, paremta bendrų siekių ir pasitikėjimo sistema, yra viešojo finansavimo iniciatyvų pagrindas. Atsižvelgdamas į tokias aplinkybes, EESRK siekia akcentuoti šią sąsają ir savo paramą EK Socialinių investicijų srities dokumentų rinkinio (13), kuriuo siekiama skatinti socialinės politikos atnaujinimą suteikiant socialinės ekonomikos įmonėms nemažą vaidmenį, tęstinumui. Daugelyje valstybių narių socialinės ekonomikos įmonių pirminis pajamų šaltinis yra viešųjų pirkimų sutartys. Pagrindinė socialinės ekonomikos įmonių veikla, kuria siekiama vykdyti savo socialinę misiją, dažnai yra visuotinės svarbos paslaugų teikimas. Šios pajamos labai prisideda prie finansinio tvarumo užtikrinimo. Viešųjų pirkimų sutarčių atveju, vienas iš kriterijų turi būti atitiktis socialiniams standartams ir ypač kolektyvinių sutarčių taikymas.

| 4.5.2. | Privataus finansavimo priemonių amplitudė svyruoja nuo tradicinių, tokių kaip komerciniai bankai, neformalūs investuotojai ir rizikos kapitalas, iki tokių kaip paaukotos lėšos, filantropiniai rizikos kapitalo fondai ir socialinį poveikį turintys investuotojai. Nors kai kurios priemonės gali tikti socialinės ekonomikos įmonėms, akivaizdu, jog specializuotų socialinio finansavimo subjektų teikiamas socialinis finansavimas yra tinkamesnis. |
| --- | --- |

4.5.2.

Privataus finansavimo priemonių amplitudė svyruoja nuo tradicinių, tokių kaip komerciniai bankai, neformalūs investuotojai ir rizikos kapitalas, iki tokių kaip paaukotos lėšos, filantropiniai rizikos kapitalo fondai ir socialinį poveikį turintys investuotojai. Nors kai kurios priemonės gali tikti socialinės ekonomikos įmonėms, akivaizdu, jog specializuotų socialinio finansavimo subjektų teikiamas socialinis finansavimas yra tinkamesnis.

| 4.5.3. | Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į privačių asmenų interesus investuoti į socialinės ekonomikos įmonių iniciatyvą, ypač bendruomenės lygiu. Sutelktinio finansavimo platformos, paaukotos lėšos ir filantropiniai fondai yra pagrindinis socialinės ekonomikos įmonių finansų šaltinis. |
| --- | --- |

4.5.3.

Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į privačių asmenų interesus investuoti į socialinės ekonomikos įmonių iniciatyvą, ypač bendruomenės lygiu. Sutelktinio finansavimo platformos, paaukotos lėšos ir filantropiniai fondai yra pagrindinis socialinės ekonomikos įmonių finansų šaltinis.

| 4.5.4. | Socialinės ekonomikos sektorius pats gauna lėšų iš nepaskirstytų pajamų, ypač kai taikoma mokesčių lengvatų sistema. Pelno kaupimo, kuris nėra išskirstytas nariams (nedalomi rezervai), galimybe naudojasi kooperatyvai kaip pagrindine priemone finansuoti savo augimą. Kita priemonė – kooperatyvų narių pasirinkimas dalyvauti jų pačių kooperatyvų finansavime, kuomet teikiamos savanoriškos paskolos (pagal socialinių paskolų sistemą), kurias kai kuriose valstybėse narėse reglamentuoja konkretūs teisės aktai (14). |
| --- | --- |

4.5.4.

Socialinės ekonomikos sektorius pats gauna lėšų iš nepaskirstytų pajamų, ypač kai taikoma mokesčių lengvatų sistema. Pelno kaupimo, kuris nėra išskirstytas nariams (nedalomi rezervai), galimybe naudojasi kooperatyvai kaip pagrindine priemone finansuoti savo augimą. Kita priemonė – kooperatyvų narių pasirinkimas dalyvauti jų pačių kooperatyvų finansavime, kuomet teikiamos savanoriškos paskolos (pagal socialinių paskolų sistemą), kurias kai kuriose valstybėse narėse reglamentuoja konkretūs teisės aktai (14).

| 4.5.5. | Specialios finansų įstaigos, socialiniai, etiški ir kooperatiniai bankai bei socialiniai filantropiniai rizikos kapitalo fondai teikia konkrečiai socialinės ekonomikos įmonėms sukurtas priemones. Pavyzdžiui, Italijos vystomojo bendradarbiavimo fondai (15) skatina ir vysto būtent kooperatyvus. Šie fondai suformuoti naudojant 3 % metinio kooperatyvų pelno prieš įtraukiant mokesčių sąnaudas. Kiti pavyzdžiai – vystymo fondas „CoopEst“ ir „CGM finansų konsorciumas“ yra vidinės, tik nariams atviros finansų sistemos, kurios teikia trumpalaikes paskolas ir sprendžia prieigos prie įprastos bankų sistemos problemą naudodamosi visos grupės sutarčių sudarymo pajėgumais. |
| --- | --- |

4.5.5.

Specialios finansų įstaigos, socialiniai, etiški ir kooperatiniai bankai bei socialiniai filantropiniai rizikos kapitalo fondai teikia konkrečiai socialinės ekonomikos įmonėms sukurtas priemones. Pavyzdžiui, Italijos vystomojo bendradarbiavimo fondai (15) skatina ir vysto būtent kooperatyvus. Šie fondai suformuoti naudojant 3 % metinio kooperatyvų pelno prieš įtraukiant mokesčių sąnaudas. Kiti pavyzdžiai – vystymo fondas „CoopEst“ ir „CGM finansų konsorciumas“ yra vidinės, tik nariams atviros finansų sistemos, kurios teikia trumpalaikes paskolas ir sprendžia prieigos prie įprastos bankų sistemos problemą naudodamosi visos grupės sutarčių sudarymo pajėgumais.

| 4.5.6. | Būtina atsižvelgti į šias priemones kuriant rinką ar platformą, taip pat paskatos kapitalui pritraukti privalo būti įvertintos. Viešąjį kapitalą gali orientuoti atitinkamai suformuluota politika, o privatų kapitalą galima pritraukti mokesčių paskatų sistemomis, rizikos pasidalijimo būdu ir bendradarbiaujant su socialinės ekonomikos sektoriumi. Nepaisant to, privatiems finansuotojams suteikiamos paskatos turėtų būti suderintos su numatyta finansine ir socialine grąža bei finansinio pelno panaudojimo būdais. Tai turėtų užtikrinti, kad viešieji interesai, visuotinės svarbos interesai ir išlaidų (jeigu jos viešosios) efektyvumas išliks iniciatyvos pagrindu. |
| --- | --- |

4.5.6.

Būtina atsižvelgti į šias priemones kuriant rinką ar platformą, taip pat paskatos kapitalui pritraukti privalo būti įvertintos. Viešąjį kapitalą gali orientuoti atitinkamai suformuluota politika, o privatų kapitalą galima pritraukti mokesčių paskatų sistemomis, rizikos pasidalijimo būdu ir bendradarbiaujant su socialinės ekonomikos sektoriumi. Nepaisant to, privatiems finansuotojams suteikiamos paskatos turėtų būti suderintos su numatyta finansine ir socialine grąža bei finansinio pelno panaudojimo būdais. Tai turėtų užtikrinti, kad viešieji interesai, visuotinės svarbos interesai ir išlaidų (jeigu jos viešosios) efektyvumas išliks iniciatyvos pagrindu.

4.6.   
  Kuriant efektyvią finansų ekosistemą būtina apsvarstyti esminius faktorius

| 4.6.1. | Finansų ekosistemos kūrimas socialinės ekonomikos įmonėms grindžiamas daugiasubjekčio požiūrio įtvirtinimu, kartu įtraukiant ir išteklius, ir priemones. Ši daugiasubjektės sistemos forma, kitaip tariant, socialinė ir solidarumo finansų sistema, apima ir piniginius, ir nepiniginius išteklius. Ji grindžiama pasitikėjimu ir finansine parama, joje dalyvauja keli subjektai (socialinės ekonomikos įmonės, santaupų turėtojai, viešųjų finansų šaltiniai, pensijų fondai, finansų institucijos ir t. t.), kurie kuria santykius (finansiniu tarpininkavimu, socializacija ir parama grįstus santykius) ir kuriuos vienija bendri tikslai bei taisyklės. Šį požiūrį akivaizdžiai lydėjo sėkmė, pavyzdžiui, Kvebeke, ir jis turėtų būti toliau nagrinėjamas Europos lygmeniu (16). |
| --- | --- |

4.6.1.

Finansų ekosistemos kūrimas socialinės ekonomikos įmonėms grindžiamas daugiasubjekčio požiūrio įtvirtinimu, kartu įtraukiant ir išteklius, ir priemones. Ši daugiasubjektės sistemos forma, kitaip tariant, socialinė ir solidarumo finansų sistema, apima ir piniginius, ir nepiniginius išteklius. Ji grindžiama pasitikėjimu ir finansine parama, joje dalyvauja keli subjektai (socialinės ekonomikos įmonės, santaupų turėtojai, viešųjų finansų šaltiniai, pensijų fondai, finansų institucijos ir t. t.), kurie kuria santykius (finansiniu tarpininkavimu, socializacija ir parama grįstus santykius) ir kuriuos vienija bendri tikslai bei taisyklės. Šį požiūrį akivaizdžiai lydėjo sėkmė, pavyzdžiui, Kvebeke, ir jis turėtų būti toliau nagrinėjamas Europos lygmeniu (16).

| 4.6.2. | Labai svarbu, kad finansinė parama būtų vystoma gyvavimo ciklo požiūriu. Pašalpų ar finansuojamų bandomųjų projektų schemos dažnai nepasiteisina antrame etape dėl tinkamų priemonių, kurios skatintų socialinės ekonomikos įmonių augimą ir tvarumą, trūkumo. Privalo būti sukurtos konkrečios priemonės ir paramos politikos sistemos, skirtos kiekvienam vystymosi etapui – etapui prieš veiklos pradžią, pradėjus veiklą, taip pat stiprinimo ir augimo etapui, – ir tenkinančios kiekvieno etapo konkrečius poreikius. |
| --- | --- |

4.6.2.

Labai svarbu, kad finansinė parama būtų vystoma gyvavimo ciklo požiūriu. Pašalpų ar finansuojamų bandomųjų projektų schemos dažnai nepasiteisina antrame etape dėl tinkamų priemonių, kurios skatintų socialinės ekonomikos įmonių augimą ir tvarumą, trūkumo. Privalo būti sukurtos konkrečios priemonės ir paramos politikos sistemos, skirtos kiekvienam vystymosi etapui – etapui prieš veiklos pradžią, pradėjus veiklą, taip pat stiprinimo ir augimo etapui, – ir tenkinančios kiekvieno etapo konkrečius poreikius.

| 4.6.3. | Tradicinis rizikos kapitalas yra pagrįstas greita investicijų grąža, paprastai pasiekiama darant įtaką per nuosavybę. Jį pritaikyti socialinei ekonomikai gana sudėtinga, nes toks kapitalas neatitinka socialinės ekonomikos įmonių verslo modelių ir veiklos. Todėl labai svarbu diegti garantijų sistemas ir bendro investavimo mechanizmus, kad būtų pasidalijama atsakomybe ir rizika. Reikėtų persvarstyti rėmimąsi gerąja jau veikiančių (dažnai viešųjų fondų) garantijų sistemų praktika vystant sistemas, palengvinančias susidūrimą su pirmąja finansavimo „rizika“. |
| --- | --- |

4.6.3.

Tradicinis rizikos kapitalas yra pagrįstas greita investicijų grąža, paprastai pasiekiama darant įtaką per nuosavybę. Jį pritaikyti socialinei ekonomikai gana sudėtinga, nes toks kapitalas neatitinka socialinės ekonomikos įmonių verslo modelių ir veiklos. Todėl labai svarbu diegti garantijų sistemas ir bendro investavimo mechanizmus, kad būtų pasidalijama atsakomybe ir rizika. Reikėtų persvarstyti rėmimąsi gerąja jau veikiančių (dažnai viešųjų fondų) garantijų sistemų praktika vystant sistemas, palengvinančias susidūrimą su pirmąja finansavimo „rizika“.

| 4.6.4. | Dažnai finansinę ir nefinansinę paramą, tokią kaip pasirengimo investuoti skatinimo programos ir bendros rekomendacijos ir verslo vystymo parama, geriausiai teikia socialinės ekonomikos finansavimo teikėjai. Tokia parama yra svarbi mažinant žlugimo riziką. Reikia nepamiršti bendro „finansinio konsultuojamojo ugdymo“ ir „finansinio švietimo“. |
| --- | --- |

4.6.4.

Dažnai finansinę ir nefinansinę paramą, tokią kaip pasirengimo investuoti skatinimo programos ir bendros rekomendacijos ir verslo vystymo parama, geriausiai teikia socialinės ekonomikos finansavimo teikėjai. Tokia parama yra svarbi mažinant žlugimo riziką. Reikia nepamiršti bendro „finansinio konsultuojamojo ugdymo“ ir „finansinio švietimo“.

| 4.6.5. | Labai svarbu tai, jog socialinių finansų pagrindas yra socialinio poveikio vertinimas
   (17), parodantis, koks – greta finansinės grąžos – buvo padarytas socialinis poveikis. Tai vienintelis būdas visapusiškai įvertinti vertę, kurią kuria socialinės ekonomikos įmonių veikla, ir visą – socialinį ir finansinį – investicijų grąžos mastą. |
| --- | --- |

4.6.5.

Labai svarbu tai, jog socialinių finansų pagrindas yra socialinio poveikio vertinimas
   (17), parodantis, koks – greta finansinės grąžos – buvo padarytas socialinis poveikis. Tai vienintelis būdas visapusiškai įvertinti vertę, kurią kuria socialinės ekonomikos įmonių veikla, ir visą – socialinį ir finansinį – investicijų grąžos mastą.

4.7.   
  Mišriu kapitalu pagrįsta ekosistema

| 4.7.1. | Ypatingą dėmesį reikėtų skirti mišrioms finansavimo formoms, kurios, atrodo, labiau tinka socialinės ekonomikos įmonėms, kadangi įvertina bendrąją gerovę su finansinių paskatų pagalba. Mišrų kapitalą sudaro subsidijų dalis (valstybės dotacijos, filantropiniai fondai, paaukotos lėšos) ir nuosavų ir skolintųjų (rizikos pasidalijimo) lėšų priemonės. Mišraus kapitalo pobūdžio finansavimo priemonės apima atlygintinas subsidijas, negrąžinamas paskolas, konvertuojamas subsidijas ir pajamų pasidalijimo susitarimus. Mišrus kapitalas neretai glaudžiai siejasi ne tik su viešuoju ir privačiu kapitalu bei bendros politikos tikslu, tačiau ir suinteresuotųjų subjektų interesų savitarpio priklausomybe. |
| --- | --- |

4.7.1.

Ypatingą dėmesį reikėtų skirti mišrioms finansavimo formoms, kurios, atrodo, labiau tinka socialinės ekonomikos įmonėms, kadangi įvertina bendrąją gerovę su finansinių paskatų pagalba. Mišrų kapitalą sudaro subsidijų dalis (valstybės dotacijos, filantropiniai fondai, paaukotos lėšos) ir nuosavų ir skolintųjų (rizikos pasidalijimo) lėšų priemonės. Mišraus kapitalo pobūdžio finansavimo priemonės apima atlygintinas subsidijas, negrąžinamas paskolas, konvertuojamas subsidijas ir pajamų pasidalijimo susitarimus. Mišrus kapitalas neretai glaudžiai siejasi ne tik su viešuoju ir privačiu kapitalu bei bendros politikos tikslu, tačiau ir suinteresuotųjų subjektų interesų savitarpio priklausomybe.

| 4.7.2. | Kiti finansiniai sprendimai, tinkantys socialinės ekonomikos įmonėms, yra kantraus kapitalo formos. Pavyzdžiui, Prancūzijos ir Kvebeko (18) socialinių ir solidarumo garantijų ir investiciniai fondai sutelkia kapitalą iš įvairių šaltinių bei suinteresuotųjų subjektų (privačių asmenų, viešųjų ir pensijų fondų), ir siūlo skolos ir akcinio kapitalo priemones, paremtas mažesne (negu įprasto rizikos kapitalo) finansine grąža per ilgesnį (7-ų ir daugiau metų) laikotarpį). Pastarasis sprendimas yra labai svarbus, nes socialinės ekonomikos įmonės nuo pat veiklos pradžios yra grindžiamos paslaugų tęstinumu. |
| --- | --- |

4.7.2.

Kiti finansiniai sprendimai, tinkantys socialinės ekonomikos įmonėms, yra kantraus kapitalo formos. Pavyzdžiui, Prancūzijos ir Kvebeko (18) socialinių ir solidarumo garantijų ir investiciniai fondai sutelkia kapitalą iš įvairių šaltinių bei suinteresuotųjų subjektų (privačių asmenų, viešųjų ir pensijų fondų), ir siūlo skolos ir akcinio kapitalo priemones, paremtas mažesne (negu įprasto rizikos kapitalo) finansine grąža per ilgesnį (7-ų ir daugiau metų) laikotarpį). Pastarasis sprendimas yra labai svarbus, nes socialinės ekonomikos įmonės nuo pat veiklos pradžios yra grindžiamos paslaugų tęstinumu.

5.   Politinės rekomendacijos

| 5.1. | Atsižvelgiant į skirtumus Europoje ir socialinės ekonomikos sektoriaus platų poreikių spektrą, toliau pateikiamos rekomendacijos yra sugrupuotos pagal skirtingo lygmens politikos formuotojų atsakomybę. |
| --- | --- |

5.1.

Atsižvelgiant į skirtumus Europoje ir socialinės ekonomikos sektoriaus platų poreikių spektrą, toliau pateikiamos rekomendacijos yra sugrupuotos pagal skirtingo lygmens politikos formuotojų atsakomybę.

5.2.   
  Europos institucijos

| 5.2.1. | Socialinės ekonomikos įmonių finansų ekosistemoje Europos institucijos turėtų teikti paramą, skatinti, padėti ir vienyti visus suinteresuotuosius subjektus. Be to, institucijos turi apskritai atnaujinti SVI darbotvarkę ir užtikrinti paramos socialinės ekonomikos vystymui politikos sistemą, taip pabrėždamos savo įsipareigojimą vystyti Europos socialinės ekonomiką. |
| --- | --- |

5.2.1.

Socialinės ekonomikos įmonių finansų ekosistemoje Europos institucijos turėtų teikti paramą, skatinti, padėti ir vienyti visus suinteresuotuosius subjektus. Be to, institucijos turi apskritai atnaujinti SVI darbotvarkę ir užtikrinti paramos socialinės ekonomikos vystymui politikos sistemą, taip pabrėždamos savo įsipareigojimą vystyti Europos socialinės ekonomiką.

| 5.2.2. | EK ir toliau turėtų per tarpininkus teikti paramą socialinės ekonomikos įmonėms, siekdama paremti naujų priemonių kūrimą, eksperimentavimą ir inovaciją, užtikrindama, kad finansinis reguliavimas padėtų, o ne trukdytų šiam vystymuisi. |
| --- | --- |

5.2.2.

EK ir toliau turėtų per tarpininkus teikti paramą socialinės ekonomikos įmonėms, siekdama paremti naujų priemonių kūrimą, eksperimentavimą ir inovaciją, užtikrindama, kad finansinis reguliavimas padėtų, o ne trukdytų šiam vystymuisi.

| 5.2.3. | Be to, EK turėtų būti suinteresuota nustatyti paprastesnį reguliavimo režimą, kad nukreiptų kapitalą į socialinės ekonomikos sektorių. |
| --- | --- |

5.2.3.

Be to, EK turėtų būti suinteresuota nustatyti paprastesnį reguliavimo režimą, kad nukreiptų kapitalą į socialinės ekonomikos sektorių.

| 5.2.4. | EK turėtų peržiūrėti būdus, kaip sutelktinis finansavimas arba dalyvaujamosios ekonomikos priemonės galėtų paremti socialinės ekonomikos įmones. EK turėtų apsvarstyti galimybę surengti sutelktinio finansavimo ir dalyvaujamųjų iniciatyvų, skirtų socialinės ekonomikos įmonėms, „parodą“. Valstybėse narėse būtų galima rasti tokių priemonių taikymo pavyzdžių, ir jas galima būtų susieti su socialinės inovacijos platforma ir programa „Horizontas 2020“. |
| --- | --- |

5.2.4.

EK turėtų peržiūrėti būdus, kaip sutelktinis finansavimas arba dalyvaujamosios ekonomikos priemonės galėtų paremti socialinės ekonomikos įmones. EK turėtų apsvarstyti galimybę surengti sutelktinio finansavimo ir dalyvaujamųjų iniciatyvų, skirtų socialinės ekonomikos įmonėms, „parodą“. Valstybėse narėse būtų galima rasti tokių priemonių taikymo pavyzdžių, ir jas galima būtų susieti su socialinės inovacijos platforma ir programa „Horizontas 2020“.

| 5.2.5. | EK turėtų skatinti mokslinius tyrimus, skirtus investicijų į socialinės ekonomikos įmones socialinei pridėtinei vertei. Galėtų būti tiriami tokie klausimai kaip socialinės ir ekonominės vertės kūrimas ir įsisavinimas ir įvairių finansinių priemonių efektyvumas. |
| --- | --- |

5.2.5.

EK turėtų skatinti mokslinius tyrimus, skirtus investicijų į socialinės ekonomikos įmones socialinei pridėtinei vertei. Galėtų būti tiriami tokie klausimai kaip socialinės ir ekonominės vertės kūrimas ir įsisavinimas ir įvairių finansinių priemonių efektyvumas.

| 5.2.6. | EESRK palankiai vertina tai, kad dabartinis investicijų planas Europai teikia pirmenybę investicijoms į socialinę ekonomiką, ir ragina EK visapusiškai pasinaudoti šia nuostata. Ypač reiktų apsvarstyti kapitalui imlias investicijas, tokias kaip sveikatos apsauga ir socialinė rūpyba. Svarbu tai, kad nustatant bet kurios investicijos reitingą ir ją at(si)renkant turi būti taikomas visuotinės svarbos kriterijus, tokiu būdu užtikrinant geresnį socialinės pridėtinės vertės vertinimą. |
| --- | --- |

5.2.6.

EESRK palankiai vertina tai, kad dabartinis investicijų planas Europai teikia pirmenybę investicijoms į socialinę ekonomiką, ir ragina EK visapusiškai pasinaudoti šia nuostata. Ypač reiktų apsvarstyti kapitalui imlias investicijas, tokias kaip sveikatos apsauga ir socialinė rūpyba. Svarbu tai, kad nustatant bet kurios investicijos reitingą ir ją at(si)renkant turi būti taikomas visuotinės svarbos kriterijus, tokiu būdu užtikrinant geresnį socialinės pridėtinės vertės vertinimą.

| 5.2.7. | Kapitalo rinkų sąjunga rodo, kad didėja aplinkosaugos, socialinio ir įmonių valdymo investicijų svarba ir kad viešieji ir privatūs fondai gali bendradarbiauti, tokiu būdu gerindami investicijų pasiūlą. Svarbu, kad EK, vykdydama savo reglamentavimo veiklą, užtikrintų, kad socialinės ekonomikos įmonių vystymo skatinimas būtų susietas su pasiūlymais dėl Kapitalo rinkų sąjungos. |
| --- | --- |

5.2.7.

Kapitalo rinkų sąjunga rodo, kad didėja aplinkosaugos, socialinio ir įmonių valdymo investicijų svarba ir kad viešieji ir privatūs fondai gali bendradarbiauti, tokiu būdu gerindami investicijų pasiūlą. Svarbu, kad EK, vykdydama savo reglamentavimo veiklą, užtikrintų, kad socialinės ekonomikos įmonių vystymo skatinimas būtų susietas su pasiūlymais dėl Kapitalo rinkų sąjungos.

| 5.2.8. | Europos fondai atlieka svarbų vaidmenį remiant socialinės ekonomikos įmones. ESIF galėtų būti panaudotas valstybių narių veiksmams skatinti suteikiant garantijas ar finansinį postūmį, skatinantį socialinės gerovės fondų steigimą visoje Europoje. EK turėtų pasinaudoti EaSI ir COSME fondais, kad sustiprintų investicijų finansinių tarpininkų pajėgumus ir pasirengimą investuoti socialinės ekonomikos įmonėse. EK turėtų užtikrinti subalansuotą dalyvavimą programoje „Horizontas 2020“, sudarydama sąlygas socialinės ekonomikos įmonėms dalyvauti tradiciniuose projektuose. EK turėtų atidžiai stebėti ir teikti ataskaitas dėl šių lėšų įsisavinimo socialinės ekonomikos įmonėse tiek politiniu, tiek techniniu požiūriu. |
| --- | --- |

5.2.8.

Europos fondai atlieka svarbų vaidmenį remiant socialinės ekonomikos įmones. ESIF galėtų būti panaudotas valstybių narių veiksmams skatinti suteikiant garantijas ar finansinį postūmį, skatinantį socialinės gerovės fondų steigimą visoje Europoje. EK turėtų pasinaudoti EaSI ir COSME fondais, kad sustiprintų investicijų finansinių tarpininkų pajėgumus ir pasirengimą investuoti socialinės ekonomikos įmonėse. EK turėtų užtikrinti subalansuotą dalyvavimą programoje „Horizontas 2020“, sudarydama sąlygas socialinės ekonomikos įmonėms dalyvauti tradiciniuose projektuose. EK turėtų atidžiai stebėti ir teikti ataskaitas dėl šių lėšų įsisavinimo socialinės ekonomikos įmonėse tiek politiniu, tiek techniniu požiūriu.

| 5.2.9. | EK ir EIB/EIF turėtų užtikrinti, kad finansiniai mechanizmai ES lygmeniu, taip pat ir MVĮ finansavimo veiksmų planas, būtų prieinami socialinės ekonomikos įmonėms nuosekliai įtraukiant socialinės ekonomikos įmones į MVĮ politiką ir finansavimo priemones ir paprastinant procedūras. Šiuo atveju labai svarbu konkrečiai įvardyti sąvoką „socialinės ekonomikos įmonės“ siekiant užtikrinti, kad bus atsižvelgta į visą įmonių įvairovę ir bus padidintas jų matomumas. |
| --- | --- |

5.2.9.

EK ir EIB/EIF turėtų užtikrinti, kad finansiniai mechanizmai ES lygmeniu, taip pat ir MVĮ finansavimo veiksmų planas, būtų prieinami socialinės ekonomikos įmonėms nuosekliai įtraukiant socialinės ekonomikos įmones į MVĮ politiką ir finansavimo priemones ir paprastinant procedūras. Šiuo atveju labai svarbu konkrečiai įvardyti sąvoką „socialinės ekonomikos įmonės“ siekiant užtikrinti, kad bus atsižvelgta į visą įmonių įvairovę ir bus padidintas jų matomumas.

| 5.2.10. | EK turėtų apsvarstyti, ar (arba – kokiu būdu) socialinį poveikį darančios investicijos galėtų būti finansų ekosistemos komponentu socialinės ekonomikos įmonėse ir kokiomis sąlygomis tai gali būti padaryta. Šiuo požiūriu bus įdomu susipažinti su EIF socialinių investicijų skatinimo patirtimi ir problemomis bei EK (19) neseniai įdiegtos garantijų sistemos praktika. Be to, pastarosiose EBPO (20) ir EMES (21) ataskaitose pateikiama svarbi informacija apie tai, ar socialinio poveikio obligacijų priemonės bei jas remianti politika iš tiesų remia socialinės ekonomikos įmonių vystymąsi. |
| --- | --- |

5.2.10.

EK turėtų apsvarstyti, ar (arba – kokiu būdu) socialinį poveikį darančios investicijos galėtų būti finansų ekosistemos komponentu socialinės ekonomikos įmonėse ir kokiomis sąlygomis tai gali būti padaryta. Šiuo požiūriu bus įdomu susipažinti su EIF socialinių investicijų skatinimo patirtimi ir problemomis bei EK (19) neseniai įdiegtos garantijų sistemos praktika. Be to, pastarosiose EBPO (20) ir EMES (21) ataskaitose pateikiama svarbi informacija apie tai, ar socialinio poveikio obligacijų priemonės bei jas remianti politika iš tiesų remia socialinės ekonomikos įmonių vystymąsi.

| 5.2.11. | „Bazelio III“ susitarimai dėl finansinio reglamentavimo kelia grėsmę socialinės ekonomikos finansų ekosistemai. Labai svarbu, kad šis reglamentavimas išsaugotų finansų sistemos „biologinę įvairovę“, užuot taikęs savavališkas taisykles. Svarbus klausimas, kurį reikia spręsti, yra socialinei ekonomikai teikiamos paskolos pagal dabartines rizikos ribojimo taisykles („Bazelis III“, Kapitalo reikalavimų direktyva (KRD IV), Kapitalo reikalavimų reglamentas (KRR)). Šiuo metu paskolos socialinėms įmonėms neatneša jokio palengvėjimo jų balansui, nors sektorius nei laikomas rizikingu, nei skatinama jam skolinti. Kita vertus, MVĮ rėmimo koeficiento įtraukimas į KRR rodo, kad ES pripažįsta paramą bankų, skolinančių mažoms ir vidutinėms įmonėms ir namų ūkiui, kapitalui. ES lygiai taip pat privalo pripažinti socialinės ekonomikos įmones įvesdama socialinės ekonomikos įmonių rėmimo koeficientą, pavyzdžiui, iš dalies pakeisdama dabartinio KRR 501 straipsnio 1 dalį. Bankams, suteikiantiems paskolas socialinei ekonomikai, tai būtų labai naudinga, taip pat nebūtų jokio poveikio viešiesiems finansams. |
| --- | --- |

5.2.11.

„Bazelio III“ susitarimai dėl finansinio reglamentavimo kelia grėsmę socialinės ekonomikos finansų ekosistemai. Labai svarbu, kad šis reglamentavimas išsaugotų finansų sistemos „biologinę įvairovę“, užuot taikęs savavališkas taisykles. Svarbus klausimas, kurį reikia spręsti, yra socialinei ekonomikai teikiamos paskolos pagal dabartines rizikos ribojimo taisykles („Bazelis III“, Kapitalo reikalavimų direktyva (KRD IV), Kapitalo reikalavimų reglamentas (KRR)). Šiuo metu paskolos socialinėms įmonėms neatneša jokio palengvėjimo jų balansui, nors sektorius nei laikomas rizikingu, nei skatinama jam skolinti. Kita vertus, MVĮ rėmimo koeficiento įtraukimas į KRR rodo, kad ES pripažįsta paramą bankų, skolinančių mažoms ir vidutinėms įmonėms ir namų ūkiui, kapitalui. ES lygiai taip pat privalo pripažinti socialinės ekonomikos įmones įvesdama socialinės ekonomikos įmonių rėmimo koeficientą, pavyzdžiui, iš dalies pakeisdama dabartinio KRR 501 straipsnio 1 dalį. Bankams, suteikiantiems paskolas socialinei ekonomikai, tai būtų labai naudinga, taip pat nebūtų jokio poveikio viešiesiems finansams.

| 5.2.12. | Kadangi socialinės ekonomikos finansinės inovacijos pirmiausia diegiamos vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu, EK turi tinkamiausią poziciją tam, kad surinktų novatoriškas priemones bei sprendimus ir dalintųsi jais siekdama įgyvendinti politinius sprendimus. Todėl dalijimosi informacija apie naujas finansines iniciatyvas ir priemones valstybėse narėse sintezė ir stebėsena būtų labai naudinga. |
| --- | --- |

5.2.12.

Kadangi socialinės ekonomikos finansinės inovacijos pirmiausia diegiamos vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu, EK turi tinkamiausią poziciją tam, kad surinktų novatoriškas priemones bei sprendimus ir dalintųsi jais siekdama įgyvendinti politinius sprendimus. Todėl dalijimosi informacija apie naujas finansines iniciatyvas ir priemones valstybėse narėse sintezė ir stebėsena būtų labai naudinga.

| 5.2.13. | ES lygmens finansinė parama turi būti susieta su EK teikiamomis rekomendacijomis, mokymais ir valdžios institucijų bei pagrindinių suinteresuotųjų subjektų gebėjimų stiprinimu. Dėl to EESRK ragina priimti rekomendacijų rinkinį, kaip sukurti finansų ekosistemą ir kaip rengti ir įgyvendinti socialinės ekonomikos finansines priemones. Taip pat turėtų būti dalijamasi ir remiamasi bendrųjų rekomendacijų gerąja praktika valstybių narių lygmeniu, tokia kaip pasirengimo investuoti skatinimo programos. |
| --- | --- |

5.2.13.

ES lygmens finansinė parama turi būti susieta su EK teikiamomis rekomendacijomis, mokymais ir valdžios institucijų bei pagrindinių suinteresuotųjų subjektų gebėjimų stiprinimu. Dėl to EESRK ragina priimti rekomendacijų rinkinį, kaip sukurti finansų ekosistemą ir kaip rengti ir įgyvendinti socialinės ekonomikos finansines priemones. Taip pat turėtų būti dalijamasi ir remiamasi bendrųjų rekomendacijų gerąja praktika valstybių narių lygmeniu, tokia kaip pasirengimo investuoti skatinimo programos.

| 5.2.14. | EESRK teigiamai vertina EK norą įkurti socialinių finansų darbo grupę, kuri bendradarbiautų su Europos Komisijos Socialinių įmonių ekspertų grupe (GECES) ir galėtų veikti kaip vienas iš išteklių, skirtų rengti politiką ir stebėti situaciją ir veiklą valstybėse narėse. |
| --- | --- |

5.2.14.

EESRK teigiamai vertina EK norą įkurti socialinių finansų darbo grupę, kuri bendradarbiautų su Europos Komisijos Socialinių įmonių ekspertų grupe (GECES) ir galėtų veikti kaip vienas iš išteklių, skirtų rengti politiką ir stebėti situaciją ir veiklą valstybėse narėse.

| 5.2.15. | Valstybės narės turėtų atlikti tarpusavio vertinimą dėl socialinės ekonomikos įmonių veiklos ir sistemų finansavimo, kad būtų skatinamas dalijimasis priemonėmis ir gerosios praktikos pavyzdžiais. |
| --- | --- |

5.2.15.

Valstybės narės turėtų atlikti tarpusavio vertinimą dėl socialinės ekonomikos įmonių veiklos ir sistemų finansavimo, kad būtų skatinamas dalijimasis priemonėmis ir gerosios praktikos pavyzdžiais.

| 5.2.16. | EK turėtų peržiūrėti mokesčių paskatų naudą ir iššūkius valstybėse narėse. To reikia apskritai socialinės ekonomikos įmonėms, tačiau sykiu būtų skatinamas kapitalo pritraukimas iš privačių santaupų turėtojų ir socialinio finansavimo teikėjų. Į šią priemonę reikėtų atsižvelgti turint omenyje, kad, palyginti su kitomis įmonėmis, socialinės ekonomikos įmonės šiuo metu yra nepalankioje padėtyje galimybės gauti viešąjį ar privatų finansavimą požiūriu. |
| --- | --- |

5.2.16.

EK turėtų peržiūrėti mokesčių paskatų naudą ir iššūkius valstybėse narėse. To reikia apskritai socialinės ekonomikos įmonėms, tačiau sykiu būtų skatinamas kapitalo pritraukimas iš privačių santaupų turėtojų ir socialinio finansavimo teikėjų. Į šią priemonę reikėtų atsižvelgti turint omenyje, kad, palyginti su kitomis įmonėmis, socialinės ekonomikos įmonės šiuo metu yra nepalankioje padėtyje galimybės gauti viešąjį ar privatų finansavimą požiūriu.

| 5.3. | Valstybės narės, vietos ir regionų valdžios institucijos |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu valstybės narės atlieka svarbų vaidmenį skatindamos socialinės ekonomikos politiką ir palaikydamos jos vystymąsi ir augimą. Tik keletas valstybių narių turi tinkamą rėmimo sistemą, kuri skatina rengti ir įgyvendinti socialinės ekonomikos nacionalines rėmimo sistemas atsižvelgiant į SVI. Ypač reikėtų atkreipti dėmesį į galimybes gauti atitinkamai pritaikytą finansinę paramą tiek nacionaliniu, tiek vietos ir regionų lygmeniu. Šios iniciatyvos galėtų būti pateiktos per GECES. |
| --- | --- |

5.3.1.

Nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu valstybės narės atlieka svarbų vaidmenį skatindamos socialinės ekonomikos politiką ir palaikydamos jos vystymąsi ir augimą. Tik keletas valstybių narių turi tinkamą rėmimo sistemą, kuri skatina rengti ir įgyvendinti socialinės ekonomikos nacionalines rėmimo sistemas atsižvelgiant į SVI. Ypač reikėtų atkreipti dėmesį į galimybes gauti atitinkamai pritaikytą finansinę paramą tiek nacionaliniu, tiek vietos ir regionų lygmeniu. Šios iniciatyvos galėtų būti pateiktos per GECES.

| 5.3.2. | Valstybės narės galėtų atlikti bendro investuotojo vaidmenį, remdamos etiškų, socialinių inovacijų ir socialinių rizikos kapitalų fondų diegimą. Vienas iš pagrindinių aspektų yra sukurti viešosios garantijos sistemas arba pasitelkiant politiką skatinti kapitalą iš pensinių fondų, kredito unijų ir t. t. |
| --- | --- |

5.3.2.

Valstybės narės galėtų atlikti bendro investuotojo vaidmenį, remdamos etiškų, socialinių inovacijų ir socialinių rizikos kapitalų fondų diegimą. Vienas iš pagrindinių aspektų yra sukurti viešosios garantijos sistemas arba pasitelkiant politiką skatinti kapitalą iš pensinių fondų, kredito unijų ir t. t.

| 5.3.3. | Valstybės narės turėtų įvertinti finansavimo iš valstybės garantinių fondų užtikrinimo galimybes, tokiu būdu suteikdamos socialinei ekonomikai galimybę gauti tradicinį finansavimą. |
| --- | --- |

5.3.3.

Valstybės narės turėtų įvertinti finansavimo iš valstybės garantinių fondų užtikrinimo galimybes, tokiu būdu suteikdamos socialinei ekonomikai galimybę gauti tradicinį finansavimą.

| 5.3.4. | Valstybės narės gali atkreipti dėmesį į socialinių investicijų fondų kapitalizavimą ir peržiūrėti pajamų mokesčio netaikymo galimybes (privatiems asmenims ir įmonėms) bei mokesčių paskatas tiek santaupų turintiems asmenims, tiek investuotojams, tokiu būdu siekiant pritraukti investicijas į socialinės ekonomikos įmones. Tačiau tokios mokesčių lengvatos turėtų būti teikiamos tam, kad socialinės ekonomikos įmonių kurtų socialinę vertę. |
| --- | --- |

5.3.4.

Valstybės narės gali atkreipti dėmesį į socialinių investicijų fondų kapitalizavimą ir peržiūrėti pajamų mokesčio netaikymo galimybes (privatiems asmenims ir įmonėms) bei mokesčių paskatas tiek santaupų turintiems asmenims, tiek investuotojams, tokiu būdu siekiant pritraukti investicijas į socialinės ekonomikos įmones. Tačiau tokios mokesčių lengvatos turėtų būti teikiamos tam, kad socialinės ekonomikos įmonių kurtų socialinę vertę.

| 5.3.5. | EESRK primygtinai ragina valstybes nares vystyti tinkamą socialinės ekonomikos mikrofinansų reguliavimą, kaip jau nurodė EK (22). |
| --- | --- |

5.3.5.

EESRK primygtinai ragina valstybes nares vystyti tinkamą socialinės ekonomikos mikrofinansų reguliavimą, kaip jau nurodė EK (22).

| 5.3.6. | Socialinės ekonomikos vystymui didelę svarbą turi finansų tarpininkai. Valstybės narės turėtų, užtikrindamos patrauklią reguliavimo aplinką, skatinti socialinių finansų tarpininkų atsiradimą, – tai gali būti kooperatiniai, etiški ar komerciniai bankai, turintys konkretų papildomą tikslą remti socialinę ekonomiką, kurie teiktų socialinio finansavimo išteklius ir priemones. |
| --- | --- |

5.3.6.

Socialinės ekonomikos vystymui didelę svarbą turi finansų tarpininkai. Valstybės narės turėtų, užtikrindamos patrauklią reguliavimo aplinką, skatinti socialinių finansų tarpininkų atsiradimą, – tai gali būti kooperatiniai, etiški ar komerciniai bankai, turintys konkretų papildomą tikslą remti socialinę ekonomiką, kurie teiktų socialinio finansavimo išteklius ir priemones.

| 5.3.7. | Vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį užtikrindamos vietos infrastruktūrą ir įgyvendindamos iniciatyvas. Be to, šios institucijos turėtų būti paragintos imtis iniciatyvos skatinti suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą, kad pastarieji remtų vystymąsi vietos ir regionų lygmeniu. Todėl ERPF parama yra labai svarbi. |
| --- | --- |

5.3.7.

Vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį užtikrindamos vietos infrastruktūrą ir įgyvendindamos iniciatyvas. Be to, šios institucijos turėtų būti paragintos imtis iniciatyvos skatinti suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą, kad pastarieji remtų vystymąsi vietos ir regionų lygmeniu. Todėl ERPF parama yra labai svarbi.

| 5.4. | Kiti suinteresuotieji subjektai |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Socialinės ekonomikos įmonės, sutelkdamos savo pačių išteklius ir inicijuodamos partnerystes, pačios turi imtis iniciatyvos, kad būtų vystomos tokios priemonės kaip autokapitalizavimas, sutelktinis finansavimas ir socialinių finansų partnerysčių sudarymas. |
| --- | --- |

5.4.1.

Socialinės ekonomikos įmonės, sutelkdamos savo pačių išteklius ir inicijuodamos partnerystes, pačios turi imtis iniciatyvos, kad būtų vystomos tokios priemonės kaip autokapitalizavimas, sutelktinis finansavimas ir socialinių finansų partnerysčių sudarymas.

| 5.4.2. | Taip pat svarbu, kad socialinės ekonomikos įmonės turėtų daugiau dėmesio skirti bendradarbiavimui su išorės partneriais, tokiais kaip privatūs komerciniai bankai ir įvairūs tarpininkai. Tai nebūtinai gali tikti visose situacijose, bet galėtų būti vertinga kai kuriais vystymosi etapais. Svarbiausia yra deramomis sąlygomis didinti finansų bendrijos susidomėjimą socialinės ekonomikos įmonėmis ir suteikti daugiau žinių apie jas. |
| --- | --- |

5.4.2.

Taip pat svarbu, kad socialinės ekonomikos įmonės turėtų daugiau dėmesio skirti bendradarbiavimui su išorės partneriais, tokiais kaip privatūs komerciniai bankai ir įvairūs tarpininkai. Tai nebūtinai gali tikti visose situacijose, bet galėtų būti vertinga kai kuriais vystymosi etapais. Svarbiausia yra deramomis sąlygomis didinti finansų bendrijos susidomėjimą socialinės ekonomikos įmonėmis ir suteikti daugiau žinių apie jas.

2015 m. rugsėjo 16 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  17 konstatuojamoji dalis ir 9 straipsnio 2 dalis.

1

(2)  http://ec.europa.eu/finance/bank/regcapital/legislation-in-force/index_en.htm

2

(3)  OL C 24, 2012 1 28, p. 1, OL C 229, 2012 7 31, p. 44, OL C 229, 2012 7 31, p. 55, OL C 458, 2014 12 19, p. 14.

3

(4)  COM(2011) 682 final.

4

final

(5)  http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/product/8409011e.pdf

5

(6)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7523

6

(7)  http://www.oecd.org/cfe/leed/130228_Job%20Creation%20throught%20the%20Social%20Economy%20and%20Social_Entrepreneurship_RC_FINALBIS.pdf

7

(8)  http://socialeconomyrome.it/files/Rome%20strategy_EN.pdf

8

(9)  OL C 458, 2014 12 19, p. 14.

9

(10)  Žr. 5 išnašą.

10

(11)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/documents/publication/wcms_108416.pdf

11

(12)  Europos Komisijos lyginamasis tyrimas http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=2149,

12

EBPO politikos informacinis dokumentas: http://www.oecd.org/cfe/leed/Social%20entrepreneurship%20policy%20brief%20EN_FINAL.pdf

(13)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1044

13

(14)  Pavyzdžiui, žr. Italijos įstatymą Nr. 127/71.

14

(15)  Italijos įstatymas Nr. 59/92.

15

(16)  http://www.reliess.org/centredoc/upload/FinanceQc_va.pdf

16

(17)  OL C 170, 2014 6 5, p. 18.

17

(18)  http://capfinance.ca

18

(19)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1084

19

(20)  http://www.oecd.org/cfe/leed/SIBsExpertSeminar-SummaryReport-FINAL.pdf

20

(21)  http://5emesconf.exordo.com/files/papers/101/final_draft/Godina-Maier-Barbetta_-_Paradoxes_and_Potentials_of_Social_Impact_Bonds_-_16_06_2015.pdf

21

(22)  COM(2007) 708 final.

22

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/161 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/161

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Skaitmeninimo poveikio paslaugų pramonei ir užimtumui vykstant pramonės pokyčiams

(tiriamoji nuomonė)

(2016/C 013/24)

| Pranešėjas | Wolfgang GREIF |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Hannes LEO |

Pranešėjas

Wolfgang GREIF

Bendrapranešėjis

Hannes LEO

Darbo, užimtumo bei socialinės ir solidariosios ekonomikos ministras Nicolas Schmit, būsimos pirmininkaujančios valstybės narės Liuksemburgo vardu, vadovaudamasis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2015 m. birželio 29 d. raštu paprašė Komiteto parengti tiriamąją nuomonę dėl

Skaitmeninimo poveikio paslaugų pramonei ir užimtumui vykstant pramonės pokyčiams

(tiriamoji nuomonė)

Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI), kuri buvo atsakinga už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. liepos 15 d. priėmė savo tiriamąją nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (rugsėjo 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 139 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 8 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Skaitmeninimas iš esmės keičia visus visuomenės segmentus bei ekonomiką, todėl atitinkamai veikia ir darbą bei užimtumą. Skaitmeninės technologijos suteikia galimybę neregėtai padidinti gerovę, taip pat užtikrinti didesnę darbo ir užimtumo kokybę Europoje. Tačiau šios galimybės yra susijusios su tam tikra rizika; tai akivaizdu visuose ekonomikos sektoriuose, įskaitant ir privačių paslaugų pramonę (1). |
| --- | --- |

1.1.

Skaitmeninimas iš esmės keičia visus visuomenės segmentus bei ekonomiką, todėl atitinkamai veikia ir darbą bei užimtumą. Skaitmeninės technologijos suteikia galimybę neregėtai padidinti gerovę, taip pat užtikrinti didesnę darbo ir užimtumo kokybę Europoje. Tačiau šios galimybės yra susijusios su tam tikra rizika; tai akivaizdu visuose ekonomikos sektoriuose, įskaitant ir privačių paslaugų pramonę (1).

1

| 1.2. | Viena vertus, naujoviškos paslaugos ir verslo modeliai, kurie tampa įmanomi dėl skaitmeninimo, suteikia galimybę užtikrinti iki šiol neregėtą paslaugų produktyvumo augimą ir didinti vartotojų galimybes rinktis (2). Antra vertus, jie daro didelį poveikį darbo rinkai ir darbo organizavimui, pavyzdžiui, pajamų skirtumų didėjimas ir galimybių naudotis socialinės apsaugos sistemomis mažėjimas, kurie tam tikroms darbuotojų grupėms gali daryti neigiamą poveikį, jei tam nebus deramai pasipriešinta. |
| --- | --- |

1.2.

Viena vertus, naujoviškos paslaugos ir verslo modeliai, kurie tampa įmanomi dėl skaitmeninimo, suteikia galimybę užtikrinti iki šiol neregėtą paslaugų produktyvumo augimą ir didinti vartotojų galimybes rinktis (2). Antra vertus, jie daro didelį poveikį darbo rinkai ir darbo organizavimui, pavyzdžiui, pajamų skirtumų didėjimas ir galimybių naudotis socialinės apsaugos sistemomis mažėjimas, kurie tam tikroms darbuotojų grupėms gali daryti neigiamą poveikį, jei tam nebus deramai pasipriešinta.

2

| 1.3. | Todėl paslaugų skaitmeninimo poveikis užimtumui turi tapti politikų dėmesio ir administravimo veiksmų objektu. Iniciatyvus politikos formavimas ES ir nacionaliniu lygmenimis gali ir turi išlaisvinti akivaizdų skaitmeninimo potencialą, kartu padėti išvengti susijusių problemų. ES, įgyvendinanti Europos skaitmeninę darbotvarkę ir Bendrosios skaitmeninės rinkos iniciatyvą, aktyviai veikia skaitmeninės politikos srityje. Tačiau daug skaitmeninimo padarinių lieka neįvertinti, todėl į juos nepakankamai atsižvelgiama atitinkamoje įvairių sričių politikoje. |
| --- | --- |

1.3.

Todėl paslaugų skaitmeninimo poveikis užimtumui turi tapti politikų dėmesio ir administravimo veiksmų objektu. Iniciatyvus politikos formavimas ES ir nacionaliniu lygmenimis gali ir turi išlaisvinti akivaizdų skaitmeninimo potencialą, kartu padėti išvengti susijusių problemų. ES, įgyvendinanti Europos skaitmeninę darbotvarkę ir Bendrosios skaitmeninės rinkos iniciatyvą, aktyviai veikia skaitmeninės politikos srityje. Tačiau daug skaitmeninimo padarinių lieka neįvertinti, todėl į juos nepakankamai atsižvelgiama atitinkamoje įvairių sričių politikoje.

| 1.4. | Skaitmeninės technologijos neabejotinai yra vienas iš dinamiškiausių mūsų amžiaus pokyčių, kurių galimybės ir pavojai yra glaudžiai tarpusavyje susiję. Tolesnė raida gali būti sudėtinga – greta įprastų bendrovių ir pramonės šakų steigsis veiklą pradedančios įmonės, mažos įmonės ir bus vykdomos lanksčios operacijos. Tokių pokyčių poveikis užimtumui kol kas nėra visiškai aiškus ir negali būti tiksliai numatytas. Todėl, ES darbo rinkose tebesitęsiant gebėjimų neatitikčiai, baiminamasi dėl mažėjančio užimtumo lygio. Šiomis aplinkybėmis ypač svarbus konstruktyvus pagrindinių subjektų, pvz., Vyriausybių ir socialinių partnerių, bendradarbiavimas ir didesnis jų informuotumas. Siekiant valdyti skaitmeninimo poveikį darbo rinkoms ir užimtumui daugelį įvairių socialinių bei ekonominių struktūrų ir skirtingus ekonominio išsivystymo ES lygius gali reikėti nagrinėti pasitelkiant specialius tyrimus ir metodus. |
| --- | --- |

1.4.

Skaitmeninės technologijos neabejotinai yra vienas iš dinamiškiausių mūsų amžiaus pokyčių, kurių galimybės ir pavojai yra glaudžiai tarpusavyje susiję. Tolesnė raida gali būti sudėtinga – greta įprastų bendrovių ir pramonės šakų steigsis veiklą pradedančios įmonės, mažos įmonės ir bus vykdomos lanksčios operacijos. Tokių pokyčių poveikis užimtumui kol kas nėra visiškai aiškus ir negali būti tiksliai numatytas. Todėl, ES darbo rinkose tebesitęsiant gebėjimų neatitikčiai, baiminamasi dėl mažėjančio užimtumo lygio. Šiomis aplinkybėmis ypač svarbus konstruktyvus pagrindinių subjektų, pvz., Vyriausybių ir socialinių partnerių, bendradarbiavimas ir didesnis jų informuotumas. Siekiant valdyti skaitmeninimo poveikį darbo rinkoms ir užimtumui daugelį įvairių socialinių bei ekonominių struktūrų ir skirtingus ekonominio išsivystymo ES lygius gali reikėti nagrinėti pasitelkiant specialius tyrimus ir metodus.

| 1.5. | EESRK atkreipia dėmesį į akivaizdžius iššūkius, kurių dėl skaitmeninimo kyla paslaugų sektoriaus užimtumo srityje, ir pateikia tokias rekomendacijas dėl jų politinio valdymo: |
| --- | --- |

1.5.

EESRK atkreipia dėmesį į akivaizdžius iššūkius, kurių dėl skaitmeninimo kyla paslaugų sektoriaus užimtumo srityje, ir pateikia tokias rekomendacijas dėl jų politinio valdymo:

| 1.5.1. | Siekiant ES darbo jėgai suteikti įgūdžių, kurie yra reikalingi skaitmeniniame amžiuje, turi būti skatinamos viešojo ir privačiojo sektorių investicijos į profesinį lavinimą ir įvertinta, ar reikalingos Europos lygmens priemonės siekiant apibendrinti valstybėse narėse sukauptą gerąją patirtį mokymosi atostogų srityje ES. |
| --- | --- |

1.5.1.

Siekiant ES darbo jėgai suteikti įgūdžių, kurie yra reikalingi skaitmeniniame amžiuje, turi būti skatinamos viešojo ir privačiojo sektorių investicijos į profesinį lavinimą ir įvertinta, ar reikalingos Europos lygmens priemonės siekiant apibendrinti valstybėse narėse sukauptą gerąją patirtį mokymosi atostogų srityje ES.

| 1.5.2. | Vykdant platų dialogą reikėtų išsamiau apsvarstyti, ar ir kokio masto reikalinga papildoma darbuotojų asmeninio gyvenimo apsauga šiomis skaitmeninio judriojo ryšio visuotinio paplitimo sąlygomis ir kokios, galbūt nacionalinio ir Europos lygmens, priemonės būtų tikslingos siekiant apriboti visapusišką darbuotojų pasiekiamumą. Be to, reikės apsvarstyti pažangiąsias priemones, siekiant užtikrinti savarankiškai dirbančių asmenų, kurių skaičius vis auga, įgalėjimą. |
| --- | --- |

1.5.2.

Vykdant platų dialogą reikėtų išsamiau apsvarstyti, ar ir kokio masto reikalinga papildoma darbuotojų asmeninio gyvenimo apsauga šiomis skaitmeninio judriojo ryšio visuotinio paplitimo sąlygomis ir kokios, galbūt nacionalinio ir Europos lygmens, priemonės būtų tikslingos siekiant apriboti visapusišką darbuotojų pasiekiamumą. Be to, reikės apsvarstyti pažangiąsias priemones, siekiant užtikrinti savarankiškai dirbančių asmenų, kurių skaičius vis auga, įgalėjimą.

| 1.5.3. | Siekiant parengti išsamesnes prognozes dėl darbo rinkos pokyčių bei dėl darbo, užimtumo ir pajamų susiskaidymo reikia geresnių statistinių duomenų ir mokslinių tyrimų (pasaulio ir Europos lygmeniu) apie paslaugų paslaugų pramonę. Todėl pagal programą „Horizontas 2020“ turėtų būti skirtas reikiamas finansavimas paslaugų sektoriaus užimtumo tyrimams. Be to, būtina išsamiai ir dažnai atnaujinti statistikos duomenis, kuriais parodomas nestandartinių užimtumo formų paplitimas ir plėtra, įskaitant duomenis apie tokią veiklos praktiką kaip visuomenės patalka. |
| --- | --- |

1.5.3.

Siekiant parengti išsamesnes prognozes dėl darbo rinkos pokyčių bei dėl darbo, užimtumo ir pajamų susiskaidymo reikia geresnių statistinių duomenų ir mokslinių tyrimų (pasaulio ir Europos lygmeniu) apie paslaugų paslaugų pramonę. Todėl pagal programą „Horizontas 2020“ turėtų būti skirtas reikiamas finansavimas paslaugų sektoriaus užimtumo tyrimams. Be to, būtina išsamiai ir dažnai atnaujinti statistikos duomenis, kuriais parodomas nestandartinių užimtumo formų paplitimas ir plėtra, įskaitant duomenis apie tokią veiklos praktiką kaip visuomenės patalka.

| 1.5.4. | Siekiant užkirsti kelią pajamų nelygybės augimui, kurį iš dalies lemia skaitmeninimas, visais lygmenimis turėtų būti skatinamos kolektyvinės derybos, visų pirma sektoriuose ir įmonėse, kuriems skaitmeninimas daro poveikį. Tai gali užtikrinti, kad naujos skaitmeninio darbo organizavimo formos padėtų gerinti darbo kokybę, o ne lemtų jos prastėjimą. |
| --- | --- |

1.5.4.

Siekiant užkirsti kelią pajamų nelygybės augimui, kurį iš dalies lemia skaitmeninimas, visais lygmenimis turėtų būti skatinamos kolektyvinės derybos, visų pirma sektoriuose ir įmonėse, kuriems skaitmeninimas daro poveikį. Tai gali užtikrinti, kad naujos skaitmeninio darbo organizavimo formos padėtų gerinti darbo kokybę, o ne lemtų jos prastėjimą.

| 1.5.5. | Siekiant apsaugoti nusistovėjusias privatumo darbe normas, būtinos griežtos nuostatos dėl darbuotojų asmens duomenų apsaugos. Europos teisės aktuose dėl duomenų apsaugos turi būti nustatyti aukšti minimalūs standartai ir juose privaloma neatimti iš valstybių narių galimybės reguliuoti dar griežčiau. Todėl šiuo metu derantis dėl ES duomenų apsaugos reglamento turėtų būti numatyta įvadinė nuostata, pagal kurią valstybėms narėms būtų leidžiama neapsiriboti minimaliais ES standartais. |
| --- | --- |

1.5.5.

Siekiant apsaugoti nusistovėjusias privatumo darbe normas, būtinos griežtos nuostatos dėl darbuotojų asmens duomenų apsaugos. Europos teisės aktuose dėl duomenų apsaugos turi būti nustatyti aukšti minimalūs standartai ir juose privaloma neatimti iš valstybių narių galimybės reguliuoti dar griežčiau. Todėl šiuo metu derantis dėl ES duomenų apsaugos reglamento turėtų būti numatyta įvadinė nuostata, pagal kurią valstybėms narėms būtų leidžiama neapsiriboti minimaliais ES standartais.

| 1.5.6. | ES ir valstybės narės, vykdydamos dialogą su socialiniais partneriais, turėtų apsvarstyti strategijas, kaip būtų galima pritaikyti socialinių ir darbo teisės standartų taikymo sritį, kad jie atitiktų skaitmenizuotos darbo aplinkos sąlygas. |
| --- | --- |

1.5.6.

ES ir valstybės narės, vykdydamos dialogą su socialiniais partneriais, turėtų apsvarstyti strategijas, kaip būtų galima pritaikyti socialinių ir darbo teisės standartų taikymo sritį, kad jie atitiktų skaitmenizuotos darbo aplinkos sąlygas.

| 1.5.7. | Naujas „Pramonės 4.0“ pramoninis ciklas ir skaitmeninimas daro poveikį visai visuomenei. Konstruktyvus socialinių partnerių, valstybių narių ir ES dialogas būtinas norint įvertinti poveikį darbo rinkai bei galimus ir būtinus pakeitimus socialinės ir darbo teisės srityje. Neseniai Vyriausybės ir socialiniai partneriai, pavyzdžiui, Vokietijoje, Nyderlanduose ir Austrijoje pradėjo įgyvendinti perspektyvias iniciatyvas. Visais atvejais atsižvelgiama į konkrečias nacionalines aplinkybes ir jų teikiamas galimybes. Reikėtų skleisti gerosios praktikos pavyzdžius. |
| --- | --- |

1.5.7.

Naujas „Pramonės 4.0“ pramoninis ciklas ir skaitmeninimas daro poveikį visai visuomenei. Konstruktyvus socialinių partnerių, valstybių narių ir ES dialogas būtinas norint įvertinti poveikį darbo rinkai bei galimus ir būtinus pakeitimus socialinės ir darbo teisės srityje. Neseniai Vyriausybės ir socialiniai partneriai, pavyzdžiui, Vokietijoje, Nyderlanduose ir Austrijoje pradėjo įgyvendinti perspektyvias iniciatyvas. Visais atvejais atsižvelgiama į konkrečias nacionalines aplinkybes ir jų teikiamas galimybes. Reikėtų skleisti gerosios praktikos pavyzdžius.

| 1.5.8. | ES, nacionalinės Vyriausybės ir socialiniai partneriai turi inicijuoti diskusijas, skirtas apibrėžti politines priemones ir teisės aktus, kurie leistų užtikrinti deramą visų darbuotojų (įskaitant tuos, kurių užimtumo formos yra nestandartinės) privalomos socialinės apsaugos lygį. |
| --- | --- |

1.5.8.

ES, nacionalinės Vyriausybės ir socialiniai partneriai turi inicijuoti diskusijas, skirtas apibrėžti politines priemones ir teisės aktus, kurie leistų užtikrinti deramą visų darbuotojų (įskaitant tuos, kurių užimtumo formos yra nestandartinės) privalomos socialinės apsaugos lygį.

| 1.5.9. | Makroekonominė aplinka įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi. Kad, nepaisant mažėjančios darbo jėgos paklausos, būtų paskatintas užimtumas, būtina dialoge su suinteresuotosiomis šalimi nustatyti galimas problemas ir atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės poreikius parengti atitinkamus problemų sprendimo būdus (pavyzdžiui, viešųjų investicijų, darbo vietų kūrimo inovacijų bei darbo pasidalijimo ir darbo laiko trumpinimo srityse). |
| --- | --- |

1.5.9.

Makroekonominė aplinka įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi. Kad, nepaisant mažėjančios darbo jėgos paklausos, būtų paskatintas užimtumas, būtina dialoge su suinteresuotosiomis šalimi nustatyti galimas problemas ir atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės poreikius parengti atitinkamus problemų sprendimo būdus (pavyzdžiui, viešųjų investicijų, darbo vietų kūrimo inovacijų bei darbo pasidalijimo ir darbo laiko trumpinimo srityse).

| 1.5.10. | Mokesčių sistemų pertvarkymas turi būti atidžiai įvertintas, siekiant užtikrinti, kad bet kokių rūšių pajamoms – ar jos gaunamos tradiciškai organizuojamuose sektoriuose, ar dalijimosi ekonomikoje – būtų taikomas panašaus lygio apmokestinimas. Siekiant ir ateityje užtikrinti socialinių sistemų tvarumą ir sumažinti darbo apmokestinimo naštą, būtų galima apsvarstyti galimybę šiam tikslui panaudoti dalį skaitmeninimo dividendų. |
| --- | --- |

1.5.10.

Mokesčių sistemų pertvarkymas turi būti atidžiai įvertintas, siekiant užtikrinti, kad bet kokių rūšių pajamoms – ar jos gaunamos tradiciškai organizuojamuose sektoriuose, ar dalijimosi ekonomikoje – būtų taikomas panašaus lygio apmokestinimas. Siekiant ir ateityje užtikrinti socialinių sistemų tvarumą ir sumažinti darbo apmokestinimo naštą, būtų galima apsvarstyti galimybę šiam tikslui panaudoti dalį skaitmeninimo dividendų.

2.   Įvadas. Struktūriniai pokyčiai paslaugų sektoriuje

Įvadas. Struktūriniai pokyčiai paslaugų sektoriuje

| 2.1. | Pastaraisiais metais skaitmeninių technologijų plėtros srityje padaryta didelė pažanga. Nauji ir itin galingi skaitmeninių technologijų pajėgumai leidžia automatizuoti vis daugiau užduočių ir veiklos sričių (pvz., autonominiai automobiliai, daiktų internetas, Pramonė 4.0). Be to, skaitmeninės technologijos lemia drastišką paieškos ir sandorių sudarymo sąnaudų mažėjimą; tai suteikia galimybę plėtoti visiškai naujus ir lengvai plečiamo masto paslaugų verslo modelius (pvz., interneto rinkas ir platformas, įskaitant dalijimosi ekonomiką, „Uber“, „Airbnb“). Tai skatina verslo modelių ir procesų skaitmeninimą įvairiuose ekonomikos sektoriuose. Kai kurie iš šių klausimų jau buvo nagrinėjami ankstesnėse EESRK nuomonėse (3). |
| --- | --- |

2.1.

Pastaraisiais metais skaitmeninių technologijų plėtros srityje padaryta didelė pažanga. Nauji ir itin galingi skaitmeninių technologijų pajėgumai leidžia automatizuoti vis daugiau užduočių ir veiklos sričių (pvz., autonominiai automobiliai, daiktų internetas, Pramonė 4.0). Be to, skaitmeninės technologijos lemia drastišką paieškos ir sandorių sudarymo sąnaudų mažėjimą; tai suteikia galimybę plėtoti visiškai naujus ir lengvai plečiamo masto paslaugų verslo modelius (pvz., interneto rinkas ir platformas, įskaitant dalijimosi ekonomiką, „Uber“, „Airbnb“). Tai skatina verslo modelių ir procesų skaitmeninimą įvairiuose ekonomikos sektoriuose. Kai kurie iš šių klausimų jau buvo nagrinėjami ankstesnėse EESRK nuomonėse (3).

3

| 2.2. | Skaitmeninimas lemia didelių pokyčių procesus ir pertvarkymus beveik visuose paslaugų pramonės sektoriuose (4), nors dar visiškai neseniai buvo manyta, kad technologinė racionalizacija paslaugų pramonės nepaveiks. Paslaugų pramonė ilgai buvo vertinama kaip pagalbinė sritis kitiems ekonomikos sektoriams (pvz., žemės ūkio, kasybos, gamybos ir statybos), namų ūkiams bei vartotojams ir kaip daugiausiai pasyvaus naujų technologijų naudojimo sritis. Tačiau interneto atsiradimas ir telekomunikacijų paslaugų liberalizavimas lėmė tai, kad paslaugų vaidmuo pakito iš esmės. |
| --- | --- |

2.2.

Skaitmeninimas lemia didelių pokyčių procesus ir pertvarkymus beveik visuose paslaugų pramonės sektoriuose (4), nors dar visiškai neseniai buvo manyta, kad technologinė racionalizacija paslaugų pramonės nepaveiks. Paslaugų pramonė ilgai buvo vertinama kaip pagalbinė sritis kitiems ekonomikos sektoriams (pvz., žemės ūkio, kasybos, gamybos ir statybos), namų ūkiams bei vartotojams ir kaip daugiausiai pasyvaus naujų technologijų naudojimo sritis. Tačiau interneto atsiradimas ir telekomunikacijų paslaugų liberalizavimas lėmė tai, kad paslaugų vaidmuo pakito iš esmės.

4

| 2.3. | Šių pokyčių poveikis užimtumui atitinkamuose sektoriuose per pastaruosius dešimtmečius kaupėsi lėtai, tačiau dabar šis procesas įgyja pagreitį. Kai kurie skaitmeninimo padariniai užimtumui paslaugų srityje jau akivaizdūs. Tai, be kita ko:






  — | paslaugų sektoriaus darbo jėgos gebėjimams keliami nauji reikalavimai, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Šių pokyčių poveikis užimtumui atitinkamuose sektoriuose per pastaruosius dešimtmečius kaupėsi lėtai, tačiau dabar šis procesas įgyja pagreitį. Kai kurie skaitmeninimo padariniai užimtumui paslaugų srityje jau akivaizdūs. Tai, be kita ko:

—

paslaugų sektoriaus darbo jėgos gebėjimams keliami nauji reikalavimai,

| — | darbo jėgos poreikį mažinančios investicijos, atsižvelgiant į tai, kad technologijos pinga ir vis dažniau gali būti naudojamos vykdyti užduotims, kurias anksčiau atlikdavo tik žmonės (tradiciniuose sektoriuose makrolygmeniu tai lėmė darbo jėgos paklausos mažėjimą ir tai, kad darbo jėgai tenka vis mažesnė BVP dalis (5)), |
| --- | --- |

—

darbo jėgos poreikį mažinančios investicijos, atsižvelgiant į tai, kad technologijos pinga ir vis dažniau gali būti naudojamos vykdyti užduotims, kurias anksčiau atlikdavo tik žmonės (tradiciniuose sektoriuose makrolygmeniu tai lėmė darbo jėgos paklausos mažėjimą ir tai, kad darbo jėgai tenka vis mažesnė BVP dalis (5)),

5

| — | vidutinės ir aukštos kvalifikacijos darbo jėgos poreikio mažėjimas (numatoma, kad toks poreikis artimiausioje ateityje mažės dar labiau). Įvairiais skaičiavimais, per ateinančius dvidešimt metų apie 50 % dabartinių darbo vietų gali būti pakeistos skaitmeninėmis technologijomis (6). Tačiau patirtis rodo, kad tokias prognozes reikia vertinti atsargiai. |
| --- | --- |

—

vidutinės ir aukštos kvalifikacijos darbo jėgos poreikio mažėjimas (numatoma, kad toks poreikis artimiausioje ateityje mažės dar labiau). Įvairiais skaičiavimais, per ateinančius dvidešimt metų apie 50 % dabartinių darbo vietų gali būti pakeistos skaitmeninėmis technologijomis (6). Tačiau patirtis rodo, kad tokias prognozes reikia vertinti atsargiai.

6

| 2.4. | Tikimasi, kad skaitmeninimas gali neregėtai padidinti paslaugų produktyvumą ir taip užtikrinti „skaitmeninimo dividendą“, antra vertus – smarkiai sumažinti darbo jėgos, ypač vidutinės kvalifikacijos darbuotojų, paklausą. Atitinkamai augtų nedarbas, mažėtų vidurinei klasei priklausančių gyventojų skaičius ir toliau didėtų pajamų nelygybė (7). |
| --- | --- |

2.4.

Tikimasi, kad skaitmeninimas gali neregėtai padidinti paslaugų produktyvumą ir taip užtikrinti „skaitmeninimo dividendą“, antra vertus – smarkiai sumažinti darbo jėgos, ypač vidutinės kvalifikacijos darbuotojų, paklausą. Atitinkamai augtų nedarbas, mažėtų vidurinei klasei priklausančių gyventojų skaičius ir toliau didėtų pajamų nelygybė (7).

7

| 2.5. | Šiuo metu skaitmeninėje ekonomikoje vyrauja JAV įmonės, o Europa skaitmeninių technologijų plėtros srityje iš esmės prarado pozicijas. Taip pat atrodo, kad Europa nėra pasirengusi esminiams pokyčiams, kuriuos lemia skaitmeninimo poveikis mūsų ekonomikai ir visuomenei (t. y. jau minėtas didelis produktyvumo augimas ir grėsmė, kad sutriks pusiausvyra ir dėl to gali smarkiai išaugti tam tikrų kategorijų darbuotojų nedarbas, o visuomenė gali tapti dar labiau susiskaidžiusi), ir tai kelia susirūpinimą. |
| --- | --- |

2.5.

Šiuo metu skaitmeninėje ekonomikoje vyrauja JAV įmonės, o Europa skaitmeninių technologijų plėtros srityje iš esmės prarado pozicijas. Taip pat atrodo, kad Europa nėra pasirengusi esminiams pokyčiams, kuriuos lemia skaitmeninimo poveikis mūsų ekonomikai ir visuomenei (t. y. jau minėtas didelis produktyvumo augimas ir grėsmė, kad sutriks pusiausvyra ir dėl to gali smarkiai išaugti tam tikrų kategorijų darbuotojų nedarbas, o visuomenė gali tapti dar labiau susiskaidžiusi), ir tai kelia susirūpinimą.

| 2.6. | Nors tokio plataus masto technologijų sukeltų pokyčių padarinių nuspėti neįmanoma, akivaizdu, kad būtina paraginti ES aktyviai dalyvauti formuojant tokius procesus ir valdant tokių procesų poveikį užimtumui bei visuomenei, ypač atsižvelgiant į tai, kad ES šiuo metu toli gražu nepakankamai aktyvi (8). Siekiant pakeisti susiklosčiusią padėtį, šioje nuomonėje aptariamas skaitmeninimo poveikis užimtumui paslaugų sektoriuje ir pateikiama susijusių politikos rekomendacijų. |
| --- | --- |

2.6.

Nors tokio plataus masto technologijų sukeltų pokyčių padarinių nuspėti neįmanoma, akivaizdu, kad būtina paraginti ES aktyviai dalyvauti formuojant tokius procesus ir valdant tokių procesų poveikį užimtumui bei visuomenei, ypač atsižvelgiant į tai, kad ES šiuo metu toli gražu nepakankamai aktyvi (8). Siekiant pakeisti susiklosčiusią padėtį, šioje nuomonėje aptariamas skaitmeninimo poveikis užimtumui paslaugų sektoriuje ir pateikiama susijusių politikos rekomendacijų.

8

3.   Gebėjimų poreikių transformacija

Gebėjimų poreikių transformacija

| 3.1. | Nuoseklus skaitmeninimo padarinys yra tai, kad skaitmeninės technologijos vis dažniau yra diegiamos paslaugų pramonės darbo aplinkoje. Pavyzdžiui, beveik 60 % bankininkystės sektoriaus darbuotojų nurodo, kad per pastaruosius trejus metus jų darbo aplinkoje įdiegta naujų technologijų (9). Kad darbuotojai galėtų tinkamai valdyti tokias technologijas, jiems reikalingi konkretūs gebėjimai, t. y. „e. įgūdžiai“. Tai reiškia, kad turi būti atitinkamai atnaujintos profesinio rengimo bei mokymo programos ir įgyvendintos susijusios mokymo priemonės. |
| --- | --- |

3.1.

Nuoseklus skaitmeninimo padarinys yra tai, kad skaitmeninės technologijos vis dažniau yra diegiamos paslaugų pramonės darbo aplinkoje. Pavyzdžiui, beveik 60 % bankininkystės sektoriaus darbuotojų nurodo, kad per pastaruosius trejus metus jų darbo aplinkoje įdiegta naujų technologijų (9). Kad darbuotojai galėtų tinkamai valdyti tokias technologijas, jiems reikalingi konkretūs gebėjimai, t. y. „e. įgūdžiai“. Tai reiškia, kad turi būti atitinkamai atnaujintos profesinio rengimo bei mokymo programos ir įgyvendintos susijusios mokymo priemonės.

9

| 3.2. | Tačiau, oficialiais Komisijos duomenimis, gebėjimų formavimo srityje esama didelių trukdžių: apskaičiuota, kad 47 % ES darbuotojų neturi pakankamai e. įgūdžių, nors padėtis įvairiose šalyse labai skiriasi (10). Dėl įgūdžių neatitikimo ne tik būtų neišnaudotos galimybės kurti darbo vietas, bet ir gali kilti kliūčių skaitmeninės ekonomikos plėtrai ir, jei šis klausimas nebus sprendžiamas, gali būti pakenkta ES konkurencingumui. |
| --- | --- |

3.2.

Tačiau, oficialiais Komisijos duomenimis, gebėjimų formavimo srityje esama didelių trukdžių: apskaičiuota, kad 47 % ES darbuotojų neturi pakankamai e. įgūdžių, nors padėtis įvairiose šalyse labai skiriasi (10). Dėl įgūdžių neatitikimo ne tik būtų neišnaudotos galimybės kurti darbo vietas, bet ir gali kilti kliūčių skaitmeninės ekonomikos plėtrai ir, jei šis klausimas nebus sprendžiamas, gali būti pakenkta ES konkurencingumui.

10

| 3.3. | Be to, siekiant spręsti mokymo programoms būdingą įgūdžių neatitikimo problemą, būtina gerai žinoti, kokių įgūdžių reikia ir kokių trūksta. Tiesą sakant, ES jau aktyviai veikia šioje srityje, ypač per tokias agentūras kaip CEDEFOP. Jau paaiškėjo, kad visiškai pasiteisino iniciatyva socialiniams partneriams suteikti galimybę vadovauti renkant tokią informaciją apie gebėjimus, pavyzdžiui, sektorinėse tarybose gebėjimų klausimais. Atsižvelgiant į tai, tenka apgailestauti, kad Komisija svarsto galimybę apriboti jų vaidmenį ir socialinių partnerių tarybas gebėjimų klausimus pakeisti daugiašaliais įgūdžių aljansais. Tačiau, nepaisant informacijos apie gebėjimus rinkimo, gebėjimų pasiūlos ir paklausos neatitiktis išlieka, todėl atrodo, kad pagrindinė problema yra strateginio įgyvendinimo ir investicijų stoka. |
| --- | --- |

3.3.

Be to, siekiant spręsti mokymo programoms būdingą įgūdžių neatitikimo problemą, būtina gerai žinoti, kokių įgūdžių reikia ir kokių trūksta. Tiesą sakant, ES jau aktyviai veikia šioje srityje, ypač per tokias agentūras kaip CEDEFOP. Jau paaiškėjo, kad visiškai pasiteisino iniciatyva socialiniams partneriams suteikti galimybę vadovauti renkant tokią informaciją apie gebėjimus, pavyzdžiui, sektorinėse tarybose gebėjimų klausimais. Atsižvelgiant į tai, tenka apgailestauti, kad Komisija svarsto galimybę apriboti jų vaidmenį ir socialinių partnerių tarybas gebėjimų klausimus pakeisti daugiašaliais įgūdžių aljansais. Tačiau, nepaisant informacijos apie gebėjimus rinkimo, gebėjimų pasiūlos ir paklausos neatitiktis išlieka, todėl atrodo, kad pagrindinė problema yra strateginio įgyvendinimo ir investicijų stoka.

| 3.4. | Labai svarbu skatinti viešojo ir privačiojo sektorių investicijas į profesinį rengimą bei mokymą. Kai kuriose valstybėse narėse užtikrinamos minimalios tesės į apmokamas mokymosi atostogas. Reikėtų įvertinti, ar tai prasmingas gebėjimų poreikių pritaikymo instrumentas darbuotojams ir darbdaviams ir ar reikalingos Europos lygmens priemonės siekiant apibendrinti su tuo susijusią ES patirtį. |
| --- | --- |

3.4.

Labai svarbu skatinti viešojo ir privačiojo sektorių investicijas į profesinį rengimą bei mokymą. Kai kuriose valstybėse narėse užtikrinamos minimalios tesės į apmokamas mokymosi atostogas. Reikėtų įvertinti, ar tai prasmingas gebėjimų poreikių pritaikymo instrumentas darbuotojams ir darbdaviams ir ar reikalingos Europos lygmens priemonės siekiant apibendrinti su tuo susijusią ES patirtį.

4.   Darbo organizavimo ir pajamų poliarizacija

Darbo organizavimo ir pajamų poliarizacija

| 4.1. | Įgūdžių poreikių kaita yra glaudžiai susijusi su darbo organizavimo, t. y. užduočių, kurias darbuotojai vykdo, ir to, kaip jie jas vykdo, esminiais pokyčiais. Šioje srityje skaitmeninimas dabartiniu metu skatina laipsnišką paslaugų pramonės užimtumo poliarizaciją savarankiškumo darbe ir darbo užmokesčio požiūriu, t. y. paslaugų pramonės darbo vietos dažniau būna darbo užmokesčio ir savarankiškumo skalės viršuje arba apačioje ir mažėja darbo vietų, esančių tarp šių dviejų kraštutinių polių. Be to, pastebimi ir nauji pokyčiai, atsirandantys dėl spontaniško darbo rinkos prisitaikymo. |
| --- | --- |

4.1.

Įgūdžių poreikių kaita yra glaudžiai susijusi su darbo organizavimo, t. y. užduočių, kurias darbuotojai vykdo, ir to, kaip jie jas vykdo, esminiais pokyčiais. Šioje srityje skaitmeninimas dabartiniu metu skatina laipsnišką paslaugų pramonės užimtumo poliarizaciją savarankiškumo darbe ir darbo užmokesčio požiūriu, t. y. paslaugų pramonės darbo vietos dažniau būna darbo užmokesčio ir savarankiškumo skalės viršuje arba apačioje ir mažėja darbo vietų, esančių tarp šių dviejų kraštutinių polių. Be to, pastebimi ir nauji pokyčiai, atsirandantys dėl spontaniško darbo rinkos prisitaikymo.

| 4.2. | Skaitmeninė paslaugų pramonė formuoja žinioms imlias užduotis vykdančių darbuotojų paklausą, ypač specializuotų ir techninių paslaugų (pavyzdžiui, IT tinklų administravimo) srityse. Tokių specialistų vykdomos užduotys paprastai gali būti bet kuriuo metu atliekamos nuotoliniu būdu, naudojantis mobiliaisiais skaitmeniniais prietaisais. |
| --- | --- |

4.2.

Skaitmeninė paslaugų pramonė formuoja žinioms imlias užduotis vykdančių darbuotojų paklausą, ypač specializuotų ir techninių paslaugų (pavyzdžiui, IT tinklų administravimo) srityse. Tokių specialistų vykdomos užduotys paprastai gali būti bet kuriuo metu atliekamos nuotoliniu būdu, naudojantis mobiliaisiais skaitmeniniais prietaisais.

| 4.3. | Toks lankstus darbo organizavimas darbuotojams paprastai suteikia galimybę dirbti labai savarankiškai, o tai leidžia gerinti darbo kokybę, taip pat geriau derinti profesinį ir šeimos gyvenimą. Tačiau tokios lanksčios darbo formos lemia ir pavojų, jei darbuotojai yra ar jaučiasi esą įsipareigoję užtikrinti, kad su jais darbo reikalais būtų galima susisiekti bet kuriuo metu. Toks „neribotas darbas“ gali sukelti stresą ir išsekimą. |
| --- | --- |

4.3.

Toks lankstus darbo organizavimas darbuotojams paprastai suteikia galimybę dirbti labai savarankiškai, o tai leidžia gerinti darbo kokybę, taip pat geriau derinti profesinį ir šeimos gyvenimą. Tačiau tokios lanksčios darbo formos lemia ir pavojų, jei darbuotojai yra ar jaučiasi esą įsipareigoję užtikrinti, kad su jais darbo reikalais būtų galima susisiekti bet kuriuo metu. Toks „neribotas darbas“ gali sukelti stresą ir išsekimą.

| 4.4. | Vykdant platų dialogą reikėtų išsamiau apsvarstyti, ar ir kokio masto reikalinga papildoma darbuotojų asmeninio gyvenimo apsauga šiomis skaitmeninio judriojo ryšio visuotinio paplitimo sąlygomis ir kokios, galbūt nacionalinio ir Europos lygmens, priemonės būtų tikslingos siekiant apriboti visapusišką darbuotojų pasiekiamumą. Be to, reikės apsvarstyti pažangiąsias priemones, siekiant užtikrinti savarankiškai dirbančių asmenų, kurių skaičius vis auga, įgalėjimą. |
| --- | --- |

4.4.

Vykdant platų dialogą reikėtų išsamiau apsvarstyti, ar ir kokio masto reikalinga papildoma darbuotojų asmeninio gyvenimo apsauga šiomis skaitmeninio judriojo ryšio visuotinio paplitimo sąlygomis ir kokios, galbūt nacionalinio ir Europos lygmens, priemonės būtų tikslingos siekiant apriboti visapusišką darbuotojų pasiekiamumą. Be to, reikės apsvarstyti pažangiąsias priemones, siekiant užtikrinti savarankiškai dirbančių asmenų, kurių skaičius vis auga, įgalėjimą.

| 4.5. | Kituose sektoriuose paslaugų skaitmeninimas mažina savarankiškumo darbe galimybes. Tai vyksta, pavyzdžiui, elektroninės prekybos logistikos centruose, kuriuose kuriamos labai rutiniško darbo vietos. Tokio tipo darbo organizacijose darbuotojai paprastai skaitmeniniais prietaisais gauna išsamias instrukcijas, kokį daiktą supakuoti kokioje dėžėje. |
| --- | --- |

4.5.

Kituose sektoriuose paslaugų skaitmeninimas mažina savarankiškumo darbe galimybes. Tai vyksta, pavyzdžiui, elektroninės prekybos logistikos centruose, kuriuose kuriamos labai rutiniško darbo vietos. Tokio tipo darbo organizacijose darbuotojai paprastai skaitmeniniais prietaisais gauna išsamias instrukcijas, kokį daiktą supakuoti kokioje dėžėje.

| 4.6. | Atsižvelgiant į tai, kad toks rutiniškas darbas yra standartizuotas ir gana paprastas, suteikiama galimybė įsidarbinti žemos kvalifikacijos asmenims ir darbo rinkos naujokams. Tačiau dažnai manoma, kad tokio darbo kokybė yra menka, nes, darbuotojų nuomone, jų įgūdžiai ir sugebėjimai nėra visapusiškai išnaudojami. |
| --- | --- |

4.6.

Atsižvelgiant į tai, kad toks rutiniškas darbas yra standartizuotas ir gana paprastas, suteikiama galimybė įsidarbinti žemos kvalifikacijos asmenims ir darbo rinkos naujokams. Tačiau dažnai manoma, kad tokio darbo kokybė yra menka, nes, darbuotojų nuomone, jų įgūdžiai ir sugebėjimai nėra visapusiškai išnaudojami.

| 4.7. | Skaitmeninės technologijos neabejotinai yra vienas iš dinamiškiausių mūsų amžiaus pokyčių, kurių galimybės ir pavojai yra glaudžiai tarpusavyje susiję. Tolesnė raida gali būti sudėtinga – greta įprastų bendrovių ir pramonės šakų steigsis veiklą pradedančios įmonės, mažos įmonės ir bus vykdomos lanksčios operacijos. Tokių pokyčių poveikis užimtumui kol kas nėra visiškai aiškus ir negali būti tiksliai numatytas. Todėl, ES darbo rinkose tebesitęsiant gebėjimų neatitikčiai, baiminamasi dėl mažėjančio užimtumo lygio. Šiomis aplinkybėmis ypač svarbus konstruktyvus pagrindinių subjektų, pvz., Vyriausybių ir socialinių partnerių, bendradarbiavimas ir didesnis jų informuotumas. Siekiant valdyti skaitmeninimo poveikį darbo rinkoms ir užimtumui daugelį įvairių socialinių bei ekonominių struktūrų ir skirtingus ekonominio išsivystymo ES lygius gali reikėti nagrinėti pasitelkiant specialius tyrimus ir metodus. |
| --- | --- |

4.7.

Skaitmeninės technologijos neabejotinai yra vienas iš dinamiškiausių mūsų amžiaus pokyčių, kurių galimybės ir pavojai yra glaudžiai tarpusavyje susiję. Tolesnė raida gali būti sudėtinga – greta įprastų bendrovių ir pramonės šakų steigsis veiklą pradedančios įmonės, mažos įmonės ir bus vykdomos lanksčios operacijos. Tokių pokyčių poveikis užimtumui kol kas nėra visiškai aiškus ir negali būti tiksliai numatytas. Todėl, ES darbo rinkose tebesitęsiant gebėjimų neatitikčiai, baiminamasi dėl mažėjančio užimtumo lygio. Šiomis aplinkybėmis ypač svarbus konstruktyvus pagrindinių subjektų, pvz., Vyriausybių ir socialinių partnerių, bendradarbiavimas ir didesnis jų informuotumas. Siekiant valdyti skaitmeninimo poveikį darbo rinkoms ir užimtumui daugelį įvairių socialinių bei ekonominių struktūrų ir skirtingus ekonominio išsivystymo ES lygius gali reikėti nagrinėti pasitelkiant specialius tyrimus ir metodus.

| 4.8. | Siekiant išsamiau įvertinti darbo rinkos vystymosi prognozes ir darbo užimtumo poliarizaciją, (pasaulio ir Europos lygmeniu) reikia geresnių statistinių duomenų ir mokslinių tyrimų. Todėl šiuo požiūriu pagal programą „Horizontas 2020“ turėtų būti skirtas reikiamas paslaugų sektoriaus užimtumo ir darbo organizavimo tyrimų finansavimas. Tyrimų rezultatai turi būti įgyvendinti taikant aktyvią užimtumo politiką, kuri užtikrintų kokybiškų skaitmeninių darbo vietų galimybių išnaudojimą, kartu išvengiant rizikos. Be to, prieš diegiant naujas darbo organizavimo formas, turėtų būti rengiamos socialinių partnerių derybos, siekiant užtikrinti, kad naujosios skaitmeninio darbo organizavimo formos darbo kokybę pagerintų, o ne sumenkintų. |
| --- | --- |

4.8.

Siekiant išsamiau įvertinti darbo rinkos vystymosi prognozes ir darbo užimtumo poliarizaciją, (pasaulio ir Europos lygmeniu) reikia geresnių statistinių duomenų ir mokslinių tyrimų. Todėl šiuo požiūriu pagal programą „Horizontas 2020“ turėtų būti skirtas reikiamas paslaugų sektoriaus užimtumo ir darbo organizavimo tyrimų finansavimas. Tyrimų rezultatai turi būti įgyvendinti taikant aktyvią užimtumo politiką, kuri užtikrintų kokybiškų skaitmeninių darbo vietų galimybių išnaudojimą, kartu išvengiant rizikos. Be to, prieš diegiant naujas darbo organizavimo formas, turėtų būti rengiamos socialinių partnerių derybos, siekiant užtikrinti, kad naujosios skaitmeninio darbo organizavimo formos darbo kokybę pagerintų, o ne sumenkintų.

| 4.9. | Tokios darbo organizavimo poliarizacijos tendencijos lemia pajamų poliarizaciją, kaip pažymėjo ir Europos Parlamentas (11). Kai kuriais atvejais prie tokios padėties prisideda tai, kad nėra kolektyvinių susitarimų arba kad jie apeinami. Pavyzdžiui, taip yra tais atvejais, kai skaitmeninių paslaugų teikėjai, siekdami užginčyti esamų kolektyvinių susitarimų taikymą savo darbuotojams, reikalauja pripažinti savo verslo modelio specifiką. Atitinkamai kai kurios e. prekybos įmonės tvirtina, kad jų darbuotojai negali būti vertinami kaip mažmeninės prekybos darbuotojai, todėl esą jie neturi teisės reikalauti pagal kolektyvinius susitarimus nustatyto mažmeninės prekybos sektoriaus darbo užmokesčio. |
| --- | --- |

4.9.

Tokios darbo organizavimo poliarizacijos tendencijos lemia pajamų poliarizaciją, kaip pažymėjo ir Europos Parlamentas (11). Kai kuriais atvejais prie tokios padėties prisideda tai, kad nėra kolektyvinių susitarimų arba kad jie apeinami. Pavyzdžiui, taip yra tais atvejais, kai skaitmeninių paslaugų teikėjai, siekdami užginčyti esamų kolektyvinių susitarimų taikymą savo darbuotojams, reikalauja pripažinti savo verslo modelio specifiką. Atitinkamai kai kurios e. prekybos įmonės tvirtina, kad jų darbuotojai negali būti vertinami kaip mažmeninės prekybos darbuotojai, todėl esą jie neturi teisės reikalauti pagal kolektyvinius susitarimus nustatyto mažmeninės prekybos sektoriaus darbo užmokesčio.

11

| 4.10. | Siekiant užkirsti kelią pajamų nelygybės augimui, kurį iš dalies lemia skaitmeninimas, turėtų būti skatinamos visais lygmenimis, visų pirma sektoriuose ir įmonėse, kuriems skaitmeninimas daro poveikį. |
| --- | --- |

4.10.

Siekiant užkirsti kelią pajamų nelygybės augimui, kurį iš dalies lemia skaitmeninimas, turėtų būti skatinamos visais lygmenimis, visų pirma sektoriuose ir įmonėse, kuriems skaitmeninimas daro poveikį.

| 4.11. | Kai darbo organizavimas grindžiamas skaitmeninėmis technologijomis, darbuotojai pateikia daug asmeninių duomenų, kuriuose esama informacijos, susijusios su tuo kur, ką, kada ir su kuo darbuotojai veikia. Tai ne tik suteikia galimybių užtikrinti didelį darbo, pagrįsto nenutrūkstamu informacijos srautu, našumą, bet ir leidžia vykdyti nediskretišką darbuotojų stebėjimą, todėl kyla pavojus nusistovėjusioms privatumo darbe normoms. |
| --- | --- |

4.11.

Kai darbo organizavimas grindžiamas skaitmeninėmis technologijomis, darbuotojai pateikia daug asmeninių duomenų, kuriuose esama informacijos, susijusios su tuo kur, ką, kada ir su kuo darbuotojai veikia. Tai ne tik suteikia galimybių užtikrinti didelį darbo, pagrįsto nenutrūkstamu informacijos srautu, našumą, bet ir leidžia vykdyti nediskretišką darbuotojų stebėjimą, todėl kyla pavojus nusistovėjusioms privatumo darbe normoms.

| 4.12. | Siekiant apsaugoti nusistovėjusias privatumo darbe normas, būtinos griežtos nuostatos dėl darbuotojų asmens duomenų apsaugos. Europos teisės aktuose dėl duomenų apsaugos turi būti nustatyti aukšti minimalūs standartai ir juose privaloma neatimti iš valstybių narių galimybės reguliuoti dar griežčiau. Todėl šiuo metu derantis dėl ES duomenų apsaugos reglamento turėtų būti numatyta įvadinė nuostata, pagal kurią valstybėms narėms būtų leidžiama neapsiriboti minimaliais ES standartais. |
| --- | --- |

4.12.

Siekiant apsaugoti nusistovėjusias privatumo darbe normas, būtinos griežtos nuostatos dėl darbuotojų asmens duomenų apsaugos. Europos teisės aktuose dėl duomenų apsaugos turi būti nustatyti aukšti minimalūs standartai ir juose privaloma neatimti iš valstybių narių galimybės reguliuoti dar griežčiau. Todėl šiuo metu derantis dėl ES duomenų apsaugos reglamento turėtų būti numatyta įvadinė nuostata, pagal kurią valstybėms narėms būtų leidžiama neapsiriboti minimaliais ES standartais.

5.   Užimtumo ir darbo rinkos institucijų transformacija

Užimtumo ir darbo rinkos institucijų transformacija

| 5.1. | Kadangi informacija galima labai nebrangiai dalytis dideliais atstumais ir skleisti ją didelėms auditorijoms, skaitmeninės technologijos suteikia galimybę taikyti labai suskaidytus verslo modelius. Todėl mažėja poreikis kurti griežtas, funkciškai ir geografiškai integruotas bendrovių struktūras, turinčias aiškiai nustatytas personalo, pavaldumo santykių ir patalpų kategorijas. |
| --- | --- |

5.1.

Kadangi informacija galima labai nebrangiai dalytis dideliais atstumais ir skleisti ją didelėms auditorijoms, skaitmeninės technologijos suteikia galimybę taikyti labai suskaidytus verslo modelius. Todėl mažėja poreikis kurti griežtas, funkciškai ir geografiškai integruotas bendrovių struktūras, turinčias aiškiai nustatytas personalo, pavaldumo santykių ir patalpų kategorijas.

| 5.2. | Tokie pokyčiai didina bendrovių gebėjimą kliautis lanksčiai samdoma darbo jėga, pavyzdžiui, savarankiškai dirbančiais darbuotojais. Pastaruoju metu smarkiai išaugo savarankiško darbo mastai, ypač tokiuose paslaugų sektoriuose, kaip IRT, žiniasklaida ir administracinės bei pagalbinės paslaugos (12). Manoma, kad tokia praktika, kaip visuomenės patalka (t. y. interneto platformos, suteikiančios bendrovėms galimybę skelbti darbo užduočių konkursus, kuriuose konkuruoja laisvai samdomi asmenys), skatins tolesnę savarankiško darbo plėtrą. Be to, dėl darbo galimybių tokiose visuomenės patalkos platformose konkuruojama pasaulio mastu; tai reiškia, kad konkurencinį pranašumą turi dalyviai iš regionų, kuriems būdingos mažos pragyvenimo išlaidos, maži pajamų mokesčio tarifai ir menkas socialinės apsaugos lygis. |
| --- | --- |

5.2.

Tokie pokyčiai didina bendrovių gebėjimą kliautis lanksčiai samdoma darbo jėga, pavyzdžiui, savarankiškai dirbančiais darbuotojais. Pastaruoju metu smarkiai išaugo savarankiško darbo mastai, ypač tokiuose paslaugų sektoriuose, kaip IRT, žiniasklaida ir administracinės bei pagalbinės paslaugos (12). Manoma, kad tokia praktika, kaip visuomenės patalka (t. y. interneto platformos, suteikiančios bendrovėms galimybę skelbti darbo užduočių konkursus, kuriuose konkuruoja laisvai samdomi asmenys), skatins tolesnę savarankiško darbo plėtrą. Be to, dėl darbo galimybių tokiose visuomenės patalkos platformose konkuruojama pasaulio mastu; tai reiškia, kad konkurencinį pranašumą turi dalyviai iš regionų, kuriems būdingos mažos pragyvenimo išlaidos, maži pajamų mokesčio tarifai ir menkas socialinės apsaugos lygis.

12

| 5.3. | Kai kurie darbuotojai vertina tokios darbo organizavimo tvarkos teikiamą lankstumą. Tačiau dėl spartaus nestandartinių užimtumo formų augimo nusistovėję darbo rinkos struktūriniai elementai (pavyzdžiui, darbo santykių apsaugos teisės aktai, darbuotojų sveikatos ir saugos sistemos, kolektyvinių derybų ir socialinio dialogo struktūros) iš dalies gali tapti neveiksmingi. Be to, didėjant tarpvalstybinei konkurencijai tarp darbo ieškančių asmenų (pavyzdžiui, visuomenės patalkos portaluose), tokiems darbo rinkos struktūriniams elementams daromas konkurencinis spaudimas. Nacionaliniai socialiniai partneriai ir Vyriausybės, pasitelkę konstruktyvų dialogą, turi parengti atitinkamus sprendimus, kad, atsižvelgiant į skaitmeninių technologijų nulemtus pokyčius, visoms užimtumo formoms ateityje būtų užtikrinta sąžininga ir įtrauki darbo rinka |
| --- | --- |

5.3.

Kai kurie darbuotojai vertina tokios darbo organizavimo tvarkos teikiamą lankstumą. Tačiau dėl spartaus nestandartinių užimtumo formų augimo nusistovėję darbo rinkos struktūriniai elementai (pavyzdžiui, darbo santykių apsaugos teisės aktai, darbuotojų sveikatos ir saugos sistemos, kolektyvinių derybų ir socialinio dialogo struktūros) iš dalies gali tapti neveiksmingi. Be to, didėjant tarpvalstybinei konkurencijai tarp darbo ieškančių asmenų (pavyzdžiui, visuomenės patalkos portaluose), tokiems darbo rinkos struktūriniams elementams daromas konkurencinis spaudimas. Nacionaliniai socialiniai partneriai ir Vyriausybės, pasitelkę konstruktyvų dialogą, turi parengti atitinkamus sprendimus, kad, atsižvelgiant į skaitmeninių technologijų nulemtus pokyčius, visoms užimtumo formoms ateityje būtų užtikrinta sąžininga ir įtrauki darbo rinka

| 5.4. | Šiuo požiūriu užimtumo dalijimosi ekonomikoje klausimas tampa itin opus. Daugeliu atvejų darbo santykiai ir šalių teisinis statusas išlieka neaiškūs. Vis dar dažnai neaišku, ar privačios transporto priemonės vairuotojas, kurį galima pasisamdyti per internetinę platformą, dirba savarankiškai ar yra samdomas, ir, jeigu taip, tai kieno – keleivio ar interneto platformos operatoriaus. Todėl tiek pagal darbo bei civilinės atsakomybės teisę, tiek pagal kolektyvinių susitarimų nuostatas atitinkamų taikytinų teisės aktų nustatymas yra teisinis iššūkis. Jei nebūtų taikoma nė viena iš šių nustatytų teisės ir kolektyvinių sutarčių kategorijų, dalijimosi ekonomika iš tiesų atsidurtų teisinėje pilkojoje zonoje. Tai gali daryti konkurencinį spaudimą užimtumo srityje, taip pat įmonėms, kurios veikia besiremdamos nustatytomis teisės ir kolektyvinių susitarimų kategorijomis. |
| --- | --- |

5.4.

Šiuo požiūriu užimtumo dalijimosi ekonomikoje klausimas tampa itin opus. Daugeliu atvejų darbo santykiai ir šalių teisinis statusas išlieka neaiškūs. Vis dar dažnai neaišku, ar privačios transporto priemonės vairuotojas, kurį galima pasisamdyti per internetinę platformą, dirba savarankiškai ar yra samdomas, ir, jeigu taip, tai kieno – keleivio ar interneto platformos operatoriaus. Todėl tiek pagal darbo bei civilinės atsakomybės teisę, tiek pagal kolektyvinių susitarimų nuostatas atitinkamų taikytinų teisės aktų nustatymas yra teisinis iššūkis. Jei nebūtų taikoma nė viena iš šių nustatytų teisės ir kolektyvinių sutarčių kategorijų, dalijimosi ekonomika iš tiesų atsidurtų teisinėje pilkojoje zonoje. Tai gali daryti konkurencinį spaudimą užimtumo srityje, taip pat įmonėms, kurios veikia besiremdamos nustatytomis teisės ir kolektyvinių susitarimų kategorijomis.

| 5.5. | Šiuo metu trūksta naujausios patikimos informacijos apie tai, kokios užimtumo politikos priemonės būtų veiksmingos dalijimosi ekonomikoje. Norint ištaisyti susiklosčiusią padėtį, būtina neatidėliojant imtis išsamiai ir dažnai atnaujinti statistikos duomenis apie naujas ir nestandartines užimtumo formas. |
| --- | --- |

5.5.

Šiuo metu trūksta naujausios patikimos informacijos apie tai, kokios užimtumo politikos priemonės būtų veiksmingos dalijimosi ekonomikoje. Norint ištaisyti susiklosčiusią padėtį, būtina neatidėliojant imtis išsamiai ir dažnai atnaujinti statistikos duomenis apie naujas ir nestandartines užimtumo formas.

| 5.6. | ES ir valstybės narės turėtų apsvarstyti strategijas, kaip priderinti socialinių ir darbo teisės normų taikymą, kad jose atsispindėtų darbo aplinką formuojančių skaitmeninių technologijų sąlygos. Iniciatyvos šioje srityje turėtų įgyti struktūrinio dialogo su socialiniais partneriais formą, kad būtų įgyvendinti faktais pagrįsti sprendimai, kuriuose būtų atsižvelgta ir į paslaugų naudotojų interesus. Jau imtasi perspektyvių tokio pobūdžio iniciatyvų Vokietijoje, Nyderlanduose ir Austrijoje. |
| --- | --- |

5.6.

ES ir valstybės narės turėtų apsvarstyti strategijas, kaip priderinti socialinių ir darbo teisės normų taikymą, kad jose atsispindėtų darbo aplinką formuojančių skaitmeninių technologijų sąlygos. Iniciatyvos šioje srityje turėtų įgyti struktūrinio dialogo su socialiniais partneriais formą, kad būtų įgyvendinti faktais pagrįsti sprendimai, kuriuose būtų atsižvelgta ir į paslaugų naudotojų interesus. Jau imtasi perspektyvių tokio pobūdžio iniciatyvų Vokietijoje, Nyderlanduose ir Austrijoje.

| 5.7. | Kadangi dėl šių pokyčių taip pat kyla iššūkių nusistovėjusiai socialinio dialogo ir kolektyvinių derybų praktikai, raginama siekti konstruktyvaus socialinių partnerių dialogo, kad būtų įvertinti galimi ir reikiami patobulinimai. Siekdama padėti stiprinti tokį dialogą, Europos Sąjunga gali teikti finansavimą susijusiems socialinių partnerių projektams ir skatinti susijusius mokslinių tyrimų projektus pagal programą „Horizontas 2020“. |
| --- | --- |

5.7.

Kadangi dėl šių pokyčių taip pat kyla iššūkių nusistovėjusiai socialinio dialogo ir kolektyvinių derybų praktikai, raginama siekti konstruktyvaus socialinių partnerių dialogo, kad būtų įvertinti galimi ir reikiami patobulinimai. Siekdama padėti stiprinti tokį dialogą, Europos Sąjunga gali teikti finansavimą susijusiems socialinių partnerių projektams ir skatinti susijusius mokslinių tyrimų projektus pagal programą „Horizontas 2020“.

| 5.8. | Skaitmeninimas leidžia verslo modeliams paslaugų sektoriuose tapti mažiau imliems darbo jėgai. Tai, pavyzdžiui, taikytina bankininkystės sektoriuje, kuriame verslo procesai iš dalies automatizuoti ir perkelti į skaitmeninę aplinką. Dėl to dalis darbo jėgos tampa nebereikalinga. C. B. Frey ir M. A. Osborne (Oksfordo universitetas) mano, kad toks automatizavimas ypač paveiks vidutiniškai apmokamas darbo vietas ir profesijas, įskaitant kai kurias laisvąsias profesijas (13). Skaitmeninimas taip pat turės didelį poveikį užimtumui viešojo administravimo ir įstaigų srityje, o taip pat ir apskritai visuotinės svarbos paslaugų srityje, kuriam iki šiol buvo skiriama pernelyg mažai dėmesio. Todėl EESRK pateiks atskirą nuomonę šiuo klausimu. |
| --- | --- |

5.8.

Skaitmeninimas leidžia verslo modeliams paslaugų sektoriuose tapti mažiau imliems darbo jėgai. Tai, pavyzdžiui, taikytina bankininkystės sektoriuje, kuriame verslo procesai iš dalies automatizuoti ir perkelti į skaitmeninę aplinką. Dėl to dalis darbo jėgos tampa nebereikalinga. C. B. Frey ir M. A. Osborne (Oksfordo universitetas) mano, kad toks automatizavimas ypač paveiks vidutiniškai apmokamas darbo vietas ir profesijas, įskaitant kai kurias laisvąsias profesijas (13). Skaitmeninimas taip pat turės didelį poveikį užimtumui viešojo administravimo ir įstaigų srityje, o taip pat ir apskritai visuotinės svarbos paslaugų srityje, kuriam iki šiol buvo skiriama pernelyg mažai dėmesio. Todėl EESRK pateiks atskirą nuomonę šiuo klausimu.

13

| 5.9. | „Bruegel“ idėjų instituto skaičiavimais, kyla pavojus, kad per ateinančius dvidešimt metų dėl skaitmeninimo procesų nulemto automatizavimo ES valstybėse narėse bus prarasta 40–60 % darbo vietų (14). Be to, atrodo, kad skaitmeniniame amžiuje, kitaip nei ankstesniais pramoninės plėtros etapais, bendras ekonomikos produktyvumo augimas nebėra tiesiogiai susijęs su užimtumo augimu (15). Todėl išlieka abejonių, ar visiškai skaitmeninė ekonomika užtikrina pakankamą darbo jėgos paklausą, kad būtų kompensuotas numatomas darbo vietų praradimas, kurį lems paslaugų automatizavimas. Antra vertus, visoje Europoje esama kvalifikacijų paklausos ir pasiūlos skirtumų, todėl prognozuoti sunku. |
| --- | --- |

5.9.

„Bruegel“ idėjų instituto skaičiavimais, kyla pavojus, kad per ateinančius dvidešimt metų dėl skaitmeninimo procesų nulemto automatizavimo ES valstybėse narėse bus prarasta 40–60 % darbo vietų (14). Be to, atrodo, kad skaitmeniniame amžiuje, kitaip nei ankstesniais pramoninės plėtros etapais, bendras ekonomikos produktyvumo augimas nebėra tiesiogiai susijęs su užimtumo augimu (15). Todėl išlieka abejonių, ar visiškai skaitmeninė ekonomika užtikrina pakankamą darbo jėgos paklausą, kad būtų kompensuotas numatomas darbo vietų praradimas, kurį lems paslaugų automatizavimas. Antra vertus, visoje Europoje esama kvalifikacijų paklausos ir pasiūlos skirtumų, todėl prognozuoti sunku.

14

15

| 5.10. | Būtina stebėti darbo jėgos paklausos skaitmeninėje paslaugų ekonomikoje poreikio pokyčius. Kad, nepaisant mažėjančios darbo jėgos paklausos, būtų skatinamas užimtumas, nepakenkiant socialinei sanglaudai, reikia skubiai surengti bendrą visų suinteresuotųjų subjektų dialogą, kad būtų atkreiptas dėmesys į galimas problemas, atsižvelgiant į įvairių valstybių narių poreikius, ir parengtos strategijos joms spręsti (pavyzdžiui, viešojo sektoriaus investicijų, užimtumą skatinančių inovacijų, darbo vietų kūrimo, darbo pasidalijimo ir darbo laiko mažinimo srityse). |
| --- | --- |

5.10.

Būtina stebėti darbo jėgos paklausos skaitmeninėje paslaugų ekonomikoje poreikio pokyčius. Kad, nepaisant mažėjančios darbo jėgos paklausos, būtų skatinamas užimtumas, nepakenkiant socialinei sanglaudai, reikia skubiai surengti bendrą visų suinteresuotųjų subjektų dialogą, kad būtų atkreiptas dėmesys į galimas problemas, atsižvelgiant į įvairių valstybių narių poreikius, ir parengtos strategijos joms spręsti (pavyzdžiui, viešojo sektoriaus investicijų, užimtumą skatinančių inovacijų, darbo vietų kūrimo, darbo pasidalijimo ir darbo laiko mažinimo srityse).

6.   Poveikis gerovės valstybėms ir mokesčių režimams

Poveikis gerovės valstybėms ir mokesčių režimams

| 6.1. | Sparti paslaugų skaitmeninimo nulemtų nestandartinių užimtumo formų plėtra lemia, kad vis daugiau darbuotojų neprisideda prie nusistovėjusių socialinės apsaugos sistemų, tokių kaip valstybinis nedarbo, sveikatos ir pensijų draudimas, ir jomis nesinaudoja. Kai kuriose valstybėse narėse valdžios institucijos ir socialiniai partneriai jau diskutuoja šiuo klausimu. Kartu su bendru užimtumo lygio mažėjimu dėl tokių pokyčių gali sumažėti nusistovėjusių mokesčių ir socialinio aprūpinimo sistemų pajamos ir atitinkamai - jų bendras efektyvumas; šios sistemos remiasi pajamomis iš darbo užmokesčio apmokestinimo taip pat iš darbdavių bei darbuotojų bendro finansavimo sistemų, todėl joms svarbus plataus masto standartinis užimtumas. |
| --- | --- |

6.1.

Sparti paslaugų skaitmeninimo nulemtų nestandartinių užimtumo formų plėtra lemia, kad vis daugiau darbuotojų neprisideda prie nusistovėjusių socialinės apsaugos sistemų, tokių kaip valstybinis nedarbo, sveikatos ir pensijų draudimas, ir jomis nesinaudoja. Kai kuriose valstybėse narėse valdžios institucijos ir socialiniai partneriai jau diskutuoja šiuo klausimu. Kartu su bendru užimtumo lygio mažėjimu dėl tokių pokyčių gali sumažėti nusistovėjusių mokesčių ir socialinio aprūpinimo sistemų pajamos ir atitinkamai - jų bendras efektyvumas; šios sistemos remiasi pajamomis iš darbo užmokesčio apmokestinimo taip pat iš darbdavių bei darbuotojų bendro finansavimo sistemų, todėl joms svarbus plataus masto standartinis užimtumas.

| 6.2. | Dėl taip mažėjančio efektyvumo gali kilti didelis pavojus Europos socialiniam modeliui, kuris yra pagrįstas tuo, kad visuomenė aktyviai dalyvauja teikiant visuotinės svarbos paslaugas bei taikant efektyvias socialinės apsaugos sistemas ir jas finansuojant. Tačiau kartu sėkmingas skaitmeninimo proceso įvaldymas iš esmės priklauso nuo to, kiek veiksmingai bus teikiamos visuotinės svarbos paslaugos, kaip antai šiuolaikiškas švietimas ir plačiajuosčio ryšio infrastruktūra. |
| --- | --- |

6.2.

Dėl taip mažėjančio efektyvumo gali kilti didelis pavojus Europos socialiniam modeliui, kuris yra pagrįstas tuo, kad visuomenė aktyviai dalyvauja teikiant visuotinės svarbos paslaugas bei taikant efektyvias socialinės apsaugos sistemas ir jas finansuojant. Tačiau kartu sėkmingas skaitmeninimo proceso įvaldymas iš esmės priklauso nuo to, kiek veiksmingai bus teikiamos visuotinės svarbos paslaugos, kaip antai šiuolaikiškas švietimas ir plačiajuosčio ryšio infrastruktūra.

| 6.3. | ES, nacionalinės Vyriausybės ir socialiniai partneriai turėtų inicijuoti diskusijas, skirtas apibrėžti politines priemones ir teisės aktus, kurie leistų užtikrinti deramą privalomos socialinės apsaugos lygį visai darbo jėgai, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, visuomenės patalkos darbuotojus ir dalijimosi ekonomikos darbuotojus. Reikia atsižvelgti į tai, kad nuomonės šiose grupėse gali išsiskirti. |
| --- | --- |

6.3.

ES, nacionalinės Vyriausybės ir socialiniai partneriai turėtų inicijuoti diskusijas, skirtas apibrėžti politines priemones ir teisės aktus, kurie leistų užtikrinti deramą privalomos socialinės apsaugos lygį visai darbo jėgai, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, visuomenės patalkos darbuotojus ir dalijimosi ekonomikos darbuotojus. Reikia atsižvelgti į tai, kad nuomonės šiose grupėse gali išsiskirti.

| 6.4. | Mokesčių sistemų pertvarkymas turi būti atidžiai įvertintas, siekiant užtikrinti, kad bet kokių rūšių pajamoms – ar jos gaunamos tradiciškai organizuotuose sektoriuose, ar dalijimosi ekonomikoje – būtų taikomas panašaus lygio apmokestinimas. ES turėtų skatinti ir koordinuoti tokias atitinkamas reformas valstybių narių lygmeniu. |
| --- | --- |

6.4.

Mokesčių sistemų pertvarkymas turi būti atidžiai įvertintas, siekiant užtikrinti, kad bet kokių rūšių pajamoms – ar jos gaunamos tradiciškai organizuotuose sektoriuose, ar dalijimosi ekonomikoje – būtų taikomas panašaus lygio apmokestinimas. ES turėtų skatinti ir koordinuoti tokias atitinkamas reformas valstybių narių lygmeniu.

| 6.5. | Siekiant ir ateityje užtikrinti socialinių sistemų tvarumą ir sumažinti darbo jėgos apmokestinimo naštą, būtų galima apsvarstyti galimybę šiam tikslui panaudoti skaitmeninimo dividendo dalį. |
| --- | --- |

6.5.

Siekiant ir ateityje užtikrinti socialinių sistemų tvarumą ir sumažinti darbo jėgos apmokestinimo naštą, būtų galima apsvarstyti galimybę šiam tikslui panaudoti skaitmeninimo dividendo dalį.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 16 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  Šioje nuomonėje nagrinėjami privačių paslaugų sektoriai, kaip apibrėžta standartiniuose statistiniuose ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriuose (pvz. NACE Rev. 2 F-N; Q-T).

1

(2)  Pvz., Suomijos užimtumo ministerija (2015 m.), „Service Economy Revolution and Digitalisation“ („Paslaugų ekonomikos revoliucija ir skaitmeninimas“), http://www.tem.fi/files/43374/TEMjul_41_2015_web_22062015.pdf

2

(3)  Įskaitant OL C 12, 2015 1 15, p. 23: nuomonė „Verslo paslaugų poveikis sektoriui“ (pranešėjai: J. van Ierselis ir H. Leo), kurioje pristatytos konkrečios ketvirtosios pramoninės revoliucijos ypatybės.

3

(4)  Paprastai statistiniuose ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriuose vartojama paslaugų pramonės apibrėžtis.

4

(5)  Žr., pavyzdžiui, E. Brynjolffson ir A. McAfee (2014 m.), „The Second Machine Age“ („Antrasis mašinų amžius“), New York, W.W. Norton & Company, 11 skyrius

5

(6)  Pvz., J. Bowles, „The computerisation of European jobs who will win and who will lose from the impact of new technology onto old areas of employment?“ („Europos darbo vietų kompiuterizavimas. Kas laimės ir kas pralaimės dėl naujų technologijų poveikio tradicinėms užimtumo sritims?“), 2014; C. M. Frey, M. Osborne, „The future of employment: How susceptible are jobs to computerisation?“ („Užimtumo ateitis. Kokiu mastu gali būti kompiuterizuojamos darbo vietos“), 2013; M. Pajarinen, P. Rouvinen, A. Ekeland, „Computerization Threatens One-Third of Finnish and Norwegian Employment“ („Dėl kompiuterizavimo kyla grėsmė trečdaliui darbo vietų Suomijoje ir Norvegijoje“), ETLA, 2015.

6

(7)  Žr. 10 išnašą.

7

(8)  Atitinkamos rekomendacijos įvairiose EESRK nuomonėse (įskaitant OL C 311, 2014 9 12, p. 15, OL C 12, 2015 1 15, p. 23, OL C 332, 2015 10 8, p. 36, OL C 271, 2013 9 19, p. 116 ir OL C 67, 2014 3 6, p. 96).

8

(9)  EUROFOUND (2014 m.), „Darbo sąlygos ir darbo kokybė. Europos sektorių palyginimas“.

9

(10)  http://ec.europa.eu/priorities/digital-single-market/docs/dsm-factsheet_lt.pdf

10

(11)  Europos Parlamentas, 2015 m. „Wage and Income Inequality in the European Union“ („Darbo užmokesčio ir pajamų nelygybė Europos Sąjungoje“).

11

(12)  UNI Europa (2015 m.), „Towards a Fair Future for European Services“ („Sąžiningos Europos paslaugų ateities link“): http://uniglobalunion.org/sites/default/files/public_shared/files/towards_a_fair_future_for_european_services.pdf

12

(13)  C. B. Frey ir M. A. Osborne (2013 m.), cituota 6 išnašoje.

13

(14)  Bruegel (2014 m.), „The computerisation of European jobs“ („Europos darbo vietų kompiuterizavimas“).

14

(15)  Bowles (2014 m.), cituota 6 išnašoje.

15

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/169 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/169

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Integruotos ES aviacijos politikos

(tiriamoji nuomonė)

(2016/C 013/25)

| Pranešėjas: | Jacek KRAWCZYK |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Jacek KRAWCZYK

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2015 m. kovo 2 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Integruotos ES aviacijos politikos

(tiriamoji nuomonė).

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2015 m. rugpjūčio 31 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (rugsėjo 17 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 97 nariams balsavus už, 3 – prieš, susilaikiusių nebuvo.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Jeigu visi Europos aviacijos vertės tinklo dalyviai nepajėgs konkuruoti globalizuotos ekonomikos sąlygomis, ES aviacijos konkurencingumui gali kilti pavojus. Šiuo tikslu „svarbiausia užtikrinti intensyvesnį įvairiarūšio transporto naudojimą, geresnį susisiekimą, efektyvesnį nepagrindinių skrydžių centrų ir regioninių oro uostų panaudojimą, taip pat dabartinių procesų optimizavimą“ (1). |
| --- | --- |

1.1.

Jeigu visi Europos aviacijos vertės tinklo dalyviai nepajėgs konkuruoti globalizuotos ekonomikos sąlygomis, ES aviacijos konkurencingumui gali kilti pavojus. Šiuo tikslu „svarbiausia užtikrinti intensyvesnį įvairiarūšio transporto naudojimą, geresnį susisiekimą, efektyvesnį nepagrindinių skrydžių centrų ir regioninių oro uostų panaudojimą, taip pat dabartinių procesų optimizavimą“ (1).

1

| 1.2. | Europos Komisija (toliau – Komisija) parengė keletą reguliavimo iniciatyvų, susijusių su ES aviacijos vertės tinklu; ji peržiūrėjo valstybės pagalbos oro transporto bendrovėms ir oro uostams gaires ir priėmė su oro uostais susijusį dokumentų rinkinį, t. y. teisės aktus, kuriais skatinama kurti Bendrą Europos dangų; tačiau siekiant užtikrinti, kad valstybės narės visapusiškai įgyvendintų aviacijos srityje galiojančius ES teisės aktus, reikės įdėti daug pastangų. |
| --- | --- |

1.2.

Europos Komisija (toliau – Komisija) parengė keletą reguliavimo iniciatyvų, susijusių su ES aviacijos vertės tinklu; ji peržiūrėjo valstybės pagalbos oro transporto bendrovėms ir oro uostams gaires ir priėmė su oro uostais susijusį dokumentų rinkinį, t. y. teisės aktus, kuriais skatinama kurti Bendrą Europos dangų; tačiau siekiant užtikrinti, kad valstybės narės visapusiškai įgyvendintų aviacijos srityje galiojančius ES teisės aktus, reikės įdėti daug pastangų.

| 1.3. | ES aviacijos sektoriuje reikia priimti lemiamą sprendimą: neturint įtikinamos ir išsamios strategijos, kyla rizika, kad piliečiams, prekybos ir turizmo įmonėms teikiant patikimas susisiekimo paslaugas bus susiduriama su papildomais sunkumais, todėl aviacijos sektorius praras savo ekonominę įtaką ir augimo potencialą. Tačiau tai nereiškia, kad visais atvejais reikia priimti naujus teisės aktus. EESRK dar kartą primygtinai ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinti galiojantys ES teisės aktai. |
| --- | --- |

1.3.

ES aviacijos sektoriuje reikia priimti lemiamą sprendimą: neturint įtikinamos ir išsamios strategijos, kyla rizika, kad piliečiams, prekybos ir turizmo įmonėms teikiant patikimas susisiekimo paslaugas bus susiduriama su papildomais sunkumais, todėl aviacijos sektorius praras savo ekonominę įtaką ir augimo potencialą. Tačiau tai nereiškia, kad visais atvejais reikia priimti naujus teisės aktus. EESRK dar kartą primygtinai ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinti galiojantys ES teisės aktai.

| 1.4. | Atsižvelgiant į suskaidytą oro transporto bendrovių rinką, didėjantį ne ES skrydžių centrų konkurencingumą, nedidelę pažangą kuriant Bendrą Europos dangų ir didėjančią riziką, susijusią su nepakankamu mažesnių ir (arba) atokių regionų pasiekiamumu, Komisijos ES aviacijos strategija turėtų būti pagrįsta įtikinama vizija, kaip geriausiai skatinti Europos konkurencingumą neiškraipant konkurencijos ar nepažeidžiant socialinių ir darbo santykių. |
| --- | --- |

1.4.

Atsižvelgiant į suskaidytą oro transporto bendrovių rinką, didėjantį ne ES skrydžių centrų konkurencingumą, nedidelę pažangą kuriant Bendrą Europos dangų ir didėjančią riziką, susijusią su nepakankamu mažesnių ir (arba) atokių regionų pasiekiamumu, Komisijos ES aviacijos strategija turėtų būti pagrįsta įtikinama vizija, kaip geriausiai skatinti Europos konkurencingumą neiškraipant konkurencijos ar nepažeidžiant socialinių ir darbo santykių.

| 1.5. | EESRK mano, kad Komisija turėtų nustatyti konkurencingumo didinimo priemones ir savo strategiją grįsti aviacijos sektoriaus sukuriama ekonomine nauda Europai, taip pat Europos Sąjungai būdingomis socialinėmis ir aplinkosaugos vertybėmis. |
| --- | --- |

1.5.

EESRK mano, kad Komisija turėtų nustatyti konkurencingumo didinimo priemones ir savo strategiją grįsti aviacijos sektoriaus sukuriama ekonomine nauda Europai, taip pat Europos Sąjungai būdingomis socialinėmis ir aplinkosaugos vertybėmis.

| 1.6. | EESRK primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad ES ir ne ES konkurentams būtų taikomos panašios tarptautinės normos ir standartai. Tai reiškia, kad turi būti skatinama tarptautiniu mastu taikyti sąžiningos konkurencijos principus ir TDO pagrindines konvencijas. Šiuo tikslu gali būti peržiūrimos galiojančios nuostatos, kuriomis reglamentuojama suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo tarptautinės derybose tvarka. |
| --- | --- |

1.6.

EESRK primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad ES ir ne ES konkurentams būtų taikomos panašios tarptautinės normos ir standartai. Tai reiškia, kad turi būti skatinama tarptautiniu mastu taikyti sąžiningos konkurencijos principus ir TDO pagrindines konvencijas. Šiuo tikslu gali būti peržiūrimos galiojančios nuostatos, kuriomis reglamentuojama suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo tarptautinės derybose tvarka.

| 1.7. | EESRK mano, kad aviacijos strategija, kurią reikia parengti, turi būti pagrįsta konstruktyviu socialiniu dialogu. ES lygmeniu aviacijos sektoriuje veikiančios ES institucijos iniciatyvų klausimais turėtų konsultuotis su Civilinės aviacijos sektoriaus socialinio dialogo komitetu. Nacionaliniu lygmeniu galioja tam tikros nuostatos, kurias reikėtų įgyvendinti siekiant užtikrinti socialinių ir darbo sąlygų įgyvendinimą ir užkirsti kelią konkurencijos iškraipymams, susijusiems su „patogių vėliavų“ naudojimu. Nors Europos Sąjungos jurisdikcija šioje srityje yra ribota, Komisija turėtų dėti visas pastangas, kad ES ir valstybių narių socialiniai partneriai tvirtai remtų jos iniciatyvas. |
| --- | --- |

1.7.

EESRK mano, kad aviacijos strategija, kurią reikia parengti, turi būti pagrįsta konstruktyviu socialiniu dialogu. ES lygmeniu aviacijos sektoriuje veikiančios ES institucijos iniciatyvų klausimais turėtų konsultuotis su Civilinės aviacijos sektoriaus socialinio dialogo komitetu. Nacionaliniu lygmeniu galioja tam tikros nuostatos, kurias reikėtų įgyvendinti siekiant užtikrinti socialinių ir darbo sąlygų įgyvendinimą ir užkirsti kelią konkurencijos iškraipymams, susijusiems su „patogių vėliavų“ naudojimu. Nors Europos Sąjungos jurisdikcija šioje srityje yra ribota, Komisija turėtų dėti visas pastangas, kad ES ir valstybių narių socialiniai partneriai tvirtai remtų jos iniciatyvas.

| 1.8. | Be to, EESRK rekomenduoja Komisijai konsultuotis su Komitetu Komisijos aviacijos strategijos rengimo ir įgyvendinimo klausimais. EESRK pradės atskirą projektą, kad paskirstytų tinkamus išteklius ir kompetenciją. |
| --- | --- |

1.8.

Be to, EESRK rekomenduoja Komisijai konsultuotis su Komitetu Komisijos aviacijos strategijos rengimo ir įgyvendinimo klausimais. EESRK pradės atskirą projektą, kad paskirstytų tinkamus išteklius ir kompetenciją.

| 1.9. | EESRK ragina visus aviacijos sektoriaus suinteresuotuosius subjektus įsipareigoti įgyvendinti naują ES aviacijos strategiją. Tik išsprendus Europos aviacijos vertės tinklo partikuliarizmo klausimą, Europos aviacijos sektorius vėl gali įgauti pagreitį ir įnešti naują vertingą ekonominį ir socialinį indėlį į ES vystymąsi. Tvirtas Europos Komisijos politinis vadovavimas yra būtinas. |
| --- | --- |

1.9.

EESRK ragina visus aviacijos sektoriaus suinteresuotuosius subjektus įsipareigoti įgyvendinti naują ES aviacijos strategiją. Tik išsprendus Europos aviacijos vertės tinklo partikuliarizmo klausimą, Europos aviacijos sektorius vėl gali įgauti pagreitį ir įnešti naują vertingą ekonominį ir socialinį indėlį į ES vystymąsi. Tvirtas Europos Komisijos politinis vadovavimas yra būtinas.

| 1.10. | Išsamesnės rekomendacijos taip pat pateikiamos šios nuomonės 3 dalyje. |
| --- | --- |

1.10.

Išsamesnės rekomendacijos taip pat pateikiamos šios nuomonės 3 dalyje.

2.   Įžanga. Aviacijos ekonomikai būtina strategija ir skubūs veiksmai

Įžanga.

| 2.1. | Oro transporto sistema sukuria daug didesnę naudą nei vien aviacijos pramonė. Tai reiškia ne tik susisiekimo ir judumo paslaugų teikimą žmonėms ir įmonėms, bet ir prekybą ir turizmą, investicijų apsaugą, darbo vietų kūrimą ir našumo ir inovacijų skatinimą – visa tai padeda didinti visuomenės gerovę. |
| --- | --- |

2.1.

Oro transporto sistema sukuria daug didesnę naudą nei vien aviacijos pramonė. Tai reiškia ne tik susisiekimo ir judumo paslaugų teikimą žmonėms ir įmonėms, bet ir prekybą ir turizmą, investicijų apsaugą, darbo vietų kūrimą ir našumo ir inovacijų skatinimą – visa tai padeda didinti visuomenės gerovę.

| 2.2. | 2012 m. Europos oro transporto pramonėje buvo sukurta apytiksliai 2,6 mln. darbo vietų; oro transportu į paskirties šalis atvykstančių turistų išleidžiamos lėšos padėjo sukurti papildomus 4,7 mln. darbo vietų ir sudarė 279 mlrd. JAV dolerių BVP. |
| --- | --- |

2.2.

2012 m. Europos oro transporto pramonėje buvo sukurta apytiksliai 2,6 mln. darbo vietų; oro transportu į paskirties šalis atvykstančių turistų išleidžiamos lėšos padėjo sukurti papildomus 4,7 mln. darbo vietų ir sudarė 279 mlrd. JAV dolerių BVP.

| 2.3. | Europoje kuriama aviacijos technika ir programinė įranga atitinka aukščiausius pasaulinius inovacijų standartus. Dabar tą patį galima pasakyti apie inovacijas oro eismo organizavimo bei procedūrų ir verslo vystymo bei valdymo srityse. |
| --- | --- |

2.3.

Europoje kuriama aviacijos technika ir programinė įranga atitinka aukščiausius pasaulinius inovacijų standartus. Dabar tą patį galima pasakyti apie inovacijas oro eismo organizavimo bei procedūrų ir verslo vystymo bei valdymo srityse.

| 2.4. | Kadangi oro eismas sudaro sąlygas augti ekonomikai, tikimasi, kad Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programa (angl. SESAR) (t. y. techninė Bendro Europos dangaus (BED) dalis) laikotarpiu iki 2020 m. padės padidinti BVP iki 419 mlrd. EUR ir sukurti apytiksliai 42 000 papildomų darbo vietų. |
| --- | --- |

2.4.

Kadangi oro eismas sudaro sąlygas augti ekonomikai, tikimasi, kad Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programa (angl. SESAR) (t. y. techninė Bendro Europos dangaus (BED) dalis) laikotarpiu iki 2020 m. padės padidinti BVP iki 419 mlrd. EUR ir sukurti apytiksliai 42 000 papildomų darbo vietų.

| 2.5. | ES parengė Europos aviacijos rinkos reguliavimo sistemą. |
| --- | --- |

2.5.

ES parengė Europos aviacijos rinkos reguliavimo sistemą.

| 2.5.1. | Bendras Europos dangus – 2004 m. pradėtas įgyvendinti projektas, kuris atnaujintas 2008 m. birželio mėn., priėmus reglamentą „BED II“ ir 2013 m. priėmus reglamentą „BED II+“. Pagrindinis uždavinys – reformuoti oro eismo valdymą Europoje, siekiant spręsti nuolat intensyvėjančio oro eismo problemą ir užtikrinti, kad oro eismo operacijos atitiktų saugiausias, tačiau ekonomiškai ir skrydžių požiūriu efektyvesnes bei aplinką tausojančias sąlygas. (Žr. EESRK nuomonę TEN/504 (2) ir TEN/354 (3)). |
| --- | --- |

2.5.1.

Bendras Europos dangus – 2004 m. pradėtas įgyvendinti projektas, kuris atnaujintas 2008 m. birželio mėn., priėmus reglamentą „BED II“ ir 2013 m. priėmus reglamentą „BED II+“. Pagrindinis uždavinys – reformuoti oro eismo valdymą Europoje, siekiant spręsti nuolat intensyvėjančio oro eismo problemą ir užtikrinti, kad oro eismo operacijos atitiktų saugiausias, tačiau ekonomiškai ir skrydžių požiūriu efektyvesnes bei aplinką tausojančias sąlygas. (Žr. EESRK nuomonę TEN/504 (2) ir TEN/354 (3)).

Bendras Europos dangus

2

3

| 2.5.2. | Oro uostų veiklą reglamentuojančių dokumentų rinkinys.2011 m. gruodžio 1 d. Europos Komisija priėmė išsamų priemonių, skirtų Europos oro uostų sumažėjusio pajėgumo problemai spręsti ir keleiviams teikiamų paslaugų kokybei didinti, rinkinį. Europos Parlamentas patvirtino pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų 2012 m. gruodžio mėn. (Žr. EESRK nuomonę TEN/475 (4)). |
| --- | --- |

2.5.2.

Oro uostų veiklą reglamentuojančių dokumentų rinkinys.2011 m. gruodžio 1 d. Europos Komisija priėmė išsamų priemonių, skirtų Europos oro uostų sumažėjusio pajėgumo problemai spręsti ir keleiviams teikiamų paslaugų kokybei didinti, rinkinį. Europos Parlamentas patvirtino pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų 2012 m. gruodžio mėn. (Žr. EESRK nuomonę TEN/475 (4)).

Oro uostų veiklą reglamentuojančių dokumentų rinkinys.

4

| 2.5.3. | Aviacijos įtraukimas į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ATLPS) 2012 m. Europos Komisija sukūrė prekyba taršos leidimais pagrįstą schemą. Kadangi 2013 m. Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (angl. ICAO) asamblėjoje nebuvo pasiekta patenkinamų rezultatų, ES patvirtino pakeistą ATLPS versiją, kuri turi būti laikinai taikoma skrydžiams ES viduje tik tol, kol 2016 m. ICAO asamblėjoje bus priimti nauji sprendimai. |
| --- | --- |

2.5.3.

Aviacijos įtraukimas į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ATLPS) 2012 m. Europos Komisija sukūrė prekyba taršos leidimais pagrįstą schemą. Kadangi 2013 m. Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (angl. ICAO) asamblėjoje nebuvo pasiekta patenkinamų rezultatų, ES patvirtino pakeistą ATLPS versiją, kuri turi būti laikinai taikoma skrydžiams ES viduje tik tol, kol 2016 m. ICAO asamblėjoje bus priimti nauji sprendimai.

Aviacijos įtraukimas į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ATLPS)

| 2.5.4. | Valstybės pagalbos taisyklių peržiūra. Ją Komisija atliko 2014 m. vasario mėn., kad atnaujintų ir patobulintų ankstesnes 1994 ir 2005 m. patvirtintas taisykles. Pagrindinėmis dabartinių gairių nuostatomis apibrėžiami nauji kriterijai, taikomi oro uostams, kuriems gali būti teikiama valstybės pagalba, ir naujai įsteigtoms įmonėms, teikiančioms skrydžių naujais maršrutais paslaugas, kurioms gali būti teikiama pagalba (žr. EESRK nuomonę CCMI/125 (5)). |
| --- | --- |

2.5.4.

Valstybės pagalbos taisyklių peržiūra. Ją Komisija atliko 2014 m. vasario mėn., kad atnaujintų ir patobulintų ankstesnes 1994 ir 2005 m. patvirtintas taisykles. Pagrindinėmis dabartinių gairių nuostatomis apibrėžiami nauji kriterijai, taikomi oro uostams, kuriems gali būti teikiama valstybės pagalba, ir naujai įsteigtoms įmonėms, teikiančioms skrydžių naujais maršrutais paslaugas, kurioms gali būti teikiama pagalba (žr. EESRK nuomonę CCMI/125 (5)).

Valstybės pagalbos taisyklių peržiūra.

5

| 2.5.5. | Oro uostų pajėgumas. Bendrijos oro uostų pajėgumo stebėjimo centras buvo įsteigtas penkeriems metams pagal 2007 m. Komisijos „Europos oro uostų pajėgumų, našumo ir saugos veiksmų planą“, o 2008–2013 m. šis centras atliko esminį vaidmenį įgyvendinant šį planą. Stebėjimo centras sudarė sąlygas suinteresuotiesiems subjektams teikti vertingą grįžtamąją informaciją Komisijai, įskaitant geriausios praktikos mainus ir politikos problemų sprendimus (žr. EESRK nuomonę TEN/552 (6)). |
| --- | --- |

2.5.5.

Oro uostų pajėgumas. Bendrijos oro uostų pajėgumo stebėjimo centras buvo įsteigtas penkeriems metams pagal 2007 m. Komisijos „Europos oro uostų pajėgumų, našumo ir saugos veiksmų planą“, o 2008–2013 m. šis centras atliko esminį vaidmenį įgyvendinant šį planą. Stebėjimo centras sudarė sąlygas suinteresuotiesiems subjektams teikti vertingą grįžtamąją informaciją Komisijai, įskaitant geriausios praktikos mainus ir politikos problemų sprendimus (žr. EESRK nuomonę TEN/552 (6)).

Oro uostų pajėgumas.

6

| 2.5.6. | Vartotojų apsauga. 2013 m. kovo mėn. Europos Komisija paskelbė dokumentų rinkinį dėl keleivių teisių atnaujinimo priemonių, kuriose daugiausia dėmesio skirta keturioms pagrindinėms sritims: pilkųjų zonų paaiškinimui, naujoms teisėms ir jų užtikrinimui, skundų procedūroms ir sankcijų skyrimui ir neproporcingai finansinei naštai. |
| --- | --- |

2.5.6.

Vartotojų apsauga. 2013 m. kovo mėn. Europos Komisija paskelbė dokumentų rinkinį dėl keleivių teisių atnaujinimo priemonių, kuriose daugiausia dėmesio skirta keturioms pagrindinėms sritims: pilkųjų zonų paaiškinimui, naujoms teisėms ir jų užtikrinimui, skundų procedūroms ir sankcijų skyrimui ir neproporcingai finansinei naštai.

Vartotojų apsauga.

| 2.5.7. | Tai tik keletas priemonių, veiklos krypčių ir projektų, kuriuos ES įgyvendino aviacijos srityje. Komisija taip pat pradėjo aktyviau bendradarbiauti su ES ir Europos agentūromis, pavyzdžiui, Europos aviacijos saugos agentūra (angl. EASA) ir Eurokontrole, taip pat pradėjo vykdyti įvairią veiklą, susijusią su ES oro transporto tarptautiniu aspektu. |
| --- | --- |

2.5.7.

Tai tik keletas priemonių, veiklos krypčių ir projektų, kuriuos ES įgyvendino aviacijos srityje. Komisija taip pat pradėjo aktyviau bendradarbiauti su ES ir Europos agentūromis, pavyzdžiui, Europos aviacijos saugos agentūra (angl. EASA) ir Eurokontrole, taip pat pradėjo vykdyti įvairią veiklą, susijusią su ES oro transporto tarptautiniu aspektu.

| 2.6. | EESRK laikosi nuomonės, kad ES reikalinga integruota aviacijos strategija. |
| --- | --- |

2.6.

EESRK laikosi nuomonės, kad ES reikalinga integruota aviacijos strategija.

| 2.6.1. | Todėl politiniu požiūriu ES aviacijos strategija turi padėti didinti Europos aviacijos sektoriaus efektyvumą ir stiprinti įtaką tarptautinėse derybose. Siekiant suderinti suvereniteto reikalavimus ir būtiną kompromisą, reikalinga politinė valia, vizija ir drąsa. |
| --- | --- |

2.6.1.

Todėl politiniu požiūriu ES aviacijos strategija turi padėti didinti Europos aviacijos sektoriaus efektyvumą ir stiprinti įtaką tarptautinėse derybose. Siekiant suderinti suvereniteto reikalavimus ir būtiną kompromisą, reikalinga politinė valia, vizija ir drąsa.

| 2.6.2. | Ekonominiu požiūriu strategija turėtų padėti didinti aviacijos vertės tinklą, kad Europoje būtų skatinamas ekonomikos klestėjimas ir augimas. |
| --- | --- |

2.6.2.

Ekonominiu požiūriu strategija turėtų padėti didinti aviacijos vertės tinklą, kad Europoje būtų skatinamas ekonomikos klestėjimas ir augimas.

| 2.6.3. | Teisiniu požiūriu strategijoje reikėtų nustatyti griežtą makroekonominio lygmens reguliavimo sistemą, stabilų mikroekonominio lygmens planavimą, o procedūriniu požiūriu visi suinteresuotieji subjektai turėtų būti skatinami prisidėti prie strategijos tobulinimo ir įgyvendinimo. |
| --- | --- |

2.6.3.

Teisiniu požiūriu strategijoje reikėtų nustatyti griežtą makroekonominio lygmens reguliavimo sistemą, stabilų mikroekonominio lygmens planavimą, o procedūriniu požiūriu visi suinteresuotieji subjektai turėtų būti skatinami prisidėti prie strategijos tobulinimo ir įgyvendinimo.

| 2.7. | EESRK manymu, ES aviacijos sektoriui reikia kuo skubiau parengti tokią strategiją, nes Europos vertės tinklas yra neefektyvus. Aviacija nesuteikia ekonomikos augimui reikalingo postūmio; tačiau didelis skaičius ne ES Vyriausybių pritaiko savo aviacijos sistemas prie geopolitinės augimo slinkties ir globalizuotos ekonomikos reikalavimų. Šią tendenciją galima sustabdyti tik įgyvendinus gerai parengtą, į rinką orientuotą ir Europos vertybėmis pagrįstą strategiją. |
| --- | --- |

2.7.

EESRK manymu, ES aviacijos sektoriui reikia kuo skubiau parengti tokią strategiją, nes Europos vertės tinklas yra neefektyvus. Aviacija nesuteikia ekonomikos augimui reikalingo postūmio; tačiau didelis skaičius ne ES Vyriausybių pritaiko savo aviacijos sistemas prie geopolitinės augimo slinkties ir globalizuotos ekonomikos reikalavimų. Šią tendenciją galima sustabdyti tik įgyvendinus gerai parengtą, į rinką orientuotą ir Europos vertybėmis pagrįstą strategiją.

| 2.7.1. | Europos skrydžių centrai ir Europos oro transporto bendrovės nėra aktyvūs augančio eismo dalyviai, kuriais jie galėtų būti, jeigu taip pat galėtų naudotis palankia reguliavimo aplinka. Dėl neefektyvaus oro erdvės koordinavimo atsiranda aplinkinių maršrutų ir be reikalo aukštas išmetamo anglies dioksido kiekis. |
| --- | --- |

2.7.1.

Europos skrydžių centrai ir Europos oro transporto bendrovės nėra aktyvūs augančio eismo dalyviai, kuriais jie galėtų būti, jeigu taip pat galėtų naudotis palankia reguliavimo aplinka. Dėl neefektyvaus oro erdvės koordinavimo atsiranda aplinkinių maršrutų ir be reikalo aukštas išmetamo anglies dioksido kiekis.

| 2.7.2. | Įvairūs sertifikavimo procesai, kurių rezultatai gali būti skirtingi, trukdo klestėti inovacijoms ir atgraso nuo investicijų į Europos produktus arba tokių naujų produktų naudojimo Europoje. |
| --- | --- |

2.7.2.

Įvairūs sertifikavimo procesai, kurių rezultatai gali būti skirtingi, trukdo klestėti inovacijoms ir atgraso nuo investicijų į Europos produktus arba tokių naujų produktų naudojimo Europoje.

| 2.7.3. | Kadangi nėra bendros strategijos, prarandamos galimybės užtikrinti Europos oro transporto bendrovių augimą už ES ribų, be to, ES valstybės narės toliau bus linkusios įgyvendinti savo nacionalinius interesus, net jeigu bendra nauda, kuri būtų gaunama visos ES lygmeniu, būtų didesnė už kiekvienos valstybės narės gaunamos naudos sumą. |
| --- | --- |

2.7.3.

Kadangi nėra bendros strategijos, prarandamos galimybės užtikrinti Europos oro transporto bendrovių augimą už ES ribų, be to, ES valstybės narės toliau bus linkusios įgyvendinti savo nacionalinius interesus, net jeigu bendra nauda, kuri būtų gaunama visos ES lygmeniu, būtų didesnė už kiekvienos valstybės narės gaunamos naudos sumą.

| 2.7.4. | Atsižvelgiant į pasaulinės ekonomikos sąlygas ir geopolitinę eismo augimo slinktį į Aziją, susiskaidžiusi ES toliau praras įtaką ir tarptautinę svarbą. Europos standartai, jos piliečių, bendrovių ir valstybių narių bendros vertybės praras savo, kaip tarptautinių standartų, patrauklumą. |
| --- | --- |

2.7.4.

Atsižvelgiant į pasaulinės ekonomikos sąlygas ir geopolitinę eismo augimo slinktį į Aziją, susiskaidžiusi ES toliau praras įtaką ir tarptautinę svarbą. Europos standartai, jos piliečių, bendrovių ir valstybių narių bendros vertybės praras savo, kaip tarptautinių standartų, patrauklumą.

| 2.7.5. | EESRK giria ES Komisiją, kad ji pradėjo
  viešas konsultacijas
  dėl „aviacijos dokumentų rinkinio, skirto ES aviacijos sektoriaus konkurencingumui didinti“. Įvairūs atsakymai padės didinti Komunikato dėl aviacijos dokumentų rinkinio pasiūlymo patikimumą ir poveikį. |
| --- | --- |

2.7.5.

EESRK giria ES Komisiją, kad ji pradėjo
  viešas konsultacijas
  dėl „aviacijos dokumentų rinkinio, skirto ES aviacijos sektoriaus konkurencingumui didinti“. Įvairūs atsakymai padės didinti Komunikato dėl aviacijos dokumentų rinkinio pasiūlymo patikimumą ir poveikį.

viešas konsultacijas

3.   Tolesni veiksmai. Aviacijos strategija konkurencingumo varomosioms jėgoms skatinti

Tolesni veiksmai. Aviacijos strategija konkurencingumo varomosioms jėgoms skatinti

EESRK nustatė šešis Europos konkurencingumo lygį apibūdinančius veiksnius. Siekiant užtikrinti sėkmingą ES strategijos įgyvendinimą, joje reikėtų aptarti šiuos veiksnius.

3.1.   
  Sauga

Sauga

| 3.1.1. | Sauga yra esminis tvarios ES aviacijos strategijos ramstis. Nors aviacija apskritai, o ypač Europos aviacija, yra bene saugiausia transporto rūšis, tuo negalima pasitenkinti. |
| --- | --- |

3.1.1.

Sauga yra esminis tvarios ES aviacijos strategijos ramstis. Nors aviacija apskritai, o ypač Europos aviacija, yra bene saugiausia transporto rūšis, tuo negalima pasitenkinti.

| 3.1.2. | Svarbiausia toliau didinti EASA, kaip pagrindinės saugos valdymo, aviacijos produktų sertifikavimo ir susijusių nacionalinių organizacijų priežiūrą atliekančios agentūros, vaidmenį ir išteklius. Šiomis aplinkybėmis reikėtų stiprinti EASA gebėjimą koordinuoti visų susijusių suinteresuotųjų subjektų veiklą ne tik įvykus aviacijos incidentams, didinti saugumo standartus, pavyzdžiui, peržiūrint saugos taisykles, pabrėžiant mokymo svarbą, vengiant nereikalingo perteklinio reguliavimo ir kuriant „teisingą kultūrą“. |
| --- | --- |

3.1.2.

Svarbiausia toliau didinti EASA, kaip pagrindinės saugos valdymo, aviacijos produktų sertifikavimo ir susijusių nacionalinių organizacijų priežiūrą atliekančios agentūros, vaidmenį ir išteklius. Šiomis aplinkybėmis reikėtų stiprinti EASA gebėjimą koordinuoti visų susijusių suinteresuotųjų subjektų veiklą ne tik įvykus aviacijos incidentams, didinti saugumo standartus, pavyzdžiui, peržiūrint saugos taisykles, pabrėžiant mokymo svarbą, vengiant nereikalingo perteklinio reguliavimo ir kuriant „teisingą kultūrą“.

| 3.1.3. | EASA profesionalumas ir kompetencija pripažįstama tarptautiniu mastu, ji tapo lygiaverte JAV Federalinės aviacijos administracijai. Siekiant užtikrinti Europos oro erdvės ir keleivių saugumą, labai svarbu sudaryti vadinamuosius juoduosius sąrašus, į kuriuos įtraukiamos reikalavimų nesilaikančios ne ES oro transporto bendrovės ir (arba) Vyriausybės, be to, tai yra būtina sąlyga laikantis aukščiausių tarptautinių saugos standartų. Aviacijos strategija turėtų būti pagrįsta šiais laimėjimais. Komisija taip pat turėtų iš naujo įvertinti darbo standartus ir galimą socialinio dempingo riziką (žr. EESRK nuomonę TEN/565 (7)). |
| --- | --- |

3.1.3.

EASA profesionalumas ir kompetencija pripažįstama tarptautiniu mastu, ji tapo lygiaverte JAV Federalinės aviacijos administracijai. Siekiant užtikrinti Europos oro erdvės ir keleivių saugumą, labai svarbu sudaryti vadinamuosius juoduosius sąrašus, į kuriuos įtraukiamos reikalavimų nesilaikančios ne ES oro transporto bendrovės ir (arba) Vyriausybės, be to, tai yra būtina sąlyga laikantis aukščiausių tarptautinių saugos standartų. Aviacijos strategija turėtų būti pagrįsta šiais laimėjimais. Komisija taip pat turėtų iš naujo įvertinti darbo standartus ir galimą socialinio dempingo riziką (žr. EESRK nuomonę TEN/565 (7)).

7

3.2.   
  Tvarumas

Tvarumas

| 3.2.1. | Kitas veiksnys, kuriuo remiantis nustatomas ES aviacijos strategijos patikimumas, yra galimybė įgyvendinant strategiją užtikrinti tvarumą. |
| --- | --- |

3.2.1.

Kitas veiksnys, kuriuo remiantis nustatomas ES aviacijos strategijos patikimumas, yra galimybė įgyvendinant strategiją užtikrinti tvarumą.

| 3.2.2. | Socialiniams partneriams, suinteresuotiesiems subjektams ir tarptautiniams viešojo ir privačiojo sektoriaus partneriams reikia sudaryti sąlygas remtis įtikima ir patikima ES aviacijos politika, pagrįsta nuoseklia ir gerai parengta strategija. Todėl tvarumas apima ekonominius veiksnius, taip pat pavienių konkurentų gebėjimą sėkmingai veikti atitinkamoje rinkoje; tačiau net ir ekonominė ir komercinė sėkmė yra trumpalaikė, jeigu aviacijos strategija, be kita ko, nėra tvari aplinkosaugos ir socialiniu požiūriais. |
| --- | --- |

3.2.2.

Socialiniams partneriams, suinteresuotiesiems subjektams ir tarptautiniams viešojo ir privačiojo sektoriaus partneriams reikia sudaryti sąlygas remtis įtikima ir patikima ES aviacijos politika, pagrįsta nuoseklia ir gerai parengta strategija. Todėl tvarumas apima ekonominius veiksnius, taip pat pavienių konkurentų gebėjimą sėkmingai veikti atitinkamoje rinkoje; tačiau net ir ekonominė ir komercinė sėkmė yra trumpalaikė, jeigu aviacijos strategija, be kita ko, nėra tvari aplinkosaugos ir socialiniu požiūriais.

| 3.2.3. | Tvarumo uždavinius pasauliniame kontekste galima įgyvendinti ir tuo pat metu pripažinti būtinybę tenkinti specifinius ES reikalavimus, nuostatas ir struktūras, tik jeigu bus laikomasi holistinio požiūrio, o ES suinteresuotieji subjektai koordinuos savo veiklą vienodai suprasdami strateginius uždavinius. |
| --- | --- |

3.2.3.

Tvarumo uždavinius pasauliniame kontekste galima įgyvendinti ir tuo pat metu pripažinti būtinybę tenkinti specifinius ES reikalavimus, nuostatas ir struktūras, tik jeigu bus laikomasi holistinio požiūrio, o ES suinteresuotieji subjektai koordinuos savo veiklą vienodai suprasdami strateginius uždavinius.

| 3.2.4. | Sukūrus bendrąją Europos aviacijos rinką, atsirado varomoji jėga, kuri daro vis didesnį poveikį struktūriniams rinkos pokyčiams, pavyzdžiui, tarpvalstybiniai oro transporto bendrovių įsigijimai ir kvazi susijungimai; kontroliuojančiųjų bendrovių steigimas ir ne ES bendrovių strateginis investavimas į oro uostus ir oro transporto bendroves. Šie veiksniai taip pat daro įtaką ES institucijų vaidmeniui. Todėl Komisija turėtų peržiūrėti savo dabartinius
  valdymo modelius
  ir parengti pasiūlymus dėl jų pritaikymo prie realių institucijų poreikių ir rinkos sąlygų. |
| --- | --- |

3.2.4.

Sukūrus bendrąją Europos aviacijos rinką, atsirado varomoji jėga, kuri daro vis didesnį poveikį struktūriniams rinkos pokyčiams, pavyzdžiui, tarpvalstybiniai oro transporto bendrovių įsigijimai ir kvazi susijungimai; kontroliuojančiųjų bendrovių steigimas ir ne ES bendrovių strateginis investavimas į oro uostus ir oro transporto bendroves. Šie veiksniai taip pat daro įtaką ES institucijų vaidmeniui. Todėl Komisija turėtų peržiūrėti savo dabartinius
  valdymo modelius
  ir parengti pasiūlymus dėl jų pritaikymo prie realių institucijų poreikių ir rinkos sąlygų.

valdymo modelius

| 3.2.5. | Oro eismo valdymo srityje reikėtų atlikti diegimo administratoriaus ir tinklo valdytojo santykių peržiūrą. Veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos veikla turėtų būti vykdoma užtikrinant aiškų Komisijos vadovavimą. |
| --- | --- |

3.2.5.

Oro eismo valdymo srityje reikėtų atlikti diegimo administratoriaus ir tinklo valdytojo santykių peržiūrą. Veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos veikla turėtų būti vykdoma užtikrinant aiškų Komisijos vadovavimą.

3.3.   
  Konkurencingumas taikant inovacijas ir skaitmeninimą

Konkurencingumas taikant inovacijas ir skaitmeninimą

| 3.3.1. | Skaitmeninimas yra pagrindinė inovacijų, keleivių lūkesčių pokyčių, intensyvesnio dronų panaudojimo ir produktų pritaikymo varomoji jėga. Labai svarbu, kad Komisija aviacijos strategijoje prioritetą teiktų teigiamam skaitmeninimo poveikiui ir taip skatintų ir įgyvendintų išsamią ir integruotą transporto politiką. |
| --- | --- |

3.3.1.

Skaitmeninimas yra pagrindinė inovacijų, keleivių lūkesčių pokyčių, intensyvesnio dronų panaudojimo ir produktų pritaikymo varomoji jėga. Labai svarbu, kad Komisija aviacijos strategijoje prioritetą teiktų teigiamam skaitmeninimo poveikiui ir taip skatintų ir įgyvendintų išsamią ir integruotą transporto politiką.

| 3.3.2. | Oro transporto bendrovės ir oro uostai suformavo novatorišką verslo požiūrį į galimybę naudotis naujais pajamų šaltiniais, didina veiklos efektyvumą ir atskiria bei iš naujo sujungia savo paslaugas, kad ribotų savo produktų standartizavimą ir pasiūlytų pritaikytąsias paslaugas. |
| --- | --- |

3.3.2.

Oro transporto bendrovės ir oro uostai suformavo novatorišką verslo požiūrį į galimybę naudotis naujais pajamų šaltiniais, didina veiklos efektyvumą ir atskiria bei iš naujo sujungia savo paslaugas, kad ribotų savo produktų standartizavimą ir pasiūlytų pritaikytąsias paslaugas.

| 3.3.3. | ES aviacijos strategija turėtų būti pagrįsta šiais pokyčiais ir joje turėtų būti nustatytas uždavinys, susijęs su ES lyderiavimo inovacijų platesniąja prasme srityje išsaugojimu. Siekiant didinti konkurencingumą ir skatinti augimą, reikėtų toliau remti SESAR, kaip technologinės priemonės, naudojimą. |
| --- | --- |

3.3.3.

ES aviacijos strategija turėtų būti pagrįsta šiais pokyčiais ir joje turėtų būti nustatytas uždavinys, susijęs su ES lyderiavimo inovacijų platesniąja prasme srityje išsaugojimu. Siekiant didinti konkurencingumą ir skatinti augimą, reikėtų toliau remti SESAR, kaip technologinės priemonės, naudojimą.

| 3.3.4. | Šiuo metu dronų naudojimas yra vienas sudėtingiausių uždavinių, susijusių su poreikiu nustatyti inovacijoms taikomus ribojimus. Dronų platinimas karinio, komercinio ir privataus naudojimo tikslais kelia keletą problemų, visų pirma susijusių su oro eismo sauga, saugumu, asmens privatumu ir teisės aktais, kuriais reglamentuojamas jų sertifikavimas ir naudojimo licencijavimas; tai tik keletas problemų pavyzdžių. Tinkamai skatindama dronų tobulinimą ir naudojimą, Europa gali imtis vadovaujamo vaidmens (žr. EESRK nuomonę TEN/553). |
| --- | --- |

3.3.4.

Šiuo metu dronų naudojimas yra vienas sudėtingiausių uždavinių, susijusių su poreikiu nustatyti inovacijoms taikomus ribojimus. Dronų platinimas karinio, komercinio ir privataus naudojimo tikslais kelia keletą problemų, visų pirma susijusių su oro eismo sauga, saugumu, asmens privatumu ir teisės aktais, kuriais reglamentuojamas jų sertifikavimas ir naudojimo licencijavimas; tai tik keletas problemų pavyzdžių. Tinkamai skatindama dronų tobulinimą ir naudojimą, Europa gali imtis vadovaujamo vaidmens (žr. EESRK nuomonę TEN/553).

| 3.3.5. | Iš tikrųjų, Europa turėtų būti skatinama tapti pasauliniu biodegalais varomų lėktuvų centru, o moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra turėtų padėti pagerinti oro transporto biodegalų gamybą ES. |
| --- | --- |

3.3.5.

Iš tikrųjų, Europa turėtų būti skatinama tapti pasauliniu biodegalais varomų lėktuvų centru, o moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra turėtų padėti pagerinti oro transporto biodegalų gamybą ES.

3.4.   
  Socialinis aspektas

Socialinis aspektas

| — | 2015 m. Komisijos darbo programoje nustatyta, kad prioritetą reikėtų teikti darbo vietų kūrimui ES ekonomikos sektoriuje, įskaitant aviacijos sektorių. Dabartinės ir naujai sukurtos darbo vietos turėti atitikti geriausius europinius standartus. |
| --- | --- |

—

2015 m. Komisijos darbo programoje nustatyta, kad prioritetą reikėtų teikti darbo vietų kūrimui ES ekonomikos sektoriuje, įskaitant aviacijos sektorių. Dabartinės ir naujai sukurtos darbo vietos turėti atitikti geriausius europinius standartus.

| — | Europos aviacijos sektoriaus sėkmingumas priklauso nuo jame dirbančių darbuotojų įgūdžių ir kvalifikacijos. Todėl siekiant didinti šio sektoriaus patrauklumą ir užkirsti kelią kvalifikuotų darbuotojų išėjimui iš sektoriaus arba tam, kad jie neieškotų darbo kitose pasaulio šalyse (protų nutekėjimas), reikia imtis priemonių. |
| --- | --- |

—

Europos aviacijos sektoriaus sėkmingumas priklauso nuo jame dirbančių darbuotojų įgūdžių ir kvalifikacijos. Todėl siekiant didinti šio sektoriaus patrauklumą ir užkirsti kelią kvalifikuotų darbuotojų išėjimui iš sektoriaus arba tam, kad jie neieškotų darbo kitose pasaulio šalyse (protų nutekėjimas), reikia imtis priemonių.

| — | Sektoriaus darbdaviai ir darbuotojai vieningai turėtų konsultuotis su ES Civilinės aviacijos sektoriaus socialinio dialogo komitetu dėl Europos institucijų iniciatyvų, susijusių su sektoriumi. Tai padės užtikrinti, kad socialinių partnerių balsas būtų išgirstas, ir padidins tikėtiną jų paramą. |
| --- | --- |

—

Sektoriaus darbdaviai ir darbuotojai vieningai turėtų konsultuotis su ES Civilinės aviacijos sektoriaus socialinio dialogo komitetu dėl Europos institucijų iniciatyvų, susijusių su sektoriumi. Tai padės užtikrinti, kad socialinių partnerių balsas būtų išgirstas, ir padidins tikėtiną jų paramą.

| — | Bet kokiuose su ES išorės aviacijos politika susijusiuose susitarimuose reikėtų siekti įtvirtinti TDO principus ir abiem pusėms priimtinas susitarimo laikymosi užtikrinimo priemones (žr. EESRK nuomonę TEN/500). |
| --- | --- |

—

Bet kokiuose su ES išorės aviacijos politika susijusiuose susitarimuose reikėtų siekti įtvirtinti TDO principus ir abiem pusėms priimtinas susitarimo laikymosi užtikrinimo priemones (žr. EESRK nuomonę TEN/500).

3.5.   
  Nepriekaištingas veikimas

Nepriekaištingas veikimas

| 3.5.1. | ES aviacijos strategijos sėkmingumą galima įvertinti išsiaiškinant, kokia apimtimi pavieniai viešojo ir privačiojo sektoriaus suinteresuotieji subjektai siekia geriausių rezultatų. Kuo didesnis skirtumas tarp dabartinės padėties ir optimalaus nepriekaištingo veikimo, tuo mažesnis Europos aviacijos sektoriaus konkurencingumas tarptautiniu lygmeniu. Šis principas taikomas oro erdvės valdymui, oro uostų ir oro transporto bendrovių efektyvumui ir neribotoms tarpinstitucinio bendradarbiavimo Europoje galimybėms. |
| --- | --- |

3.5.1.

ES aviacijos strategijos sėkmingumą galima įvertinti išsiaiškinant, kokia apimtimi pavieniai viešojo ir privačiojo sektoriaus suinteresuotieji subjektai siekia geriausių rezultatų. Kuo didesnis skirtumas tarp dabartinės padėties ir optimalaus nepriekaištingo veikimo, tuo mažesnis Europos aviacijos sektoriaus konkurencingumas tarptautiniu lygmeniu. Šis principas taikomas oro erdvės valdymui, oro uostų ir oro transporto bendrovių efektyvumui ir neribotoms tarpinstitucinio bendradarbiavimo Europoje galimybėms.

| 3.5.2. | Dėl skirtingų nacionalinių požiūrių, kuriais didinamas bendrosios Europos aviacijos rinkos susiskaidymas, pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai atspindi nepakankamai optimalius veiklos lygius. Siekiant užtikrinti optimalų nepriekaištingą veikimą, reikia suderinti teisėtus teisinius ir politinius nacionalinius interesus ir suinteresuotųjų subjektų gebėjimus. |
| --- | --- |

3.5.2.

Dėl skirtingų nacionalinių požiūrių, kuriais didinamas bendrosios Europos aviacijos rinkos susiskaidymas, pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai atspindi nepakankamai optimalius veiklos lygius. Siekiant užtikrinti optimalų nepriekaištingą veikimą, reikia suderinti teisėtus teisinius ir politinius nacionalinius interesus ir suinteresuotųjų subjektų gebėjimus.

| 3.5.3. | „Privalome atlikti savo namų darbus“. Veikiantis ir veiksmingas Bendras Europos dangus yra būtina tvaraus Europos aviacijos sektoriaus konkurencingumo sąlyga. Oro uostų pajėgumo trūkumo problemos sprendimas turi būti sudedamoji šios sąlygos dalis. |
| --- | --- |

3.5.3.

„Privalome atlikti savo namų darbus“. Veikiantis ir veiksmingas Bendras Europos dangus yra būtina tvaraus Europos aviacijos sektoriaus konkurencingumo sąlyga. Oro uostų pajėgumo trūkumo problemos sprendimas turi būti sudedamoji šios sąlygos dalis.

| 3.5.4. | ES aviacijos politika negali būti susijusi tik su ES oro erdve; dėl savo pobūdžio ES aviacijos sektorius daro poveikį
  visam Europos geografiniam regionui
  . Todėl Europos šalių, nepriklausančių ES, Vyriausybes ir suinteresuotuosius subjektus reikėtų vertinti kaip įprastus ES partnerius, su kuriais, vadovaujant ES Komisijai, būtų konsultuojamasi ir kurie dalyvautų įgyvendinant išsamią ES aviacijos politiką. Nuolatinis Eurokontrolės duomenų bazės plėtimas ir su centrinio srauto valdymu susijusios patirties gausinimas yra pagrindinis pavyzdys, kaip kuriamos ES valstybių narių ir kitų Europos valstybių oro navigacijos valdymo priemonių sąsajos. |
| --- | --- |

3.5.4.

ES aviacijos politika negali būti susijusi tik su ES oro erdve; dėl savo pobūdžio ES aviacijos sektorius daro poveikį
  visam Europos geografiniam regionui
  . Todėl Europos šalių, nepriklausančių ES, Vyriausybes ir suinteresuotuosius subjektus reikėtų vertinti kaip įprastus ES partnerius, su kuriais, vadovaujant ES Komisijai, būtų konsultuojamasi ir kurie dalyvautų įgyvendinant išsamią ES aviacijos politiką. Nuolatinis Eurokontrolės duomenų bazės plėtimas ir su centrinio srauto valdymu susijusios patirties gausinimas yra pagrindinis pavyzdys, kaip kuriamos ES valstybių narių ir kitų Europos valstybių oro navigacijos valdymo priemonių sąsajos.

visam Europos geografiniam regionui

| 3.5.5. | Vienkartinio patikrinimo principas, kuris turėtų būti taikomas visoje ES, turėtų būti apsvarstytas atsižvelgiant ir į kitų šalių poreikius. Abipusio pripažinimo principą galima būtų taikyti ir valstybių „bendraminčių“ atveju. Tai padėtų siekti suderintos pasaulinio saugumo sistemos, kurioje visos pastangos būtų skirtos kovai su tikru pavojumi (8). |
| --- | --- |

3.5.5.

Vienkartinio patikrinimo principas, kuris turėtų būti taikomas visoje ES, turėtų būti apsvarstytas atsižvelgiant ir į kitų šalių poreikius. Abipusio pripažinimo principą galima būtų taikyti ir valstybių „bendraminčių“ atveju. Tai padėtų siekti suderintos pasaulinio saugumo sistemos, kurioje visos pastangos būtų skirtos kovai su tikru pavojumi (8).

8

3.6.   
  Junglumas

Junglumas

| 3.6.1. | Aviacijos sektorius pasiekė brandą ir tapo aviacijos vertės tinklu, kurį sudaro tarpusavyje susijusios bendrą vertę kuriančios bendrovės. Bendroji aviacijos rinka sudarė palankias sąlygas augti ypač efektyvioms visos Europos oro transporto bendrovėms ir oro transporto bendrovių grupėms; panašiai vystosi nišines paslaugas teikiantys vežėjai. Naujos kartos oro transporto bendrovių ir kitų pagal įvairius verslo modelius veikiančių oro transporto bendrovių sėkmingai tvariai veiklai turi įtakos efektyvūs į rinką orientuoti paslaugų teikėjai. |
| --- | --- |

3.6.1.

Aviacijos sektorius pasiekė brandą ir tapo aviacijos vertės tinklu, kurį sudaro tarpusavyje susijusios bendrą vertę kuriančios bendrovės. Bendroji aviacijos rinka sudarė palankias sąlygas augti ypač efektyvioms visos Europos oro transporto bendrovėms ir oro transporto bendrovių grupėms; panašiai vystosi nišines paslaugas teikiantys vežėjai. Naujos kartos oro transporto bendrovių ir kitų pagal įvairius verslo modelius veikiančių oro transporto bendrovių sėkmingai tvariai veiklai turi įtakos efektyvūs į rinką orientuoti paslaugų teikėjai.

| 3.6.2. | Toks tarpusavyje susijusių oro transporto bendrovių, oro uostų, aerodromų aptarnavimo bendrovių, oro eismo valdymo organizacijų ir pan. tinklas ne tik yra darbo vietas kuriantis sektorius, bet ir regionus ir bendruomenes sujungianti pramonės šaka. Kuo geresnės jungtys, kuo didesnė jų svarba regionui ar bendruomenei, atsižvelgiant į jų sukuriamas palankias sąlygas turizmui ir prekybai, tuo didesnę naudą junglumas teikia ekonomikai. |
| --- | --- |

3.6.2.

Toks tarpusavyje susijusių oro transporto bendrovių, oro uostų, aerodromų aptarnavimo bendrovių, oro eismo valdymo organizacijų ir pan. tinklas ne tik yra darbo vietas kuriantis sektorius, bet ir regionus ir bendruomenes sujungianti pramonės šaka. Kuo geresnės jungtys, kuo didesnė jų svarba regionui ar bendruomenei, atsižvelgiant į jų sukuriamas palankias sąlygas turizmui ir prekybai, tuo didesnę naudą junglumas teikia ekonomikai.

| 3.6.3. | Taigi efektyvi aviacija palengvina ekonomikos augimą. Todėl sėkminga ES aviacijos strategija, kurioje numatyta mažinti išorės sąnaudas, darančias neigiamą poveikį sektoriaus veiklai ES, turėtų padėti didinti ekonomikos augimą ir atverti galimybes plėstis aviacijos sektoriui tarptautiniu lygmeniu. |
| --- | --- |

3.6.3.

Taigi efektyvi aviacija palengvina ekonomikos augimą. Todėl sėkminga ES aviacijos strategija, kurioje numatyta mažinti išorės sąnaudas, darančias neigiamą poveikį sektoriaus veiklai ES, turėtų padėti didinti ekonomikos augimą ir atverti galimybes plėstis aviacijos sektoriui tarptautiniu lygmeniu.

3.7.   
  Tarptautinė aviacija

Tarptautinė aviacija

| 3.7.1. | Aviacija yra vienas iš nedaugelio paslaugų sektorių, kuriame konkuruojama ne vietos, bet pasaulio lygmeniu. Todėl gamybos sąnaudos, prieinama politinė parama ir ne ES oro transporto bendrovėms skiriamos lėšos, kurių negauna ES vežėjai, daro neigiamą poveikį Europos konkurencingumui. |
| --- | --- |

3.7.1.

Aviacija yra vienas iš nedaugelio paslaugų sektorių, kuriame konkuruojama ne vietos, bet pasaulio lygmeniu. Todėl gamybos sąnaudos, prieinama politinė parama ir ne ES oro transporto bendrovėms skiriamos lėšos, kurių negauna ES vežėjai, daro neigiamą poveikį Europos konkurencingumui.

| 3.7.2. | Europos Sąjunga turi pasauliniu mastu neprilygstančių privalumų. Nepaisydama vidinės įvairovės ir būtent dėl jos Europos Sąjunga sukūrė konfliktų sprendimo mechanizmus, valstybės pagalbos skyrimo schemas, užmezgė socialinį dialogą ir nustatė saugumo standartus, kurie kartu su kitais standartais sudaro vertybių, kuriomis vadovaujasi daugiau nei 500 mln. piliečių ir įmonių, priklausančių vienai iš galingiausių, stabiliausių ir įtakingiausių pasaulio ekonomikos regionų, visumą. Galimybė patekti į šią rinką yra itin patraukli ne ES bendrovėms. |
| --- | --- |

3.7.2.

Europos Sąjunga turi pasauliniu mastu neprilygstančių privalumų. Nepaisydama vidinės įvairovės ir būtent dėl jos Europos Sąjunga sukūrė konfliktų sprendimo mechanizmus, valstybės pagalbos skyrimo schemas, užmezgė socialinį dialogą ir nustatė saugumo standartus, kurie kartu su kitais standartais sudaro vertybių, kuriomis vadovaujasi daugiau nei 500 mln. piliečių ir įmonių, priklausančių vienai iš galingiausių, stabiliausių ir įtakingiausių pasaulio ekonomikos regionų, visumą. Galimybė patekti į šią rinką yra itin patraukli ne ES bendrovėms.

| 3.7.3. | ES aviacijos strategija turėtų būti pagrįsta šiais standartais, o bendrose ir koordinuotose derybose reikėtų siekti, kad šiai strategijai pritartų trečiosios šalys. ES jau sudarė veikiantį ES ir JAV aviacijos susitarimą, kuriame įtvirtintos nuostatos, leidžiančios abiem susitarimo šalims toliau stiprinti sutarimą dėl šių standartų tobulinimo, bendro įgyvendinimo ir net taikymo trečiosioms šalims. Todėl išsamia ir integruota aviacijos politika reikėtų siekti pasinaudoti dabartiniais instrumentais, pavyzdžiui, ES ir JAV jungtiniu komitetu, kaip priemonėmis, kurios padėtų kitose panašiai mąstančiose viso pasaulio valstybėse didinti bendrą supratimą, kad tvari aviacija priklauso nuo pagarbos pagrindinėms vertybėms. ES ir JAV galėtų imtis lyderių vaidmens nustatant pasaulinius standartus (įskaitant SESAR ir (arba) „NextGen“). |
| --- | --- |

3.7.3.

ES aviacijos strategija turėtų būti pagrįsta šiais standartais, o bendrose ir koordinuotose derybose reikėtų siekti, kad šiai strategijai pritartų trečiosios šalys. ES jau sudarė veikiantį ES ir JAV aviacijos susitarimą, kuriame įtvirtintos nuostatos, leidžiančios abiem susitarimo šalims toliau stiprinti sutarimą dėl šių standartų tobulinimo, bendro įgyvendinimo ir net taikymo trečiosioms šalims. Todėl išsamia ir integruota aviacijos politika reikėtų siekti pasinaudoti dabartiniais instrumentais, pavyzdžiui, ES ir JAV jungtiniu komitetu, kaip priemonėmis, kurios padėtų kitose panašiai mąstančiose viso pasaulio valstybėse didinti bendrą supratimą, kad tvari aviacija priklauso nuo pagarbos pagrindinėms vertybėms. ES ir JAV galėtų imtis lyderių vaidmens nustatant pasaulinius standartus (įskaitant SESAR ir (arba) „NextGen“).

| 3.7.4. | Visų pirma išorės santykių srityje pakanka užtikrinti, kad visos valstybės narės ir visi privačiojo sektoriaus suinteresuotieji subjektai galėtų dalyvauti visuose bet kokių diskusijų etapuose; pagrindinis tikslas turėtų būti – užtikrinti konsultacijas visų pirma su konkrečius interesus regioninėse, pasaulinėse arba sektorių rinkose turinčiais suinteresuotaisiais subjektais ir jų įsitraukimą į konsultacijas, kad jie nuolat dalyvautų įgyvendinant integruotą ir išsamią aviacijos politiką. Aviacija gali padėti skatinti ekonomikos augimą tik jeigu MOVE GD visapusiškai padės kiti direktoratai, pavyzdžiui, REGIO, TRADE ir COMP generaliniai direktoratai. |
| --- | --- |

3.7.4.

Visų pirma išorės santykių srityje pakanka užtikrinti, kad visos valstybės narės ir visi privačiojo sektoriaus suinteresuotieji subjektai galėtų dalyvauti visuose bet kokių diskusijų etapuose; pagrindinis tikslas turėtų būti – užtikrinti konsultacijas visų pirma su konkrečius interesus regioninėse, pasaulinėse arba sektorių rinkose turinčiais suinteresuotaisiais subjektais ir jų įsitraukimą į konsultacijas, kad jie nuolat dalyvautų įgyvendinant integruotą ir išsamią aviacijos politiką. Aviacija gali padėti skatinti ekonomikos augimą tik jeigu MOVE GD visapusiškai padės kiti direktoratai, pavyzdžiui, REGIO, TRADE ir COMP generaliniai direktoratai.

| 3.7.5. | Neabejotina, kad globalizuotos ekonomikos sąlygomis reikėtų atidžiai peržiūrėti ir iš naujo apsvarstyti nuosavybės ir kontrolės nuostatas. Į ateitį orientuotoje ES aviacijos strategijoje reikėtų apsvarstyti galimybę kodifikuoti Europos Sąjungos sąžiningos konkurencijos principus, kurie darytų didesnę įtaką ne ES vežėjams sutinkant laikytis tokių standartų ir padėtų užtikrinti sąžiningą konkurenciją liberalizuotoje rinkoje. Siekdamas didesnio supratimo, EESRK rekomenduoja Komisijai apsvarstyti įvairias galimybes atskirai pakeisti galiojančius nuosavybės ir kontrolės reikalavimus. Pasiūlymai turėtų būti pagrįsti tolesniais moksliniais tyrimais ir analize. |
| --- | --- |

3.7.5.

Neabejotina, kad globalizuotos ekonomikos sąlygomis reikėtų atidžiai peržiūrėti ir iš naujo apsvarstyti nuosavybės ir kontrolės nuostatas. Į ateitį orientuotoje ES aviacijos strategijoje reikėtų apsvarstyti galimybę kodifikuoti Europos Sąjungos sąžiningos konkurencijos principus, kurie darytų didesnę įtaką ne ES vežėjams sutinkant laikytis tokių standartų ir padėtų užtikrinti sąžiningą konkurenciją liberalizuotoje rinkoje. Siekdamas didesnio supratimo, EESRK rekomenduoja Komisijai apsvarstyti įvairias galimybes atskirai pakeisti galiojančius nuosavybės ir kontrolės reikalavimus. Pasiūlymai turėtų būti pagrįsti tolesniais moksliniais tyrimais ir analize.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 17 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  OL C 230, 2015 7 14, p. 17.

1

(2)  OL C 198, 2013 7 10, p. 9.

2

(3)  OL C 376, 2011 12 22, p. 38.

3

(4)  OL C 181, 2012 6 21, p. 173.

4

(5)  OL C 451, 2014 12 16, p. 123.

5

(6)  OL C 230, 2015 7 14, p. 17.

6

(7)  EESRK nuomonė TEN/565 „Socialinis dempingas civilinės aviacijos sektoriuje“, Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 110.

7

(8)  OL C 100, 2009 4 30, p. 39.

8

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/176 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/176

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu vidaus rinkoje. Socialinis dempingas ir kabotažas“

(tiriamoji nuomonė pirmininkaujančio Liuksemburgo prašymu)

(2016/C 013/26)

| Pranešėjai: | Stefan BACK ir Raymond HENCKS |
| --- | --- |

Pranešėjai:

Stefan BACK ir Raymond HENCKS

ES Tarybai pirmininkausiantis Liuksemburgas, vadovaudamasis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2015 m. liepos 6 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu vidaus rinkoje. Socialinis dempingas ir kabotažas

(tiriamoji nuomonė).

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2015 m. rugpjūčio 31 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (rugsėjo 17 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 170 narių balsavus už, 3 – prieš ir 5 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pakartoja, kad remia J. C. Junckerio Komisijos tikslą kovoti su socialiniu dempingu, kaip nurodė savo 2015 m. nuomonėje dėl bendros Europos transporto erdvės kūrimo plano ir savo raginime Komisijai pasiūlyti prevencinių priemonių (1). |
| --- | --- |

1.1.

EESRK pakartoja, kad remia J. C. Junckerio Komisijos tikslą kovoti su socialiniu dempingu, kaip nurodė savo 2015 m. nuomonėje dėl bendros Europos transporto erdvės kūrimo plano ir savo raginime Komisijai pasiūlyti prevencinių priemonių (1).

| 1.2. | EESRK su pasitenkinimu pažymi, kad Tarybai pirmininkaujantis Liuksemburgas pritaria Komisijos iniciatyvoms, kuriomis siekiama kovoti su visų rūšių socialiniu dempingu, pavyzdžiui, susijusiu su nedeklaruojamu darbu (2). |
| --- | --- |

1.2.

EESRK su pasitenkinimu pažymi, kad Tarybai pirmininkaujantis Liuksemburgas pritaria Komisijos iniciatyvoms, kuriomis siekiama kovoti su visų rūšių socialiniu dempingu, pavyzdžiui, susijusiu su nedeklaruojamu darbu (2).

| 1.3. | EESRK apgailestauja, kad nors socialinio dempingo sąvoka plačiai vartojama, ji neapibrėžta. Šioje nuomonėje EESRK socialinio dempingo praktika laiko veiklą, kuria, siekiant įgyti konkurencinį pranašumą, apeinami arba pažeidžiami socialinio pobūdžio arba patekimo į rinką reglamentai („pašto dėžutės“ tipo įmonės). Šioje nuomonėje nagrinėjami su tokiais veiksmais susijusių problemų sprendimo būdai. |
| --- | --- |

1.3.

EESRK apgailestauja, kad nors socialinio dempingo sąvoka plačiai vartojama, ji neapibrėžta. Šioje nuomonėje EESRK socialinio dempingo praktika laiko veiklą, kuria, siekiant įgyti konkurencinį pranašumą, apeinami arba pažeidžiami socialinio pobūdžio arba patekimo į rinką reglamentai („pašto dėžutės“ tipo įmonės). Šioje nuomonėje nagrinėjami su tokiais veiksmais susijusių problemų sprendimo būdai.

| 1.4. | EESRK pritaria Komisijos planams:






  — | supaprastinti ir išaiškinti ES taisykles, reglamentuojančias galimybę užsiimti profesine vežimo kelių transportu veikla ir patekimą į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką, ypač susijusias su kabotažu, siekiant palengvinti jų įgyvendinimą; |
| --- | --- | --- |

1.4.

EESRK pritaria Komisijos planams:

—

supaprastinti ir išaiškinti ES taisykles, reglamentuojančias galimybę užsiimti profesine vežimo kelių transportu veikla ir patekimą į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką, ypač susijusias su kabotažu, siekiant palengvinti jų įgyvendinimą;

| — | nustatyti griežtesnius įsisteigimo kriterijus, kad būtų užkirstas kelias piktnaudžiavimui „pašto dėžučių“ bendrovėmis; |
| --- | --- |

—

nustatyti griežtesnius įsisteigimo kriterijus, kad būtų užkirstas kelias piktnaudžiavimui „pašto dėžučių“ bendrovėmis;

| — | dėl darbo jėgos judumo teisės aktų rinkinio, kuriuo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvam darbuotojų judėjimui ir pagerinti valstybių narių gebėjimą kovoti su socialiniu dempingu, sukčiavimu ir piktnaudžiavimu komandiruojant darbuotojus ir pasinaudojant galimybėmis gauti socialines išmokas. |
| --- | --- |

—

dėl darbo jėgos judumo teisės aktų rinkinio, kuriuo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvam darbuotojų judėjimui ir pagerinti valstybių narių gebėjimą kovoti su socialiniu dempingu, sukčiavimu ir piktnaudžiavimu komandiruojant darbuotojus ir pasinaudojant galimybėmis gauti socialines išmokas.

| 1.5. | EESRK pakartoja palaikantis Komisijos pasiūlymą dėl Europos platformos, skirtos bendradarbiavimui nedeklaruojamo darbo prevencijos ir atgrasymo nuo jo srityje gerinti, ir prašo Tarybos ir Europos Parlamento nedelsiant priimti šį pasiūlymą (3). |
| --- | --- |

1.5.

EESRK pakartoja palaikantis Komisijos pasiūlymą dėl Europos platformos, skirtos bendradarbiavimui nedeklaruojamo darbo prevencijos ir atgrasymo nuo jo srityje gerinti, ir prašo Tarybos ir Europos Parlamento nedelsiant priimti šį pasiūlymą (3).

| 1.6. | EESRK mano, kad reikia nedelsiant imtis ES lygmens veiksmų, kad būtų išvengta kelių transporto vidaus rinkos susiskaidymo, kuris galėtų atsirasti, jei bus taikomos vienašalės nacionalinės priemonės, kuriomis siekiama kovoti su socialiniu dempingu. Sėkmingi ES veiksmai gali sukurti palankias sąlygas tolesniam rinkos atvėrimui (4). |
| --- | --- |

1.6.

EESRK mano, kad reikia nedelsiant imtis ES lygmens veiksmų, kad būtų išvengta kelių transporto vidaus rinkos susiskaidymo, kuris galėtų atsirasti, jei bus taikomos vienašalės nacionalinės priemonės, kuriomis siekiama kovoti su socialiniu dempingu. Sėkmingi ES veiksmai gali sukurti palankias sąlygas tolesniam rinkos atvėrimui (4).

| 1.7. | EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares, kurios yra iš esmės atsakingos už kelių transporto ir socialinių teisės aktų vykdymo užtikrinimą, pirmiausia atsižvelgti į šiuos aspektus:






  — | užtikrinti visapusišką ES valstybių narių darbo ir kelių priežiūros institucijų bendradarbiavimą; |
| --- | --- | --- |

1.7.

EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares, kurios yra iš esmės atsakingos už kelių transporto ir socialinių teisės aktų vykdymo užtikrinimą, pirmiausia atsižvelgti į šiuos aspektus:

—

užtikrinti visapusišką ES valstybių narių darbo ir kelių priežiūros institucijų bendradarbiavimą;

| — | į nacionalinius elektroninius kelių transporto įmonių registrus įtrauktų duomenų konsolidavimą (žr. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1071/2009 (5) 16 straipsnį) su profesionalių vairuotojų socialine ir darbo informacija, siekiant gerinti vykdymo užtikrinimą tarpvalstybiniu lygmeniu ir kovoti su piktnaudžiavimu ar sukčiavimu; |
| --- | --- |

—

į nacionalinius elektroninius kelių transporto įmonių registrus įtrauktų duomenų konsolidavimą (žr. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1071/2009 (5) 16 straipsnį) su profesionalių vairuotojų socialine ir darbo informacija, siekiant gerinti vykdymo užtikrinimą tarpvalstybiniu lygmeniu ir kovoti su piktnaudžiavimu ar sukčiavimu;

| — | kuo skubiau įgyvendinti nacionalinių registrų sujungimą sukuriant Europos kelių transporto įmonių registrą (šie registrai turėjo būti sujungti dar 2012 m. gruodžio mėn.), siekiant gerinti vykdymo užtikrinimą tarpvalstybiniu lygmeniu ir valstybių narių bendradarbiavimą; šiuo atžvilgiu būtų galima apsvarstyti galimybę pasinaudoti Vidaus rinkos informacine sistema (IMI) (6); |
| --- | --- |

—

kuo skubiau įgyvendinti nacionalinių registrų sujungimą sukuriant Europos kelių transporto įmonių registrą (šie registrai turėjo būti sujungti dar 2012 m. gruodžio mėn.), siekiant gerinti vykdymo užtikrinimą tarpvalstybiniu lygmeniu ir valstybių narių bendradarbiavimą; šiuo atžvilgiu būtų galima apsvarstyti galimybę pasinaudoti Vidaus rinkos informacine sistema (IMI) (6);

| — | kelių transporto sektoriuje visapusiškai užtikrinti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 593/2008 (7) (reglamentas „Roma I“), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 96/71/EB (8) dėl darbuotojų komandiravimo ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/67/ES (9) dėl darbuotojų komandiravimo direktyvos vykdymo užtikrinimo nustatytus privalomus minimalius dydžius. EESRK atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą apsvarstyti Direktyvą 96/71/EB ir 2014/67/ES, siekiant išsiaiškinti, ar reikalingos gairės ar kitos priemonės, kad būtų palengvintas veiksmingas ir teisiškai apibrėžtas jų įgyvendinimas kelių transporto sektoriuje. |
| --- | --- |

—

kelių transporto sektoriuje visapusiškai užtikrinti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 593/2008 (7) (reglamentas „Roma I“), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 96/71/EB (8) dėl darbuotojų komandiravimo ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/67/ES (9) dėl darbuotojų komandiravimo direktyvos vykdymo užtikrinimo nustatytus privalomus minimalius dydžius. EESRK atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą apsvarstyti Direktyvą 96/71/EB ir 2014/67/ES, siekiant išsiaiškinti, ar reikalingos gairės ar kitos priemonės, kad būtų palengvintas veiksmingas ir teisiškai apibrėžtas jų įgyvendinimas kelių transporto sektoriuje.

| 1.8. | EESRK pabrėžia, kad griežtesnė atitikties kontrolė nereiškia, kad bus taikomi neproporcingi reikalavimai, trukdantys užtikrinti įprastą Europos transporto įmonių tarpusavio konkurenciją ir baigti kurti kelių transporto vidaus rinką. |
| --- | --- |

1.8.

EESRK pabrėžia, kad griežtesnė atitikties kontrolė nereiškia, kad bus taikomi neproporcingi reikalavimai, trukdantys užtikrinti įprastą Europos transporto įmonių tarpusavio konkurenciją ir baigti kurti kelių transporto vidaus rinką.

| 1.9. | EESRK taip pat nurodo, kad teikdama pasiūlymus supaprastinti patekimo į rinką nuostatas, įskaitant kabotažą, Komisija galėtų, atsižvelgdama į transporto sektoriaus specifiką, apsvarstyti galimybę suderinti krovinių vežimo keliais taisykles ir apskritai laikinam paslaugų teikimui taikomas taisykles. Patekimo į rinką taisyklių supaprastinimas suteiktų pagrindą nuoseklesniam teisės aktų vykdymo užtikrinimui ir taisyklių laikymosi kultūros diegimui ir tai ribotų socialinio dempingo galimybes. Siekiant išvengti socialinio dempingo, supaprastinimas turėtų glaudžiai sietis su griežtu sutartų priemonių vykdymo užtikrinimu. |
| --- | --- |

1.9.

EESRK taip pat nurodo, kad teikdama pasiūlymus supaprastinti patekimo į rinką nuostatas, įskaitant kabotažą, Komisija galėtų, atsižvelgdama į transporto sektoriaus specifiką, apsvarstyti galimybę suderinti krovinių vežimo keliais taisykles ir apskritai laikinam paslaugų teikimui taikomas taisykles. Patekimo į rinką taisyklių supaprastinimas suteiktų pagrindą nuoseklesniam teisės aktų vykdymo užtikrinimui ir taisyklių laikymosi kultūros diegimui ir tai ribotų socialinio dempingo galimybes. Siekiant išvengti socialinio dempingo, supaprastinimas turėtų glaudžiai sietis su griežtu sutartų priemonių vykdymo užtikrinimu.

| 1.10. | EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti keistis informacija ir geriausia praktika susijusiomis su veiksmingu kovos su piktnaudžiavimu ir socialiniu dempingu vykdymo užtikrinimu. Šiuo tikslu bus surengta ES aukšto lygio konferencija, kurioje bus pristatoma geriausia praktika ir ja dalijamasi. |
| --- | --- |

1.10.

EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti keistis informacija ir geriausia praktika susijusiomis su veiksmingu kovos su piktnaudžiavimu ir socialiniu dempingu vykdymo užtikrinimu. Šiuo tikslu bus surengta ES aukšto lygio konferencija, kurioje bus pristatoma geriausia praktika ir ja dalijamasi.

| 1.11. | EESRK prašo Komisijos raginti valstybes nares dalyvauti projektuose, skirtuose remti ir skatinti reikalavimų besilaikančias įmones naudojantis veiksmingomis ir veikiančiomis rizikos vertinimo sistemomis. |
| --- | --- |

1.11.

EESRK prašo Komisijos raginti valstybes nares dalyvauti projektuose, skirtuose remti ir skatinti reikalavimų besilaikančias įmones naudojantis veiksmingomis ir veikiančiomis rizikos vertinimo sistemomis.

2.   Dabartinė sektoriaus ir rinkos padėtis

| 2.1. | Krovinių vežimo keliais sektorius yra Europos ekonomikos variklis. Keliais pervežama 73 proc. sausumos transportu vežamų krovinių. Krovinių vežimas sudaro beveik 2 proc. Europos BVP. Tarptautiniam vežimui tenkanti dalis 2004–2012 m. šiek tiek padidėjo nuo 30 proc. iki 33 proc. Kabotažo operacijų skaičius išaugo 50 proc., tačiau jų užimama rinkos dalis vis dar yra nedidelė (tik 5 proc.). 2005–2012 m. šalies viduje krovinių vežimo operacijų skaičius sumažėjo 9,1 proc., o vežimas į kitas šalis buvo greičiausiai auganti krovinių vežimo kelių transportu rinkos dalis – 2004–2012 m. ji padidėjo daugiau kaip 80 proc (10). |
| --- | --- |

2.1.

Krovinių vežimo keliais sektorius yra Europos ekonomikos variklis. Keliais pervežama 73 proc. sausumos transportu vežamų krovinių. Krovinių vežimas sudaro beveik 2 proc. Europos BVP. Tarptautiniam vežimui tenkanti dalis 2004–2012 m. šiek tiek padidėjo nuo 30 proc. iki 33 proc. Kabotažo operacijų skaičius išaugo 50 proc., tačiau jų užimama rinkos dalis vis dar yra nedidelė (tik 5 proc.). 2005–2012 m. šalies viduje krovinių vežimo operacijų skaičius sumažėjo 9,1 proc., o vežimas į kitas šalis buvo greičiausiai auganti krovinių vežimo kelių transportu rinkos dalis – 2004–2012 m. ji padidėjo daugiau kaip 80 proc (10).

| 2.2. | Vien 2013 m. kabotažo operacijų skaičius padidėjo 20 proc. Vakarų Europoje atliekama didžiausia procentinė kabotažo operacijų dalis. 86 proc. viso kabotažo vykdoma Vokietijoje, Prancūzijoje, Italijoje, Jungtinėje Karalystėje, Belgijoje ir Švedijoje (11). Pagal Europos Komisijos užsakymu atliktą tyrimą (12) krovinių vežimą šalies viduje dažniausiai vykdo toje valstybėje narėje įsisteigę nacionaliniai vežėjai. |
| --- | --- |

2.2.

Vien 2013 m. kabotažo operacijų skaičius padidėjo 20 proc. Vakarų Europoje atliekama didžiausia procentinė kabotažo operacijų dalis. 86 proc. viso kabotažo vykdoma Vokietijoje, Prancūzijoje, Italijoje, Jungtinėje Karalystėje, Belgijoje ir Švedijoje (11). Pagal Europos Komisijos užsakymu atliktą tyrimą (12) krovinių vežimą šalies viduje dažniausiai vykdo toje valstybėje narėje įsisteigę nacionaliniai vežėjai.

| 2.3. | 2014 m. paskelbtoje Europos Komisijos ataskaitoje dėl rinkos padėties teigiama, kad apskritai darbo užmokesčio, darbo sąnaudų absoliučia išraiška ir kitų atlyginimo elementų skirtumai visoje ES mažėja (13). Teigiama, kad tebesitęsiantys skirtumai atitinka bendrus ES-12 (ES-13) ir ES-15 darbo užmokesčio skirtumus (ES-15 – valstybės, įstojusios į ES iki 2004 m., ir ES-12 arba ES-13 – valstybės, įstojusios į ES 2004 m. ir vėliau). |
| --- | --- |

2.3.

2014 m. paskelbtoje Europos Komisijos ataskaitoje dėl rinkos padėties teigiama, kad apskritai darbo užmokesčio, darbo sąnaudų absoliučia išraiška ir kitų atlyginimo elementų skirtumai visoje ES mažėja (13). Teigiama, kad tebesitęsiantys skirtumai atitinka bendrus ES-12 (ES-13) ir ES-15 darbo užmokesčio skirtumus (ES-15 – valstybės, įstojusios į ES iki 2004 m., ir ES-12 arba ES-13 – valstybės, įstojusios į ES 2004 m. ir vėliau).

| 2.4. | Šie skirtumai turi būti vertinami atsižvelgiant į specifines krovinių vežimo keliais sektoriaus aplinkybes – šiam sektoriui būdingas didelis darbo jėgos judumas ir intensyvi tarpvalstybinė veikla. Nors skirtingas darbo užmokestis visoje vidaus rinkoje yra neišvengiamas, tačiau kai jis mokamas apeinant įstatymus arba juos pažeidžiant, gali turėti poveikio konkurencijos sąlygoms šiame sektoriuje bei vairuotojų padėčiai, kaip nurodyta tolesnėje dalyje (14). |
| --- | --- |

2.4.

Šie skirtumai turi būti vertinami atsižvelgiant į specifines krovinių vežimo keliais sektoriaus aplinkybes – šiam sektoriui būdingas didelis darbo jėgos judumas ir intensyvi tarpvalstybinė veikla. Nors skirtingas darbo užmokestis visoje vidaus rinkoje yra neišvengiamas, tačiau kai jis mokamas apeinant įstatymus arba juos pažeidžiant, gali turėti poveikio konkurencijos sąlygoms šiame sektoriuje bei vairuotojų padėčiai, kaip nurodyta tolesnėje dalyje (14).

| 2.5. | Pripažįstama, kad krovinių vežimo kelių transportu sektorius susiduria su nemažai kitų uždavinių. Šiam sektoriui ne tik trūksta patyrusių vairuotojų, jis taip pat išlieka nepatraukliu jaunimui ir moterims, daugiausia dėl prastų darbo sąlygų, nedidelio darbo užmokesčio, karjeros perspektyvų trūkumo ir prastų darbo bei asmeninio gyvenimo suderinimo galimybių (15). Nors šioje nuomonėje daugiausia dėmesio skiriama būtinumui spręsti socialinio dempingo šiame sektoriuje klausimą, pripažįstama, kad socialinį dempingą taip pat gali padėti mažinti pirmiau minėtų problemų sprendimas. |
| --- | --- |

2.5.

Pripažįstama, kad krovinių vežimo kelių transportu sektorius susiduria su nemažai kitų uždavinių. Šiam sektoriui ne tik trūksta patyrusių vairuotojų, jis taip pat išlieka nepatraukliu jaunimui ir moterims, daugiausia dėl prastų darbo sąlygų, nedidelio darbo užmokesčio, karjeros perspektyvų trūkumo ir prastų darbo bei asmeninio gyvenimo suderinimo galimybių (15). Nors šioje nuomonėje daugiausia dėmesio skiriama būtinumui spręsti socialinio dempingo šiame sektoriuje klausimą, pripažįstama, kad socialinį dempingą taip pat gali padėti mažinti pirmiau minėtų problemų sprendimas.

3.   Krovinių vežimo kelių transportu sektoriuje taikomos ES taisyklės

| 3.1. | Toliau nurodyti ES teisės aktai ir teismo praktika yra ypač susiję su šia nuomone.






  a. | Galimybė vykdyti profesinę veiklą ir patekimas į rinką:






  — | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1071/2009 (16), nustatantis bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

Toliau nurodyti ES teisės aktai ir teismo praktika yra ypač susiję su šia nuomone.

a.

Galimybė vykdyti profesinę veiklą ir patekimas į rinką:

—

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1071/2009 (16), nustatantis bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles;

| — | Reglamentas (EB) Nr. 1072/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisyklių. |
| --- | --- |

—

Reglamentas (EB) Nr. 1072/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisyklių.

| b. | Kelių transporto srities socialiniai teisės aktai:






  — | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/15/EB (17) dėl asmenų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, darbo laiko organizavimo; |
| --- | --- | --- |

b.

Kelių transporto srities socialiniai teisės aktai:

—

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/15/EB (17) dėl asmenų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, darbo laiko organizavimo;

| — | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 (18) dėl vairavimo trukmės, pertraukų ir poilsio laikotarpių kelių transporto sektoriuje; |
| --- | --- |

—

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 (18) dėl vairavimo trukmės, pertraukų ir poilsio laikotarpių kelių transporto sektoriuje;

| c. | Kiti susiję ES teisės aktai (socialiniai ir pan.), taikomi visiems pramonės sektoriams:






  — | Reglamentas (EB) Nr. 593/2008 (reglamentas „Roma I“) dėl sutartinėms prievolėms taikytinos teisės; |
| --- | --- | --- |

c.

Kiti susiję ES teisės aktai (socialiniai ir pan.), taikomi visiems pramonės sektoriams:

—

Reglamentas (EB) Nr. 593/2008 (reglamentas „Roma I“) dėl sutartinėms prievolėms taikytinos teisės;

| — | Europos Teisingumo Teismo sprendimai dėl Koelzsch bylos (2011 m. kovo 15 d.) ir Voogsgeerd bylos (2011 m. gruodžio 15 d.), kuriais paaiškintas reglamento „Roma I“ taikymas atsižvelgiant į konkrečias kelių transporto sektoriaus aplinkybes; |
| --- | --- |

—

Europos Teisingumo Teismo sprendimai dėl Koelzsch bylos (2011 m. kovo 15 d.) ir Voogsgeerd bylos (2011 m. gruodžio 15 d.), kuriais paaiškintas reglamento „Roma I“ taikymas atsižvelgiant į konkrečias kelių transporto sektoriaus aplinkybes;

| — | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 883/2004 (19) ir jo Įgyvendinimo reglamentas (EB) Nr. 987/2009 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo; |
| --- | --- |

—

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 883/2004 (19) ir jo Įgyvendinimo reglamentas (EB) Nr. 987/2009 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo;

| — | Direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje; |
| --- | --- |

—

Direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje;

| — | Direktyva 2014/67/ES dėl Darbuotojų komandiravimo direktyvos vykdymo užtikrinimo paslaugų teikimo sistemoje. |
| --- | --- |

—

Direktyva 2014/67/ES dėl Darbuotojų komandiravimo direktyvos vykdymo užtikrinimo paslaugų teikimo sistemoje.

| 3.2. | Darbuotojų komandiravimo direktyva ir jos vykdymo užtikrinimo direktyva taikomos, jei laikomasi visų Darbuotojų komandiravimo direktyvoje nustatytų sąlygų. Taigi, direktyvos taikomos tik laikino komandiravimo už valstybės, kurioje vairuotojas paprastai dirba, ribų atvejais. Taikant Darbuotojų komandiravimo direktyvą užtikrinama, kad minimalus darbo užmokestis ir tam tikros kitos socialinės nuostatos būtų tokie patys, kaip valstybėje narėje, kurioje darbas yra atliekamas. Priešingu atveju taikytina teisė nustatoma sutartyje ir reglamente „Roma I“ dėl sutartims taikytinos teisės (Reglamentas (EB) Nr. 593/2008). Reglamente „Roma I“ pirmenybė teikiama privalomoms įdarbinimo taisyklėms, taikomoms šalyje, kurioje arba iš kurios darbas paprastai vykdomas, neatsižvelgiant į pagrindinę darbuotojo buvimo vietą arba darbo sutartyje nurodytą teisės aktą. Daroma nuoroda į 3.1 punkte nurodytus ETT sprendimus. |
| --- | --- |

3.2.

Darbuotojų komandiravimo direktyva ir jos vykdymo užtikrinimo direktyva taikomos, jei laikomasi visų Darbuotojų komandiravimo direktyvoje nustatytų sąlygų. Taigi, direktyvos taikomos tik laikino komandiravimo už valstybės, kurioje vairuotojas paprastai dirba, ribų atvejais. Taikant Darbuotojų komandiravimo direktyvą užtikrinama, kad minimalus darbo užmokestis ir tam tikros kitos socialinės nuostatos būtų tokie patys, kaip valstybėje narėje, kurioje darbas yra atliekamas. Priešingu atveju taikytina teisė nustatoma sutartyje ir reglamente „Roma I“ dėl sutartims taikytinos teisės (Reglamentas (EB) Nr. 593/2008). Reglamente „Roma I“ pirmenybė teikiama privalomoms įdarbinimo taisyklėms, taikomoms šalyje, kurioje arba iš kurios darbas paprastai vykdomas, neatsižvelgiant į pagrindinę darbuotojo buvimo vietą arba darbo sutartyje nurodytą teisės aktą. Daroma nuoroda į 3.1 punkte nurodytus ETT sprendimus.

| 3.3. | Tam tikrais atvejais bus sunku įrodyti, kad pagal reglamentą „Roma I“ arba Darbuotojų komandiravimo direktyvą viršesni yra ne pagrindinės buvimo vietos teisės aktai arba darbo sutartyje nurodyti teisės aktai, bet kitos teisės nuostatos. Priimdamos sprendimą dėl taikytinų teisės aktų vykdymo užtikrinimo institucijos atsižvelgs į visus susijusius aspektus, įskaitant reikalavimą įrodyti realų ryšį su pagrindine buvimo vieta, kad šie teisės aktai galėtų būti taikomi. |
| --- | --- |

3.3.

Tam tikrais atvejais bus sunku įrodyti, kad pagal reglamentą „Roma I“ arba Darbuotojų komandiravimo direktyvą viršesni yra ne pagrindinės buvimo vietos teisės aktai arba darbo sutartyje nurodyti teisės aktai, bet kitos teisės nuostatos. Priimdamos sprendimą dėl taikytinų teisės aktų vykdymo užtikrinimo institucijos atsižvelgs į visus susijusius aspektus, įskaitant reikalavimą įrodyti realų ryšį su pagrindine buvimo vieta, kad šie teisės aktai galėtų būti taikomi.

| 3.4. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo buvo taikoma skirtingai kelių transporto sektoriaus atžvilgiu. Todėl svarbu tikrinti, kaip įgyvendinama ši Direktyva ir jos įgyvendinimo Direktyva 2014/67/ES atsižvelgiant į planuojamą darbuotojų judumo dokumentų rinkinį siekiant užtikrinti nuoseklų ir veiksmingą jo vykdymo užtikrinimą. |
| --- | --- |

3.4.

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo buvo taikoma skirtingai kelių transporto sektoriaus atžvilgiu. Todėl svarbu tikrinti, kaip įgyvendinama ši Direktyva ir jos įgyvendinimo Direktyva 2014/67/ES atsižvelgiant į planuojamą darbuotojų judumo dokumentų rinkinį siekiant užtikrinti nuoseklų ir veiksmingą jo vykdymo užtikrinimą.

| 3.5. | Kaip jau minėta, visų pirma, taisyklės dėl patekimo į rinką kelių transporto sektoriuje, įskaitant kabotažą, yra neaiškios, sudėtingos ir skirtingai aiškinamos ir įgyvendinamos įvairiose valstybėse narėse. Tai sukuria teisinį netikrumą visiems susijusiems subjektams ir apsunkina atitikties patikrą. |
| --- | --- |

3.5.

Kaip jau minėta, visų pirma, taisyklės dėl patekimo į rinką kelių transporto sektoriuje, įskaitant kabotažą, yra neaiškios, sudėtingos ir skirtingai aiškinamos ir įgyvendinamos įvairiose valstybėse narėse. Tai sukuria teisinį netikrumą visiems susijusiems subjektams ir apsunkina atitikties patikrą.

| 3.6. | Pirmiau nurodytos įgyvendinimo problemos ir noras skubiai spręsti socialinio dempingo klausimą lėmė tai, kad siekdamos spręsti su darbo užmokesčiu ir socialiniais standartais susijusią problemą kelios valstybės narės priėmė nacionalinės teisės aktus. Šios priemonės jau kelia problemų geram vidaus rinkos veikimui, pavyzdžiui, dėl nacionalinio minimalaus darbo užmokesčio ir vairavimo ir poilsio laiko taisyklių (20). |
| --- | --- |

3.6.

Pirmiau nurodytos įgyvendinimo problemos ir noras skubiai spręsti socialinio dempingo klausimą lėmė tai, kad siekdamos spręsti su darbo užmokesčiu ir socialiniais standartais susijusią problemą kelios valstybės narės priėmė nacionalinės teisės aktus. Šios priemonės jau kelia problemų geram vidaus rinkos veikimui, pavyzdžiui, dėl nacionalinio minimalaus darbo užmokesčio ir vairavimo ir poilsio laiko taisyklių (20).

4.   Problema ir kas su ja susiduria

| 4.1. | Šioje tiriamojoje nuomonėje nagrinėjamas socialinis dempingas ir kabotažas krovinių vežimo kelių transportu sektoriuje. Didžiausią Vakarų Europos vežėjų veiklos sąnaudų dalį sudaro darbo jėgos sąnaudos. O didžiausias vidutines Vidurio ir Rytų Europoje įsisteigusių veiklos vykdytojų sąnaudas sudaro degalai. Kitokia sąnaudų struktūra taip pat gali pritraukti daugiau investicijų. Dėl šių priežasčių kai kurie ES-15 valstybių narių vežėjai atsiduria nepalankioje konkurencinėje padėtyje ir siekia pasinaudoti mažai apmokamu darbu. Tai kartais daro ES-15 ir ES-13 vežėjai pasinaudodami sistemomis, kuriomis apeinami arba pažeidžiami Sąjungos ar nacionalinės teisės aktai (t. y. Reglamentas (EB) Nr. 1071/2009, Direktyva 96/71/EB, „pašto dėžučių“ sistemos ir kt.). Dėl spragų teisės aktuose ir mobilaus transporto veiklos pobūdžio neteisėtą veiklą gali būti sunku nustatyti. Kaip nurodyta 4.6 punkte, darbo sąnaudos taip pat gali būti sumažintos visiškai teisėtai. Tačiau bet kuriuo atveju tai dažnai sukelia įtampą. |
| --- | --- |

4.1.

Šioje tiriamojoje nuomonėje nagrinėjamas socialinis dempingas ir kabotažas krovinių vežimo kelių transportu sektoriuje. Didžiausią Vakarų Europos vežėjų veiklos sąnaudų dalį sudaro darbo jėgos sąnaudos. O didžiausias vidutines Vidurio ir Rytų Europoje įsisteigusių veiklos vykdytojų sąnaudas sudaro degalai. Kitokia sąnaudų struktūra taip pat gali pritraukti daugiau investicijų. Dėl šių priežasčių kai kurie ES-15 valstybių narių vežėjai atsiduria nepalankioje konkurencinėje padėtyje ir siekia pasinaudoti mažai apmokamu darbu. Tai kartais daro ES-15 ir ES-13 vežėjai pasinaudodami sistemomis, kuriomis apeinami arba pažeidžiami Sąjungos ar nacionalinės teisės aktai (t. y. Reglamentas (EB) Nr. 1071/2009, Direktyva 96/71/EB, „pašto dėžučių“ sistemos ir kt.). Dėl spragų teisės aktuose ir mobilaus transporto veiklos pobūdžio neteisėtą veiklą gali būti sunku nustatyti. Kaip nurodyta 4.6 punkte, darbo sąnaudos taip pat gali būti sumažintos visiškai teisėtai. Tačiau bet kuriuo atveju tai dažnai sukelia įtampą.

| 4.2. | Šalys, kurioms socialinis dempingas turi neigiamo poveikio, visų pirma yra krovinių vežimo keliais įmonės, kurios nesinaudoja tokia praktika, ir profesionalūs vairuotojai, bent jau ES-15 valstybėse narėse. Be to, nukenčia patikimų valstybių narių subjektų įvaizdis ir jiems daromas neigiamas poveikis dėl 3.6 punkte nurodytų vienašalių priemonių. Todėl Europos Komisija ketina 2016 m. pateikti pasiūlymų socialinio dempingo problemai kelių transporto sektoriuje spręsti. Tačiau neatlikus patikimos ir išsamios krovinių vežimo keliais rinkos analizės vargu ar galima tikėtis tinkamo pasiūlymo. Nacionalinio lygmens duomenys jau įtraukti į kelių transporto įmonių nacionalinius elektroninius registrus. ES lygmens duomenys turėjo būti įtraukti į Europos kelių transporto įmonių registrą, į kurį, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1071/2009, iki 2012 m. gruodžio mėn. turėjo būti sujungti nacionaliniai elektroniniai registrai ir taip būtų buvę lengviau keistis informacija apie įmonių reputaciją. Europos kelių transporto įmonių registras dar nesukurtas. EESRK apgailestauja dėl šios aplinkybės ir mano, kad šis trūkumas turi neigiamo poveikio atitikties kontrolei. |
| --- | --- |

4.2.

Šalys, kurioms socialinis dempingas turi neigiamo poveikio, visų pirma yra krovinių vežimo keliais įmonės, kurios nesinaudoja tokia praktika, ir profesionalūs vairuotojai, bent jau ES-15 valstybėse narėse. Be to, nukenčia patikimų valstybių narių subjektų įvaizdis ir jiems daromas neigiamas poveikis dėl 3.6 punkte nurodytų vienašalių priemonių. Todėl Europos Komisija ketina 2016 m. pateikti pasiūlymų socialinio dempingo problemai kelių transporto sektoriuje spręsti. Tačiau neatlikus patikimos ir išsamios krovinių vežimo keliais rinkos analizės vargu ar galima tikėtis tinkamo pasiūlymo. Nacionalinio lygmens duomenys jau įtraukti į kelių transporto įmonių nacionalinius elektroninius registrus. ES lygmens duomenys turėjo būti įtraukti į Europos kelių transporto įmonių registrą, į kurį, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1071/2009, iki 2012 m. gruodžio mėn. turėjo būti sujungti nacionaliniai elektroniniai registrai ir taip būtų buvę lengviau keistis informacija apie įmonių reputaciją. Europos kelių transporto įmonių registras dar nesukurtas. EESRK apgailestauja dėl šios aplinkybės ir mano, kad šis trūkumas turi neigiamo poveikio atitikties kontrolei.

| 4.3. | Profesionalių vairuotojų neteisėta veikla daugiausia susijusi su:






  — | darbo užmokesčiu – jei, patenkinus teisines sąlygas, atlygis mokamas pagal vairuotojo pagrindinės buvimo vietos šalį („kilmės šalies“ principas) yra visiškai normalus ir priimtinas, pasitaiko atvejų, kai šiuo principu piktnaudžiaujama visų pirma vykdant kabotažo veiklą tokiu būdu prieštaraujant Darbuotojų komandiravimo direktyvai arba reglamentui „Roma I“. |
| --- | --- | --- |

4.3.

Profesionalių vairuotojų neteisėta veikla daugiausia susijusi su:

—

darbo užmokesčiu – jei, patenkinus teisines sąlygas, atlygis mokamas pagal vairuotojo pagrindinės buvimo vietos šalį („kilmės šalies“ principas) yra visiškai normalus ir priimtinas, pasitaiko atvejų, kai šiuo principu piktnaudžiaujama visų pirma vykdant kabotažo veiklą tokiu būdu prieštaraujant Darbuotojų komandiravimo direktyvai arba reglamentui „Roma I“.

| — | darbo sąlygomis – netinkamu vairuotojo kelionių planavimu, dėl kurio vairuojama per ilgai, atlyginimu tik už vairavimo laiką, o ne už darbo metu atliktus veiksmus, pavyzdžiui, pakrovimą ir iškrovimą; |
| --- | --- |

—

darbo sąlygomis – netinkamu vairuotojo kelionių planavimu, dėl kurio vairuojama per ilgai, atlyginimu tik už vairavimo laiką, o ne už darbo metu atliktus veiksmus, pavyzdžiui, pakrovimą ir iškrovimą;

| — | socialine apsauga – darbdavys nemoka socialinio draudimo įmokų, o tai turi labai didelį poveikį vairuotojų ir jų šeimų teisėms ir išmokoms; |
| --- | --- |

—

socialine apsauga – darbdavys nemoka socialinio draudimo įmokų, o tai turi labai didelį poveikį vairuotojų ir jų šeimų teisėms ir išmokoms;

| — | sveikatos priežiūra – vairuotojas privalo mokėti įmonei už sveikatos draudimą ir (arba) medicininę priežiūrą ir pan. |
| --- | --- |

—

sveikatos priežiūra – vairuotojas privalo mokėti įmonei už sveikatos draudimą ir (arba) medicininę priežiūrą ir pan.

| 4.4. | Naudodamosi tarpvalstybiniu ir labai mobiliu sektoriaus pobūdžiu daug įmonių yra sukūrusios sudėtingas ir neaiškias įdarbinimo sistemas, pagal kurias naudojamasi agentūromis, personalo paieškos įmonėmis arba fiktyviomis bendrovėmis („pašto dėžutės“ tipo sistemos), įsteigtomis valstybėse narėse, pasižyminčiose žemu darbuotojų apsaugos lygiu ir žemais darbo bei socialiniais standartais. Atsižvelgiant į aplinkybes tokia tvarka gali būti abejotina arba neteisėta, ypač tais atvejais, kai darbo sutartis fiktyviai susiejama su šalimi, kurioje mokamas mažas darbo užmokestis ir taikomi žemi socialiniai standartai. |
| --- | --- |

4.4.

Naudodamosi tarpvalstybiniu ir labai mobiliu sektoriaus pobūdžiu daug įmonių yra sukūrusios sudėtingas ir neaiškias įdarbinimo sistemas, pagal kurias naudojamasi agentūromis, personalo paieškos įmonėmis arba fiktyviomis bendrovėmis („pašto dėžutės“ tipo sistemos), įsteigtomis valstybėse narėse, pasižyminčiose žemu darbuotojų apsaugos lygiu ir žemais darbo bei socialiniais standartais. Atsižvelgiant į aplinkybes tokia tvarka gali būti abejotina arba neteisėta, ypač tais atvejais, kai darbo sutartis fiktyviai susiejama su šalimi, kurioje mokamas mažas darbo užmokestis ir taikomi žemi socialiniai standartai.

| 4.5. | Dėl sudėtingų įdarbinimo sistemų kelių transporto sektoriuje sunkiau atsekti įmonę ir pripažinti ją atsakinga, pavyzdžiui, pretenzijų dėl nesumokėtų atlyginimų ar socialinės apsaugos įmokų atveju. Atvirkščiai, dėl šios abejotinos įdarbinimo praktikos šalyje negyvenantiems vairuotojams, ypač vairuotojams iš trečiųjų šalių, daug sunkiau suprasti ir administruoti savo teises ir išmokas bei jomis naudotis. |
| --- | --- |

4.5.

Dėl sudėtingų įdarbinimo sistemų kelių transporto sektoriuje sunkiau atsekti įmonę ir pripažinti ją atsakinga, pavyzdžiui, pretenzijų dėl nesumokėtų atlyginimų ar socialinės apsaugos įmokų atveju. Atvirkščiai, dėl šios abejotinos įdarbinimo praktikos šalyje negyvenantiems vairuotojams, ypač vairuotojams iš trečiųjų šalių, daug sunkiau suprasti ir administruoti savo teises ir išmokas bei jomis naudotis.

| 4.6. | Praktikos, kuria gali būti pažeidžiami įstatymai, pavyzdžiai:






  — | Veiklos vykdymas per „pašto dėžutės“ tipo įmones uždraustas nuo 2011 m., kai buvo priimtas ir įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1071/2009, kuriame nustatyta, kad teisė įsteigti įmonę kitoje valstybėje narėje suteikiama ir taikoma tik tuo atveju, jei bendrovė turi „faktinę ir nuolatinę buveinę“. |
| --- | --- | --- |

4.6.

Praktikos, kuria gali būti pažeidžiami įstatymai, pavyzdžiai:

—

Veiklos vykdymas per „pašto dėžutės“ tipo įmones uždraustas nuo 2011 m., kai buvo priimtas ir įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1071/2009, kuriame nustatyta, kad teisė įsteigti įmonę kitoje valstybėje narėje suteikiama ir taikoma tik tuo atveju, jei bendrovė turi „faktinę ir nuolatinę buveinę“.

| — | Pagrindinės buvimo vietos šalies darbo užmokesčio mokėjimas ir šios šalies sąlygų taikymas, o ne privalomų šalies, kurioje arba iš kurios vairuotojas įprastai atlieka veiklą, taisyklių taikymas – kai pažeidžiama Darbuotojų komandiravimo direktyva ir reglamentas „Roma I“ (Europos Teisingumo Teismo sprendimas Koelzsch byloje), kaip paaiškinta 3 skirsnyje. |
| --- | --- |

—

Pagrindinės buvimo vietos šalies darbo užmokesčio mokėjimas ir šios šalies sąlygų taikymas, o ne privalomų šalies, kurioje arba iš kurios vairuotojas įprastai atlieka veiklą, taisyklių taikymas – kai pažeidžiama Darbuotojų komandiravimo direktyva ir reglamentas „Roma I“ (Europos Teisingumo Teismo sprendimas Koelzsch byloje), kaip paaiškinta 3 skirsnyje.

| — | Atlygis už nuvažiuotus kilometrus pažeidžia Reglamentą (EB) Nr. 561/2006, pagal kurį tokios išmokos draudžiamos, nes dėl jų kyla pavojus eismo saugumui. |
| --- | --- |

—

Atlygis už nuvažiuotus kilometrus pažeidžia Reglamentą (EB) Nr. 561/2006, pagal kurį tokios išmokos draudžiamos, nes dėl jų kyla pavojus eismo saugumui.

| — | Gyvenimas kelis mėnesius sunkvežimyje ir šalia jo, be galimybių arba turint ribotas galimybes pasinaudoti sanitarinėmis patalpomis, gauti karšto maisto ir pan. pažeidžia Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 31 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „kiekvienas darbuotojas turi teisę į saugias, jo sveikatą ir orumą atitinkančias darbo sąlygas“. |
| --- | --- |

—

Gyvenimas kelis mėnesius sunkvežimyje ir šalia jo, be galimybių arba turint ribotas galimybes pasinaudoti sanitarinėmis patalpomis, gauti karšto maisto ir pan. pažeidžia Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 31 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „kiekvienas darbuotojas turi teisę į saugias, jo sveikatą ir orumą atitinkančias darbo sąlygas“.

Aišku, kad bus atvejų, kai sąnaudas bus galima sumažinti visiškai teisėtai, pavyzdžiui, įsteigiant patronuojamąją įmonę ar naudojantis nepriklausomos personalo paieškos įmonės paslaugomis.

| 4.7. | Kabotažas apibrėžiamas kaip krovinių vidaus vežimas, kurį priimančiojoje valstybėje narėje laikinai vykdo šalyje negyvenantys vežėjai. Sąvoka „laikinai“ Reglamente (EB) Nr. 1072/2009 apibrėžta kaip 3 kabotažo operacijos per ne ilgesnį kaip 7 dienų laikotarpį po tarptautinės kelionės į priimančiąją valstybę. Kabotažo vykdymą ir kontrolę užtikrinti sunku dėl to, kad remiantis patekimo į rinką reglamentu sudėtinga atlikti vykdymo užtikrinimą. Juo draudžiama vykdymą užtikrinantiems pareigūnams paprašyti pateikti papildomus dokumentus, kad būtų galima patikrinti, ar laikomasi kabotažo taisyklių. Be to, kalbant apie tam tikrus klausimus, šios taisyklės nėra aiškios ir skirtingose valstybėse narėse suprantamos nevienodai. Pavyzdžiui, taip yra kelionės apibrėžties atveju. Todėl tiek keliuose, tiek įmonių patalpose kontrolė vykdoma retai. |
| --- | --- |

4.7.

Kabotažas apibrėžiamas kaip krovinių vidaus vežimas, kurį priimančiojoje valstybėje narėje laikinai vykdo šalyje negyvenantys vežėjai. Sąvoka „laikinai“ Reglamente (EB) Nr. 1072/2009 apibrėžta kaip 3 kabotažo operacijos per ne ilgesnį kaip 7 dienų laikotarpį po tarptautinės kelionės į priimančiąją valstybę. Kabotažo vykdymą ir kontrolę užtikrinti sunku dėl to, kad remiantis patekimo į rinką reglamentu sudėtinga atlikti vykdymo užtikrinimą. Juo draudžiama vykdymą užtikrinantiems pareigūnams paprašyti pateikti papildomus dokumentus, kad būtų galima patikrinti, ar laikomasi kabotažo taisyklių. Be to, kalbant apie tam tikrus klausimus, šios taisyklės nėra aiškios ir skirtingose valstybėse narėse suprantamos nevienodai. Pavyzdžiui, taip yra kelionės apibrėžties atveju. Todėl tiek keliuose, tiek įmonių patalpose kontrolė vykdoma retai.

| 4.8. | EESRK mano, kad kitokia sąnaudų struktūra ES-13 valstybėse narėse pritrauks įmones. Vidaus rinkos požiūriu tai nėra problema. Vis dėlto reikia pabrėžti, kad jei veiklą, kuri tariamai vykdoma ES-13 valstybėse narėse, iš tiesų vykdo „pašto dėžučių“ tipo įmonės, kurios ES-13 valstybėse narėse realia veikla neužsiima, kyla socialinio dempingo pavojus. Sužinoję apie Europos Komisijos planus liberalizuoti kabotažui taikomas taisykles, 2013 m. Europos kelių transporto sektoriaus socialiniai partneriai – Europos transporto darbuotojų federacija (ETF) ir Tarptautinė kelių transporto sąjunga (IRU) – nurodė, kad rinka dar nėra pasirengusi visiškam krovinių vidaus vežimo atvėrimui konkurencijai, būtent dėl socialinių ir fiskalinių skirtumų visoje ES (21). IRU ir ETF ragino nekeisti taisyklių, bet verčiau veiksmingiau užtikrinti jų vykdymą. |
| --- | --- |

4.8.

EESRK mano, kad kitokia sąnaudų struktūra ES-13 valstybėse narėse pritrauks įmones. Vidaus rinkos požiūriu tai nėra problema. Vis dėlto reikia pabrėžti, kad jei veiklą, kuri tariamai vykdoma ES-13 valstybėse narėse, iš tiesų vykdo „pašto dėžučių“ tipo įmonės, kurios ES-13 valstybėse narėse realia veikla neužsiima, kyla socialinio dempingo pavojus. Sužinoję apie Europos Komisijos planus liberalizuoti kabotažui taikomas taisykles, 2013 m. Europos kelių transporto sektoriaus socialiniai partneriai – Europos transporto darbuotojų federacija (ETF) ir Tarptautinė kelių transporto sąjunga (IRU) – nurodė, kad rinka dar nėra pasirengusi visiškam krovinių vidaus vežimo atvėrimui konkurencijai, būtent dėl socialinių ir fiskalinių skirtumų visoje ES (21). IRU ir ETF ragino nekeisti taisyklių, bet verčiau veiksmingiau užtikrinti jų vykdymą.

| 4.9. | EESRK taip pat atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti, kad trečiųjų šalių vairuotojai būtų ES įmonių įdarbinami visapusiškai laikantis taikytinų imigracijos taisyklių, dirbtų privalomas teisės nuostatas atitinkančiomis sąlygomis ir jiems būtų išduodamas pagal ES teisės aktus reikalaujamas vairuotojo pažymėjimas. |
| --- | --- |

4.9.

EESRK taip pat atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti, kad trečiųjų šalių vairuotojai būtų ES įmonių įdarbinami visapusiškai laikantis taikytinų imigracijos taisyklių, dirbtų privalomas teisės nuostatas atitinkančiomis sąlygomis ir jiems būtų išduodamas pagal ES teisės aktus reikalaujamas vairuotojo pažymėjimas.

| 4.10. | Būtent atsižvelgiant į šias aplinkybes reikėtų įvertinti Komisijos dabar skiriamą dėmesį socialiniam dempingui, kaip išdėstyta Komisijos pirmininko J. C. Junckerio politiniuose prioritetuose bei 2015 m. darbo programoje ir Tarybos išreikštoje nuostatoje, inter alia, Tarybai pirmininkaujančio Liuksemburgo programoje. |
| --- | --- |

4.10.

Būtent atsižvelgiant į šias aplinkybes reikėtų įvertinti Komisijos dabar skiriamą dėmesį socialiniam dempingui, kaip išdėstyta Komisijos pirmininko J. C. Junckerio politiniuose prioritetuose bei 2015 m. darbo programoje ir Tarybos išreikštoje nuostatoje, inter alia, Tarybai pirmininkaujančio Liuksemburgo programoje.

Be šiuo metu svarstomo pasiūlymo dėl kovos su nedeklaruojamu darbu ir socialiniu dempingu, Komisija paskelbė dvi svarbias iniciatyvas:

| — | Kelių transporto teisės aktų peržiūra siekiant patikslinti įmonėms ir kabotažui taikomas taisykles bei sudaryti palankesnes sąlygas kontrolei vykdyti. |
| --- | --- |

—

Kelių transporto teisės aktų peržiūra siekiant patikslinti įmonėms ir kabotažui taikomas taisykles bei sudaryti palankesnes sąlygas kontrolei vykdyti.

| — | Darbo jėgos judumo dokumentų rinkinys, kuriuo siekiama išvengti teisės aktų vengimo ir piktnaudžiavimo. |
| --- | --- |

—

Darbo jėgos judumo dokumentų rinkinys, kuriuo siekiama išvengti teisės aktų vengimo ir piktnaudžiavimo.

Siekiant išvengti transporto vidaus rinkos susiskaidymo, kuris gali įvykti taikant nacionalines įgyvendinimo priemones, būtina sėkmingai įgyvendinti šiuos tikslus ir sudaryti sąlygas tolesniam šio sektoriaus rinkos atvėrimui.

| 4.11. | EESRK norėtų pasiūlyti galimybę supaprastinti kabotažui taikomas patekimo į rinką taisykles nustatant taisyklę, kuri yra panaši į apskritai tarpvalstybines paslaugas teikiant taikomą nuostatą. Tai reiškia, kad teisė teikti kabotažo paslaugas būtų aiškiai susieta su laikinu šių paslaugų pobūdžiu. Taip būtų išvengta nuolatinio ir sistemingo septynių dienų trukmės kabotažo laikotarpių kaupimo, kuris, pasirodo, dabar yra įmanomas, ir paaiškinti, kokiais atvejais privalu įkurti įmonę priimančiojoje šalyje. Be to, taip būtų išvengta dabartinių skirtumų aiškinant pakankamai išsamias, tačiau neaiškias galiojančių taisyklių nuostatas. |
| --- | --- |

4.11.

EESRK norėtų pasiūlyti galimybę supaprastinti kabotažui taikomas patekimo į rinką taisykles nustatant taisyklę, kuri yra panaši į apskritai tarpvalstybines paslaugas teikiant taikomą nuostatą. Tai reiškia, kad teisė teikti kabotažo paslaugas būtų aiškiai susieta su laikinu šių paslaugų pobūdžiu. Taip būtų išvengta nuolatinio ir sistemingo septynių dienų trukmės kabotažo laikotarpių kaupimo, kuris, pasirodo, dabar yra įmanomas, ir paaiškinti, kokiais atvejais privalu įkurti įmonę priimančiojoje šalyje. Be to, taip būtų išvengta dabartinių skirtumų aiškinant pakankamai išsamias, tačiau neaiškias galiojančių taisyklių nuostatas.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 17 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  OL C 291, 2015 9 4, p. 14.

1

(2)  Pirmininkaujančio Liuksemburgo programa, p. 13.

2

(3)  OL C 458, 2014 12 19, p. 43.

3

(4)  Šiame kontekste EESRK daro nuorodą į Komisijos vertinimą, pateiktą 2014 m. ataskaitoje dėl Sąjungos kelių transporto rinkos padėties (COM(2014) 222 final).

4

(5)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1071/2009 nustatantis bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles ir panaikinantis Tarybos direktyvą 96/26/EB (OL L 300, 2009 11 14, p. 51).

5

(6)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 (OL L 316, 2012 11 14, p. 1).

6

(7)  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 593/2008 dėl sutartinėms prievolėms taikytinos teisės (Roma I) (OL L 177, 2008 7 4, p. 6).

7

(8)  1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (OL L 18, 1997 1 21, p. 1).

8

(9)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/67/ES dėl Direktyvos 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje vykdymo užtikrinimo ir kuria iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacinę sistemą (IMI reglamentas) (OL L 159, 2014 5 28, p. 11).

9

(10)  2015 m. Europos Parlamento Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto užsakymu atliktas tyrimas „Darbo sąlygos tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu sektoriuje“.

10

(11)  Ten pat.

11

(12)  2014 m. AECOM „Duomenų apie krovinių vežimo keliais Europos Sąjungoje sektoriaus struktūrą rinkimas ir analizė“.

12

(13)  Europos Komisijos ataskaita dėl Sąjungos kelių transporto rinkos padėties (COM(2014) 222 final).

13

(14)  Europos Komisijos ataskaita dėl Sąjungos kelių transporto rinkos padėties, COM(2014) 222 final, 3.2 skirsnis.

14

(15)  Žr. 12 išnašą.

15

(16)  OL L 300, 2009 11 14, p. 72.

16

(17)  OL L 80, 2002 3 23, p. 35.

17

(18)  OL L 102, 2006 4 11, p. 1.

18

(19)  OL L 166, 2004 4 30, p. 1.

19

(20)  2015 m. gegužės 19 d. Komisijos pranešimas spaudai ir 2015 m. gegužės 19 d.Financial Times straipsnis Protests from Road haulage industry forces Brussels to act („Dėl krovinių vežimo kelių transportu sektoriaus protestų Briuselis priverstas imtis veiksmų“). Taip pat žr. Mobilumo ir transporto generalinio direktorato 2014 m. rugsėjo 12 d. informacinį biuletenį Nr. 183 ir Europos Parlamento klausimus E–006597–14 ir E–007161–14 kartu su Komisijos atsakymais.

20

Financial Times

Protests from Road haulage industry forces Brussels to act

(21)  2013 m. „Socialinių partnerių pasiūlymas dėl politikos dokumentų rinkinio, skirto kitai ES reglamentų 1071/2009 dėl profesinės veiklos sąlygų ir 1072/2009 dėl patekimo į krovinių vežimo kelių transportu rinką peržiūrai“.

21

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/183 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/183

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties potencialu“ ir dėl „Galimų Europos Sąjungos dabartinės institucinės sąrangos pokyčių ir pertvarkymų“

(2016/C 013/27)

| Pranešėjas: | Luca JAHIER |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis: | José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO |

Pranešėjas:

Luca JAHIER

Bendrapranešėjis:

José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Europos Parlamentas, vadovaudamasis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnio 1 dalimi, 2015 m. gegužės 19 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties potencialu

ir dėl

Galimų Europos Sąjungos dabartinės institucinės sąrangos pokyčių ir pertvarkymų.

Galimų Europos Sąjungos dabartinės institucinės sąrangos pokyčių ir pertvarkymų.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (rugsėjo 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 185 nariams balsavus už, 4 – prieš ir 4 susilaikius.

1.   Įžanga

Įžanga

| 1.1. | Šios nuomonės projektas parengtas Europos Parlamento prašymu, atsižvelgiant į du Konstitucinių reikalų komiteto pranešimus: Europos Sąjungos veikimo gerinimas remiantis Lisabonos sutarties potencialu (pranešėjai M. Bresso ir E. Brok) ir Galimi Europos Sąjungos dabartinės institucinės sąrangos pokyčiai ir pertvarkymai (pranešėjas G. Verhofstadt). |
| --- | --- |

1.1.

Šios nuomonės projektas parengtas Europos Parlamento prašymu, atsižvelgiant į du Konstitucinių reikalų komiteto pranešimus: Europos Sąjungos veikimo gerinimas remiantis Lisabonos sutarties potencialu (pranešėjai M. Bresso ir E. Brok) ir Galimi Europos Sąjungos dabartinės institucinės sąrangos pokyčiai ir pertvarkymai (pranešėjas G. Verhofstadt).

Europos Sąjungos veikimo gerinimas remiantis Lisabonos sutarties potencialu

Galimi Europos Sąjungos dabartinės institucinės sąrangos pokyčiai ir pertvarkymai

| 1.2. | EESRK teigiamai vertina šią Europos Parlamento iniciatyvą. Tikimasi, kad Europos Parlamentas iš esmės prisidės prie iš naujo prasidėjusių diskusijų dėl Europos Sąjungos ateities. EESRK jau priėmė keletą nuomonių šia tema ir yra įsipareigojęs toliau prisidėti prie Europos Parlamento tolesnio darbo. |
| --- | --- |

1.2.

EESRK teigiamai vertina šią Europos Parlamento iniciatyvą. Tikimasi, kad Europos Parlamentas iš esmės prisidės prie iš naujo prasidėjusių diskusijų dėl Europos Sąjungos ateities. EESRK jau priėmė keletą nuomonių šia tema ir yra įsipareigojęs toliau prisidėti prie Europos Parlamento tolesnio darbo.

| 1.3. | EESRK yra Europos lygmens institucinis organizuotos pilietinės visuomenės (1) atstovas, o jo nariai „eidami savo pareigas, jie yra visiškai nepriklausomi ir veikia Sąjungos bendro intereso labui“
   (2). EESRK kaip Europos institucijų patariamasis organas nuo pat veiklos pradžios užtikrina veiksmingą, įvairiapusišką ir nuoseklų organizuotai atstovaujamos Europos pilietinės visuomenės dalyvavimą formuojant ES politiką ir priimant sprendimus. Todėl padėdamas užtikrinti, kad sprendimai būtų priimami kaip galima atviriau bei kaip galima arčiau piliečių (3), EESRK prisideda įgyvendinant subsidiarumo ir proporcingumo principus, kurie reguliuoja Sąjungos kompetencijų įgyvendinimą (4). |
| --- | --- |

1.3.

EESRK yra Europos lygmens institucinis organizuotos pilietinės visuomenės (1) atstovas, o jo nariai „eidami savo pareigas, jie yra visiškai nepriklausomi ir veikia Sąjungos bendro intereso labui“
   (2). EESRK kaip Europos institucijų patariamasis organas nuo pat veiklos pradžios užtikrina veiksmingą, įvairiapusišką ir nuoseklų organizuotai atstovaujamos Europos pilietinės visuomenės dalyvavimą formuojant ES politiką ir priimant sprendimus. Todėl padėdamas užtikrinti, kad sprendimai būtų priimami kaip galima atviriau bei kaip galima arčiau piliečių (3), EESRK prisideda įgyvendinant subsidiarumo ir proporcingumo principus, kurie reguliuoja Sąjungos kompetencijų įgyvendinimą (4).

1

„eidami savo pareigas, jie yra visiškai nepriklausomi ir veikia Sąjungos bendro intereso labui“

2

3

4

2.   Esminiai pokyčiai Europoje: galimybių išnaudojimas

Esminiai pokyčiai Europoje: galimybių išnaudojimas

| 2.1. | Praėjus beveik šešeriems metams po Lisabonos sutarties įsigaliojimo, Europos Parlamentas iškėlė klausimą, ar Europos Sąjunga gali įveikti jai kylančius iššūkius, išnaudodama dabartines Lisabonos sutarties nuostatas, ir (arba) gal reikėtų peržiūrėti tam tikras politikos sritis ir dabartinę Europos Sąjungos institucinę sąrangą? |
| --- | --- |

2.1.

Praėjus beveik šešeriems metams po Lisabonos sutarties įsigaliojimo, Europos Parlamentas iškėlė klausimą, ar Europos Sąjunga gali įveikti jai kylančius iššūkius, išnaudodama dabartines Lisabonos sutarties nuostatas, ir (arba) gal reikėtų peržiūrėti tam tikras politikos sritis ir dabartinę Europos Sąjungos institucinę sąrangą?

| 2.2. | 2008 m. kilusi krizė atskleidė esminius euro zonos struktūros ir ES institucinės sąrangos trūkumus, kurie paskatino imtis skubių veiksmų prisitaikyti ir ieškoti naujų sprendimo būdų. Šie pokyčiai atskleidė Europos institucijų atsparumą ir jų gebėjimą įveikti visos euro zonos žlugimo grėsmę. Be to, galiausiai buvo įdiegta solidarumo ir pagalbos sistema - vienintelė tokia ES istorijoje. Vis dėlto ES reikia atkurti pakankamą augimo lygį, kad pagerėtų aplinka įmonėms ir būtų išsaugotos darbo vietos, būtų sumažintas nedarbas, socialinė nelygybė ir valstybių narių ir regionų vystymosi skirtumai. Iki šiol augimą remiančių priemonių nepakako šiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

2.2.

2008 m. kilusi krizė atskleidė esminius euro zonos struktūros ir ES institucinės sąrangos trūkumus, kurie paskatino imtis skubių veiksmų prisitaikyti ir ieškoti naujų sprendimo būdų. Šie pokyčiai atskleidė Europos institucijų atsparumą ir jų gebėjimą įveikti visos euro zonos žlugimo grėsmę. Be to, galiausiai buvo įdiegta solidarumo ir pagalbos sistema - vienintelė tokia ES istorijoje. Vis dėlto ES reikia atkurti pakankamą augimo lygį, kad pagerėtų aplinka įmonėms ir būtų išsaugotos darbo vietos, būtų sumažintas nedarbas, socialinė nelygybė ir valstybių narių ir regionų vystymosi skirtumai. Iki šiol augimą remiančių priemonių nepakako šiems tikslams pasiekti.

| 2.3. | Tačiau sprendžiant ekonomikos problemas, buvo parengta daugybė skubių ekonominių ir fiskalinių iniciatyvų, skirtų giliai finansų ir ekonomikos krizei įveikti. Šios priemonės sukėlė rimtą susirūpinimą dėl demokratinės atskaitomybės ir jų socialinio poveikio, į kurį nebuvo tinkamai atsižvelgta. Reakcija į krizę pirmiausia sukėlė susirūpinimą dėl Europos sprendimų priėmimo proceso skaidrumo, atskaitomybės ir tvarumo, nes, inter alia, buvo vėl grįžta prie tarpvyriausybine tvarka priimamų sprendimų. |
| --- | --- |

2.3.

Tačiau sprendžiant ekonomikos problemas, buvo parengta daugybė skubių ekonominių ir fiskalinių iniciatyvų, skirtų giliai finansų ir ekonomikos krizei įveikti. Šios priemonės sukėlė rimtą susirūpinimą dėl demokratinės atskaitomybės ir jų socialinio poveikio, į kurį nebuvo tinkamai atsižvelgta. Reakcija į krizę pirmiausia sukėlė susirūpinimą dėl Europos sprendimų priėmimo proceso skaidrumo, atskaitomybės ir tvarumo, nes, inter alia, buvo vėl grįžta prie tarpvyriausybine tvarka priimamų sprendimų.

inter alia

| 2.4. | Per krizę dauguma ES valstybių narių ėmėsi pasirašinėti tarpvyriausybines sutartis, t. y. teisinius dokumentus, kurie sudaromi nesivadovaujant ES Sutartyse nustatytomis procedūromis. Tai yra Sutartis dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje (SSKV) ir Europos stabilumo mechanizmo steigimo sutartis (ESM sutartis). Šios sutartys buvo priimtos be svarbesnių skaidrių ir viešų diskusijų. Tokį tarpvyriausybinį požiūrį, kurio laikėsi Europos Vadovų Taryba, galima paaiškinti krizės finansiniu matmeniu ir būtinybe greitai įgyvendinti svarbias priemones krizei įveikti. Dėl šios priežasties gali kilti kolizija tarp šių sutarčių tarpvyriausybinio pobūdžio ir ES „teisinės valstybės“ principo. |
| --- | --- |

2.4.

Per krizę dauguma ES valstybių narių ėmėsi pasirašinėti tarpvyriausybines sutartis, t. y. teisinius dokumentus, kurie sudaromi nesivadovaujant ES Sutartyse nustatytomis procedūromis. Tai yra Sutartis dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje (SSKV) ir Europos stabilumo mechanizmo steigimo sutartis (ESM sutartis). Šios sutartys buvo priimtos be svarbesnių skaidrių ir viešų diskusijų. Tokį tarpvyriausybinį požiūrį, kurio laikėsi Europos Vadovų Taryba, galima paaiškinti krizės finansiniu matmeniu ir būtinybe greitai įgyvendinti svarbias priemones krizei įveikti. Dėl šios priežasties gali kilti kolizija tarp šių sutarčių tarpvyriausybinio pobūdžio ir ES „teisinės valstybės“ principo.

| 2.5. | Šiandien ES priversta kovoti su didėjančiu susiskaidymu, nesantaiką kurstančia ekonomine, socialine ir politine krize, kurią gilina augantis žmonių nepasitenkinimas, galiausiai virstantis vis didesniais prieštaravimais. Šiandieninėje Europoje atgijo išankstinės nuostatos, tautiniai stereotipai ir didėja susiskaldymas tarp žmonių ir šalių, todėl vis aktyvesni tampa populistai ir prieš Europą nukreipti judėjimai. Todėl būtina kuo skubiau propaguoti tai, kas Europos žmones vienija, o ne skiria. Tai bus ilgas procesas, kuris turėtų būti pradėtas nedelsiant. |
| --- | --- |

2.5.

Šiandien ES priversta kovoti su didėjančiu susiskaidymu, nesantaiką kurstančia ekonomine, socialine ir politine krize, kurią gilina augantis žmonių nepasitenkinimas, galiausiai virstantis vis didesniais prieštaravimais. Šiandieninėje Europoje atgijo išankstinės nuostatos, tautiniai stereotipai ir didėja susiskaldymas tarp žmonių ir šalių, todėl vis aktyvesni tampa populistai ir prieš Europą nukreipti judėjimai. Todėl būtina kuo skubiau propaguoti tai, kas Europos žmones vienija, o ne skiria. Tai bus ilgas procesas, kuris turėtų būti pradėtas nedelsiant.

| 2.6. | Tokioje Europoje piliečiai menkai pasitiki Europos institucijomis ir įprastinė demokratinė politika yra atidžiai stebima. Iš esmės tai atsispindi nacionaliniu lygmeniu, kaip matyti iš neseniai vykusių rinkimų rezultatų. Tačiau šių pokyčių poveikis labai juntamas ir Europos lygmeniu. Per 2014 m. rinkimus į Europos Parlamentą apytiksliai vieną ketvirtadalį visų vietų laimėjo partijų, kurios buvo skeptiškai nusiteikusios Europos projekto ar kai kurių ES politikos sričių atžvilgiu, kandidatai. Nepaisant pačių valstybių atsakomybės už krizę, piliečiai linkę manyti, kad už socialines ir ekonomines problemas yra atsakinga „Europa“ arba kad ES institucijos nepakankamai stengiasi pagerinti jų kasdienį gyvenimą. Nepaisant to, vis dar yra dauguma balsavusiųjų, kurie pritaria tolesnei Europos integracijai. |
| --- | --- |

2.6.

Tokioje Europoje piliečiai menkai pasitiki Europos institucijomis ir įprastinė demokratinė politika yra atidžiai stebima. Iš esmės tai atsispindi nacionaliniu lygmeniu, kaip matyti iš neseniai vykusių rinkimų rezultatų. Tačiau šių pokyčių poveikis labai juntamas ir Europos lygmeniu. Per 2014 m. rinkimus į Europos Parlamentą apytiksliai vieną ketvirtadalį visų vietų laimėjo partijų, kurios buvo skeptiškai nusiteikusios Europos projekto ar kai kurių ES politikos sričių atžvilgiu, kandidatai. Nepaisant pačių valstybių atsakomybės už krizę, piliečiai linkę manyti, kad už socialines ir ekonomines problemas yra atsakinga „Europa“ arba kad ES institucijos nepakankamai stengiasi pagerinti jų kasdienį gyvenimą. Nepaisant to, vis dar yra dauguma balsavusiųjų, kurie pritaria tolesnei Europos integracijai.

nacionaliniu

Europos

| 2.7. | Pavojus, kad Jungtinė Karalystė išstos iš Europos Sąjungos referendumo keliu 2017 m. ar dar anksčiau ir besitęsianti nestabili Graikijos padėtis aiškiai rodo, kad ES atsidūrė politinėje kryžkelėje. Iš tiesų, galima teigti, kad Europa neberanda savo kelio į didesnę Europos integraciją ir kad kyla rimtų abejonių dėl jos dabartinės ir būsimos raidos bei tapatybės. Praeityje Europos integracijos variklis buvo vizija (taika, susitaikymas, klestėjimas ir pan.), o šiandien ES „reaguoja“ į grėsmes ir iššūkius, o ne skatina procesą. |
| --- | --- |

2.7.

Pavojus, kad Jungtinė Karalystė išstos iš Europos Sąjungos referendumo keliu 2017 m. ar dar anksčiau ir besitęsianti nestabili Graikijos padėtis aiškiai rodo, kad ES atsidūrė politinėje kryžkelėje. Iš tiesų, galima teigti, kad Europa neberanda savo kelio į didesnę Europos integraciją ir kad kyla rimtų abejonių dėl jos dabartinės ir būsimos raidos bei tapatybės. Praeityje Europos integracijos variklis buvo vizija (taika, susitaikymas, klestėjimas ir pan.), o šiandien ES „reaguoja“ į grėsmes ir iššūkius, o ne skatina procesą.

| 2.8. | Priešingai nei pareiškė H. Van Rompuy, buvęs Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, šiandien ES reikia stengtis rasti tinkamą pusiausvyrą tarp Europos, „sugebančios“ atverti naujas galimybes, ir „besirūpinančios“ Europos, galinčios remti savo piliečius (5). Konkrečiai ši, nauju požiūriu į dalyvavimą pagrįsta sinergija padės Europos piliečiams, o vėliau ir politikams, susigrąžinti pasitikėjimą Europos projektu, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos preambulėje. |
| --- | --- |

2.8.

Priešingai nei pareiškė H. Van Rompuy, buvęs Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, šiandien ES reikia stengtis rasti tinkamą pusiausvyrą tarp Europos, „sugebančios“ atverti naujas galimybes, ir „besirūpinančios“ Europos, galinčios remti savo piliečius (5). Konkrečiai ši, nauju požiūriu į dalyvavimą pagrįsta sinergija padės Europos piliečiams, o vėliau ir politikams, susigrąžinti pasitikėjimą Europos projektu, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos preambulėje.

5

| 2.9. | Prie ES vidaus problemų reikia pridėti gausėjančius esminius išorės iššūkius. Tai didėjanti baimė bei nesaugumo jausmas dėl terorizmo, nesiliaujanti migracija, energijos tiekimo užtikrinimas ir teritorinė sanglauda, taip pat augantis nestabilumas prie ES rytinių ir pietinių sienų. |
| --- | --- |

2.9.

Prie ES vidaus problemų reikia pridėti gausėjančius esminius išorės iššūkius. Tai didėjanti baimė bei nesaugumo jausmas dėl terorizmo, nesiliaujanti migracija, energijos tiekimo užtikrinimas ir teritorinė sanglauda, taip pat augantis nestabilumas prie ES rytinių ir pietinių sienų.

| 2.10. | Šiomis itin sudėtingomis aplinkybėmis būtina skubiai vėl pradėti diskusijas apie tinkamą ES veikimą ir Sutarčių vaidmenį šiame procese. Dabar palankus momentas išnagrinėti, kaip užtikrinti didesnę naudą Europos piliečiams ir pritaikyti bei sustiprinti dabartinę institucinę sąrangą. |
| --- | --- |

2.10.

Šiomis itin sudėtingomis aplinkybėmis būtina skubiai vėl pradėti diskusijas apie tinkamą ES veikimą ir Sutarčių vaidmenį šiame procese. Dabar palankus momentas išnagrinėti, kaip užtikrinti didesnę naudą Europos piliečiams ir pritaikyti bei sustiprinti dabartinę institucinę sąrangą.

| 2.11. | Vienodai svarbu ir būtina atkurti pasitikėjimą, šiuo tikslu daugiausia dėmesio skiriant aiškiam piliečių informavimui apie ES privalumus ir išklausant šiuos piliečius ir atstovaujamąsias pilietinės visuomenės organizacijas. Vyrauja įsitikinimas, kad ES nepavyko nei sėkmingai suformuluoti, nei įgyvendinti tvarių, įtraukių ir subalansuotų strategijų, kuriose daugiausia dėmesio skiriama investavimui ir augimui bei nelygybės sumažinimui. Be to, ES nepavyko savo piliečiams užtikrinti konkrečių rezultatų, už kuriuos iš dalies atsakingos valstybės narės. Galutinis rezultatas rodo, kad piliečiai vis mažiau pasitiki ES, jaučia, kad ES institucijos nepagrįstai kišasi sprendžiant vietos reikalus, be to, pateikiama vis daugiau klaidingos informacijos. Susigrąžinti pasitikėjimą ES yra ypač svarbu. ES vyksta lemiami pokyčiai ir jos piliečių pritarimas bus itin svarbus siekiant pažangos šioje srityje. |
| --- | --- |

2.11.

Vienodai svarbu ir būtina atkurti pasitikėjimą, šiuo tikslu daugiausia dėmesio skiriant aiškiam piliečių informavimui apie ES privalumus ir išklausant šiuos piliečius ir atstovaujamąsias pilietinės visuomenės organizacijas. Vyrauja įsitikinimas, kad ES nepavyko nei sėkmingai suformuluoti, nei įgyvendinti tvarių, įtraukių ir subalansuotų strategijų, kuriose daugiausia dėmesio skiriama investavimui ir augimui bei nelygybės sumažinimui. Be to, ES nepavyko savo piliečiams užtikrinti konkrečių rezultatų, už kuriuos iš dalies atsakingos valstybės narės. Galutinis rezultatas rodo, kad piliečiai vis mažiau pasitiki ES, jaučia, kad ES institucijos nepagrįstai kišasi sprendžiant vietos reikalus, be to, pateikiama vis daugiau klaidingos informacijos. Susigrąžinti pasitikėjimą ES yra ypač svarbu. ES vyksta lemiami pokyčiai ir jos piliečių pritarimas bus itin svarbus siekiant pažangos šioje srityje.

3.   Geresnis dabartinių Europos sutarčių galimybių išnaudojimas

Geresnis dabartinių Europos sutarčių galimybių išnaudojimas

| 3.1. | Be abejonės, dabartinėse Europos Sutartyse glūdi daugybė neišnaudotų galimybių, kurias būtų galima pasitelkti tobulinant politiką ir taip stiprinti ES iš vidaus ir iš išorės. Tiek aiškinantis gilesnių politinių veiksmų galimybes, tiek gerinant politikos įgyvendinimą visada galima pasinaudoti daugybe politinių sričių ir techninių priemonių. Tai turėtų būti dabartinis Europos Sąjungos ir jos institucinės struktūros tikslas. |
| --- | --- |

3.1.

Be abejonės, dabartinėse Europos Sutartyse glūdi daugybė neišnaudotų galimybių, kurias būtų galima pasitelkti tobulinant politiką ir taip stiprinti ES iš vidaus ir iš išorės. Tiek aiškinantis gilesnių politinių veiksmų galimybes, tiek gerinant politikos įgyvendinimą visada galima pasinaudoti daugybe politinių sričių ir techninių priemonių. Tai turėtų būti dabartinis Europos Sąjungos ir jos institucinės struktūros tikslas.

| 3.2. | Nepaisant būtinybės peržiūrėti tam tikrus veikiančios Europos Sąjungos institucinės sistemos elementus, atliekant konkrečius Sutarčių pakeitimus, būtina atsižvelgti į tai, kad tokių pakeitimų sąlygos šiandien nėra tenkinamos. Todėl EESRK Sutarčių pakeitimus ir korekcijas aptars tada, kai bus tinkama. |
| --- | --- |

3.2.

Nepaisant būtinybės peržiūrėti tam tikrus veikiančios Europos Sąjungos institucinės sistemos elementus, atliekant konkrečius Sutarčių pakeitimus, būtina atsižvelgti į tai, kad tokių pakeitimų sąlygos šiandien nėra tenkinamos. Todėl EESRK Sutarčių pakeitimus ir korekcijas aptars tada, kai bus tinkama.

| 3.3. | Tobulinant dabartinių Sutarčių įgyvendinimą, siekiant susigrąžinti piliečių pasitikėjimą ES yra būtinybė užtikrinti visų ES politikos krypčių ir veiksmų suderinimą bei nuoseklumą, kaip nustatyta SESV 7 straipsnyje. Tai reikštų, kad turi būti rasta teritorinės sanglaudos ir Sutarčių ekonominių ir socialinių aspektų pusiausvyra. Pirmiausia, reikėtų išsamiai taikyti ES sutarties 3 straipsnį, kuriame, inter alia, nustatyta, kad ES turi būti pagrįsta „<...> didelio konkurencingumo socialine rinkos ekonomika, kuria siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos, bei aukšto lygio aplinkos apsauga <...>, (kuri) skatina ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą bei valstybių narių solidarumą“. |
| --- | --- |

3.3.

Tobulinant dabartinių Sutarčių įgyvendinimą, siekiant susigrąžinti piliečių pasitikėjimą ES yra būtinybė užtikrinti visų ES politikos krypčių ir veiksmų suderinimą bei nuoseklumą, kaip nustatyta SESV 7 straipsnyje. Tai reikštų, kad turi būti rasta teritorinės sanglaudos ir Sutarčių ekonominių ir socialinių aspektų pusiausvyra. Pirmiausia, reikėtų išsamiai taikyti ES sutarties 3 straipsnį, kuriame, inter alia, nustatyta, kad ES turi būti pagrįsta „<...> didelio konkurencingumo socialine rinkos ekonomika, kuria siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos, bei aukšto lygio aplinkos apsauga <...>, (kuri) skatina ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą bei valstybių narių solidarumą“.

inter alia

didelio konkurencingumo socialine rinkos ekonomika, kuria siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos, bei aukšto lygio aplinkos apsauga <...>, (kuri) skatina ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą bei valstybių narių solidarumą

| 3.4. | Kiti pavyzdžiai, iš kurių matyti, kaip iki galo neišnaudojamos galiojančios Sutarčių nuostatos, apima penkias SESV horizontaliąsias sąlygas, visų pirma susijusias su vyrų ir moterų lygybės diegimu (8 straipsnis), didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu ir kova su socialine atskirtimi (9 straipsnis), kova su diskriminacija (10 straipsnis), aplinkos apsauga (11 straipsnis) ir vartotojų apsauga (12 straipsnis). Šios sąlygos turėtų būti taikomos ateityje, siekiant paskatinti didesnę Europos politikos krypčių sąveiką ir didesnę atskaitomybę ES piliečiams. |
| --- | --- |

3.4.

Kiti pavyzdžiai, iš kurių matyti, kaip iki galo neišnaudojamos galiojančios Sutarčių nuostatos, apima penkias SESV horizontaliąsias sąlygas, visų pirma susijusias su vyrų ir moterų lygybės diegimu (8 straipsnis), didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu ir kova su socialine atskirtimi (9 straipsnis), kova su diskriminacija (10 straipsnis), aplinkos apsauga (11 straipsnis) ir vartotojų apsauga (12 straipsnis). Šios sąlygos turėtų būti taikomos ateityje, siekiant paskatinti didesnę Europos politikos krypčių sąveiką ir didesnę atskaitomybę ES piliečiams.

| 3.5. | Be to, yra daugybė politikos sričių, kuriomis nebuvo pakankamai naudojamasi. Pagrindinė 28 valstybių narių integracijos priemonė - vidaus rinka
   (6). Ją turėtų papildyti didėjanti integracija, kuri skatintų augimą, konkurencingumą, užimtumą ir teiktų naudos visiems ES piliečiams bei regionams. Todėl būtina įgyvendinti esmines ES iniciatyvas, visų pirma produktų rinkose, energijos, transporto, paslaugų, darbo rinkos, viešųjų pirkimų, intelektinės nuosavybės ir skaitmeninės ekonomikos srityse. Be to, nacionalinės reformos turėtų būti skaidriau vykdomos mokesčių srityje, jomis turėtų būti sprendžiamas nesąžiningos konkurencijos mokesčių srityje klausimas ir jos turėtų būti papildomos platesniu ES politikos veiksmų spektru (7). |
| --- | --- |

3.5.

Be to, yra daugybė politikos sričių, kuriomis nebuvo pakankamai naudojamasi. Pagrindinė 28 valstybių narių integracijos priemonė - vidaus rinka
   (6). Ją turėtų papildyti didėjanti integracija, kuri skatintų augimą, konkurencingumą, užimtumą ir teiktų naudos visiems ES piliečiams bei regionams. Todėl būtina įgyvendinti esmines ES iniciatyvas, visų pirma produktų rinkose, energijos, transporto, paslaugų, darbo rinkos, viešųjų pirkimų, intelektinės nuosavybės ir skaitmeninės ekonomikos srityse. Be to, nacionalinės reformos turėtų būti skaidriau vykdomos mokesčių srityje, jomis turėtų būti sprendžiamas nesąžiningos konkurencijos mokesčių srityje klausimas ir jos turėtų būti papildomos platesniu ES politikos veiksmų spektru (7).

vidaus rinka

6

7

| 3.6. | Europos politika turėtų būti sustiprinta dviejose pagrindinėse sektorių grupėse: energetikos sąjungos ir bendrosios skaitmeninės rinkos. Dėl bendrosios skaitmeninės rinkos EESRK rengia specialią nuomonę, todėl šioje nuomonėje ji nebus išsamiai aptariama. |
| --- | --- |

3.6.

Europos politika turėtų būti sustiprinta dviejose pagrindinėse sektorių grupėse: energetikos sąjungos ir bendrosios skaitmeninės rinkos. Dėl bendrosios skaitmeninės rinkos EESRK rengia specialią nuomonę, todėl šioje nuomonėje ji nebus išsamiai aptariama.

energetikos sąjungos

bendrosios skaitmeninės rinkos

| 3.7. | Taikydama dabartines SESV 194 straipsnio nuostatas ir stengdamasi sukurti energetikos sąjungą, ES galėtų pašalinti pavojų, kad energijos tiekimas galėtų būti nutrauktas dėl išorės veiksnių. EESRK nuolat skatino užtikrinti „daugiau Europos“ energetikos politikoje ir ragino laikytis solidarumo, kuris taptų Europos energetikos politikos kūrimo varikliu. 194 straipsnis leistų sukurti veiksmingą ir skaidrią energetikos sąjungos valdymo sistemą, kuri paverstų ES energetikos politiką veiksmingesne, padėtų sumažinti sąnaudas, teiktų naudos piliečiams ir padidintų ES prestižą jos tarptautinių partnerių akyse. Įgyvendinant šį procesą svarbu skatinti atsinaujinančios energijos naudojimą ir teikti paramą verslui, pasirinkusiam kitą energijos rūšį. |
| --- | --- |

3.7.

Taikydama dabartines SESV 194 straipsnio nuostatas ir stengdamasi sukurti energetikos sąjungą, ES galėtų pašalinti pavojų, kad energijos tiekimas galėtų būti nutrauktas dėl išorės veiksnių. EESRK nuolat skatino užtikrinti „daugiau Europos“ energetikos politikoje ir ragino laikytis solidarumo, kuris taptų Europos energetikos politikos kūrimo varikliu. 194 straipsnis leistų sukurti veiksmingą ir skaidrią energetikos sąjungos valdymo sistemą, kuri paverstų ES energetikos politiką veiksmingesne, padėtų sumažinti sąnaudas, teiktų naudos piliečiams ir padidintų ES prestižą jos tarptautinių partnerių akyse. Įgyvendinant šį procesą svarbu skatinti atsinaujinančios energijos naudojimą ir teikti paramą verslui, pasirinkusiam kitą energijos rūšį.

| 3.8. | Be to, realią pažangą, paskatinančią integracinį augimą, konkurencingumą, užimtumą ir naudą visiems ES piliečiams ir regionams, būtų galima pasiekti pasinaudojus laikotarpio vidurio strategijos „Europa 2020“ peržiūra. Todėl reformos turėtų būti nukreiptos į ES investicijas, siekiant padidinti konkurencingumą inovacijų, užimtumo, efektyvaus išteklių naudojimo, tvarios reindustrializacijos, didesnio darbo vietų skaičiaus ir tinkamų darbo vietų, lygybės darbo rinkoje, socialinės ir regioninės sanglaudos, įtraukties ir gerai veikiančios vidaus rinkos srityse. EESRK pažymi, kad ES reikia ne tiek visiškai naujos strategijos, kiek daug veiksmingesnės strategijos „Europa 2020“ (8), įskaitant vis didesnį Europos semestro struktūros veiksmingumą, geresnę pusiausvyrą ir demokratiškumą. |
| --- | --- |

3.8.

Be to, realią pažangą, paskatinančią integracinį augimą, konkurencingumą, užimtumą ir naudą visiems ES piliečiams ir regionams, būtų galima pasiekti pasinaudojus laikotarpio vidurio strategijos „Europa 2020“ peržiūra. Todėl reformos turėtų būti nukreiptos į ES investicijas, siekiant padidinti konkurencingumą inovacijų, užimtumo, efektyvaus išteklių naudojimo, tvarios reindustrializacijos, didesnio darbo vietų skaičiaus ir tinkamų darbo vietų, lygybės darbo rinkoje, socialinės ir regioninės sanglaudos, įtraukties ir gerai veikiančios vidaus rinkos srityse. EESRK pažymi, kad ES reikia ne tiek visiškai naujos strategijos, kiek daug veiksmingesnės strategijos „Europa 2020“ (8), įskaitant vis didesnį Europos semestro struktūros veiksmingumą, geresnę pusiausvyrą ir demokratiškumą.

„Europa 2020“

8

| 3.9. | Indėlį siekiant masto ekonomijos ir ES politinių tikslų realizavimo galima būti pasiekti pertvarkant ES nuosavų išteklių sistemą, supaprastinant dabartinę įnašų ir išmokų valstybėms narėms sistemą, pristatant naują nuosavų išteklių sistemą ir pertvarkant korekcijų sistemą. Perėjimas prie nuosavų išteklių reikštų, kad pradinis Romos sutarties 201 straipsnis, dabar SESV 311 straipsnis, būtų pirmą kartą tinkamai ir visiškai įgyvendintas. EESRK mano, kad labai svarbu, jog nuosavų išteklių sistema atitiktų įvairius kriterijus. Šiems kriterijams reikėtų priskirti sąžiningumą, veiksmingumą, stabilumą, skaidrumą, paprastumą, atskaitomybę, biudžeto drausmę, orientaciją į Europos pridėtinę vertę, subsidiarumą ir fiskalinį suverenitetą. Todėl siūloma pasinaudoti ES biudžeto laikotarpio vidurio peržiūra ir priimti atitinkamus M. Monti aukšto lygio grupės pasiūlymus. Pagrindinis tikslas turi būti sustiprinti ES biudžeto autonomiją, kad jis galėtų būti panaudotas nacionaliniams biudžetams atsverti ir juos visapusiškiau papildyti. Taip bus tiesiogiai prisidedama prie masto ekonomijos ir ES politinių uždavinių įgyvendinimo (9). |
| --- | --- |

3.9.

Indėlį siekiant masto ekonomijos ir ES politinių tikslų realizavimo galima būti pasiekti pertvarkant ES nuosavų išteklių sistemą, supaprastinant dabartinę įnašų ir išmokų valstybėms narėms sistemą, pristatant naują nuosavų išteklių sistemą ir pertvarkant korekcijų sistemą. Perėjimas prie nuosavų išteklių reikštų, kad pradinis Romos sutarties 201 straipsnis, dabar SESV 311 straipsnis, būtų pirmą kartą tinkamai ir visiškai įgyvendintas. EESRK mano, kad labai svarbu, jog nuosavų išteklių sistema atitiktų įvairius kriterijus. Šiems kriterijams reikėtų priskirti sąžiningumą, veiksmingumą, stabilumą, skaidrumą, paprastumą, atskaitomybę, biudžeto drausmę, orientaciją į Europos pridėtinę vertę, subsidiarumą ir fiskalinį suverenitetą. Todėl siūloma pasinaudoti ES biudžeto laikotarpio vidurio peržiūra ir priimti atitinkamus M. Monti aukšto lygio grupės pasiūlymus. Pagrindinis tikslas turi būti sustiprinti ES biudžeto autonomiją, kad jis galėtų būti panaudotas nacionaliniams biudžetams atsverti ir juos visapusiškiau papildyti. Taip bus tiesiogiai prisidedama prie masto ekonomijos ir ES politinių uždavinių įgyvendinimo (9).

nuosavų išteklių

9

| 3.10. | Be to, ES reikia reformų siekiant sustiprinti bendro pilietiškumo jausmą Europos lygmeniu. Tačiau bendro Europos pilietiškumo jausmas nebus išugdytas, jeigu šiame procese piliečiai nedalyvaus priimant sprendimus Europos lygmeniu. Tai reiškia, kad visose Europos valstybėse narėse įgyvendinant bendrą procesą, kuriuo siekiama bendro tikslo, reikia stiprinti dalyvavimo jausmą. Viena galimybė šiam tikslui pasiekti būtų suteikti piliečiams galimybę rinkti Europos Parlamento narius pagal tarpvalstybinius sąrašus, t. y. iš kelių valstybių narių, bet iš Europos partijų, o ne balsuojant tik už nacionalines partijas. Tačiau tam gali prireikti pakeisti Sutartį, iš dalies pakeičiant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 223 straipsnį. |
| --- | --- |

3.10.

Be to, ES reikia reformų siekiant sustiprinti bendro pilietiškumo jausmą Europos lygmeniu. Tačiau bendro Europos pilietiškumo jausmas nebus išugdytas, jeigu šiame procese piliečiai nedalyvaus priimant sprendimus Europos lygmeniu. Tai reiškia, kad visose Europos valstybėse narėse įgyvendinant bendrą procesą, kuriuo siekiama bendro tikslo, reikia stiprinti dalyvavimo jausmą. Viena galimybė šiam tikslui pasiekti būtų suteikti piliečiams galimybę rinkti Europos Parlamento narius pagal tarpvalstybinius sąrašus, t. y. iš kelių valstybių narių, bet iš Europos partijų, o ne balsuojant tik už nacionalines partijas. Tačiau tam gali prireikti pakeisti Sutartį, iš dalies pakeičiant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 223 straipsnį.

bendro pilietiškumo

| 3.11. | Šiomis aplinkybėmis EESRK pabrėžė būtinybę veiksmingai įgyvendinti ES pagrindinių teisių chartiją taikant naujas, tikslingas iniciatyvas (10). Komitetas pabrėžė poreikį užtikrinti lygias galimybes visiems, visų pirma daugiau dėmesio skiriant pažeidžiamoms grupėms. Jis nurodo, kad ES lygmeniu Chartijos nuostatos taikytinos visoms institucijoms, agentūroms ir įstaigoms. EESRK ragina valstybes nares kurti į apsaugą ir skatinimą orientuotą pagrindinių teisių kultūrą visais valdžios lygmenimis bei visose politikos ir teisėkūros srityse. Be to, Vyriausybė turėtų nagrinėti ir nustatyti konkretų poveikį pagrindinėms teisėms teisės aktų perkėlimo proceso metu. EESRK primygtinai ragina Komisiją vykdant savo, kaip Sutarčių sergėtojos, funkciją veiksmingai veikti ir pažeidimo nagrinėjimo procedūrą taikyti neatsižvelgiant į politinius sumetimus. Be to, EESRK kreipėsi į visas pagrindines teises įgyvendinančias ir skatinančias ES institucijas, agentūras, įstaigas ir valstybes nares, kurios bendradarbiauja su pilietine visuomene. Visi reglamentai, susiję su ekonomikos valdymu ir vidaus rinkos veikimu, atliekant konkretų vertinimą (11), turi būti rengiami atsižvelgiant į ES chartijos nuostatas. |
| --- | --- |

3.11.

Šiomis aplinkybėmis EESRK pabrėžė būtinybę veiksmingai įgyvendinti ES pagrindinių teisių chartiją taikant naujas, tikslingas iniciatyvas (10). Komitetas pabrėžė poreikį užtikrinti lygias galimybes visiems, visų pirma daugiau dėmesio skiriant pažeidžiamoms grupėms. Jis nurodo, kad ES lygmeniu Chartijos nuostatos taikytinos visoms institucijoms, agentūroms ir įstaigoms. EESRK ragina valstybes nares kurti į apsaugą ir skatinimą orientuotą pagrindinių teisių kultūrą visais valdžios lygmenimis bei visose politikos ir teisėkūros srityse. Be to, Vyriausybė turėtų nagrinėti ir nustatyti konkretų poveikį pagrindinėms teisėms teisės aktų perkėlimo proceso metu. EESRK primygtinai ragina Komisiją vykdant savo, kaip Sutarčių sergėtojos, funkciją veiksmingai veikti ir pažeidimo nagrinėjimo procedūrą taikyti neatsižvelgiant į politinius sumetimus. Be to, EESRK kreipėsi į visas pagrindines teises įgyvendinančias ir skatinančias ES institucijas, agentūras, įstaigas ir valstybes nares, kurios bendradarbiauja su pilietine visuomene. Visi reglamentai, susiję su ekonomikos valdymu ir vidaus rinkos veikimu, atliekant konkretų vertinimą (11), turi būti rengiami atsižvelgiant į ES chartijos nuostatas.

ES pagrindinių teisių chartiją

10

11

| 3.12. | Galiausiai, per pastaruosius dešimt metų ES, sudaryta iš 28 valstybių narių, susidūrė su esminiais iššūkiais ir socialinę nesantaiką kurstančiais klausimais, kurių nė viena valstybė narė pati viena negali veiksmingai išspręsti. Teigiamų rezultatų galima pasiekti tik vykdant koordinuotą politiką ir imantis bendrų veiksmų Europos lygmeniu. Tai visų pirma pasakytina apie migracijos ir prieglobsčio politiką ir bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP). Abiejose šiose politikos srityse dabartinės ES Sutartys suteikia daug veikimo laisvės, kuria nesinaudojama dėl bendros ir suderintos politinės valios stokos (12). Šiuo atveju galima geriau išnaudoti ES sutarties 21–46 straipsnių ir SESV 76–81 straipsnių teikiamas galimybes. |
| --- | --- |

3.12.

Galiausiai, per pastaruosius dešimt metų ES, sudaryta iš 28 valstybių narių, susidūrė su esminiais iššūkiais ir socialinę nesantaiką kurstančiais klausimais, kurių nė viena valstybė narė pati viena negali veiksmingai išspręsti. Teigiamų rezultatų galima pasiekti tik vykdant koordinuotą politiką ir imantis bendrų veiksmų Europos lygmeniu. Tai visų pirma pasakytina apie migracijos ir prieglobsčio politiką ir bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP). Abiejose šiose politikos srityse dabartinės ES Sutartys suteikia daug veikimo laisvės, kuria nesinaudojama dėl bendros ir suderintos politinės valios stokos (12). Šiuo atveju galima geriau išnaudoti ES sutarties 21–46 straipsnių ir SESV 76–81 straipsnių teikiamas galimybes.

migracijos ir prieglobsčio politiką

bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP)

12

| 3.13. | Norint žengti į priekį, būtina derinti ryžtą, pragmatizmą ir naujoves. EESRK mano, kad šiandien turime progą suvaldyti ES kylančius iššūkius ir pasiekti naują ES raidos etapą. Tai yra galimybė parengti naują valstybių narių, ES ir jos piliečių paktą Europai, kuris padės stiprinti bendradarbiavimą, konkurencingumą ir augimą, integraciją ir solidarumą. |
| --- | --- |

3.13.

Norint žengti į priekį, būtina derinti ryžtą, pragmatizmą ir naujoves. EESRK mano, kad šiandien turime progą suvaldyti ES kylančius iššūkius ir pasiekti naują ES raidos etapą. Tai yra galimybė parengti naują valstybių narių, ES ir jos piliečių paktą Europai, kuris padės stiprinti bendradarbiavimą, konkurencingumą ir augimą, integraciją ir solidarumą.

| 3.14. | Be abejonės, „tvirtesnis bendradarbiavimas“ (apibrėžtas ES sutarties 20 straipsnyje) yra dar viena ne iki galo išnaudota priemonė. Ši procedūra pirmą kartą buvo panaudota santuokos nutraukimo ir gyvenimo skyrium srityje, o vėliau – kuriant bendrą patentų apsaugą ES, taip pat nustatant pasiūlytą finansinių sandorių mokestį. Antra, gali būti taikoma nuostata dėl pereigos (pranc. passerelle) (t. y. ES sutarties 48 straipsnio 7 dalis). Tačiau norint atlikti tokias peržiūras, reikėtų vieningo Europos Vadovų Tarybą arba Tarybą sudarančių valstybių narių Vyriausybių pritarimo, kurį gali būti sunku gauti. Abi šios priemonės galėtų iš esmės supaprastinti ir pagreitinti sprendimų priėmimo procesą Europoje. |
| --- | --- |

3.14.

Be abejonės, „tvirtesnis bendradarbiavimas“ (apibrėžtas ES sutarties 20 straipsnyje) yra dar viena ne iki galo išnaudota priemonė. Ši procedūra pirmą kartą buvo panaudota santuokos nutraukimo ir gyvenimo skyrium srityje, o vėliau – kuriant bendrą patentų apsaugą ES, taip pat nustatant pasiūlytą finansinių sandorių mokestį. Antra, gali būti taikoma nuostata dėl pereigos (pranc. passerelle) (t. y. ES sutarties 48 straipsnio 7 dalis). Tačiau norint atlikti tokias peržiūras, reikėtų vieningo Europos Vadovų Tarybą arba Tarybą sudarančių valstybių narių Vyriausybių pritarimo, kurį gali būti sunku gauti. Abi šios priemonės galėtų iš esmės supaprastinti ir pagreitinti sprendimų priėmimo procesą Europoje.

passerelle

| 3.15. | Todėl itin svarbu remtis Europos Vadovų Tarybos išvadomis, kuri 2014 m. birželio 26–27 d. posėdyje sutarė, kad: „<...> vis glaudesnės sąjungos koncepcija sudaro sąlygas skirtingai įvairių šalių integracijai, suteikiant galimybę toms, kurios nori didesnės integracijos, judėti pirmyn ir kartu gerbiant norą tų, kurios nepageidauja didesnės integracijos“
   (13). Šis pareiškimas – tai diferencijuotos Europos Sąjungos, kurioje dalyvauja visos 28 valstybės narės, pagrindas, prireikus diferencijuojant skirtingu mastu, palengvinantis tvirtesnį bendradarbiavimą strateginėse srityse, prie kurio gali visapusiškai prisidėti visos valstybės narės. |
| --- | --- |

3.15.

Todėl itin svarbu remtis Europos Vadovų Tarybos išvadomis, kuri 2014 m. birželio 26–27 d. posėdyje sutarė, kad: „<...> vis glaudesnės sąjungos koncepcija sudaro sąlygas skirtingai įvairių šalių integracijai, suteikiant galimybę toms, kurios nori didesnės integracijos, judėti pirmyn ir kartu gerbiant norą tų, kurios nepageidauja didesnės integracijos“
   (13). Šis pareiškimas – tai diferencijuotos Europos Sąjungos, kurioje dalyvauja visos 28 valstybės narės, pagrindas, prireikus diferencijuojant skirtingu mastu, palengvinantis tvirtesnį bendradarbiavimą strateginėse srityse, prie kurio gali visapusiškai prisidėti visos valstybės narės.

<...> vis glaudesnės sąjungos koncepcija sudaro sąlygas skirtingai įvairių šalių integracijai, suteikiant galimybę toms, kurios nori didesnės integracijos, judėti pirmyn ir kartu gerbiant norą tų, kurios nepageidauja didesnės integracijos“

13

| 3.16. | Be to, EESRK mano, kad makroregioninės strategijos tampa vis reikšmingesnės Sąjungos ateičiai. Jas stiprinant ir plečiant galėtų būti padedama kurti Europos tarpinį lygmenį, kuriuo galima pasiekti ES konvergenciją ir kad organizuota pilietinė visuomenė kartu su ekonominiais ir socialiniais partneriais sistemingai dalyvautų procesuose. |
| --- | --- |

3.16.

Be to, EESRK mano, kad makroregioninės strategijos tampa vis reikšmingesnės Sąjungos ateičiai. Jas stiprinant ir plečiant galėtų būti padedama kurti Europos tarpinį lygmenį, kuriuo galima pasiekti ES konvergenciją ir kad organizuota pilietinė visuomenė kartu su ekonominiais ir socialiniais partneriais sistemingai dalyvautų procesuose.

4.   euro zonos stiprinimas ir ekonomikos bei pinigų sąjungos įgyvendinimas

euro zonos stiprinimas ir ekonomikos bei pinigų sąjungos įgyvendinimas

| 4.1. | Pastaruosius kelerius metus ES krizės strategijos pagrindas buvo EPS struktūros trūkumų šalinimas ir ekonominės valdysenos griežtinimas. Skubios priemonės, kuriomis siekta gelbėti EPS, prisidėjo prie kai kurių pokyčių, tačiau juos lėmė sprendimų priėmimo tarpvyriausybiniu lygiu procesas. Dabar svarbu užtikrinti, kad šie tarpvyriausybiniai sprendimai netaptų nuolatine papildome teisine sistema prie ES sutarčių. |
| --- | --- |

4.1.

Pastaruosius kelerius metus ES krizės strategijos pagrindas buvo EPS struktūros trūkumų šalinimas ir ekonominės valdysenos griežtinimas. Skubios priemonės, kuriomis siekta gelbėti EPS, prisidėjo prie kai kurių pokyčių, tačiau juos lėmė sprendimų priėmimo tarpvyriausybiniu lygiu procesas. Dabar svarbu užtikrinti, kad šie tarpvyriausybiniai sprendimai netaptų nuolatine papildome teisine sistema prie ES sutarčių.

| 4.2. | Šiomis aplinkybėmis būtina biudžetinę drausmę užtikrinančiomis taisyklėmis pagrįstą dabartinę sistemą nedelsiant pakeisti sanglaudos tarp euro zonos valstybių didinimo procesu. |
| --- | --- |

4.2.

Šiomis aplinkybėmis būtina biudžetinę drausmę užtikrinančiomis taisyklėmis pagrįstą dabartinę sistemą nedelsiant pakeisti sanglaudos tarp euro zonos valstybių didinimo procesu.

| 4.3. | Visų pirma, atsižvelgiant į tai, kad euras yra ES valiuta, euro zonos valstybės narės turi spartinti ir gilinti integraciją sukurdamos ekonominę ir pinigų sąjungą (EPS), o šiame procese turi būti leidžiama dalyvauti visoms valstybėms narėms. Šio tikslo būtų galima pasiekti griežta valdysena ir institucinės sąrangos stiprinimu euro zonoje, remiantis šias veiksniais:






  — | pinigų ir finansiniu ramsčiu, kuris iš esmės jau yra ir kuris turėtų apimti visateisės ES vadovaujamos bankų sąjungos sukūrimą, kad pradėtų veikti visos Europos kapitalo rinka, o mokesčių mokėtojai būtų apsaugoti nuo pernelyg rizikingo ir pažeidžiančių įstatymus įsipareigojimų nevykdymo; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Visų pirma, atsižvelgiant į tai, kad euras yra ES valiuta, euro zonos valstybės narės turi spartinti ir gilinti integraciją sukurdamos ekonominę ir pinigų sąjungą (EPS), o šiame procese turi būti leidžiama dalyvauti visoms valstybėms narėms. Šio tikslo būtų galima pasiekti griežta valdysena ir institucinės sąrangos stiprinimu euro zonoje, remiantis šias veiksniais:

o šiame procese turi būti leidžiama dalyvauti visoms valstybėms narėms

—

pinigų ir finansiniu ramsčiu, kuris iš esmės jau yra ir kuris turėtų apimti visateisės ES vadovaujamos bankų sąjungos sukūrimą, kad pradėtų veikti visos Europos kapitalo rinka, o mokesčių mokėtojai būtų apsaugoti nuo pernelyg rizikingo ir pažeidžiančių įstatymus įsipareigojimų nevykdymo;

pinigų ir finansiniu ramsčiu

| — | ekonominiu ramsčiu, siekiant ekonominės politikos srityje stiprinti sprendimų priėmimo procesą ir taip skatinti augimą, užimtumą, konkurencingumą, konvergenciją ir Europos solidarumą; |
| --- | --- |

—

ekonominiu ramsčiu, siekiant ekonominės politikos srityje stiprinti sprendimų priėmimo procesą ir taip skatinti augimą, užimtumą, konkurencingumą, konvergenciją ir Europos solidarumą;

ekonominiu ramsčiu

| — | socialiniu ramsčiu, kuris neatsiejamas nuo ekonomikos pažangos ir veiksmingumo, siekiant užtikrinti visišką Europos Sutarčių įgyvendinimą pagal ES sutarties 3 straipsnį ir didinti socialinę ir teritorinę sanglaudą; |
| --- | --- |

—

socialiniu ramsčiu, kuris neatsiejamas nuo ekonomikos pažangos ir veiksmingumo, siekiant užtikrinti visišką Europos Sutarčių įgyvendinimą pagal ES sutarties 3 straipsnį ir didinti socialinę ir teritorinę sanglaudą;

socialiniu ramsčiu

| — | politiniu ramsčiu, įskaitant didesnę atskaitomybę ir demokratinį teisėtumą, kad būtų didinamas patikimumas ir pasitikėjimas. |
| --- | --- |

—

politiniu ramsčiu, įskaitant didesnę atskaitomybę ir demokratinį teisėtumą, kad būtų didinamas patikimumas ir pasitikėjimas.

politiniu ramsčiu

| 4.4. | Be to, reikėtų imtis priemonių įgyvendinant euro zonos biudžetą, kurios padėtų sušvelninti bet kokius galimus sukrėtimus ateityje, jeigu šis potencialus fiskalinis pajėgumas yra toks, kad padeda siekti reformų. Kaip nurodyta EESRK savo iniciatyva pateiktoje nuomonėje dėl ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo (14), toks euro zonos biudžetas galėtų būti finansuojamas, pavyzdžiui, finansinių sandorių mokesčiu, taikomu visoje euro zonoje, anglies dioksido mokesčiu, laikinu apmokestinimu ar leidžiamomis bendromis obligacijomis. Tačiau dar reikia susitarti dėl bet kurios iš šių galimybių. |
| --- | --- |

4.4.

Be to, reikėtų imtis priemonių įgyvendinant euro zonos biudžetą, kurios padėtų sušvelninti bet kokius galimus sukrėtimus ateityje, jeigu šis potencialus fiskalinis pajėgumas yra toks, kad padeda siekti reformų. Kaip nurodyta EESRK savo iniciatyva pateiktoje nuomonėje dėl ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo (14), toks euro zonos biudžetas galėtų būti finansuojamas, pavyzdžiui, finansinių sandorių mokesčiu, taikomu visoje euro zonoje, anglies dioksido mokesčiu, laikinu apmokestinimu ar leidžiamomis bendromis obligacijomis. Tačiau dar reikia susitarti dėl bet kurios iš šių galimybių.

14

| 4.5. | Europos ekonominės valdysenos pažanga įmanoma stiprinant ES socialinį aspektą. Šis tikslas turėtų būti pagrįstas labiau subalansuotu ES sutarties 3 straipsnio taikymu, kuriame nustatoma, kad ES turi rasti pusiausvyrą tarp ekonominio veiksmingumo, socialinės ir teritorinės sanglaudos. Be to, SESV 151 ir 153 straipsniais siekiama remti valstybių narių socialinių sistemų suderinimą. Šį klausimą EESRK nagrinėjo 2013 m. (15). |
| --- | --- |

4.5.

Europos ekonominės valdysenos pažanga įmanoma stiprinant ES socialinį aspektą. Šis tikslas turėtų būti pagrįstas labiau subalansuotu ES sutarties 3 straipsnio taikymu, kuriame nustatoma, kad ES turi rasti pusiausvyrą tarp ekonominio veiksmingumo, socialinės ir teritorinės sanglaudos. Be to, SESV 151 ir 153 straipsniais siekiama remti valstybių narių socialinių sistemų suderinimą. Šį klausimą EESRK nagrinėjo 2013 m. (15).

15

| 4.6. | Be to, reikia sustiprinti ES demokratinį teisėtumą, siekiant sustiprinti jos politinę sistemą, ypač Europos Parlamento vaidmenį. Todėl, remiantis dabartinės Sutarties sistema ir taisyklėmis, galima imtis konkrečių veiksmų. Vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu galima Sutarties peržiūra turėtų padėti suderinti institucines nuostatas su būtinais realios politinės Sąjungos reikalavimais. EESRK jau patvirtino itin išsamias gaires, skirtas EPS politiniam ramsčiui įtvirtinti, kuriose apibrėžiamas platus galimų veiksmų spektras (16). |
| --- | --- |

4.6.

Be to, reikia sustiprinti ES demokratinį teisėtumą, siekiant sustiprinti jos politinę sistemą, ypač Europos Parlamento vaidmenį. Todėl, remiantis dabartinės Sutarties sistema ir taisyklėmis, galima imtis konkrečių veiksmų. Vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu galima Sutarties peržiūra turėtų padėti suderinti institucines nuostatas su būtinais realios politinės Sąjungos reikalavimais. EESRK jau patvirtino itin išsamias gaires, skirtas EPS politiniam ramsčiui įtvirtinti, kuriose apibrėžiamas platus galimų veiksmų spektras (16).

16

| 4.7. | EESRK atkreipia dėmesį į penkių pirmininkų 2015 m. birželio 22 d. pranešimą Europos Vadovų Tarybai dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo, ir tikisi, kad juo bus remiamasi imantis ryžtingesnių veiksmų, kaip nurodyta pirmiau (17). |
| --- | --- |

4.7.

EESRK atkreipia dėmesį į penkių pirmininkų 2015 m. birželio 22 d. pranešimą Europos Vadovų Tarybai dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo, ir tikisi, kad juo bus remiamasi imantis ryžtingesnių veiksmų, kaip nurodyta pirmiau (17).

Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo

17

5.   Pilietinio dalyvavimo, demokratijos ir atskaitomybės įtvirtinimas: būsima veikla

Pilietinio dalyvavimo, demokratijos ir atskaitomybės įtvirtinimas: būsima veikla

| 5.1. | Diskutuojant apie ES ateitį daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama piliečiui. Demokratija ir atskaitomybė yra pagrindiniai Europos pilietiškumo principai. Siekiant įgyvendinti šiuos principus, pagrindinį vaidmenį turi atlikti Europos Komisija, kuri yra Sutarčių sergėtoja. Komisija, kuri turi monopolinę teisę imtis teisėkūros iniciatyvų, taip pat atlieka esminį vaidmenį derinant įvairias ES veikiančias jėgas ir interesus. Šie derinimo veiksmai turi būti vykdomi kartu su veiksmingesniu subsidiarumo ir proporcingumo principų įgyvendinimu, kuris padėtų siekti didesnės ES demokratijos ir dalyvaujamojo valdymo. |
| --- | --- |

5.1.

Diskutuojant apie ES ateitį daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama piliečiui. Demokratija ir atskaitomybė yra pagrindiniai Europos pilietiškumo principai. Siekiant įgyvendinti šiuos principus, pagrindinį vaidmenį turi atlikti Europos Komisija, kuri yra Sutarčių sergėtoja. Komisija, kuri turi monopolinę teisę imtis teisėkūros iniciatyvų, taip pat atlieka esminį vaidmenį derinant įvairias ES veikiančias jėgas ir interesus. Šie derinimo veiksmai turi būti vykdomi kartu su veiksmingesniu subsidiarumo ir proporcingumo principų įgyvendinimu, kuris padėtų siekti didesnės ES demokratijos ir dalyvaujamojo valdymo.

| 5.2. | Lisabonos sutartyje numatytas svarbesnis Europos Parlamento vaidmuo ir aktyvi valstybių narių pozicija, išreikšta per sustiprėjusią Tarybą. Tačiau ateityje reikės labiau praplėsti Europos Parlamento kompetenciją, pavyzdžiui, suteikus didesnį vaidmenį Europos ekonomikos valdymo ir Europos semestro srityje, ir praktiškai įgyvendinti subalansuotą trijų institucijų atsakomybės pasidalijimą ir tarpinstitucinį bendradarbiavimą, kuris užtikrintų patikimesnį ES metodą. Atsižvelgiant į tai, ypatingai svarbus klausimas yra „trišalių dialogų“ platus taikymas teisės aktų priėmimui per pirmąjį ir antrąjį svarstymą pagal įprastą teisėkūros procedūrą (18). „Trišaliai dialogai“ iš esmės tapo įprastu dalyku, o tai prieštarauja demokratiniams skaidrumo ir atskaitomybės principams, ir poreikiui išlaikyti pusiausvyrą tarp įprastoje teisėkūros procedūroje dalyvaujančių trijų institucijų. Todėl EESRK mano, kad, jeigu nesilaikoma įprastos teisėkūros procedūros, reikia bent atsižvelgti į jos esmę, „trišaliai dialogai“ turėtų išlikti išimtimi. |
| --- | --- |

5.2.

Lisabonos sutartyje numatytas svarbesnis Europos Parlamento vaidmuo ir aktyvi valstybių narių pozicija, išreikšta per sustiprėjusią Tarybą. Tačiau ateityje reikės labiau praplėsti Europos Parlamento kompetenciją, pavyzdžiui, suteikus didesnį vaidmenį Europos ekonomikos valdymo ir Europos semestro srityje, ir praktiškai įgyvendinti subalansuotą trijų institucijų atsakomybės pasidalijimą ir tarpinstitucinį bendradarbiavimą, kuris užtikrintų patikimesnį ES metodą. Atsižvelgiant į tai, ypatingai svarbus klausimas yra „trišalių dialogų“ platus taikymas teisės aktų priėmimui per pirmąjį ir antrąjį svarstymą pagal įprastą teisėkūros procedūrą (18). „Trišaliai dialogai“ iš esmės tapo įprastu dalyku, o tai prieštarauja demokratiniams skaidrumo ir atskaitomybės principams, ir poreikiui išlaikyti pusiausvyrą tarp įprastoje teisėkūros procedūroje dalyvaujančių trijų institucijų. Todėl EESRK mano, kad, jeigu nesilaikoma įprastos teisėkūros procedūros, reikia bent atsižvelgti į jos esmę, „trišaliai dialogai“ turėtų išlikti išimtimi.

18

| 5.3. | Be to, ES metodas taip pat bus veiksmingiau įgyvendinamas taikant horizontaliojo subsidiarumo principą. Ši sąvoka, kaip ir „vertikalusis“ subsidiarumas, nėra aiškiai apibrėžtos Sutartyse. Nepaisant to, ja pripažįstamas privačių dalyvių, pavyzdžiui, piliečių ir atstovaujamųjų pilietinės visuomenės organizacijų, viešas vaidmuo ir užtikrinamas jų dalyvavimas politikos formavimo ir sprendimų priėmimo procesuose, pasitelkiant jų konkrečia patariamąją funkciją, taip pat ir savarankišką socialinių partnerių teisėkūros funkciją vykdant Europos socialinį dialogą. |
| --- | --- |

5.3.

Be to, ES metodas taip pat bus veiksmingiau įgyvendinamas taikant horizontaliojo subsidiarumo principą. Ši sąvoka, kaip ir „vertikalusis“ subsidiarumas, nėra aiškiai apibrėžtos Sutartyse. Nepaisant to, ja pripažįstamas privačių dalyvių, pavyzdžiui, piliečių ir atstovaujamųjų pilietinės visuomenės organizacijų, viešas vaidmuo ir užtikrinamas jų dalyvavimas politikos formavimo ir sprendimų priėmimo procesuose, pasitelkiant jų konkrečia patariamąją funkciją, taip pat ir savarankišką socialinių partnerių teisėkūros funkciją vykdant Europos socialinį dialogą.

| 5.4. | Tiesą sakant, ši horizontaliojo subsidiarumo koncepcija, kuri kartais taip pat vadinama funkciniu subsidiarumu, jau yra aiškiai pripažinta Sutartyse, t. y. SESV 152, 154 ir 155 straipsniuose, susijusiuose su socialiniu dialogu ir socialinių partnerių vaidmeniu. |
| --- | --- |

5.4.

Tiesą sakant, ši horizontaliojo subsidiarumo koncepcija, kuri kartais taip pat vadinama funkciniu subsidiarumu, jau yra aiškiai pripažinta Sutartyse, t. y. SESV 152, 154 ir 155 straipsniuose, susijusiuose su socialiniu dialogu ir socialinių partnerių vaidmeniu.

| 5.5. | ES sutarties 11 straipsnyje dalyvaujamosios demokratijos principas laikomas pagrindiniu papildomu atstovaujamosios demokratijos komponentu, kaip nurodyta ES sutarties 10 ir 12 straipsniuose (19), kuris yra esminis demokratijos pagrindas. ES sutarties 11 straipsnio 1 ir 2 dalimis (20), kaip ne kartą įvairiose nuomonėse pažymėjo EESRK, atveriamos perspektyvios galimybės plėsti Europos demokratiją nustatant ilgalaikius struktūrinio pilietinio dialogo Europos lygmeniu pagrindus, įskaitant ES institucijų ir valstybių narių dialogą. |
| --- | --- |

5.5.

ES sutarties 11 straipsnyje dalyvaujamosios demokratijos principas laikomas pagrindiniu papildomu atstovaujamosios demokratijos komponentu, kaip nurodyta ES sutarties 10 ir 12 straipsniuose (19), kuris yra esminis demokratijos pagrindas. ES sutarties 11 straipsnio 1 ir 2 dalimis (20), kaip ne kartą įvairiose nuomonėse pažymėjo EESRK, atveriamos perspektyvios galimybės plėsti Europos demokratiją nustatant ilgalaikius struktūrinio pilietinio dialogo Europos lygmeniu pagrindus, įskaitant ES institucijų ir valstybių narių dialogą.

19

20

| 5.6. | Be to, šis ES metodas turi būti papildytas aiškesniu „vertikaliojo“ subsidiarumo principu, sustiprintu nacionalinių parlamentų vaidmeniu ES politikos formavime ir glaudesniu nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento tarpusavio bendradarbiavimu. |
| --- | --- |

5.6.

Be to, šis ES metodas turi būti papildytas aiškesniu „vertikaliojo“ subsidiarumo principu, sustiprintu nacionalinių parlamentų vaidmeniu ES politikos formavime ir glaudesniu nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento tarpusavio bendradarbiavimu.

| 5.7. | Svarbiausia, kad visi minėti tikslai jau galėtų būti pasiekti taikant dabartines Sutartis. Pirmiausia, kalbant apie pilietinį dalyvavimą, demokratiją ir atskaitomybę, būtų galima daug pasiekti tobulinant Europos politikos sritis, gerinant procesus ir jų įgyvendinimą. Tačiau, kaip jau nurodyta dviejose EESRK nuomonėse (21)
   (22), pažanga veiksmingai įgyvendinant 11 straipsnio nuostatas nebuvo itin didelė, todėl nebuvo iš esmės laikomasi dalyvaujamosios demokratijos koncepcijos. |
| --- | --- |

5.7.

Svarbiausia, kad visi minėti tikslai jau galėtų būti pasiekti taikant dabartines Sutartis. Pirmiausia, kalbant apie pilietinį dalyvavimą, demokratiją ir atskaitomybę, būtų galima daug pasiekti tobulinant Europos politikos sritis, gerinant procesus ir jų įgyvendinimą. Tačiau, kaip jau nurodyta dviejose EESRK nuomonėse (21)
   (22), pažanga veiksmingai įgyvendinant 11 straipsnio nuostatas nebuvo itin didelė, todėl nebuvo iš esmės laikomasi dalyvaujamosios demokratijos koncepcijos.

21

22

| 5.8. | Tą patį galima pasakyti apie Europos piliečių iniciatyvą (EPI), nustatytą 11 straipsnio 4 dalyje. EPI turėtų būti pagrindinė priemonė, skatinanti dalyvaujamąją demokratiją ir piliečių aktyvumą, tačiau dabartinės formos ji praktiškai neveiksminga ir reikia atlikti esminę jos įgyvendinimo būdų peržiūrą. |
| --- | --- |

5.8.

Tą patį galima pasakyti apie Europos piliečių iniciatyvą (EPI), nustatytą 11 straipsnio 4 dalyje. EPI turėtų būti pagrindinė priemonė, skatinanti dalyvaujamąją demokratiją ir piliečių aktyvumą, tačiau dabartinės formos ji praktiškai neveiksminga ir reikia atlikti esminę jos įgyvendinimo būdų peržiūrą.

| 5.9. | Ateityje „horizontaliojo“ subsidiarumo koncepcija turi būti sustiprinta ir apimti daugiau politikos sričių, taikant struktūrinį pilietinį dialogą, pavyzdžiui, aplinkos ir vartotojų apsaugos srityse. Taip sustiprėtų atstovaujamųjų pilietinės visuomenės organizacijų vaidmuo Europos procesuose, todėl jos galėtų geriau prisidėti prie joms rūpimų politikos sričių klausimų sprendimo, taip pagrindžiant dalyvaujamosios demokratijos principą. Siekdamas įgyvendinti šį uždavinį ir veikdamas kaip organizuotos pilietinės visuomenės ES institucinis atstovas, EESRK, bendradarbiaudamas su ES institucijomis, turi atlikti pagrindinį vaidmenį išnaudojant visą dalyvaujamosios demokratijos potencialą ir plečiant bei stiprinant pilietinį dialogą. |
| --- | --- |

5.9.

Ateityje „horizontaliojo“ subsidiarumo koncepcija turi būti sustiprinta ir apimti daugiau politikos sričių, taikant struktūrinį pilietinį dialogą, pavyzdžiui, aplinkos ir vartotojų apsaugos srityse. Taip sustiprėtų atstovaujamųjų pilietinės visuomenės organizacijų vaidmuo Europos procesuose, todėl jos galėtų geriau prisidėti prie joms rūpimų politikos sričių klausimų sprendimo, taip pagrindžiant dalyvaujamosios demokratijos principą. Siekdamas įgyvendinti šį uždavinį ir veikdamas kaip organizuotos pilietinės visuomenės ES institucinis atstovas, EESRK, bendradarbiaudamas su ES institucijomis, turi atlikti pagrindinį vaidmenį išnaudojant visą dalyvaujamosios demokratijos potencialą ir plečiant bei stiprinant pilietinį dialogą.

| 5.10. | Būdamas organizuotos pilietinės visuomenės institucinis atstovas Europos lygmeniu, Komiteto vaidmuo yra trejopas: i) palengvinti ir padėti užmegzti atstovaujamųjų pilietinės visuomenės organizacijų ir Europos institucijų dialogą, ii) užtikrinti ilgalaikį organizuotos pilietinės visuomenės įsitraukimą į ES politinius procesus, ir iii) stebėti, kaip įgyvendinamas ES sutarties 11 straipsnis. |
| --- | --- |

5.10.

Būdamas organizuotos pilietinės visuomenės institucinis atstovas Europos lygmeniu, Komiteto vaidmuo yra trejopas: i) palengvinti ir padėti užmegzti atstovaujamųjų pilietinės visuomenės organizacijų ir Europos institucijų dialogą, ii) užtikrinti ilgalaikį organizuotos pilietinės visuomenės įsitraukimą į ES politinius procesus, ir iii) stebėti, kaip įgyvendinamas ES sutarties 11 straipsnis.

| 5.11. | Todėl EESRK, kaip ES institucijų patariamasis organas (23), turi galimybę visapusiškai veikti kaip i) dialogo su pilietinės visuomenės organizacijomis ir šių organizacijų tarpusavio dialogo skatintojui ir koordinatoriui, ii) pagrindiniam pilietinės visuomenės organizacijų ir ES sprendimus priimančių įstaigų tarpininkui ir iii) veiksmingas tiltas tarp nacionalinio ir europinio lygmenų. Jeigu bus nuspręsta peržiūrėti Sutartis, EESRK prašytų aiškiai pripažinti tokį jo vaidmenį (24). |
| --- | --- |

5.11.

Todėl EESRK, kaip ES institucijų patariamasis organas (23), turi galimybę visapusiškai veikti kaip i) dialogo su pilietinės visuomenės organizacijomis ir šių organizacijų tarpusavio dialogo skatintojui ir koordinatoriui, ii) pagrindiniam pilietinės visuomenės organizacijų ir ES sprendimus priimančių įstaigų tarpininkui ir iii) veiksmingas tiltas tarp nacionalinio ir europinio lygmenų. Jeigu bus nuspręsta peržiūrėti Sutartis, EESRK prašytų aiškiai pripažinti tokį jo vaidmenį (24).

23

24

| 5.12. | Iš naujo pristatytoje „geresnio reglamentavimo“ darbotvarkėje atsispindi naujas Komisijos siekis ypatingą dėmesį skirti jos vertinimo veiklai, kurioje dalyvautų kitos institucijos, nacionalinės institucijos ir visa pilietinė visuomenė. EESRK kaip patariamojo organo dalyvavimas vertinant politiką yra labai svarbus, nes jis yra pagrįstas teisėtu Komiteto vaidmeniu ES institucinėje sąrangoje: i) užtikrinti ES pasiekimų apsaugą, kad būtų patenkinti Europos piliečių poreikiai ir ii) įspėti apie ES politikos ir teisės aktų įgyvendinimo kliūtis ar galimus trūkumus. |
| --- | --- |

5.12.

Iš naujo pristatytoje „geresnio reglamentavimo“ darbotvarkėje atsispindi naujas Komisijos siekis ypatingą dėmesį skirti jos vertinimo veiklai, kurioje dalyvautų kitos institucijos, nacionalinės institucijos ir visa pilietinė visuomenė. EESRK kaip patariamojo organo dalyvavimas vertinant politiką yra labai svarbus, nes jis yra pagrįstas teisėtu Komiteto vaidmeniu ES institucinėje sąrangoje: i) užtikrinti ES pasiekimų apsaugą, kad būtų patenkinti Europos piliečių poreikiai ir ii) įspėti apie ES politikos ir teisės aktų įgyvendinimo kliūtis ar galimus trūkumus.

| 5.13. | Atsižvelgiant į ES sutarties 13 straipsnio 4 dalimi EESRK priskirtą vaidmenį, tiek 2012 m. vasario 22 d. EESRK protokole dėl bendradarbiavimo su Europos Komisija, tiek 2014 m. vasario 5 d. EESRK ir Europos Parlamento bendradarbiavimo susitarime pripažįstama, kad didelė pridėtinė vertė, kurią EESRK sukuria užtikrindamas pilietinės visuomenės indėlį per visą ES politikos ciklą, gali padėti priimti geresnius įstatymus (25). Todėl EESRK reikalauja, kad jo institucinis vaidmuo būtų aiškiai pripažįstamas ateityje atliekant bet kokią Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnio reglamentavimo peržiūrą (26). |
| --- | --- |

5.13.

Atsižvelgiant į ES sutarties 13 straipsnio 4 dalimi EESRK priskirtą vaidmenį, tiek 2012 m. vasario 22 d. EESRK protokole dėl bendradarbiavimo su Europos Komisija, tiek 2014 m. vasario 5 d. EESRK ir Europos Parlamento bendradarbiavimo susitarime pripažįstama, kad didelė pridėtinė vertė, kurią EESRK sukuria užtikrindamas pilietinės visuomenės indėlį per visą ES politikos ciklą, gali padėti priimti geresnius įstatymus (25). Todėl EESRK reikalauja, kad jo institucinis vaidmuo būtų aiškiai pripažįstamas ateityje atliekant bet kokią Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnio reglamentavimo peržiūrą (26).

25

26

| 5.14. | Siekdamas veiksmingai prisidėti prie nurodytų tikslų, EESRK turėtų visapusiškai išnaudoti savo potencialą ir sustiprinti savo vaidmenį, veiklos ir darbo metodus ir veiklos ryšius su pagrindinėmis Europos pilietinės visuomenės organizacijomis ir tinklais. EESRK taip pat didina savo darbo svarbą labiau akcentuodamas ES prioritetinių politikos krypčių grupes, atsižvelgdamas į jam Sutartimis pavestą patariamąją funkciją. |
| --- | --- |

5.14.

Siekdamas veiksmingai prisidėti prie nurodytų tikslų, EESRK turėtų visapusiškai išnaudoti savo potencialą ir sustiprinti savo vaidmenį, veiklos ir darbo metodus ir veiklos ryšius su pagrindinėmis Europos pilietinės visuomenės organizacijomis ir tinklais. EESRK taip pat didina savo darbo svarbą labiau akcentuodamas ES prioritetinių politikos krypčių grupes, atsižvelgdamas į jam Sutartimis pavestą patariamąją funkciją.

| 5.15. | Tai darydamas EESRK gali iš esmės prisidėti išnaudojant Lisabonos sutarties potencialą tose politikos srityse, kurios yra tiesiogiai susijusios su piliečiais, ir nustatant galimus trūkumus, dėl kurių reikėtų atlikti atitinkamos politikos pakeitimus ir korekcijas, kad būtų geriau patenkinami šios politikos poreikiai. |
| --- | --- |

5.15.

Tai darydamas EESRK gali iš esmės prisidėti išnaudojant Lisabonos sutarties potencialą tose politikos srityse, kurios yra tiesiogiai susijusios su piliečiais, ir nustatant galimus trūkumus, dėl kurių reikėtų atlikti atitinkamos politikos pakeitimus ir korekcijas, kad būtų geriau patenkinami šios politikos poreikiai.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 16 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  Organizuota pilietinė visuomenė g apibrėžta kaip organizacinių struktūrų, kurių narių tikslai ir atsakomybė yra visuotinės svarbos ir kurios tarpininkauja valstybės institucijoms ir piliečiams, visuma.

1

Žr. 1999 m. rugsėjo 22 d. nuomonę dėl Organizuotos pilietinės visuomenės vaidmens ir indėlio į Europos kūrimą (OL C 329, 1999 11 17, p. 30) ir 2001 m. balandžio 25 d. nuomonę dėl Organizuotos pilietinės visuomenės ir Europos valdymo. Komiteto įnašas rengiant baltąją knygą (OL C 193, 2001 7 10, p. 117).

Organizuotos pilietinės visuomenės vaidmens ir indėlio į Europos kūrimą

Organizuotos pilietinės visuomenės ir Europos valdymo. Komiteto įnašas rengiant baltąją knygą

(2)  Žr. SESV 300 straipsnio 4 dalį.

2

(3)  Žr. ES sutarties 1 straipsnį.

3

(4)  Žr. ES sutarties 5 straipsnio 1 dalį.

4

(5)  Hermano Van Rompuy kalba „Ar reikia „naujo Europos pakto?“, 2015 m. birželio 17 d., Briuselis

5

http://www.newpactforeurope.eu/documents/eventsdocs/speech.vanrompuy.17june2015.pdf

(6)  SESV I–IV antraštinės dalys.

6

(7)  Nuomonė dėl Ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo. Mokesčių politikos vaidmuo, 2014 m. gruodžio 10 d., (OL C 230, 2015 7 14, p. 24).

7

Ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo. Mokesčių politikos vaidmuo

(8)  2015 m. vasario 19 d. nuomonė dėl Strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo pažangos ir kaip iki 2020 m. pasiekti jos tikslus, (OL C 251, 2015 7 31, p. 19).

8

Strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo pažangos ir kaip iki 2020 m. pasiekti jos tikslus

(9)  2012 m. kovo 29 d. nuomonė dėl Pakeisto pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo „Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistema“ (COM(2011) 739 final, 2011/0183 (CNS) ir Iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos įgyvendinimo priemonės, (COM(2011) 740 final – 2011/0184 (APP) (OL C 181, 2012 6 21, p. 45).

9

Pakeisto pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo „Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistema“ (COM(2011) 739 final, 2011/0183 (CNS)

Iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos įgyvendinimo priemonės, (COM(2011) 740 final – 2011/0184 (APP)

(10)  2011 m. rugsėjo 21 d. nuomonė dėl Komisijos komunikato „Veiksminga Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje strategija“, (OL C 376, 2011 12 22, p. 74).

10

Komisijos komunikato „Veiksminga Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje strategija“

(11)  Jei Sutartys bus peržiūrimos, EESRK jau pasiūlė į jas įtraukti socialinės pažangos protokolą.

11

Žr. 2013 m. sausio 17 d. nuomonę dėl Europos Komisijos komunikato „II bendrosios rinkos aktas. Drauge už naująjį augimą“ (OL C 76, 2013 3 14, p. 24).

Europos Komisijos komunikato „II bendrosios rinkos aktas. Drauge už naująjį augimą“

(12)  2014 m. rugsėjo 11 d. nuomonė dėl Europos imigracijos politikos (OL C 458, 2014 12 19, p. 7), 2014 m. liepos 9 d. nuomonė dėl Europos imigracijos politikos ir santykių su trečiosiomis šalimis (OL C 451, 2014 12 16, p. 1) ir 2011 m. spalio 27 d. nuomonė dėl Naujos ES užsienio ir saugumo politikos ir pilietinės visuomenės vaidmens (OL C 24, 2012 1 28, p. 56).

12

Europos imigracijos politikos

Europos imigracijos politikos ir santykių su trečiosiomis šalimis

Naujos ES užsienio ir saugumo politikos ir pilietinės visuomenės vaidmens

(13)  Išvadų 27 punktas.

13

(14)  2014 m. liepos 9 d. nuomonė dėl Ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pasiūlymai būsimam ES teisėkūros laikotarpiui (OL C 451, 2014 12 16, p. 10).

14

Ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pasiūlymai būsimam ES teisėkūros laikotarpiui

(15)  2013 m. gegužės 22 d. nuomonė dėl Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinio matmens (OL C 271, 2013 9 19, p. 1) ir 2013 m. spalio 17 d. nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai dėl ekonominės ir pinigų sąjungos socialinio matmens stiprinimo (OL C 67, 2014 3 6, p. 122).

15

Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinio matmens

Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai dėl ekonominės ir pinigų sąjungos socialinio matmens stiprinimo

(16)  2015 m. gegužės 27 d. nuomonė dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo: politinis ramstis (ECO/376) (ECO/376) (OL C 332, 2015 10 8, p. 8).

16

Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo: politinis ramstis

(17)  http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/5-presidents-report_lt.pdf

17

(18)  Trišaliai dialogai yra numatyti Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2007 m. birželio 13 d.Bendroje deklaracijoje dėl praktinių bendro sprendimo procedūros taisyklių (EB sutarties 251 straipsnis) (OL C 145, 2007 6 30, p. 5).

18

Bendroje deklaracijoje dėl praktinių bendro sprendimo procedūros taisyklių (EB sutarties 251 straipsnis)

(19)  Atitinkamai dėl nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento vaidmens.

19

(20)  11 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatyta, kad:

20

„Institucijos atitinkamomis priemonėmis suteikia piliečiams ir atstovaujamosioms asociacijoms galimybę skelbti nuomones apie visas Sąjungos veiklos sritis ir viešai jomis keistis.

Institucijos palaiko atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su atstovaujamosiomis asociacijomis ir pilietine visuomene.“

(21)  2012 m. lapkričio 14 d. nuomonė dėl Lisabonos sutarties 11 straipsnio 1 ir 2 dalių įgyvendinimo principų, tvarkos ir veiksmų (OL C 11, 2013 1 15, p. 8).

21

Lisabonos sutarties 11 straipsnio 1 ir 2 dalių įgyvendinimo principų, tvarkos ir veiksmų

(22)  2015 m. liepos 2 d. nuomonė dėl Europos Komisijos konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis vertinimo (
  OL C 383, 2015 11 17, p. 57).

22

Europos Komisijos konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis vertinimo (

(23)  ES sutarties 13 straipsnio 4 dalyje dėl Sąjungos institucinės struktūros nustatyta, kad
  „Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai padeda Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas, atliekantys patariamąsias funkcijas“
  .

23

„Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai padeda Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas, atliekantys patariamąsias funkcijas“

(24)  Šį pasiūlymą Komitetas jau pateikė Europos Vadovų Tarybai 2006 m. nuomonėje per svarstymų laikotarpį po nesėkmingo Sutarties dėl Konstitucijos Europai ratifikavimo.

24

Žr. 2006 m. gegužės 17 d. nuomonę dėl Rekomendacijų 2006 m. birželio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybai – svarstymų laikotarpis (OL C 195, 2006 8 18, p. 64).

(25)  Protokolo dėl bendradarbiavimo su Komisija 18 dalyje nustatyta, kad „Komitetas prisideda prie ES teisės aktų įgyvendinimo vertinimo proceso, visų pirma horizontaliųjų nuostatų, numatytų SESV 8–12 straipsniuose, požiūriu“.

25

„Komitetas prisideda prie ES teisės aktų įgyvendinimo vertinimo proceso, visų pirma horizontaliųjų nuostatų, numatytų SESV 8–12 straipsniuose, požiūriu“

Bendradarbiavimo su Europos Parlamentu susitarime nustatyta, kad EESRK reguliariai siunčia Europos Parlamentui „Europos teisės aktų poveikio vertinimus“, taip pat „pilietinės visuomenės lygmens informaciją ir atitinkamą medžiagą apie tai, ar efektyvūs yra galiojantys teisės aktai ir finansavimo programos ir į kokius trūkumus būtina atsižvelgti rengiant ir persvarstant teisės aktus ir ES politiką“.

„Europos teisės aktų poveikio vertinimus“, taip pat „pilietinės visuomenės lygmens informaciją ir atitinkamą medžiagą apie tai, ar efektyvūs yra galiojantys teisės aktai ir finansavimo programos ir į kokius trūkumus būtina atsižvelgti rengiant ir persvarstant teisės aktus ir ES politiką“

(26)  2015 m. rugsėjo 16 d. nuomonė dėl Deleguotųjų aktų (INT/768) (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 145).

26

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

510-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2015 m. rugsėjo 16–17 d.

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/192 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/192

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Geresnis reglamentavimas – geresni rezultatai. ES darbotvarkė“

[COM(2015) 215 final]

(2016/C 013/28)

| Pranešėjas: | Bernd DITTMANN |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Bernd DITTMANN

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2015 m. birželio 1 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Geresnis reglamentavimas – geresni rezultatai. ES darbotvarkė“

[COM(2015) 215 final].

Pagal Darbo tvarkos taisyklių 19 straipsnį įsteigtas pakomitetis „Geresnis reglamentavimas“, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. rugsėjo 2 d. vieningai priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (rugsėjo 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 174 nariams balsavus už, 3 prieš ir 9 susilaikius

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Geresnis, pažangus reglamentavimas yra bendras visų ES institucijų ir valstybių narių uždavinys, siekiant svarbiausio tikslo – pagerinti ES reglamentavimo kokybę piliečių, įmonių, vartotojų ir darbuotojų labui. Vis dėlto geresnis reglamentavimas nepakeis politinių sprendimų. Geresnis reglamentavimas yra nuolatinis procesas – daug pasiekta, tačiau dar yra nemažai ką tobulinti. |
| --- | --- |

1.1.

Geresnis, pažangus reglamentavimas yra bendras visų ES institucijų ir valstybių narių uždavinys, siekiant svarbiausio tikslo – pagerinti ES reglamentavimo kokybę piliečių, įmonių, vartotojų ir darbuotojų labui. Vis dėlto geresnis reglamentavimas nepakeis politinių sprendimų. Geresnis reglamentavimas yra nuolatinis procesas – daug pasiekta, tačiau dar yra nemažai ką tobulinti.

| 1.2. | EESRK jau seniai aktyviai dalyvauja kuriant geresnį reglamentavimą – tai galima matyti jo svarbiausių nuomonių dėl geresnio reglamentavimo apžvalgoje (1). Tad Komitetui tenka ypatinga atsakomybė už pilietinės visuomenės paramą ir pritarimą Europos teisei ir geresniam reglamentavimui. |
| --- | --- |

1.2.

EESRK jau seniai aktyviai dalyvauja kuriant geresnį reglamentavimą – tai galima matyti jo svarbiausių nuomonių dėl geresnio reglamentavimo apžvalgoje (1). Tad Komitetui tenka ypatinga atsakomybė už pilietinės visuomenės paramą ir pritarimą Europos teisei ir geresniam reglamentavimui.

| 1.3. | EESRK pažymi, kad į geresnio reglamentavimo darbotvarkę jis įtrauktas nepakankamai, kaip derėtų pagal Komiteto vaidmenį ir funkciją, kurie jam suteikti ES sutartimis ir bendradarbiavimo su Europos Komisija ir Europos Parlamentu (EP) susitarimais. Komitetas ragina į naują tarpinstitucinį susitarimą (IIA) įtraukti patariamąsias ES institucijas. |
| --- | --- |

1.3.

EESRK pažymi, kad į geresnio reglamentavimo darbotvarkę jis įtrauktas nepakankamai, kaip derėtų pagal Komiteto vaidmenį ir funkciją, kurie jam suteikti ES sutartimis ir bendradarbiavimo su Europos Komisija ir Europos Parlamentu (EP) susitarimais. Komitetas ragina į naują tarpinstitucinį susitarimą (IIA) įtraukti patariamąsias ES institucijas.

| 1.4. | EESRK pritaria tam, kad rengiant konsultacijas būtų plačiai įtraukiamos suinteresuotosios šalys visą politinės priemonės gyvavimo laikotarpį, ir šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į EESRK nuomonę dėl konsultacijų gairių vertinimo. Komitetas norėtų pabrėžti, kad, jo nuomone, esminiai ir tobulintini geresnio reglamentavimo aspektai yra teisingas tikslinės grupės pasirinkimas ir atsižvelgimas į suinteresuotųjų šalių reprezentatyvumą. |
| --- | --- |

1.4.

EESRK pritaria tam, kad rengiant konsultacijas būtų plačiai įtraukiamos suinteresuotosios šalys visą politinės priemonės gyvavimo laikotarpį, ir šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į EESRK nuomonę dėl konsultacijų gairių vertinimo. Komitetas norėtų pabrėžti, kad, jo nuomone, esminiai ir tobulintini geresnio reglamentavimo aspektai yra teisingas tikslinės grupės pasirinkimas ir atsižvelgimas į suinteresuotųjų šalių reprezentatyvumą.

| 1.5. | EESRK mano, kad renkant ekspertus į Reglamentavimo patikros valdybą, platformą REFIT ir kitus organus, klausymus, praktinius seminarus ir panašius renginius, reikia užtikrinti kuo didesnį nepriklausomumą, nešališkumą ir skaidrumą. |
| --- | --- |

1.5.

EESRK mano, kad renkant ekspertus į Reglamentavimo patikros valdybą, platformą REFIT ir kitus organus, klausymus, praktinius seminarus ir panašius renginius, reikia užtikrinti kuo didesnį nepriklausomumą, nešališkumą ir skaidrumą.

| 1.6. | EESRK ragina į tarpinstitucinį susitarimą įtraukti savireguliaciją ir bendrą reguliavimą, į kuriuos, sprendžiant politinius klausimus, turi būti vienodai atsižvelgiama kaip ir į reguliavimo priemones. |
| --- | --- |

1.6.

EESRK ragina į tarpinstitucinį susitarimą įtraukti savireguliaciją ir bendrą reguliavimą, į kuriuos, sprendžiant politinius klausimus, turi būti vienodai atsižvelgiama kaip ir į reguliavimo priemones.

| 1.7. | EESRK primygtinai ragina neoficialius trišalius dialogus rengti tik ypatingais atvejais ir daugumą teisės aktų priimti taikant įprastą teisėkūros procedūrą. |
| --- | --- |

1.7.

EESRK primygtinai ragina neoficialius trišalius dialogus rengti tik ypatingais atvejais ir daugumą teisės aktų priimti taikant įprastą teisėkūros procedūrą.

| 1.8. | EESRK primena, kad Komisija daugiau dėmesio turi skirti tam, kad ES teisės aktai nepakankamai perkeliami į nacionalinę teisę ir nepakankamai įgyvendinami valstybėse narėse, ir primygtinai ragina vietoj direktyvų taikyti reglamentus. |
| --- | --- |

1.8.

EESRK primena, kad Komisija daugiau dėmesio turi skirti tam, kad ES teisės aktai nepakankamai perkeliami į nacionalinę teisę ir nepakankamai įgyvendinami valstybėse narėse, ir primygtinai ragina vietoj direktyvų taikyti reglamentus.

2.   Geresnio reglamentavimo darbotvarkė – principinis vertinimas

| 2.1. | EESRK yra įsitikinęs, kad geresnio reglamentavimo priemonėmis ir instrumentais turėtų būti gerinama ES teisės aktų kokybė ir veiksmingumas bei kuriamas paprastas, aiškus ir nuoseklus reguliavimas, padedantis siekti ES sutartyse įtvirtintų tikslų ir visų pirma stiprinti bei kurti ES vidaus rinką ir kuriuo kuriama pridėtinė vertė ES piliečiams, įmonėms, vartotojams ir darbuotojams. |
| --- | --- |

2.1.

EESRK yra įsitikinęs, kad geresnio reglamentavimo priemonėmis ir instrumentais turėtų būti gerinama ES teisės aktų kokybė ir veiksmingumas bei kuriamas paprastas, aiškus ir nuoseklus reguliavimas, padedantis siekti ES sutartyse įtvirtintų tikslų ir visų pirma stiprinti bei kurti ES vidaus rinką ir kuriuo kuriama pridėtinė vertė ES piliečiams, įmonėms, vartotojams ir darbuotojams.

| 2.2. | ES yra bendra teisinė erdvė, kurioje turi būti užtikrinama gera, patikima ir įgyvendinama teisinė sistema. Geresnio reglamentavimo koncepcija, kuria siekiama daugiau dėmesio skirti ne tik ex ante priemonėms ES lygmeniu, bet ir nuosekliam ES teisės aktų perkėlimui į nacionalinę teisę ir jų įgyvendinimui valstybėse narėse, ir kurioje numatytos geresnio reglamentavimo priemonės per visą teisės akto gyvavimo laikotarpį (2), ES integracijai ir piliečiams apčiuopiamos naudos duos tik tada, kai bus ne vien diegiami nauji technokratiniai metodai ir priemonės, bet ir visos ES institucijos ir valstybės narės įsipareigos įtvirtinti geresnio reglamentavimo principus. |
| --- | --- |

2.2.

ES yra bendra teisinė erdvė, kurioje turi būti užtikrinama gera, patikima ir įgyvendinama teisinė sistema. Geresnio reglamentavimo koncepcija, kuria siekiama daugiau dėmesio skirti ne tik ex ante priemonėms ES lygmeniu, bet ir nuosekliam ES teisės aktų perkėlimui į nacionalinę teisę ir jų įgyvendinimui valstybėse narėse, ir kurioje numatytos geresnio reglamentavimo priemonės per visą teisės akto gyvavimo laikotarpį (2), ES integracijai ir piliečiams apčiuopiamos naudos duos tik tada, kai bus ne vien diegiami nauji technokratiniai metodai ir priemonės, bet ir visos ES institucijos ir valstybės narės įsipareigos įtvirtinti geresnio reglamentavimo principus.

| 2.3. | Komisija savo komunikatą ir su juo susijusius dokumentus pristato kaip naują pradžią. Pasiūlymai, be abejonės, plataus užmojo. Vis dėlto Komitetas norėtų priminti, kad geresnio reglamentavimo tema nėra nauja, o aptariama ir plėtojama daugybę metų. Taip pavyko pasiekti patobulinimų, dėl kurių ES teisė iš esmės yra aukštos kokybės ir palanki Europos piliečiams, įmonėms, vartotojams ir darbuotojams. EESRK mano, kad, palyginti su nacionaliniais teisės aktų leidėjais arba tarptautiniu lygmeniu, ES mechanizmai ir įtvirtinti metodai veikia gerai siekiant užtikrinti aukštą reglamentavimo kokybę (3). Visgi, kaip atskleista šiame pranešime, tobulinti dar yra ką. Tačiau EESRK pripažįsta, kad taikant geresnio reglamentavimo priemones jau daug pasiekta ir padaryta. |
| --- | --- |

2.3.

Komisija savo komunikatą ir su juo susijusius dokumentus pristato kaip naują pradžią. Pasiūlymai, be abejonės, plataus užmojo. Vis dėlto Komitetas norėtų priminti, kad geresnio reglamentavimo tema nėra nauja, o aptariama ir plėtojama daugybę metų. Taip pavyko pasiekti patobulinimų, dėl kurių ES teisė iš esmės yra aukštos kokybės ir palanki Europos piliečiams, įmonėms, vartotojams ir darbuotojams. EESRK mano, kad, palyginti su nacionaliniais teisės aktų leidėjais arba tarptautiniu lygmeniu, ES mechanizmai ir įtvirtinti metodai veikia gerai siekiant užtikrinti aukštą reglamentavimo kokybę (3). Visgi, kaip atskleista šiame pranešime, tobulinti dar yra ką. Tačiau EESRK pripažįsta, kad taikant geresnio reglamentavimo priemones jau daug pasiekta ir padaryta.

| 2.4. | Vis dažniau pasigirstant kritikai dėl geresnio reglamentavimo koncepcijos, EESRK pabrėžia, kad, jo nuomone, geresnis reglamentavimas nereiškia, jog ES teisynas turi būti didesnis ar mažesnis arba kad tam tikras politikos sritis reikia mažiau reglamentuoti ar išbraukti iš prioritetų sąrašo ir taip išsižadėti mums brangių vertybių – socialinės ir aplinkos apsaugos ir pagrindinių teisių (4). Geresnis reglamentavimas pirmiausia yra pagalbinė priemonė, kuria siekiama užtikrinti, kad politiniai tikslai būtų įgyvendinti veiksmingai, remiantis įrodymais ir gerbiant pirmiau išvardytas vertybes, tačiau nesumažinant aplinkosaugos ar vartotojų teisių arba socialinių standartų ir neperkeliant kompetencijos institucinėje struktūroje steigiant organus. Geresnis reglamentavimas negali ir neturi pakeisti politinių sprendimų. |
| --- | --- |

2.4.

Vis dažniau pasigirstant kritikai dėl geresnio reglamentavimo koncepcijos, EESRK pabrėžia, kad, jo nuomone, geresnis reglamentavimas nereiškia, jog ES teisynas turi būti didesnis ar mažesnis arba kad tam tikras politikos sritis reikia mažiau reglamentuoti ar išbraukti iš prioritetų sąrašo ir taip išsižadėti mums brangių vertybių – socialinės ir aplinkos apsaugos ir pagrindinių teisių (4). Geresnis reglamentavimas pirmiausia yra pagalbinė priemonė, kuria siekiama užtikrinti, kad politiniai tikslai būtų įgyvendinti veiksmingai, remiantis įrodymais ir gerbiant pirmiau išvardytas vertybes, tačiau nesumažinant aplinkosaugos ar vartotojų teisių arba socialinių standartų ir neperkeliant kompetencijos institucinėje struktūroje steigiant organus. Geresnis reglamentavimas negali ir neturi pakeisti politinių sprendimų.

| 2.5. | EESRK aktyviai veikia ES teisės demokratinio formavimo ir įgyvendinimo srityje. EESRK jau ne vienerius metus daug dėmesio skiria geresnio reglamentavimo temai ir parengė nemažai nuomonių, kuriose pateikė konkrečių rekomendacijų dėl tolesnio koncepcijos formavimo. Šių rekomendacijų apžvalga yra pateikiama (5), ji galėtų būti paskata ir idėjų santalka toliau tobulinant geresnio reglamentavimo darbotvarkę. Tai rodo, kad EESRK tenka ypatinga atsakomybė už pilietinės visuomenės paramą ir pritarimą geresnio reglamentavimo tikslams. Komitetas tebėra pasiruošęs prisidėti prie skaidraus, demokratiško ir nuoseklaus geresnio reglamentavimo. |
| --- | --- |

2.5.

EESRK aktyviai veikia ES teisės demokratinio formavimo ir įgyvendinimo srityje. EESRK jau ne vienerius metus daug dėmesio skiria geresnio reglamentavimo temai ir parengė nemažai nuomonių, kuriose pateikė konkrečių rekomendacijų dėl tolesnio koncepcijos formavimo. Šių rekomendacijų apžvalga yra pateikiama (5), ji galėtų būti paskata ir idėjų santalka toliau tobulinant geresnio reglamentavimo darbotvarkę. Tai rodo, kad EESRK tenka ypatinga atsakomybė už pilietinės visuomenės paramą ir pritarimą geresnio reglamentavimo tikslams. Komitetas tebėra pasiruošęs prisidėti prie skaidraus, demokratiško ir nuoseklaus geresnio reglamentavimo.

| 2.6. | Todėl EESRK labai apgailestauja, kad Komisijos komunikate ir visame geresnio reglamentavimo srities dokumentų rinkinyje nepakankamai dėmesio skiriama Sutartyse įtvirtintam EESRK vaidmeniui, funkcijai ir reprezentatyvumui, todėl neišnaudojamos galimybės pasinaudoti narių žiniomis ir kompetencija ir atsižvelgti į EESRK uždavinius. Į šią geresnio reglamentavimo darbotvarkę EESRK įtrauktas tik platformos REFIT klausimu (ex post sritis), o tai nepakankamai atspindi jo uždavinius ir atsakomybę už institucijų demokratinio teisėtumo ir veiksmingumo didinimą. |
| --- | --- |

2.6.

Todėl EESRK labai apgailestauja, kad Komisijos komunikate ir visame geresnio reglamentavimo srities dokumentų rinkinyje nepakankamai dėmesio skiriama Sutartyse įtvirtintam EESRK vaidmeniui, funkcijai ir reprezentatyvumui, todėl neišnaudojamos galimybės pasinaudoti narių žiniomis ir kompetencija ir atsižvelgti į EESRK uždavinius. Į šią geresnio reglamentavimo darbotvarkę EESRK įtrauktas tik platformos REFIT klausimu (ex post sritis), o tai nepakankamai atspindi jo uždavinius ir atsakomybę už institucijų demokratinio teisėtumo ir veiksmingumo didinimą.

| 2.7. | Todėl EESRK ragina pakankamai įtraukti jį į geresnio reglamentavimo darbotvarkę. Šiame pranešime pateikiama pasiūlymų, kaip ir kokiais klausimais EESRK turėtų būti įtrauktas. |
| --- | --- |

2.7.

Todėl EESRK ragina pakankamai įtraukti jį į geresnio reglamentavimo darbotvarkę. Šiame pranešime pateikiama pasiūlymų, kaip ir kokiais klausimais EESRK turėtų būti įtrauktas.

3.   Tarpinstitucinis susitarimas – siekiant bendrų geresnio reglamentavimo principų

| 3.1. | Komisijos komunikate, be kitų priemonių, nagrinėjamos planuojamos tarpinstitucinio susitarimo priemonės. EESRK mano, kad pasiūlymas dėl tarpinstitucinio susitarimo yra vienas iš pagrindinių geresnio reglamentavimo darbotvarkės elementų. Komisijai reikia teikti paramą nuolatinio geresnio reglamentavimo tikslų plėtojimo dalyvaujant visai pilietinei visuomenei veikloje. Vis dėlto tam pirmiausia reikalinga teisės aktų leidėjų – Tarybos ir EP – parama. Pasiūlymas dėl tarpinstitucinio susitarimo yra plataus užmojo, jis gali būti sėkmingas tik jei visos institucijos aiškiai pripažins atsižvelgiant į ES sutartis nustatytus geresnio reglamentavimo tikslus ir turinį ir nuosekliai įgyvendins tarpinstituciniame susitarime pateiktus pasiūlymus. Derybų žlugimas reikštų didelį žingsnį atgal, būtų atsiliekama netgi nuo 2003 m. tarpinstitucinio susitarimo įsipareigojimų. |
| --- | --- |

3.1.

Komisijos komunikate, be kitų priemonių, nagrinėjamos planuojamos tarpinstitucinio susitarimo priemonės. EESRK mano, kad pasiūlymas dėl tarpinstitucinio susitarimo yra vienas iš pagrindinių geresnio reglamentavimo darbotvarkės elementų. Komisijai reikia teikti paramą nuolatinio geresnio reglamentavimo tikslų plėtojimo dalyvaujant visai pilietinei visuomenei veikloje. Vis dėlto tam pirmiausia reikalinga teisės aktų leidėjų – Tarybos ir EP – parama. Pasiūlymas dėl tarpinstitucinio susitarimo yra plataus užmojo, jis gali būti sėkmingas tik jei visos institucijos aiškiai pripažins atsižvelgiant į ES sutartis nustatytus geresnio reglamentavimo tikslus ir turinį ir nuosekliai įgyvendins tarpinstituciniame susitarime pateiktus pasiūlymus. Derybų žlugimas reikštų didelį žingsnį atgal, būtų atsiliekama netgi nuo 2003 m. tarpinstitucinio susitarimo įsipareigojimų.

| 3.2. | Nors EP pripažįsta EESRK vaidmenį ir reikšmę (6), tarpinstituciniame susitarime EESRK ir RK bei jiems Sutartimis priskirtam vaidmeniui ir funkcijoms neskiriama jokio dėmesio. Tai yra nepriimtina. |
| --- | --- |

3.2.

Nors EP pripažįsta EESRK vaidmenį ir reikšmę (6), tarpinstituciniame susitarime EESRK ir RK bei jiems Sutartimis priskirtam vaidmeniui ir funkcijoms neskiriama jokio dėmesio. Tai yra nepriimtina.

| 3.3. | Jei Komisija laiku kreipsis į EESRK dėl konsultacijų, jis yra pasirengęs remti ES institucijas įgyvendinant geresnio reglamentavimo priemones, ieškoti naujų idėjų, pagal savo kompetenciją pateikti išsamią nuomonę apie planuojamus projektus, užtikrinti jų aukštą kokybę ir, prireikus, sekti ES iniciatyvas arba ypatingais atvejais tapti planuojamų iniciatyvų „bandomuoju organu“. |
| --- | --- |

3.3.

Jei Komisija laiku kreipsis į EESRK dėl konsultacijų, jis yra pasirengęs remti ES institucijas įgyvendinant geresnio reglamentavimo priemones, ieškoti naujų idėjų, pagal savo kompetenciją pateikti išsamią nuomonę apie planuojamus projektus, užtikrinti jų aukštą kokybę ir, prireikus, sekti ES iniciatyvas arba ypatingais atvejais tapti planuojamų iniciatyvų „bandomuoju organu“.

| 3.4. | Todėl EESRK ragina abi šias patariamąsias ES institucijas įtraukti į tarpinstitucinį susitarimą tais geresnio reglamentavimo klausimais, kurie joms patikėti ES sutartimis ir bendradarbiavimo su Europos Komisija ir EP susitarimais. |
| --- | --- |

3.4.

Todėl EESRK ragina abi šias patariamąsias ES institucijas įtraukti į tarpinstitucinį susitarimą tais geresnio reglamentavimo klausimais, kurie joms patikėti ES sutartimis ir bendradarbiavimo su Europos Komisija ir EP susitarimais.

| 3.5. | Konkretus dalykinis tarpinstitucinio susitarimo turinys bus įvertintas nuomonėje savo iniciatyva po to, kai jį priims Taryba ir EP. |
| --- | --- |

3.5.

Konkretus dalykinis tarpinstitucinio susitarimo turinys bus įvertintas nuomonėje savo iniciatyva po to, kai jį priims Taryba ir EP.

4.   Komunikato dėl geresnio reglamentavimo darbotvarkės vertinimas

4.1.   
  Darbo Europos lygmeniu metodų keitimas

| 4.1.1. | Komisija geresnio reguliavimo ir geresnių rezultatų ketina siekti pakeisdama savo vidaus struktūrą, savo priemones orientuodama pagal politines gaires, parengdama nuoseklią ES lygmens darbo programą ir stiprindama bendravimą su institucijomis. |
| --- | --- |

4.1.1.

Komisija geresnio reguliavimo ir geresnių rezultatų ketina siekti pakeisdama savo vidaus struktūrą, savo priemones orientuodama pagal politines gaires, parengdama nuoseklią ES lygmens darbo programą ir stiprindama bendravimą su institucijomis.

| 4.1.2. | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija pradėjo struktūrizuotai keistis informacija apie metinę darbo programą ir daugiametį programų planavimą su Taryba ir EP ir kad prieš skelbiant metinę programą konsultuojasi su EESRK, remdamasi bendradarbiavimo susitarimu. Šia informacija turėtų būti keičiamasi per visą programų planavimo laikotarpį, o vykstant nuolatiniam EESRK dialogui su EP, Komisija ir Taryba būtų užtikrinamas sinergijos poveikis – taip būtų galima tikslingai stebėti darbo programos priemones jau po jų priėmimo ir pagerinti bendradarbiavimą apskritai. EESRK nuomone, naujos iniciatyvos ir prioritetai turėtų būti planuojami atsižvelgiant ir į esamas strategijas ir integracinius planus (pvz., strategiją „Europa 2020“, metinę augimo programą ir Europos semestrą/konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas) ir juos įtraukiant, taip pat turėtų būti teikiama išsami informacija, kaip planuojamos priemonės bus įtraukiamos į esamas strategijas ir atspindės jų tikslus. Taip būtų užkertamas kelias tam, kad tam tikros politikos sritys ir tikslai taptų labiau arba mažiau svarbūs negu jau priimtos strategijos. |
| --- | --- |

4.1.2.

EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija pradėjo struktūrizuotai keistis informacija apie metinę darbo programą ir daugiametį programų planavimą su Taryba ir EP ir kad prieš skelbiant metinę programą konsultuojasi su EESRK, remdamasi bendradarbiavimo susitarimu. Šia informacija turėtų būti keičiamasi per visą programų planavimo laikotarpį, o vykstant nuolatiniam EESRK dialogui su EP, Komisija ir Taryba būtų užtikrinamas sinergijos poveikis – taip būtų galima tikslingai stebėti darbo programos priemones jau po jų priėmimo ir pagerinti bendradarbiavimą apskritai. EESRK nuomone, naujos iniciatyvos ir prioritetai turėtų būti planuojami atsižvelgiant ir į esamas strategijas ir integracinius planus (pvz., strategiją „Europa 2020“, metinę augimo programą ir Europos semestrą/konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas) ir juos įtraukiant, taip pat turėtų būti teikiama išsami informacija, kaip planuojamos priemonės bus įtraukiamos į esamas strategijas ir atspindės jų tikslus. Taip būtų užkertamas kelias tam, kad tam tikros politikos sritys ir tikslai taptų labiau arba mažiau svarbūs negu jau priimtos strategijos.

4.2.   
  Geresnis konsultavimasis, didesnis atvirumas ir skaidrumas

| 4.2.1. | Komisija ketina su suinteresuotosiomis šalimis konsultuotis per visą politinės priemonės gyvavimo laikotarpį – dėl planų, įžanginių poveikio vertinimų, Komisijos narių kolegijos priimtų teisės aktų, ex post vertinimų, tinkamumo patikrų ir deleguotųjų bei įgyvendinimo aktų projektų. Taip pat ketinama gerinti teisės aktų pagrindimą. |
| --- | --- |

4.2.1.

Komisija ketina su suinteresuotosiomis šalimis konsultuotis per visą politinės priemonės gyvavimo laikotarpį – dėl planų, įžanginių poveikio vertinimų, Komisijos narių kolegijos priimtų teisės aktų, ex post vertinimų, tinkamumo patikrų ir deleguotųjų bei įgyvendinimo aktų projektų. Taip pat ketinama gerinti teisės aktų pagrindimą.

| 4.2.2. | EESRK iš esmės palankiai vertina tikslą siekti didesnio skaidrumo ir labiau įtraukti suinteresuotąsias šalis per visą teisės akto gyvavimo laikotarpį. EESRK visada pabrėžė intensyvių konsultacijų su visomis suinteresuotosiomis šalimis reikšmę (7) – jas atidžiai išklausius galima pagerinti reglamentavimo kokybę ir tinkamumą, nes būtų rasta pusiausvyra tarp politinių tikslų siekimo ir administravimo supaprastinimo užtikrinimo. Pagerėjus konsultacijoms, bus geriau suvokiamos problemos ir geriau taikomi teisės aktai (8). |
| --- | --- |

4.2.2.

EESRK iš esmės palankiai vertina tikslą siekti didesnio skaidrumo ir labiau įtraukti suinteresuotąsias šalis per visą teisės akto gyvavimo laikotarpį. EESRK visada pabrėžė intensyvių konsultacijų su visomis suinteresuotosiomis šalimis reikšmę (7) – jas atidžiai išklausius galima pagerinti reglamentavimo kokybę ir tinkamumą, nes būtų rasta pusiausvyra tarp politinių tikslų siekimo ir administravimo supaprastinimo užtikrinimo. Pagerėjus konsultacijoms, bus geriau suvokiamos problemos ir geriau taikomi teisės aktai (8).

| 4.2.3. | Siūlymų dėl konsultavimosi su suinteresuotosiomis šalimis galimybių gerinimo EESRK pateikė tik 2015 m. liepos mėn. nuomonėje dėl Europos Komisijos atlikto konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis vertinimo (9), tie siūlymai dažnai nurodomi šioje nuomonėje. Šiuo aspektu EESRK pripažįsta, kad norint užtikrinti geros kokybės konsultacijas, gairėse pateikti reikalavimai apskritai yra tinkami. Vis dėlto, kaip aiškiai parodyta pirmiau minėtoje nuomonėje, dažnai pasitaikydavo ir vis dar pasitaiko, kad Komisijos kompetentingos tarnybos naująsias gaires taiko nenuosekliai. Todėl EESRK ragina Komisiją nustatyti, kad gairės yra privalomas Komisijos konsultavimosi su suinteresuotosiomis šalimis kokybės standartas. |
| --- | --- |

4.2.3.

Siūlymų dėl konsultavimosi su suinteresuotosiomis šalimis galimybių gerinimo EESRK pateikė tik 2015 m. liepos mėn. nuomonėje dėl Europos Komisijos atlikto konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis vertinimo (9), tie siūlymai dažnai nurodomi šioje nuomonėje. Šiuo aspektu EESRK pripažįsta, kad norint užtikrinti geros kokybės konsultacijas, gairėse pateikti reikalavimai apskritai yra tinkami. Vis dėlto, kaip aiškiai parodyta pirmiau minėtoje nuomonėje, dažnai pasitaikydavo ir vis dar pasitaiko, kad Komisijos kompetentingos tarnybos naująsias gaires taiko nenuosekliai. Todėl EESRK ragina Komisiją nustatyti, kad gairės yra privalomas Komisijos konsultavimosi su suinteresuotosiomis šalimis kokybės standartas.

| 4.2.4. | Siekiant gauti reikalingą informaciją, labai svarbu teisingai pasirinkti tikslinę tam tikrų konsultacijų grupę. EESRK, neviršydamas savo kompetencijos ir glaudžiai bendradarbiaudamas su visomis susijusiomis organizacijomis ir Komisija, galėtų padėti nustatyti reprezentatyvias organizacijas tikslinėse grupėse (10). EESRK nuomone, sustiprinus konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis mechanizmus, būtina užtikrinti organų, konferencijų, praktinių seminarų ir pan. ekspertų atrankos skaidrumą. Taip pat reikia labiau atsižvelgti į suinteresuotųjų šalių reprezentatyvumą, o apdorojant rezultatus numatyti galimybę taikyti kokybinį ir kiekybinį koeficientą atsižvelgiant į tai, ar atsakymą pateikė atskiras asmuo, ar pilietinei visuomenei atstovaujanti organizacija. Atsakymui, kurį pateikia organizacija, turėtų būti taikomas didesnis koeficientas. |
| --- | --- |

4.2.4.

Siekiant gauti reikalingą informaciją, labai svarbu teisingai pasirinkti tikslinę tam tikrų konsultacijų grupę. EESRK, neviršydamas savo kompetencijos ir glaudžiai bendradarbiaudamas su visomis susijusiomis organizacijomis ir Komisija, galėtų padėti nustatyti reprezentatyvias organizacijas tikslinėse grupėse (10). EESRK nuomone, sustiprinus konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis mechanizmus, būtina užtikrinti organų, konferencijų, praktinių seminarų ir pan. ekspertų atrankos skaidrumą. Taip pat reikia labiau atsižvelgti į suinteresuotųjų šalių reprezentatyvumą, o apdorojant rezultatus numatyti galimybę taikyti kokybinį ir kiekybinį koeficientą atsižvelgiant į tai, ar atsakymą pateikė atskiras asmuo, ar pilietinei visuomenei atstovaujanti organizacija. Atsakymui, kurį pateikia organizacija, turėtų būti taikomas didesnis koeficientas.

| 4.2.5. | Komisijos klausimų (dažnai įtaigių) kokybė, jų parinkimas ir grįžtamojo ryšio mechanizmai dažnai galėtų būti geresni (11). Todėl EESRK pateikė išsamių siūlymų, kaip šiuos trūkumus būtų galima pašalinti (12). Pavyzdžiui, Komitetas galėtų dalyvauti rengiant konsultacijoms skirtus klausimynus ir formuluojant klausimus – jis galėtų padėti rengti klausimus arba kaip „bandomasis organas“ tikrinti jų svarbumą. Konsultacijų tikrinimas ir stebėjimas ir atitinkamos observatorijos Komitete įsteigimas (13) galėtų būti tinkamas Komiteto indėlis į konsultacijų kokybės gerinimą. |
| --- | --- |

4.2.5.

Komisijos klausimų (dažnai įtaigių) kokybė, jų parinkimas ir grįžtamojo ryšio mechanizmai dažnai galėtų būti geresni (11). Todėl EESRK pateikė išsamių siūlymų, kaip šiuos trūkumus būtų galima pašalinti (12). Pavyzdžiui, Komitetas galėtų dalyvauti rengiant konsultacijoms skirtus klausimynus ir formuluojant klausimus – jis galėtų padėti rengti klausimus arba kaip „bandomasis organas“ tikrinti jų svarbumą. Konsultacijų tikrinimas ir stebėjimas ir atitinkamos observatorijos Komitete įsteigimas (13) galėtų būti tinkamas Komiteto indėlis į konsultacijų kokybės gerinimą.

| 4.2.6. | Taip pat svarbu nustatyti tinkamus konsultacijų terminus. Dėl jų reguliavimo procesas neturėtų tapti pernelyg ilgas, kita vertus, 4, 8 ar 12 savaičių trukmės konsultacijos dėl iš dalies sudėtingų arba labai techninio pobūdžio iniciatyvų gali būti per trumpos, kad suinteresuotosios šalys galėtų parengti reikiamus atsakymus. Suinteresuotosioms šalims būtų lengviau dalyvauti konsultacijose, jei šios būtų planuojamos struktūriškai, nuolat atnaujinamos (Komisijos planuose), nurodomi jų tikslai ir numatomi patikimi terminai. |
| --- | --- |

4.2.6.

Taip pat svarbu nustatyti tinkamus konsultacijų terminus. Dėl jų reguliavimo procesas neturėtų tapti pernelyg ilgas, kita vertus, 4, 8 ar 12 savaičių trukmės konsultacijos dėl iš dalies sudėtingų arba labai techninio pobūdžio iniciatyvų gali būti per trumpos, kad suinteresuotosios šalys galėtų parengti reikiamus atsakymus. Suinteresuotosioms šalims būtų lengviau dalyvauti konsultacijose, jei šios būtų planuojamos struktūriškai, nuolat atnaujinamos (Komisijos planuose), nurodomi jų tikslai ir numatomi patikimi terminai.

| 4.2.7. | EESRK ragina, siekiant dar labiau padidinti skaidrumą ir aiškumą suinteresuotosioms šalims, pagrindinėje Komisijos konsultacijų svetainėje (14) suderintai ir aiškiai nurodyti visas vykstančias ES institucijų, Europos agentūrų ir žemesnio lygmens institucijų konsultacijas (15) bei visas konsultacijas dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų ir, įgyvendinant plačią komunikacijos strategiją, padidinti jų žinomumą visoje ES. |
| --- | --- |

4.2.7.

EESRK ragina, siekiant dar labiau padidinti skaidrumą ir aiškumą suinteresuotosioms šalims, pagrindinėje Komisijos konsultacijų svetainėje (14) suderintai ir aiškiai nurodyti visas vykstančias ES institucijų, Europos agentūrų ir žemesnio lygmens institucijų konsultacijas (15) bei visas konsultacijas dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų ir, įgyvendinant plačią komunikacijos strategiją, padidinti jų žinomumą visoje ES.

| 4.2.8. | Visų pirma palankiai vertintinos konsultacijos dėl deleguotųjų aktų (SESV 290 straipsnis) ir įgyvendinimo aktų (SESV 291 straipsnis). Dažnai pagrįstai kritikuojamas nepakankamas ankstesnių konsultacijų dėl įgyvendinamųjų teisės aktų sistemos skaidrumas, akivaizdus teisinis netikrumas ir nepakankama politinė kontrolė (16). EESRK taip pat ragina pagal komitologijos registro analogiją sudaryti atskirą deleguotųjų aktų registrą. Deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų naudojimas turi būti labai ribojamas ir labai gerai pagrindžiamas. Žemesnio lygmens priemonės turi būti nuosekliai orientuojamos pagal pagrindinį teisės aktą. Politinių sprendimų reikšmė negali būti sumažinama deleguotaisiais ir įgyvendinimo aktais. |
| --- | --- |

4.2.8.

Visų pirma palankiai vertintinos konsultacijos dėl deleguotųjų aktų (SESV 290 straipsnis) ir įgyvendinimo aktų (SESV 291 straipsnis). Dažnai pagrįstai kritikuojamas nepakankamas ankstesnių konsultacijų dėl įgyvendinamųjų teisės aktų sistemos skaidrumas, akivaizdus teisinis netikrumas ir nepakankama politinė kontrolė (16). EESRK taip pat ragina pagal komitologijos registro analogiją sudaryti atskirą deleguotųjų aktų registrą. Deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų naudojimas turi būti labai ribojamas ir labai gerai pagrindžiamas. Žemesnio lygmens priemonės turi būti nuosekliai orientuojamos pagal pagrindinį teisės aktą. Politinių sprendimų reikšmė negali būti sumažinama deleguotaisiais ir įgyvendinimo aktais.

| 4.2.9. | Taip pat reikėtų užtikrinti, kad konsultacijos dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų arba jų turinys nesidubliuotų su konsultacijomis dėl ES agentūrų gairių arba su jų turiniu. |
| --- | --- |

4.2.9.

Taip pat reikėtų užtikrinti, kad konsultacijos dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų arba jų turinys nesidubliuotų su konsultacijomis dėl ES agentūrų gairių arba su jų turiniu.

| 4.2.10. | Iš esmės reikia skirti konsultacijas su socialiniais partneriais – pagal ES sutartyse (SESV 154, 155 straipsniuose) nustatytas procedūras dėl socialinio dialogo – ir viešąsias konsultacijas su visomis suinteresuotomis pilietinės visuomenės grupėmis pagal ES sutarties 11 str. 3 dalį. Abiejų šių rūšių konsultacijomis vykdomos konkrečios funkcijos, o jų teisėtumas skirtingas. |
| --- | --- |

4.2.10.

Iš esmės reikia skirti konsultacijas su socialiniais partneriais – pagal ES sutartyse (SESV 154, 155 straipsniuose) nustatytas procedūras dėl socialinio dialogo – ir viešąsias konsultacijas su visomis suinteresuotomis pilietinės visuomenės grupėmis pagal ES sutarties 11 str. 3 dalį. Abiejų šių rūšių konsultacijomis vykdomos konkrečios funkcijos, o jų teisėtumas skirtingas.

| 4.2.11. | Iš geresnio reglamentavimo priemonių rinkinio matyti, kad konsultacijoms su socialiniais partneriais netaikomi būtinieji konsultavimosi standartai, o kartu – viešoms konsultacijoms keliami reikalavimai. Tačiau EESRK norėtų aiškiai nurodyti, kad šis komunikatas jokiu būdu negali tapti pretekstu tam, kad konsultacijos su ES socialiniais partneriais arba jų derybų rezultatai taptų ex ante arba ex post kontrolės rengiant viešas konsultacijas objektu. Socialinis dialogas yra SESV (17) numatyta ypatinga procedūra ir ją reikia gerbti. Todėl viešos konsultacijos negali atstoti konsultacijų su socialiniais partneriais (18). Pagal SESV 155 straipsnį turi būti užtikrinamas susitarimų su socialiniais partneriais rezultatų įgyvendinimas (19). |
| --- | --- |

4.2.11.

Iš geresnio reglamentavimo priemonių rinkinio matyti, kad konsultacijoms su socialiniais partneriais netaikomi būtinieji konsultavimosi standartai, o kartu – viešoms konsultacijoms keliami reikalavimai. Tačiau EESRK norėtų aiškiai nurodyti, kad šis komunikatas jokiu būdu negali tapti pretekstu tam, kad konsultacijos su ES socialiniais partneriais arba jų derybų rezultatai taptų ex ante arba ex post kontrolės rengiant viešas konsultacijas objektu. Socialinis dialogas yra SESV (17) numatyta ypatinga procedūra ir ją reikia gerbti. Todėl viešos konsultacijos negali atstoti konsultacijų su socialiniais partneriais (18). Pagal SESV 155 straipsnį turi būti užtikrinamas susitarimų su socialiniais partneriais rezultatų įgyvendinimas (19).

4.3.   
  Geresnei politikai – geresnės priemonės

| 4.3.1. | Komisija, ateityje priimdama naujas priemones, taikys naujas integruotas geresnio reglamentavimo gaires (20), ji taip pat įsipareigojo apsvarstyti su reglamentavimu nesusijusias priemones, kaip antai savireguliaciją ir bendrą reguliavimą, ypatingą dėmesį skirs principui „Visų pirma galvokime apie mažuosius“, MVĮ tyrimui ir galimam tam tikrų ES reikalavimų netaikymui labai mažoms įmonėms. |
| --- | --- |

4.3.1.

Komisija, ateityje priimdama naujas priemones, taikys naujas integruotas geresnio reglamentavimo gaires (20), ji taip pat įsipareigojo apsvarstyti su reglamentavimu nesusijusias priemones, kaip antai savireguliaciją ir bendrą reguliavimą, ypatingą dėmesį skirs principui „Visų pirma galvokime apie mažuosius“, MVĮ tyrimui ir galimam tam tikrų ES reikalavimų netaikymui labai mažoms įmonėms.

| 4.3.2. | EESRK palankiai vertina tai, kad geresnio reglamentavimo gairės buvo persvarstytos, patikslintos ir pateikta jų konsoliduota redakcija, papildyta išsamiu priemonių rinkiniu. EESRK nuomone, šias priemones suderintai išdėsčius viename dokumente, Komisijos darbuotojai jas galės nuosekliai taikyti, labai padidės pritarimas joms ir labai pagerės reglamentavimas. Generalinis sekretoriatas turėtų užtikrinti, kad visos Komisijos tarnybos jų laikytųsi. |
| --- | --- |

4.3.2.

EESRK palankiai vertina tai, kad geresnio reglamentavimo gairės buvo persvarstytos, patikslintos ir pateikta jų konsoliduota redakcija, papildyta išsamiu priemonių rinkiniu. EESRK nuomone, šias priemones suderintai išdėsčius viename dokumente, Komisijos darbuotojai jas galės nuosekliai taikyti, labai padidės pritarimas joms ir labai pagerės reglamentavimas. Generalinis sekretoriatas turėtų užtikrinti, kad visos Komisijos tarnybos jų laikytųsi.

| 4.3.3. | Komisija patvirtina: „Gairėmis taip pat bus užtikrinta, kad ES konkurencingumas ir ES darnus vystymasis liktų prioritetu bet kurioje mūsų veikloje“ (21). ES veiksmais turi būti randama pusiausvyra tarp bendrų ES tikslų ir konkurencingumo skatinimo. Todėl EESRK ragina, darant analogiją su ES sutarties 3 straipsnyje nustatytais tikslais, atlikti veiksmingą ir nuoseklų bet kurio teisėkūros ir ne teisėkūros pasiūlymo patikrinimą ir reguliarius konkurencingumo tyrimus. |
| --- | --- |

4.3.3.

Komisija patvirtina: „Gairėmis taip pat bus užtikrinta, kad ES konkurencingumas ir ES darnus vystymasis liktų prioritetu bet kurioje mūsų veikloje“ (21). ES veiksmais turi būti randama pusiausvyra tarp bendrų ES tikslų ir konkurencingumo skatinimo. Todėl EESRK ragina, darant analogiją su ES sutarties 3 straipsnyje nustatytais tikslais, atlikti veiksmingą ir nuoseklų bet kurio teisėkūros ir ne teisėkūros pasiūlymo patikrinimą ir reguliarius konkurencingumo tyrimus.

| 4.3.4. | EESRK nuolat primindavo, kad procedūros turi būti skaidresnės ir kad reikia visada visapusiškai ir užtikrinant didesnę pusiausvyrą atsižvelgti į ekonominius, socialinius, ekologinius ir su vartotojais susijusius aspektus (22). Tai turėtų būti nuosekliai tikrinama atliekant kiekvieną poveikio vertinimą. EESRK, neviršydamas savo kompetencijos, galėtų padėti atlikti subalansuotą šių priemonių ir procedūrų vertinimą. |
| --- | --- |

4.3.4.

EESRK nuolat primindavo, kad procedūros turi būti skaidresnės ir kad reikia visada visapusiškai ir užtikrinant didesnę pusiausvyrą atsižvelgti į ekonominius, socialinius, ekologinius ir su vartotojais susijusius aspektus (22). Tai turėtų būti nuosekliai tikrinama atliekant kiekvieną poveikio vertinimą. EESRK, neviršydamas savo kompetencijos, galėtų padėti atlikti subalansuotą šių priemonių ir procedūrų vertinimą.

| 4.3.5. | Iš esmės teisės aktai turėtų būti tokie, kad juos būtų galima vienodai taikyti visoms įmonėms. Komisijos patvirtinimas, kad ji ketina nuosekliau laikytis principo „Visų pirma galvokime apie mažuosius“ ir atsižvelgti į MVĮ interesus, (įskaitant labai mažas įmones) vertintinas palankiai. |
| --- | --- |

4.3.5.

Iš esmės teisės aktai turėtų būti tokie, kad juos būtų galima vienodai taikyti visoms įmonėms. Komisijos patvirtinimas, kad ji ketina nuosekliau laikytis principo „Visų pirma galvokime apie mažuosius“ ir atsižvelgti į MVĮ interesus, (įskaitant labai mažas įmones) vertintinas palankiai.

| 4.3.6. | Akivaizdu, kad bet kokio dydžio įmonių veikla turi būti reglamentuojama, tačiau steigiant ir valdant mažąsias įmones, visų pirma labai mažas įmones, dėl to dažnai kyla problemų. EESRK nurodo, kad negali būti taip, kad tam tikri teisės aktai būtų apskritai netaikomi visoms labai mažoms įmonėms. Priešingai, teikiant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius išsamiame poveikio vertinime nustatytus atvejus (23), Šio proceso metu būtina atsižvelgti į labai mažų įmonių interesus ir užtikrinti, kad nebūtų apribojamos nei darbuotojų, nei vartotojų apsaugos teisės. |
| --- | --- |

4.3.6.

Akivaizdu, kad bet kokio dydžio įmonių veikla turi būti reglamentuojama, tačiau steigiant ir valdant mažąsias įmones, visų pirma labai mažas įmones, dėl to dažnai kyla problemų. EESRK nurodo, kad negali būti taip, kad tam tikri teisės aktai būtų apskritai netaikomi visoms labai mažoms įmonėms. Priešingai, teikiant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius išsamiame poveikio vertinime nustatytus atvejus (23), Šio proceso metu būtina atsižvelgti į labai mažų įmonių interesus ir užtikrinti, kad nebūtų apribojamos nei darbuotojų, nei vartotojų apsaugos teisės.

| 4.3.7. | EESRK palankiai vertina tai, kad Poveikio vertinimo valdyba bus pertvarkyta į Reglamentavimo patikros valdybą, ir ragina užtikrinti kuo didesnį skaidrumą ir ekspertų nepriklausomumą. Išorės ekspertų pasitelkimas yra žingsnis teisinga kryptimi. Pirma, taip galima užtikrinti didesnį organo nešališkumą, antra, išplėtus užduočių sritį ir į ją įtraukus vertinimus ir tinkamumo patikras, tikėtina, kad poveikio analizė taps nuoseklesnė ir padidės jos sinergija. Tačiau tikslas turėtų būti įsteigti vieną nepriklausomą poveikio vertinimo organą, kurio paslaugomis naudotųsi visi ES organai ir kuris informacija keistųsi su esamomis patariamosiomis institucijomis – EESRK ir RK. Šis nepriklausomas organas turėtų pasitelkti išorės ekspertus, jam turėtų vadovauti išorės pirmininkas, o jo užduotis turėtų būti tikrinti Komisijos pasiūlymus (24). Komisija turėtų aiškiai parodyti, kad jos tikslas yra nepriklausomas išorės organas ir kad į dabartinę sudėtį reikia žiūrėti tik kaip į dar vieną tarpinį žingsnį. Taip būtų galima užtikrinti skaidrumą ir dalykinę kompetenciją bei užkirsti kelią ES reglamentavimo susiejimui su tam tikrų grupių interesais. |
| --- | --- |

4.3.7.

EESRK palankiai vertina tai, kad Poveikio vertinimo valdyba bus pertvarkyta į Reglamentavimo patikros valdybą, ir ragina užtikrinti kuo didesnį skaidrumą ir ekspertų nepriklausomumą. Išorės ekspertų pasitelkimas yra žingsnis teisinga kryptimi. Pirma, taip galima užtikrinti didesnį organo nešališkumą, antra, išplėtus užduočių sritį ir į ją įtraukus vertinimus ir tinkamumo patikras, tikėtina, kad poveikio analizė taps nuoseklesnė ir padidės jos sinergija. Tačiau tikslas turėtų būti įsteigti vieną nepriklausomą poveikio vertinimo organą, kurio paslaugomis naudotųsi visi ES organai ir kuris informacija keistųsi su esamomis patariamosiomis institucijomis – EESRK ir RK. Šis nepriklausomas organas turėtų pasitelkti išorės ekspertus, jam turėtų vadovauti išorės pirmininkas, o jo užduotis turėtų būti tikrinti Komisijos pasiūlymus (24). Komisija turėtų aiškiai parodyti, kad jos tikslas yra nepriklausomas išorės organas ir kad į dabartinę sudėtį reikia žiūrėti tik kaip į dar vieną tarpinį žingsnį. Taip būtų galima užtikrinti skaidrumą ir dalykinę kompetenciją bei užkirsti kelią ES reglamentavimo susiejimui su tam tikrų grupių interesais.

| 4.3.8. | EESRK savo tyrimuose (25) ir nuomonėse (26) atkreipė dėmesį į savireguliacijos ir bendro reguliavimo, kaip tam tikro horizontaliojo subsidiarumo atvejo, reikšmę ir ypatumus (27). 2003 m. tarpinstituciniame susitarime dėl geresnio reglamentavimo šiai temai buvo skirtas atskiras skyrius. EESRK mano, kad tam tikrais atvejais savireguliacija ir (arba) bendras reguliavimas gali būti veiksminga arba naudinga papildoma teisėkūros priemonė, tačiau ji turi būti deramai taikoma remiantis aiškia, gerai apibrėžta teisės aktų sistema, be kita ko grindžiama skaidrumo, nepriklausomumo, veiksmingumo ir atsakomybės principais (28). |
| --- | --- |

4.3.8.

EESRK savo tyrimuose (25) ir nuomonėse (26) atkreipė dėmesį į savireguliacijos ir bendro reguliavimo, kaip tam tikro horizontaliojo subsidiarumo atvejo, reikšmę ir ypatumus (27). 2003 m. tarpinstituciniame susitarime dėl geresnio reglamentavimo šiai temai buvo skirtas atskiras skyrius. EESRK mano, kad tam tikrais atvejais savireguliacija ir (arba) bendras reguliavimas gali būti veiksminga arba naudinga papildoma teisėkūros priemonė, tačiau ji turi būti deramai taikoma remiantis aiškia, gerai apibrėžta teisės aktų sistema, be kita ko grindžiama skaidrumo, nepriklausomumo, veiksmingumo ir atsakomybės principais (28).

| 4.3.9. | Didesnis skaidrumas taikant geresnio reglamentavimo priemones visų pirma turėtų būti pasiektas dėl labai padažnėjusio neoficialių trišalių dialogų rengimo (29). Tai būtų įmanoma, jei trišalio dialogo ir atitinkamo posėdžio rezultatai būtų skelbiami prieš tai, kai Taryba ir EP priima teisės aktą. Reikia pripažinti, kad trišaliais dialogais apskritai siekiama paspartinti teisėkūros procesą, tačiau dėl to kyla pagrindinė dabartinės reglamentavimo praktikos problema – valstybės narės Taryboje skirtingus teisės aktus dažnai jungia į vadinamuosius derybų paketus, siekdamos suorganizuoti daugumą dėl atskirų direktyvų. Pernelyg dažnai tai vyksta neskaidriai, labai stingant laiko, nepakankamai įtraukiant valstybių narių, EP ir Komisijos ekspertus ir nepakankamai ištyrus šių derybų paketų pagrindinių elementų poveikį. Tai neišvengiamai daro poveikį reglamentavimo kokybei ir skaidrumui. |
| --- | --- |

4.3.9.

Didesnis skaidrumas taikant geresnio reglamentavimo priemones visų pirma turėtų būti pasiektas dėl labai padažnėjusio neoficialių trišalių dialogų rengimo (29). Tai būtų įmanoma, jei trišalio dialogo ir atitinkamo posėdžio rezultatai būtų skelbiami prieš tai, kai Taryba ir EP priima teisės aktą. Reikia pripažinti, kad trišaliais dialogais apskritai siekiama paspartinti teisėkūros procesą, tačiau dėl to kyla pagrindinė dabartinės reglamentavimo praktikos problema – valstybės narės Taryboje skirtingus teisės aktus dažnai jungia į vadinamuosius derybų paketus, siekdamos suorganizuoti daugumą dėl atskirų direktyvų. Pernelyg dažnai tai vyksta neskaidriai, labai stingant laiko, nepakankamai įtraukiant valstybių narių, EP ir Komisijos ekspertus ir nepakankamai ištyrus šių derybų paketų pagrindinių elementų poveikį. Tai neišvengiamai daro poveikį reglamentavimo kokybei ir skaidrumui.

| 4.3.10. | Todėl taikant geresnio reglamentavimo procedūras turi būti užtikrinama, kad neoficialūs trišaliai dialogai būtų rengiami tik ypač skubiais atvejais, o iš esmės teisės aktai būtų priimami per įprastą teisėkūros procedūrą. Tik taip bus užtikrinamas visiškas demokratinis teisėtumas ir dalyvavimas. |
| --- | --- |

4.3.10.

Todėl taikant geresnio reglamentavimo procedūras turi būti užtikrinama, kad neoficialūs trišaliai dialogai būtų rengiami tik ypač skubiais atvejais, o iš esmės teisės aktai būtų priimami per įprastą teisėkūros procedūrą. Tik taip bus užtikrinamas visiškas demokratinis teisėtumas ir dalyvavimas.

4.4.   
  Ex post vertinimas, programa REFIT ir REFIT platforma

| 4.4.1. | Komisija taip pat siūlo daugiau dėmesio skirti vertinimui, atlikti teisės aktų vertinimus per visą jų gyvavimo laikotarpį, programą REFIT daryti kryptingesnę, įtraukti ją į darbo programą ir atlikti tinkamumo patikras. Ketinama pagerinti teisės aktų įgyvendinimą ir sukurti REFIT platformą, kurioje vieną vietą turėtų ir EESRK. |
| --- | --- |

4.4.1.

Komisija taip pat siūlo daugiau dėmesio skirti vertinimui, atlikti teisės aktų vertinimus per visą jų gyvavimo laikotarpį, programą REFIT daryti kryptingesnę, įtraukti ją į darbo programą ir atlikti tinkamumo patikras. Ketinama pagerinti teisės aktų įgyvendinimą ir sukurti REFIT platformą, kurioje vieną vietą turėtų ir EESRK.

| 4.4.2. | EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą daug dėmesio skirti vertinimams ir į šį procesą įtraukti kitus ES organus ir pilietinę visuomenę. Ex post vertinimai, kai lyginami iškelti tikslai ir gauti rezultatai, yra svarbi analizės priemonė, visų pirma todėl, kad, taikant teisės akto gyvavimo laikotarpio modelį, iš šių vertinimų padarytas išvadas galima tiesiogiai įtraukti į galimą poveikio vertinimą, kai tas teisės aktas persvarstomas. Palankiai vertintina tai, kad per tikslingas ir viešas konsultacijas į šį procesą siekiama įtraukti organizuotos pilietinės visuomenės, įmonių, darbuotojų ir vartotojų, kurie dažniausiai būna teisės aktų adresatai, atstovus. Vis dėlto EESRK nurodo, kad atlikti vertinimą reikėtų tik praėjus atitinkamam laikotarpiui po teisės akto įgyvendinimo, kad būtų galima gauti ir surinkti svarbių duomenų ir informacijos apie to teisės akto poveikį (30). |
| --- | --- |

4.4.2.

EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą daug dėmesio skirti vertinimams ir į šį procesą įtraukti kitus ES organus ir pilietinę visuomenę. Ex post vertinimai, kai lyginami iškelti tikslai ir gauti rezultatai, yra svarbi analizės priemonė, visų pirma todėl, kad, taikant teisės akto gyvavimo laikotarpio modelį, iš šių vertinimų padarytas išvadas galima tiesiogiai įtraukti į galimą poveikio vertinimą, kai tas teisės aktas persvarstomas. Palankiai vertintina tai, kad per tikslingas ir viešas konsultacijas į šį procesą siekiama įtraukti organizuotos pilietinės visuomenės, įmonių, darbuotojų ir vartotojų, kurie dažniausiai būna teisės aktų adresatai, atstovus. Vis dėlto EESRK nurodo, kad atlikti vertinimą reikėtų tik praėjus atitinkamam laikotarpiui po teisės akto įgyvendinimo, kad būtų galima gauti ir surinkti svarbių duomenų ir informacijos apie to teisės akto poveikį (30).

| 4.4.3. | Į šį procesą būtina įtraukti EESRK. Bendradarbiavimo su Komisija ir EP susitarimuose šiuo požiūriu numatytas EESRK dalyvavimas, dėl jo taip pat gali atsirasti bendradarbiavimo su EP sinergijos poveikis. Taikant teisės akto gyvavimo laikotarpio modelį, kaip paaiškinta pirmiau, būtų ankstyvame etape atsižvelgiama į EESRK indėlį. Prireikus EESRK pats galėtų atlikti vertinimus, rezultatus pristatyti REFIT platformoje kartu su kitomis suinteresuotosiomis šalimis, valstybėmis narėmis ir Komisija, taip pagerinti savo bendradarbiavimą su institucijomis bei teikti paskatas programos REFIT tikslais atliekamiems vertinimams. Programą REFIT įtraukus į kitą atitinkamą Komisijos metinę darbo programą, būtų užtikrintas tolesnis EESRK indėlis į programų planavimą. |
| --- | --- |

4.4.3.

Į šį procesą būtina įtraukti EESRK. Bendradarbiavimo su Komisija ir EP susitarimuose šiuo požiūriu numatytas EESRK dalyvavimas, dėl jo taip pat gali atsirasti bendradarbiavimo su EP sinergijos poveikis. Taikant teisės akto gyvavimo laikotarpio modelį, kaip paaiškinta pirmiau, būtų ankstyvame etape atsižvelgiama į EESRK indėlį. Prireikus EESRK pats galėtų atlikti vertinimus, rezultatus pristatyti REFIT platformoje kartu su kitomis suinteresuotosiomis šalimis, valstybėmis narėmis ir Komisija, taip pagerinti savo bendradarbiavimą su institucijomis bei teikti paskatas programos REFIT tikslais atliekamiems vertinimams. Programą REFIT įtraukus į kitą atitinkamą Komisijos metinę darbo programą, būtų užtikrintas tolesnis EESRK indėlis į programų planavimą.

| 4.4.4. | EESRK palankiai vertina Komisijos siekį pagerinti programos REFIT procedūras ir priemones. Šiuo klausimu jis nurodo savo ankstesnes nuomones (31). |
| --- | --- |

4.4.4.

EESRK palankiai vertina Komisijos siekį pagerinti programos REFIT procedūras ir priemones. Šiuo klausimu jis nurodo savo ankstesnes nuomones (31).

| 4.4.5. | Tam tikrų pasenusių teisės aktų panaikinimas yra dabartinė Komisijos praktika ir ji turėtų būti tęsiama. Komitetas iš esmės pritaria tam, kad būtų atliekamos tinkamumo patikros (32). Visas atliktas, atliekamas ir planuojamas tinkamumo patikras Komisija turėtų skaidriai nurodyti ir skelbti interneto svetainėje. |
| --- | --- |

4.4.5.

Tam tikrų pasenusių teisės aktų panaikinimas yra dabartinė Komisijos praktika ir ji turėtų būti tęsiama. Komitetas iš esmės pritaria tam, kad būtų atliekamos tinkamumo patikros (32). Visas atliktas, atliekamas ir planuojamas tinkamumo patikras Komisija turėtų skaidriai nurodyti ir skelbti interneto svetainėje.

| 4.4.6. | REFIT platformos, kurioje dalyvaus ir EESRK, sukūrimas vertinamas labai palankiai. Platformoje bus teikiami ir analizuojami pasiūlymai dėl administracinių procedūrų, atsirandančių dėl Sąjungos teisės aktų, jų perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo valstybėse narėse, supaprastinimo. EESRK ragina atkreipti dėmesį į tai, kad suinteresuotųjų šalių grupės sudėtis būtų subalansuota, nes nuo to priklausys platformos sėkmingumas. EESRK suinteresuotųjų šalių grupėje atstovaus vienas aukšto lygio ekspertas (-ė). Vis dėlto Komisija turėtų paaiškinti, koks yra EESRK ir RK atstovaujamojo įgaliojimo ir REFIT platformos santykis. Reikėtų atsižvelgti į ypatingą institucinį EESRK ir RK vaidmenį, kurio neturi kitos suinteresuotosios šalys. Komitetas iš esmės palankiai vertina valstybių narių dalyvavimą šio organo veikloje, nes taip suteikiama galimybė bet kuriuo metu apsikeisti informacija su valstybių narių atstovais. EP turėtų būti nuolat informuojamas apie REFIT platformos veiklą ir turėti galimybę dalyvauti jos metiniame posėdyje. |
| --- | --- |

4.4.6.

REFIT platformos, kurioje dalyvaus ir EESRK, sukūrimas vertinamas labai palankiai. Platformoje bus teikiami ir analizuojami pasiūlymai dėl administracinių procedūrų, atsirandančių dėl Sąjungos teisės aktų, jų perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo valstybėse narėse, supaprastinimo. EESRK ragina atkreipti dėmesį į tai, kad suinteresuotųjų šalių grupės sudėtis būtų subalansuota, nes nuo to priklausys platformos sėkmingumas. EESRK suinteresuotųjų šalių grupėje atstovaus vienas aukšto lygio ekspertas (-ė). Vis dėlto Komisija turėtų paaiškinti, koks yra EESRK ir RK atstovaujamojo įgaliojimo ir REFIT platformos santykis. Reikėtų atsižvelgti į ypatingą institucinį EESRK ir RK vaidmenį, kurio neturi kitos suinteresuotosios šalys. Komitetas iš esmės palankiai vertina valstybių narių dalyvavimą šio organo veikloje, nes taip suteikiama galimybė bet kuriuo metu apsikeisti informacija su valstybių narių atstovais. EP turėtų būti nuolat informuojamas apie REFIT platformos veiklą ir turėti galimybę dalyvauti jos metiniame posėdyje.

| 4.4.7. | EESRK nuomone, vienas didžiausių geresnio reglamentavimo darbotvarkės trūkumų yra tai, kad į ją nepakankamai įtrauktos valstybės narės. Dėl to kyla problemų ne tik valstybėms narėms, bet ir ES, todėl nenuostabu, kad, nesant tikslių ir įrodymais pagrįstų ES teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių ir planų bei veiksmingo įgyvendinimo priemonių, valstybės narės juos kartais perkelia delsdamos, vėluodamos, netinkamai arba jų visai neperkelia. |
| --- | --- |

4.4.7.

EESRK nuomone, vienas didžiausių geresnio reglamentavimo darbotvarkės trūkumų yra tai, kad į ją nepakankamai įtrauktos valstybės narės. Dėl to kyla problemų ne tik valstybėms narėms, bet ir ES, todėl nenuostabu, kad, nesant tikslių ir įrodymais pagrįstų ES teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių ir planų bei veiksmingo įgyvendinimo priemonių, valstybės narės juos kartais perkelia delsdamos, vėluodamos, netinkamai arba jų visai neperkelia.

| 4.4.8. | Tenka apgailestauti, kad Komisija komunikate tam neskiria dėmesio ir nepateikia siūlymų, kaip trūkumus pašalinti. 2013 m. prieš valstybes nares pradėta 1 300 pažeidimo nagrinėjimo procedūrų, tai – vis dar daug. Dėl pavėluoto teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę kyla mažiau problemų – 2013 m. pabaigoje dėl to vyko 390 pažeidimo nagrinėjimo procedūrų, o dauguma jų (62 % visų atvejų), kaip ir 2012 m., buvo susijusios su ES teisės aktų nesilaikymu aplinkosaugos, mokesčių, transporto, vidaus rinkos ir paslaugų srityse (33). |
| --- | --- |

4.4.8.

Tenka apgailestauti, kad Komisija komunikate tam neskiria dėmesio ir nepateikia siūlymų, kaip trūkumus pašalinti. 2013 m. prieš valstybes nares pradėta 1 300 pažeidimo nagrinėjimo procedūrų, tai – vis dar daug. Dėl pavėluoto teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę kyla mažiau problemų – 2013 m. pabaigoje dėl to vyko 390 pažeidimo nagrinėjimo procedūrų, o dauguma jų (62 % visų atvejų), kaip ir 2012 m., buvo susijusios su ES teisės aktų nesilaikymu aplinkosaugos, mokesčių, transporto, vidaus rinkos ir paslaugų srityse (33).

| 4.4.9. | Viena iš galimybių – Komisija šiuo klausimu daugiau dėmesio turėtų skirti viešai informacijai, nes Taryboje tiems teisės aktams galiausiai pritaria valstybių narių, kurios teisės aktus perkelia netinkamai ar vėluodamos arba jų visai neperkelia, Vyriausybės. Jos, prisiimdamos atsakomybę, pasirašo tas priemones, kuriomis apskritai nepakankamai įgyvendinamas ES teisynas, tai kasmet konstatuojama ES teisės taikymo ataskaitose. Komisija taip pat turėtų atlikti sisteminį patikrinimą, kokių priemonių būtina imtis norint iš esmės pakeisti dabartinę padėtį, ir atsižvelgti į ankstesnius EESRK pasiūlymus (34). |
| --- | --- |

4.4.9.

Viena iš galimybių – Komisija šiuo klausimu daugiau dėmesio turėtų skirti viešai informacijai, nes Taryboje tiems teisės aktams galiausiai pritaria valstybių narių, kurios teisės aktus perkelia netinkamai ar vėluodamos arba jų visai neperkelia, Vyriausybės. Jos, prisiimdamos atsakomybę, pasirašo tas priemones, kuriomis apskritai nepakankamai įgyvendinamas ES teisynas, tai kasmet konstatuojama ES teisės taikymo ataskaitose. Komisija taip pat turėtų atlikti sisteminį patikrinimą, kokių priemonių būtina imtis norint iš esmės pakeisti dabartinę padėtį, ir atsižvelgti į ankstesnius EESRK pasiūlymus (34).

| 4.4.10. | Tose srityse, kuriose yra reguliavimo poreikis, atsižvelgiant į atitinkamą turinį ir aplinkybes, reikėtų kiekvienu konkrečiu atveju apsvarstyti, ar tinkamesnės direktyvos, ar reglamentai. Pavyzdžiui, siekiant išvengti skirtingų įgyvendinimo priemonių arba perteklinio reglamentavimo (35), labiau tiktų reglamentai, o ne direktyvos (36). Taip būtų padidintas teisinis aiškumas ir teisinis tikrumas. |
| --- | --- |

4.4.10.

Tose srityse, kuriose yra reguliavimo poreikis, atsižvelgiant į atitinkamą turinį ir aplinkybes, reikėtų kiekvienu konkrečiu atveju apsvarstyti, ar tinkamesnės direktyvos, ar reglamentai. Pavyzdžiui, siekiant išvengti skirtingų įgyvendinimo priemonių arba perteklinio reglamentavimo (35), labiau tiktų reglamentai, o ne direktyvos (36). Taip būtų padidintas teisinis aiškumas ir teisinis tikrumas.

| 4.4.11. | Be to, ES teisės aktų perkėlimas į nacionalinę teisę ir jų įgyvendinimas yra svarbūs vėlesnio jų vertinimo, kurį turėtų atlikti atitinkamos Vyriausybės, rodikliai. Komisijos įsipareigojimas rengti svarbių direktyvų įgyvendinimo planus, kuriuose Komisija turėtų pateikti pagalbinių priemonių ir taip palengvinti direktyvų perkėlimą į nacionalinę teisę (37), – palankiai vertintinas naujojo geresnio reglamentavimo dokumentų rinkinio elementas. Tai apima ir galimybę Komisijai prašyti valstybių narių pateikti aiškinamuosius dokumentus, susijusius su teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę strategija, ir atlikti dviejų etapų atitikties tyrimą. EESRK nuomone, tai tikrai žingsnis teisinga linkme. Ar šios priemonės bus sėkmingos, parodys praktika. |
| --- | --- |

4.4.11.

Be to, ES teisės aktų perkėlimas į nacionalinę teisę ir jų įgyvendinimas yra svarbūs vėlesnio jų vertinimo, kurį turėtų atlikti atitinkamos Vyriausybės, rodikliai. Komisijos įsipareigojimas rengti svarbių direktyvų įgyvendinimo planus, kuriuose Komisija turėtų pateikti pagalbinių priemonių ir taip palengvinti direktyvų perkėlimą į nacionalinę teisę (37), – palankiai vertintinas naujojo geresnio reglamentavimo dokumentų rinkinio elementas. Tai apima ir galimybę Komisijai prašyti valstybių narių pateikti aiškinamuosius dokumentus, susijusius su teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę strategija, ir atlikti dviejų etapų atitikties tyrimą. EESRK nuomone, tai tikrai žingsnis teisinga linkme. Ar šios priemonės bus sėkmingos, parodys praktika.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 16 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions&itemCode=36193

1

(2)  Gyvavimo laikotarpis – iniciatyvos atsiradimas Komisijoje nuo parengiamojo etapo iki projekto, projekto priėmimas Komisijoje, teisėkūros procedūra, teisės akto įsigaliojimas, jo perkėlimas į nacionalinę teisę ir taikymas valstybėse narėse, Komisijos atliekamas vertinimas, teisės akto patikrinimas pagal Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT) ir, jei reikia, jo atnaujinimas, persvarstymas, panaikinimas ir naujo projekto pateikimas.

2

(3)  Europos Audito Rūmų 2010 m. ataskaita: „Komisijos sistemos skaidrumas ir išsamumas yra ES ir tarptautinės gerosios patirties pavyzdys“.

3

(4)  COM(2015) 215 final.

4

(5)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions&itemCode=36193

5

(6)  Pranešimas „Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programa (REFIT). Dabartinė padėtis ir perspektyva“ (2014/2150 (INI), pranešėja Sylvia-Yvonne Kaufmann, 19 punktas.

6

(7)  OL C 48, 2011 2 15, p. 48.

7

(8)  EESRK nuomonė dėl „Europos Komisijos atlikto konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis vertinimo“ (OL C 383, 2015 11 17, p 57).

8

(9)  Žr. 8 išnašą.

9

(10)  Žr. 8 išnašą.

10

(11)  Žr. 8 išnašą.

11

(12)  Žr. 8 išnašą.

12

(13)  Žr. 8 išnašą.

13

(14)  http://ec.europa.eu/yourvoice/consultations/index_lt.htm

14

(15)  Visų pirma, pavyzdžiui, Europos priežiūros institucijų: Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos (angl. EIOPA), Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (angl. ESMA), Europos bankininkystės institucijos (EBI).

15

(16)  EESRK nuomonė dėl „Deleguotųjų aktų“, (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 145).

16

(17)  SESV 154 straipsnio 2 ir 3 dalys.

17

(18)  Taip pažymėta ir EP Teisės reikalų komiteto Pranešime „Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programa (REFIT). Dabartinė padėtis ir perspektyva“ (2014/2150 (INI), 10 punktas.

18

(19)  Neigiamas pavyzdys – susitarimas dėl kirpyklų.

19

(20)  SWD(2015) 111.

20

(21)  COM(2015) 215 final, Nr. 3.1.

21

(22)  OL C 230, 2015 7 14, p. 66.

22

(23)  OL C 327, 2013 11 12, p. 33.

23

(24)  Žr. 23 išnašą.

24

(25)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions.32948

25

(26)  OL C 291, 2015 9 4, p. 29.

26

(27)  Žr. 23 išnašą.

27

(28)  OL C 230, 2015 7 14, p. 66, 5.10 punktas.

28

(29)  Tai galima pasakyti apie 80 % per paskutinę Parlamento kadenciją priimtų teisės aktų.

29

(30)  Žr. 22 išnašą.

30

(31)  Žr. 22 išnašą.

31

(32)  Žr. 23 išnašą.

32

(33)  31-oji Europos Sąjungos teisės taikymo kontrolės metinė ataskaita (COM(2014) 612 final).

33

(34)  Žr. 22 išnašą.

34

(35)  EESRK beveik užbaigė savo tyrimą, kuriame šis klausimas labai išsamiai nagrinėjamas.

35

(36)  Palyginti su 2000–2004 m. kadencija, kurios metu priimta daugiau direktyvų – 191 direktyva ir 155 reglamentai, per paskutinę kadenciją (2010–2014 m.) šis santykis aiškiai pasikeitė – priimti 383 reglamentai ir 136 direktyvos.

36

(37)  Geresnio reglamentavimo gairės (SWD(2015) 111 final), IV skyrius: http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/swd_br_guidelines_en.pdf

37

---

PRIEDAS

Komiteto nuomonės projekto punktas, kuris buvo atmestas asamblėjai priėmus pakeitimą:

4.3.10 punktas

Todėl EESRK palankiai vertina iniciatyvą atlikti atitinkamų pakeitimų, visų pirma pateiktų Tarybos ir EP, poveikio vertinimą (tai buvo 2003 m. tarpinstitucinio bendradarbiavimo dalis), nes taip būtų galima labai pagerinti reglamentavimo kokybę. Kartu Komitetas apgailestauja, kad Komisijos komunikate ši problema apsvarstyta nepakankamai išsamiai. Todėl taikant geresnio reglamentavimo procedūras turi būti užtikrinama, kad neoficialūs trišaliai dialogai būtų rengiami tik ypač skubiais atvejais, o iš esmės teisės aktai būtų priimami per įprastą teisėkūros procedūrą. Tik taip bus užtikrinamas visiškas demokratinis teisėtumas ir dalyvavimas.

106 nariai balsavo už, 59 – prieš ir 19 susilaikė.

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/201 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/201

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo (nauja redakcija)

(COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD))

(2016/C 013/29)

| Vienintelis pranešėjas | Brian CURTIS |
| --- | --- |

Vienintelis pranešėjas

Brian CURTIS

Taryba 2015 m. liepos 2 d. ir Europos Parlamentas 2015 m. liepos 6 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalimi ir 304 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo (nauja redakcija)

(COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)).

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. rugsėjo 2 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (2015 m. rugsėjo 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 141 nariui balsavus už ir 2 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Apskritai EESRK pritaria Komisijos ketinimui pasinaudoti tuo, kas yra gerai, taigi dideliu mastu išlaikyti tęstinumą, kartu atsižvelgiant į naujus reikalavimus, ir mano, kad siūlomais pakeitimais neviršijama to, kas yra būtina ir tinkama, siekiant pagrindinio tikslo – pagerinti duomenų kokybę, prieinamumą ir galimybę juos gauti žuvininkystės sektoriuje. |
| --- | --- |

1.1.

Apskritai EESRK pritaria Komisijos ketinimui pasinaudoti tuo, kas yra gerai, taigi dideliu mastu išlaikyti tęstinumą, kartu atsižvelgiant į naujus reikalavimus, ir mano, kad siūlomais pakeitimais neviršijama to, kas yra būtina ir tinkama, siekiant pagrindinio tikslo – pagerinti duomenų kokybę, prieinamumą ir galimybę juos gauti žuvininkystės sektoriuje.

| 1.2. | Galimybė susipažinti su duomenimis yra ta sritis, kurioje turėtų būti padaryta didžiausia pažanga. Procedūra, pagal kurią galutiniai naudotojai prašo valstybių narių pateikti duomenis („duomenų reikalavimo procedūra“), yra per sudėtinga ir jai reikia labai daug išteklių; galimybė susipažinti su žvejybos veiklos duomenimis skirtingose valstybėse narėse yra nevienoda dėl taisyklių, susijusių su galimybe susipažinti su šiais duomenimis, skirtumų, kuriuos iš dalies lemia šių duomenų daugiatikslio naudojimo apribojimai; dėl sunkumų, kylančių norint susipažinti su Duomenų rinkimo sistema (DRS) duomenimis, šie duomenys nepakankamai panaudojami – dėl to prarandamos puikios potencialaus šių duomenų panaudojimo galimybės ir be reikalo investuojama į tų pačių duomenų rinkimą kitais (pavyzdžiui, jūrų erdvės politikos) tikslais. DRS peržiūra yra puiki proga, viena vertus, užtikrinti, kad su žuvininkystės duomenimis galėtų lengviau susipažinti daugiau suinteresuotųjų šalių, ir, kita vertus, pasinaudojant technologinėmis naujovėmis, sumažinti valstybėms narėms tenkančią su prašymais pateikti duomenis susijusią naštą. |
| --- | --- |

1.2.

Galimybė susipažinti su duomenimis yra ta sritis, kurioje turėtų būti padaryta didžiausia pažanga. Procedūra, pagal kurią galutiniai naudotojai prašo valstybių narių pateikti duomenis („duomenų reikalavimo procedūra“), yra per sudėtinga ir jai reikia labai daug išteklių; galimybė susipažinti su žvejybos veiklos duomenimis skirtingose valstybėse narėse yra nevienoda dėl taisyklių, susijusių su galimybe susipažinti su šiais duomenimis, skirtumų, kuriuos iš dalies lemia šių duomenų daugiatikslio naudojimo apribojimai; dėl sunkumų, kylančių norint susipažinti su Duomenų rinkimo sistema (DRS) duomenimis, šie duomenys nepakankamai panaudojami – dėl to prarandamos puikios potencialaus šių duomenų panaudojimo galimybės ir be reikalo investuojama į tų pačių duomenų rinkimą kitais (pavyzdžiui, jūrų erdvės politikos) tikslais. DRS peržiūra yra puiki proga, viena vertus, užtikrinti, kad su žuvininkystės duomenimis galėtų lengviau susipažinti daugiau suinteresuotųjų šalių, ir, kita vertus, pasinaudojant technologinėmis naujovėmis, sumažinti valstybėms narėms tenkančią su prašymais pateikti duomenis susijusią naštą.

| 1.3. | Tebėra būtina gerinti kokybę ir patikimumą. Vienas iš būdų tai padaryti bus Europos statistikos praktikos kodekso ir Europos statistikos sistemos kokybės užtikrinimo principų taikymas. |
| --- | --- |

1.3.

Tebėra būtina gerinti kokybę ir patikimumą. Vienas iš būdų tai padaryti bus Europos statistikos praktikos kodekso ir Europos statistikos sistemos kokybės užtikrinimo principų taikymas.

2.   Bendra informacija

| 2.1. | 2000 m. buvo nustatyta ES žuvininkystės duomenų rinkimo ir tvarkymo sistema (1), o 2008 m. ji buvo reformuota į Duomenų rinkimo sistemą (DRS, angl. santrumpa DCF) (2). DRS buvo svarbus žingsnis į priekį siekiant nustatyti suderintas ES taisykles, kuriomis būtų reglamentuojamas su žvejybos, akvakultūros ir perdirbimo sektoriais susijusių biologinių, aplinkos, techninių ir socialinių bei ekonominių duomenų rinkimas. |
| --- | --- |

2.1.

2000 m. buvo nustatyta ES žuvininkystės duomenų rinkimo ir tvarkymo sistema (1), o 2008 m. ji buvo reformuota į Duomenų rinkimo sistemą (DRS, angl. santrumpa DCF) (2). DRS buvo svarbus žingsnis į priekį siekiant nustatyti suderintas ES taisykles, kuriomis būtų reglamentuojamas su žvejybos, akvakultūros ir perdirbimo sektoriais susijusių biologinių, aplinkos, techninių ir socialinių bei ekonominių duomenų rinkimas.

| 2.2. | Patvirtindami 2013 m. Bendros žuvininkystės politikos reformą (BŽP) (3), Taryba ir Europos Parlamentas paprašė Komisijos paspartinti pasiūlymą iš dalies keisti DRS, kad duomenų rinkimo principai ir tikslai, kurie yra labai svarbūs remiant pertvarkytą BŽP, būtų kuo greičiau įgyvendinami praktikoje. Šiuo pasiūlymu siekiama įgyvendinti šį tikslą stiprinant regioninį bendradarbiavimą ir prisitaikant prie naujų duomenų poreikių. |
| --- | --- |

2.2.

Patvirtindami 2013 m. Bendros žuvininkystės politikos reformą (BŽP) (3), Taryba ir Europos Parlamentas paprašė Komisijos paspartinti pasiūlymą iš dalies keisti DRS, kad duomenų rinkimo principai ir tikslai, kurie yra labai svarbūs remiant pertvarkytą BŽP, būtų kuo greičiau įgyvendinami praktikoje. Šiuo pasiūlymu siekiama įgyvendinti šį tikslą stiprinant regioninį bendradarbiavimą ir prisitaikant prie naujų duomenų poreikių.

| 2.2.1. | DRS turi būti suderinta su poreikiais, nustatytais naujame BŽP reglamente: laipsnišku didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio užtikrinimu, žuvininkystės poveikiu ekosistemoms (pvz., saugomoms rūšims ir jūros dugno buveinėms), akvakultūros poveikiu aplinkai ir kitu šios veiklos poveikiu (kurį parodo informacija apie mirtingumą ir (arba) nykimą ir apie vaistų naudojimą) ir įpareigojimo iškrauti laimikį poveikiu. |
| --- | --- |

2.2.1.

DRS turi būti suderinta su poreikiais, nustatytais naujame BŽP reglamente: laipsnišku didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio užtikrinimu, žuvininkystės poveikiu ekosistemoms (pvz., saugomoms rūšims ir jūros dugno buveinėms), akvakultūros poveikiu aplinkai ir kitu šios veiklos poveikiu (kurį parodo informacija apie mirtingumą ir (arba) nykimą ir apie vaistų naudojimą) ir įpareigojimo iškrauti laimikį poveikiu.

| 2.2.2. | Atliekant DRS peržiūrą taip pat turėtų būti užtikrinta, kad duomenys būtų renkami remiantis sąnaudų ir naudos arba sąnaudų ir panaudojimo analize, susijusia su atskirų mokslinių modelių užtikrinamu tikslumu ir susijusios rizikos lygiu (pavyzdžiui, tyrimai gali būti atliekami ne kasmet, o kas trejus metus). Tokia analizė turėtų būti pagrįsta žuvininkystės valdymo organizacijų, duomenų rinkėjų ir mokslinių rekomendacijų teikėjų diskusijomis. |
| --- | --- |

2.2.2.

Atliekant DRS peržiūrą taip pat turėtų būti užtikrinta, kad duomenys būtų renkami remiantis sąnaudų ir naudos arba sąnaudų ir panaudojimo analize, susijusia su atskirų mokslinių modelių užtikrinamu tikslumu ir susijusios rizikos lygiu (pavyzdžiui, tyrimai gali būti atliekami ne kasmet, o kas trejus metus). Tokia analizė turėtų būti pagrįsta žuvininkystės valdymo organizacijų, duomenų rinkėjų ir mokslinių rekomendacijų teikėjų diskusijomis.

| 2.3. | Komisijos pasiūlymu siekiama suderinti DRS su kitais svarbiais ES teisės aktais, susijusiais su žuvininkystės duomenų rinkimu, kad būtų pašalintas dubliavimasis ir taip sumažintos su visa jūrų duomenų sistema susijusios išlaidos. Atskiras specialus poveikio vertinimas laikytas nebūtinu atsižvelgiant į tai, kad DRS jau vertinta atliekant BŽP poveikio vertinimą tuo metu, kai buvo numatoma, kad DRS turėtų būti šios politikos dalis. |
| --- | --- |

2.3.

Komisijos pasiūlymu siekiama suderinti DRS su kitais svarbiais ES teisės aktais, susijusiais su žuvininkystės duomenų rinkimu, kad būtų pašalintas dubliavimasis ir taip sumažintos su visa jūrų duomenų sistema susijusios išlaidos. Atskiras specialus poveikio vertinimas laikytas nebūtinu atsižvelgiant į tai, kad DRS jau vertinta atliekant BŽP poveikio vertinimą tuo metu, kai buvo numatoma, kad DRS turėtų būti šios politikos dalis.

3.   Pastabos

| 3.1. | DRS yra pernelyg sudėtinga tiek teisinės sistemos, tiek įgyvendinimo tvarkos atžvilgiais. Vienas iš sudėtingumą ir neveiksmingumą lemiančių veiksnių yra DRS nustatytų duomenų reikalavimų ir duomenų reikalavimų, nustatytų kituose ES teisės aktuose, tokiuose kaip kontrolės reglamentas (4) ir konkretūs statistikos reglamentai (5), dubliavimasis. Kitu sudėtingumą ir neveiksmingumą lemiančiu veiksniu laikoma tai, kad skirtingiems galutiniams naudotojams turi būti siunčiami tie patys skirtingai agreguoti neapdoroti duomenys. |
| --- | --- |

3.1.

DRS yra pernelyg sudėtinga tiek teisinės sistemos, tiek įgyvendinimo tvarkos atžvilgiais. Vienas iš sudėtingumą ir neveiksmingumą lemiančių veiksnių yra DRS nustatytų duomenų reikalavimų ir duomenų reikalavimų, nustatytų kituose ES teisės aktuose, tokiuose kaip kontrolės reglamentas (4) ir konkretūs statistikos reglamentai (5), dubliavimasis. Kitu sudėtingumą ir neveiksmingumą lemiančiu veiksniu laikoma tai, kad skirtingiems galutiniams naudotojams turi būti siunčiami tie patys skirtingai agreguoti neapdoroti duomenys.

| 3.2. | Teisinis DRS reglamentavimas yra per griežtas ir pernelyg išsamus – dėl to sistema yra sudėtinga ir nėra galimybės pakankamai lanksčiai pritaikyti ją prie kintančių poreikių. Todėl būtina įtraukti galutinius naudotojus rengiant duomenų reikalavimus, siekiant užtikrinti, kad šie atitiktų jų poreikius. |
| --- | --- |

3.2.

Teisinis DRS reglamentavimas yra per griežtas ir pernelyg išsamus – dėl to sistema yra sudėtinga ir nėra galimybės pakankamai lanksčiai pritaikyti ją prie kintančių poreikių. Todėl būtina įtraukti galutinius naudotojus rengiant duomenų reikalavimus, siekiant užtikrinti, kad šie atitiktų jų poreikius.

| 3.3. | Taip pat būtina didinti sinergiją su kituose ES teisės aktuose nustatytais tikslais. Tai visų pirma pasakytina apie Jūrų strategijos pagrindų direktyvą (JSPD). |
| --- | --- |

3.3.

Taip pat būtina didinti sinergiją su kituose ES teisės aktuose nustatytais tikslais. Tai visų pirma pasakytina apie Jūrų strategijos pagrindų direktyvą (JSPD).

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 16 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  OL L 176, 2000 7 15, p. 1.

1

(2)  OL L 60, 2008 3 5, p. 1.

2

(3)  OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

3

(4)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

4

(5)  OL L 218, 2008 8 13, p. 1

5

OL L 403, 2006 12 30, p. 1

OL L 87, 2009 3 31, p. 1

OL L 87, 2009 3 31, p. 42

OL L 87, 2009 3 31, p. 70

OL L 97, 2008 4 9, p. 13.

---

| 15.1.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 13/203 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 13/203

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 nuostatos dėl valstybių narių galimybės apriboti ar uždrausti genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų naudojimą savo teritorijose

(tęstinė programa)

(COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD))

(2016/C 013/30)

| Pranešėjas | José María ESPUNY MOYANO |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Martin SIECKER |

Pranešėjas

José María ESPUNY MOYANO

Bendrapranešėjis

Martin SIECKER

Europos Parlamentas 2015 m. balandžio 30 d. ir Taryba 2015 m. birželio 17 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniais, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 nuostatos dėl valstybių narių galimybės apriboti ar uždrausti genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų naudojimą savo teritorijose (tęstinė programa)

(COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)).

final

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. rugsėjo 2 d. priėmė savo nuomonę.

510-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. rugsėjo 16–17 d. (2015 m. rugsėjo 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 138 nariams balsavus už, 6 – prieš ir 7 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą nagrinėti klausimą, kuris kelia didelį gamybos sektorių ir apskritai visuomenės susidomėjimą. |
| --- | --- |

1.1.

EESRK palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą nagrinėti klausimą, kuris kelia didelį gamybos sektorių ir apskritai visuomenės susidomėjimą.

| 1.2. | EESRK džiaugiasi, kad Komisija atsižvelgia į savo įgaliojimus ieškoti sprendimų, susijusių su GMO kultūrų patvirtinimo sistema, kuri realybėje pasirodė esanti netinkama. |
| --- | --- |

1.2.

EESRK džiaugiasi, kad Komisija atsižvelgia į savo įgaliojimus ieškoti sprendimų, susijusių su GMO kultūrų patvirtinimo sistema, kuri realybėje pasirodė esanti netinkama.

| 1.3. | EESRK apgailestauja, kad pasiūlyme neskiriama pakankamai dėmesio svarbiausiems aspektams, kaip antai atsekamumui ir teisės aktų nuoseklumui žmonių maisto ir gyvūnų pašarų sektoriuose, taip pat kad neparengta ataskaita apie pasiūlymų socialinį ir ekonominį poveikį. |
| --- | --- |

1.3.

EESRK apgailestauja, kad pasiūlyme neskiriama pakankamai dėmesio svarbiausiems aspektams, kaip antai atsekamumui ir teisės aktų nuoseklumui žmonių maisto ir gyvūnų pašarų sektoriuose, taip pat kad neparengta ataskaita apie pasiūlymų socialinį ir ekonominį poveikį.

| 1.4. | EESRK taip pat abejoja dėl realios galimybės įgyvendinti šį reglamentą bendroje rinkoje ir dėl teisinio pobūdžio aspektų; be to, pažymėtina, kad, be šių teisinių klausimų, reikia spręsti viešosios nuomonės ir politinės tvarkos problemą. |
| --- | --- |

1.4.

EESRK taip pat abejoja dėl realios galimybės įgyvendinti šį reglamentą bendroje rinkoje ir dėl teisinio pobūdžio aspektų; be to, pažymėtina, kad, be šių teisinių klausimų, reikia spręsti viešosios nuomonės ir politinės tvarkos problemą.

| 1.5. | Todėl EESRK pataria Europos Komisijai atsiimti dabartinį pasiūlymą ir parengti geresnį, kuriame būtų atsižvelgta į šioje ir kitose panašiose Europos Parlamento nuomonėse nustatytus trūkumus. |
| --- | --- |

1.5.

Todėl EESRK pataria Europos Komisijai atsiimti dabartinį pasiūlymą ir parengti geresnį, kuriame būtų atsižvelgta į šioje ir kitose panašiose Europos Parlamento nuomonėse nustatytus trūkumus.

2.   Bendra informacija

Bendra informacija

| 2.1. | Biotechnologinės kultūros (genetiškai modifikuoti organizmai arba GMO) pasaulyje pradėtos auginti 1996 m. Nuo tada jų plotas kasmet nuolat didėjo 3 arba 4 %. Taip 2013–2014 m. biotechnologinių kultūrų plotas padidėjo 6,3 mln. ha – iš viso pasėlių plotas sudarė 181 mln. ha, o šias kultūras augino daugiau nei 18 mln. ūkininkų 28 šalyse. Didžiausi pasėlių plotai yra Jungtinėse Amerikos Valstijose, Brazilijoje ir Argentinoje, didelių plotų yra ir besivystančiose šalyse, kaip antai Burkina Fase, Sudane arba Bangladeše. Pagrindinės kultūros yra kukurūzai, soja ir medvilnė, nors taip pat auginama ir kitų, pvz., paprastųjų baklažanų, pomidorų ir pipirų. |
| --- | --- |

2.1.

Biotechnologinės kultūros (genetiškai modifikuoti organizmai arba GMO) pasaulyje pradėtos auginti 1996 m. Nuo tada jų plotas kasmet nuolat didėjo 3 arba 4 %. Taip 2013–2014 m. biotechnologinių kultūrų plotas padidėjo 6,3 mln. ha – iš viso pasėlių plotas sudarė 181 mln. ha, o šias kultūras augino daugiau nei 18 mln. ūkininkų 28 šalyse. Didžiausi pasėlių plotai yra Jungtinėse Amerikos Valstijose, Brazilijoje ir Argentinoje, didelių plotų yra ir besivystančiose šalyse, kaip antai Burkina Fase, Sudane arba Bangladeše. Pagrindinės kultūros yra kukurūzai, soja ir medvilnė, nors taip pat auginama ir kitų, pvz., paprastųjų baklažanų, pomidorų ir pipirų.

| 2.2. | Europos Sąjungoje GMO auginami penkiose šalyse (Čekijoje, Ispanijoje, Portugalijoje, Rumunijoje ir Slovakijoje), kuriose bendras pasėlių plotas siekia apie 148 000 ha (iš kurių 137 000 ha Ispanijoje, 8 000 ha Portugalijoje, 2 500 ha Čekijoje, 800 ha Rumunijoje ir 100 ha Slovakijoje (pagal 2013 m. duomenis (1)). |
| --- | --- |

2.2.

Europos Sąjungoje GMO auginami penkiose šalyse (Čekijoje, Ispanijoje, Portugalijoje, Rumunijoje ir Slovakijoje), kuriose bendras pasėlių plotas siekia apie 148 000 ha (iš kurių 137 000 ha Ispanijoje, 8 000 ha Portugalijoje, 2 500 ha Čekijoje, 800 ha Rumunijoje ir 100 ha Slovakijoje (pagal 2013 m. duomenis (1)).

1

| 2.3. | Laikantis teisės aktų reikalavimų, daugiau nei dešimtmetį apie GMO reguliariai pranešama nurodant juos maisto produktų ir pašarų etiketėse. Šiuo metu 85–90 % ES pagamintų pramoninių pašarų ženklinami kaip GMO arba savo sudėtyje turintys GMO, nes šių pašarų sudėtyje yra itin daug iš GMO gautų žaliavų, tiek importuotų, tiek pagamintų ES, kurios iš viso sudaro apie 20–25 % visos pramoninių pašarų sudėties. Jeigu šis pasiūlymas įsigalios, jis gali turėti didelės įtakos maisto produktų ir pašarų pasiūlai ir paklausai ES. Todėl turi būti nuodugniai ištirtas galimas poveikis Europos žemės ūkiui ir kartu BŽŪP. Reikėtų išplėsti ES taisykles, kuriomis užtikrinamas tinkamas GMO atsekamumas maisto produktuose ir gyvūnų pašaruose, kad etiketėmis būtų ženklinami ir genetiškai nemodifikuoti produktai, kai jų sudėtyje tikrai nėra GMO. |
| --- | --- |

2.3.

Laikantis teisės aktų reikalavimų, daugiau nei dešimtmetį apie GMO reguliariai pranešama nurodant juos maisto produktų ir pašarų etiketėse. Šiuo metu 85–90 % ES pagamintų pramoninių pašarų ženklinami kaip GMO arba savo sudėtyje turintys GMO, nes šių pašarų sudėtyje yra itin daug iš GMO gautų žaliavų, tiek importuotų, tiek pagamintų ES, kurios iš viso sudaro apie 20–25 % visos pramoninių pašarų sudėties. Jeigu šis pasiūlymas įsigalios, jis gali turėti didelės įtakos maisto produktų ir pašarų pasiūlai ir paklausai ES. Todėl turi būti nuodugniai ištirtas galimas poveikis Europos žemės ūkiui ir kartu BŽŪP. Reikėtų išplėsti ES taisykles, kuriomis užtikrinamas tinkamas GMO atsekamumas maisto produktuose ir gyvūnų pašaruose, kad etiketėmis būtų ženklinami ir genetiškai nemodifikuoti produktai, kai jų sudėtyje tikrai nėra GMO.

| 2.4. | Vis dėlto EESRK apgailestauja, kad su žmonių maistu susijusiais ES teisės aktais nėra įdėta panašių pastangų atsekamumo srityje ir siekia atkreipti į tai dėmesį. |
| --- | --- |

2.4.

Vis dėlto EESRK apgailestauja, kad su žmonių maistu susijusiais ES teisės aktais nėra įdėta panašių pastangų atsekamumo srityje ir siekia atkreipti į tai dėmesį.

3.   Galiojanti reglamentavimo sistema

Galiojanti reglamentavimo sistema

| 3.1. | Įsigaliojus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1829/2003 (2), valstybėms narėms Taryboje nė karto nepavyko kvalifikuota balsų dauguma sutarti dėl Komisijos sprendimo projekto leisti naudoti GMO arba maistą ar pašarus, kurių sudėtyje yra GMO. Visais procedūros administravimo etapais rezultatas visada būdavo „nuomonė nepateikta“. Todėl sprendimus dėl leidimų išdavimo Komisija priima laikydamasi taikomų teisės aktų, tačiau be valstybių narių pritarimo. |
| --- | --- |

3.1.

Įsigaliojus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1829/2003 (2), valstybėms narėms Taryboje nė karto nepavyko kvalifikuota balsų dauguma sutarti dėl Komisijos sprendimo projekto leisti naudoti GMO arba maistą ar pašarus, kurių sudėtyje yra GMO. Visais procedūros administravimo etapais rezultatas visada būdavo „nuomonė nepateikta“. Todėl sprendimus dėl leidimų išdavimo Komisija priima laikydamasi taikomų teisės aktų, tačiau be valstybių narių pritarimo.

2

| 3.2. | Dokumentų grąžinimas Komisijai, kad ši priimtų galutinį sprendimą, tapo norma, nors turėjo būti tik išimtis. |
| --- | --- |

3.2.

Dokumentų grąžinimas Komisijai, kad ši priimtų galutinį sprendimą, tapo norma, nors turėjo būti tik išimtis.

| 3.3. | Nepavykus sudaryti kvalifikuotos balsų daugumos tarp valstybių narių, Komisija, kaip rizikos valdytoja, per pagrįstą laikotarpį turi priimti sprendimą (kuriuo būtų pritarta arba atsisakyta išduoti leidimus). |
| --- | --- |

3.3.

Nepavykus sudaryti kvalifikuotos balsų daugumos tarp valstybių narių, Komisija, kaip rizikos valdytoja, per pagrįstą laikotarpį turi priimti sprendimą (kuriuo būtų pritarta arba atsisakyta išduoti leidimus).

4.   Komisijos pasiūlymas

Komisijos pasiūlymas

| 4.1. | Komisija siūlo į Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 įtraukti naują 34a straipsnį. Pagal šį straipsnį valstybės narės gali priimti priemones, kuriomis būtų ribojama arba draudžiama naudoti GMO, jeigu šios priemonės yra:






  — | pagrįstos įtikinamais argumentais, atitinkančiais Sąjungos teisę ir jokiais būdais neprieštarauja atliktam rizikos vertinimui, |
| --- | --- | --- |

4.1.

Komisija siūlo į Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 įtraukti naują 34a straipsnį. Pagal šį straipsnį valstybės narės gali priimti priemones, kuriomis būtų ribojama arba draudžiama naudoti GMO, jeigu šios priemonės yra:

—

pagrįstos įtikinamais argumentais, atitinkančiais Sąjungos teisę ir jokiais būdais neprieštarauja atliktam rizikos vertinimui,

| — | proporcingos ir nediskriminuojančios. |
| --- | --- |

—

proporcingos ir nediskriminuojančios.

| 4.2. | Pagal naują tvarką priemones ketinanti priimti valstybė narė pateikia Komisijai tų priemonių projektą ir jas tinkamai pagrindžia. |
| --- | --- |

4.2.

Pagal naują tvarką priemones ketinanti priimti valstybė narė pateikia Komisijai tų priemonių projektą ir jas tinkamai pagrindžia.

| 4.3. | Priimtos priemonės neturi įtakos maisto ir pašarų, kuriuose atsitiktinai arba techniškai neišvengiamai atsirado GMO, naudojimui. |
| --- | --- |

4.3.

Priimtos priemonės neturi įtakos maisto ir pašarų, kuriuose atsitiktinai arba techniškai neišvengiamai atsirado GMO, naudojimui.

| 4.4. | Šios priemonės netaikomos auginti skirtiems GMO. |
| --- | --- |

4.4.

Šios priemonės netaikomos auginti skirtiems GMO.

| 4.4.1. | Vis dėlto panaši procedūra neseniai buvo priimta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/412 (3), suteikiančia valstybėms narėms didesnę laisvę nuspręsti savo teritorijoje riboti ar drausti GMO auginimą. Šiuo Komisijos pasiūlymu dabar siekiama sukurti panašią procedūrą, taikomą GMO maistui ir pašarams, atsižvelgiant į neseniai priimtą sprendimą dėl GMO auginimo. |
| --- | --- |

4.4.1.

Vis dėlto panaši procedūra neseniai buvo priimta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/412 (3), suteikiančia valstybėms narėms didesnę laisvę nuspręsti savo teritorijoje riboti ar drausti GMO auginimą. Šiuo Komisijos pasiūlymu dabar siekiama sukurti panašią procedūrą, taikomą GMO maistui ir pašarams, atsižvelgiant į neseniai priimtą sprendimą dėl GMO auginimo.

3

5.   Preliminarios pastabos

Preliminarios pastabos

| 5.1. | GMO klausimas yra labai opus, todėl susilaukia ir teigiamų, ir neigiamų atsiliepimų. Todėl šioje EESRK nuomonėje bus griežtai apsiribota pasiūlymo privalumais ir trūkumais, neatliekant bendresnio pobūdžio GMO teigiamo arba neigiamo poveikio vertinimo, kurį Komitetas jau atliko anksčiau (4). |
| --- | --- |

5.1.

GMO klausimas yra labai opus, todėl susilaukia ir teigiamų, ir neigiamų atsiliepimų. Todėl šioje EESRK nuomonėje bus griežtai apsiribota pasiūlymo privalumais ir trūkumais, neatliekant bendresnio pobūdžio GMO teigiamo arba neigiamo poveikio vertinimo, kurį Komitetas jau atliko anksčiau (4).

4

6.   Priežastys, kodėl reikia pritarti Komisijos pasiūlymui

Priežastys, kodėl reikia pritarti Komisijos pasiūlymui

6.1.   
  Pusiausvyros tarp nacionalinės ir Europos Sąjungos kompetencijos atkūrimas

Pusiausvyros tarp nacionalinės ir Europos Sąjungos kompetencijos atkūrimas

| 6.1.1. | Akivaizdu, kad dėl dabartinės bendros žemės ūkio politikos veiklos ir biudžeto apribojimų daugelis šalių kelia klausimų dėl Sutartimis priskirtų kompetencijų šioje srityje, todėl ES institucijos patiria politinių sunkumų. |
| --- | --- |

6.1.1.

Akivaizdu, kad dėl dabartinės bendros žemės ūkio politikos veiklos ir biudžeto apribojimų daugelis šalių kelia klausimų dėl Sutartimis priskirtų kompetencijų šioje srityje, todėl ES institucijos patiria politinių sunkumų.

| 6.1.2. | Kita vertus, kai kurios valstybės narės, kurios nėra įprastos BŽŪP paramos gavėjos, dažnai kritikuoja šios bendros politikos biudžeto svarbą, taip pat kitas bendras trečiojo ramsčio politikos sritis. Nei teisės aktų leidėjas, nei EESRK negali nekreipti dėmesio į šiuos politinius prieštaravimus, kuriuos vis labiau palaiko tam tikros valstybės narės. |
| --- | --- |

6.1.2.

Kita vertus, kai kurios valstybės narės, kurios nėra įprastos BŽŪP paramos gavėjos, dažnai kritikuoja šios bendros politikos biudžeto svarbą, taip pat kitas bendras trečiojo ramsčio politikos sritis. Nei teisės aktų leidėjas, nei EESRK negali nekreipti dėmesio į šiuos politinius prieštaravimus, kuriuos vis labiau palaiko tam tikros valstybės narės.

| 6.1.3. | Praktikoje Komisijos pasiūlymas patenkintų kai kurių valstybių narių (ir jų atitinkamos visuomenės) reikalavimą atkurti nacionalinės ir Sąjungos kompetencijos pusiausvyrą, visų pirma toje srityje, kur dar sudaromos sąlygos įgyvendinti nacionalinę kompetenciją (susijusią su GMO auginimu). |
| --- | --- |

6.1.3.

Praktikoje Komisijos pasiūlymas patenkintų kai kurių valstybių narių (ir jų atitinkamos visuomenės) reikalavimą atkurti nacionalinės ir Sąjungos kompetencijos pusiausvyrą, visų pirma toje srityje, kur dar sudaromos sąlygos įgyvendinti nacionalinę kompetenciją (susijusią su GMO auginimu).

| 6.2. | Į pasiūlymą įtrauktos teisinės išlygos ir apsaugos sąlygos, kuriomis užkertamas kelias valstybių narių piktnaudžiavimui |
| --- | --- |

6.2.

Į pasiūlymą įtrauktos teisinės išlygos ir apsaugos sąlygos, kuriomis užkertamas kelias valstybių narių piktnaudžiavimui

| 6.2.1. | Kadangi kiekvienu atveju reikalaujama pagrįsti valstybių narių priimtas priemones, jos negali būti savavališkos, be to, turi aiškiai atitikti Sutartis, visų pirma vidaus rinkos principus ir tarptautinius Sąjungos įsipareigojimus. |
| --- | --- |

6.2.1.

Kadangi kiekvienu atveju reikalaujama pagrįsti valstybių narių priimtas priemones, jos negali būti savavališkos, be to, turi aiškiai atitikti Sutartis, visų pirma vidaus rinkos principus ir tarptautinius Sąjungos įsipareigojimus.

| 6.2.2. | Šiomis išlygomis, pirmiausia susijusiomis su šiuolaikinėms nacionalinėms administracijoms būdinga atskaitomybe viešojo valdymo srityje, turėtų būti užtikrinta, kad sprendimai dėl išimčių taikymo būtų priimami išimtiniais atvejais ir laikantis proporcingumo principo. |
| --- | --- |

6.2.2.

Šiomis išlygomis, pirmiausia susijusiomis su šiuolaikinėms nacionalinėms administracijoms būdinga atskaitomybe viešojo valdymo srityje, turėtų būti užtikrinta, kad sprendimai dėl išimčių taikymo būtų priimami išimtiniais atvejais ir laikantis proporcingumo principo.

6.3.   
  Nukrypimo panaikinimas Sąjungos teismų praktikoje

Nukrypimo panaikinimas Sąjungos teismų praktikoje

| 6.3.1. | Kaip nurodydama pasiūlymo aplinkybes tvirtina Komisija, Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 niekada nebuvo visapusiškai laikomasi ne dėl moksliniais duomenimis neparemtos šalių pozicijos, o dėl teisinio nukrypimo, susijusio su tuo, kad sprendimus tiesiogiai priima Komisija (komiteto procedūra). |
| --- | --- |

6.3.1.

Kaip nurodydama pasiūlymo aplinkybes tvirtina Komisija, Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 niekada nebuvo visapusiškai laikomasi ne dėl moksliniais duomenimis neparemtos šalių pozicijos, o dėl teisinio nukrypimo, susijusio su tuo, kad sprendimus tiesiogiai priima Komisija (komiteto procedūra).

| 6.3.2. | Ši padėtis, kuri iš tikrųjų išsiskiria ES reglamentavimo sistemoje, bus apribota, jeigu pasiūlymas bus priimtas per Komisijos pasiūlytą laikotarpį. Taip tos valstybės narės, kurios iki šiol buvo įsitikinusios, kad nereikėtų priimti jokių sprendimų, arba sistemingai prieštaravo tam, kad būtų sudaryta pakankama dauguma, gali nebemanyti, kad būtina reikšti politinius prieštaravimus Taryboje, jeigu nacionaliniu lygmeniu galės pasinaudoti kitomis priemonėmis, kad savo teritorijoje paprieštarautų Tarybos priimtiems sprendimams arba juos panaikintų šiuo klausimu. |
| --- | --- |

6.3.2.

Ši padėtis, kuri iš tikrųjų išsiskiria ES reglamentavimo sistemoje, bus apribota, jeigu pasiūlymas bus priimtas per Komisijos pasiūlytą laikotarpį. Taip tos valstybės narės, kurios iki šiol buvo įsitikinusios, kad nereikėtų priimti jokių sprendimų, arba sistemingai prieštaravo tam, kad būtų sudaryta pakankama dauguma, gali nebemanyti, kad būtina reikšti politinius prieštaravimus Taryboje, jeigu nacionaliniu lygmeniu galės pasinaudoti kitomis priemonėmis, kad savo teritorijoje paprieštarautų Tarybos priimtiems sprendimams arba juos panaikintų šiuo klausimu.

6.4.   
  Įgaliojimų vykdymas

Įgaliojimų vykdymas

| 6.4.1. | Rengdama pasiūlymą iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, Komisija veiksmingai vykdo jai suteiktus įgaliojimus pateikti pasiūlymą, kuriuo panaikinami galiojančios reglamentavimo sistemos dėl leidimų išdavimo GMO turintiems pašarams ir maistui apribojimai. Šiuo atžvilgiu Komisijos pasiūlymas yra reikalingas ir laiku pateiktas. |
| --- | --- |

6.4.1.

Rengdama pasiūlymą iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, Komisija veiksmingai vykdo jai suteiktus įgaliojimus pateikti pasiūlymą, kuriuo panaikinami galiojančios reglamentavimo sistemos dėl leidimų išdavimo GMO turintiems pašarams ir maistui apribojimai. Šiuo atžvilgiu Komisijos pasiūlymas yra reikalingas ir laiku pateiktas.

7.   Priežastys, kodėl nereikia pritarti Komisijos pasiūlymui

Priežastys, kodėl nereikia pritarti Komisijos pasiūlymui

7.1.   
  Visų susijusių sektorių bendras prieštaravimas

Visų susijusių sektorių bendras prieštaravimas

| 7.1.1. | Komisijos pasiūlymas sukėlė bendrą tiek sektorių, kurie teigiamai vertino GMO naudojimą maisto produktuose ir pašaruose, tiek visų tų, kurie paprastai pasisakė prieš GMO naudojimą, prieštaravimą, susilaukusį atgarsių žiniasklaidoje. Būtina atkreipti dėmesį į viešą pasiūlymo kritiką, kurią išreiškė Europos Parlamento Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas, pasiūlęs atsiimti pasiūlymą, dėl kurio bus oficialiai balsuojama spalio mėn (5). |
| --- | --- |

7.1.1.

Komisijos pasiūlymas sukėlė bendrą tiek sektorių, kurie teigiamai vertino GMO naudojimą maisto produktuose ir pašaruose, tiek visų tų, kurie paprastai pasisakė prieš GMO naudojimą, prieštaravimą, susilaukusį atgarsių žiniasklaidoje. Būtina atkreipti dėmesį į viešą pasiūlymo kritiką, kurią išreiškė Europos Parlamento Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas, pasiūlęs atsiimti pasiūlymą, dėl kurio bus oficialiai balsuojama spalio mėn (5).

5

| 7.1.2. | Dėl susijusių sektorių išreikštų rimtų abejonių, nors jomis ir atskleidžiamos įvairios, netgi prieštaringos nuomonės, neišvengiamai kyla smarkių parlamentinių diskusijų, kurių pabaiga neaiški ir kurių reikėtų stengtis išvengti nusiunčiant pasiūlymą dar kartą išsamiau peržiūrėti. |
| --- | --- |

7.1.2.

Dėl susijusių sektorių išreikštų rimtų abejonių, nors jomis ir atskleidžiamos įvairios, netgi prieštaringos nuomonės, neišvengiamai kyla smarkių parlamentinių diskusijų, kurių pabaiga neaiški ir kurių reikėtų stengtis išvengti nusiunčiant pasiūlymą dar kartą išsamiau peržiūrėti.

7.2.   
  Skaidrumo trūkumo rizika priimant nacionalinio lygmens sprendimus

Skaidrumo trūkumo rizika priimant nacionalinio lygmens sprendimus

| 7.2.1. | Komisija prižiūri bendrą su GMO susijusios rizikos vertinimo sistemą, nustatytą Direktyvoje (ES) 2015/412. Vis dėlto valstybėms narėms suteikta galimybė apriboti rizikos vertinimą ir Bendrijos leidimų išdavimą dėl nacionalinių priežasčių (nenustačius privalomos ir skaidrios viešos informacijos apie priežastis ir įrodymus, kuriais valstybės narės skatinamos taikyti išimties sąlygas, sistemos) gali sukelti rimtų prieštaravimų, susijusių su įsipareigojimais skaidriai priimti viešus sprendimus, kurie J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos politinėse gairėse įvardyti ir viešai paskelbti kaip prioritetiniai reikalavimai. Todėl vertėtų pareikalauti, kad reglamentu būtų nustatytos tokios nacionalinės viešos informacijos sistemos, ir užtikrinti skaidrumą bei galimybę laisvai jomis naudotis. |
| --- | --- |

7.2.1.

Komisija prižiūri bendrą su GMO susijusios rizikos vertinimo sistemą, nustatytą Direktyvoje (ES) 2015/412. Vis dėlto valstybėms narėms suteikta galimybė apriboti rizikos vertinimą ir Bendrijos leidimų išdavimą dėl nacionalinių priežasčių (nenustačius privalomos ir skaidrios viešos informacijos apie priežastis ir įrodymus, kuriais valstybės narės skatinamos taikyti išimties sąlygas, sistemos) gali sukelti rimtų prieštaravimų, susijusių su įsipareigojimais skaidriai priimti viešus sprendimus, kurie J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos politinėse gairėse įvardyti ir viešai paskelbti kaip prioritetiniai reikalavimai. Todėl vertėtų pareikalauti, kad reglamentu būtų nustatytos tokios nacionalinės viešos informacijos sistemos, ir užtikrinti skaidrumą bei galimybę laisvai jomis naudotis.

7.3.   
  Nenuspėjamumo rizika

Nenuspėjamumo rizika

| 7.3.1. | Jeigu Komisijos pasiūlymas būtų priimtas dabartinėmis sąlygomis, galėtų susidaryti neįprastos aplinkybės, kuriomis vieši sprendimai, priimti Europos lygmeniu pagal mokslo kriterijus, galėtų turėti įvairiapusės teisinės ir ekonominės įtakos skirtingoms valstybėms narėms. Dėl to galėtų sumažėti Bendrijos sprendimų nuspėjamumas ir patikimumas. |
| --- | --- |

7.3.1.

Jeigu Komisijos pasiūlymas būtų priimtas dabartinėmis sąlygomis, galėtų susidaryti neįprastos aplinkybės, kuriomis vieši sprendimai, priimti Europos lygmeniu pagal mokslo kriterijus, galėtų turėti įvairiapusės teisinės ir ekonominės įtakos skirtingoms valstybėms narėms. Dėl to galėtų sumažėti Bendrijos sprendimų nuspėjamumas ir patikimumas.

| 7.3.2. | Reikia atlikti pasiūlymo socialinio ir ekonominio poveikio vertinimą ir išsamiai apibūdinti, kokius su išlaidomis susijusius padarinius patirs maisto grandinė, auginimas, žaliavų tiekimas, arba nurodyti, kokie galiausiai bus rinkos iškraipymai. |
| --- | --- |

7.3.2.

Reikia atlikti pasiūlymo socialinio ir ekonominio poveikio vertinimą ir išsamiai apibūdinti, kokius su išlaidomis susijusius padarinius patirs maisto grandinė, auginimas, žaliavų tiekimas, arba nurodyti, kokie galiausiai bus rinkos iškraipymai.

| 7.3.3. | Reikia nustatyti priemones, kuriomis būtų užtikrintas GMO atsekamumas ženklinant žmonėms vartoti skirtą maistą. |
| --- | --- |

7.3.3.

Reikia nustatyti priemones, kuriomis būtų užtikrintas GMO atsekamumas ženklinant žmonėms vartoti skirtą maistą.

7.4.   
  Tarptautinių prekybos iškraipymų rizika

Tarptautinių prekybos iškraipymų rizika

| 7.4.1. | Nors Komisijos pasiūlymu reikalaujama, kad Sąjunga vykdytų savo tarptautinius įsipareigojimus, reglamente nenustatyti nei konkretūs ir tikslūs valstybių narių veiksmų apribojimai (galimybės pasirinkti sąlygos), kuriais galėtų būti prieštaraujama šiems įsipareigojimams, nei sukurti mechanizmai, kad Sąjungos institucijos galėtų panaikinti minėtus sprendimus, jeigu pagal tarptautinius įsipareigojimus jie neįgyvendina šio principo. Reikia pažymėti, kad Sąjungos prekybos partneriai, visų pirma Jungtinės Amerikos Valstijos, viešai išreiškė savo abejones, susijusias su pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, ir pradėjo vykdyti aukšto lygio prekybos derybas (TPIP), kad panaikintų minėtas abejones. |
| --- | --- |

7.4.1.

Nors Komisijos pasiūlymu reikalaujama, kad Sąjunga vykdytų savo tarptautinius įsipareigojimus, reglamente nenustatyti nei konkretūs ir tikslūs valstybių narių veiksmų apribojimai (galimybės pasirinkti sąlygos), kuriais galėtų būti prieštaraujama šiems įsipareigojimams, nei sukurti mechanizmai, kad Sąjungos institucijos galėtų panaikinti minėtus sprendimus, jeigu pagal tarptautinius įsipareigojimus jie neįgyvendina šio principo. Reikia pažymėti, kad Sąjungos prekybos partneriai, visų pirma Jungtinės Amerikos Valstijos, viešai išreiškė savo abejones, susijusias su pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, ir pradėjo vykdyti aukšto lygio prekybos derybas (TPIP), kad panaikintų minėtas abejones.

| 7.4.2. | Tarptautiniai susitarimai, kuriems, tikėtina, daro poveikį arba kuriuos riboja galimas pasiūlymo įgyvendinimas, kuriuo gali būti sukurti kliūtims prilygstantys tarptautinės prekybos iškraipymai, apima bendro pobūdžio Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) įsipareigojimas arba tam tikras nuostatas, kaip antai bendrąją lengvatų sistemą (BLS) besivystančioms šalims, įskaitant iniciatyvą „Viskas, išskyrus ginklus“. |
| --- | --- |

7.4.2.

Tarptautiniai susitarimai, kuriems, tikėtina, daro poveikį arba kuriuos riboja galimas pasiūlymo įgyvendinimas, kuriuo gali būti sukurti kliūtims prilygstantys tarptautinės prekybos iškraipymai, apima bendro pobūdžio Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) įsipareigojimas arba tam tikras nuostatas, kaip antai bendrąją lengvatų sistemą (BLS) besivystančioms šalims, įskaitant iniciatyvą „Viskas, išskyrus ginklus“.

7.5.   
  Abejonės dėl atitikties laisvo judėjimo principams

Abejonės dėl atitikties laisvo judėjimo principams

| 7.5.1. | Komisijos pasiūlyme nurodoma būtinybė laikytis vidaus rinkos principų ir tai neturėtų būti pakeista pagal šį pasiūlymą įgyvendinamomis nacionalinėmis priemonėmis, ypač kai praktikoje, kaip nustatyta, atskiros Sąjungos teritorijos taiko skirtingas nuostatas dėl auginimo, tiekimo rinkai ir vežimo Bendrijos viduje. |
| --- | --- |

7.5.1.

Komisijos pasiūlyme nurodoma būtinybė laikytis vidaus rinkos principų ir tai neturėtų būti pakeista pagal šį pasiūlymą įgyvendinamomis nacionalinėmis priemonėmis, ypač kai praktikoje, kaip nustatyta, atskiros Sąjungos teritorijos taiko skirtingas nuostatas dėl auginimo, tiekimo rinkai ir vežimo Bendrijos viduje.

| 7.5.2. | Vis dėlto išsamiai neapibūdinus priežasčių, kuriomis būtų grindžiamas išimties sąlygų taikymas (nesant teigiamo arba neigiamo sąrašo), taip pat nenustačius teisinių mechanizmų, kad būtų panaikintos tos nacionalinės priemonės, kurias būtų galima laikyti netinkamomis, nepakankamai pagrįstomis arba diskriminacinio pobūdžio, kyla akivaizdi teisinio neapibrėžtumo rizika. |
| --- | --- |

7.5.2.

Vis dėlto išsamiai neapibūdinus priežasčių, kuriomis būtų grindžiamas išimties sąlygų taikymas (nesant teigiamo arba neigiamo sąrašo), taip pat nenustačius teisinių mechanizmų, kad būtų panaikintos tos nacionalinės priemonės, kurias būtų galima laikyti netinkamomis, nepakankamai pagrįstomis arba diskriminacinio pobūdžio, kyla akivaizdi teisinio neapibrėžtumo rizika.

| 7.5.3. | Šiuos teisinio neapibrėžtumo klausimus galima išspręsti tik Europos Sąjungos Teisingumo Teisme, taip suteikiant perdėtą teisinę reikšmę valstybių narių administraciniam darbui ir sudarant sąlygas galimam atidėliojimui ir papildomoms išlaidoms. |
| --- | --- |

7.5.3.

Šiuos teisinio neapibrėžtumo klausimus galima išspręsti tik Europos Sąjungos Teisingumo Teisme, taip suteikiant perdėtą teisinę reikšmę valstybių narių administraciniam darbui ir sudarant sąlygas galimam atidėliojimui ir papildomoms išlaidoms.

| 7.5.4. | Būtent šis paskutinis argumentas kelia daugiausia abejonių dėl to, ar dabartinis Komisijos pasiūlymas pateiktas laiku ir ar yra tinkamas. |
| --- | --- |

7.5.4.

Būtent šis paskutinis argumentas kelia daugiausia abejonių dėl to, ar dabartinis Komisijos pasiūlymas pateiktas laiku ir ar yra tinkamas.

Briuselis, 2015 m. rugsėjo 16 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Henri MALOSSE

---

(1)  http://ec.europa.eu/food/plant/docs/plant_gmo_report_studies_report_2013_mon_810_en.pdf

1

(2)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

2

(3)  OL L 68, 2015 3 13, p. 1.

3

(4)  OL C 68, 2012 3 6, p. 56.

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2014_2019/documents/envi/pr/1065/1065989/1065989lt.pdf

5

---