# Euroopa Liidu L 19/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 19 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik27. jaanuar 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 19

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik27. jaanuar 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/89, 18. november 2015, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 347/2013 seoses ELi ühishuviprojektide loendiga | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/90, 26. jaanuar 2016, millega muudetakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 102/2012, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes | 22 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/91, 26. jaanuar 2016, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2368/2002 Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses | 28 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/92, 26. jaanuar 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 31 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/89, 18. november 2015, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 347/2013 seoses ELi ühishuviprojektide loendiga

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/90, 26. jaanuar 2016, millega muudetakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 102/2012, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes

22

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/91, 26. jaanuar 2016, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2368/2002 Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses

28

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/92, 26. jaanuar 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

31

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 27.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2016/89,

18. november 2015,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 347/2013 seoses ELi ühishuviprojektide loendiga

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, (1) eelkõige selle artikli 3 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrus (EL) nr 347/2013 moodustab raamistiku selleks, et määrata kindlaks, kavandada ja rakendada ühishuviprojekte, mis on vajalikud geograafilise energiataristu üheksa esmatähtsa koridori rakendamiseks elektri, gaasi ja nafta valdkonnas ning kolme üleliidulise esmatähtsa taristuvaldkonna rakendamiseks nutivõrkude, elektriülekande kiirteede ja CO2 transpordivõrkude valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Määrus (EL) nr 347/2013 moodustab raamistiku selleks, et määrata kindlaks, kavandada ja rakendada ühishuviprojekte, mis on vajalikud geograafilise energiataristu üheksa esmatähtsa koridori rakendamiseks elektri, gaasi ja nafta valdkonnas ning kolme üleliidulise esmatähtsa taristuvaldkonna rakendamiseks nutivõrkude, elektriülekande kiirteede ja CO2 transpordivõrkude valdkonnas.

| (2) | Määruse (EL) nr 347/2013 artikli 3 lõike 4 kohaselt on komisjonil õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse ühishuviprojektide ELi loend (edaspidi „ELi loend”). |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 347/2013 artikli 3 lõike 4 kohaselt on komisjonil õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse ühishuviprojektide ELi loend (edaspidi „ELi loend”).

| (3) | ELi loendisse kantavad esitatud projektid on hinnatud piirkondlike rühmade poolt ja need vastavad määruse (EL) nr 347/2013 artiklis 4 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(3)

ELi loendisse kantavad esitatud projektid on hinnatud piirkondlike rühmade poolt ja need vastavad määruse (EL) nr 347/2013 artiklis 4 sätestatud kriteeriumidele.

| (4) | Ühishuviprojektide piirkondlike loendite kavandid kiideti heaks piirkondlike rühmade tehnilisel tasandil toimuvatel kohtumistel. Pärast seda, kui Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (edaspidi „Koostööamet”) oli 30. oktoobril 2015 esitanud oma positiivse arvamuse hindamiskriteeriumide järjepideva kohaldamise ja kulude-tulude analüüsi kohta, võtsid piirkondlike rühmade otsuseid tegevad organid 3. novembril 2015 vastu piirkondlikud loendid. Määruse (EL) nr 347/2013 artikli 3 lõike 3 punkti a kohaselt tuleb enne kavandatavate projektide piirkondliku loendi vastuvõtmist saada heakskiit kõigilt liikmesriikidelt, kelle territooriumiga projektid on seotud. |
| --- | --- |

(4)

Ühishuviprojektide piirkondlike loendite kavandid kiideti heaks piirkondlike rühmade tehnilisel tasandil toimuvatel kohtumistel. Pärast seda, kui Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (edaspidi „Koostööamet”) oli 30. oktoobril 2015 esitanud oma positiivse arvamuse hindamiskriteeriumide järjepideva kohaldamise ja kulude-tulude analüüsi kohta, võtsid piirkondlike rühmade otsuseid tegevad organid 3. novembril 2015 vastu piirkondlikud loendid. Määruse (EL) nr 347/2013 artikli 3 lõike 3 punkti a kohaselt tuleb enne kavandatavate projektide piirkondliku loendi vastuvõtmist saada heakskiit kõigilt liikmesriikidelt, kelle territooriumiga projektid on seotud.

| (5) | ELi loendisse kantavate projektide üle konsulteeriti asjaomaseid sidusrühmi esindavate organisatsioonide, sealhulgas tootjate, jaotusvõrguettevõtjate, tarnijate ning tarbija- ja keskkonnakaitseorganisatsioonidega. |
| --- | --- |

(5)

ELi loendisse kantavate projektide üle konsulteeriti asjaomaseid sidusrühmi esindavate organisatsioonide, sealhulgas tootjate, jaotusvõrguettevõtjate, tarnijate ning tarbija- ja keskkonnakaitseorganisatsioonidega.

| (6) | Ühishuviprojekte tuleks loetleda määruse (EL) nr 347/2013 I lisas sätestatud järjekorras strateegilise üleeuroopalise energiataristu prioriteetide kaupa. ELi loendis ei tohiks projekte loetleda tähtsuse järjekorras. |
| --- | --- |

(6)

Ühishuviprojekte tuleks loetleda määruse (EL) nr 347/2013 I lisas sätestatud järjekorras strateegilise üleeuroopalise energiataristu prioriteetide kaupa. ELi loendis ei tohiks projekte loetleda tähtsuse järjekorras.

| (7) | Ühishuviprojektid tuleks loendisse kanda kas eraldiseisvate ühishuviprojektidena või mitmest ühishuviprojektist koosneva klastri osana. Teatavaid ühishuviprojekte tuleks siiski rühmitada, kuna nad on üksteisest sõltuvad või (potentsiaalselt) konkureerivad. |
| --- | --- |

(7)

Ühishuviprojektid tuleks loendisse kanda kas eraldiseisvate ühishuviprojektidena või mitmest ühishuviprojektist koosneva klastri osana. Teatavaid ühishuviprojekte tuleks siiski rühmitada, kuna nad on üksteisest sõltuvad või (potentsiaalselt) konkureerivad.

| (8) | ELi loend sisaldab projekte nende arengu eri etappides, sealhulgas teostatavusuuringu eelses, teostatavusuuringu, lubade andmise ja ehituse etapis. Varases arendusetapis olevate ühishuviprojektide puhul võib olla vaja tõendada tehnilist ja majanduslikku elujõulisust ning vastavust liidu õigusaktidele, sealhulgas keskkonnaalastele õigusaktidele. Selle käigus tuleks võimalik kahjulik keskkonnamõju nõuetekohaselt välja selgitada, seda hinnata ning vältida või leevendada. |
| --- | --- |

(8)

ELi loend sisaldab projekte nende arengu eri etappides, sealhulgas teostatavusuuringu eelses, teostatavusuuringu, lubade andmise ja ehituse etapis. Varases arendusetapis olevate ühishuviprojektide puhul võib olla vaja tõendada tehnilist ja majanduslikku elujõulisust ning vastavust liidu õigusaktidele, sealhulgas keskkonnaalastele õigusaktidele. Selle käigus tuleks võimalik kahjulik keskkonnamõju nõuetekohaselt välja selgitada, seda hinnata ning vältida või leevendada.

| (9) | Selliste projektide lisamine ELi loendisse ei mõjuta asjaomaste keskkonnamõju hindamise ja loaandmise menetluste tulemust. Määruse (EL) nr 347/2013 artikli 5 lõike 8 alusel võib projekti, mis ei ole kooskõlas liidu õigusega, ELi loendist välja jätta. Ühishuviprojektide rakendamist, sealhulgas nende vastavust asjaomastele õigusaktidele, tuleks kontrollida vastavalt kõnealuse määruse artiklile 5. |
| --- | --- |

(9)

Selliste projektide lisamine ELi loendisse ei mõjuta asjaomaste keskkonnamõju hindamise ja loaandmise menetluste tulemust. Määruse (EL) nr 347/2013 artikli 5 lõike 8 alusel võib projekti, mis ei ole kooskõlas liidu õigusega, ELi loendist välja jätta. Ühishuviprojektide rakendamist, sealhulgas nende vastavust asjaomastele õigusaktidele, tuleks kontrollida vastavalt kõnealuse määruse artiklile 5.

| (10) | Vastavalt määruse (EL) nr 347/2013 artikli 3 lõike 4 teisele lõigule koostatakse ELi loend iga kahe aasta järel, mistõttu delegeeritud määrusega (EL) nr 1391/2013 (2) koostatud ELi loend ei ole enam ajakohane ja tuleks asendada. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt määruse (EL) nr 347/2013 artikli 3 lõike 4 teisele lõigule koostatakse ELi loend iga kahe aasta järel, mistõttu delegeeritud määrusega (EL) nr 1391/2013 (2) koostatud ELi loend ei ole enam ajakohane ja tuleks asendada.

| (11) | Vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 347/2013 artikli 3 lõikele 4 võetakse ELi loend vastu kõnealuse määruse lisana. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 347/2013 artikli 3 lõikele 4 võetakse ELi loend vastu kõnealuse määruse lisana.

| (12) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 347/2013 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 347/2013 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 347/2013 VII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. november 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 115, 25.4.2013, lk 39.

1

(2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1391/2013, 14. oktoober 2013, millega muudetakse seoses ELi ühishuviprojektide loendiga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta (ELT L 349, 21.12.2013, lk 28).

2

---

LISA

Määruse (EL) nr 347/2013 VII lisa asendatakse järgmisega:

„VII LISA

ELi ühishuviprojektide loend („ELi loend”), millele osutatakse artikli 3 lõikes 4

A.   PÕHIMÕTTED, MIDA KOHALDATAKSE ELI LOENDI KEHTESTAMISELE

1)   Ühishuviprojektide klastrid

Mõned ühishuviprojektid kuuluvad klastrisse nende vastastikuse sõltuvuse, potentsiaalselt konkureeriva või konkureeriva sisu tõttu. Määratletud on järgmised ühishuviprojektide klastrite tüübid:

| — | üksteisest sõltuvate ühishuviprojektide klaster on määratletud kui „klaster X, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte”. Selline klaster on moodustatud selliste ühishuviprojektide väljaselgitamiseks, mis kõik on vajalikud ühe ja sama riigipiire ületava kitsaskoha leevendamiseks ja mis looksid üheskoos elluviimisel sünergiat. Sellisel juhul tuleb tervet ELi hõlmava kasu realiseerimiseks rakendada kõik ühishuviprojektid; |
| --- | --- |

—

üksteisest sõltuvate ühishuviprojektide klaster on määratletud kui „klaster X, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte”. Selline klaster on moodustatud selliste ühishuviprojektide väljaselgitamiseks, mis kõik on vajalikud ühe ja sama riigipiire ületava kitsaskoha leevendamiseks ja mis looksid üheskoos elluviimisel sünergiat. Sellisel juhul tuleb tervet ELi hõlmava kasu realiseerimiseks rakendada kõik ühishuviprojektid;

| — | potentsiaalselt konkureerivate ühishuviprojektide klaster on määratletud kui „klaster X, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti”. Selline klaster näitab, et riigipiire ületava kitsaskoha ulatuse suhtes valitseb ebakindlus. Sellisel juhul ei ole vaja ellu viia kõiki klastrisse kuuluvaid ühishuviprojekte. See, kas ellu viiakse kõik projektid, mitu projekti või üks projekt, jääb turu otsustada ning sõltub vajalikust projekteerimisest, loamenetlustest ja õiguslikust heakskiidust. Vajadust ühishuviprojektide järele, sealhulgas vajadust võimsuse järele, hinnatakse uuesti järgmise ühishuviprojektide väljaselgitamise protsessi käigus; ning |
| --- | --- |

—

potentsiaalselt konkureerivate ühishuviprojektide klaster on määratletud kui „klaster X, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti”. Selline klaster näitab, et riigipiire ületava kitsaskoha ulatuse suhtes valitseb ebakindlus. Sellisel juhul ei ole vaja ellu viia kõiki klastrisse kuuluvaid ühishuviprojekte. See, kas ellu viiakse kõik projektid, mitu projekti või üks projekt, jääb turu otsustada ning sõltub vajalikust projekteerimisest, loamenetlustest ja õiguslikust heakskiidust. Vajadust ühishuviprojektide järele, sealhulgas vajadust võimsuse järele, hinnatakse uuesti järgmise ühishuviprojektide väljaselgitamise protsessi käigus; ning

| — | konkureerivate ühishuviprojektide klaster on määratletud kui „klaster X, mis hõlmab üht järgmistest ühishuviprojektidest”. Sellises klastris tegeldakse ühe ja sama kitsaskohaga. Kitsaskoha ulatus on aga selgem kui eespool potentsiaalselt konkureerivate ühishuviprojektide klastri juhul, seepärast tuleb rakendada ainult üks ühishuviprojekt. See jääb turu otsustada, milline ühishuviprojektidest rakendatakse, ning see sõltub vajalikust projekteerimisest, loamenetlustest ja õiguslikust heakskiidust. Vajaduse korral hinnatakse vajadust ühishuviprojektide järele uuesti järgmise ühishuviprojektide väljaselgitamise protsessi käigus. |
| --- | --- |

—

konkureerivate ühishuviprojektide klaster on määratletud kui „klaster X, mis hõlmab üht järgmistest ühishuviprojektidest”. Sellises klastris tegeldakse ühe ja sama kitsaskohaga. Kitsaskoha ulatus on aga selgem kui eespool potentsiaalselt konkureerivate ühishuviprojektide klastri juhul, seepärast tuleb rakendada ainult üks ühishuviprojekt. See jääb turu otsustada, milline ühishuviprojektidest rakendatakse, ning see sõltub vajalikust projekteerimisest, loamenetlustest ja õiguslikust heakskiidust. Vajaduse korral hinnatakse vajadust ühishuviprojektide järele uuesti järgmise ühishuviprojektide väljaselgitamise protsessi käigus.

Kõigil ühishuviprojektidel on ühesugused määrusega (EL) nr 347/2013 antud õigused ja kohustused.

2)   Alajaamade ja kompressorjaamade seisund

Alajaamu, vastulülitusjaamu ja gaasikompressorjaamu käsitletakse ühishuviprojektide osana siis, kui need asuvad ülekandeliinide geograafilises läheduses. Alajaamu, vastulülitusjaamu ja gaasikompressorjaamu käsitletakse eraldiseisvate ühishuviprojektidena ja loetletakse selgesõnaliselt ELi loendis, kui nad asuvad ülekandeliinidest geograafiliselt kaugel. Nende suhtes kohaldatakse määrusega (EL) nr 347/2013 antud õigusi ja kohustusi.

3)   Mõiste „mitte enam käsitletav ühishuviprojektina”

Väljendit „mitte enam käsitletav ühishuviprojektina” kasutatakse määrusega (EL) nr 1391/2013 kehtestatud ELi loendis olevate projektide kohta, mida enam ei käsitleta ühishuviprojektina ühel või mitmel järgmisel põhjusel:

| — | uute andmete kohaselt ei vasta projekt abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

—

uute andmete kohaselt ei vasta projekt abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| — | projekti edendaja ei ole projekti uuesti esitanud sellesse ELi loendisse valimise menetlusele; |
| --- | --- |

—

projekti edendaja ei ole projekti uuesti esitanud sellesse ELi loendisse valimise menetlusele;

| — | projekt on juba kasutusse võetud või võetakse kasutusse lähitulevikus ning seega ei saa projekt kasu määruse (EL) nr 347/2013 sätetest; või |
| --- | --- |

—

projekt on juba kasutusse võetud või võetakse kasutusse lähitulevikus ning seega ei saa projekt kasu määruse (EL) nr 347/2013 sätetest; või

| — | projekti tähtsus hinnati loendisse valimise menetlusel väiksemaks kui muude kandideerinud ühishuviprojektide tähtsus. |
| --- | --- |

—

projekti tähtsus hinnati loendisse valimise menetlusel väiksemaks kui muude kandideerinud ühishuviprojektide tähtsus.

Sellised projektid ei ole ühishuviprojektid, kuid läbipaistvuse ja selguse huvides on need loetletud ELi loendis oma esialgse numbriga.

Nende puhul võib kaaluda lisamist järgmisse ELi loendisse, kui põhjused, miks neid ei võetud senisesse ELi loendisse, enam ei kehti.

4)   Mõiste „ühishuviprojekt, mis on märgistatud kahekordselt kui elektrienergia ülekande kiirtee”

„Ühishuviprojekt, mis on märgistatud kahekordselt kui elektrienergia ülekande kiirtee”, tähendab ühishuviprojekti, mis kuulub ühte esmatähtsatest elektrikoridoridest ja ühte esmatähtsasse elektrienergia kiirteede valdkonda.

B.   ELI ÜHISHUVIPROJEKTIDE LOEND

1)   Esmatähtis koridor: Põhjamere avamere elektrivõrk (NSOG)

Esimese ühenduse loomine Belgia ja Ühendkuningriigi vahele:

| Nr | Määratlus |
| --- | --- |
| 1.1. | Klaster Belgia-Ühendkuningriik Zeebrugge ja Canterbury vahel (praegu tuntud projektina NEMO), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  1.1.1. | Zeebrugge (BE) ja Richborough' lähiümbruse (UK) võrkude sidumine |

Nr

Määratlus

1.1.

Klaster Belgia-Ühendkuningriik Zeebrugge ja Canterbury vahel (praegu tuntud projektina NEMO), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

1.1.1.

Zeebrugge (BE) ja Richborough' lähiümbruse (UK) võrkude sidumine

| 1.1.2. | Richborough' lähiümbruse ja Canterbury (UK) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

1.1.2.

Richborough' lähiümbruse ja Canterbury (UK) vaheline riigisisene elektriliin

| 1.1.3. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

1.1.3.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

1.2.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

Ülekandevõimsuse suurendamine Taani, Saksamaa ja Madalmaade vahel:

| 1.3. | Klaster Taani-Saksamaa Endrupi ja Brunsbütteli vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  1.3.1. | Endrupi (DK) ja Niebülli (DE) võrkude sidumine |
| --- | --- | --- |

1.3.

Klaster Taani-Saksamaa Endrupi ja Brunsbütteli vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

1.3.1.

Endrupi (DK) ja Niebülli (DE) võrkude sidumine

| 1.3.2. | Brunsbütteli ja Niebülli (DE) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

1.3.2.

Brunsbütteli ja Niebülli (DE) vaheline riigisisene elektriliin

1.4.

Klaster Taani-Saksamaa Kassø ja Dollerni vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

| 1.4.1. | Kassø (DK) ja Audorfi (DE) võrkude sidumine |
| --- | --- |

1.4.1.

Kassø (DK) ja Audorfi (DE) võrkude sidumine

| 1.4.2. | Audorfi ja Hamburg/Nordi (DE) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

1.4.2.

Audorfi ja Hamburg/Nordi (DE) vaheline riigisisene elektriliin

| 1.4.3. | Hamburg/Nordi ja Dollerni (DE) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

1.4.3.

Hamburg/Nordi ja Dollerni (DE) vaheline riigisisene elektriliin

1.5.

Taani-Madalmaade võrkude sidumine Endrupi (DK) ja Eemshaveni (NL) vahel (praegu tuntud projektina COBRAcable)

Ülekandevõimsuse suurendamine Prantsusmaa, Iirimaa ja Ühendkuningriigi vahel:

| 1.6. | Prantsusmaa-Iirimaa võrkude sidumine La Martyre'i (FR) ja Great Island'i või Knockraha (IE) vahel (praegu tuntud projektina Celtic Interconnector) |
| --- | --- |
| 1.7. | Klastri Prantsusmaa-Ühendkuningriik ühendused, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:






  1.7.1. | Prantsusmaa-Ühendkuningriigi võrkude sidumine Cotentini (FR) ja Exeteri lähiümbruse (UK) vahel (praegu tuntud projektina FAB) |

1.6.

Prantsusmaa-Iirimaa võrkude sidumine La Martyre'i (FR) ja Great Island'i või Knockraha (IE) vahel (praegu tuntud projektina Celtic Interconnector)

1.7.

Klastri Prantsusmaa-Ühendkuningriik ühendused, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:

1.7.1.

Prantsusmaa-Ühendkuningriigi võrkude sidumine Cotentini (FR) ja Exeteri lähiümbruse (UK) vahel (praegu tuntud projektina FAB)

| 1.7.2. | Prantsusmaa-Ühendkuningriigi võrkude sidumine Tourbe'i (FR) ja Chillingi (UK) vahel (praegu tuntud projektina IFA2) |
| --- | --- |

1.7.2.

Prantsusmaa-Ühendkuningriigi võrkude sidumine Tourbe'i (FR) ja Chillingi (UK) vahel (praegu tuntud projektina IFA2)

| 1.7.3. | Prantsusmaa-Ühendkuningriigi võrkude sidumine Coquelles'i (FR) ja Folkestone'i (UK) vahel (praegu tuntud projektina ElecLink) |
| --- | --- |

1.7.3.

Prantsusmaa-Ühendkuningriigi võrkude sidumine Coquelles'i (FR) ja Folkestone'i (UK) vahel (praegu tuntud projektina ElecLink)

1.8.

Saksamaa-Norra võrkude sidumine Wilsteri (DE) ja Tonstadi (NO) vahel (praegu tuntud projektina NordLink)

1.9.

Iirimaad ja Ühendkuningriiki ühendav klaster, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:

| 1.9.1. | Iirimaa-Ühendkuningriigi võrkude sidumine Wexfordi (IE) ja Walesis asuva Pembroke'i (UK) vahel (praegu tuntud projektina Greenlink) |
| --- | --- |

1.9.1.

Iirimaa-Ühendkuningriigi võrkude sidumine Wexfordi (IE) ja Walesis asuva Pembroke'i (UK) vahel (praegu tuntud projektina Greenlink)

| 1.9.2. | Iirimaa-Ühendkuningriigi võrkude sidumine Coolkeeragh'-Coleraine'i sõlmede (IE) ning Hunterstoni jaama, Islay', Argylli ja avamere tuulepargi C (UK) vahel (praegu tuntud projektina ISLES) |
| --- | --- |

1.9.2.

Iirimaa-Ühendkuningriigi võrkude sidumine Coolkeeragh'-Coleraine'i sõlmede (IE) ning Hunterstoni jaama, Islay', Argylli ja avamere tuulepargi C (UK) vahel (praegu tuntud projektina ISLES)

| 1.9.3. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

1.9.3.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

| 1.9.4. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

1.9.4.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

| 1.9.5. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

1.9.5.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

| 1.9.6. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

1.9.6.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

1.10.

Norra-Ühendkuningriigi võrkude sidumine

1.11.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

1.12.

Pneumoakumulatsioonijaam Ühendkuningriigis Larne'is

1.13.

Islandi ja Ühendkuningriigi võrkude sidumine (praegu tuntud projektina Ice Link)

1.14.

Võrkude sidumine Revsingi (DK) ja Bicker Feni (UK) vahel (praegu tuntud projektina Viking Link)

2)   Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud elektrivõrgud Lääne-Euroopas (NSI West Electricity)

| Nr | Määratlus |
| --- | --- |
| 2.1. | Lääne-Tirooli ja Zell-Zilleri (AT) vaheline riigisisene elektriliin ülekandevõimsuse suurendamiseks Austria ja Saksamaa piiril |

Nr

Määratlus

2.1.

Lääne-Tirooli ja Zell-Zilleri (AT) vaheline riigisisene elektriliin ülekandevõimsuse suurendamiseks Austria ja Saksamaa piiril

Ülekandevõimsuse suurendamine Saksamaa ja Belgia vahel – esimese ühendusliini ehitamine nende kahe riigi vahel:

| 2.2. | Klaster Belgia-Saksamaa Lixhe ja Oberzieri vahel (praegu tuntud projektina ALEGrO), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  2.2.1. | Lixhe (BE) ja Oberzieri (DE) võrkude sidumine |
| --- | --- | --- |

2.2.

Klaster Belgia-Saksamaa Lixhe ja Oberzieri vahel (praegu tuntud projektina ALEGrO), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

2.2.1.

Lixhe (BE) ja Oberzieri (DE) võrkude sidumine

| 2.2.2. | Lixhe ja Herdereni (BE) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

2.2.2.

Lixhe ja Herdereni (BE) vaheline riigisisene elektriliin

| 2.2.3. | Zutendaali (BE) uus alajaam |
| --- | --- |

2.2.3.

Zutendaali (BE) uus alajaam

2.3.

Klaster Belgia-Luksemburg, ülekandevõimsuse suurendamine Belgia-Luksemburgi piiril, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

| 2.3.1. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

2.3.1.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

| 2.3.2. | Aubange'i (BE) ja Bascharage'i/Schifflange'i (LU) võrkude sidumine |
| --- | --- |

2.3.2.

Aubange'i (BE) ja Bascharage'i/Schifflange'i (LU) võrkude sidumine

2.4.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

2.5.

Klaster Prantsusmaa-Itaalia Grande Île'i ja Piossasco vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

| 2.5.1. | Grande Île'i (FR) ja Piossasco (IT) võrkude sidumine (praegu tuntud projektina Savoie-Piemont) |
| --- | --- |

2.5.1.

Grande Île'i (FR) ja Piossasco (IT) võrkude sidumine (praegu tuntud projektina Savoie-Piemont)

| 2.5.2. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

2.5.2.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

2.6.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

2.7.

Prantsusmaa-Hispaania võrkude sidumine Akvitaania (FR) ja Baskimaa (ES) vahel (praegu tuntud projektina Biscay Gulf)

2.8.

Arkales (ES) asuva faasinihuti kooskõlastatud ehitus ja käitamine, et suurendada Argia (FR) ja Arkale (ES) vahelise ühenduse ülekandevõimsust

Klaster Põhja-Edela koridor Saksamaal koridori läbilaskevõime suurendamiseks ja taastuvate energiaallikate ühendamiseks:

| 2.9. | Saksamaa Osterathi ja Philippsburgi (DE) vaheline riigisisene elektriliin ülekandevõimsuse suurendamiseks läänepiiril |
| --- | --- |
| 2.10. | Saksamaa, Brunsbütteli-Grοβgartachi ja Wilster-Grafenrheinfeldi (DE) vaheline riigisisene elektriliin ülekandevõimsuse suurendamiseks põhja- ja lõunapiiril |
| 2.11. | Klaster Saksamaa-Austria-Šveits Bodeni järve piirkonna ülekandevõimsuse suurendamiseks, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  2.11.1. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |

2.9.

Saksamaa Osterathi ja Philippsburgi (DE) vaheline riigisisene elektriliin ülekandevõimsuse suurendamiseks läänepiiril

2.10.

Saksamaa, Brunsbütteli-Grοβgartachi ja Wilster-Grafenrheinfeldi (DE) vaheline riigisisene elektriliin ülekandevõimsuse suurendamiseks põhja- ja lõunapiiril

2.11.

Klaster Saksamaa-Austria-Šveits Bodeni järve piirkonna ülekandevõimsuse suurendamiseks, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

2.11.1.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

| 2.11.2. | Riigisisene elektriliin piirkonnas Rommelsbachi punktist Herbertingenisse (DE) |
| --- | --- |

2.11.2.

Riigisisene elektriliin piirkonnas Rommelsbachi punktist Herbertingenisse (DE)

| 2.11.3. | Riigisisene elektriliin Wullenstetteni punktist Niederwangeni punkti (DE) ja riigisisene liin Neuravensburgist DE-AT piirialale |
| --- | --- |

2.11.3.

Riigisisene elektriliin Wullenstetteni punktist Niederwangeni punkti (DE) ja riigisisene liin Neuravensburgist DE-AT piirialale

2.12.

Saksamaa-Madalmaade võrkude sidumine Niederrheini (DE) ja Doetinchemi (NL) vahel

Projektide klaster, millega suurendatakse taastuvate energiaallikate sidumist Iirimaa ja Põhja-Iirimaa vahel:

| 2.13. | Klaster Iirimaa-Ühendkuningriigi ühendused, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:






  2.13.1. | Iirimaa-Ühendkuningriigi võrkude sidumine Woodlandi (IE) ja Turleenani (UK) vahel |
| --- | --- | --- |

2.13.

Klaster Iirimaa-Ühendkuningriigi ühendused, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:

2.13.1.

Iirimaa-Ühendkuningriigi võrkude sidumine Woodlandi (IE) ja Turleenani (UK) vahel

| 2.13.2. | Iirimaa-Ühendkuningriigi võrkude sidumine Srananagh' (IE) ja Turleenani (UK) vahel |
| --- | --- |

2.13.2.

Iirimaa-Ühendkuningriigi võrkude sidumine Srananagh' (IE) ja Turleenani (UK) vahel

Ülekandevõimsuse suurendamine Šveitsi ja Itaalia vahel:

| 2.14. | Itaalia-Šveitsi võrkude sidumine Thusis/Silsi (CH) ja Verderio Inferiore (IT) vahel |
| --- | --- |
| 2.15. | Klaster Itaalia-Šveits, ülekandevõimsuse suurendamine IT-CH piiril, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  2.15.1. | Airolo (CH) ja Baggio (IT) võrkude sidumine |

2.14.

Itaalia-Šveitsi võrkude sidumine Thusis/Silsi (CH) ja Verderio Inferiore (IT) vahel

2.15.

Klaster Itaalia-Šveits, ülekandevõimsuse suurendamine IT-CH piiril, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

2.15.1.

Airolo (CH) ja Baggio (IT) võrkude sidumine

| 2.15.2. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

2.15.2.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

| 2.15.3. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

2.15.3.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

| 2.15.4. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

2.15.4.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

Riigisiseste projektide klaster taastuvenergia integreerimiseks Portugalis ja ülekandevõimsuse parandamiseks Portugali ja Hispaania vahel:

| 2.16. | Klaster Portugal ülekandevõimsuse suurendamiseks PT-ES piiril ja uute taastuvenergiaallikate integreerimiseks, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  2.16.1. | Pedralva ja Sobrado (PT) vaheline riigisisene elektriliin varasema tähistusega Pedralva ja Alfena (PT) |
| --- | --- | --- |

2.16.

Klaster Portugal ülekandevõimsuse suurendamiseks PT-ES piiril ja uute taastuvenergiaallikate integreerimiseks, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

2.16.1.

Pedralva ja Sobrado (PT) vaheline riigisisene elektriliin varasema tähistusega Pedralva ja Alfena (PT)

| 2.16.2. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

2.16.2.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

| 2.16.3. | Vieira do Minho, Ribeira de Pena ja Feira (PT) vaheline riigisisene elektriliin varasema tähistusega Frades B, Ribeira de Pena ja Feira (PT) |
| --- | --- |

2.16.3.

Vieira do Minho, Ribeira de Pena ja Feira (PT) vaheline riigisisene elektriliin varasema tähistusega Frades B, Ribeira de Pena ja Feira (PT)

Ülekandevõimsuse suurendamine Portugali ja Hispaania vahel:

| 2.17. | Portugali-Hispaania võrkude sidumine Bearizi-Fontefría (ES) ja Fontefría (ES) – Ponte de Lima (PT) vahel (varem Vila Fria/Viana do Castelo) ning Ponte de Lima – Vila Nova de Famalicão (PT) vahel (varem Vila do Conde) (PT), sealhulgas järgmised alajaamad: Beariz (ES), Fontefría (ES) ja Ponte de Lima (PT) |
| --- | --- |

2.17.

Portugali-Hispaania võrkude sidumine Bearizi-Fontefría (ES) ja Fontefría (ES) – Ponte de Lima (PT) vahel (varem Vila Fria/Viana do Castelo) ning Ponte de Lima – Vila Nova de Famalicão (PT) vahel (varem Vila do Conde) (PT), sealhulgas järgmised alajaamad: Beariz (ES), Fontefría (ES) ja Ponte de Lima (PT)

Energiasalvestusprojektid Austrias ja Saksamaal:

| 2.18. | Pumpelektrijaama võimsuse suurendamine Austrias Tiroolis Kaunertalis (AT) |
| --- | --- |
| 2.19. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina. |
| 2.20. | Pumpelektrijaama Limberg III võimsuse suurendamine Austrias Salzburgis (AT) |
| 2.21. | Pumpelektrijaam Riedl AT-DE piirialal |
| 2.22. | Pumpelektrijaam Pfaffenboden Mollnis (AT) |

2.18.

Pumpelektrijaama võimsuse suurendamine Austrias Tiroolis Kaunertalis (AT)

2.19.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

2.20.

Pumpelektrijaama Limberg III võimsuse suurendamine Austrias Salzburgis (AT)

2.21.

Pumpelektrijaam Riedl AT-DE piirialal

2.22.

Pumpelektrijaam Pfaffenboden Mollnis (AT)

Projektide klaster Lääne- ja Põhja-Belgias ülekandevõimsuse suurendamiseks:

| 2.23. | Klaster Belgia riigisisesed liinid põhjapiiri läheduses, Zandvliet-Lillo (BE), Lillo-Mercator (BE), sealhulgas Lillos (BE) asuv alajaam, (praegu tuntud projektina Brabo) |
| --- | --- |
| 2.24. | Riigisisene elektriliin Horta-Mercator (BE) |

2.23.

Klaster Belgia riigisisesed liinid põhjapiiri läheduses, Zandvliet-Lillo (BE), Lillo-Mercator (BE), sealhulgas Lillos (BE) asuv alajaam, (praegu tuntud projektina Brabo)

2.24.

Riigisisene elektriliin Horta-Mercator (BE)

Hispaania siseliinide klastrid ülekandevõimsuse suurendamiseks Vahemere piirkonnas:

| 2.25. | Hispaania siseliinide klaster, millega suurendatakse ülekandevõimsust Põhja-Hispaanias ja Vahemere piirkonnas ja mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  2.25.1. | Riigisisesed elektriliinid Mudejar-Morella (ES) ja Mezquite-Morella (ES), sealhulgas alajaam Mudejaris (ES) |
| --- | --- | --- |

2.25.

Hispaania siseliinide klaster, millega suurendatakse ülekandevõimsust Põhja-Hispaanias ja Vahemere piirkonnas ja mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

2.25.1.

Riigisisesed elektriliinid Mudejar-Morella (ES) ja Mezquite-Morella (ES), sealhulgas alajaam Mudejaris (ES)

| 2.25.2. | Riigisisene elektriliin Morella – La Plana (ES) |
| --- | --- |

2.25.2.

Riigisisene elektriliin Morella – La Plana (ES)

2.26.

Hispaania riigisisene elektriliin La Plana/Morella-Godelleta ülekandevõimsuse suurendamiseks Vahemere piirkonna Põhja-Lõuna-teljel

2.27.

Ülekandevõimsuse suurendamine Hispaania ja Prantsusmaa vahel (alusprojekt)

3)   Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud elektrivõrgud Ida-Euroopa keskosas ja Lõuna-Euroopas (NSI East Electricity)

Austria ja Saksamaa vahelise ühenduse tugevdamine:

| Nr | Määratlus |
| --- | --- |
| 3.1. | Klaster Austria-Saksamaa, St. Peteri ja Isari vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  3.1.1. | St. Peteri (AT) ja Isari (DE) võrkude sidumine |

Nr

Määratlus

3.1.

Klaster Austria-Saksamaa, St. Peteri ja Isari vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

3.1.1.

St. Peteri (AT) ja Isari (DE) võrkude sidumine

| 3.1.2. | St. Peteri ja Tauerni (AT) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.1.2.

St. Peteri ja Tauerni (AT) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.1.3. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

3.1.3.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

Austria ja Itaalia vahelise ühenduse tugevdamine:

| 3.2. | Klaster Austria-Itaalia, Lienzi ja Veneto piirkonna vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  3.2.1. | Lienzi (AT) ja Veneto piirkonna (IT) võrkude sidumine |
| --- | --- | --- |

3.2.

Klaster Austria-Itaalia, Lienzi ja Veneto piirkonna vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

3.2.1.

Lienzi (AT) ja Veneto piirkonna (IT) võrkude sidumine

| 3.2.2. | Lienzi ja Obersielachi (AT) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.2.2.

Lienzi ja Obersielachi (AT) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.2.3. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

3.2.3.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

3.3.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

3.4.

Austria-Itaalia võrkude sidumine Wurmlachi (AT) ja Somplago (IT) vahel

3.5.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

3.6.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

Bulgaaria ja Kreeka vahelise ühenduse tugevdamine:

| 3.7. | Klaster Bulgaaria-Kreeka Maritsa East 1 ja N. Santa vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  3.7.1. | Maritsa East 1 (BG) ja N. Santa (EL) võrkude sidumine |
| --- | --- | --- |

3.7.

Klaster Bulgaaria-Kreeka Maritsa East 1 ja N. Santa vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

3.7.1.

Maritsa East 1 (BG) ja N. Santa (EL) võrkude sidumine

| 3.7.2. | Maritsa East 1 ja Plovdivi (BG) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.7.2.

Maritsa East 1 ja Plovdivi (BG) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.7.3. | Maritsa East 1 ja Maritsa East 3 (BG) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.7.3.

Maritsa East 1 ja Maritsa East 3 (BG) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.7.4. | Maritsa East 1 ja Burgase (BG) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.7.4.

Maritsa East 1 ja Burgase (BG) vaheline riigisisene elektriliin

Bulgaaria ja Rumeenia vahelise ühenduse tugevdamine:

| 3.8. | Klaster Bulgaaria-Rumeenia ülekandevõimsuse suurendamine (praegu tuntud projektina Musta mere koridor), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  3.8.1. | Dobrudža ja Burgase (BG) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- | --- |

3.8.

Klaster Bulgaaria-Rumeenia ülekandevõimsuse suurendamine (praegu tuntud projektina Musta mere koridor), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

3.8.1.

Dobrudža ja Burgase (BG) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.8.2. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

3.8.2.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

| 3.8.3. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

3.8.3.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

| 3.8.4. | Cernavoda ja Stalpu (RO) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.8.4.

Cernavoda ja Stalpu (RO) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.8.5. | Gutinase ja Smardani (RO) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.8.5.

Gutinase ja Smardani (RO) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.8.6. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

3.8.6.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

Ühenduse tugevdamine Sloveenia, Horvaatia ja Ungari vahel ning sisevõrgu arendamine Sloveenias:

| 3.9. | Klaster Horvaatia-Ungari-Sloveenia, Žerjaveneci/Hévízi ja Cirkovce vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  3.9.1. | Žerjaveneci (HR), Hévízi (HU) ja Cirkovce (SI) võrkude sidumine |
| --- | --- | --- |

3.9.

Klaster Horvaatia-Ungari-Sloveenia, Žerjaveneci/Hévízi ja Cirkovce vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

3.9.1.

Žerjaveneci (HR), Hévízi (HU) ja Cirkovce (SI) võrkude sidumine

| 3.9.2. | Divača ja Beričevo (SI) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.9.2.

Divača ja Beričevo (SI) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.9.3. | Beričevo ja Podlogi (SI) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.9.3.

Beričevo ja Podlogi (SI) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.9.4. | Podlogi ja Cirkovce (SI) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.9.4.

Podlogi ja Cirkovce (SI) vaheline riigisisene elektriliin

3.10.

Klaster Iisrael-Küpros-Kreeka, Hadera ja Atika piirkonna vahel (praegu tuntud projektina EUROASIA Interconnector), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

| 3.10.1. | Hadera (IL) ja Kofinou (CY) võrkude sidumine |
| --- | --- |

3.10.1.

Hadera (IL) ja Kofinou (CY) võrkude sidumine

| 3.10.2. | Kofinou (CY) ja Kreetal asuva Korakia (EL) võrkude sidumine |
| --- | --- |

3.10.2.

Kofinou (CY) ja Kreetal asuva Korakia (EL) võrkude sidumine

| 3.10.3. | Kreetal asuva Korakia ja Atika piirkonna (EL) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.10.3.

Kreetal asuva Korakia ja Atika piirkonna (EL) vaheline riigisisene elektriliin

Sisevõrgu arendamine Tšehhi Vabariigis:

| 3.11. | Klaster Tšehhi Vabariigi riigisisesed ühendused, et suurendada ülekandevõimsust loode- ja lõunapiiril, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  3.11.1. | Vernerovi ja Vitkovi (CZ) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- | --- |

3.11.

Klaster Tšehhi Vabariigi riigisisesed ühendused, et suurendada ülekandevõimsust loode- ja lõunapiiril, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

3.11.1.

Vernerovi ja Vitkovi (CZ) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.11.2. | Vitkovi ja Prestice (CZ) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.11.2.

Vitkovi ja Prestice (CZ) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.11.3. | Prestice ja Kocini (CZ) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.11.3.

Prestice ja Kocini (CZ) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.11.4. | Kocini ja Mirovka (CZ) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.11.4.

Kocini ja Mirovka (CZ) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.11.5. | Mirovka ja Cebini (CZ) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.11.5.

Mirovka ja Cebini (CZ) vaheline riigisisene elektriliin

Klaster Põhja-Kagu koridor Saksamaal koridori läbilaskevõime suurendamiseks ja taastuvate energiaallikate ühendamiseks:

| 3.12. | Wolmirstedti ja Baieri riigisisene elektriliin Saksamaal, et suurendada riigisisest põhja-lõunasuunalist ülekandevõimsust |
| --- | --- |
| 3.13. | Riigisisene elektriliin Saksamaal Halle/Saale ja Schweinfurti vahel, et suurendada ülekandevõimsust Põhja-Lõuna koridori idapiirkonnas |

3.12.

Wolmirstedti ja Baieri riigisisene elektriliin Saksamaal, et suurendada riigisisest põhja-lõunasuunalist ülekandevõimsust

3.13.

Riigisisene elektriliin Saksamaal Halle/Saale ja Schweinfurti vahel, et suurendada ülekandevõimsust Põhja-Lõuna koridori idapiirkonnas

Ülekandevõimsuse suurendamine Saksamaa ja Poola vahel:

| 3.14. | Klaster Saksamaa-Poola, Eisenhüttenstadti ja Plewiska vahel (praegu tuntud projektina GerPol Power Bridge), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  3.14.1. | Eisenhüttenstadti (DE) ja Plewiska (PL) võrkude sidumine |
| --- | --- | --- |

3.14.

Klaster Saksamaa-Poola, Eisenhüttenstadti ja Plewiska vahel (praegu tuntud projektina GerPol Power Bridge), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

3.14.1.

Eisenhüttenstadti (DE) ja Plewiska (PL) võrkude sidumine

| 3.14.2. | Krajniki ja Baczyna (PL) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.14.2.

Krajniki ja Baczyna (PL) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.14.3. | Mikułowa ja Świebodzice (PL) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.14.3.

Mikułowa ja Świebodzice (PL) vaheline riigisisene elektriliin

3.15.

Klaster Saksamaa-Poola, Vierradeni ja Krajniki vahel (praegu tuntud projektina GerPol Improvements), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

| 3.15.1. | Vierradeni (DE) ja Krajniki (PL) võrkude sidumine |
| --- | --- |

3.15.1.

Vierradeni (DE) ja Krajniki (PL) võrkude sidumine

| 3.15.2. | Krajniki (PL) – Vierradeni (DE) vahelistele ühendustele faasinihutite ehitamine ja kooskõlastatud käitamine Mikulowa (PL) – Hagenwerderi (DE) vahelist ühendust käsitleva ühishuviprojektiga |
| --- | --- |

3.15.2.

Krajniki (PL) – Vierradeni (DE) vahelistele ühendustele faasinihutite ehitamine ja kooskõlastatud käitamine Mikulowa (PL) – Hagenwerderi (DE) vahelist ühendust käsitleva ühishuviprojektiga

Ülekandevõimsuse suurendamine Ungari ja Slovakkia vahel:

| 3.16. | Klaster Ungari-Slovakkia Gönyü ja Gabčikovo vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  3.16.1. | Gabčikovo (SK) – Gönyü (HU) ja Veľký Ďuri (SK) võrkude sidumine |
| --- | --- | --- |

3.16.

Klaster Ungari-Slovakkia Gönyü ja Gabčikovo vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

3.16.1.

Gabčikovo (SK) – Gönyü (HU) ja Veľký Ďuri (SK) võrkude sidumine

| 3.16.2. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

3.16.2.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

| 3.16.3. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

3.16.3.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

3.17.

Ühishuviprojekt Ungari-Slovakkia, Sajóvánka (HU) ja Rimavská Sobota (SK) võrkude sidumine

3.18.

Klaster Ungari-Slovakkia Kisvárda piirkonna ja Veľké Kapušany vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

| 3.18.1. | Kisvárda piirkonna (HU) ja Veľké Kapušany (SK) võrkude sidumine |
| --- | --- |

3.18.1.

Kisvárda piirkonna (HU) ja Veľké Kapušany (SK) võrkude sidumine

| 3.18.2. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

3.18.2.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

3.19.

Klaster Itaalia – Crna Gora, Villanova ja Lastva vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

| 3.19.1. | Villanova (IT) ja Lastva (ME) võrkude sidumine |
| --- | --- |

3.19.1.

Villanova (IT) ja Lastva (ME) võrkude sidumine

| 3.19.2. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

3.19.2.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

| 3.19.3. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

3.19.3.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

3.20.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

3.21.

Itaalia–Sloveenia võrkude sidumine Salgareda (IT) ja Divača-Bericevo piirkonna (SI) vahel

3.22.

Klaster Rumeenia-Serbia Resita and Pancevo vahel (praegu tuntud projektina Mid Continental East Corridor), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

| 3.22.1. | Resita (RO) ja Pancevo (RS) võrkude sidumine |
| --- | --- |

3.22.1.

Resita (RO) ja Pancevo (RS) võrkude sidumine

| 3.22.2. | Portile de Fieri ja Resita (RO) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.22.2.

Portile de Fieri ja Resita (RO) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.22.3. | Resita ja Timisoara/Sacalazi (RO) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.22.3.

Resita ja Timisoara/Sacalazi (RO) vaheline riigisisene elektriliin

| 3.22.4. | Aradi ja Timisoara/Sacalazi (RO) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

3.22.4.

Aradi ja Timisoara/Sacalazi (RO) vaheline riigisisene elektriliin

Pumpelektrijaamad Bulgaarias ja Kreekas

| 3.23. | Pumpelektrijaam Bulgaarias Yadenitsas |
| --- | --- |
| 3.24. | Pumpelektrijaam Kreekas Amfilochias |
| 3.25. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina. |
| 3.26. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina. |

3.23.

Pumpelektrijaam Bulgaarias Yadenitsas

3.24.

Pumpelektrijaam Kreekas Amfilochias

3.25.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

3.26.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

4)   Esmatähtis koridor: Läänemere energiaturu elektrivõrkude ühendamise kava (BEMIP Electricity)

| Nr | Määratlus |
| --- | --- |
| 4.1. | Ühishuviprojekt Taani-Saksamaa, Tolstrup Gaarde (DK) ja Bentwischi/Güstrow' (DE) võrkude sidumine avamere tuuleparkide Kriegers Flak (DK) ning Baltic 1 ja 2 (DE) kaudu (praegu tuntud projektina Kriegers Flak Combined Grid Solution) |
| 4.2. | Klaster Eesti-Läti Kilingi-Nõmme ja Riia vahel (praegu tuntud projektina 3. ühendus), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  4.2.1. | Kilingi-Nõmme (EE) ja Riia 2. koostootmisjaama alajaama (LV) võrkude sidumine |

Nr

Määratlus

4.1.

Ühishuviprojekt Taani-Saksamaa, Tolstrup Gaarde (DK) ja Bentwischi/Güstrow' (DE) võrkude sidumine avamere tuuleparkide Kriegers Flak (DK) ning Baltic 1 ja 2 (DE) kaudu (praegu tuntud projektina Kriegers Flak Combined Grid Solution)

4.2.

Klaster Eesti-Läti Kilingi-Nõmme ja Riia vahel (praegu tuntud projektina 3. ühendus), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

4.2.1.

Kilingi-Nõmme (EE) ja Riia 2. koostootmisjaama alajaama (LV) võrkude sidumine

| 4.2.2. | Harku ja Sindi (EE) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.2.2.

Harku ja Sindi (EE) vaheline riigisisene elektriliin

| 4.2.3. | Riia 2. koostootmisjaama ja Riia hüdroelektrijaama (LV) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.2.3.

Riia 2. koostootmisjaama ja Riia hüdroelektrijaama (LV) vaheline riigisisene elektriliin

4.3.

Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 4.9

4.4.

Klaster Läti-Rootsi, ülekandevõimsuse suurendamine (praegu tuntud projektina NordBalt), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

| 4.4.1. | Ventspilsi, Tume ja Imanta (LV) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.4.1.

Ventspilsi, Tume ja Imanta (LV) vaheline riigisisene elektriliin

| 4.4.2. | Ekhyddani ja Nybro/Hemsjö (SE) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.4.2.

Ekhyddani ja Nybro/Hemsjö (SE) vaheline riigisisene elektriliin

Arendused Leedus ja Poolas, mis on vajalikud LitPol Link I toimimiseks:

| 4.5. | Klaster Leedu-Poola Alytuse (LT) ja Elki (PL) vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  4.5.1. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- | --- |

4.5.

Klaster Leedu-Poola Alytuse (LT) ja Elki (PL) vahel, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

4.5.1.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

| 4.5.2. | Stanisławówi ja Olsztyn Mątki (PL) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.5.2.

Stanisławówi ja Olsztyn Mątki (PL) vaheline riigisisene elektriliin

| 4.5.3. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

4.5.3.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

| 4.5.4. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

4.5.4.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

| 4.5.5. | Kruonise ja Alytuse (LT) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.5.5.

Kruonise ja Alytuse (LT) vaheline riigisisene elektriliin

Pumpelektrijaamad Eestis ja Leedus:

| 4.6. | Pumpelektrijaam Eestis Muugal |
| --- | --- |
| 4.7. | Leedus Kruonises asuva pumpelektrijaama võimsuse suurendamine |
| 4.8. | Klaster Eesti-Läti ja riigisisesed arendused Leedus, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  4.8.1. | Tartu (EE) ja Valmiera (LV) võrkude sidumine |

4.6.

Pumpelektrijaam Eestis Muugal

4.7.

Leedus Kruonises asuva pumpelektrijaama võimsuse suurendamine

4.8.

Klaster Eesti-Läti ja riigisisesed arendused Leedus, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

4.8.1.

Tartu (EE) ja Valmiera (LV) võrkude sidumine

| 4.8.2. | Balti ja Tartu (EE) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.8.2.

Balti ja Tartu (EE) vaheline riigisisene elektriliin

| 4.8.3. | Tsirguliina (EE) ja Valmiera (LV) võrkude sidumine |
| --- | --- |

4.8.3.

Tsirguliina (EE) ja Valmiera (LV) võrkude sidumine

| 4.8.4. | Eesti ja Tsirguliina (EE) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.8.4.

Eesti ja Tsirguliina (EE) vaheline riigisisene elektriliin

| 4.8.5. | Leedu alajaama ja riigipiiri (LT) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.8.5.

Leedu alajaama ja riigipiiri (LT) vaheline riigisisene elektriliin

| 4.8.6. | Kruonise ja Visaginase (LT) vaheline riigisisene elektriliin |
| --- | --- |

4.8.6.

Kruonise ja Visaginase (LT) vaheline riigisisene elektriliin

4.9.

Balti riikide elektrivõrkude ja Mandri-Euroopa võrkude sidumise mitmesugused aspektid, sealhulgas nende sünkroonne käitamine (alusprojekt)

5)   Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud gaasivõrgud Lääne-Euroopas (NSI West Gas)

Kahesuunalisi vooge võimaldavad projektid Iirimaa ja Ühendkuningriigi vahel

| Nr | Määratlus |
| --- | --- |
| 5.1. | Klaster, mille raames luuakse kahesuunalised vood Põhja-Iirimaalt Suurbritanniasse ja Iirimaale ning ka Iirimaalt Ühendkuningriiki, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  5.1.1. | Füüsiline vastassuunavoog Moffati ühenduspunktis (IE-UK) |

Nr

Määratlus

5.1.

Klaster, mille raames luuakse kahesuunalised vood Põhja-Iirimaalt Suurbritanniasse ja Iirimaale ning ka Iirimaalt Ühendkuningriiki, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

5.1.1.

Füüsiline vastassuunavoog Moffati ühenduspunktis (IE-UK)

| 5.1.2. | Šotimaalt Põhja-Iirimaale suunduva torujuhtme (SNIP) kaasajastamine füüsilise vastassuunavoo kasutuselevõtuks Ballylumfordi ja Twynholmi vahel |
| --- | --- |

5.1.2.

Šotimaalt Põhja-Iirimaale suunduva torujuhtme (SNIP) kaasajastamine füüsilise vastassuunavoo kasutuselevõtuks Ballylumfordi ja Twynholmi vahel

| 5.1.3. | Larne'is (Põhja-Iirimaa) asuva Islandmagee maa-aluse gaasihoidla väljaehitamine |
| --- | --- |

5.1.3.

Larne'is (Põhja-Iirimaa) asuva Islandmagee maa-aluse gaasihoidla väljaehitamine

5.2.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

5.3.

Shannoni veeldatud maagaasi terminal ja ühendavad torujuhtmed (IE)

Kahesuunalisi vooge võimaldavad projektid Portugali, Hispaania, Prantsusmaa ja Saksamaa vahel

| 5.4. | 3. ühenduspunkt Portugali ja Hispaania vahel |
| --- | --- |
| 5.5. | Hispaania-Prantsusmaa telje idaosa – ühenduspunkt Pürenee poolsaare ja Le Perthus'i vahel Prantsusmaal, sh kompressorjaamad Montpellier ja St. Martin de Crau (praegu tuntud projektina Midcat) |
| 5.6. | Prantsusmaa lõunast põhja suunduva võrgu arendamine – Obergailbachi/Medelsheimi ühenduspunkti (FR) kaudu Prantsusmaalt Saksamaale suunduv vastassuunavoog |
| 5.7. | Tugevdada Prantsusmaa lõunast põhja suunduvat võrku, luua ühtne turg; see hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  5.7.1. | Val de Saône'i torujuhe Etrez' and Voisines'i vahel (FR) |

5.4.

3. ühenduspunkt Portugali ja Hispaania vahel

5.5.

Hispaania-Prantsusmaa telje idaosa – ühenduspunkt Pürenee poolsaare ja Le Perthus'i vahel Prantsusmaal, sh kompressorjaamad Montpellier ja St. Martin de Crau (praegu tuntud projektina Midcat)

5.6.

Prantsusmaa lõunast põhja suunduva võrgu arendamine – Obergailbachi/Medelsheimi ühenduspunkti (FR) kaudu Prantsusmaalt Saksamaale suunduv vastassuunavoog

5.7.

Tugevdada Prantsusmaa lõunast põhja suunduvat võrku, luua ühtne turg; see hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

5.7.1.

Val de Saône'i torujuhe Etrez' and Voisines'i vahel (FR)

| 5.7.2. | Gascogne-Midi torujuhe (FR) |
| --- | --- |

5.7.2.

Gascogne-Midi torujuhe (FR)

5.8.

Prantsusmaal lõunast põhja suunduva võrgu toetamine, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

| 5.8.1. | Est Lyonnais' torujuhe Saint-Avit' ja Etrez' vahel (FR) |
| --- | --- |

5.8.1.

Est Lyonnais' torujuhe Saint-Avit' ja Etrez' vahel (FR)

| 5.8.2. | Eridani torujuhe Saint-Martin-de-Crau' ja Saint-Avit' vahel (FR) |
| --- | --- |

5.8.2.

Eridani torujuhe Saint-Martin-de-Crau' ja Saint-Avit' vahel (FR)

5.9.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

5.10.

Vastassuunavooühendus torujuhtmel TENP Saksamaal

5.11.

Vastassuunavooühendus Itaalia ja Šveitsi vahel Passo Gries' ühenduspunktis

5.12.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

5.13.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

5.14.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

5.15.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

5.16.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

5.17.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

5.18.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

5.19.

Malta ühendamine Euroopa gaasivõrguga – torujuhtmeühendus Itaaliaga Gelas ja/või ujuva veeldatud maagaasi hoidla ja taasgaasistusjaam

5.20.

Gaasitranspordi torujuhe Alžeeriast Itaaliasse (Sardiinia kaudu) (praegu tuntud Galsi torujuhtmena)

6)   Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud gaasivõrgud Ida-Euroopa kesk- ja lõunaosas (NSI East Gas)

Kahesuunalisi vooge Poola, Tšehhi Vabariigi ja Slovakkia vahel võimaldavad projektid, millega ühendatakse Poola ja Horvaatia veeldatud maagaasi terminalid

| Nr | Määratlus |
| --- | --- |
| 6.1. | Klaster Poola – Tšehhi Vabariigi ühenduse kaasajastamiseks ja sellega seotud sisemisteks arendusteks Lääne-Poolas, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  6.1.1. | Poola – Tšehhi Vabariigi ühendus (praegu tuntud projektina Stork II): Libhošt'i, Haťi (CZ-PL) ja Kędzierzyni (PL) vahel |

Nr

Määratlus

6.1.

Klaster Poola – Tšehhi Vabariigi ühenduse kaasajastamiseks ja sellega seotud sisemisteks arendusteks Lääne-Poolas, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

6.1.1.

Poola – Tšehhi Vabariigi ühendus (praegu tuntud projektina Stork II): Libhošt'i, Haťi (CZ-PL) ja Kędzierzyni (PL) vahel

| 6.1.2. | Ülekandetaristu projektid Lwóweki ja Kędzierzyni (PL) vahel |
| --- | --- |

6.1.2.

Ülekandetaristu projektid Lwóweki ja Kędzierzyni (PL) vahel

| 6.1.3. | Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.3.

Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.1.2

| 6.1.4. | Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.4.

Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.1.2

| 6.1.5. | Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.5.

Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.1.2

| 6.1.6. | Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.6.

Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.1.2

| 6.1.7. | Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.7.

Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.1.2

| 6.1.8. | Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.2.3 |
| --- | --- |

6.1.8.

Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.2.3

| 6.1.9. | Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.9.

Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.1.2

| 6.1.10. | Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.2.3 |
| --- | --- |

6.1.10.

Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.2.3

| 6.1.11. | Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.2.3 |
| --- | --- |

6.1.11.

Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.2.3

| 6.1.12. | Tvrdonice-Libhošťi torujuhe, sealhulgas Břeclavi (CZ) kompressorjaama moderniseerimine |
| --- | --- |

6.1.12.

Tvrdonice-Libhošťi torujuhe, sealhulgas Břeclavi (CZ) kompressorjaama moderniseerimine

6.2.

Klaster Poola-Slovakkia ühendamiseks ja sellega seotud sisemisteks arendusteks Ida-Poolas, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

| 6.2.1. | Poola-Slovakkia ühendus |
| --- | --- |

6.2.1.

Poola-Slovakkia ühendus

| 6.2.2. | Ülekandetaristu projektid Rembelszczyzna ja Strachocina (PL) vahel |
| --- | --- |

6.2.2.

Ülekandetaristu projektid Rembelszczyzna ja Strachocina (PL) vahel

| 6.2.3. | Ülekandetaristu projektid Tworógi ja Strachocina (PL) vahel |
| --- | --- |

6.2.3.

Ülekandetaristu projektid Tworógi ja Strachocina (PL) vahel

| 6.2.4. | Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.4.

Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.2.2

| 6.2.5. | Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.5.

Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.2.2

| 6.2.6. | Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.6.

Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.2.2

| 6.2.7. | Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.7.

Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.2.2

| 6.2.8. | Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.8.

Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.2.2

| 6.2.9. | Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.9.

Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.2.2

6.3.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

6.4.

Ühishuviprojekt: Austria-Tšehhi kahesuunaline ühendus Baumgarteni (AT), Reinthali (CZ-AT piir) ja Brečlav (CZ) vahel

Projektid gaasi transpordiks Horvaatia veeldatud maagaasi terminalist naaberriikidesse

| 6.5. | Klaster: Krki veeldatud maagaasi terminal ja varutorujuhtmed Ungarisse ja kaugemale, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  6.5.1. | Krkis (HR) asuva veeldatud maagaasi terminali arendusjärgud |
| --- | --- | --- |

6.5.

Klaster: Krki veeldatud maagaasi terminal ja varutorujuhtmed Ungarisse ja kaugemale, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

6.5.1.

Krkis (HR) asuva veeldatud maagaasi terminali arendusjärgud

| 6.5.2. | Gaasi torujuhe Zlobin-Bosiljevo-Sisak-Kozarac-Slobodnica (HR) |
| --- | --- |

6.5.2.

Gaasi torujuhe Zlobin-Bosiljevo-Sisak-Kozarac-Slobodnica (HR)

| 6.5.3. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

6.5.3.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

| 6.5.4. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

6.5.4.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

6.6.

Nüüd ühishuviprojekt nr 6.26.1

6.7.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

Projektid, millega võimaldatakse gaasi transporti lõunapoolsest gaasikoridorist ja/või Kreekas asuvatest veeldatud maagaasi terminalidest läbi Kreeka, Bulgaaria, Rumeenia, Serbia ning edasi Ungarisse, sealhulgas vastassuunavoovõimekus lõunast põhja ning transiidi- ja transpordisüsteemide integreerimine

| 6.8. | Klaster: Kreeka, Bulgaaria ja Rumeenia võrkude sidumine ning vajalikud arendused Bulgaarias, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  6.8.1. | Kreeka ja Bulgaaria ühendus (praegu tuntud projektina IGB) Komotini (EL) ja Stara Zagora (BG) vahel |
| --- | --- | --- |

6.8.

Klaster: Kreeka, Bulgaaria ja Rumeenia võrkude sidumine ning vajalikud arendused Bulgaarias, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

6.8.1.

Kreeka ja Bulgaaria ühendus (praegu tuntud projektina IGB) Komotini (EL) ja Stara Zagora (BG) vahel

| 6.8.2. | Bulgaaria transpordisüsteemi vajalik rekonstrueerimine, kaasajastamine ja laiendamine |
| --- | --- |

6.8.2.

Bulgaaria transpordisüsteemi vajalik rekonstrueerimine, kaasajastamine ja laiendamine

| 6.8.3. | Bulgaaria gaasiülekandesüsteemi Põhjaringi ühendamine Podisor-Horia torujuhtmega ning suutlikkuse suurendamine Hurezani-Horia-Csanadpalota lõigul. |
| --- | --- |

6.8.3.

Bulgaaria gaasiülekandesüsteemi Põhjaringi ühendamine Podisor-Horia torujuhtmega ning suutlikkuse suurendamine Hurezani-Horia-Csanadpalota lõigul.

| 6.8.4. | Gaasijuhe, millega suurendatakse Bulgaaria gaasiülekandevõrkude Põhja ringi ja Rumeenia gaasiülekandevõrkude ühenduse suutlikkust |
| --- | --- |

6.8.4.

Gaasijuhe, millega suurendatakse Bulgaaria gaasiülekandevõrkude Põhja ringi ja Rumeenia gaasiülekandevõrkude ühenduse suutlikkust

6.9.

Klaster: Põhja-Kreeka veeldatud maagaasi terminal, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojektide:

| 6.9.1. | Veeldatud maagaasi terminal Põhja-Kreekas. |
| --- | --- |

6.9.1.

Veeldatud maagaasi terminal Põhja-Kreekas.

| 6.9.2. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

6.9.2.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

| 6.9.3. | Kompressorjaam Kipis (EL) |
| --- | --- |

6.9.3.

Kompressorjaam Kipis (EL)

6.10.

Ühishuviprojekt: gaasiühendus Bulgaaria ja Serbia vahel (praegu tuntud projektina IBS)

6.11.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

6.12.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

6.13.

| 6.13.1. | Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.24.4 |
| --- | --- |

6.13.1.

Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.24.4

| 6.13.2. | Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.24.5 |
| --- | --- |

6.13.2.

Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.24.5

| 6.13.3. | Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.24.6 |
| --- | --- |

6.13.3.

Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.24.6

6.14.

Nüüd on ühishuviprojekt nr 6.24.1

6.15.

Riikliku gaasitranspordivõrgu ühendamine rahvusvaheliste gaasijuhtmetega ja vastassuunavoog Isacceas (RO)

| 6.15.1. | Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.15 |
| --- | --- |

6.15.1.

Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.15

| 6.15.2. | Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.15 |
| --- | --- |

6.15.2.

Nüüd on osa ühishuviprojektist nr 6.15

Projektid, millega võimaldatakse gaasi transport lõunapoolsest gaasikoridorist läbi Itaalia Kirde-Euroopa suunas

| 6.16. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina. |
| --- | --- |
| 6.17. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina. |
| 6.18. | Torujuhe Adriatica (IT) |
| 6.19. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina. |

6.16.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

6.17.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

6.18.

Torujuhe Adriatica (IT)

6.19.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

Projektid, millega arendatakse maa-aluste gaasihoidlate mahutavust Kagu-Euroopas

| 6.20. | Klaster: gaasihoidlate mahutavuse suurendamine Kagu-Euroopas, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:






  6.20.1. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- | --- |

6.20.

Klaster: gaasihoidlate mahutavuse suurendamine Kagu-Euroopas, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:

6.20.1.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

| 6.20.2. | Chireni maa-aluse gaasihoidla laiendamine (BG) |
| --- | --- |

6.20.2.

Chireni maa-aluse gaasihoidla laiendamine (BG)

| 6.20.3. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

6.20.3.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

ja üks järgmistest ühishuviprojektidest:

| 6.20.4. | Depomureși hoidla Rumeenias |
| --- | --- |

6.20.4.

Depomureși hoidla Rumeenias

| 6.20.5. | Uus maa-alune gaasihoidla Rumeenias |
| --- | --- |

6.20.5.

Uus maa-alune gaasihoidla Rumeenias

| 6.20.6. | Sarmaseli maa-alune gaasihoidla Rumeenias |
| --- | --- |

6.20.6.

Sarmaseli maa-alune gaasihoidla Rumeenias

6.21.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

6.22.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

6.23.

Ungari-Sloveenia ühendus (Nagykanizsa – Tornyiszentmiklós (HU) – Lendava (SI) – Kidričevo)

6.24.

Klaster suutlikkuse suurendamiseks Bulgaaria-Rumeenia-Ungari-Austria kahesuunalises gaasikoridoris (praegu tuntud projektina ROHUAT/BRUA) suutlikkuseni 1,75 miljardit kuupmeetrit aastas esimesel etapil ja 4,4 miljardit kuupmeetrit aastas teisel etapil, sealhulgas Musta mere uued varud:

| 6.24.1. | Rumeenia-Ungari vastassuunaline voog: Ungari osas Csanádpalota kompressorjaama 1. järk (1. etapp) |
| --- | --- |

6.24.1.

Rumeenia-Ungari vastassuunaline voog: Ungari osas Csanádpalota kompressorjaama 1. järk (1. etapp)

| 6.24.2. | Rumeenia riikliku gaasitranspordisüsteemi arendamine Bulgaaria-Rumeenia-Ungari-Austria koridoris: torujuhe Podișor – Horia gaasimõõtmisjaam ja 3 uut kompressorjaama (Jupa, Bibești and Podișor) (1. etapp) |
| --- | --- |

6.24.2.

Rumeenia riikliku gaasitranspordisüsteemi arendamine Bulgaaria-Rumeenia-Ungari-Austria koridoris: torujuhe Podișor – Horia gaasimõõtmisjaam ja 3 uut kompressorjaama (Jupa, Bibești and Podișor) (1. etapp)

| 6.24.3. | Gas Connect Austria Mosonmagyarovari kompressorjaam (arendus Austria poolel) (1. etapp) |
| --- | --- |

6.24.3.

Gas Connect Austria Mosonmagyarovari kompressorjaam (arendus Austria poolel) (1. etapp)

| 6.24.4. | Városföld-Ercsi-Györi torujuhe (suutlikkus 4,4 miljardit kuupmeetrit aastas) (HU) |
| --- | --- |

6.24.4.

Városföld-Ercsi-Györi torujuhe (suutlikkus 4,4 miljardit kuupmeetrit aastas) (HU)

| 6.24.5. | Ercsi-Százhalombatta torujuhe (suutlikkus 4,4 miljardit kuupmeetrit aastas) (HU) |
| --- | --- |

6.24.5.

Ercsi-Százhalombatta torujuhe (suutlikkus 4,4 miljardit kuupmeetrit aastas) (HU)

| 6.24.6. | Városföldi kompressorjaam (suutlikkus 4,4 miljardit kuupmeetrit aastas) (HU) |
| --- | --- |

6.24.6.

Városföldi kompressorjaam (suutlikkus 4,4 miljardit kuupmeetrit aastas) (HU)

| 6.24.7. | Gaasitranspordi laiendamine Rumeenia-Ungari suunal kuni 4,4 miljardi kuupmeetrini aastas (2. etapp) |
| --- | --- |

6.24.7.

Gaasitranspordi laiendamine Rumeenia-Ungari suunal kuni 4,4 miljardi kuupmeetrini aastas (2. etapp)

| 6.24.8. | Musta mere ranniku – Podișori (RO) torujuhe Mustal merel toodetud gaasi vastuvõtmiseks |
| --- | --- |

6.24.8.

Musta mere ranniku – Podișori (RO) torujuhe Mustal merel toodetud gaasi vastuvõtmiseks

| 6.24.9. | Rumeenia-Ungari vastassuunaline voog: Ungari osas Csanádpalota või Algyö (HU) kompressorjaama 2. etapp (suutlikkus 4,4 miljardit kuupmeetrit aastas) (2. etapp) |
| --- | --- |

6.24.9.

Rumeenia-Ungari vastassuunaline voog: Ungari osas Csanádpalota või Algyö (HU) kompressorjaama 2. etapp (suutlikkus 4,4 miljardit kuupmeetrit aastas) (2. etapp)

6.25.

Klaster: taristu uuteks gaasitarneteks Kesk- ja Kagu-Euroopa piirkonda, mille eesmärk on mitmekesistada tarneallikaid ja mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:

| 6.25.1. | Torujuhtmesüsteem Bulgaariast Slovakkiasse (praegu tuntud projektina Eastring) |
| --- | --- |

6.25.1.

Torujuhtmesüsteem Bulgaariast Slovakkiasse (praegu tuntud projektina Eastring)

| 6.25.2. | Torujuhtmesüsteem Kreekast Austriasse (praegu tuntud projektina Tesla) |
| --- | --- |

6.25.2.

Torujuhtmesüsteem Kreekast Austriasse (praegu tuntud projektina Tesla)

| 6.25.3. | Bulgaaria-Rumeenia-Ungari-Austria kahesuunalise gaasitranspordikoridori edasine laiendamine (praegu tuntud projektina ROHUAT/BRUA, 3. etapp) |
| --- | --- |

6.25.3.

Bulgaaria-Rumeenia-Ungari-Austria kahesuunalise gaasitranspordikoridori edasine laiendamine (praegu tuntud projektina ROHUAT/BRUA, 3. etapp)

| 6.25.4 | Taristu, mis on vajalik Bulgaaria gaasisõlme väljaarendamiseks |
| --- | --- |

6.25.4

Taristu, mis on vajalik Bulgaaria gaasisõlme väljaarendamiseks

6.26.

Klaster Horvaatia-Sloveenia-Austria Rogatecis, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

| 6.26.1. | Horvaatia-Sloveenia süsteemide sidumine (Lučko-Zabok-Rogatec) |
| --- | --- |

6.26.1.

Horvaatia-Sloveenia süsteemide sidumine (Lučko-Zabok-Rogatec)

| 6.26.2. | Kidričevo kompressorjaam, kaasajastamise 2. etapp (SI) |
| --- | --- |

6.26.2.

Kidričevo kompressorjaam, kaasajastamise 2. etapp (SI)

| 6.26.3. | Horvaatia gaasitranspordisüsteemi kompressorjaamad |
| --- | --- |

6.26.3.

Horvaatia gaasitranspordisüsteemi kompressorjaamad

| 6.26.4. | Gas Connect Austria 2014/04 Murfeld (AT) |
| --- | --- |

6.26.4.

Gas Connect Austria 2014/04 Murfeld (AT)

| 6.26.5. | Murfeldi-Ceršaki ühenduse laiendamine (AT-SI) |
| --- | --- |

6.26.5.

Murfeldi-Ceršaki ühenduse laiendamine (AT-SI)

| 6.26.6. | Rogateci ühenduse laiendamine |
| --- | --- |

6.26.6.

Rogateci ühenduse laiendamine

7)   Esmatähtis koridor: lõunapoolne gaasikoridor (SGC)

| Nr | Määratlus |
| --- | --- |
| 7.1. | Ühishuviprojektide klaster: integreeritud, spetsiaalne ja mastabeeritav transporditaristu ning sellega seotud seadmed vähemalt 10 miljardi kuupmeetri gaasi transpordiks aastas uutest allikatest Kaspia mere piirkonnas läbi Aserbaidžaani, Gruusia ja Türgi ELi lõppturgudele Kreekas ja Itaalias, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:






  7.1.1. | Gaasijuhe Türkmenistanist ja Aserbaidžaanist läbi Gruusia ja Türgi kuni ELini (praegu tuntud projektide Trans-Kaspia gaasijuhe (TCP), Lõuna-Kaspia torujuhtme laiendamine (SCP-(F)X) ja Trans-Anatoolia maagaasi torujuhtme (TANAP) kombinatsioonina) |

Nr

Määratlus

7.1.

Ühishuviprojektide klaster: integreeritud, spetsiaalne ja mastabeeritav transporditaristu ning sellega seotud seadmed vähemalt 10 miljardi kuupmeetri gaasi transpordiks aastas uutest allikatest Kaspia mere piirkonnas läbi Aserbaidžaani, Gruusia ja Türgi ELi lõppturgudele Kreekas ja Itaalias, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:

7.1.1.

Gaasijuhe Türkmenistanist ja Aserbaidžaanist läbi Gruusia ja Türgi kuni ELini (praegu tuntud projektide Trans-Kaspia gaasijuhe (TCP), Lõuna-Kaspia torujuhtme laiendamine (SCP-(F)X) ja Trans-Anatoolia maagaasi torujuhtme (TANAP) kombinatsioonina)

| 7.1.2. | Gaasikompressorjaam Kipis (EL) |
| --- | --- |

7.1.2.

Gaasikompressorjaam Kipis (EL)

| 7.1.3. | Torujuhe Kreekast Albaania ja Aadria mere kaudu Itaaliasse (praegu tuntud projektina Trans-Aadria torujuhe (TAP)) |
| --- | --- |

7.1.3.

Torujuhe Kreekast Albaania ja Aadria mere kaudu Itaaliasse (praegu tuntud projektina Trans-Aadria torujuhe (TAP))

| 7.1.4. | Torujuhe Kreekast Itaaliasse (praegu tuntud projektina Poseidoni torujuhe) |
| --- | --- |

7.1.4.

Torujuhe Kreekast Itaaliasse (praegu tuntud projektina Poseidoni torujuhe)

| 7.1.5. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

7.1.5.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

| 7.1.6. | Mõõtmis- ja reguleerimisjaamad Kreeka gaasitranspordisüsteemi ühendamiseks TAPiga |
| --- | --- |

7.1.6.

Mõõtmis- ja reguleerimisjaamad Kreeka gaasitranspordisüsteemi ühendamiseks TAPiga

| 7.1.7. | Komotini-Thesprotia torujuhe (EL) |
| --- | --- |

7.1.7.

Komotini-Thesprotia torujuhe (EL)

7.2.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

7.3.

| 7.3.1. | Torujuhe Küprose-lähedasest avamerepiirkonnast Kreeta kaudu Kreeka maismaale (praegu tuntud EastMedi torujuhtmena) |
| --- | --- |

7.3.1.

Torujuhe Küprose-lähedasest avamerepiirkonnast Kreeta kaudu Kreeka maismaale (praegu tuntud EastMedi torujuhtmena)

| 7.3.2. | Küprose-siseste kitsaskohtade kõrvaldamine, mis lõpetaks Küprose eraldatuse ja võimaldaks transportida gaasi Vahemere piirkonna idaosast |
| --- | --- |

7.3.2.

Küprose-siseste kitsaskohtade kõrvaldamine, mis lõpetaks Küprose eraldatuse ja võimaldaks transportida gaasi Vahemere piirkonna idaosast

7.4.

Klaster: ühendused Türgiga, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

| 7.4.1. | Gaasikompressorjaam Kipis (EL) |
| --- | --- |

7.4.1.

Gaasikompressorjaam Kipis (EL)

| 7.4.2. | Türgi-Bulgaaria ühendus (praegu tuntud nimetuse all ITB) |
| --- | --- |

7.4.2.

Türgi-Bulgaaria ühendus (praegu tuntud nimetuse all ITB)

8)   Esmatähtis koridor: Läänemere energiaturu gaasivõrkude ühendamise kava (BEMIP Gas)

| Nr | Määratlus |
| --- | --- |
| 8.1. | Klaster: maagaasi tarneallikate mitmekesistamine Läänemere idaosas, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  8.1.1. | Eesti-Soome ühendus (praegu tuntud nimetuse all Balticconnector) ning |

Nr

Määratlus

8.1.

Klaster: maagaasi tarneallikate mitmekesistamine Läänemere idaosas, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

8.1.1.

Eesti-Soome ühendus (praegu tuntud nimetuse all Balticconnector) ning

| 8.1.2. | Üks järgmistest veeldatud maagaasi terminalidest:






  8.1.2.1. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina. |
| --- | --- | --- |

8.1.2.

Üks järgmistest veeldatud maagaasi terminalidest:

8.1.2.1.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

| 8.1.2.2. | Paldiski veeldatud maagaasi terminal (EE) |
| --- | --- |

8.1.2.2.

Paldiski veeldatud maagaasi terminal (EE)

| 8.1.2.3. | Tallinna veeldatud maagaasi terminal (EE) |
| --- | --- |

8.1.2.3.

Tallinna veeldatud maagaasi terminal (EE)

| 8.1.2.4. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

8.1.2.4.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

Transporditaristu arendamine Balti riikides ja Läti maa-aluse gaasihoidla moderniseerimine:

| 8.2. | Klaster: taristu kaasajastamine Läänemere idaosas, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  8.2.1. | Läti-Leedu ühenduse laiendamine |
| --- | --- | --- |

8.2.

Klaster: taristu kaasajastamine Läänemere idaosas, mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

8.2.1.

Läti-Leedu ühenduse laiendamine

| 8.2.2. | Eesti-Läti ühenduse laiendamine |
| --- | --- |

8.2.2.

Eesti-Läti ühenduse laiendamine

| 8.2.3. | Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina |
| --- | --- |

8.2.3.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina

| 8.2.4. | Inčukalnsi maa-aluse gaasihoidla (LV) edasiarendamine |
| --- | --- |

8.2.4.

Inčukalnsi maa-aluse gaasihoidla (LV) edasiarendamine

8.3.

Poola-Taani ühendus (praegu tuntud projektina Baltic Pipe)

8.4.

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

8.5.

Poola-Leedu ühendus (praegu tuntud projektina GIPL)

8.6.

Göteborgi veeldatud maagaasi terminal Rootsis

8.7.

Poola Świnoujście veeldatud maagaasi terminali mahutavuse suurendamine

8.8

Mitte enam käsitletav ühishuviprojektina.

9)   Esmatähtis koridor: naftatarneühendused Ida-Euroopa keskosas (OSC)

Suurendada naftaga varustatuse kindlust Kesk- ja Ida-Euroopa piirkonnas koostalitlusvõime suurendamise ja piisavate alternatiivsete tarneteede võimaldamisega:

| Nr | Määratlus |
| --- | --- |
| 9.1. | Adamowo-Brody torujuhe: see ühendab JSC Uktransnafta töötlemistehast Brodys (Ukraina) ja Adamowo hoidlaparki (Poola) |
| 9.2. | Bratislava-Schwechati torujuhe: torujuhe, mis ühendab Bratislava (SK) ja Schwechati (AT) |
| 9.3. | JANAF-Aadria torujuhtmed: olemasoleva torujuhtme JANAF – Aadria mere torujuhtmete (mis ühendavad Horvaatia Omišalji meresadamat ja torujuhtme Družba lõunaharu) rekonstrueerimine, kaasajastamine, hooldus ja võimsuse suurendamine (Horvaatia, Ungari, Slovakkia) (Ungari-Slovaki ühendust ei käsitleta enam ühishuviprojektina) |
| 9.4. | Torujuhe Litvinov (Tšehhi Vabariik) – Spergau (Saksamaa): toornaftajuhtme Družba pikendamine rafineerimistehaseni TRM Spergau |
| 9.5. | Klaster: Pommeri torujuhe (Poola), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:






  9.5.1. | Naftaterminali ehitus Gdańskis |

Nr

Määratlus

9.1.

Adamowo-Brody torujuhe: see ühendab JSC Uktransnafta töötlemistehast Brodys (Ukraina) ja Adamowo hoidlaparki (Poola)

9.2.

Bratislava-Schwechati torujuhe: torujuhe, mis ühendab Bratislava (SK) ja Schwechati (AT)

9.3.

JANAF-Aadria torujuhtmed: olemasoleva torujuhtme JANAF – Aadria mere torujuhtmete (mis ühendavad Horvaatia Omišalji meresadamat ja torujuhtme Družba lõunaharu) rekonstrueerimine, kaasajastamine, hooldus ja võimsuse suurendamine (Horvaatia, Ungari, Slovakkia) (Ungari-Slovaki ühendust ei käsitleta enam ühishuviprojektina)

9.4.

Torujuhe Litvinov (Tšehhi Vabariik) – Spergau (Saksamaa): toornaftajuhtme Družba pikendamine rafineerimistehaseni TRM Spergau

9.5.

Klaster: Pommeri torujuhe (Poola), mis hõlmab järgmisi ühishuviprojekte:

9.5.1.

Naftaterminali ehitus Gdańskis

| 9.5.2. | Pommeri torujuhtme pikendamine: torujuhtme silmus ja teine juhe Plebanka hoidlapargi (Płocki lähedal) ja Gdański käitlusterminali vahel |
| --- | --- |

9.5.2.

Pommeri torujuhtme pikendamine: torujuhtme silmus ja teine juhe Plebanka hoidlapargi (Płocki lähedal) ja Gdański käitlusterminali vahel

9.6.

TAL Plus: torujuhtme TAL võimsuse suurendamine Trieste (Itaalia) ja Ingolstadti (Saksamaa) vahel

10)   Esmatähtis valdkond: nutivõrkude kasutuselevõtt

| Nr | Määratlus |
| --- | --- |
| 10.1. | Põhja-Atlandi rohelise tsooni projekt (Iirimaa, Ühendkuningriik/Põhja-Iirimaa): tuuleenergia väiksem piiramine, rakendades kommunikatsioonitaristut, tõhustades kontrolli võrgu üle ja kehtestades nõudluse (piiriülese) juhtimise korra |
| 10.2. | Green-Me (Prantsusmaa, Itaalia): eesmärk on taastuvenergiaallikate parem integreerimine, rakendades kõrgepinge- ning kõrge-/keskpingealajaamades automatiseerimis-, kontrolli- ja seiresüsteeme, tõhusamat kommunikatsiooni taastuvenergia tootjatega ja salvestamist esmastes alajaamades, samuti uut andmevahetuskorda, mis võimaldab ühendust piiriüleselt paremini juhtida |
| 10.3. | Võrgustiku SINCRO.GRID (Sloveenia ja Horvaatia) eesmärk on lahendada võrgupinge, sageduskontrolli ja ülekoormusega seotud probleeme, mis võimaldab taastuvate energiaallikate laialdasemat kasutuselevõttu ja tavapärase energiatootmise asendamist uute aktiivsete osade integreerimisega ülekande- ja jaotusvõrkudesse, kasutades virtuaalset piiriülest juhtimiskeskust, mis hõlmab kõrgetasemelise andmehaldussüsteemi, süsteemi ühise optimeerimise ja prognoosimisega kaks naaberpõhivõrguettevõtjat ja kaks naaberjaotusvõrguettevõtjat. |

Nr

Määratlus

10.1.

Põhja-Atlandi rohelise tsooni projekt (Iirimaa, Ühendkuningriik/Põhja-Iirimaa): tuuleenergia väiksem piiramine, rakendades kommunikatsioonitaristut, tõhustades kontrolli võrgu üle ja kehtestades nõudluse (piiriülese) juhtimise korra

10.2.

Green-Me (Prantsusmaa, Itaalia): eesmärk on taastuvenergiaallikate parem integreerimine, rakendades kõrgepinge- ning kõrge-/keskpingealajaamades automatiseerimis-, kontrolli- ja seiresüsteeme, tõhusamat kommunikatsiooni taastuvenergia tootjatega ja salvestamist esmastes alajaamades, samuti uut andmevahetuskorda, mis võimaldab ühendust piiriüleselt paremini juhtida

10.3.

Võrgustiku SINCRO.GRID (Sloveenia ja Horvaatia) eesmärk on lahendada võrgupinge, sageduskontrolli ja ülekoormusega seotud probleeme, mis võimaldab taastuvate energiaallikate laialdasemat kasutuselevõttu ja tavapärase energiatootmise asendamist uute aktiivsete osade integreerimisega ülekande- ja jaotusvõrkudesse, kasutades virtuaalset piiriülest juhtimiskeskust, mis hõlmab kõrgetasemelise andmehaldussüsteemi, süsteemi ühise optimeerimise ja prognoosimisega kaks naaberpõhivõrguettevõtjat ja kaks naaberjaotusvõrguettevõtjat.

11)   Temaatiline eelisvaldkond: elektrienergia ülekande kiirteed

Selliste ühishuviprojektide loend, mis on märgistatud kahekordselt kui elektrienergia ülekande kiirtee

| Nr | Määratlus |
| --- | --- |
| Esmatähtis koridor: Põhjamere avamere elektrivõrk (NSOG) |
| 1.1.1. | Zeebrugge (BE) ja Richborough' lähiümbruse (UK) võrkude sidumine |
| 1.3.1. | Endrupi (DK) ja Niebülli (DE) võrkude sidumine |
| 1.3.2. | Brunsbütteli ja Niebülli (DE) vaheline riigisisene elektriliin |
| 1.4.1. | Kassø (DK) ja Audorfi (DE) võrkude sidumine |
| 1.4.2. | Audorfi ja Hamburg/Nordi (DE) vaheline riigisisene elektriliin |
| 1.4.3. | Hamburg/Nordi ja Dollerni (DE) vaheline riigisisene elektriliin |
| 1.5. | Taani-Madalmaade võrkude sidumine Endrupi (DK) ja Eemshaveni (NL) vahel (praegu tuntud projektina COBRAcable) |
| 1.6. | Prantsusmaa-Iirimaa võrkude sidumine La Martyre'i (FR) ja Great Island'i või Knockraha (IE) vahel (praegu tuntud projektina Celtic Interconnector) |
| 1.7.1. | Prantsusmaa-Ühendkuningriik, Cotentini (FR) ja Exeteri (UK) lähiümbruse võrkude sidumine (praegu tuntud projektina FAB) |
| 1.7.2. | Prantsusmaa-Ühendkuningriik, Tourbe'i (FR) ja Chillingi (UK) võrkude sidumine (praegu tuntud projektina IFA2) |
| 1.7.3. | Prantsusmaa-Ühendkuningriigi võrkude sidumine Coquelles'i (FR) ja Folkestone'i (UK) vahel (praegu tuntud projektina ElecLink) |
| 1.8. | Saksamaa-Norra võrkude sidumine Wilsteri (DE) ja Tonstadi (NO) vahel (praegu tuntud projektina NordLink) |
| 1.10. | Norra-Ühendkuningriigi võrkude sidumine |
| 1.13. | Islandi ja Ühendkuningriigi võrkude sidumine (praegu tuntud projektina Ice Link) |
| 1.14. | Võrkude sidumine Revsingi (DK) ja Bicker Feni (UK) vahel (praegu tuntud projektina Viking Link) |
| Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud elektrivõrgud Lääne-Euroopas (NSI West Electricity) |
| 2.2.1. | Lixhe (BE) ja Oberzieri (DE) võrkude sidumine |
| 2.5.1. | Grande Île'i (FR) ja Piossasco (IT) võrkude sidumine (praegu tuntud projektina Savoie-Piemont) |
| 2.7. | Prantsusmaa-Hispaania võrkude sidumine Akvitaania (FR) ja Baskimaa (ES) vahel (praegu tuntud projektina Biscay Gulf) |
| 2.9. | Saksamaa Osterathi ja Philippsburgi (DE) vaheline riigisisene elektriliin ülekandevõimsuse suurendamiseks läänepiiril |
| 2.10. | Saksamaa, Brunsbütteli-Grοβgartachi ja Wilster-Grafenrheinfeldi (DE) vaheline riigisisene elektriliin ülekandevõimsuse suurendamiseks põhja- ja lõunapiiril |
| 2.13. | Klaster Iirimaa-Ühendkuningriigi ühendused, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:






  2.13.1. | Iirimaa-Ühendkuningriigi võrkude sidumine Woodlandi (IE) ja Turleenani (UK) vahel |

Nr

Määratlus

Esmatähtis koridor: Põhjamere avamere elektrivõrk (NSOG)

1.1.1.

Zeebrugge (BE) ja Richborough' lähiümbruse (UK) võrkude sidumine

1.3.1.

Endrupi (DK) ja Niebülli (DE) võrkude sidumine

1.3.2.

Brunsbütteli ja Niebülli (DE) vaheline riigisisene elektriliin

1.4.1.

Kassø (DK) ja Audorfi (DE) võrkude sidumine

1.4.2.

Audorfi ja Hamburg/Nordi (DE) vaheline riigisisene elektriliin

1.4.3.

Hamburg/Nordi ja Dollerni (DE) vaheline riigisisene elektriliin

1.5.

Taani-Madalmaade võrkude sidumine Endrupi (DK) ja Eemshaveni (NL) vahel (praegu tuntud projektina COBRAcable)

1.6.

Prantsusmaa-Iirimaa võrkude sidumine La Martyre'i (FR) ja Great Island'i või Knockraha (IE) vahel (praegu tuntud projektina Celtic Interconnector)

1.7.1.

Prantsusmaa-Ühendkuningriik, Cotentini (FR) ja Exeteri (UK) lähiümbruse võrkude sidumine (praegu tuntud projektina FAB)

1.7.2.

Prantsusmaa-Ühendkuningriik, Tourbe'i (FR) ja Chillingi (UK) võrkude sidumine (praegu tuntud projektina IFA2)

1.7.3.

Prantsusmaa-Ühendkuningriigi võrkude sidumine Coquelles'i (FR) ja Folkestone'i (UK) vahel (praegu tuntud projektina ElecLink)

1.8.

Saksamaa-Norra võrkude sidumine Wilsteri (DE) ja Tonstadi (NO) vahel (praegu tuntud projektina NordLink)

1.10.

Norra-Ühendkuningriigi võrkude sidumine

1.13.

Islandi ja Ühendkuningriigi võrkude sidumine (praegu tuntud projektina Ice Link)

1.14.

Võrkude sidumine Revsingi (DK) ja Bicker Feni (UK) vahel (praegu tuntud projektina Viking Link)

Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud elektrivõrgud Lääne-Euroopas (NSI West Electricity)

2.2.1.

Lixhe (BE) ja Oberzieri (DE) võrkude sidumine

2.5.1.

Grande Île'i (FR) ja Piossasco (IT) võrkude sidumine (praegu tuntud projektina Savoie-Piemont)

2.7.

Prantsusmaa-Hispaania võrkude sidumine Akvitaania (FR) ja Baskimaa (ES) vahel (praegu tuntud projektina Biscay Gulf)

2.9.

Saksamaa Osterathi ja Philippsburgi (DE) vaheline riigisisene elektriliin ülekandevõimsuse suurendamiseks läänepiiril

2.10.

Saksamaa, Brunsbütteli-Grοβgartachi ja Wilster-Grafenrheinfeldi (DE) vaheline riigisisene elektriliin ülekandevõimsuse suurendamiseks põhja- ja lõunapiiril

2.13.

Klaster Iirimaa-Ühendkuningriigi ühendused, mis hõlmab üht või mitut järgmist ühishuviprojekti:

2.13.1.

Iirimaa-Ühendkuningriigi võrkude sidumine Woodlandi (IE) ja Turleenani (UK) vahel

| 2.13.2. | Iirimaa-Ühendkuningriigi võrkude sidumine Srananagh' (IE) ja Turleenani (UK) vahel |
| --- | --- |

2.13.2.

Iirimaa-Ühendkuningriigi võrkude sidumine Srananagh' (IE) ja Turleenani (UK) vahel

Esmatähtis koridor: Põhja-Lõuna ühendatud elektrivõrgud Ida-Euroopa keskosas ja Lõuna-Euroopas (NSI East Electricity)

3.10.1.

Hadera (IL) ja Kofinou (CY) võrkude sidumine

3.10.2.

Kofinou (CY) ja Kreetal asuva Korakia (EL) võrkude sidumine

3.10.3.

Kreetal asuva Korakia ja Atika piirkonna (EL) vaheline riigisisene elektriliin

3.12.

Wolmirstedti ja Baieri riigisisene elektriliin Saksamaal, et suurendada riigisisest põhja-lõunasuunalist ülekandevõimsust

Esmatähtis koridor: Läänemere energiaturu elektrivõrkude ühendamise kava (BEMIP Electricity)

4.1.

Ühishuviprojekt Taani-Saksamaa, Tolstrup Gaarde (DK) ja Bentwischi/Güstrow' (DE) võrkude sidumine avamere tuuleparkide Kriegers Flak (DK) ning Baltic 1 ja 2 (DE) kaudu (praegu tuntud projektina Kriegers Flak Combined Grid Solution)”

---

| 27.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/90,

26. jaanuar 2016,

millega muudetakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 102/2012, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

Kehtivad meetmed

| (1) | Teatavate Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed kehtestati algselt nõukogu määrusega (EÜ) nr 1796/1999 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) ja neid laiendati viimati nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 102/2012 (3) (edaspidi „meetmed”). |
| --- | --- |

(1)

Teatavate Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed kehtestati algselt nõukogu määrusega (EÜ) nr 1796/1999 (2) (edaspidi „esialgne määrus”) ja neid laiendati viimati nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 102/2012 (3) (edaspidi „meetmed”).

2

3

| (2) | Meetmed on kehtestatud väärtuselise tollimaksuna 51,8 %. |
| --- | --- |

(2)

Meetmed on kehtestatud väärtuselise tollimaksuna 51,8 %.

1.2.   Läbivaatamistaotlus

Läbivaatamistaotlus

| (3) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on saanud alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohase taotluse osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks. Taotluse esitas Ukraina eksportiv tootja PJSC „PA”„Stalkanat-Silur” (edaspidi „taotluse esitaja”). |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on saanud alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohase taotluse osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks. Taotluse esitas Ukraina eksportiv tootja PJSC „PA”„Stalkanat-Silur” (edaspidi „taotluse esitaja”).

| (4) | Taotlus piirdus taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega. |
| --- | --- |

(4)

Taotlus piirdus taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega.

| (5) | Taotluse esitaja esitas oma taotluses esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et tema praeguse struktuuri muudatused, mis põhinevad muu hulgas kahe sõltumatu eksportiva tootja ühinemisel Ukrainas (millest ainult ühte oli eelnevalt eraldi uuritud), on püsivat laadi. |
| --- | --- |

(5)

Taotluse esitaja esitas oma taotluses esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et tema praeguse struktuuri muudatused, mis põhinevad muu hulgas kahe sõltumatu eksportiva tootja ühinemisel Ukrainas (millest ainult ühte oli eelnevalt eraldi uuritud), on püsivat laadi.

| (6) | Lisaks väidab taotluse esitaja, et tuginedes enda omamaistele hindadele või arvestuslikule normaalväärtusele (tootmiskulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum), mitte võrdlusriigi eelnevalt kasutatud normaalväärtusele, on taotluse esitaja dumpingumarginaal oluliselt väiksem kui praegune meetmete tase. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks väidab taotluse esitaja, et tuginedes enda omamaistele hindadele või arvestuslikule normaalväärtusele (tootmiskulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum), mitte võrdlusriigi eelnevalt kasutatud normaalväärtusele, on taotluse esitaja dumpingumarginaal oluliselt väiksem kui praegune meetmete tase.

| (7) | Seetõttu väitis taotluse esitaja, et meetmete jätkuv rakendamine praegusel tasemel ei olnud enam vajalik, et korvata varem kindlaks määratud kahjustava dumpingu mõju. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu väitis taotluse esitaja, et meetmete jätkuv rakendamine praegusel tasemel ei olnud enam vajalik, et korvata varem kindlaks määratud kahjustava dumpingu mõju.

1.3.   Läbivaatamise algatamine

Läbivaatamise algatamine

| (8) | Pärast liikmesriikide teavitamist jõudis komisjon seisukohale, et on olemas piisavad tõendid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, ja teatas 18. novembril 2014Euroopa Liidu Teatajas (4) avaldatud teatises taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega piirduva uurimise algatamisest vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3. |
| --- | --- |

(8)

Pärast liikmesriikide teavitamist jõudis komisjon seisukohale, et on olemas piisavad tõendid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, ja teatas 18. novembril 2014Euroopa Liidu Teatajas (4) avaldatud teatises taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega piirduva uurimise algatamisest vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3.

Euroopa Liidu Teatajas

4

1.4.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

Vaatlusalune toode ja samasugune toode

| (9) | Toode, mille suhtes praegu läbivaatamist teostatakse, on sama mis esialgse ja viimase uurimise ajal, mille tagajärjel meetmed kehtestati, st terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja -kaablid, kaasa arvatud mittehargnevad trossid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm ja mis on pärit Ukrainast (edaspidi „vaatlusalune toode” või „raud- ja terastrossid”), mis praegu kuulub CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla. |
| --- | --- |

(9)

Toode, mille suhtes praegu läbivaatamist teostatakse, on sama mis esialgse ja viimase uurimise ajal, mille tagajärjel meetmed kehtestati, st terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja -kaablid, kaasa arvatud mittehargnevad trossid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm ja mis on pärit Ukrainast (edaspidi „vaatlusalune toode” või „raud- ja terastrossid”), mis praegu kuulub CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla.

| (10) | Ukrainas toodetud ning seal ja kolmandates riikides müüdud ning liitu eksporditud vaatlusalusel tootel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja lõppkasutusvaldkonnad ning seetõttu leitakse, et tegemist on samasuguste toodetega alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(10)

Ukrainas toodetud ning seal ja kolmandates riikides müüdud ning liitu eksporditud vaatlusalusel tootel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja lõppkasutusvaldkonnad ning seetõttu leitakse, et tegemist on samasuguste toodetega alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

1.5.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (11) | Komisjon teatas vahepealse läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, liidu tootmisharu teadaolevatele ühendustele ja Ukraina ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon teatas vahepealse läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, liidu tootmisharu teadaolevatele ühendustele ja Ukraina ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.

| (12) | Komisjon saatis taotluse esitajale küsimustiku ja sai tähtaja jooksul sellele vastuse. Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemiseks. Taotleja valdustesse Ukrainas Odessas tehti kontrollkäik. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon saatis taotluse esitajale küsimustiku ja sai tähtaja jooksul sellele vastuse. Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemiseks. Taotleja valdustesse Ukrainas Odessas tehti kontrollkäik.

1.6.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

| (13) | Läbivaatamisega seotud uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2013 kuni 30. septembrini 2014. |
| --- | --- |

(13)

Läbivaatamisega seotud uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2013 kuni 30. septembrini 2014.

2.   UURIMISE TULEMUSED

UURIMISE TULEMUSED

2.1.   Dumpinguhinnaga müük

Dumpinguhinnaga müük

2.1.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (14) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud eksportmüügi kogumaht piirdus kahe müügitehinguga ja nagu põhjenduses 26 selgitatud, ei peetud neid tehinguid tüüpiliseks. Põhjenduses 26 on samuti osutatud sellele, et ekspordihind määrati seetõttu kindlaks taotluse esitaja kolmandatesse riikidesse suunatud eksportmüügi alusel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9. Kolmandate riikide turgudele suunatud müügimahtu kasutati selleks, et hinnata omamaise müügi tüüpilisust normaalväärtuse kehtestamiseks alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamisel. |
| --- | --- |

(14)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud eksportmüügi kogumaht piirdus kahe müügitehinguga ja nagu põhjenduses 26 selgitatud, ei peetud neid tehinguid tüüpiliseks. Põhjenduses 26 on samuti osutatud sellele, et ekspordihind määrati seetõttu kindlaks taotluse esitaja kolmandatesse riikidesse suunatud eksportmüügi alusel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9. Kolmandate riikide turgudele suunatud müügimahtu kasutati selleks, et hinnata omamaise müügi tüüpilisust normaalväärtuse kehtestamiseks alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamisel.

| (15) | Normaalväärtuse määramiseks tehti esiteks kindlaks, kas taotluse esitaja samasuguse toote sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline võrreldes tema kolmandatesse riikidesse suunatud eksportmüügi kogumahuga. Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 2 tehti kindlaks, et omamaise müügi maht on tüüpiline, sest see oli vähemalt 5 % kolmandatesse riikidesse suunatud eksportmüügi kogumahust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(15)

Normaalväärtuse määramiseks tehti esiteks kindlaks, kas taotluse esitaja samasuguse toote sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline võrreldes tema kolmandatesse riikidesse suunatud eksportmüügi kogumahuga. Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 2 tehti kindlaks, et omamaise müügi maht on tüüpiline, sest see oli vähemalt 5 % kolmandatesse riikidesse suunatud eksportmüügi kogumahust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (16) | Iga tooteliigi puhul, mida taotluse esitaja oma siseturul müüs ning mis oli otseselt võrreldav kolmandatesse riikidesse ekspordiks müüdava tooteliigiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt tüüpiline. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle sõltumatutele klientidele suunatud müügi kogumaht siseturul moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % samal perioodil kolmandatesse riikidesse eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(16)

Iga tooteliigi puhul, mida taotluse esitaja oma siseturul müüs ning mis oli otseselt võrreldav kolmandatesse riikidesse ekspordiks müüdava tooteliigiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt tüüpiline. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle sõltumatutele klientidele suunatud müügi kogumaht siseturul moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % samal perioodil kolmandatesse riikidesse eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

| (17) | Samuti uuriti, kas iga tooteliigi omamaist müüki võis alusmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil sõltumatutele klientidele toimunud omamaisest müügist oli kasumlik iga asjaomasesse kolmandasse riiki eksporditud tooteliigi puhul. |
| --- | --- |

(17)

Samuti uuriti, kas iga tooteliigi omamaist müüki võis alusmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil sõltumatutele klientidele toimunud omamaisest müügist oli kasumlik iga asjaomasesse kolmandasse riiki eksporditud tooteliigi puhul.

| (18) | Nende tooteliikide puhul, mille müügist riigi siseturul rohkem kui 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmiste kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte. |
| --- | --- |

(18)

Nende tooteliikide puhul, mille müügist riigi siseturul rohkem kui 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmiste kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.

| (19) | Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(19)

Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (20) | Kui taotluse esitaja poolt müüdud konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei saadud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, arvutati normaalväärtus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 3. |
| --- | --- |

(20)

Kui taotluse esitaja poolt müüdud konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei saadud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, arvutati normaalväärtus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 3.

| (21) | Normaalväärtuse arvutamisel vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 3 põhinevad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6 tegelikel andmetel taotluse esitaja samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta. |
| --- | --- |

(21)

Normaalväärtuse arvutamisel vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 3 põhinevad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumisummad vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6 tegelikel andmetel taotluse esitaja samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta.

| (22) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis taotluse esitaja, et tema omamaist müüki riigile kuuluvatele äriühingutele ei tuleks normaalväärtuse kindlaksmääramisel arvestada. Taotluse esitaja väitis, et riigile kuuluvatelt äriühingutelt küsitud hind oli süstemaatiliselt kõrgem kui teistelt omamaistelt klientidelt küsitud hind, olles tingitud maksmata jätmise või märkimisväärselt hilinenud maksete suuremast ohust, mis peegeldus ka äriühingu sisemises hinnapoliitikas. Väideti, et kõrgemad hinnad ei olnud seega seotud asjaomase toote omadustega. Lisaks väitis taotluse esitaja, et juhul, kui normaalväärtus arvutati kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 3, tuleks kasutada ainult müügi-, üld- ja halduskulusid, mis tekkisid sõltumatutele turustajatele toimunud omamaise müügi korral, et tagada võrreldavus eksportmüügiga, mis toimus ainult sama liiki klientidele. |
| --- | --- |

(22)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis taotluse esitaja, et tema omamaist müüki riigile kuuluvatele äriühingutele ei tuleks normaalväärtuse kindlaksmääramisel arvestada. Taotluse esitaja väitis, et riigile kuuluvatelt äriühingutelt küsitud hind oli süstemaatiliselt kõrgem kui teistelt omamaistelt klientidelt küsitud hind, olles tingitud maksmata jätmise või märkimisväärselt hilinenud maksete suuremast ohust, mis peegeldus ka äriühingu sisemises hinnapoliitikas. Väideti, et kõrgemad hinnad ei olnud seega seotud asjaomase toote omadustega. Lisaks väitis taotluse esitaja, et juhul, kui normaalväärtus arvutati kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 3, tuleks kasutada ainult müügi-, üld- ja halduskulusid, mis tekkisid sõltumatutele turustajatele toimunud omamaise müügi korral, et tagada võrreldavus eksportmüügiga, mis toimus ainult sama liiki klientidele.

| (23) | Seoses taotluse esitaja taotlusega arvata riigile kuuluvatele äriühingutele toimuv omamaine müük välja normaalväärtuse kindlaksmääramisest, kinnitasid uurimise ajal kogutud tõendid, et müügihinnad riigile kuuluvatele äriühingutele olid tooteliigiti keskmiselt märgatavalt kõrgemad kui hinnad, mida pidid tasuma teist liiki kliendid siseturul. Püsiv hinnaerinevus tulenes mitme sellise teguri koosmõjust, mis mõjutasid ainult seda liiki kliente siseturul: i) taotluse esitaja väide, et müük riigile kuuluvatele äriühingutele on seotud maksmata jätmise või märkimisväärselt hilinenud maksete suurema ohuga; ii) asjaolu, et seda põhimõtet kohaldatakse tulemuslikult, võimaldades riigile kuuluvatele äriühingutele palju pikemaid krediidiperioode (kaasa arvatud võimalus makse tasumine lepingu kohaselt edasi lükata); iii) tõendid varasemate hilinenud maksete kohta; iv) asjaolu, et Ukraina õiguse kohaselt ei pea riigile kuuluvad äriühingud pankroti korral täitma võlausaldajate nõudeid; v) asjaolu, et müük riigile kuuluvatele äriühingutele toimub keerulise hankemenetluse teel, mille lepingutingimuste üle ei toimu läbirääkimisi ja mille korral kasutatakse eelnevalt koostatud tüüplepingut, ning vi) riigile kuuluvatel äriühingutel on seadusega keelatud teha kaupade ostu korral ettemakseid. Nende konkreetsete asjaolude põhjal nõustuti taotluse esitaja väitega. |
| --- | --- |

(23)

Seoses taotluse esitaja taotlusega arvata riigile kuuluvatele äriühingutele toimuv omamaine müük välja normaalväärtuse kindlaksmääramisest, kinnitasid uurimise ajal kogutud tõendid, et müügihinnad riigile kuuluvatele äriühingutele olid tooteliigiti keskmiselt märgatavalt kõrgemad kui hinnad, mida pidid tasuma teist liiki kliendid siseturul. Püsiv hinnaerinevus tulenes mitme sellise teguri koosmõjust, mis mõjutasid ainult seda liiki kliente siseturul: i) taotluse esitaja väide, et müük riigile kuuluvatele äriühingutele on seotud maksmata jätmise või märkimisväärselt hilinenud maksete suurema ohuga; ii) asjaolu, et seda põhimõtet kohaldatakse tulemuslikult, võimaldades riigile kuuluvatele äriühingutele palju pikemaid krediidiperioode (kaasa arvatud võimalus makse tasumine lepingu kohaselt edasi lükata); iii) tõendid varasemate hilinenud maksete kohta; iv) asjaolu, et Ukraina õiguse kohaselt ei pea riigile kuuluvad äriühingud pankroti korral täitma võlausaldajate nõudeid; v) asjaolu, et müük riigile kuuluvatele äriühingutele toimub keerulise hankemenetluse teel, mille lepingutingimuste üle ei toimu läbirääkimisi ja mille korral kasutatakse eelnevalt koostatud tüüplepingut, ning vi) riigile kuuluvatel äriühingutel on seadusega keelatud teha kaupade ostu korral ettemakseid. Nende konkreetsete asjaolude põhjal nõustuti taotluse esitaja väitega.

| (24) | Seoses väitega kasutada normaalväärtuse arvutamisel ainult müügi-, üld- ja halduskulusid, mis tekkisid sõltumatutele turustajatele toimunud müügi korral, on alusmääruse artikli 2 lõikes 6 sätestatud, et müügi-, üld- ja halduskulud peaksid põhinema tegelikel andmetel, mis taotluse esitaja esitab samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta. Selle artikli kohaselt kasutati taotluse esitaja andmeid kogu müügi kohta (välja arvatud müük riigile kuuluvatele äriühingutele) siseturul. Kuna siseturul kohandati müügihindu lõppkasutajatele vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunktile i (nagu selgitatud põhjendustes 30 ja 31), olid need võrreldaval tasemel omamaise müügi hindadega sõltumatutele turustajatele. See väide lükati seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(24)

Seoses väitega kasutada normaalväärtuse arvutamisel ainult müügi-, üld- ja halduskulusid, mis tekkisid sõltumatutele turustajatele toimunud müügi korral, on alusmääruse artikli 2 lõikes 6 sätestatud, et müügi-, üld- ja halduskulud peaksid põhinema tegelikel andmetel, mis taotluse esitaja esitab samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta. Selle artikli kohaselt kasutati taotluse esitaja andmeid kogu müügi kohta (välja arvatud müük riigile kuuluvatele äriühingutele) siseturul. Kuna siseturul kohandati müügihindu lõppkasutajatele vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunktile i (nagu selgitatud põhjendustes 30 ja 31), olid need võrreldaval tasemel omamaise müügi hindadega sõltumatutele turustajatele. See väide lükati seetõttu tagasi.

| (25) | Taotluse esitaja väitis samuti, et normaalväärtuse arvutamisel vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 3 tuleks kasutada mõistlikku kasumimarginaali 5 %. Osutati varasemale raud- ja terastrosse käsitlenud uurimisele, kus niisugust kasumimarginaali peeti mõistlikuks. Lisaks väitis taotluse esitaja, et kasumi määr ei tohiks ületada sellise kasumi määra, mis saadakse müügist sõltumatutele turustajatele, sest see müügimaht on võrreldav ekspordimahuga. Alusmääruse artikli 2 lõikes 6 on siiski sätestatud, et müügi-, üld- ja halduskulud ja kasumisummad peaksid põhinema tegelikel andmetel, mis taotluse esitaja esitab samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta. Kuna need andmed olid kättesaadavad, kasutati neid kooskõlas kõnealuse artikliga. Seetõttu ei võetud seda väidet arvesse. |
| --- | --- |

(25)

Taotluse esitaja väitis samuti, et normaalväärtuse arvutamisel vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 3 tuleks kasutada mõistlikku kasumimarginaali 5 %. Osutati varasemale raud- ja terastrosse käsitlenud uurimisele, kus niisugust kasumimarginaali peeti mõistlikuks. Lisaks väitis taotluse esitaja, et kasumi määr ei tohiks ületada sellise kasumi määra, mis saadakse müügist sõltumatutele turustajatele, sest see müügimaht on võrreldav ekspordimahuga. Alusmääruse artikli 2 lõikes 6 on siiski sätestatud, et müügi-, üld- ja halduskulud ja kasumisummad peaksid põhinema tegelikel andmetel, mis taotluse esitaja esitab samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta. Kuna need andmed olid kättesaadavad, kasutati neid kooskõlas kõnealuse artikliga. Seetõttu ei võetud seda väidet arvesse.

2.1.2.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (26) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tehti liiduga ainult kaks müügitehingut. Neid ei peetud tüüpiliseks, sest nende maht oli piiratud, need sõlmiti ühe ja sama kliendiga ja tegemist oli eriliste tootespetsifikatsioonidega. Seetõttu määrati ekspordihind kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 9, mille kohaselt on võimalik arvutada ekspordihind mis tahes põhjendatud alusel. Käesoleval juhul kasutati ekspordihinna arvutamisel samasuguse toote kolmandatesse riikidesse suunatud müüki taotluse esitaja poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kolmandatesse riikidesse suunatud müüki iseloomustas märkimisväärne müügimaht ja suur klientide arv ning uurimise käigus ei ilmnenud hinnamoonutusi ega muid selliseid nähtusi kolmandate riikide turgudel, mis osutaksid sellele, et taotluse esitaja müügitegevus nendel turgudel ei saa olla aluseks ekspordihinna määramisel. |
| --- | --- |

(26)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tehti liiduga ainult kaks müügitehingut. Neid ei peetud tüüpiliseks, sest nende maht oli piiratud, need sõlmiti ühe ja sama kliendiga ja tegemist oli eriliste tootespetsifikatsioonidega. Seetõttu määrati ekspordihind kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 9, mille kohaselt on võimalik arvutada ekspordihind mis tahes põhjendatud alusel. Käesoleval juhul kasutati ekspordihinna arvutamisel samasuguse toote kolmandatesse riikidesse suunatud müüki taotluse esitaja poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kolmandatesse riikidesse suunatud müüki iseloomustas märkimisväärne müügimaht ja suur klientide arv ning uurimise käigus ei ilmnenud hinnamoonutusi ega muid selliseid nähtusi kolmandate riikide turgudel, mis osutaksid sellele, et taotluse esitaja müügitegevus nendel turgudel ei saa olla aluseks ekspordihinna määramisel.

2.1.3.   Võrdlus

Võrdlus

| (27) | Keskmist normaalväärtust ja keskmist ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse veo- ja laenukulude erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(27)

Keskmist normaalväärtust ja keskmist ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse veo- ja laenukulude erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10.

| (28) | Taotluse esitaja taotles samuti kauplemistasandi erinevusest tulenevat normaalväärtuse kohandust, juhtides tähelepanu sellele, et tema müük riigi siseturul nii jaemüüjatele kui ka lõppkasutajatele piirkondlike müügikeskuste vahendusel ei olnud võrreldav müügiga sõltumatutele turustajatele. Lisaks sellele väitis taotluse esitaja, et kogu eksportmüük toimus sõltumatutele turustajatele ja seetõttu sai seda võrrelda ainult sõltumatutele turustajatele toimunud omamaise müügiga. Kaalutud keskmise hinna erinevus siseturul toimunud müügi kahe tasandi vahel oli väidetavalt aluseks, kui arvutati alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunktile i vastav kohandus. |
| --- | --- |

(28)

Taotluse esitaja taotles samuti kauplemistasandi erinevusest tulenevat normaalväärtuse kohandust, juhtides tähelepanu sellele, et tema müük riigi siseturul nii jaemüüjatele kui ka lõppkasutajatele piirkondlike müügikeskuste vahendusel ei olnud võrreldav müügiga sõltumatutele turustajatele. Lisaks sellele väitis taotluse esitaja, et kogu eksportmüük toimus sõltumatutele turustajatele ja seetõttu sai seda võrrelda ainult sõltumatutele turustajatele toimunud omamaise müügiga. Kaalutud keskmise hinna erinevus siseturul toimunud müügi kahe tasandi vahel oli väidetavalt aluseks, kui arvutati alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunktile i vastav kohandus.

| (29) | Pärast lõplikku avalikustamist nõudis taotluse esitaja endiselt kohandust kauplemistasandi erinevuste arvestamiseks. Lisaks väitis ta, et kohandus kauplemistasandi erinevuste arvestamiseks tuleks määrata igas kvartalis, et tasakaalustada mõju, mis tuleneb Ukraina vääringu devalveerimisest välisvääringute suhtes ja mis mõjutab toorainehindu, ning kõrgest inflatsioonist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(29)

Pärast lõplikku avalikustamist nõudis taotluse esitaja endiselt kohandust kauplemistasandi erinevuste arvestamiseks. Lisaks väitis ta, et kohandus kauplemistasandi erinevuste arvestamiseks tuleks määrata igas kvartalis, et tasakaalustada mõju, mis tuleneb Ukraina vääringu devalveerimisest välisvääringute suhtes ja mis mõjutab toorainehindu, ning kõrgest inflatsioonist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (30) | Uurimise käigus selgus, et müük jaemüüjatele (piirkondlike müügikeskuste vahendusel) toimus tõepoolest eri kauplemistasandil kui eksportmüük ja see erinevus kajastus müügihindades. Piirkondlike müügikeskuste vahendusel toimunud omamaise müügi hinnad lõppkasutajatele olid märgatavalt kõrgemad ja kogused olid märgatavalt väiksemad kui sõltumatutele turustajatele müüdud kogused. Lisaks sellele said lõppkasutajad kasu piirkondlike müügikeskuste pakutud lisateenustest. Seetõttu tehti kohandus kauplemistasandi erinevuste arvestamiseks alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunkti i tähenduses. |
| --- | --- |

(30)

Uurimise käigus selgus, et müük jaemüüjatele (piirkondlike müügikeskuste vahendusel) toimus tõepoolest eri kauplemistasandil kui eksportmüük ja see erinevus kajastus müügihindades. Piirkondlike müügikeskuste vahendusel toimunud omamaise müügi hinnad lõppkasutajatele olid märgatavalt kõrgemad ja kogused olid märgatavalt väiksemad kui sõltumatutele turustajatele müüdud kogused. Lisaks sellele said lõppkasutajad kasu piirkondlike müügikeskuste pakutud lisateenustest. Seetõttu tehti kohandus kauplemistasandi erinevuste arvestamiseks alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunkti i tähenduses.

| (31) | Taotluse esitaja võttis kohanduse arvutamisel aluseks keskmise hinna erinevuse kahe kauplemistasandi vahel, lähtudes sõltumatutele turustajatele müüdud kogustest. Sõltumatutele turustajatele müüdud kogused ei tohiks siiski mõjutada kohanduse suurust. Seetõttu arvutas komisjon kohanduse tonni ja tooteliigi kaalutud keskmise hinna erinevuse alusel ainult lõppkasutajatele toimuva müügi korral. |
| --- | --- |

(31)

Taotluse esitaja võttis kohanduse arvutamisel aluseks keskmise hinna erinevuse kahe kauplemistasandi vahel, lähtudes sõltumatutele turustajatele müüdud kogustest. Sõltumatutele turustajatele müüdud kogused ei tohiks siiski mõjutada kohanduse suurust. Seetõttu arvutas komisjon kohanduse tonni ja tooteliigi kaalutud keskmise hinna erinevuse alusel ainult lõppkasutajatele toimuva müügi korral.

| (32) | Lisaks ei arvutatud kohandust igas kvartalis, nagu oli taotluse esitaja ettepanek, sest otsustati, et see ei tasakaalustaks põhjenduses 29 mainitud moonutuste mõju. |
| --- | --- |

(32)

Lisaks ei arvutatud kohandust igas kvartalis, nagu oli taotluse esitaja ettepanek, sest otsustati, et see ei tasakaalustaks põhjenduses 29 mainitud moonutuste mõju.

2.1.4.   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (33) | Alusmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust tooteliikide kaupa vastava samasuguse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga kolmandatesse riikidesse. Võrdlus näitas dumpingu olemasolu. |
| --- | --- |

(33)

Alusmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust tooteliikide kaupa vastava samasuguse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga kolmandatesse riikidesse. Võrdlus näitas dumpingu olemasolu.

| (34) | Taotluse esitaja dumpingumarginaal, väljendatud protsendina vabast netohinnast liidu piiril, oli 10,5 %. |
| --- | --- |

(34)

Taotluse esitaja dumpingumarginaal, väljendatud protsendina vabast netohinnast liidu piiril, oli 10,5 %.

2.2.   Muutunud asjaolude püsivus

Muutunud asjaolude püsivus

| (35) | Komisjon analüüsis vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3, kas dumpinguga seotud muutunud asjaolusid saab põhjendatult pidada püsivaks. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon analüüsis vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3, kas dumpinguga seotud muutunud asjaolusid saab põhjendatult pidada püsivaks.

| (36) | Praegu kohaldatav dumpinguvastane tollimaks kehtestati esialgse uurimise ajal. Kõnealuse uurimisperioodi ajal peeti Ukrainat üleminekumajanduseks ja seetõttu määrati normaalväärtus alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt. Sellest tulenevalt määrati normaalväärtus hindade alusel, mida maksti turumajandusliku võrdlusriigi turul, st Poolas. |
| --- | --- |

(36)

Praegu kohaldatav dumpinguvastane tollimaks kehtestati esialgse uurimise ajal. Kõnealuse uurimisperioodi ajal peeti Ukrainat üleminekumajanduseks ja seetõttu määrati normaalväärtus alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt. Sellest tulenevalt määrati normaalväärtus hindade alusel, mida maksti turumajandusliku võrdlusriigi turul, st Poolas.

| (37) | 2005. aastal anti Ukrainale turumajandusliku riigi staatus ja seetõttu ei kohaldata tema suhtes enam alusmääruse artikli 2 lõiget 7. Seetõttu põhines taotluse esitaja dumpingumarginaal läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tema enda kontrollitud andmetel. |
| --- | --- |

(37)

2005. aastal anti Ukrainale turumajandusliku riigi staatus ja seetõttu ei kohaldata tema suhtes enam alusmääruse artikli 2 lõiget 7. Seetõttu põhines taotluse esitaja dumpingumarginaal läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tema enda kontrollitud andmetel.

| (38) | Uurimise ajal kogutud ja kontrollitud tõendid kinnitasid selliseid muudatusi tema praeguses äriühingu struktuuris, mis põhinesid kahe varem sõltumatu eksportiva tootja ning müügi ja turustamisega tegeleva kolmanda üksuse ühinemisel. Ühinemine toimus 2010. aastal. Muutust peetakse püsivaks, sest taotluse esitajale anti tegelikult üle varem eraldi üksuste poolt täidetud kohustused. Ei leitud ühtegi viidet võimalikele muudatustele tulevikus. |
| --- | --- |

(38)

Uurimise ajal kogutud ja kontrollitud tõendid kinnitasid selliseid muudatusi tema praeguses äriühingu struktuuris, mis põhinesid kahe varem sõltumatu eksportiva tootja ning müügi ja turustamisega tegeleva kolmanda üksuse ühinemisel. Ühinemine toimus 2010. aastal. Muutust peetakse püsivaks, sest taotluse esitajale anti tegelikult üle varem eraldi üksuste poolt täidetud kohustused. Ei leitud ühtegi viidet võimalikele muudatustele tulevikus.

| (39) | Eespool esitatut arvesse võttes leiti, et olukord, mille tõttu algatati käesolev uurimine, ei muutu lähemas tulevikus sellisel viisil, mis võiks mõjutada käesoleva uurimise järeldusi. Seega tehti järeldus, et muutused on püsivad ja et meetmete jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole enam õigustatud. |
| --- | --- |

(39)

Eespool esitatut arvesse võttes leiti, et olukord, mille tõttu algatati käesolev uurimine, ei muutu lähemas tulevikus sellisel viisil, mis võiks mõjutada käesoleva uurimise järeldusi. Seega tehti järeldus, et muutused on püsivad ja et meetmete jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole enam õigustatud.

| (40) | Pärast lõplikku avalikustamist väitis Euroopa Liidu Terastrossitööstuse (EWRIS) koostöökomitee, et sõjalised operatsioonid selles Ukraina piirkonnas, kus asub taotluse esitaja üks kahest tootmiskohast, ei võimalda järeldada, et põhjenduses 38 osutatud muudatus on püsiv. Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et järeldus dumpinguga seotud muutunud asjaolude püsivuse kohta põhines põhjendustes 37 ja 38 osutatud kahel väitel, millest EWRIS vaidlustab ainult ühe. Uurimise käigus selgus, et taotluse esitaja tootmiskohta Donetski piirkonnas ei ole kasutatud alates 2014. aasta suvest ja seega vähenes taotluse esitaja tootmisvõimsus. See julgeolekukaalutlustel taotluse esitaja poolt tehtud otsus ei ole vastuolus asjaoluga, et kahe raud- ja terastrosside tootja ühinemine toimus 2010. aastal ja et tegemist on nende kahe äriühingu tegevuse püsiva struktuurimuudatusega. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(40)

Pärast lõplikku avalikustamist väitis Euroopa Liidu Terastrossitööstuse (EWRIS) koostöökomitee, et sõjalised operatsioonid selles Ukraina piirkonnas, kus asub taotluse esitaja üks kahest tootmiskohast, ei võimalda järeldada, et põhjenduses 38 osutatud muudatus on püsiv. Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et järeldus dumpinguga seotud muutunud asjaolude püsivuse kohta põhines põhjendustes 37 ja 38 osutatud kahel väitel, millest EWRIS vaidlustab ainult ühe. Uurimise käigus selgus, et taotluse esitaja tootmiskohta Donetski piirkonnas ei ole kasutatud alates 2014. aasta suvest ja seega vähenes taotluse esitaja tootmisvõimsus. See julgeolekukaalutlustel taotluse esitaja poolt tehtud otsus ei ole vastuolus asjaoluga, et kahe raud- ja terastrosside tootja ühinemine toimus 2010. aastal ja et tegemist on nende kahe äriühingu tegevuse püsiva struktuurimuudatusega. Seetõttu lükati väide tagasi.

3.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (41) | Läbivaatamisega seotud uurimise tulemusi arvesse võttes peetakse vajalikuks muuta dumpinguvastast tollimaksu, mida kohaldatakse asjaomaste toodete impordi suhtes Ukrainast, kehtestades äriühingule PJSC „PA”„Stalkanat-Silur” tollimaksu, mille määr on 10,5 %. |
| --- | --- |

(41)

Läbivaatamisega seotud uurimise tulemusi arvesse võttes peetakse vajalikuks muuta dumpinguvastast tollimaksu, mida kohaldatakse asjaomaste toodete impordi suhtes Ukrainast, kehtestades äriühingule PJSC „PA”„Stalkanat-Silur” tollimaksu, mille määr on 10,5 %.

| (42) | See järeldus ei mõjuta kogu riigis kehtivaid meetmeid. |
| --- | --- |

(42)

See järeldus ei mõjuta kogu riigis kehtivaid meetmeid.

4.   AVALIKUSTAMINE

AVALIKUSTAMINE

| (43) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel tehti eespool nimetatud järeldused, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Nende märkusi on arvesse võetud, kui see on vajalik. Kuna nende märkuste tõttu tegi komisjon oma järeldustes dumpingumarginaali kohta olulisi muudatusi, toimus 8. detsembril 2015 huvitatud isikutele teine avalikustamine. Pärast teist avalikustamist esitatud märkusi on arvesse võetud, kui see oli vajalik. |
| --- | --- |

(43)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel tehti eespool nimetatud järeldused, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Nende märkusi on arvesse võetud, kui see on vajalik. Kuna nende märkuste tõttu tegi komisjon oma järeldustes dumpingumarginaali kohta olulisi muudatusi, toimus 8. detsembril 2015 huvitatud isikutele teine avalikustamine. Pärast teist avalikustamist esitatud märkusi on arvesse võetud, kui see oli vajalik.

| (44) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(44)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 102/2012 artikli 1 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja Ukrainast pärit toodete CIF-netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| PJSC „PA”„Stalkanat-Silur” | 10,5 | C052 |
| Kõik teised äriühingud | 51,8 | C999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks (%)

TARICi lisakood

PJSC „PA”„Stalkanat-Silur”

10,5

C052

Kõik teised äriühingud

51,8

C999

Eespool esitatud tabelis osutatud äriühingule kohaldatakse individuaalset tollimaksumäära tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse nõuetele vastav kehtiv faktuurarve, millel peab olema arve väljastanud üksuse ametniku kuupäevastatud ja allkirjastatud deklaratsioon, millele on märgitud ametniku nimi ja ametikoht ning mis on sõnastatud järgmiselt: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et (kogus) terastrosse ja -kaableid, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Ukrainas. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.” Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1796/1999, 12. august 1999, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist, Ungarist, Indiast, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse Korea Vabariigist pärit importi käsitlev dumpinguvastane menetlus (EÜT L 217, 17.8.1999, lk 1).

2

(3)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 102/2012, 27. jaanuar 2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Marokost, Moldovast ja Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse nimetatud riikidest pärit impordina või mitte, ning lõpetatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamine Lõuna-Aafrikast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes (ELT L 36, 9.2.2012, lk 1).

3

(4)  Teade Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 410, 18.11.2014, lk 15).

4

---

| 27.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/28

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/91,

26. jaanuar 2016,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2368/2002 Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2368/2002 Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses, (1) eriti selle artiklit 19,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2368/2002 artiklis 19 on sätestatud, et komisjon peab III lisas esitatud ühenduse asutuste nimekirja. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2368/2002 artiklis 19 on sätestatud, et komisjon peab III lisas esitatud ühenduse asutuste nimekirja.

| (2) | Bulgaaria saatis komisjonile kirja, milles teatas kavatsusest lõpetada liidu asutuse tegevus Bulgaarias vastavalt määrusele (EÜ) nr 2368/2002. |
| --- | --- |

(2)

Bulgaaria saatis komisjonile kirja, milles teatas kavatsusest lõpetada liidu asutuse tegevus Bulgaarias vastavalt määrusele (EÜ) nr 2368/2002.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 2368/2002 III lisa tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 2368/2002 III lisa tuleks vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2368/2002 artiklis 22 osutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2368/2002 artiklis 22 osutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2368/2002 III lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2016

Komisjoni nimel

asepresident

Francesca MOGHERINI

---

(1)  
  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 28.

1

---

LISAD

„III LISA

Liikmesriikide pädevate asutuste ja nende ülesannete nimekiri, millele viidatakse artiklites 2 ja 19

BELGIA

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie, |
| --- |
| PME, Classes moyennes et Énergie, Service Licence, |
| Italiëlei 124, bus 71 |
| B-2000 Antwerpen |
| Tel +32 32069470 |
| Faks +32 32069490 |
| E-post: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie,

PME, Classes moyennes et Énergie, Service Licence,

Italiëlei 124, bus 71

B-2000 Antwerpen

Tel +32 32069470

Faks +32 32069490

E-post: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be

Määrusega (EÜ) nr 2368/2002 nõutavat töötlemata teemantide impordi- ja ekspordikontrolli ja tollikäitlust teostab Belgias ainult järgmine asutus:

| The Diamond Office |
| --- |
| Hovenierstraat 22 |
| B-2018 Antwerpen. |

The Diamond Office

Hovenierstraat 22

B-2018 Antwerpen.

TŠEHHI VABARIIK

Määrusega (EÜ) nr 2368/2002 nõutavat töötlemata teemantide impordi- ja ekspordikontrolli ja tollikäitlust teostab Tšehhi Vabariigis ainult järgmine asutus:

| Generální ředitelství cel |
| --- |
| Budějovická 7 |
| 140 96 Praha 4 |
| Česká republik |
| Tel +420 261333841, +420 261333859, mobiil +420 737213793 |
| Faks +420 261333870 |
| E-post: diamond@cs.mfcr.cz |

Generální ředitelství cel

Budějovická 7

140 96 Praha 4

Česká republik

Tel +420 261333841, +420 261333859, mobiil +420 737213793

Faks +420 261333870

E-post: diamond@cs.mfcr.cz

Alaline teenus määratud tolliasutuses – Praha Ruzyně

Tel +420 2220113788

või tel +420 2220119678

SAKSAMAA

Määrusega (EÜ) nr 2368/2002 nõutavat töötlemata teemantide impordi- ja ekspordikontrolli (sh ühenduse sertifikaatide väljastamine) teostab Saksamaal ainult järgmine asutus:

| Hauptzollamt Koblenz |
| --- |
| Zollamt Idar-Oberstein |
| Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten |
| Hauptstraße 197 |
| D-55743 Idar-Oberstein |
| Tel +49 67815627–0 |
| Faks +49 67815627–19 |
| E-post: poststelle@zabir.bfinv.de |

Hauptzollamt Koblenz

Zollamt Idar-Oberstein

Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten

Hauptstraße 197

D-55743 Idar-Oberstein

Tel +49 67815627–0

Faks +49 67815627–19

E-post: poststelle@zabir.bfinv.de

Käesoleva määruse artikli 5 lõike 3, artiklite 6, 9, 10, artikli 14 lõike 3 ning artiklite 15 ja 17 kohaldamisel, eelkõige seoses komisjonile aruandmise kohustusega, tegutseb pädeva Saksamaa asutusena järgmine asutus:

| Bundesfinanzdirektion Südost |
| --- |
| Krelingstraβe 50 |
| D-90408 Nürnberg |
| Tel +49 9113763754 |
| Faks +49 9113762273 |
| E-post: diamond.cert@bfdso.bfinv.de |

Bundesfinanzdirektion Südost

Krelingstraβe 50

D-90408 Nürnberg

Tel +49 9113763754

Faks +49 9113762273

E-post: diamond.cert@bfdso.bfinv.de

PORTUGAL

| Autoridade Tributária e Aduaneira |
| --- |
| Direção de Serviços de Regulação Aduaneira |
| R. da Alfândega, 5 |
| 1149-006 Lisboa |
| Tel +351 218813888/9 |
| Faks +351 218813941 |
| E-post: dsra@at.gov.pt |

Autoridade Tributária e Aduaneira

Direção de Serviços de Regulação Aduaneira

R. da Alfândega, 5

1149-006 Lisboa

Tel +351 218813888/9

Faks +351 218813941

E-post: dsra@at.gov.pt

Määrusega (EÜ) nr 2368/2002 nõutavat töötlemata teemantide impordi- ja ekspordikontrolli ja tollikäitlust teostab Portugalis ainult järgmine asutus:

| Alfândega do Aeroporto de Lisboa |
| --- |
| Aeroporto de Lisboa, |
| Terminal de Carga, Edifício 134 |
| 1750-364 Lisboa |
| Tel +351 210030080 |
| Faks +351 210037777 |
| E-post: aalisboa-kimberley@at.gov.pt |

Alfândega do Aeroporto de Lisboa

Aeroporto de Lisboa,

Terminal de Carga, Edifício 134

1750-364 Lisboa

Tel +351 210030080

Faks +351 210037777

E-post: aalisboa-kimberley@at.gov.pt

RUMEENIA

| Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor |
| --- |
| (Riiklik Tarbijakaitse Amet) |
| 1 Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România |
| (72 Aviatorilor Bvd., sektor 1, Bukarest, Rumeenia) |
| Cod postal (postiindeks) 011865 |
| Tel +40 213184635/3129890/3121275 |
| Faks +40 213184635/31434 62 |
| www.anpc.ro |

Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor

(Riiklik Tarbijakaitse Amet)

1 Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România

(72 Aviatorilor Bvd., sektor 1, Bukarest, Rumeenia)

Cod postal (postiindeks) 011865

Tel +40 213184635/3129890/3121275

Faks +40 213184635/31434 62

www.anpc.ro

ÜHENDKUNINGRIIK

| Government Diamond Office |
| --- |
| Conflict Department |
| Room WH1.214 |
| Foreign and Commonwealth Office |
| King Charles Street |
| London |
| SW1 A 2AH |
| Tel +44 20700869035797 |
| Faks +44 2070083905” |

Government Diamond Office

Conflict Department

Room WH1.214

Foreign and Commonwealth Office

King Charles Street

London

SW1 A 2AH

Tel +44 20700869035797

Faks +44 2070083905”

---

| 27.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/92,

26. jaanuar 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 80,0 |
| TN | 158,2 |
| TR | 99,6 |
| ZZ | 143,5 |
| 0707 00 05 | MA | 86,8 |
| TR | 156,8 |
| ZZ | 121,8 |
| 0709 93 10 | MA | 45,9 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 96,5 |
| 0805 10 20 | EG | 47,4 |
| MA | 62,6 |
| TN | 61,0 |
| TR | 64,3 |
| ZZ | 58,8 |
| 0805 20 10 | IL | 147,6 |
| MA | 77,4 |
| ZZ | 112,5 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 116,8 |
| JM | 154,6 |
| MA | 53,1 |
| TR | 104,1 |
| ZZ | 107,2 |
| 0805 50 10 | TR | 97,9 |
| ZZ | 97,9 |
| 0808 10 80 | CL | 87,5 |
| US | 122,2 |
| ZZ | 104,9 |
| 0808 30 90 | CN | 53,7 |
| TR | 82,0 |
| ZZ | 67,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

236,2

MA

80,0

TN

158,2

TR

99,6

ZZ

143,5

0707 00 05

MA

86,8

TR

156,8

ZZ

121,8

0709 93 10

MA

45,9

TR

147,0

ZZ

96,5

0805 10 20

EG

47,4

MA

62,6

TN

61,0

TR

64,3

ZZ

58,8

0805 20 10

IL

147,6

MA

77,4

ZZ

112,5

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

116,8

JM

154,6

MA

53,1

TR

104,1

ZZ

107,2

0805 50 10

TR

97,9

ZZ

97,9

0808 10 80

CL

87,5

US

122,2

ZZ

104,9

0808 30 90

CN

53,7

TR

82,0

ZZ

67,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---