# Europeiska unionens C 13/15 j

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 13 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 59 årgången15 januari 2016 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 13

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

59 årgången15 januari 2016

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | EESK:s 510:a plenarsession den 16–17 september 2015 |
| 2016/C 013/01 | Resolution från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om den pågående flyktingkrisen | 1 |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | EESK:s 510:a plenarsession den 16–17 september 2015 |
| 2016/C 013/02 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Erfarenheter av småföretagsakter i Förenta staterna och EU: bästa praxis för innovativa åtgärder för små och medelstora företag (yttrande på eget initiativ) | 2 |
| 2016/C 013/03 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Familjeföretag i Europa som en källa till förnyad tillväxt och bättre arbetstillfällen (yttrande på eget initiativ) | 8 |
| 2016/C 013/04 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om E-hälsa – elektronisk information för en säker användning av läkemedel (yttrande på eget initiativ) | 14 |
| 2016/C 013/05 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Statligt stöd till företag: är det ändamålsenligt och effektivt? (yttrande på eget initiativ) | 19 |
| 2016/C 013/06 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ekonomin för det allmänna bästa: en hållbar ekonomisk modell som syftar till social sammanhållning (yttrande på eget initiativ) | 26 |
| 2016/C 013/07 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ett demokratiskt och socialt EMU genom gemenskapsmetoden (yttrande på eget initiativ) | 33 |
| 2016/C 013/08 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Principer för effektiva och tillförlitliga välfärdssystem (yttrande på eget initiativ) | 40 |
| 2016/C 013/09 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Validering av färdigheter och kvalifikationer som förvärvats genom icke-formellt och informellt lärande – praktiska synpunkter från det organiserade civila samhället (yttrande på eget initiativ) | 49 |
| 2016/C 013/10 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förbättring av resultaten i de nationella systemen för varvad utbildning (yttrande på eget initiativ) | 57 |
| 2016/C 013/11 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kampen mot korruption inom EU: Att möta företagens och det civila samhällets farhågor (yttrande på eget initiativ) | 63 |
| 2016/C 013/12 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Utsikter till en långsiktig, hållbar och smart utveckling inom den europeiska offshoreindustrin och dess förbindelser med EU:s maritima sektorer (yttrande på eget initiativ) | 73 |
| 2016/C 013/13 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om De kreativa och kulturella sektorerna – en europeisk tillgång i den globala konkurrensen (yttrande på eget initiativ) | 83 |
| 2016/C 013/14 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Programmen för landsbygdsutveckling – första hjälpen eller spirande återhämtning? (yttrande på eget initiativ) | 89 |
| 2016/C 013/15 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Betydelsen av handeln med jordbruksprodukter för jordbrukets och landsbygdsekonomins framtida utveckling i EU mot bakgrund av den globala livsmedelstryggheten (yttrande på eget initiativ) | 97 |
| 2016/C 013/16 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Social innovation, nätverkssamarbete och digital kommunikation (yttrande på eget initiativ) | 104 |
| 2016/C 013/17 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om social dumpning inom den europeiska civila luftfartsindustrin (yttrande på eget initiativ) | 110 |
| 2016/C 013/18 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Internetaktivism och det civila samhällets organisationer (yttrande på eget initiativ) | 116 |
| 2016/C 013/19 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Översyn av associeringsavtalet mellan EU och Mexiko (yttrande på eget initiativ) | 121 |
| 2016/C 013/20 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Jordbruk, landsbygd och hållbar utveckling i länderna inom det östliga partnerskapet (yttrande på eget initiativ) | 128 |
| 2016/C 013/21 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om För en ILO-konvention mot könsrelaterat våld på arbetsplatsen (yttrande på eget initiativ) | 138 |
| 2016/C 013/22 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Delegerade akter (tilläggsyttrande) | 145 |
| 2016/C 013/23 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att bygga upp ett finansiellt ekosystem för den sociala ekonomins företag (förberedande yttrande) | 152 |
| 2016/C 013/24 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Digitaliseringens effekter på tjänstesektorn och sysselsättningen i samband med industriell omvandling (förberedande yttrande) | 161 |
| 2016/C 013/25 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En integrerad europeisk luftfartspolitik (förberedande yttrande) | 169 |
| 2016/C 013/26 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Den inre marknaden för internationella godstransporter på väg: social dumpning och cabotage (förberedande yttrande) | 176 |
| 2016/C 013/27 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential och Möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen | 183 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

EESK:s 510:a plenarsession den 16–17 september 2015

2016/C 013/01

Resolution från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om den pågående flyktingkrisen

1

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

EESK:s 510:a plenarsession den 16–17 september 2015

2016/C 013/02

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Erfarenheter av småföretagsakter i Förenta staterna och EU: bästa praxis för innovativa åtgärder för små och medelstora företag (yttrande på eget initiativ)

2

2016/C 013/03

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Familjeföretag i Europa som en källa till förnyad tillväxt och bättre arbetstillfällen (yttrande på eget initiativ)

8

2016/C 013/04

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om E-hälsa – elektronisk information för en säker användning av läkemedel (yttrande på eget initiativ)

14

2016/C 013/05

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Statligt stöd till företag: är det ändamålsenligt och effektivt? (yttrande på eget initiativ)

19

2016/C 013/06

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ekonomin för det allmänna bästa: en hållbar ekonomisk modell som syftar till social sammanhållning (yttrande på eget initiativ)

26

2016/C 013/07

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ett demokratiskt och socialt EMU genom gemenskapsmetoden (yttrande på eget initiativ)

33

2016/C 013/08

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Principer för effektiva och tillförlitliga välfärdssystem (yttrande på eget initiativ)

40

2016/C 013/09

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Validering av färdigheter och kvalifikationer som förvärvats genom icke-formellt och informellt lärande – praktiska synpunkter från det organiserade civila samhället (yttrande på eget initiativ)

49

2016/C 013/10

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förbättring av resultaten i de nationella systemen för varvad utbildning (yttrande på eget initiativ)

57

2016/C 013/11

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kampen mot korruption inom EU: Att möta företagens och det civila samhällets farhågor (yttrande på eget initiativ)

63

2016/C 013/12

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Utsikter till en långsiktig, hållbar och smart utveckling inom den europeiska offshoreindustrin och dess förbindelser med EU:s maritima sektorer (yttrande på eget initiativ)

73

2016/C 013/13

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om De kreativa och kulturella sektorerna – en europeisk tillgång i den globala konkurrensen (yttrande på eget initiativ)

83

2016/C 013/14

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Programmen för landsbygdsutveckling – första hjälpen eller spirande återhämtning? (yttrande på eget initiativ)

89

2016/C 013/15

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Betydelsen av handeln med jordbruksprodukter för jordbrukets och landsbygdsekonomins framtida utveckling i EU mot bakgrund av den globala livsmedelstryggheten (yttrande på eget initiativ)

97

2016/C 013/16

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Social innovation, nätverkssamarbete och digital kommunikation (yttrande på eget initiativ)

104

2016/C 013/17

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om social dumpning inom den europeiska civila luftfartsindustrin (yttrande på eget initiativ)

110

2016/C 013/18

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Internetaktivism och det civila samhällets organisationer (yttrande på eget initiativ)

116

2016/C 013/19

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Översyn av associeringsavtalet mellan EU och Mexiko (yttrande på eget initiativ)

121

2016/C 013/20

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Jordbruk, landsbygd och hållbar utveckling i länderna inom det östliga partnerskapet (yttrande på eget initiativ)

128

2016/C 013/21

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om För en ILO-konvention mot könsrelaterat våld på arbetsplatsen (yttrande på eget initiativ)

138

2016/C 013/22

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Delegerade akter (tilläggsyttrande)

145

2016/C 013/23

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att bygga upp ett finansiellt ekosystem för den sociala ekonomins företag (förberedande yttrande)

152

2016/C 013/24

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Digitaliseringens effekter på tjänstesektorn och sysselsättningen i samband med industriell omvandling (förberedande yttrande)

161

2016/C 013/25

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En integrerad europeisk luftfartspolitik (förberedande yttrande)

169

2016/C 013/26

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Den inre marknaden för internationella godstransporter på väg: social dumpning och cabotage (förberedande yttrande)

176

2016/C 013/27

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential och Möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen

183

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN |
| | EESK:s 510:a plenarsession den 16–17 september 2015 |
| 2016/C 013/28 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda [COM(2015) 215 final] | 192 |
| 2016/C 013/29 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en unionsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken (omarbetning) [COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)] | 201 |
| 2016/C 013/30 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier (löpande program) [COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)] | 203 |

III   Förberedande akter

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

EESK:s 510:a plenarsession den 16–17 september 2015

2016/C 013/28

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda [COM(2015) 215 final]

[COM(2015) 215 final]

192

2016/C 013/29

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en unionsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken (omarbetning) [COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)]

[COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)]

201

2016/C 013/30

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier (löpande program) [COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)]

[COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)]

203

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

EESK:s 510:a plenarsession den 16–17 september 2015

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/1

---

Resolution från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om den pågående flyktingkrisen

(2016/C 013/01)

EESK efterlyser omedelbara, ansvarstagande och kollektiva europeiska insatser för att hantera den stora mängden anländande flyktingar

Den nuvarande situationen för asylsökande är oacceptabel och kräver en kraftfull strategi på EU-nivå i samarbete med medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och andra intressenter, i syfte att genast ta itu med de många olika problem som flyktingarna ställs inför.

Vår kommitté oroas starkt av den pågående humanitära krisen som drabbat så många flyktingar, där män, kvinnor och barn varje dag riskerar sina liv för att ta sig till EU. Omfattningen av den pågående flyktingkrisen saknar motstycke och ett antal medlemsstater påverkas av den i oproportionerligt stor utsträckning. I denna problematiska situation måste EU-medlemsstaterna visa solidaritet såväl gentemot de människor som flyr från krig, förföljelse, konflikter och fattigdom som gentemot varandra. Att trygga en säker inresa för flyktingarna och att ta hand om dem är något som alla medlemsstater bär ansvar för och något som följer av våra grundläggande europeiska värderingar.

EESK uttrycker sin solidaritet och beklagar djupt förlusten av liv och de svåra förhållanden som flyktingarna genomlider på sin väg mot säkerhet. Vi uppmanar det civila samhällets organisationer, särskilt de som är representerade i EESK, att göra allt de kan för att välkomna och integrera flyktingar. EESK lovordar engagemanget hos anställda inom lokala förvaltningar, icke-statliga organisationer och frivilligarbetare som är verksamma inom gräsrotsinitiativ över hela Europa för att bistå människor i nöd.

Nu måste EU agera som en verklig union och anta en gemensam asyllagstiftning, med en revidering av Dublinförordningen som första åtgärd. Det är dags att regeringar och politiker följer exemplet från medborgare, sammanslutningar och många kommuner, som mobiliserar betydligt kraftfullare och snabbare än våra regeringar och EU-institutionerna. EESK beklagar att rådet ännu inte har lyckats fatta nödvändiga beslut om denna brådskande humanitära kris. EESK uppmanar därför Europeiska rådet att hålla ett extra toppmöte före slutet av månaden i syfte att nå en överenskommelse om konkreta åtgärder och insatser, inbegripet ett rättvist kvotsystem.

Kommittén är mycket oroad över att Schengenavtalet och den fria rörligheten håller på att undergrävas, eftersom det är en av de grundläggande landvinningar som EU-medborgarna gynnas av.

Det är också mycket viktigt att omedelbart utveckla åtgärder för att ta itu med de underliggande orsakerna till den rådande flyktingströmmen. EU måste samarbeta med ursprungsländerna och transitländerna om dessa frågor och EESK välkomnar att kommissionen planerar att detta samarbete ska bygga på en människorättsbaserad strategi. Slutligen understryker EESK behovet av att inkludera det civila samhället i dialogen med tredjeländer.

---

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

EESK:s 510:a plenarsession den 16–17 september 2015

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/2

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Erfarenheter av småföretagsakter i Förenta staterna och EU: bästa praxis för innovativa åtgärder för små och medelstora företag

(yttrande på eget initiativ)

(2016/C 013/02)

| Föredragande: | Ullrich SCHRÖDER |
| --- | --- |

Föredragande:

Ullrich SCHRÖDER

Den 10 juli 2014 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om

Erfarenheter av småföretagsakter i Förenta staterna och EU: bästa praxis för innovativa åtgärder för små och medelstora företag (yttrande på eget initiativ).

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 14 juli 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16–17 september 2015 (sammanträdet den 16 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 207 röster för och sex nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

Det finns omkring 21 miljoner små och medelstora företag i EU som sysselsätter nästan 90 miljoner människor och genererar mer än 3 600 biljoner euro i mervärde. Uttryckt på ett annat sätt är 99 % av alla företag små och medelstora företag, som sysselsätter två av tre personer och genererar 58 % av mervärdet. Därför krävs det en kraftfull småföretagsakt.

EESK vill framföra följande rekommendationer avseende vissa viktiga rubriker när det gäller översynen av småföretagsakten i EU, baserade på erfarenheterna av det administrativa programmet för småföretag i Förenta staterna (som har samma förkortning men en helt annorlunda strategi).

1.1   
  Översynen av småföretagsakten är nödvändig

Europeiska kommissionen hade angett att den avsåg att offentliggöra en översyn under första halvåret 2015, men detta har nu skjutits upp. Eftersom det finns viktiga områden där förbättringar är möjliga (se nedan) förväntar sig de små och medelstora företagen en översyn efter hearingarna, och med hänsyn till de små och medelstora företagens centrala betydelse bör översynen offentliggöras så snart som möjligt.

1.2   
  Rättslig ställning och verkställande

Småföretagsakten måste uppgraderas och ges en mer bindande utformning, med en mer ambitiös strategi. Detta önskemål framfördes av EESK även 2008 och 2011, men kommissionen har inte omsatt det i praktiken.

Den bör omfatta fler rättsliga mekanismer där detta anses lämpligt, till exempel i fråga om upphandling, ”tänk småskaligt först”, konsekvensbedömningar och tester för små och medelstora företag. Detta bör tillämpas på både EU-nivå och medlemsstatsnivå, och kommer att inbegripa en mer central roll för Europaparlamentet och de nationella parlamenten. Principerna ”tänk småskaligt först” och ”bara en gång” måste ingå i EU-institutionernas interinstitutionella avtal om bättre lagstiftning.

1.3   
  Politisk ställning

I EU har småföretagsakten en svagare politisk ställning än i Förenta staterna. I syfte att stärka dess ställning i EU rekommenderar EESK följande:

| — | Ett särskilt årligt rådssammanträde (konkurrenskraft) om små och medelstora företag och småföretagsakten bör organiseras på EU-nivå, såsom EESK rekommenderade i sitt yttrande från 2011 (1). |
| --- | --- |

—

Ett särskilt årligt rådssammanträde (konkurrenskraft) om små och medelstora företag och småföretagsakten bör organiseras på EU-nivå, såsom EESK rekommenderade i sitt yttrande från 2011 (1).

| — | Rådets högnivågrupp för konkurrenskraft och tillväxt bör granska framstegen när det gäller nationella åtgärder för genomförande av småföretagsaktens prioriteringar och överväga ytterligare åtgärder på EU-nivå. Resultaten bör vidarebefordras till det årliga rådssammanträdet (konkurrenskraft) om små och medelstora företag och småföretagsakten. |
| --- | --- |

—

Rådets högnivågrupp för konkurrenskraft och tillväxt bör granska framstegen när det gäller nationella åtgärder för genomförande av småföretagsaktens prioriteringar och överväga ytterligare åtgärder på EU-nivå. Resultaten bör vidarebefordras till det årliga rådssammanträdet (konkurrenskraft) om små och medelstora företag och småföretagsakten.

| — | Nätverket av europeiska representanter för små och medelstora företag bör uppgraderas genom att läggas på en högre nivå: deltagarna bör vara generaldirektörer vid finansministerierna. Detta skulle säkerställa en starkare och bättre samordning mellan EU och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Nätverket av europeiska representanter för små och medelstora företag bör uppgraderas genom att läggas på en högre nivå: deltagarna bör vara generaldirektörer vid finansministerierna. Detta skulle säkerställa en starkare och bättre samordning mellan EU och medlemsstaterna.

1.4   
  Styrning och effektivitet

| 1.4.1 | Det bör upprättas en årlig EU-rapport om genomförandet av småföretagsakten, som också bör innehålla en uppgiftsbaserad rapport om kommissionens hantering av akten och de enskilda programmens funktion. |
| --- | --- |

1.4.1

Det bör upprättas en årlig EU-rapport om genomförandet av småföretagsakten, som också bör innehålla en uppgiftsbaserad rapport om kommissionens hantering av akten och de enskilda programmens funktion.

| 1.4.2 | Europeiska revisionsrätten bör uppmuntras att offentliggöra regelbundna rapporter om hur de berörda programmen och åtgärderna för små och medelstora företag fungerar, på samma sätt som det externa organet Government Accountability Office gör i Förenta staterna beträffande den amerikanska småföretagsakten. Ett oberoende kontor inom kommissionen bör ta hand om den inre styrningen i linje med ”Office of the Inspector General” i Förenta staternas ”Small Business Administration (SBA)” (förvaltning till hjälp för de amerikanska små och medelstora företagen). |
| --- | --- |

1.4.2

Europeiska revisionsrätten bör uppmuntras att offentliggöra regelbundna rapporter om hur de berörda programmen och åtgärderna för små och medelstora företag fungerar, på samma sätt som det externa organet Government Accountability Office gör i Förenta staterna beträffande den amerikanska småföretagsakten. Ett oberoende kontor inom kommissionen bör ta hand om den inre styrningen i linje med ”Office of the Inspector General” i Förenta staternas ”Small Business Administration (SBA)” (förvaltning till hjälp för de amerikanska små och medelstora företagen).

| 1.4.3 | Småföretagsakten kommer inte att bli framgångsrik om man inte inrättar ett partnerskapsbaserat styre (med ekonomiska och sociala partner och offentliga och privata intressenter). Den rådgivande gruppen för småföretagsakten (se 4.3.4), som skulle ha inrättats 2011 men som aldrig kom till stånd, måste komma igång med sitt arbete och höras i fasen före beslutsfattandet. |
| --- | --- |

1.4.3

Småföretagsakten kommer inte att bli framgångsrik om man inte inrättar ett partnerskapsbaserat styre (med ekonomiska och sociala partner och offentliga och privata intressenter). Den rådgivande gruppen för småföretagsakten (se 4.3.4), som skulle ha inrättats 2011 men som aldrig kom till stånd, måste komma igång med sitt arbete och höras i fasen före beslutsfattandet.

| 1.4.4 | Systemet med nationella och lokala genomförandeplaner för småföretagsakten (se 4.3.3) måste förbättras och kompletteras genom systematisk användning av resultattavlor. |
| --- | --- |

1.4.4

Systemet med nationella och lokala genomförandeplaner för småföretagsakten (se 4.3.3) måste förbättras och kompletteras genom systematisk användning av resultattavlor.

Användning av mål

Det rekommenderas att man i större utsträckning använder indikativa mål för att öka de små och medelstora företagens deltagande i offentlig upphandling, och bindande mål avseende forskning och utveckling (på både EU-nivå och nationell nivå). Om man använder en sådan målinriktad mekanism bör nivåerna höjas med tiden.

Årlig konferens för småföretagsintressenter

Det finns mycket kunskap och erfarenhet om politik och program för små och medelstora företag i både Förenta staterna och EU, men det anordnas inte några strukturella och regelbundna diskussioner med berörda aktörer. Det skulle vara värdefullt att hålla en årlig konferens om detta, växelvis i Förenta staterna och EU, med utgångspunkt i goda exempel. Berörda aktörer på båda sidor Atlanten skulle delta i konferensen: politiker och myndigheter, nätverket av nationella representanter för små och medelstora företag och småföretagsorganisationer. På grund av småföretagarorganisationernas begränsade budgetar måste de få ersättning för sina kostnader för deltagande. Varje år skulle man, vid sidan av de allmänna diskussionerna, kunna behandla ett särskilt tema: finans, innovation, handel (inklusive det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar), kvinnors företagande etc.

2.   Inledning och yttrandets mål

| 2.1 | Mål: Att jämföra de övergripande strategierna och insatserna för små och medelstora företag när det gäller de båda småföretagsstrategierna: Small Business Administration i Förenta staterna och EU:s småföretagsakt. |
| --- | --- |

2.1

Mål: Att jämföra de övergripande strategierna och insatserna för små och medelstora företag när det gäller de båda småföretagsstrategierna: Small Business Administration i Förenta staterna och EU:s småföretagsakt.

Den politiska miljön och företagsklimatet skiljer sig kraftigt åt mellan Förenta staterna och EU, och hos båda parter vidtas det en mängd åtgärder för små och medelstora företag på nationell och lokal nivå utöver småföretagsåtgärderna (2).

| 2.2 | I slutsatserna i detta yttrande (se kapitel 1) jämförs därför inte de särskilda programmen i de båda småföretagsstrategierna, utan fokus ligger i stället på möjliga förbättringar av den juridiska och politiska ställningen, förvaltningen och användningen av mål för EU:s småföretagsakt. |
| --- | --- |

2.2

I slutsatserna i detta yttrande (se kapitel 1) jämförs därför inte de särskilda programmen i de båda småföretagsstrategierna, utan fokus ligger i stället på möjliga förbättringar av den juridiska och politiska ställningen, förvaltningen och användningen av mål för EU:s småföretagsakt.

3.   Small Business Administration i Förenta staterna (SBA)

| 3.1 | Förenta staternas Small Business Administration är ett oberoende federalt organ som ger federalt stöd till småföretag. Myndigheten inrättades av president Dwight D. Eisenhower år 1953, efter antagandet av den amerikanska småföretagsakten. SBA har i uppdrag att ge vägledning, bistå och skydda små och medelstora företags intressen. Dess budget 2013 var ungefär 1 miljard USD (oräknat budgeten för icke företagsrelaterad verksamhet). Vissa åtgärder är rättsligt bindande. SBA har kontor i varje delstat i Förenta staterna och har 1 000 lokala center. President Barack Obama har inkluderat SBA:s generaldirektör i sitt kabinett. |
| --- | --- |

3.1

Förenta staternas Small Business Administration är ett oberoende federalt organ som ger federalt stöd till småföretag. Myndigheten inrättades av president Dwight D. Eisenhower år 1953, efter antagandet av den amerikanska småföretagsakten. SBA har i uppdrag att ge vägledning, bistå och skydda små och medelstora företags intressen. Dess budget 2013 var ungefär 1 miljard USD (oräknat budgeten för icke företagsrelaterad verksamhet). Vissa åtgärder är rättsligt bindande. SBA har kontor i varje delstat i Förenta staterna och har 1 000 lokala center. President Barack Obama har inkluderat SBA:s generaldirektör i sitt kabinett.

| 3.2 | SBA har en komplex definition av ett litet företag som ett företag som i grund och botten har en oberoende ägare och som drivs och organiseras i vinstsyfte. Beroende på bransch, produkt eller tjänst baseras storleksstandarden på antalet anställda eller på försäljningsvolymen. När det gäller antalet anställda varierar det högsta antalet från ungefär 100 till 1 500. |
| --- | --- |

3.2

SBA har en komplex definition av ett litet företag som ett företag som i grund och botten har en oberoende ägare och som drivs och organiseras i vinstsyfte. Beroende på bransch, produkt eller tjänst baseras storleksstandarden på antalet anställda eller på försäljningsvolymen. När det gäller antalet anställda varierar det högsta antalet från ungefär 100 till 1 500.

| 3.3 | Översikt över SBA:s verksamhet och program (3) |
| --- | --- |

3.3

Översikt över SBA:s verksamhet och program (3)

| 3.3.1 | Finansiering: lån och riskkapital |
| --- | --- |

3.3.1

Finansiering: lån och riskkapital

| 3.3.1.1 | SBA tillhandahåller garantier för små företag som inte kan få kredit på annat håll. I allmänhet utfärdas lånen av SBA:s partner (banker och andra finansiella institut) och garanteras av SBA. |
| --- | --- |

3.3.1.1

SBA tillhandahåller garantier för små företag som inte kan få kredit på annat håll. I allmänhet utfärdas lånen av SBA:s partner (banker och andra finansiella institut) och garanteras av SBA.

Mikrolånprogrammet är inriktat på nya och nystartade företag på eftersatta marknader. Expresslån ska behandlas inom 36 timmar. Programmet för katastroflån erbjuder lån till små företag som drabbats av allmänna katastrofer inom 45 dagar.

| 3.3.1.2 | Small Business Investment Company (SBIC) förstärker småföretagens tillgång till riskkapital. |
| --- | --- |

3.3.1.2

Small Business Investment Company (SBIC) förstärker småföretagens tillgång till riskkapital.

| 3.3.2 | Upphandlingsprogram för småföretag |
| --- | --- |

3.3.2

Upphandlingsprogram för småföretag

| 3.3.2.1 | Flera upphandlingsprogram ger småföretag (ägda av missgynnade personer eller i underutnyttjade områden) möjlighet att konkurrera enbart med liknande företag om viktiga federala kontrakt. |
| --- | --- |

3.3.2.1

Flera upphandlingsprogram ger småföretag (ägda av missgynnade personer eller i underutnyttjade områden) möjlighet att konkurrera enbart med liknande företag om viktiga federala kontrakt.

Årliga mål avseende det övergripande federala deltagandet fastställs för federala upphandlingskontrakt som tilldelas småföretag med differentierade underliggande mål för enskilda avdelningar och byråer. Det övergripande målet är nu minst 23 % av det totala värdet av de federala kontrakten med generalentreprenörer. I EU är det högre, 29 %, men detta omfattar även kontrakt med regionala och lokala myndigheter. Förenta staternas mål kan höjas i framtiden.

| 3.3.3 | FoU-program: strategi för att öka små och medelstora företags deltagande genom höjda mål |
| --- | --- |

3.3.3

FoU-program: strategi för att öka små och medelstora företags deltagande genom höjda mål

| 3.3.3.1 | Programmet för småföretags innovationsforskning (Small Business Innovation Research, SBIR) ökar små högteknologiska företags deltagande i federal FoU inom federala departement med en FoU-budget på minst 100 miljoner USD. En procentandel av deras FoU-budget måste användas för att involvera småföretag. Till en början var andelen 0,2 % 1983 och därefter har den höjts kontinuerligt, till 2,7 % 2013 (nytt mål på 3,2 % 2017). |
| --- | --- |

3.3.3.1

Programmet för småföretags innovationsforskning (Small Business Innovation Research, SBIR) ökar små högteknologiska företags deltagande i federal FoU inom federala departement med en FoU-budget på minst 100 miljoner USD. En procentandel av deras FoU-budget måste användas för att involvera småföretag. Till en början var andelen 0,2 % 1983 och därefter har den höjts kontinuerligt, till 2,7 % 2013 (nytt mål på 3,2 % 2017).

| 3.3.3.2 | Programmet för tekniköverföring för småföretag, (Small Business Technology Transfer, STTR) tillhandahåller finansiering för federal forskning som delas mellan ett småföretag och en icke vinstdrivande forskningsorganisation: 0,35 % 2013, vilket höjs till 0,45 % 2016. |
| --- | --- |

3.3.3.2

Programmet för tekniköverföring för småföretag, (Small Business Technology Transfer, STTR) tillhandahåller finansiering för federal forskning som delas mellan ett småföretag och en icke vinstdrivande forskningsorganisation: 0,35 % 2013, vilket höjs till 0,45 % 2016.

| 3.3.4 | Företagarutvecklingsprogram |
| --- | --- |

3.3.4

Företagarutvecklingsprogram

Dessa tillhandahåller utbildning till småföretag på 1 000 center. Score förenar 50 oberoende icke-vinstdrivande organisationer med 13 000 frivilliga.

| 3.3.5 | Office of International Trade |
| --- | --- |

3.3.5

Office of International Trade

Detta kontor tillhandahåller exportstöd och dess verksamhet omfattar expresslån (inom 36 timmar) och bidrag till deltagande i mässor utomlands, dokumentation och audiovisuellt material.

| 3.3.6 | Särskilda kontor |
| --- | --- |

3.3.6

Särskilda kontor

Office of the Inspector General: Detta kontor har i uppdrag att förbättra SBA:s förvaltning och effektivitet, bekämpa bedrägerier inom programmen samt granska befintliga lagar och lagförslag. Det är ett oberoende kontor inom SBA under ledning av generalinspektören.

Office of Advocacy: Detta kontor ska fungera som en oberoende röst för småföretag inom den federala administrationen. Kontorets uppgift är att främja politik som stöder småföretag genom att ingripa i federala myndigheternas tillsynsprocesser och utreda konsekvenserna av federala regleringar.

4.   Utvecklingen i EU – från stadgan för småföretag till småföretagsakten
   (4)

4.1   
  Europeiska stadgan för småföretag – 2000

EU:s ledare antog denna stadga 2000. Den var ett eget åtagande från medlemsstaterna om att förbättra företagsklimatet för småföretag i medlemsstaterna och på EU-nivå, men den var inte rättsligt bindande. Stadgan var särskilt avsedd för små företag med färre än 50 anställda.

4.2   
  EU:s småföretagsakt (SBA-EU) – 2008

| 4.2.1 | Kommissionen undersökte Förenta staternas småföretagsstrategi och offentliggjorde sitt meddelande ”Tänk småskaligt först – En ’Small Business Act’ för Europa” 2008 (5), med en bredare målgrupp (små och medelstora företag med färre än 250 anställda). |
| --- | --- |

4.2.1

Kommissionen undersökte Förenta staternas småföretagsstrategi och offentliggjorde sitt meddelande ”Tänk småskaligt först – En ’Small Business Act’ för Europa” 2008 (5), med en bredare målgrupp (små och medelstora företag med färre än 250 anställda).

Endast ett begränsat antal lagstiftningsförslag lades fram.

Huvuddelen av småföretagsakten rör en ny politisk ram som omfattar den befintliga företagspolitiken och utgår från stadgan för småföretag.

| 4.2.2 | Tio principer för utformningen och genomförandet av politiken för små och medelstora företag på EU-nivå och på nationell nivå infördes med avseende på: företagsklimat, företagande, ”tänk småskaligt först”, offentlig upphandling, kortare betalningsperioder, en bättre inre marknad, färdigheter och innovation. |
| --- | --- |

4.2.2

Tio principer för utformningen och genomförandet av politiken för små och medelstora företag på EU-nivå och på nationell nivå infördes med avseende på: företagsklimat, företagande, ”tänk småskaligt först”, offentlig upphandling, kortare betalningsperioder, en bättre inre marknad, färdigheter och innovation.

| 4.2.3 | År 2008 föreslog EESK (6) en mer ambitiös småföretagsakt, och hänvisar till Förenta staternas småföretagslag. |
| --- | --- |

4.2.3

År 2008 föreslog EESK (6) en mer ambitiös småföretagsakt, och hänvisar till Förenta staternas småföretagslag.

| 4.2.4 | Kommitténs viktigaste rekommendationer gällde bland annat följande:






  — | Inför ett rättsligt tvingande instrument för tillämpningen av principen om att tänka småskaligt först. |
| --- | --- | --- |

4.2.4

Kommitténs viktigaste rekommendationer gällde bland annat följande:

—

Inför ett rättsligt tvingande instrument för tillämpningen av principen om att tänka småskaligt först.

| — | Inrätta en förvaltningskommitté för småföretagsakten, med företrädare från medlemsstaterna och europeiska näringslivsorganisationer. |
| --- | --- |

—

Inrätta en förvaltningskommitté för småföretagsakten, med företrädare från medlemsstaterna och europeiska näringslivsorganisationer.

| — | Utse en nationell representant för små och medelstora företag i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Utse en nationell representant för små och medelstora företag i varje medlemsstat.

Tyvärr har kommissionen inte omsatt de första två rekommendationerna i praktiken.

4.3   
  Översyn av EU:s småföretagsakt (2011)

| 4.3.1 | År 2011 publicerade kommissionen sitt meddelande ”Översyn av småföretagsakten för Europa” (7). Kommissionen drog slutsatsen att det görs framsteg, men att mer behöver göras. |
| --- | --- |

4.3.1

År 2011 publicerade kommissionen sitt meddelande ”Översyn av småföretagsakten för Europa” (7). Kommissionen drog slutsatsen att det görs framsteg, men att mer behöver göras.

| 4.3.2 | När det gäller utvecklingen i medlemsstaterna är kommissionen mindre positiv på följande områden:






  — | Framstegen med att minska de administrativa bördorna och att införa nationella test för små och medelstora företag. |
| --- | --- | --- |

4.3.2

När det gäller utvecklingen i medlemsstaterna är kommissionen mindre positiv på följande områden:

—

Framstegen med att minska de administrativa bördorna och att införa nationella test för små och medelstora företag.

| — | Främjandet av en europeisk kodex för bästa praxis. |
| --- | --- |

—

Främjandet av en europeisk kodex för bästa praxis.

| — | Förenklingen av konkursförfaranden. |
| --- | --- |

—

Förenklingen av konkursförfaranden.

| 4.3.3 | I översynen av småföretagsakten föreslås åtgärder för att möta den ekonomiska krisen på följande områden: regler, finansiering, marknadstillträde, företagande, skapandet av arbetstillfällen och inkluderande tillväxt (inklusive kvinnors företagande och ett initiativ för socialt företagande). |
| --- | --- |

4.3.3

I översynen av småföretagsakten föreslås åtgärder för att möta den ekonomiska krisen på följande områden: regler, finansiering, marknadstillträde, företagande, skapandet av arbetstillfällen och inkluderande tillväxt (inklusive kvinnors företagande och ett initiativ för socialt företagande).

| 4.3.4 | Bland förslagen till strategiska förbättringar ingår starkare styrning:






  — | Kommissionen kommer att fortsätta att offentliggöra allmänna årsrapporter om de enskilda medlemsstaterna i enlighet med Europa 2020-strategin, bland annat om utvecklingen när det gäller småföretagsakten. |
| --- | --- | --- |

4.3.4

Bland förslagen till strategiska förbättringar ingår starkare styrning:

—

Kommissionen kommer att fortsätta att offentliggöra allmänna årsrapporter om de enskilda medlemsstaterna i enlighet med Europa 2020-strategin, bland annat om utvecklingen när det gäller småföretagsakten.

| — | Den rådgivande gruppen för småföretagsakten (se punkt 4.3.4) skulle ha inrättats 2011, men kom aldrig till stånd. Den måste komma igång med sitt arbete och höras i fasen före beslutsfattandet. |
| --- | --- |

—

Den rådgivande gruppen för småföretagsakten (se punkt 4.3.4) skulle ha inrättats 2011, men kom aldrig till stånd. Den måste komma igång med sitt arbete och höras i fasen före beslutsfattandet.

| — | Ett nätverk av representanter för små och medelstora företag (”SME Envoy Network”) har inrättats, med företrädare för kommissionen och nationella representanter för små och medelstora företag. Detta nätverk bör skapa en direkt förbindelse mellan kommissionen, nationella förvaltningar och nationella näringslivsorganisationer. |
| --- | --- |

—

Ett nätverk av representanter för små och medelstora företag (”SME Envoy Network”) har inrättats, med företrädare för kommissionen och nationella representanter för små och medelstora företag. Detta nätverk bör skapa en direkt förbindelse mellan kommissionen, nationella förvaltningar och nationella näringslivsorganisationer.

| — | Det bör upprättas nationella genomförandeplaner för småföretagsakten och dessa bör backas upp av en stark övervakningsmekanism och samordnas med näringslivsorganisationer. (EESK beklagar emellertid att detta inte genomförs så effektivt som möjligt.) |
| --- | --- |

—

Det bör upprättas nationella genomförandeplaner för småföretagsakten och dessa bör backas upp av en stark övervakningsmekanism och samordnas med näringslivsorganisationer. (EESK beklagar emellertid att detta inte genomförs så effektivt som möjligt.)

| 4.3.5 | År 2011 erinrade EESK (8) om att det har tagits större hänsyn till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

4.3.5

År 2011 erinrade EESK (8) om att det har tagits större hänsyn till små och medelstora företag.

Kommitténs viktigaste slutsatser gällde bland annat följande:

| — | Kommittén anser att småföretagsakten bör ha en mer bindande form. |
| --- | --- |

—

Kommittén anser att småföretagsakten bör ha en mer bindande form.

| — | Småföretagsakten kommer inte att bli framgångsrik om man inte inrättar ett partnerskapsbaserat styre (med ekonomiska och sociala partner och offentliga och privata intressenter). |
| --- | --- |

—

Småföretagsakten kommer inte att bli framgångsrik om man inte inrättar ett partnerskapsbaserat styre (med ekonomiska och sociala partner och offentliga och privata intressenter).

| — | Den avgörande roll som mellanledsorganisationer från den offentliga och privata sektorn spelar när det gäller att tillhandahålla skräddarsydda tjänster uppmärksammas inte tillräckligt mycket. |
| --- | --- |

—

Den avgörande roll som mellanledsorganisationer från den offentliga och privata sektorn spelar när det gäller att tillhandahålla skräddarsydda tjänster uppmärksammas inte tillräckligt mycket.

| — | EESK uppmanar rådet att varje år anordna ett särskilt rådssammanträde (konkurrenskraft) om små och medelstora företag, mikroföretag och småföretagsakten. |
| --- | --- |

—

EESK uppmanar rådet att varje år anordna ett särskilt rådssammanträde (konkurrenskraft) om små och medelstora företag, mikroföretag och småföretagsakten.

EESK beklagar att kommissionen inte har omsatt dessa rekommendationer i praktiken.

4.4   
  Offentligt samråd om småföretagsakten – 2014

| 4.4.1 | I september 2014 inledde kommissionen ett samråd om översynen av småföretagsakten, ”En stark EU-politik för små och medelstora företag 2015–2020”. |
| --- | --- |

4.4.1

I september 2014 inledde kommissionen ett samråd om översynen av småföretagsakten, ”En stark EU-politik för små och medelstora företag 2015–2020”.

| 4.4.2 | Kommissionen konstaterar att småföretagsakten inte har tillämpats fullt ut i många medlemsstater. |
| --- | --- |

4.4.2

Kommissionen konstaterar att småföretagsakten inte har tillämpats fullt ut i många medlemsstater.

De föreslagna prioriterade områdena är följande:

| — | Minskning av de administrativa bördorna. |
| --- | --- |

—

Minskning av de administrativa bördorna.

| — | Tillgång till finansiering och marknader. |
| --- | --- |

—

Tillgång till finansiering och marknader.

| — | Entreprenörs- och innovationspotential. |
| --- | --- |

—

Entreprenörs- och innovationspotential.

| — | Förstärkt kompetensutveckling (ny). |
| --- | --- |

—

Förstärkt kompetensutveckling (ny).

| 4.4.3 | I april 2015 offentliggjorde kommissionen en rapport om resultaten. Ett förslag till en reviderad småföretagsakt skulle enligt den ursprungliga planeringen läggas fram under det första halvåret 2015, men har nu skjutits upp till 2016. Europeiska branschorganisationer har uttryckt sin besvikelse över denna senareläggning och har krävt att åtgärder ska vidtas under 2015. |
| --- | --- |

4.4.3

I april 2015 offentliggjorde kommissionen en rapport om resultaten. Ett förslag till en reviderad småföretagsakt skulle enligt den ursprungliga planeringen läggas fram under det första halvåret 2015, men har nu skjutits upp till 2016. Europeiska branschorganisationer har uttryckt sin besvikelse över denna senareläggning och har krävt att åtgärder ska vidtas under 2015.

Bryssel den 16 september 2015.

Henri MALOSSE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 376, 22.12.2011, s. 51.

1

(2)  En bredare jämförelse av åtgärder för små och medelstora företag skulle bli för komplicerad för detta yttrande.

2

(3)  Detta är en bred översikt över intressanta verksamheter. Närmare detaljer finns på www.sba.gov eller i den amerikanska kongressens rapport ”Small Business Administration, A Primer on Programmes” från 2013, som finns tillgänglig på www.crs.gov. Den federala myndigheten Government Accountability Office ger en översikt över SBA-programmen i rapporten GAO-12-819 ”Entrepreneurial Assistance”, som finns tillgänglig på www.gao.gov.

3

(4)  Nedan återfinns en sammanfattning av utvecklingen när det gäller småföretagsakten. För en mer detaljerad översikt, se det bakgrundsdokument som finns tillgängligt på EESK:s webbplats.

4

(5)  COM(2008) 394 final.

5

(6)  EUT C 182, 4.8.2009, s. 30.

6

(7)  KOM(2011) 78 slutlig.

7

(8)  EUT C 376, 22.12.2011, s. 51.

8

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/8

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Familjeföretag i Europa som en källa till förnyad tillväxt och bättre arbetstillfällen

(yttrande på eget initiativ)

(2016/C 013/03)

| Föredragande: | Jan KLIMEK |
| --- | --- |

Föredragande:

Jan KLIMEK

Den 22 januari 2015 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om

Familjeföretag i Europa som en källa till förnyad tillväxt och bättre arbetstillfällen

(yttrande på eget initiativ).

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 14 juli 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16–17 september 2015 (sammanträdet den 17 september 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 110 röster för och 3 nedlagda röster:

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Familjeföretag utgör ryggraden i många ekonomier i världen, och dynamiken i deras utveckling är häpnadsväckande. De är en källa till tillväxt och sysselsättning och tar stor hänsyn till de regionala och lokala förhållandena. Det finns olika skäl att starta ett familjeföretag, men gemensamt för alla är deras värdesystem som växer fram på naturlig väg, engagemanget och beredskapen att göra uppoffringar samt känslan av ansvar gentemot dem som skapat och dem som tar över företaget. Familjeföretag har lättare att ta sig igenom svåra perioder av recession och stagnation, och en av huvudorsakerna till deras livskraft är känslan av personligt ansvar för företagets image. |
| --- | --- |

1.1

Familjeföretag utgör ryggraden i många ekonomier i världen, och dynamiken i deras utveckling är häpnadsväckande. De är en källa till tillväxt och sysselsättning och tar stor hänsyn till de regionala och lokala förhållandena. Det finns olika skäl att starta ett familjeföretag, men gemensamt för alla är deras värdesystem som växer fram på naturlig väg, engagemanget och beredskapen att göra uppoffringar samt känslan av ansvar gentemot dem som skapat och dem som tar över företaget. Familjeföretag har lättare att ta sig igenom svåra perioder av recession och stagnation, och en av huvudorsakerna till deras livskraft är känslan av personligt ansvar för företagets image.

| 1.2 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén uppskattar de unika värden som familjeföretagen står för och uppmanar Europeiska kommissionen att, i linje med småföretagsaktens formulering om att ”EU och medlemsstaterna bör skapa ett klimat som gynnar småföretagare och familjeföretag och belönar entreprenörskap” (1), genomföra en aktiv strategi för att bland medlemsstaterna främja bästa praxis i fråga om familjeföretag. |
| --- | --- |

1.2

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén uppskattar de unika värden som familjeföretagen står för och uppmanar Europeiska kommissionen att, i linje med småföretagsaktens formulering om att ”EU och medlemsstaterna bör skapa ett klimat som gynnar småföretagare och familjeföretag och belönar entreprenörskap” (1), genomföra en aktiv strategi för att bland medlemsstaterna främja bästa praxis i fråga om familjeföretag.

| 1.3 | Nästa steg skulle kunna vara att inleda arbetet med ramar eller rättsliga bestämmelser om familjeföretag. Inom ramen för dessa bestämmelser bör man anta en definition av familjeföretag, specificera de områden där kommissionen ska vara verksam och de rättsliga, ekonomiska och politiska institutioner som ska ha ansvar för dessa åtgärder. |
| --- | --- |

1.3

Nästa steg skulle kunna vara att inleda arbetet med ramar eller rättsliga bestämmelser om familjeföretag. Inom ramen för dessa bestämmelser bör man anta en definition av familjeföretag, specificera de områden där kommissionen ska vara verksam och de rättsliga, ekonomiska och politiska institutioner som ska ha ansvar för dessa åtgärder.

| 1.4 | När det gäller specifika åtgärder, anser EESK att man bör






  — | införa kategorin familjeföretag i den europeiska statistiken (Eurostat) och att nationella statistikbyråer på ett effektivt sätt bör samla information om familjeföretag, |
| --- | --- | --- |

1.4

När det gäller specifika åtgärder, anser EESK att man bör

—

införa kategorin familjeföretag i den europeiska statistiken (Eurostat) och att nationella statistikbyråer på ett effektivt sätt bör samla information om familjeföretag,

| — | förbättra regelverket för överlåtelse av familjeföretag mellan generationerna, framför allt på beskattningsområdet, för att minska risken för att dessa företag drabbas av likviditetsproblem, |
| --- | --- |

—

förbättra regelverket för överlåtelse av familjeföretag mellan generationerna, framför allt på beskattningsområdet, för att minska risken för att dessa företag drabbas av likviditetsproblem,

| — | främja ett klimat som gynnar familjeföretagande, som kännetecknas av långsiktig sysselsättning, |
| --- | --- |

—

främja ett klimat som gynnar familjeföretagande, som kännetecknas av långsiktig sysselsättning,

| — | främja familjeföretagens innovationsförmåga, bland annat genom innovativ offentlig upphandling, |
| --- | --- |

—

främja familjeföretagens innovationsförmåga, bland annat genom innovativ offentlig upphandling,

| — | utveckla utbildningen och främja forskningen om familjeföretagande, |
| --- | --- |

—

utveckla utbildningen och främja forskningen om familjeföretagande,

| — | stödja familjejordbruk och återuppliva det kooperativa företagandet, framför allt sådant som samlar familjeföretag. |
| --- | --- |

—

stödja familjejordbruk och återuppliva det kooperativa företagandet, framför allt sådant som samlar familjeföretag.

| — | införa lättnader vid återinvestering av vinster och förstärka familjeföretagen med kapital utan rösträtt, |
| --- | --- |

—

införa lättnader vid återinvestering av vinster och förstärka familjeföretagen med kapital utan rösträtt,

| — | bedriva ett aktivt samarbete på EU-nivå med organisationer som företräder familjeföretagen, t.ex. inom ramen för en permanent grupp av sakkunniga. |
| --- | --- |

—

bedriva ett aktivt samarbete på EU-nivå med organisationer som företräder familjeföretagen, t.ex. inom ramen för en permanent grupp av sakkunniga.

2.   Inledning

| 2.1 | Familjeföretagen utgör mer än 60 % av alla europeiska företag – både stora och små – och sysselsätter mellan 40 % och 50 % av alla arbetstagare (2). I de allra flesta ekonomierna dominerar mikroföretagen samt de små och medelstora företagen, så de flesta familjeföretagen ingår också i denna sektor. |
| --- | --- |

2.1

Familjeföretagen utgör mer än 60 % av alla europeiska företag – både stora och små – och sysselsätter mellan 40 % och 50 % av alla arbetstagare (2). I de allra flesta ekonomierna dominerar mikroföretagen samt de små och medelstora företagen, så de flesta familjeföretagen ingår också i denna sektor.

| 2.2 | Den främsta fördelen med familjeföretagen är långsiktigheten i verksamheten, de specifika värderingarna som leder till en unik organisationskultur och engagemanget för lokalsamhällena. Den unika kulturen grundar sig på värderingar som främjas av familjebaserade intressenter, t.ex. en hög nivå av förtroende inom företaget och hög kvalitet på de tjänster och produkter som erbjuds. |
| --- | --- |

2.2

Den främsta fördelen med familjeföretagen är långsiktigheten i verksamheten, de specifika värderingarna som leder till en unik organisationskultur och engagemanget för lokalsamhällena. Den unika kulturen grundar sig på värderingar som främjas av familjebaserade intressenter, t.ex. en hög nivå av förtroende inom företaget och hög kvalitet på de tjänster och produkter som erbjuds.

| 2.3 | Familjeföretagens långsiktiga perspektiv innebär att det uppstår långvariga band med de parter som har ett intresse i företaget (arbetstagare, kunder, leverantörer och lokalsamhällen). |
| --- | --- |

2.3

Familjeföretagens långsiktiga perspektiv innebär att det uppstår långvariga band med de parter som har ett intresse i företaget (arbetstagare, kunder, leverantörer och lokalsamhällen).

| 2.4 | Ett familjeföretag kännetecknas av avsikten att överlåta det till nästa generation och av omsorgen om och ansvaret för arbetstagaran. Denna aspekt bidrar till att stimulera ansvarskänslan i ett familjeföretag, där relationerna bygger på förtroende. |
| --- | --- |

2.4

Ett familjeföretag kännetecknas av avsikten att överlåta det till nästa generation och av omsorgen om och ansvaret för arbetstagaran. Denna aspekt bidrar till att stimulera ansvarskänslan i ett familjeföretag, där relationerna bygger på förtroende.

| 2.5 | När det gäller måluppfyllelsen syftar familjeföretagens vinstmaximering till att på grundval av sitt egenkapital bygga ett stabilt, oberoende och innovativt företag där man framför allt försöker minimera risker som äventyrar företagets möjligheter att leva vidare från generation till generation. Familjeföretag utvecklas på ett mer balanserat sätt genom att de strävar att uppnå långsiktiga mål (över flera generationer). |
| --- | --- |

2.5

När det gäller måluppfyllelsen syftar familjeföretagens vinstmaximering till att på grundval av sitt egenkapital bygga ett stabilt, oberoende och innovativt företag där man framför allt försöker minimera risker som äventyrar företagets möjligheter att leva vidare från generation till generation. Familjeföretag utvecklas på ett mer balanserat sätt genom att de strävar att uppnå långsiktiga mål (över flera generationer).

3.   Definitionen av familjeföretag

| 3.1 | Det har blivit allmänt vedertaget att se till tre kretsar när man karakteriserar familjeföretagen: familjen, företaget och ägandestrukturen (3). Familjens inverkan på de två sistnämnda faktorerna är avgörande för om det handlar om ett familjeföretag. Denna inverkan innebär att familjeföretagen är mer komplexa än företag som inte är familjeföretag och de måste därför behandlas på rätt sätt. |
| --- | --- |

3.1

Det har blivit allmänt vedertaget att se till tre kretsar när man karakteriserar familjeföretagen: familjen, företaget och ägandestrukturen (3). Familjens inverkan på de två sistnämnda faktorerna är avgörande för om det handlar om ett familjeföretag. Denna inverkan innebär att familjeföretagen är mer komplexa än företag som inte är familjeföretag och de måste därför behandlas på rätt sätt.

| 3.2 | I vissa medlemsstater finns det bestämmelser om familjeföretag:






  — | I Spanien (ekonomiministeriet) och Finland (handelsministeriet) definieras familjeföretag på ministernivå. |
| --- | --- | --- |

3.2

I vissa medlemsstater finns det bestämmelser om familjeföretag:

—

I Spanien (ekonomiministeriet) och Finland (handelsministeriet) definieras familjeföretag på ministernivå.

| — | Det finns också en definition av familjeföretag i Italien (civillagen) och i Rumänien. |
| --- | --- |

—

Det finns också en definition av familjeföretag i Italien (civillagen) och i Rumänien.

| — | I Ungern finns det en definition av familjejordbruksföretag. |
| --- | --- |

—

I Ungern finns det en definition av familjejordbruksföretag.

| — | I den danska lagstiftningen behandlas frågan om anställning av ungdomar i familjeföretag (Arbejdsmiljølovgivningens anvendelse for elever i erhvervspraktik, VEJ nr 60106 av den 1 februari 1998). |
| --- | --- |

—

I den danska lagstiftningen behandlas frågan om anställning av ungdomar i familjeföretag (Arbejdsmiljølovgivningens anvendelse for elever i erhvervspraktik, VEJ nr 60106 av den 1 februari 1998).

| — | I Österrike finns det en federal lag som reglerar frågan om flexibla öppettider för affärer där familjemedlemmar arbetar (Ladenöffnungszeitenverordnung), medan familjeföretagen definieras i den regionala lagen om jordbruk. |
| --- | --- |

—

I Österrike finns det en federal lag som reglerar frågan om flexibla öppettider för affärer där familjemedlemmar arbetar (Ladenöffnungszeitenverordnung), medan familjeföretagen definieras i den regionala lagen om jordbruk.

| — | Litauens högsta domstol har utfärdat ett utlåtande, enligt vilket ett företag som grundas under ett äktenskap ska behandlas som ett familjeföretag. |
| --- | --- |

—

Litauens högsta domstol har utfärdat ett utlåtande, enligt vilket ett företag som grundas under ett äktenskap ska behandlas som ett familjeföretag.

| — | I Bulgarien och Slovakien beaktas den gemensamma familjeegendomen för egenföretagare. |
| --- | --- |

—

I Bulgarien och Slovakien beaktas den gemensamma familjeegendomen för egenföretagare.

| — | I Malta pågår arbetet med världens första rättsakt om familjeföretag (Family Business Act). |
| --- | --- |

—

I Malta pågår arbetet med världens första rättsakt om familjeföretag (Family Business Act).

| 3.3 | Enligt kommittén bör man inleda ett lagstiftningsförfarande i syfte att införa kategorin familjeföretag i alla medlemsstaters register över ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

3.3

Enligt kommittén bör man inleda ett lagstiftningsförfarande i syfte att införa kategorin familjeföretag i alla medlemsstaters register över ekonomisk verksamhet.

| 3.4 | I rapporten från kommissionens expertgrupp för familjeföretag rekommenderas följande definition av familjeföretag:






  — | De flesta rösterna innehas av den eller de fysiska personer som har grundat företaget eller som har förvärvat andelar i det eller av deras makar, föräldrar, barn eller direkta arvtagare till deras barn. |
| --- | --- | --- |

3.4

I rapporten från kommissionens expertgrupp för familjeföretag rekommenderas följande definition av familjeföretag:

—

De flesta rösterna innehas av den eller de fysiska personer som har grundat företaget eller som har förvärvat andelar i det eller av deras makar, föräldrar, barn eller direkta arvtagare till deras barn.

| — | Majoritetsrösterna kan vara direkta eller indirekta. |
| --- | --- |

—

Majoritetsrösterna kan vara direkta eller indirekta.

| — | Minst en representant för familjen eller en anhörig deltar i företagets förvaltning eller administration. |
| --- | --- |

—

Minst en representant för familjen eller en anhörig deltar i företagets förvaltning eller administration.

| — | Börsnoterade företag uppfyller definitionen på familjeföretag, om familjen har grundat eller förvärvat andelar i företaget eller om deras arvtagare innehar minst 25 % av de rösträtter som följer av det kapital som de innehar. |
| --- | --- |

—

Börsnoterade företag uppfyller definitionen på familjeföretag, om familjen har grundat eller förvärvat andelar i företaget eller om deras arvtagare innehar minst 25 % av de rösträtter som följer av det kapital som de innehar.

| 3.5 | Denna definition är dock alltför bred. Den bör inskränkas på ett sådant sätt att den betonar företagets familjekaraktär, framför allt den generationsövergripande aspekten. |
| --- | --- |

3.5

Denna definition är dock alltför bred. Den bör inskränkas på ett sådant sätt att den betonar företagets familjekaraktär, framför allt den generationsövergripande aspekten.

| 3.6 | Om man antog en sådan definition i de europeiska länderna skulle det bli möjligt att samla in kvantitativa uppgifter som därefter i aggregerad form skulle göra det möjligt att framställa statistik om dessa aktörer. Dessa uppgifter skulle framför allt göra det lättare att analysera familjeföretag i de nya medlemsländerna, där dessa företag spelar en betydande roll. Europeiska unionens statistikkontor, Eurostat, skulle kunna ta på sig denna uppgift. |
| --- | --- |

3.6

Om man antog en sådan definition i de europeiska länderna skulle det bli möjligt att samla in kvantitativa uppgifter som därefter i aggregerad form skulle göra det möjligt att framställa statistik om dessa aktörer. Dessa uppgifter skulle framför allt göra det lättare att analysera familjeföretag i de nya medlemsländerna, där dessa företag spelar en betydande roll. Europeiska unionens statistikkontor, Eurostat, skulle kunna ta på sig denna uppgift.

| 3.7 | På nationell nivå försöker man kvantifiera familjeföretagen. Sådana erfarenheter har man bl.a. i Irland, vars centrala statistikbyrå har utfärdat publikationen ”Family Business in Ireland – Services Sector 2005”. Sammanslutningen European Family Businesses ger dessutom i samarbete med konsultföretaget KPMG ut European Family Business Barometer. I Polen utfördes 2008 en övergripande kvantitativ och kvalitativ studie av ett statligt organ – polska byrån för företagsutveckling (Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości). |
| --- | --- |

3.7

På nationell nivå försöker man kvantifiera familjeföretagen. Sådana erfarenheter har man bl.a. i Irland, vars centrala statistikbyrå har utfärdat publikationen ”Family Business in Ireland – Services Sector 2005”. Sammanslutningen European Family Businesses ger dessutom i samarbete med konsultföretaget KPMG ut European Family Business Barometer. I Polen utfördes 2008 en övergripande kvantitativ och kvalitativ studie av ett statligt organ – polska byrån för företagsutveckling (Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości).

| 3.8 | Eurostats deltagande skulle göra det möjligt att uppnå två viktiga mål: att harmonisera definitionen av familjeföretag och att på grundval av detta samla in statistiska uppgifter om dessa aktörer. |
| --- | --- |

3.8

Eurostats deltagande skulle göra det möjligt att uppnå två viktiga mål: att harmonisera definitionen av familjeföretag och att på grundval av detta samla in statistiska uppgifter om dessa aktörer.

4.   Utmaningar för familjeföretagen

| 4.1 | De utmaningar som familjeföretagen står inför kan delas in i två kategorier: de som är specifika för alla företag och de som är specifika för familjeföretag. Till den första kategorin hör alla de faktorer som påverkar den ekonomiska konjunkturen i landet i fråga, t.ex. den inhemska efterfrågan, de demografiska förhållandena och den socioekonomiska situationen. Detta yttrande handlar framför allt om den andra kategorin, nämligen utmaningar som är specifika för familjeföretag och som gör det möjligt för dessa företag att uppnå utveckling och tillväxt. |
| --- | --- |

4.1

De utmaningar som familjeföretagen står inför kan delas in i två kategorier: de som är specifika för alla företag och de som är specifika för familjeföretag. Till den första kategorin hör alla de faktorer som påverkar den ekonomiska konjunkturen i landet i fråga, t.ex. den inhemska efterfrågan, de demografiska förhållandena och den socioekonomiska situationen. Detta yttrande handlar framför allt om den andra kategorin, nämligen utmaningar som är specifika för familjeföretag och som gör det möjligt för dessa företag att uppnå utveckling och tillväxt.

| 4.2 | Ägarskap i ett familjeföretag är inte en likvid tillgång utan något som byggs upp och utvecklas av familjen under generationer och omfattar värderingar, traditioner och expertkunskap (4). En överlåtelse av ägarskapet för ett företag till nästa generation är därför den största utmaning som ett företag kan ställas inför. |
| --- | --- |

4.2

Ägarskap i ett familjeföretag är inte en likvid tillgång utan något som byggs upp och utvecklas av familjen under generationer och omfattar värderingar, traditioner och expertkunskap (4). En överlåtelse av ägarskapet för ett företag till nästa generation är därför den största utmaning som ett företag kan ställas inför.

| 4.2.1 | En heltäckande arvsplanering tycks vara ett viktigt steg för familjeföretagen, eftersom ägarna till dessa företag vill överlåta dem till nästa generation i ett gott skick. |
| --- | --- |

4.2.1

En heltäckande arvsplanering tycks vara ett viktigt steg för familjeföretagen, eftersom ägarna till dessa företag vill överlåta dem till nästa generation i ett gott skick.

| 4.2.2 | Varje år ställs cirka 450 000 företag, som sysselsätter omkring 2 miljoner människor, inför denna utmaning. Misslyckade överlåtelser i samband med arv leder till att cirka 150 000 företag läggs ned varje år, och detta leder till att 600 000 arbetstillfällen går förlorade (5). |
| --- | --- |

4.2.2

Varje år ställs cirka 450 000 företag, som sysselsätter omkring 2 miljoner människor, inför denna utmaning. Misslyckade överlåtelser i samband med arv leder till att cirka 150 000 företag läggs ned varje år, och detta leder till att 600 000 arbetstillfällen går förlorade (5).

| 4.2.3 | Man bör analysera de viktigaste orsakerna till misslyckandena i samband med arvsplanering och stödja åtgärder för att underlätta företagsöverlåtelser, t.ex. genom arvsrätten eller genom skatteincitament som främjar överlåtelser. |
| --- | --- |

4.2.3

Man bör analysera de viktigaste orsakerna till misslyckandena i samband med arvsplanering och stödja åtgärder för att underlätta företagsöverlåtelser, t.ex. genom arvsrätten eller genom skatteincitament som främjar överlåtelser.

| 4.2.4 | Räckvidden och omfattningen av de olika tillvägagångssätt som finns inom EU med avseende på arvsskatt och förmögenhetsskatt visar att det fortfarande finns ett stort utrymme för förbättringar av lagstiftningen på detta område (6). |
| --- | --- |

4.2.4

Räckvidden och omfattningen av de olika tillvägagångssätt som finns inom EU med avseende på arvsskatt och förmögenhetsskatt visar att det fortfarande finns ett stort utrymme för förbättringar av lagstiftningen på detta område (6).

| 4.2.5 | Ett exempel på en lösning i samband med företagsöverlåtelser är Nederländerna, där ekonomiministeriet har infört det s.k. överlåtelsepaketet (Overdrachtspakket). Företagare som fyller 55 år får ett ”överlåtelsepaket” som påminner dem om vikten av att planera överlåtelsen av företaget och ger dem en uppsättning verktyg som hjälp i denna process. I Belgien har institutet för familjeföretag (Instituut voor het Familiebedrijf) skapat en stadga för överlåtelser på tre språk: nederländska (Scorecard Opvolging), franska (Scorecard Transmission) och engelska (Succession Scorecard). Ett annat exempel är Slovenien, där kammaren för hantverk och småföretag (Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije) erbjuder seminarier och kurser som omfattar samtliga frågor med anknytning till överlåtelser, och Finland med dess utvecklingsprogram för bemästrat generationsskifte (ViestinVaihto-ohjelma). I Österrike har en familjemedlem rätt att fortsätta ett företags verksamhet (Fortbetrieb) om en förvaltare avlider (Gesamte Rechtsvorschrift für Gewerbeordnung, 1994). En liknande lösning finns i Frankrike (successions et des libéralités) och i Luxemburg. Den polska byrån för företagsutveckling (Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości) har i samarbete med institutet för familjeföretag (Instytut Biznesu Rodzinnego) utarbetat ett överlåtelsepaket för familjeföretag. Inom ramen för paketet får familjeföretagen tillgång till vägledning i överlåtelsefrågor, kostnadsfria verktyg till stöd för denna process och kostnadsfria workshoppar. |
| --- | --- |

4.2.5

Ett exempel på en lösning i samband med företagsöverlåtelser är Nederländerna, där ekonomiministeriet har infört det s.k. överlåtelsepaketet (Overdrachtspakket). Företagare som fyller 55 år får ett ”överlåtelsepaket” som påminner dem om vikten av att planera överlåtelsen av företaget och ger dem en uppsättning verktyg som hjälp i denna process. I Belgien har institutet för familjeföretag (Instituut voor het Familiebedrijf) skapat en stadga för överlåtelser på tre språk: nederländska (Scorecard Opvolging), franska (Scorecard Transmission) och engelska (Succession Scorecard). Ett annat exempel är Slovenien, där kammaren för hantverk och småföretag (Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije) erbjuder seminarier och kurser som omfattar samtliga frågor med anknytning till överlåtelser, och Finland med dess utvecklingsprogram för bemästrat generationsskifte (ViestinVaihto-ohjelma). I Österrike har en familjemedlem rätt att fortsätta ett företags verksamhet (Fortbetrieb) om en förvaltare avlider (Gesamte Rechtsvorschrift für Gewerbeordnung, 1994). En liknande lösning finns i Frankrike (successions et des libéralités) och i Luxemburg. Den polska byrån för företagsutveckling (Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości) har i samarbete med institutet för familjeföretag (Instytut Biznesu Rodzinnego) utarbetat ett överlåtelsepaket för familjeföretag. Inom ramen för paketet får familjeföretagen tillgång till vägledning i överlåtelsefrågor, kostnadsfria verktyg till stöd för denna process och kostnadsfria workshoppar.

| 4.3 | Familjeföretag försöker skapa långsiktiga arbetstillfällen, och detta bidrar till ett klimat som gynnar familjeföretagande. Familjeföretag kan därför vara eftertraktade arbetsplatser för t.ex. mödrar med barn. Man bör främja ett klimat som gynnar familjeföretagande, som kan vara en konkurrensfördel för dessa företag. |
| --- | --- |

4.3

Familjeföretag försöker skapa långsiktiga arbetstillfällen, och detta bidrar till ett klimat som gynnar familjeföretagande. Familjeföretag kan därför vara eftertraktade arbetsplatser för t.ex. mödrar med barn. Man bör främja ett klimat som gynnar familjeföretagande, som kan vara en konkurrensfördel för dessa företag.

| 4.4 | Makar eller partner till företagsägare spelar ofta en viktig roll i familjeföretagen, även om de av olika skäl inte har någon formell status. Detta kan leda till juridiska och ekonomiska problem, exempelvis om förhållandet upphör. Om dessa personer, liksom andra familjemedlemmar som informellt deltar i företagets verksamhet, gavs en mer formell status skulle detta bidra till att undvika besvärliga situationer vid familjerelaterade problem. |
| --- | --- |

4.4

Makar eller partner till företagsägare spelar ofta en viktig roll i familjeföretagen, även om de av olika skäl inte har någon formell status. Detta kan leda till juridiska och ekonomiska problem, exempelvis om förhållandet upphör. Om dessa personer, liksom andra familjemedlemmar som informellt deltar i företagets verksamhet, gavs en mer formell status skulle detta bidra till att undvika besvärliga situationer vid familjerelaterade problem.

| 4.5 | När det gäller innovationen i familjeföretagen bör denna verksamhet fokuseras inte bara på traditionella marknader och produkter utan också på nya innovativa lösningar. |
| --- | --- |

4.5

När det gäller innovationen i familjeföretagen bör denna verksamhet fokuseras inte bara på traditionella marknader och produkter utan också på nya innovativa lösningar.

| 4.5.1 | Innovationen i familjeföretagen kan stimuleras genom ett system för innovativa offentliga upphandlingar, där priset inte bör vara det enda urvalskriteriet. Familjeföretag kännetecknas av att de konkurrerar med hög kvalitet och kundservice. Detta garanteras bland annat av familjemärket (ofta ägarens eller ägarfamiljens efternamn). Familjeföretag brukar därför inte lämna anbud vid offentliga upphandlingar där priset är det enda kriteriet. För att bedöma värdet på ett anbud bör man främja kriteriet om det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet (EMFA – Most Economically Advantageous Tender) (7) och sprida denna information bland familjeföretagen. |
| --- | --- |

4.5.1

Innovationen i familjeföretagen kan stimuleras genom ett system för innovativa offentliga upphandlingar, där priset inte bör vara det enda urvalskriteriet. Familjeföretag kännetecknas av att de konkurrerar med hög kvalitet och kundservice. Detta garanteras bland annat av familjemärket (ofta ägarens eller ägarfamiljens efternamn). Familjeföretag brukar därför inte lämna anbud vid offentliga upphandlingar där priset är det enda kriteriet. För att bedöma värdet på ett anbud bör man främja kriteriet om det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet (EMFA – Most Economically Advantageous Tender) (7) och sprida denna information bland familjeföretagen.

| 4.6 | Globaliseringen tvingar företag att öppna sig för nya marknader, teknikformer och färdigheter. Familjeföretagen bör ta dessa faktorer i beaktande i sina utvecklingsstrategier. Detta kan innebära att man måste öppna sig för ny personal, även i ledande ställning. |
| --- | --- |

4.6

Globaliseringen tvingar företag att öppna sig för nya marknader, teknikformer och färdigheter. Familjeföretagen bör ta dessa faktorer i beaktande i sina utvecklingsstrategier. Detta kan innebära att man måste öppna sig för ny personal, även i ledande ställning.

| 4.7 | På nationell nivå bör man erkänna den roll som familjeföretagen spelar i de nationella ekonomierna och skapa gynnsamma villkor för dessa aktörer i fråga om beskattning, lagstiftning om ekonomisk verksamhet (inbegripet lagstiftning om familjeföretag) och stöd till utbildning för familjeföretag. Vid sådan utbildning bör man ta hänsyn till de specifika förhållanden som råder i familjeföretag, till exempel i fråga om arv, familjens tillsyn m.m. |
| --- | --- |

4.7

På nationell nivå bör man erkänna den roll som familjeföretagen spelar i de nationella ekonomierna och skapa gynnsamma villkor för dessa aktörer i fråga om beskattning, lagstiftning om ekonomisk verksamhet (inbegripet lagstiftning om familjeföretag) och stöd till utbildning för familjeföretag. Vid sådan utbildning bör man ta hänsyn till de specifika förhållanden som råder i familjeföretag, till exempel i fråga om arv, familjens tillsyn m.m.

| 4.8 | Som exempel på utbildning för företrädare för familjeföretag kan man nämna sådana länder som Cypern (akademi för familjeföretag som anordnas av Cyprus International Institute of Management), Frankrike (Master 2 professionnel: Gouvernance des entreprises familiales et patrimoniales – M2 GEFP, som anordnas av Bordeaux universitet) och Finland (Omistajuus ja hallitustyöskentely – valmennusohjelma jatkajille – ägarskap och företagsledning – utbildningsprogram för efterträdare) (8). Det finns också organisationer som stöder familjeföretag och anordnar kurser för familjeföretagare, t.ex. FBN Academy som anordnas av föreningen FBN (Family Business Network) Sweden eller utbildningar som anordnas av bland annat spanska Instituto de la Empresa Familiar. |
| --- | --- |

4.8

Som exempel på utbildning för företrädare för familjeföretag kan man nämna sådana länder som Cypern (akademi för familjeföretag som anordnas av Cyprus International Institute of Management), Frankrike (Master 2 professionnel: Gouvernance des entreprises familiales et patrimoniales – M2 GEFP, som anordnas av Bordeaux universitet) och Finland (Omistajuus ja hallitustyöskentely – valmennusohjelma jatkajille – ägarskap och företagsledning – utbildningsprogram för efterträdare) (8). Det finns också organisationer som stöder familjeföretag och anordnar kurser för familjeföretagare, t.ex. FBN Academy som anordnas av föreningen FBN (Family Business Network) Sweden eller utbildningar som anordnas av bland annat spanska Instituto de la Empresa Familiar.

| 4.9 | Om man erkänner den roll som familjeföretagen spelar i medlemsstaternas ekonomier och ger dem stöd skulle detta kunna bidra till att återställa familjetraditionen med hantverksyrken. En stor del av de små familjeföretagen är koncentrerade till hantverksorganisationer som värnar om hantverkets fortlevnad. Det är därför befogat att stödja detta slags aktörer. |
| --- | --- |

4.9

Om man erkänner den roll som familjeföretagen spelar i medlemsstaternas ekonomier och ger dem stöd skulle detta kunna bidra till att återställa familjetraditionen med hantverksyrken. En stor del av de små familjeföretagen är koncentrerade till hantverksorganisationer som värnar om hantverkets fortlevnad. Det är därför befogat att stödja detta slags aktörer.

| 4.10 | Mindre familjeföretag utsätts för risker som kan leda till att de försvinner från marknaden. Därför bör man erbjuda dessa aktörer lämpligt rättsligt och skattemässigt stöd för att stödja dem i deras fortsatta utveckling. Stora internationella familjeföretag skulle i sin tur kunna dra nytta av det institutionella stödet och åtgärderna för att stödja lokala leverantörer och ekonomier. |
| --- | --- |

4.10

Mindre familjeföretag utsätts för risker som kan leda till att de försvinner från marknaden. Därför bör man erbjuda dessa aktörer lämpligt rättsligt och skattemässigt stöd för att stödja dem i deras fortsatta utveckling. Stora internationella familjeföretag skulle i sin tur kunna dra nytta av det institutionella stödet och åtgärderna för att stödja lokala leverantörer och ekonomier.

| 4.11 | Familjejordbruken är en särskild typ av familjeföretag. De står inte bara inför de typiska utmaningar som kännetecknar familjeföretagen utan också inför de problem som är specifika för landsbygden. |
| --- | --- |

4.11

Familjejordbruken är en särskild typ av familjeföretag. De står inte bara inför de typiska utmaningar som kännetecknar familjeföretagen utan också inför de problem som är specifika för landsbygden.

| 4.11.1 | Särskilt alarmerande i sammanhanget är problemet med massiva uppköp av jordbruksmark, som leder till oåterkalleliga skador på den ekonomiska strukturen på landsbygden och till ett industrialiserat jordbruk som samhället inte vill ha. I ett yttrande som antogs i januari 2015 (9) efterlyste kommittén lämpliga åtgärder för att i hela EU bevara en jordbruksmodell som grundar sig på familjejordbruk. |
| --- | --- |

4.11.1

Särskilt alarmerande i sammanhanget är problemet med massiva uppköp av jordbruksmark, som leder till oåterkalleliga skador på den ekonomiska strukturen på landsbygden och till ett industrialiserat jordbruk som samhället inte vill ha. I ett yttrande som antogs i januari 2015 (9) efterlyste kommittén lämpliga åtgärder för att i hela EU bevara en jordbruksmodell som grundar sig på familjejordbruk.

| 4.11.2 | Familjejordbruken går ofta samman i kooperativ för att uppnå skalfördelar och ökad konkurrenskraft på marknaden (10). De kooperativa företagen och familjeföretagen uppvisar liknande egenskaper, eftersom de är inriktade på långsiktiga snarare än kortsiktiga vinster. På sistone har kooperativen dock förlorat sin livskraft och vissa av dem har till och med gått omkull. Man bör därför vidta åtgärder för att blåsa nytt liv i detta slags verksamhet. |
| --- | --- |

4.11.2

Familjejordbruken går ofta samman i kooperativ för att uppnå skalfördelar och ökad konkurrenskraft på marknaden (10). De kooperativa företagen och familjeföretagen uppvisar liknande egenskaper, eftersom de är inriktade på långsiktiga snarare än kortsiktiga vinster. På sistone har kooperativen dock förlorat sin livskraft och vissa av dem har till och med gått omkull. Man bör därför vidta åtgärder för att blåsa nytt liv i detta slags verksamhet.

| 4.12 | När det gäller den långsiktiga kapitalbildningens inverkan på familjeföretagens utveckling talas det om ”tålmodigt kapital” (patient capital) (11). Vid en överlåtelse överförs familjeföretagets kapital och dess sociala och kulturella dimension, och förvärvaren investerar i eller köper företaget med kunskaper som förvärvats under flera generationer, en (familjebaserad) kultur och ett åtagande gentemot (lokal-)samhället. |
| --- | --- |

4.12

När det gäller den långsiktiga kapitalbildningens inverkan på familjeföretagens utveckling talas det om ”tålmodigt kapital” (patient capital) (11). Vid en överlåtelse överförs familjeföretagets kapital och dess sociala och kulturella dimension, och förvärvaren investerar i eller köper företaget med kunskaper som förvärvats under flera generationer, en (familjebaserad) kultur och ett åtagande gentemot (lokal-)samhället.

| 4.12.1 | När man definierar ”tålmodigt kapital” bör man beakta skattelättnader för återinvesterade vinster. Man bör överväga lättnader för familjeföretag (och andra företag) som återinvesterar vinster och dessutom föredrar en förstärkning med egenkapital framför lånat kapital. |
| --- | --- |

4.12.1

När man definierar ”tålmodigt kapital” bör man beakta skattelättnader för återinvesterade vinster. Man bör överväga lättnader för familjeföretag (och andra företag) som återinvesterar vinster och dessutom föredrar en förstärkning med egenkapital framför lånat kapital.

| 4.12.2 | Möjligheten att skriva av skuldräntor är ännu ett incitament för företag att använda sig av skuldfinansiering. Detta gör i själva verket kostnaden för skulden mindre, och sådana lättnader finns inte för egenkapital. |
| --- | --- |

4.12.2

Möjligheten att skriva av skuldräntor är ännu ett incitament för företag att använda sig av skuldfinansiering. Detta gör i själva verket kostnaden för skulden mindre, och sådana lättnader finns inte för egenkapital.

| 4.12.3 | Beskattningsfrågor faller naturligtvis fortfarande inom de enskilda medlemsstaternas behörighetsområde, men EU bör främja god praxis för familjeföretag. |
| --- | --- |

4.12.3

Beskattningsfrågor faller naturligtvis fortfarande inom de enskilda medlemsstaternas behörighetsområde, men EU bör främja god praxis för familjeföretag.

| 4.13 | Man bör överväga möjligheten att stärka familjeföretagens kapital genom att inrätta en nationell kapitalfond för familjeföretag. Det särskilda med denna fond skulle bestå i att familjeföretagen erbjuds kapital utan att de som tillhandahåller kapitalet tilldelas rösträtt, som med Aksjeloven i Norge eller Ley de Sociedades de Responsabilidad Limitada i Spanien. |
| --- | --- |

4.13

Man bör överväga möjligheten att stärka familjeföretagens kapital genom att inrätta en nationell kapitalfond för familjeföretag. Det särskilda med denna fond skulle bestå i att familjeföretagen erbjuds kapital utan att de som tillhandahåller kapitalet tilldelas rösträtt, som med Aksjeloven i Norge eller Ley de Sociedades de Responsabilidad Limitada i Spanien.

| 4.14 | Åtgärder för familjeföretagande kan också främjas av nationella eller lokala organisationer som är verksamma på dessa aktörers vägnar (t.ex. offentliga myndigheter [ministerier], arbetsgivarorganisationer och hantverksorganisationer) och övernationella organisationer. Till de viktigaste hör European Family Businesses, FBN International och Les Hénokiens. |
| --- | --- |

4.14

Åtgärder för familjeföretagande kan också främjas av nationella eller lokala organisationer som är verksamma på dessa aktörers vägnar (t.ex. offentliga myndigheter [ministerier], arbetsgivarorganisationer och hantverksorganisationer) och övernationella organisationer. Till de viktigaste hör European Family Businesses, FBN International och Les Hénokiens.

| 4.14.1 | Dessa organisationer spelar en viktig roll för att främja familjeföretagssektorn. De utgör en plattform för utbyte av kunskaper och erfarenheter mellan familjeföretagarna och publicerar också rapporter om familjeföretag som sprider kunskaper om dem. Dessutom kan organisationer som främjar familjeföretag bedriva lobbyverksamhet för konkreta lösningar. |
| --- | --- |

4.14.1

Dessa organisationer spelar en viktig roll för att främja familjeföretagssektorn. De utgör en plattform för utbyte av kunskaper och erfarenheter mellan familjeföretagarna och publicerar också rapporter om familjeföretag som sprider kunskaper om dem. Dessutom kan organisationer som främjar familjeföretag bedriva lobbyverksamhet för konkreta lösningar.

Bryssel den 17 september 2015.

Henri MALOSSE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  KOM(2008) 394 slutlig.

1

(2)  Slutrapport från expertgruppen, Overview of family-business-relevant issues: research, networks, policy measures and existing studies, Europeiska kommissionen, november 2009.

2

Overview of family-business-relevant issues: research, networks, policy measures and existing studies

(3)  Tagiuri R., Davis J.A., Bivalent Attributes of the Family Firm, Working paper, Harvard Business School, 1982.

3

Bivalent Attributes of the Family Firm

(4)  COM(2012) 795 final – Handlingsplan för företagande 2020: Stärka företagarandan i EU.

4

Handlingsplan för företagande 2020: Stärka företagarandan i EU

(5)  ”Business Dynamics: Start-ups, Business Transfers and Bankruptcy” (2011).

5

”Business Dynamics: Start-ups, Business Transfers and Bankruptcy”

(6)  COM(2012) 795 final.

6

(7)  SEC(2007) 280 – Guide on dealing with innovative solutions in public procurement, 10 elements of good practice.

7

Guide on dealing with innovative solutions in public procurement, 10 elements of good practice

(8)  Irene Mandl, Overview of Family Business Relevant Issues. KMU Forschung Austria, 2008.

8

Overview of Family Business Relevant Issues

(9)  EESK:s yttrande ”Markrofferi – en väckarklocka för Europa och ett överhängande hot mot familjejordbruken” (EUT C 242, 23.7.2015, s. 15).

9

(10)  Family farming in Europe: Challenges and prospects, In-depth analysis. Europaparlamentet, 2014.

10

Family farming in Europe: Challenges and prospects, In-depth analysis

(11)  Det ”tålmodiga” kapitalet är det egenkapital som tillhandahålls av ägarna till familjeföretaget, som försöker finna en balans mellan den nuvarande avkastningen på investerat kapital å ena sidan och en lämplig långsiktig strategi och kontinuitet i traditioner och familjearv å andra sidan. Källa: De Visscher F.M., Aronoff C.E., Ward J.L. (2011), Financing Transitions. Managing Capital and Liquidity in the Family Business, Palgrave Macmillan.

11

Källa:

Financing Transitions. Managing Capital and Liquidity in the Family Business

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/14

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om E-hälsa – elektronisk information för en säker användning av läkemedel

(yttrande på eget initiativ)

(2016/C 013/04)

| Föredragande: | Renate HEINISCH |
| --- | --- |

Föredragande:

Renate HEINISCH

Den 22 januari 2015 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

E-hälsa – elektronisk information för en säker användning av läkemedel

(yttrande på eget initiativ).

Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 14 juli 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16–17 september 2015 (sammanträdet den 16 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 212 röster för och 6 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder kommissionens strävan att ge hög prioritet åt frågan om e-hälsolösningar som en del av den digitala agendan. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder kommissionens strävan att ge hög prioritet åt frågan om e-hälsolösningar som en del av den digitala agendan.

| 1.2 | EESK konstaterar att informationssökande, patienter och hälso- och sjukvårdspersonal upprepade gånger har framhållit behovet av heltäckande, korrekt och aktuell information om läkemedel samt av en enhetlig digital inre marknad. |
| --- | --- |

1.2

EESK konstaterar att informationssökande, patienter och hälso- och sjukvårdspersonal upprepade gånger har framhållit behovet av heltäckande, korrekt och aktuell information om läkemedel samt av en enhetlig digital inre marknad.

| 1.3 | EESK anser att tillgången till sådan myndighetsgodkänd information bör vara tillgänglig utan hinder och utan diskriminering så att även personer med syn- eller hörselnedsättningar eller andra fysiska funktionsnedsättningar kan ta del av den. Informationen måste anpassas till behoven hos enskilda medborgare, patienter och hälso- och sjukvårdspersonal, så att den ligger på den nivå som krävs för effektivast och säkrast möjliga hantering av läkemedel. |
| --- | --- |

1.3

EESK anser att tillgången till sådan myndighetsgodkänd information bör vara tillgänglig utan hinder och utan diskriminering så att även personer med syn- eller hörselnedsättningar eller andra fysiska funktionsnedsättningar kan ta del av den. Informationen måste anpassas till behoven hos enskilda medborgare, patienter och hälso- och sjukvårdspersonal, så att den ligger på den nivå som krävs för effektivast och säkrast möjliga hantering av läkemedel.

| 1.4 | Kommittén menar att elektronisk spridning av produktinformation som godkänts av läkemedelsmyndigheter ytterligare kommer att förbättra tillgången till information. En elektronisk databas med information till användare och yrkesutövare (sammanfattning av produktegenskaper) som godkänts av myndigheterna gör det möjligt att få aktuell och riktad information om läkemedel. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén menar att elektronisk spridning av produktinformation som godkänts av läkemedelsmyndigheter ytterligare kommer att förbättra tillgången till information. En elektronisk databas med information till användare och yrkesutövare (sammanfattning av produktegenskaper) som godkänts av myndigheterna gör det möjligt att få aktuell och riktad information om läkemedel.

| 1.5 | EESK föreslår att personer med synnedsättning ska tillhandahållas informationen på det sätt som passar dem bäst, t.ex. med större teckenstorlek eller som ljudfiler. För personer med hörselnedsättning skulle man också kunna erbjuda videor som visar hur man använder hjälpmedel (t.ex. astmasprejer) på rätt sätt, alternativt videor med teckenspråkstolkning. Kommunikationshindren skulle kunna minskas ytterligare genom att informationen även tillhandahålls på ett ”lättbegripligt” språk. Det gör att människor med inlärningssvårigheter kan ta del av informationen på ett sätt som är anpassat till deras behov och överbryggar skillnader i utbildningsbakgrund. |
| --- | --- |

1.5

EESK föreslår att personer med synnedsättning ska tillhandahållas informationen på det sätt som passar dem bäst, t.ex. med större teckenstorlek eller som ljudfiler. För personer med hörselnedsättning skulle man också kunna erbjuda videor som visar hur man använder hjälpmedel (t.ex. astmasprejer) på rätt sätt, alternativt videor med teckenspråkstolkning. Kommunikationshindren skulle kunna minskas ytterligare genom att informationen även tillhandahålls på ett ”lättbegripligt” språk. Det gör att människor med inlärningssvårigheter kan ta del av informationen på ett sätt som är anpassat till deras behov och överbryggar skillnader i utbildningsbakgrund.

| 1.6 | EESK konstaterar dessutom att man genom att samla all information på en portal skulle skapa en tillförlitlig och mycket mer lättillgänglig källa till myndighetsgodkänd information, som uppfyller kraven på tillgänglighet. På så sätt kan patienter och hälso- och sjukvårdspersonal jämföra information som inhämtats på annat håll med den godkända basinformationen. |
| --- | --- |

1.6

EESK konstaterar dessutom att man genom att samla all information på en portal skulle skapa en tillförlitlig och mycket mer lättillgänglig källa till myndighetsgodkänd information, som uppfyller kraven på tillgänglighet. På så sätt kan patienter och hälso- och sjukvårdspersonal jämföra information som inhämtats på annat håll med den godkända basinformationen.

| 1.7 | För att säkerställa allmän användarvänlighet bör denna utveckling dessutom ske i samarbete med användare och webbformgivare med sakkunskaper i fråga om tillgänglighet. Det bör tas fram en formatoberoende lösning så att användarna själva, utifrån sina egna behov och möjligheter, kan välja vilken typ av enhet (skrivbordsdatorer, surfplattor, smarta telefoner osv.) de vill använda för att ta del av informationen. |
| --- | --- |

1.7

För att säkerställa allmän användarvänlighet bör denna utveckling dessutom ske i samarbete med användare och webbformgivare med sakkunskaper i fråga om tillgänglighet. Det bör tas fram en formatoberoende lösning så att användarna själva, utifrån sina egna behov och möjligheter, kan välja vilken typ av enhet (skrivbordsdatorer, surfplattor, smarta telefoner osv.) de vill använda för att ta del av informationen.

| 1.8 | EESK anser att databasen/portalen med myndighetsgodkänd information bör utvecklas i nära samarbete med alla berörda intressenter på området, dvs. såväl läkemedelsindustrin som patientorganisationer, handikapporganisationer och hälso-och sjukvårdspersonal, och skötas och finansieras av läkemedelsindustrin, för att på bästa sätt uppfylla behoven. |
| --- | --- |

1.8

EESK anser att databasen/portalen med myndighetsgodkänd information bör utvecklas i nära samarbete med alla berörda intressenter på området, dvs. såväl läkemedelsindustrin som patientorganisationer, handikapporganisationer och hälso-och sjukvårdspersonal, och skötas och finansieras av läkemedelsindustrin, för att på bästa sätt uppfylla behoven.

| 1.9 | Kommittén anser att det är viktigt att hitta användarvänliga lösningar, så att även lågutbildade och personer som är ovana vid att använda internet kan ta del av informationen. |
| --- | --- |

1.9

Kommittén anser att det är viktigt att hitta användarvänliga lösningar, så att även lågutbildade och personer som är ovana vid att använda internet kan ta del av informationen.

| 1.10 | Även om den elektroniska tillgången till information betraktas som viktig, bör det understrykas att läkare (särskilt allmänläkare) och annan hälso- och sjukvårdspersonal såsom farmaceuter och sjuksköterskor är de första som patienterna kontaktar för att få råd angående sjukdomar och behandling. |
| --- | --- |

1.10

Även om den elektroniska tillgången till information betraktas som viktig, bör det understrykas att läkare (särskilt allmänläkare) och annan hälso- och sjukvårdspersonal såsom farmaceuter och sjuksköterskor är de första som patienterna kontaktar för att få råd angående sjukdomar och behandling.

| 1.11 | EESK uppmanar Europeiska kommissionen stödja IMI2:s projektansökan om elektronisk produktinformation. Medlemsstaterna uppmanas att ansluta sig till initiativet att samordna befintliga databaser. |
| --- | --- |

1.11

EESK uppmanar Europeiska kommissionen stödja IMI2:s projektansökan om elektronisk produktinformation. Medlemsstaterna uppmanas att ansluta sig till initiativet att samordna befintliga databaser.

2.   Inledning

| 2.1 | År 2012 offentliggjorde kommissionen ett meddelande med titeln ”Handlingsplanen för e-hälsa 2012–2020 – Innovativ hälsovård för det 21:a århundradet” (1), där man tar upp hindren för en fullständig utbyggnad av digitala lösningar inom de europeiska hälso-och sjukvårdssystemen. |
| --- | --- |

2.1

År 2012 offentliggjorde kommissionen ett meddelande med titeln ”Handlingsplanen för e-hälsa 2012–2020 – Innovativ hälsovård för det 21:a århundradet” (1), där man tar upp hindren för en fullständig utbyggnad av digitala lösningar inom de europeiska hälso-och sjukvårdssystemen.

| 2.2 | Kommissionen förklarar där att målsättningen är att förbättra hälso- och sjukvården till förmån för patienterna, ge patienterna mer kontroll över sin behandling och minska kostnaderna. Även om såväl patienter som medborgare och vårdpersonal entusiastiskt har börjat utnyttja telemedicinska tillämpningar och miljontals europeiska medborgare har laddat ner applikationer till sina smarta telefoner för att kunna övervaka sin hälsa och sitt välbefinnande, så har den digitala hälso- och sjukvårdens stora potential att förbättra hälso- och sjukvårdssystemen och minska kostnaderna med hjälp av effektivisering ännu inte förverkligats. Kommittén påpekar att man i detta sammanhang också måste ta hänsyn till skyddet av personuppgifter. |
| --- | --- |

2.2

Kommissionen förklarar där att målsättningen är att förbättra hälso- och sjukvården till förmån för patienterna, ge patienterna mer kontroll över sin behandling och minska kostnaderna. Även om såväl patienter som medborgare och vårdpersonal entusiastiskt har börjat utnyttja telemedicinska tillämpningar och miljontals europeiska medborgare har laddat ner applikationer till sina smarta telefoner för att kunna övervaka sin hälsa och sitt välbefinnande, så har den digitala hälso- och sjukvårdens stora potential att förbättra hälso- och sjukvårdssystemen och minska kostnaderna med hjälp av effektivisering ännu inte förverkligats. Kommittén påpekar att man i detta sammanhang också måste ta hänsyn till skyddet av personuppgifter.

| 2.3 | E-hälsa, inbegripet telemedicin och m-hälsa, definieras på följande sätt av WHO: e-hälsa betyder överföring av hälso- och sjukvårdsresurser och hälso- och sjukvård via elektroniska medier. Den omfattar tre huvudområden:






  — | Överföring av hälso- och sjukvårdsinformation, för vårdpersonal och konsumenterna via internet och telekommunikation. |
| --- | --- | --- |

2.3

E-hälsa, inbegripet telemedicin och m-hälsa, definieras på följande sätt av WHO: e-hälsa betyder överföring av hälso- och sjukvårdsresurser och hälso- och sjukvård via elektroniska medier. Den omfattar tre huvudområden:

—

Överföring av hälso- och sjukvårdsinformation, för vårdpersonal och konsumenterna via internet och telekommunikation.

| — | Användning av internet och e-handel för att förbättra de offentliga hälso- och sjukvårdssystemen, bland annat genom utbildning och fortbildning av vårdpersonal. |
| --- | --- |

—

Användning av internet och e-handel för att förbättra de offentliga hälso- och sjukvårdssystemen, bland annat genom utbildning och fortbildning av vårdpersonal.

| — | Användning av metoder inom e-handel och e-företagande inom förvaltningen av hälso- och sjukvårdssystemet. |
| --- | --- |

—

Användning av metoder inom e-handel och e-företagande inom förvaltningen av hälso- och sjukvårdssystemet.

| 2.4 | Kommissionen har lagt fram en grönbok om m-hälsa
   (2). Mobil hälsa (m-hälsa) är ett område inom e-hälsa som berör medicinska och offentliga hälso- och sjukvårdsmetoder som stöds av mobila enheter. Här ingår framför allt användningen av mobil kommunikation i samband med hälso- och sjukvårdstjänster samt omsorgstjänster, och för informationsändamål, liksom m-hälsoapplikationer. |
| --- | --- |

2.4

Kommissionen har lagt fram en grönbok om m-hälsa
   (2). Mobil hälsa (m-hälsa) är ett område inom e-hälsa som berör medicinska och offentliga hälso- och sjukvårdsmetoder som stöds av mobila enheter. Här ingår framför allt användningen av mobil kommunikation i samband med hälso- och sjukvårdstjänster samt omsorgstjänster, och för informationsändamål, liksom m-hälsoapplikationer.

| 2.5 | Allt fler människor i alla åldersgrupper utnyttjar den ständigt växande mängden av elektronisk hälso- och sjukvårdsinformation och hälso- och sjukvårdsapplikationer. |
| --- | --- |

2.5

Allt fler människor i alla åldersgrupper utnyttjar den ständigt växande mängden av elektronisk hälso- och sjukvårdsinformation och hälso- och sjukvårdsapplikationer.

| 2.6 | Kvaliteten på dessa informationskällor varierar dock kraftigt och sökmotorerna skiljer vanligtvis inte på tillförlitliga officiellt godkända källor och mindre tillförlitliga källor. |
| --- | --- |

2.6

Kvaliteten på dessa informationskällor varierar dock kraftigt och sökmotorerna skiljer vanligtvis inte på tillförlitliga officiellt godkända källor och mindre tillförlitliga källor.

| 2.7 | För hälso- och sjukvårdspersonal finns det ett antal certifierade informationssystem. Hälso- och sjukvårdspersonal – särskilt husläkare och farmaceuter – har en nyckelroll i hälso- och sjukvårdssystemen och information av hög kvalitet är absolut nödvändig om vi vill ha välinformerade yrkesutövare som på ett framgångsrikt sätt kan tillgodose EU-befolkningens hälso- och sjukvårdsbehov. |
| --- | --- |

2.7

För hälso- och sjukvårdspersonal finns det ett antal certifierade informationssystem. Hälso- och sjukvårdspersonal – särskilt husläkare och farmaceuter – har en nyckelroll i hälso- och sjukvårdssystemen och information av hög kvalitet är absolut nödvändig om vi vill ha välinformerade yrkesutövare som på ett framgångsrikt sätt kan tillgodose EU-befolkningens hälso- och sjukvårdsbehov.

| 2.8 | EESK menar att patienterna på samma sätt behöver enkel tillgång till tillförlitlig information, så att de bättre kan organisera och bli delaktiga i sin hälso- och sjukvård, med resultatet att de följer behandlingarna i större utsträckning. Behovet av att utbilda och inbegripa alla grupper (inklusive äldre och personer med funktionsnedsättningar) har redan tagits upp mer ingående i tidigare yttranden (3). |
| --- | --- |

2.8

EESK menar att patienterna på samma sätt behöver enkel tillgång till tillförlitlig information, så att de bättre kan organisera och bli delaktiga i sin hälso- och sjukvård, med resultatet att de följer behandlingarna i större utsträckning. Behovet av att utbilda och inbegripa alla grupper (inklusive äldre och personer med funktionsnedsättningar) har redan tagits upp mer ingående i tidigare yttranden (3).

| 2.9 | Hälso- och sjukvårdspersonalens ökade arbetsbörda och de olika möjligheterna för patienter och medborgare att engagera sig i hälso- och sjukvårdsorganisationer, såsom nationella registreringsmyndigheter, Europeiska läkemedelsmyndighetens kommittéer och etikkommittéer kräver breddad kunskap. |
| --- | --- |

2.9

Hälso- och sjukvårdspersonalens ökade arbetsbörda och de olika möjligheterna för patienter och medborgare att engagera sig i hälso- och sjukvårdsorganisationer, såsom nationella registreringsmyndigheter, Europeiska läkemedelsmyndighetens kommittéer och etikkommittéer kräver breddad kunskap.

| 2.10 | En möjlighet för patienterna att utbilda sig är genom Eupati (European Patient’s Academy on Therapeutic Innovation). Detta konsortium finansieras via ”initiativet för innovativa läkemedel”, ett offentlig-privat partnerskap mellan Europeiska kommissionen och den europeiska sammanslutningen av läkemedelsindustriförbund (EFPIA). |
| --- | --- |

2.10

En möjlighet för patienterna att utbilda sig är genom Eupati (European Patient’s Academy on Therapeutic Innovation). Detta konsortium finansieras via ”initiativet för innovativa läkemedel”, ett offentlig-privat partnerskap mellan Europeiska kommissionen och den europeiska sammanslutningen av läkemedelsindustriförbund (EFPIA).

| 2.11 | Eupati är ett konsortium som består av 29 organisationer och leds av Europeiskt patientforum. Det omfattar i en unik form såväl alleuropeiska patientorganisationer som akademiska och ideella organisationer som har utmärkt sig som sakkunniga i specifika patientfrågor och för sitt allmänna engagemang, samt EFPIA:s medlemsföretag. Eupati informerar patienter som inte känner till hälso- och sjukvårdssystemet så väl, liksom patientgrupper som är svåra att nå, genom att öka allmänhetens kunskap om utvecklingen av nya behandlingar. Utöver Eupati kan man även organisera kurser för att lära människor att förstå information om läkemedel eller utveckla ett lämpligt utbildningsprogram. |
| --- | --- |

2.11

Eupati är ett konsortium som består av 29 organisationer och leds av Europeiskt patientforum. Det omfattar i en unik form såväl alleuropeiska patientorganisationer som akademiska och ideella organisationer som har utmärkt sig som sakkunniga i specifika patientfrågor och för sitt allmänna engagemang, samt EFPIA:s medlemsföretag. Eupati informerar patienter som inte känner till hälso- och sjukvårdssystemet så väl, liksom patientgrupper som är svåra att nå, genom att öka allmänhetens kunskap om utvecklingen av nya behandlingar. Utöver Eupati kan man även organisera kurser för att lära människor att förstå information om läkemedel eller utveckla ett lämpligt utbildningsprogram.

| 2.12 | Vissa EU-medlemsstater tillhandahåller redan elektronisk information om läkemedel. Den mest utvecklade databasen, FASS (4), förvaltas av den svenska läkemedelsindustriföreningen LIF, och andra exempel på databaser finner man i Tyskland, Storbritannien, Finland och Danmark. Dessa databaser är i regel inte helt tillgängliga för personer med synnedsättning eller så omfattar de inte hela läkemedelssortimentet. |
| --- | --- |

2.12

Vissa EU-medlemsstater tillhandahåller redan elektronisk information om läkemedel. Den mest utvecklade databasen, FASS (4), förvaltas av den svenska läkemedelsindustriföreningen LIF, och andra exempel på databaser finner man i Tyskland, Storbritannien, Finland och Danmark. Dessa databaser är i regel inte helt tillgängliga för personer med synnedsättning eller så omfattar de inte hela läkemedelssortimentet.

| 2.13 | Dessutom uppdateras vissa av databaserna inte regelbundet. |
| --- | --- |

2.13

Dessutom uppdateras vissa av databaserna inte regelbundet.

| 2.14 | Läkemedelsmyndigheterna har också godkänt att koder (QR Codes) får användas i bipacksedlar, som länkar till bipacksedlar på läkemedelsbolagets webbplats. Även i detta fall har man inte alltid säkerställt en obehindrad tillgång till informationen. |
| --- | --- |

2.14

Läkemedelsmyndigheterna har också godkänt att koder (QR Codes) får användas i bipacksedlar, som länkar till bipacksedlar på läkemedelsbolagets webbplats. Även i detta fall har man inte alltid säkerställt en obehindrad tillgång till informationen.

| 2.15 | Dessa initiativ visar att det fortfarande behövs ett harmoniserat tillvägagångssätt för att se till att alla grupper i samhället kan del av informationen via den nya tekniken. |
| --- | --- |

2.15

Dessa initiativ visar att det fortfarande behövs ett harmoniserat tillvägagångssätt för att se till att alla grupper i samhället kan del av informationen via den nya tekniken.

3.   Allmänna kommentarer

3.1   
  Infrastruktur

| 3.1.1 | EESK menar att det är läkemedelsindustrin som har ansvaret att tillhandahålla korrekt och aktuell information om sina produkter. Alla tekniska lösningar måste utvecklas i nära samarbete med branschen så att de tekniska lösningar som redan finns kan utnyttjas och så att läkemedelsmyndigheterna kan kontrollera dem. |
| --- | --- |

3.1.1

EESK menar att det är läkemedelsindustrin som har ansvaret att tillhandahålla korrekt och aktuell information om sina produkter. Alla tekniska lösningar måste utvecklas i nära samarbete med branschen så att de tekniska lösningar som redan finns kan utnyttjas och så att läkemedelsmyndigheterna kan kontrollera dem.

| 3.1.2 | EESK betonar att man måste komma överens med berörda parter (registreringsmyndigheter, patientorganisationer samt hälso- och sjukvårdspersonal) om hur den myndighetsgodkända informationen ska presenteras och hur man ska kunna ta del av den. |
| --- | --- |

3.1.2

EESK betonar att man måste komma överens med berörda parter (registreringsmyndigheter, patientorganisationer samt hälso- och sjukvårdspersonal) om hur den myndighetsgodkända informationen ska presenteras och hur man ska kunna ta del av den.

| 3.1.3 | Ett konsortium med ansvar för att samordna utvecklingen av databasen/portalen skulle kunna inrättas och finansieras genom IMI-initiativet. |
| --- | --- |

3.1.3

Ett konsortium med ansvar för att samordna utvecklingen av databasen/portalen skulle kunna inrättas och finansieras genom IMI-initiativet.

| 3.1.4 | När den föreslagna portalen inrättas bör befintliga databaser (t.ex. Europeiska läkemedelsmyndighetens databas) beaktas. |
| --- | --- |

3.1.4

När den föreslagna portalen inrättas bör befintliga databaser (t.ex. Europeiska läkemedelsmyndighetens databas) beaktas.

3.2   
  Ytterligare behov av forskning

3.2.1   Teknisk forskning och teknisk utveckling

| — | Det finns modeller för nationella databaser. Dessutom har man i demonstrationssyfte tagit fram ännu en prototyp av en användarvänlig och mycketlättillgänglig databas, som också innehåller ljud- och videofiler. Det bör tas fram en fritt tillgänglig teknisk lösning som utnyttjar de tillgängliga källorna på effektivast möjliga sätt. |
| --- | --- |

—

Det finns modeller för nationella databaser. Dessutom har man i demonstrationssyfte tagit fram ännu en prototyp av en användarvänlig och mycketlättillgänglig databas, som också innehåller ljud- och videofiler. Det bör tas fram en fritt tillgänglig teknisk lösning som utnyttjar de tillgängliga källorna på effektivast möjliga sätt.

| — | Denna tekniska lösning måste också ta hänsyn till att medborgarna/patienterna inte vill använda alltför många scanning-applikationer via sina smarta telefoner. Därför bör databasen/portalen gå att nå med exempelvis konventionell scanningsteknik. |
| --- | --- |

—

Denna tekniska lösning måste också ta hänsyn till att medborgarna/patienterna inte vill använda alltför många scanning-applikationer via sina smarta telefoner. Därför bör databasen/portalen gå att nå med exempelvis konventionell scanningsteknik.

| — | Formatoberoende lösningar bör eftersträvas för att för att få fler att börja använda tekniken. Informationen ska kunna nås och läsas via alla typer av enheter (skrivbordsdatorer, surfplattor, smarta telefoner, etc.). |
| --- | --- |

—

Formatoberoende lösningar bör eftersträvas för att för att få fler att börja använda tekniken. Informationen ska kunna nås och läsas via alla typer av enheter (skrivbordsdatorer, surfplattor, smarta telefoner, etc.).

| — | Tekniska lösningar bör jämföras och olika sektorer inom hälso- och sjukvårdssystemet inbegripas (t.ex. initiativ från medlemsstaterna för att nå ut till människor via tv-apparater eller uttagsautomater, initiativ som föreslagits av kommissionen (5)). |
| --- | --- |

—

Tekniska lösningar bör jämföras och olika sektorer inom hälso- och sjukvårdssystemet inbegripas (t.ex. initiativ från medlemsstaterna för att nå ut till människor via tv-apparater eller uttagsautomater, initiativ som föreslagits av kommissionen (5)).

| — | I Italien, är apoteken enligt lag skyldiga att skriva ut uppdaterade bipacksedlar som förs in i en databas av läkemedelsindustrin. Utskrifter på apotek av personalen eller av patienter (via terminaler som liknar uttagsautomater) är andra alternativ som skulle kunna fungera som komplement och nå ut till personer som inte använder internet. |
| --- | --- |

—

I Italien, är apoteken enligt lag skyldiga att skriva ut uppdaterade bipacksedlar som förs in i en databas av läkemedelsindustrin. Utskrifter på apotek av personalen eller av patienter (via terminaler som liknar uttagsautomater) är andra alternativ som skulle kunna fungera som komplement och nå ut till personer som inte använder internet.

3.2.2   Test av innehållet och hur det presenteras

Allmänhetens acceptans av olika lösningar måste undersökas och de tekniska lösningarna måste genomgå användartest för att kontrollera hur bra den utvecklade lösningen fungerar.

| — | Forskningen måste ta upp strukturella frågor om den tillsyn som krävs av den tekniska lösningen, för att öka acceptansen. |
| --- | --- |

—

Forskningen måste ta upp strukturella frågor om den tillsyn som krävs av den tekniska lösningen, för att öka acceptansen.

| — | Hur ska läkemedelsmyndigheterna kontrollera innehållet? |
| --- | --- |

—

Hur ska läkemedelsmyndigheterna kontrollera innehållet?

| — | Innehållet ska presenteras på ett sätt som möjliggör en anpassning till enskilda patienter/medborgares behov samtidigt som det ska inbegripa alla de uppgifter som krävs enligt läkemedelsgodkännande eller lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Innehållet ska presenteras på ett sätt som möjliggör en anpassning till enskilda patienter/medborgares behov samtidigt som det ska inbegripa alla de uppgifter som krävs enligt läkemedelsgodkännande eller lagstiftning.

| — | För att kunna ge snabb återkoppling till alla aktörer skulle man kunna ta med en möjlighet för användarna att utvärdera informationen (framför allt hur lättförståelig den är). Här skulle man kunna utnyttja sociala medier för presentation, distribution och utbyte. |
| --- | --- |

—

För att kunna ge snabb återkoppling till alla aktörer skulle man kunna ta med en möjlighet för användarna att utvärdera informationen (framför allt hur lättförståelig den är). Här skulle man kunna utnyttja sociala medier för presentation, distribution och utbyte.

3.2.3   Utbildning

Internetanvändningen varierar kraftigt mellan olika samhällsgrupper. Många använder sociala nätverk, men utnyttjar inte den information som finns. En liten grupp (uppskattningsvis 10 % enligt Tysklands statistiska centralbyrå) använder inte internet över huvud taget. Man bör utforska följande:

| — | Hur kan vi uppmuntra till ett aktivt lärande, så att de källor till information om hälso- och sjukvårdsfrågor som finns (inbegripet digital information) utnyttjas? |
| --- | --- |

—

Hur kan vi uppmuntra till ett aktivt lärande, så att de källor till information om hälso- och sjukvårdsfrågor som finns (inbegripet digital information) utnyttjas?

| — | Lära sig att lära (livslångt lärande) är en av de åtta nyckelkompetenserna i Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 december 2006 (6), där medlemsstaterna uppmanas att vidta nationella åtgärder. I ”En europeisk agenda för vuxenlärande” föreslås åtgärder som medlemsstaterna ska vidta för att uppmuntra vuxenlärande. Digital hälsokompetens skulle kunna ingå i PIAAC-kriterierna för utvärdering av vuxenutbildning. |
| --- | --- |

—

Lära sig att lära (livslångt lärande) är en av de åtta nyckelkompetenserna i Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 december 2006 (6), där medlemsstaterna uppmanas att vidta nationella åtgärder. I ”En europeisk agenda för vuxenlärande” föreslås åtgärder som medlemsstaterna ska vidta för att uppmuntra vuxenlärande. Digital hälsokompetens skulle kunna ingå i PIAAC-kriterierna för utvärdering av vuxenutbildning.

| — | Vilken roll kan olika läroanstalter (universitet, centrum för vuxenutbildning osv.) och hälso- och sjukvårdsinrättningar spela när det gäller att förbättra människors många olika färdigheter, t.ex. att arbeta med ny teknik, engagera sig i ideell verksamhet och omvårdnad samt dela med sig av social och teknisk expertis? |
| --- | --- |

—

Vilken roll kan olika läroanstalter (universitet, centrum för vuxenutbildning osv.) och hälso- och sjukvårdsinrättningar spela när det gäller att förbättra människors många olika färdigheter, t.ex. att arbeta med ny teknik, engagera sig i ideell verksamhet och omvårdnad samt dela med sig av social och teknisk expertis?

| — | Hälso- och sjukvårdspersonalen måste få lämplig utbildning i dessa frågor under sin vetenskapliga utbildning. Vuxenutbildningscentrumen skulle kunna ta fram attraktiva kurser som är skräddarsydda för dem som använder systemen. De skulle kunna arbeta tillsammans med vårdpersonal (i synnerhet läkare), lokala apotek och lokala vård- och omsorgsinrättningar för att nå ut till målgruppen. Detta är särskilt viktigt i landsbygdsområden, där människor är mer isolerade. I synnerhet generationsövergripande lärande skulle kunna bidra till kunskapsutbyte om innehåll och tekniska färdigheter. |
| --- | --- |

—

Hälso- och sjukvårdspersonalen måste få lämplig utbildning i dessa frågor under sin vetenskapliga utbildning. Vuxenutbildningscentrumen skulle kunna ta fram attraktiva kurser som är skräddarsydda för dem som använder systemen. De skulle kunna arbeta tillsammans med vårdpersonal (i synnerhet läkare), lokala apotek och lokala vård- och omsorgsinrättningar för att nå ut till målgruppen. Detta är särskilt viktigt i landsbygdsområden, där människor är mer isolerade. I synnerhet generationsövergripande lärande skulle kunna bidra till kunskapsutbyte om innehåll och tekniska färdigheter.

Bryssel den 16 september 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2012) 736 final.

1

(2)  COM(2014) 219 final, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52014DC0219&from=SV

2

(3)  Se Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om ”Det digitala samhället: tillgång, utbildning, sysselsättning och verktyg för att skapa jämställdhet” (EUT C 451, 16.12.2014, s. 25).

3

(4)  http://www.fass.se/LIF/startpage?userType=2

4

(5)  http://www.mobilehealthglobal.com/in-the-news/interviews/46/interview-with-peteris-zilgalvis

5

(6)  EUT L 394, 30.12.2006, s. 10.

6

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/19

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Statligt stöd till företag: är det ändamålsenligt och effektivt?

(yttrande på eget initiativ)

(2016/C 013/05)

| Föredragande: | Edgardo Maria IOZIA |
| --- | --- |

Föredragande:

Edgardo Maria IOZIA

Den 19 februari 2015 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen att utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

Statligt stöd till företag: är det ändamålsenligt och effektivt?

(yttrande på eget initiativ).

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 14 juli 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16 och 17 september 2015 (sammanträdet den 16 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 198 röster för, 3 röster emot och 9 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att konsekvensbedömning av statligt stöd är ett centralt verktyg för att kontrollera överensstämmelsen mellan resultat och föreslagna mål, vilket i sin tur bidrar till att resurserna kan fördelas på ett mer ändamålsenligt och effektivt sätt och förbättrar insynen och stödet till förvaltningsprocessen. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att konsekvensbedömning av statligt stöd är ett centralt verktyg för att kontrollera överensstämmelsen mellan resultat och föreslagna mål, vilket i sin tur bidrar till att resurserna kan fördelas på ett mer ändamålsenligt och effektivt sätt och förbättrar insynen och stödet till förvaltningsprocessen.

| 1.2 | Många medlemsstater har redan utformat komplexa och strukturerade utvärderingssystem. Dessa system utvecklas parallellt med ett ökande intresse från den akademiska världen, vilket har gjort det möjligt att förbättra utvärderingsteknikerna och att öka precisionen hos de mätinstrument som finns tillgängliga för de beviljande myndigheterna. |
| --- | --- |

1.2

Många medlemsstater har redan utformat komplexa och strukturerade utvärderingssystem. Dessa system utvecklas parallellt med ett ökande intresse från den akademiska världen, vilket har gjort det möjligt att förbättra utvärderingsteknikerna och att öka precisionen hos de mätinstrument som finns tillgängliga för de beviljande myndigheterna.

| 1.3 | Europeiska kommissionen har tillsammans med medlemsstaterna inrättat ett högnivåforum om statligt stöd till företag, som också riktar in sig på utvärdering. |
| --- | --- |

1.3

Europeiska kommissionen har tillsammans med medlemsstaterna inrättat ett högnivåforum om statligt stöd till företag, som också riktar in sig på utvärdering.

| 1.4 | I sitt tal vid högnivåforumet i december förra året förklarade Margrethe Vestager, kommissionsledamot med ansvar för konkurrens, följande: ”Det finns två centrala aspekter av programmet för modernisering av det statliga stödet som är särskilt viktiga: öppenhet för att medborgarna ska veta vad deras pengar går till, och utvärdering för att de ska veta att pengarna har använts väl.” EESK instämmer helt i detta budskap. |
| --- | --- |

1.4

I sitt tal vid högnivåforumet i december förra året förklarade Margrethe Vestager, kommissionsledamot med ansvar för konkurrens, följande: ”Det finns två centrala aspekter av programmet för modernisering av det statliga stödet som är särskilt viktiga: öppenhet för att medborgarna ska veta vad deras pengar går till, och utvärdering för att de ska veta att pengarna har använts väl.” EESK instämmer helt i detta budskap.

| 1.5 | EESK välkomnar diskussionen om konsekvensbedömningar av politiken för företagsstöd, och uppmanar kommissionen att fördjupa den strategi som den har tillämpat i några år vid det här laget. |
| --- | --- |

1.5

EESK välkomnar diskussionen om konsekvensbedömningar av politiken för företagsstöd, och uppmanar kommissionen att fördjupa den strategi som den har tillämpat i några år vid det här laget.

| 1.6 | Det bör dock noteras att många stödordningar i dag inte genomgår konsekvensbedömningar, med undantag för de utvärderingar som fastställs i EU-förordningarna. I många fall kräver förordningarna endast en bekräftelse på att de individuella insatserna formellt uppfyller de rättsliga kraven – vilket inte möjliggör en heltäckande och långsiktig utvärdering av huruvida alla investeringar som gjorts till stöd för företag är ändamålsenliga och effektiva. EESK efterfrågar därför ett införande av konsekvensbedömningar över hela linjen, och eventuellt en sänkning av det tröskelvärde på 150 miljoner euro som den allmänna gruppundantagsförordningen fastställer som relevant tröskel för den genomsnittliga årliga budgeten för stödsystem för att de ska omfattas av kravet att lägga fram en plan för förhandsbedömning. I annat fall skulle många medlemsstater uteslutas, i synnerhet om det ifrågavarande stödet är stort i förhållande till medlemsstatens storlek. |
| --- | --- |

1.6

Det bör dock noteras att många stödordningar i dag inte genomgår konsekvensbedömningar, med undantag för de utvärderingar som fastställs i EU-förordningarna. I många fall kräver förordningarna endast en bekräftelse på att de individuella insatserna formellt uppfyller de rättsliga kraven – vilket inte möjliggör en heltäckande och långsiktig utvärdering av huruvida alla investeringar som gjorts till stöd för företag är ändamålsenliga och effektiva. EESK efterfrågar därför ett införande av konsekvensbedömningar över hela linjen, och eventuellt en sänkning av det tröskelvärde på 150 miljoner euro som den allmänna gruppundantagsförordningen fastställer som relevant tröskel för den genomsnittliga årliga budgeten för stödsystem för att de ska omfattas av kravet att lägga fram en plan för förhandsbedömning. I annat fall skulle många medlemsstater uteslutas, i synnerhet om det ifrågavarande stödet är stort i förhållande till medlemsstatens storlek.

| 1.7 | EESK betonar att kommissionens roll gradvis förändras till följd av den övergripande rättsliga ramen för statligt stöd. Kommissionen går från den tidigare övervägande administrativa kulturen mot en ny samarbetsform med medlemsstaterna vars syfte är att optimera det statliga stödets resultat genom att fokusera på dess ändamålsenlighet och effektivitet. Antagandet av ”moderniseringsprogrammet” var ett viktigt steg framåt. |
| --- | --- |

1.7

EESK betonar att kommissionens roll gradvis förändras till följd av den övergripande rättsliga ramen för statligt stöd. Kommissionen går från den tidigare övervägande administrativa kulturen mot en ny samarbetsform med medlemsstaterna vars syfte är att optimera det statliga stödets resultat genom att fokusera på dess ändamålsenlighet och effektivitet. Antagandet av ”moderniseringsprogrammet” var ett viktigt steg framåt.

| 1.8 | Medlemsstaterna ska inrätta lämpliga mekanismer för utvärdering, som ska utföras av oberoende organ. EESK anser att det är nödvändigt att arbetsmarknadsparterna deltar i definitionen av utvärderingsmodellen, utan att man för den skull bortser från den breda erfarenhet som de offentliga myndigheternas personal har förvärvat. De senare bör ha en roll i utformningen av utvärderingsförfarandena, bör delta i utarbetandet av den slutliga rapporten och på så sätt sprida en utvärderingskultur inom de egna organisationerna för att gradvis förbättra utredningsprocessen. Kommissionen bör å sin sida arbeta för en harmonisering av utvärderingskriterierna i medlemsstaterna. Genom att fastställa jämförbara utvärderingskriterier blir det möjligt att göra en samlad utvärdering av det statliga stödets ändamålsenlighet och effektivitet. |
| --- | --- |

1.8

Medlemsstaterna ska inrätta lämpliga mekanismer för utvärdering, som ska utföras av oberoende organ. EESK anser att det är nödvändigt att arbetsmarknadsparterna deltar i definitionen av utvärderingsmodellen, utan att man för den skull bortser från den breda erfarenhet som de offentliga myndigheternas personal har förvärvat. De senare bör ha en roll i utformningen av utvärderingsförfarandena, bör delta i utarbetandet av den slutliga rapporten och på så sätt sprida en utvärderingskultur inom de egna organisationerna för att gradvis förbättra utredningsprocessen. Kommissionen bör å sin sida arbeta för en harmonisering av utvärderingskriterierna i medlemsstaterna. Genom att fastställa jämförbara utvärderingskriterier blir det möjligt att göra en samlad utvärdering av det statliga stödets ändamålsenlighet och effektivitet.

| 1.9 | Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt specifika omständigheter i de regioner som deltar i den statliga stödordningen. Tack vare kommissionens lovvärda beslut att undanta omkring 80 % av det statliga stödet från förhandsanmälan (1) kan medel beviljas omedelbart. En annan effekt av beslutet är dock att ansvaret och kostnaderna ökar betydligt för de lokala myndigheterna, och därmed ökar också de offentliga utgifterna. Medlemsstaterna måste därför koncentrera sig på att tillhandahålla nödvändiga resurser för att hålla riktade utbildningskurser och utbyta bästa praxis mellan de lokala myndigheterna. En kultur av partnerskap måste utvecklas på alla nivåer. |
| --- | --- |

1.9

Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt specifika omständigheter i de regioner som deltar i den statliga stödordningen. Tack vare kommissionens lovvärda beslut att undanta omkring 80 % av det statliga stödet från förhandsanmälan (1) kan medel beviljas omedelbart. En annan effekt av beslutet är dock att ansvaret och kostnaderna ökar betydligt för de lokala myndigheterna, och därmed ökar också de offentliga utgifterna. Medlemsstaterna måste därför koncentrera sig på att tillhandahålla nödvändiga resurser för att hålla riktade utbildningskurser och utbyta bästa praxis mellan de lokala myndigheterna. En kultur av partnerskap måste utvecklas på alla nivåer.

| 1.10 | EESK tror att det nya systemet, som ger medlemsstaterna ansvaret för förhandsutvärderingen, kommer att leda till en ökning av de totala utgifterna för offentliga myndigheter och företag, vilket kräver noggrann planering i syfte att undanröja onödiga bördor och förenkla förfarandena. Kommittén konstaterar också att tidsfristen på sex månader för godkännandet av utvärderingsplaner för mycket komplicerade ordningar kan vara alltför kort och att utarbetandet av en kontrafaktisk modell för små stater kan innebära stora svårigheter. |
| --- | --- |

1.10

EESK tror att det nya systemet, som ger medlemsstaterna ansvaret för förhandsutvärderingen, kommer att leda till en ökning av de totala utgifterna för offentliga myndigheter och företag, vilket kräver noggrann planering i syfte att undanröja onödiga bördor och förenkla förfarandena. Kommittén konstaterar också att tidsfristen på sex månader för godkännandet av utvärderingsplaner för mycket komplicerade ordningar kan vara alltför kort och att utarbetandet av en kontrafaktisk modell för små stater kan innebära stora svårigheter.

| 1.11 | EESK rekommenderar ett snabbt antagande av meddelandet om begreppet statligt stöd, särskilt för att hjälpa lokala myndigheter som på grund av den stora mängden undantag från kravet på förhandsanmälan har blivit ålagda dubbla bördor för att såväl identifiera vad som utgör statligt stöd och att genomföra det på ett sätt som är förenligt med marknaden. Till exempel när det gäller offentlig finansiering till kultur och bevarande av kulturarvet leder det oklara rättsläget i fråga om vad som utgör statligt stöd till att myndigheterna behandlar allt stöd som om det omfattades av reglerna om statligt stöd, med alla de administrativa och förfarandemässiga bördor som detta medför. Samma rättsliga osäkerhet råder för den offentliga finansieringen av all infrastruktur, särskilt efter domen i fallet om Leipzigs flygplats. Det måste finnas en klar och entydig definition av offentligt stöd till företag som inte utgör statligt stöd och sådant som utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

1.11

EESK rekommenderar ett snabbt antagande av meddelandet om begreppet statligt stöd, särskilt för att hjälpa lokala myndigheter som på grund av den stora mängden undantag från kravet på förhandsanmälan har blivit ålagda dubbla bördor för att såväl identifiera vad som utgör statligt stöd och att genomföra det på ett sätt som är förenligt med marknaden. Till exempel när det gäller offentlig finansiering till kultur och bevarande av kulturarvet leder det oklara rättsläget i fråga om vad som utgör statligt stöd till att myndigheterna behandlar allt stöd som om det omfattades av reglerna om statligt stöd, med alla de administrativa och förfarandemässiga bördor som detta medför. Samma rättsliga osäkerhet råder för den offentliga finansieringen av all infrastruktur, särskilt efter domen i fallet om Leipzigs flygplats. Det måste finnas en klar och entydig definition av offentligt stöd till företag som inte utgör statligt stöd och sådant som utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| 1.12 | EESK välkomnar de ansträngningar som gjorts, men anser samtidigt att det är mycket viktigt att denna utvärderingskultur sprids till alla styrelsenivåer, både regionalt och nationellt. Den får därför inte begränsas till ovannämnda fall. Kommittén efterlyser därför ett förnyat åtagande från kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.12

EESK välkomnar de ansträngningar som gjorts, men anser samtidigt att det är mycket viktigt att denna utvärderingskultur sprids till alla styrelsenivåer, både regionalt och nationellt. Den får därför inte begränsas till ovannämnda fall. Kommittén efterlyser därför ett förnyat åtagande från kommissionen och medlemsstaterna.

| 1.13 | Den analys som gjorts visar att de offentliga myndigheterna saknar uppgifter om förvaltningskostnaderna för tillsynen av statligt stöd till företag. Det är omöjligt att göra en grundlig utvärdering av medlens effektivitet i förhållande till resultaten utan att räkna med hur mycket pengar myndigheterna använder, förutom att mäta stödet i sig. För att systemet ska vara öppet krävs att dessa uppgifter offentliggörs. På grundval av de tillgängliga uppgifterna uppgår de totala administrativa kostnaderna till cirka 5 %, vilket ska läggas till kostnaderna för efterlevnad, som uppskattas till ytterligare 5 %, plus de extra kostnaderna för utvärdering, som kommissionen uppskattar uppgå till strax under 1 %. Objektivt tycks detta belopp – som troligen underskattats – orimligt högt. |
| --- | --- |

1.13

Den analys som gjorts visar att de offentliga myndigheterna saknar uppgifter om förvaltningskostnaderna för tillsynen av statligt stöd till företag. Det är omöjligt att göra en grundlig utvärdering av medlens effektivitet i förhållande till resultaten utan att räkna med hur mycket pengar myndigheterna använder, förutom att mäta stödet i sig. För att systemet ska vara öppet krävs att dessa uppgifter offentliggörs. På grundval av de tillgängliga uppgifterna uppgår de totala administrativa kostnaderna till cirka 5 %, vilket ska läggas till kostnaderna för efterlevnad, som uppskattas till ytterligare 5 %, plus de extra kostnaderna för utvärdering, som kommissionen uppskattar uppgå till strax under 1 %. Objektivt tycks detta belopp – som troligen underskattats – orimligt högt.

| 1.14 | EESK uppmanar kommissionen att undvika ytterligare oväntade bördor för företagen och se till att utvärderingssystemet blir mer effektivt och ändamålsenligt i stort. |
| --- | --- |

1.14

EESK uppmanar kommissionen att undvika ytterligare oväntade bördor för företagen och se till att utvärderingssystemet blir mer effektivt och ändamålsenligt i stort.

| 1.15 | Det är mycket viktigt att man i utvärderingen också beaktar effektiviteten av de administrativa kostnaderna och de kostnader som följer av utvärderingsmodellerna. |
| --- | --- |

1.15

Det är mycket viktigt att man i utvärderingen också beaktar effektiviteten av de administrativa kostnaderna och de kostnader som följer av utvärderingsmodellerna.

| 1.16 | Jämförbarhet mellan olika modeller och flexibilitet i fråga om storlek, typ och indikatorer bör säkerställas genom att förenkla förhandsbedömningen och harmonisera kriterierna för efterhandsutvärderingen. |
| --- | --- |

1.16

Jämförbarhet mellan olika modeller och flexibilitet i fråga om storlek, typ och indikatorer bör säkerställas genom att förenkla förhandsbedömningen och harmonisera kriterierna för efterhandsutvärderingen.

| 1.17 | EESK efterlyser en integrerad vision för kommissionens åtgärder inom de olika områdena av den ekonomiska politiken – strukturfonderna, statligt stöd, partnerskapsavtal för handel – i syfte att skapa ett enhetligt europeiskt ekonomisk-politiskt program som bygger på utveckling och tillväxt. |
| --- | --- |

1.17

EESK efterlyser en integrerad vision för kommissionens åtgärder inom de olika områdena av den ekonomiska politiken – strukturfonderna, statligt stöd, partnerskapsavtal för handel – i syfte att skapa ett enhetligt europeiskt ekonomisk-politiskt program som bygger på utveckling och tillväxt.

| 1.18 | EESK rekommenderar att man använder kriterier liknande dem som anges i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 (2) av den 7 januari 2014 om den europeiska uppförandekoden för partnerskap inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna – som fastställer en skyldighet att rådfråga alla potentiella aktörer – för att utarbeta en separat förordning om utvärdering av det statliga stödets effektivitet och ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

1.18

EESK rekommenderar att man använder kriterier liknande dem som anges i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 (2) av den 7 januari 2014 om den europeiska uppförandekoden för partnerskap inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna – som fastställer en skyldighet att rådfråga alla potentiella aktörer – för att utarbeta en separat förordning om utvärdering av det statliga stödets effektivitet och ändamålsenlighet.

| 1.19 | Man bör säkerställa insyn i utvärderingarna genom största möjliga offentlighet, vilket redan är fallet i vissa medlemsstater när det gäller företag och det stödbelopp som de beviljats. |
| --- | --- |

1.19

Man bör säkerställa insyn i utvärderingarna genom största möjliga offentlighet, vilket redan är fallet i vissa medlemsstater när det gäller företag och det stödbelopp som de beviljats.

| 1.20 | EESK rekommenderar att utvärderingsplanerna ska omfatta följande:






  — | Uppnåendet av det politiska målet. |
| --- | --- | --- |

1.20

EESK rekommenderar att utvärderingsplanerna ska omfatta följande:

—

Uppnåendet av det politiska målet.

| — | Effekterna på konkurrensen och handeln. |
| --- | --- |

—

Effekterna på konkurrensen och handeln.

| — | Instrumentets effektivitet och ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

—

Instrumentets effektivitet och ändamålsenlighet.

| — | Förhandskontroll av villkoren för en fortsättning av stödordningen eller för ett liknande system på mikronivå (specificering av stödet). |
| --- | --- |

—

Förhandskontroll av villkoren för en fortsättning av stödordningen eller för ett liknande system på mikronivå (specificering av stödet).

| — | Stimulanseffekten. |
| --- | --- |

—

Stimulanseffekten.

| 1.21 | EESK önskar delta i utvärderingen av den övergripande ändamålsenligheten och effektiviteten i systemet för statligt stöd i slutet av perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

1.21

EESK önskar delta i utvärderingen av den övergripande ändamålsenligheten och effektiviteten i systemet för statligt stöd i slutet av perioden 2014–2020.

2.   Inledning

| 2.1 | Stöd till företag kan snedvrida konkurrensen och fragmentera den inre marknaden, vilket strider mot fördragens karaktär och anda, om stödet inte omfattas av tydliga regler, inte inriktas på produktiva verksamheter och företag som särskilt investerar i innovation, forskning och utveckling som ger ekonomiska och sociala fördelar och inte begränsas och kontrolleras. |
| --- | --- |

2.1

Stöd till företag kan snedvrida konkurrensen och fragmentera den inre marknaden, vilket strider mot fördragens karaktär och anda, om stödet inte omfattas av tydliga regler, inte inriktas på produktiva verksamheter och företag som särskilt investerar i innovation, forskning och utveckling som ger ekonomiska och sociala fördelar och inte begränsas och kontrolleras.

| 2.2 | Den negativa ekonomiska situation som råder sedan flera år tillbaka har gett upphov till allvarliga nationella kriser som oundvikligen påverkar företag, arbetstagare och medborgare. Detta kräver en förhållandevis flexibel ansats, vilket EU:s största konkurrenter på de internationella marknaderna har insett (som inte omfattas av gemensamma regler för statligt stöd). De europeiska företagens konkurrenskraft måste bli ett viktigt riktmärke. Arbetslösheten i Europa är en nödsituation. Investeringarna har minskat med 15 % sedan toppen 2007, och 25 miljoner européer är fortfarande arbetslösa. Fem miljoner av dessa är ungdomar, och de flesta är kvinnor (3). |
| --- | --- |

2.2

Den negativa ekonomiska situation som råder sedan flera år tillbaka har gett upphov till allvarliga nationella kriser som oundvikligen påverkar företag, arbetstagare och medborgare. Detta kräver en förhållandevis flexibel ansats, vilket EU:s största konkurrenter på de internationella marknaderna har insett (som inte omfattas av gemensamma regler för statligt stöd). De europeiska företagens konkurrenskraft måste bli ett viktigt riktmärke. Arbetslösheten i Europa är en nödsituation. Investeringarna har minskat med 15 % sedan toppen 2007, och 25 miljoner européer är fortfarande arbetslösa. Fem miljoner av dessa är ungdomar, och de flesta är kvinnor (3).

| 2.3 | En intressant studie från Europaparlamentet (4) visade att det finns stora skillnader mellan de system som för närvarande tillämpas i EU och Förenta staterna. ”EU:s konkurrenspolitik har stränga regler för statligt stöd, medan den amerikanska lagstiftningen inte innehåller några bestämmelser på detta område.” På begäran av den dåvarande kommissionsledamoten Joaquín Almunia har ett EU-förslag om reglering av statligt stöd tagits med i de pågående förhandlingarna mellan EU och Förenta staterna om ett transatlantiskt partnerskap för handel och investeringar (5). |
| --- | --- |

2.3

En intressant studie från Europaparlamentet (4) visade att det finns stora skillnader mellan de system som för närvarande tillämpas i EU och Förenta staterna. ”EU:s konkurrenspolitik har stränga regler för statligt stöd, medan den amerikanska lagstiftningen inte innehåller några bestämmelser på detta område.” På begäran av den dåvarande kommissionsledamoten Joaquín Almunia har ett EU-förslag om reglering av statligt stöd tagits med i de pågående förhandlingarna mellan EU och Förenta staterna om ett transatlantiskt partnerskap för handel och investeringar (5).

| 2.4 | Förslaget förefaller dock svagt och utan betydelse (6). Europa kommer att fortsätta att ha den mest restriktiva lagstiftningen i världen. Detta bidrar å ena sidan till att fullborda den inre marknaden, men straffar samtidigt våra företag. Ett europeiskt företag som tillverkar i Förenta staterna blir berättigat att motta statligt stöd som inte är tillåtet i EU. Detta kommer att bli ännu lättare i och med antagandet av avtalet. EESK riktar en allvarlig varning till kommissionen om att inte ge amerikanska företag företräde i frihandelsavtalet. |
| --- | --- |

2.4

Förslaget förefaller dock svagt och utan betydelse (6). Europa kommer att fortsätta att ha den mest restriktiva lagstiftningen i världen. Detta bidrar å ena sidan till att fullborda den inre marknaden, men straffar samtidigt våra företag. Ett europeiskt företag som tillverkar i Förenta staterna blir berättigat att motta statligt stöd som inte är tillåtet i EU. Detta kommer att bli ännu lättare i och med antagandet av avtalet. EESK riktar en allvarlig varning till kommissionen om att inte ge amerikanska företag företräde i frihandelsavtalet.

| 2.5 | Erfarenheten hittills visar att det krävs en grundlig översyn av EU:s program för statligt stöd. |
| --- | --- |

2.5

Erfarenheten hittills visar att det krävs en grundlig översyn av EU:s program för statligt stöd.

| 2.6 | De senaste årens ekonomiska och finansiella kris har föranlett en radikal översyn av de utgiftskriterier som används för att fastställa politiken för offentliga investeringar och företagsstöd på samtliga styrningsnivåer. Behovet av att hitta bättre sätt att rationalisera stödet och endast ge stöd om det finns ett lämpligt mervärde (vilket kommer att förbättra stödets kvalitet och samtidigt möjliggöra en lämplig övervakning av stödets ändamålsenlighet och effektivitet) har blivit en särskilt viktig prioritering mot bakgrund av resursbristen och de begränsade medel som finns tillgängliga. |
| --- | --- |

2.6

De senaste årens ekonomiska och finansiella kris har föranlett en radikal översyn av de utgiftskriterier som används för att fastställa politiken för offentliga investeringar och företagsstöd på samtliga styrningsnivåer. Behovet av att hitta bättre sätt att rationalisera stödet och endast ge stöd om det finns ett lämpligt mervärde (vilket kommer att förbättra stödets kvalitet och samtidigt möjliggöra en lämplig övervakning av stödets ändamålsenlighet och effektivitet) har blivit en särskilt viktig prioritering mot bakgrund av resursbristen och de begränsade medel som finns tillgängliga.

| 2.7 | EESK anser att det är nödvändigt att ta reda på vilken effekt politiken för företagsstöd har haft, om de identifierade stödinstrumenten är lämpliga och om de administrativa och förvaltningsmässiga kostnaderna står i proportion till de uppnådda resultaten. Det är viktigt att tänka på att det som inte kan mätas inte heller kan identifieras eller förbättras. De åtgärder som har vidtagits hittills har följt den linjen. |
| --- | --- |

2.7

EESK anser att det är nödvändigt att ta reda på vilken effekt politiken för företagsstöd har haft, om de identifierade stödinstrumenten är lämpliga och om de administrativa och förvaltningsmässiga kostnaderna står i proportion till de uppnådda resultaten. Det är viktigt att tänka på att det som inte kan mätas inte heller kan identifieras eller förbättras. De åtgärder som har vidtagits hittills har följt den linjen.

| 2.8 | Utvärdering kan tyckas vara en teknisk fråga som endast är av intresse för en begränsad krets av akademiska forskare, men utförs faktiskt av många konsulter som specialiserar sig på finansiella revisioner eller projekt- och programutvärderingar. Eftersom utvärderingar har gjorts till en central prioritering i kommissionens agenda för smart lagstiftning har detta också blivit en central fråga i regleringspolitiken, som ger upphov till viktiga förvaltningsmässiga och institutionella frågor, utöver utgiftsprogrammen (7). |
| --- | --- |

2.8

Utvärdering kan tyckas vara en teknisk fråga som endast är av intresse för en begränsad krets av akademiska forskare, men utförs faktiskt av många konsulter som specialiserar sig på finansiella revisioner eller projekt- och programutvärderingar. Eftersom utvärderingar har gjorts till en central prioritering i kommissionens agenda för smart lagstiftning har detta också blivit en central fråga i regleringspolitiken, som ger upphov till viktiga förvaltningsmässiga och institutionella frågor, utöver utgiftsprogrammen (7).

| 2.9 | Sedan 2008 har generaldirektoratet för regional- och stadspolitik utvecklat kontrafaktiska utvärderingsprogram för att stödja de befintliga utvärderingarna (förhands- och efterhandsutvärderingar), som utförs under programplaneringen av strukturfonderna. |
| --- | --- |

2.9

Sedan 2008 har generaldirektoratet för regional- och stadspolitik utvecklat kontrafaktiska utvärderingsprogram för att stödja de befintliga utvärderingarna (förhands- och efterhandsutvärderingar), som utförs under programplaneringen av strukturfonderna.

| 2.10 | Som ett led i sitt program för modernisering av det statliga stödet införde generaldirektoratet för konkurrens i maj 2012 konsekvensbedömningar med kontrafaktiska analystekniker för vissa stödordningar (8). I och med den nya allmänna gruppundantagsförordningen blir utvärdering av stora stödordningar (med en årlig budget på över 150 miljoner euro) obligatoriskt för vissa sektorer, såsom regional utvecklingspolitik, stöd till små och medelstora företag, forsknings-, utvecklings- och innovationsstöd, miljö- och energistöd samt stöd till bredbandsinfrastruktur. Några nationella planer har redan lämnats in (fyra) och andra planer på området för forskning, utveckling och innovation samt bredband behandlas för närvarande (cirka tio). |
| --- | --- |

2.10

Som ett led i sitt program för modernisering av det statliga stödet införde generaldirektoratet för konkurrens i maj 2012 konsekvensbedömningar med kontrafaktiska analystekniker för vissa stödordningar (8). I och med den nya allmänna gruppundantagsförordningen blir utvärdering av stora stödordningar (med en årlig budget på över 150 miljoner euro) obligatoriskt för vissa sektorer, såsom regional utvecklingspolitik, stöd till små och medelstora företag, forsknings-, utvecklings- och innovationsstöd, miljö- och energistöd samt stöd till bredbandsinfrastruktur. Några nationella planer har redan lämnats in (fyra) och andra planer på området för forskning, utveckling och innovation samt bredband behandlas för närvarande (cirka tio).

| 2.11 | Europeiska revisionsrätten ingrep nyligen i fråga om de resultatutvärderingssystem som används av EuropeAid, som revisionsrätten ansåg vara olämpliga (9). För närvarande granskas de utvärderingssystem som används i alla kommissionens verksamheter. |
| --- | --- |

2.11

Europeiska revisionsrätten ingrep nyligen i fråga om de resultatutvärderingssystem som används av EuropeAid, som revisionsrätten ansåg vara olämpliga (9). För närvarande granskas de utvärderingssystem som används i alla kommissionens verksamheter.

| 2.12 | Det behövs ökad konsekvens mellan de metoder som används för att utvärdera statligt stöd och resultaten av strukturfondernas användning samt en grundlig översyn av all utgiftspolitik i unionen. |
| --- | --- |

2.12

Det behövs ökad konsekvens mellan de metoder som används för att utvärdera statligt stöd och resultaten av strukturfondernas användning samt en grundlig översyn av all utgiftspolitik i unionen.

| 2.13 | Syftet med att använda en kontrafaktisk metod för att utvärdera effekterna av offentlig politik är att kontrollera att politiken uppnår den önskade förändringen av beteendet eller villkoren för en viss grupp stödmottagare. Den kontrafaktiska metoden definierar i vilken utsträckning stödet, i stället för andra faktorer, har bidragit till att uppnå ett visst resultat. Detta kallas ibland stimulanseffekt. |
| --- | --- |

2.13

Syftet med att använda en kontrafaktisk metod för att utvärdera effekterna av offentlig politik är att kontrollera att politiken uppnår den önskade förändringen av beteendet eller villkoren för en viss grupp stödmottagare. Den kontrafaktiska metoden definierar i vilken utsträckning stödet, i stället för andra faktorer, har bidragit till att uppnå ett visst resultat. Detta kallas ibland stimulanseffekt.

| 2.14 | Syftet med utvärderingsprocessen är alltså att fastställa den kausala effekten av den politik som förts, men endast politikens direkta effekt. Med andra ord elimineras eventuella snedvridningar till följd av allmänna makroekonomiska förhållanden eller olika typer av företag. |
| --- | --- |

2.14

Syftet med utvärderingsprocessen är alltså att fastställa den kausala effekten av den politik som förts, men endast politikens direkta effekt. Med andra ord elimineras eventuella snedvridningar till följd av allmänna makroekonomiska förhållanden eller olika typer av företag.

| 2.15 | Den kausala effekten är skillnaden mellan de observerbara utfallsvariablerna efter politikens genomförande (faktisk situation) och vad som skulle ha skett om politiken inte hade genomförts (kontrafaktisk situation). |
| --- | --- |

2.15

Den kausala effekten är skillnaden mellan de observerbara utfallsvariablerna efter politikens genomförande (faktisk situation) och vad som skulle ha skett om politiken inte hade genomförts (kontrafaktisk situation).

| 2.16 | Denna typ av analys har tagits fram för att tillgodose behovet av att fastställa belägg för stödets nettoeffekt och omfattningen av denna effekt. Det är t.ex. möjligt att analysera om stödförfarandena ger positiva eller negativa effekter, i vilken utsträckning så är fallet, om de observerade förändringarna verkligen kan tillskrivas den genomförda politiken, om resultaten varierar mellan olika stödmottagare (stora eller små företag), mellan regioner eller över tiden, och om de förvaltningsmässiga och administrativa kostnaderna är proportionerliga och hållbara. |
| --- | --- |

2.16

Denna typ av analys har tagits fram för att tillgodose behovet av att fastställa belägg för stödets nettoeffekt och omfattningen av denna effekt. Det är t.ex. möjligt att analysera om stödförfarandena ger positiva eller negativa effekter, i vilken utsträckning så är fallet, om de observerade förändringarna verkligen kan tillskrivas den genomförda politiken, om resultaten varierar mellan olika stödmottagare (stora eller små företag), mellan regioner eller över tiden, och om de förvaltningsmässiga och administrativa kostnaderna är proportionerliga och hållbara.

| 2.17 | Även om detta ämne har behandlats utförligt i den ekonomiska litteraturen, särskilt under de senaste årtiondena, finns det endast ett fåtal offentliga myndigheter i EU-medlemsstaterna som fortsätter att använda och utöka konsekvensbedömningar för att övervaka och förbättra sin politik för företagsstöd. |
| --- | --- |

2.17

Även om detta ämne har behandlats utförligt i den ekonomiska litteraturen, särskilt under de senaste årtiondena, finns det endast ett fåtal offentliga myndigheter i EU-medlemsstaterna som fortsätter att använda och utöka konsekvensbedömningar för att övervaka och förbättra sin politik för företagsstöd.

| 2.18 | Till de mest intressanta fallen hör insatserna i Storbritannien, som regelbundet har utvärderat regionala stödprogram sedan 2001 med användning av kvasiexperimentella utvärderingstekniker, och Nederländerna, som inrättade en expertarbetsgrupp för konsekvensbedömningar 2012. Finland har å sin sida inrättat Innovationsfinansieringsverket (Tekes), och Slovenien antog lagen om övervakning av statligt stöd 2001. |
| --- | --- |

2.18

Till de mest intressanta fallen hör insatserna i Storbritannien, som regelbundet har utvärderat regionala stödprogram sedan 2001 med användning av kvasiexperimentella utvärderingstekniker, och Nederländerna, som inrättade en expertarbetsgrupp för konsekvensbedömningar 2012. Finland har å sin sida inrättat Innovationsfinansieringsverket (Tekes), och Slovenien antog lagen om övervakning av statligt stöd 2001.

| 2.19 | Med detta yttrande vill EESK bidra till de diskussioner som förs mellan Europeiska kommissionen och medlemsstaterna om ändamålsenligheten och effektiviteten i stödåtgärder för företag och behovet av att öka användningen av konsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

2.19

Med detta yttrande vill EESK bidra till de diskussioner som förs mellan Europeiska kommissionen och medlemsstaterna om ändamålsenligheten och effektiviteten i stödåtgärder för företag och behovet av att öka användningen av konsekvensbedömningar.

3.   Varför utvärdera? Lärdomar från litteraturen

| 3.1 | Syftet med detta yttrande är att på grundval av empiriska bevis från kontrafaktiska analyser visa på vikten av utvärdering. Utvärderingar bör inte längre betraktas som en akademisk övning, utan som en grundläggande, institutionaliserad praxis som är integrerad i policycykeln: genomföra, övervaka, utvärdera och omarbeta. |
| --- | --- |

3.1

Syftet med detta yttrande är att på grundval av empiriska bevis från kontrafaktiska analyser visa på vikten av utvärdering. Utvärderingar bör inte längre betraktas som en akademisk övning, utan som en grundläggande, institutionaliserad praxis som är integrerad i policycykeln: genomföra, övervaka, utvärdera och omarbeta.

| 3.2 | I detta yttrande undersöks en rad studier från olika EU-medlemsstater för att lyfta fram de viktigaste lärdomarna, nämligen de politiska följderna i form av ökade investeringar, produktivitet, sysselsättning, innovation och kostnader för stödordningarna. Med hjälp av dessa indikatorer blir det möjligt att förstå effekterna på tillväxten, och de är inriktade på behovet av riktat stöd av hög kvalitet. |
| --- | --- |

3.2

I detta yttrande undersöks en rad studier från olika EU-medlemsstater för att lyfta fram de viktigaste lärdomarna, nämligen de politiska följderna i form av ökade investeringar, produktivitet, sysselsättning, innovation och kostnader för stödordningarna. Med hjälp av dessa indikatorer blir det möjligt att förstå effekterna på tillväxten, och de är inriktade på behovet av riktat stöd av hög kvalitet.

| 3.3 | Även om förekomsten av ett positivt samband mellan offentligt stöd till företag och förbättrade resultat (investeringar, sysselsättning, nya produkter) ofta betonas i litteraturen, är det viktigt att tänka på att stödets incitamenteffekt inte kan tas för given. Det finns flera andra faktorer som påverkar resultaten av politiska åtgärder, t.ex. de allmänna ekonomiska tendenserna, marknadens funktion och den allmänna beskattningen. |
| --- | --- |

3.3

Även om förekomsten av ett positivt samband mellan offentligt stöd till företag och förbättrade resultat (investeringar, sysselsättning, nya produkter) ofta betonas i litteraturen, är det viktigt att tänka på att stödets incitamenteffekt inte kan tas för given. Det finns flera andra faktorer som påverkar resultaten av politiska åtgärder, t.ex. de allmänna ekonomiska tendenserna, marknadens funktion och den allmänna beskattningen.

| 3.4 | I en studie som analyserade effekterna av lag 488 i Italien visar Martini och Bondonio (2012) att företag som fick direktstöd i genomsnitt minskade sina privata investeringar. I detta fall verkar direkt statligt stöd till företag ha lett till minskade utgifter för privata investeringar, vilket i sin tur minskar behovet av privata medel. Statligt stöd måste vara ett komplement till och inte ersätta investeringar. |
| --- | --- |

3.4

I en studie som analyserade effekterna av lag 488 i Italien visar Martini och Bondonio (2012) att företag som fick direktstöd i genomsnitt minskade sina privata investeringar. I detta fall verkar direkt statligt stöd till företag ha lett till minskade utgifter för privata investeringar, vilket i sin tur minskar behovet av privata medel. Statligt stöd måste vara ett komplement till och inte ersätta investeringar.

| 3.5 | I litteraturen framhålls även vissa problem när det gäller stödets effekter på produktiviteten. I en utvärderingsstudie av brittiska företag som mottog stöd inom ramen för det regionala selektiva stödprogrammet (Regional Selective Assistance, RSA) drar Criscuolo (2012) slutsatsen att produktionsökningen inte var statistiskt signifikant (10). |
| --- | --- |

3.5

I litteraturen framhålls även vissa problem när det gäller stödets effekter på produktiviteten. I en utvärderingsstudie av brittiska företag som mottog stöd inom ramen för det regionala selektiva stödprogrammet (Regional Selective Assistance, RSA) drar Criscuolo (2012) slutsatsen att produktionsökningen inte var statistiskt signifikant (10).

| 3.6 | Dessa slutsatser förefaller överensstämma med andra empiriska bevis som visar att direkt stöd ofta har en positiv effekt på produktionsvolymerna, men inte på produktiviteten. Företag som får stöd växer alltså, men blir inte effektivare. Detta kan öka risken för att icke konkurrenskraftiga företag finns kvar på marknaden. |
| --- | --- |

3.6

Dessa slutsatser förefaller överensstämma med andra empiriska bevis som visar att direkt stöd ofta har en positiv effekt på produktionsvolymerna, men inte på produktiviteten. Företag som får stöd växer alltså, men blir inte effektivare. Detta kan öka risken för att icke konkurrenskraftiga företag finns kvar på marknaden.

| 3.7 | Genom statistiska ekonometriska modeller som kartlägger effekten av stöd med hjälp av en kontrafaktisk metod är det också möjligt att visa nettoeffekterna för specifika stödåtgärder på sysselsättningen. Det gör det möjligt att mäta den arbetskostnad per enhet som ”skapas”. |
| --- | --- |

3.7

Genom statistiska ekonometriska modeller som kartlägger effekten av stöd med hjälp av en kontrafaktisk metod är det också möjligt att visa nettoeffekterna för specifika stödåtgärder på sysselsättningen. Det gör det möjligt att mäta den arbetskostnad per enhet som ”skapas”.

| 3.8 | Det finns ofta en skillnad mellan antalet nya arbetsenheter som direkt kan tillskrivas stödet och den statistik som registreras i efterhandsutvärderingen. I en studie av stödåtgärder för små och medelstora företag i Polen visar Trzciński (2011) att av de 25 000 nya arbetstillfällen som ”skapats” tack vare stödet kan endast 10 550 faktiskt tillskrivas den genomförda politiken (11). Bondonio och Martini (2012) drog samma slutsats. Av de 89 000 nya arbetstillfällen som registrerades i efterhandsutvärderingen av lag 488 hade endast 12 500 faktiskt skapats, till en kostnad av 232 000 euro per arbetsenhet (12). Det statliga stödets effekt på befintliga arbetstillfällen och därmed på skyddet av den lokala, regionala eller nationella ekonomin är en annan faktor som bör beaktas. |
| --- | --- |

3.8

Det finns ofta en skillnad mellan antalet nya arbetsenheter som direkt kan tillskrivas stödet och den statistik som registreras i efterhandsutvärderingen. I en studie av stödåtgärder för små och medelstora företag i Polen visar Trzciński (2011) att av de 25 000 nya arbetstillfällen som ”skapats” tack vare stödet kan endast 10 550 faktiskt tillskrivas den genomförda politiken (11). Bondonio och Martini (2012) drog samma slutsats. Av de 89 000 nya arbetstillfällen som registrerades i efterhandsutvärderingen av lag 488 hade endast 12 500 faktiskt skapats, till en kostnad av 232 000 euro per arbetsenhet (12). Det statliga stödets effekt på befintliga arbetstillfällen och därmed på skyddet av den lokala, regionala eller nationella ekonomin är en annan faktor som bör beaktas.

| 3.9 | Stöd till företag ger olika effekter beroende på beviljat stödbelopp, företagets storlek, det geografiska område där företaget är beläget och typen av utlovat stöd. De offentliga beslutsfattarna bör ha tillgång till empiriska bevis från sådana analyser som vägledning för sina val och för att hjälpa dem att förstå vilken typ av stöd som är lämpligast och i vilket sammanhang. Såsom tydligt har visats är det nödvändigt att utforma riktade stödåtgärder för att göra politiken mer ändamålsenlig och effektiv. |
| --- | --- |

3.9

Stöd till företag ger olika effekter beroende på beviljat stödbelopp, företagets storlek, det geografiska område där företaget är beläget och typen av utlovat stöd. De offentliga beslutsfattarna bör ha tillgång till empiriska bevis från sådana analyser som vägledning för sina val och för att hjälpa dem att förstå vilken typ av stöd som är lämpligast och i vilket sammanhang. Såsom tydligt har visats är det nödvändigt att utforma riktade stödåtgärder för att göra politiken mer ändamålsenlig och effektiv.

4.   Kommentarer

| 4.1 | Europeiska kommissionen måste fortsätta sina insatser för att öka medvetenheten om de vanligaste principer och metoder som tillämpas på konsekvensbedömningar. EESK anser i synnerhet att seminarier om utvärderingstekniker bör hållas i de olika medlemsstaterna, i samarbete med universitet, forskningsinstitut, arbetsmarknadens parter och andra intressenter. Tack vare denna erfarenhet kan kommissionen förbättra förståelsen av de hinder som uppstår vid tillämpningen av lagstiftningen och snabbt ingripa när så krävs. |
| --- | --- |

4.1

Europeiska kommissionen måste fortsätta sina insatser för att öka medvetenheten om de vanligaste principer och metoder som tillämpas på konsekvensbedömningar. EESK anser i synnerhet att seminarier om utvärderingstekniker bör hållas i de olika medlemsstaterna, i samarbete med universitet, forskningsinstitut, arbetsmarknadens parter och andra intressenter. Tack vare denna erfarenhet kan kommissionen förbättra förståelsen av de hinder som uppstår vid tillämpningen av lagstiftningen och snabbt ingripa när så krävs.

| 4.2 | Även om kommissionens insatser är välkomna är det viktigt att fler stödordningar utvärderas, särskilt när det handlar om stora stödbelopp. Det är också viktigt att främja en diskussion om metoderna för att komplettera de kontrafaktiska utvärderingsteknikerna med nya utvärderingsinstrument som även omfattar effekter av andra typer av företagsstöd (finansiellt stöd, indirekt stöd, industripolitiska åtgärder i sig). |
| --- | --- |

4.2

Även om kommissionens insatser är välkomna är det viktigt att fler stödordningar utvärderas, särskilt när det handlar om stora stödbelopp. Det är också viktigt att främja en diskussion om metoderna för att komplettera de kontrafaktiska utvärderingsteknikerna med nya utvärderingsinstrument som även omfattar effekter av andra typer av företagsstöd (finansiellt stöd, indirekt stöd, industripolitiska åtgärder i sig).

| 4.3 | EESK insisterar på att man måste utveckla en lämplig pluralistisk metod för utvärderingskriterierna och utvärderingsparametrarna. Kommissionen försäkrar (13) att ”detta ska garantera att det statliga stödet främjar innovation, miljövänlig teknik och utveckling av humankapital, undviker skador på miljön och på sikt främjar tillväxt, sysselsättning och EU:s konkurrenskraft”. Var och en av dessa beståndsdelar bidrar till en konsekvensbedömning av statligt stöd som går utöver en enkel kostnadsbedömning. Europaparlamentet önskar få delta i definitionen av utvärderingsmetoderna samt av EU-reglerna om statligt stöd, eftersom den har ett stort inflytande på de ekonomisk-politiska beslut som fattas av medlemsstaterna. EESK betonar också att det i forskningssyfte skulle vara viktigt med fri tillgång till utvärderingsdata, så att man kan förbättra de metoder som används. |
| --- | --- |

4.3

EESK insisterar på att man måste utveckla en lämplig pluralistisk metod för utvärderingskriterierna och utvärderingsparametrarna. Kommissionen försäkrar (13) att ”detta ska garantera att det statliga stödet främjar innovation, miljövänlig teknik och utveckling av humankapital, undviker skador på miljön och på sikt främjar tillväxt, sysselsättning och EU:s konkurrenskraft”. Var och en av dessa beståndsdelar bidrar till en konsekvensbedömning av statligt stöd som går utöver en enkel kostnadsbedömning. Europaparlamentet önskar få delta i definitionen av utvärderingsmetoderna samt av EU-reglerna om statligt stöd, eftersom den har ett stort inflytande på de ekonomisk-politiska beslut som fattas av medlemsstaterna. EESK betonar också att det i forskningssyfte skulle vara viktigt med fri tillgång till utvärderingsdata, så att man kan förbättra de metoder som används.

| 4.4 | Det skulle vara nyttigt för kommissionen att tillsammans med nationella och europeiska statistikorganisationer diskutera möjligheten att inrätta en tillförlitlig databas över statligt stöd till företag som en del av en gemensam metodologisk ram. Detta skulle säkerställa insyn i beslutsprocesserna och skulle även främja forsknings- och utvärderingsverksamheter, både av myndigheter och berörda forskare. |
| --- | --- |

4.4

Det skulle vara nyttigt för kommissionen att tillsammans med nationella och europeiska statistikorganisationer diskutera möjligheten att inrätta en tillförlitlig databas över statligt stöd till företag som en del av en gemensam metodologisk ram. Detta skulle säkerställa insyn i beslutsprocesserna och skulle även främja forsknings- och utvärderingsverksamheter, både av myndigheter och berörda forskare.

| 4.5 | Universitet och forskningsinstitut kan spela en avgörande roll för att öka medvetenheten om och gå över till en kultur av utvärdering och sprida nya och mer avancerade instrument för utvärdering av offentlig politik. Dessutom kan kommissionen anlita oberoende forskningsinstitut för att utföra fallstudier i syfte att utvärdera stödets ändamålsenlighet inom vissa sektorer, såsom stöd till forskning, utveckling och innovation, små och medelstora företag, energisektorn samt infrastrukturer. |
| --- | --- |

4.5

Universitet och forskningsinstitut kan spela en avgörande roll för att öka medvetenheten om och gå över till en kultur av utvärdering och sprida nya och mer avancerade instrument för utvärdering av offentlig politik. Dessutom kan kommissionen anlita oberoende forskningsinstitut för att utföra fallstudier i syfte att utvärdera stödets ändamålsenlighet inom vissa sektorer, såsom stöd till forskning, utveckling och innovation, små och medelstora företag, energisektorn samt infrastrukturer.

| 4.6 | Med tanke på att de utvärderingar som krävs enligt de nya EU-förordningarna inte beaktar de effekter som politiken för företagsstöd har på den europeiska ekonomin i stort, bör kommissionen inleda en pilotstudie om denna fråga i slutet av den löpande programperioden (2014–2020). Syftet med studien bör vara att undersöka de viktigaste faktorer som avgör hur stödet används, definiera förhållandet mellan stöd till företag och den beviljande myndighetens ekonomiska möjligheter och försöka förstå kopplingen mellan sammanhållningspolitiken och konkurrenspolitiken. |
| --- | --- |

4.6

Med tanke på att de utvärderingar som krävs enligt de nya EU-förordningarna inte beaktar de effekter som politiken för företagsstöd har på den europeiska ekonomin i stort, bör kommissionen inleda en pilotstudie om denna fråga i slutet av den löpande programperioden (2014–2020). Syftet med studien bör vara att undersöka de viktigaste faktorer som avgör hur stödet används, definiera förhållandet mellan stöd till företag och den beviljande myndighetens ekonomiska möjligheter och försöka förstå kopplingen mellan sammanhållningspolitiken och konkurrenspolitiken.

| 4.7 | Detta yttrande är det första steget i EESK:s arbete med att mäta effekterna av statligt stöd till företag. Yttrandet behandlar och stöder kommissionens verksamhet på detta område. EESK anser dock att det är viktigt att diskussionen stärks och breddas. EESK kommer därför även i fortsättningen att nära följa kommissionens arbete på detta område och främja en kultur av utvärdering av effektiviteten och ändamålsenligheten där så är möjligt. |
| --- | --- |

4.7

Detta yttrande är det första steget i EESK:s arbete med att mäta effekterna av statligt stöd till företag. Yttrandet behandlar och stöder kommissionens verksamhet på detta område. EESK anser dock att det är viktigt att diskussionen stärks och breddas. EESK kommer därför även i fortsättningen att nära följa kommissionens arbete på detta område och främja en kultur av utvärdering av effektiviteten och ändamålsenligheten där så är möjligt.

Bryssel den 16 september 2015.

Henri MALOSSE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Tal av Margrethe Vestager, kommissionsledamot med ansvar för konkurrens, vid högnivåforumet för medlemsstaterna den 18 december 2014.

1

(2)  EUT L 74, 14.3.2014, s. 1.

2

(3)  http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=teilm020&language=en

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/bibliotheque/briefing/2014/140779/LDM_BRI%282014%29140779_REV1_EN.pdf

4

(5)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153019.6%20Competition%20SoE%20Subsidies%20merged.pdf

5

(6)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153031.pdf

6

(7)  http://www.lexxion.de/pdf/ejrr/ejrr_2015_01-005.pdf

7

(8)  Kommissionens förordning (EG) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1).

8

(9)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/INSR14_18/INSR14_18_SV.pdf

9

(10)  Criscuolo, C, R. Martin, H. Overman och J. Van Reenen (2012), The causal effects of an industrial policy, CEPR Discussion Papers 8818.

10

The causal effects of an industrial policy

(11)  Trzciński, R. (2011), Towards Innovative Economy – Effects of Grants to Enterprises in Poland, ed. Jacek Pokorski.

11

Towards Innovative Economy – Effects of Grants to Enterprises in Poland

(12)  Martini, A. och D. Bondonio (2012), Counterfactual impact evaluation of cohesion policy: impact and cost effectiveness of investment subsidies in Italy, rapport för Europeiska kommissionen, GD Regional- och stadspolitik.

12

Counterfactual impact evaluation of cohesion policy: impact and cost effectiveness of investment subsidies in Italy

(13)  COM(2012) 209 final.

13

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/26

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ekonomin för det allmänna bästa: en hållbar ekonomisk modell som syftar till social sammanhållning

(yttrande på eget initiativ)

(2016/C 013/06)

| Föredragande: | Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Stefano PALMIERI |

Föredragande:

Carlos TRIAS PINTÓ

Medföredragande:

Stefano PALMIERI

Den 19 februari 2015 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

Ekonomin för det allmänna bästa: en hållbar ekonomisk modell som syftar till social sammanhållning

(yttrande på eget initiativ).

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 10 juli 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16 och 17 september 2015 (sammanträdet den 17 september 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 144 röster för, 13 röster emot och 11 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK anser att Ekonomin för det allmänna bästa (1) är utformad för att ingå i både EU-lagstiftningen och den nationella rättsliga ramen. Syftet är att främja genomförandet av den inre marknaden genom en mer etisk ekonomi som baseras på europeiska värden och de resultat som politiken för socialt ansvar har gett samtidigt som man skapar samverkanseffekter som förstärker dem. |
| --- | --- |

1.1

EESK anser att Ekonomin för det allmänna bästa (1) är utformad för att ingå i både EU-lagstiftningen och den nationella rättsliga ramen. Syftet är att främja genomförandet av den inre marknaden genom en mer etisk ekonomi som baseras på europeiska värden och de resultat som politiken för socialt ansvar har gett samtidigt som man skapar samverkanseffekter som förstärker dem.

| 1.2 | Ekonomin för det allmänna bästa utgår från ett helhetsperspektiv som begreppsmässigt ligger nära de grundläggande värdena för social ekonomi, cirkulär ekonomi, delningsekonomi, funktionsekonomi, resursbaserad ekonomi och blå ekonomi. |
| --- | --- |

1.2

Ekonomin för det allmänna bästa utgår från ett helhetsperspektiv som begreppsmässigt ligger nära de grundläggande värdena för social ekonomi, cirkulär ekonomi, delningsekonomi, funktionsekonomi, resursbaserad ekonomi och blå ekonomi.

| 1.3 | Ekonomin för det allmänna bästa har stöd av det civila samhällets organisationer, näringslivet och den akademiska världen och betraktas som en genomförbar modell som stärker EU:s värden och sociala sammanhållning samt främjar ett ansvarstagande ekonomiskt system. Ekonomin för det allmänna bästa har i själva verket fått stöd av över hundra lokala grupper samt nära 2 000 företag (2) och sociala organisationer. |
| --- | --- |

1.3

Ekonomin för det allmänna bästa har stöd av det civila samhällets organisationer, näringslivet och den akademiska världen och betraktas som en genomförbar modell som stärker EU:s värden och sociala sammanhållning samt främjar ett ansvarstagande ekonomiskt system. Ekonomin för det allmänna bästa har i själva verket fått stöd av över hundra lokala grupper samt nära 2 000 företag (2) och sociala organisationer.

| 1.4 | Modellen, som är i linje med Europa 2020-strategin, handlar om en övergång till en ”europeisk etisk marknad”, som ska främja social innovation, öka sysselsättningen och gynna miljön. Den europeiska etiska marknaden kan inrättas med hjälp av flera strategier: |
| --- | --- |

1.4

Modellen, som är i linje med Europa 2020-strategin, handlar om en övergång till en ”europeisk etisk marknad”, som ska främja social innovation, öka sysselsättningen och gynna miljön. Den europeiska etiska marknaden kan inrättas med hjälp av flera strategier:

| 1.4.1 | Mäta andra indikatorer för välbefinnande och social utveckling än BNP (3), till exempel produkten för det allmänna bästa (Common Good Product) och balansräkningen över det allmänna bästa (Common Good Balance Sheet). |
| --- | --- |

1.4.1

Mäta andra indikatorer för välbefinnande och social utveckling än BNP (3), till exempel produkten för det allmänna bästa (Common Good Product) och balansräkningen över det allmänna bästa (Common Good Balance Sheet).

| 1.4.2 | Föra en politik som syftar till att ge erkännande till företag som bidrar mer till det allmänna bästa, till exempel etisk offentlig upphandling, och främja etisk intern handel. |
| --- | --- |

1.4.2

Föra en politik som syftar till att ge erkännande till företag som bidrar mer till det allmänna bästa, till exempel etisk offentlig upphandling, och främja etisk intern handel.

| 1.4.3 | Främja etisk utrikeshandel i form av ”varumärket Europa”. På så vis kommer man att slå in på en väg där EU kan lyftas fram som en etisk marknad, och europeiska företag kommer att bli ledande på den globala etiska marknaden och bidra till att stärka mänskliga rättigheter, arbetsnormer och miljöskydd i hela världen. |
| --- | --- |

1.4.3

Främja etisk utrikeshandel i form av ”varumärket Europa”. På så vis kommer man att slå in på en väg där EU kan lyftas fram som en etisk marknad, och europeiska företag kommer att bli ledande på den globala etiska marknaden och bidra till att stärka mänskliga rättigheter, arbetsnormer och miljöskydd i hela världen.

| 1.4.4 | Uppmuntra alla typer av företagare som startar organisationer för att bidra till det allmänna bästa. |
| --- | --- |

1.4.4

Uppmuntra alla typer av företagare som startar organisationer för att bidra till det allmänna bästa.

| 1.4.5 | Främja etisk konsumtion och medvetenhet hos konsumenterna i EU. |
| --- | --- |

1.4.5

Främja etisk konsumtion och medvetenhet hos konsumenterna i EU.

| 1.4.6 | Öka mångfalden i det finansiella ekosystemet genom att främja nätverk av etiska banker och aktiemarknader i EU. |
| --- | --- |

1.4.6

Öka mångfalden i det finansiella ekosystemet genom att främja nätverk av etiska banker och aktiemarknader i EU.

| 1.5 | EESK uppmanar kommissionen att inom ramen för den förnyade strategin för företagens sociala ansvar ta ett kvalitativt steg framåt i syfte att belöna (när det gäller offentlig upphandling, tillgång till externa marknader, skatteförmåner osv.) de företag som kan uppvisa en högre etisk prestanda. |
| --- | --- |

1.5

EESK uppmanar kommissionen att inom ramen för den förnyade strategin för företagens sociala ansvar ta ett kvalitativt steg framåt i syfte att belöna (när det gäller offentlig upphandling, tillgång till externa marknader, skatteförmåner osv.) de företag som kan uppvisa en högre etisk prestanda.

2.   Inledning

| 2.1 | Ekonomin, och därmed den ekonomiska politiken, spelar en mycket viktig roll i dagens samhälle. Den är avgörande för hur vi lyckas inom andra grundläggande politikområden för befolkningens välmående – utbildning, hälsa, sociala tjänster, kultur, miljö, teknik och innovation. Alla dessa områden är till stor del beroende av hur det ekonomiska läget påverkar de olika lokala och regionala nivåerna. |
| --- | --- |

2.1

Ekonomin, och därmed den ekonomiska politiken, spelar en mycket viktig roll i dagens samhälle. Den är avgörande för hur vi lyckas inom andra grundläggande politikområden för befolkningens välmående – utbildning, hälsa, sociala tjänster, kultur, miljö, teknik och innovation. Alla dessa områden är till stor del beroende av hur det ekonomiska läget påverkar de olika lokala och regionala nivåerna.

| 2.2 | Krisen, som fortsätter att inverka negativt på medlemsstaternas ekonomier och EU-invånarnas livskvalitet, har visat hur sårbart EU:s sociala och ekonomiska system är. |
| --- | --- |

2.2

Krisen, som fortsätter att inverka negativt på medlemsstaternas ekonomier och EU-invånarnas livskvalitet, har visat hur sårbart EU:s sociala och ekonomiska system är.

| 2.3 | Samtidigt visar Internationella fackliga samorganisationens (IFS) globala undersökning 2014 (4) att det inte finns ett enda land där en majoritet av invånarna tycker att det ekonomiska systemet är rättvist. Fyra av fem personer (78 %) anser att det ekonomiska systemet gynnar de rika. På liknande sätt vill 88 % av tyskarna och 90 % av österrikarna ha en ”ny ekonomisk ordning” (enligt en undersökning utförd av tyska Bertelsmann Stiftung (5)), och detsamma gäller utan tvivel de länder som har drabbats hårdast av den ekonomiska krisen, exempelvis Grekland, Portugal, Irland, Spanien och Italien. |
| --- | --- |

2.3

Samtidigt visar Internationella fackliga samorganisationens (IFS) globala undersökning 2014 (4) att det inte finns ett enda land där en majoritet av invånarna tycker att det ekonomiska systemet är rättvist. Fyra av fem personer (78 %) anser att det ekonomiska systemet gynnar de rika. På liknande sätt vill 88 % av tyskarna och 90 % av österrikarna ha en ”ny ekonomisk ordning” (enligt en undersökning utförd av tyska Bertelsmann Stiftung (5)), och detsamma gäller utan tvivel de länder som har drabbats hårdast av den ekonomiska krisen, exempelvis Grekland, Portugal, Irland, Spanien och Italien.

| 2.4 | Kommissionens framsteg när det gäller social innovation samt EESK:s yttrande SC/39 om ”En genomgång av strategin Europa 2020”, rapporten om halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin och initiativet från styrgruppen för Europa 2020-strategin ”Låt oss tala om lycka – bortom BNP” visar tydligt att vi behöver ett paradigmskifte om vi verkligen vill stödja den ekonomiska konkurrenskraften och den sociala sammanhållningen, så att de ekonomiska, miljömässiga och sociala målen verkligen blir ömsesidigt beroende av varandra och en bättre jämvikt uppstår mellan de kvalitativa och de kvantitativa aspekterna på utveckling tack vare en helhetssyn. |
| --- | --- |

2.4

Kommissionens framsteg när det gäller social innovation samt EESK:s yttrande SC/39 om ”En genomgång av strategin Europa 2020”, rapporten om halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin och initiativet från styrgruppen för Europa 2020-strategin ”Låt oss tala om lycka – bortom BNP” visar tydligt att vi behöver ett paradigmskifte om vi verkligen vill stödja den ekonomiska konkurrenskraften och den sociala sammanhållningen, så att de ekonomiska, miljömässiga och sociala målen verkligen blir ömsesidigt beroende av varandra och en bättre jämvikt uppstår mellan de kvalitativa och de kvantitativa aspekterna på utveckling tack vare en helhetssyn.

| 2.5 | Modellen för Ekonomin för det allmänna bästa är ett bra komplement och har stöd i det europeiska samhället. Modellens målsättningar och värden går utöver vad som traditionellt sett kan åstadkommas genom företagens sociala ansvarstagande. Tack vare dess helhetssyn har den kapacitet att föra samman vitt skilda aktörer i samhället. |
| --- | --- |

2.5

Modellen för Ekonomin för det allmänna bästa är ett bra komplement och har stöd i det europeiska samhället. Modellens målsättningar och värden går utöver vad som traditionellt sett kan åstadkommas genom företagens sociala ansvarstagande. Tack vare dess helhetssyn har den kapacitet att föra samman vitt skilda aktörer i samhället.

| 2.6 | På bara fyra år har Ekonomin för det allmänna bästa blivit en social rörelse som har stöd av mer än hundra lokala grupper, nästan 2 000 företag och sociala organisationer och ett ökande antal universitet i olika länder, däribland Österrike, Tyskland, Schweiz, Italien och Spanien. Dessutom har den italienska regionen Sydtyrolen och flera lokala myndigheter i flera europeiska länder infört modellen i sina egna områden. |
| --- | --- |

2.6

På bara fyra år har Ekonomin för det allmänna bästa blivit en social rörelse som har stöd av mer än hundra lokala grupper, nästan 2 000 företag och sociala organisationer och ett ökande antal universitet i olika länder, däribland Österrike, Tyskland, Schweiz, Italien och Spanien. Dessutom har den italienska regionen Sydtyrolen och flera lokala myndigheter i flera europeiska länder infört modellen i sina egna områden.

3.   Ekonomin för det allmänna bästa: mål, värden, strategi och indikatorer

| 3.1 | Målet för ett samhälle måste vara att alla invånare har det bra, samtidigt som man följer konstitutionella bestämmelser. |
| --- | --- |

3.1

Målet för ett samhälle måste vara att alla invånare har det bra, samtidigt som man följer konstitutionella bestämmelser.

| 3.2 | I linje med vad som anges i artikel 3.1, 3.2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen (6) är den viktigaste tanken med Ekonomin för det allmänna bästa att
  ekonomin ska tjäna folket
  , det vill säga det allmänna bästa. För att nå detta mål måste man utgå från att pengar och kapital är viktiga verktyg – för handel och investeringar – men aldrig är ett självändamål. |
| --- | --- |

3.2

I linje med vad som anges i artikel 3.1, 3.2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen (6) är den viktigaste tanken med Ekonomin för det allmänna bästa att
  ekonomin ska tjäna folket
  , det vill säga det allmänna bästa. För att nå detta mål måste man utgå från att pengar och kapital är viktiga verktyg – för handel och investeringar – men aldrig är ett självändamål.

| 3.3 | En ekonomisk modell som handlar om strävan efter det allmänna bästa skulle baseras på värden som alla erkänner som universella: mänsklig värdighet, solidaritet, ekologisk hållbarhet, social rättvisa, öppenhet och demokratisk delaktighet. |
| --- | --- |

3.3

En ekonomisk modell som handlar om strävan efter det allmänna bästa skulle baseras på värden som alla erkänner som universella: mänsklig värdighet, solidaritet, ekologisk hållbarhet, social rättvisa, öppenhet och demokratisk delaktighet.

| 3.4 | För att erkänna det allmänna bästa som det centrala målet för ekonomin krävs en specifik metod för att mäta ekonomiska framgångar som utgår från ändamålet och inte enbart från medlen: en produkt för det allmänna bästa, Common Good Product, en balansräkning för det allmänna bästa, Common Good Balance Sheet, och en kreditvärdering av det allmänna bästa, Common Good Creditworthiness Assessment, som var för sig kompletterar BNP, den finansiella balansräkningen och den finansiella kreditvärdigheten. |
| --- | --- |

3.4

För att erkänna det allmänna bästa som det centrala målet för ekonomin krävs en specifik metod för att mäta ekonomiska framgångar som utgår från ändamålet och inte enbart från medlen: en produkt för det allmänna bästa, Common Good Product, en balansräkning för det allmänna bästa, Common Good Balance Sheet, och en kreditvärdering av det allmänna bästa, Common Good Creditworthiness Assessment, som var för sig kompletterar BNP, den finansiella balansräkningen och den finansiella kreditvärdigheten.

| 3.5 | Ekonomin för det allmänna bästa är en modell där man strävar efter att integrera ekonomin i det europeiska samhällets sociala, kulturella och ekologiska miljö. Följande tabell visar hur Ekonomin för det allmänna bästa tar hänsyn till de grundläggande värdena i olika ekonomiska modeller:











  VÄRDEN/MODELLER I EKONOMIN FÖR DET ALLMÄNNA BÄSTA | Människans värdighet | Solidaritet/ samarbete | Ekologisk hållbarhet | Social rättvisa | Demokrati |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Social ekonomi | X | X | X | X | X |
| Cirkulär ekonomi | | | X | | |
| Samverkansekonomi | | X | | | X |
| Funktionsekonomi | | X | X | | |
| Resursbaserad ekonomi | | | X | X | |
| Blå ekonomi | | | X | | |

3.5

Ekonomin för det allmänna bästa är en modell där man strävar efter att integrera ekonomin i det europeiska samhällets sociala, kulturella och ekologiska miljö. Följande tabell visar hur Ekonomin för det allmänna bästa tar hänsyn till de grundläggande värdena i olika ekonomiska modeller:

VÄRDEN/MODELLER I EKONOMIN FÖR DET ALLMÄNNA BÄSTA

Människans värdighet

Solidaritet/ samarbete

Ekologisk hållbarhet

Social rättvisa

Demokrati

Social ekonomi

X

X

X

X

X

Cirkulär ekonomi

X

Samverkansekonomi

X

X

Funktionsekonomi

X

X

Resursbaserad ekonomi

X

X

Blå ekonomi

X

Källa: Original.

| 3.6 | Ekonomin för det allmänna bästa är en ekonomisk modell som framgångsrikt kan bidra till Europa 2020-strategin, framför allt genom att






  — | stärka sysselsättningen och höja kvaliteten på befintliga jobb (värdena ”mänsklig värdighet” och ”social rättvisa”), |
| --- | --- | --- |

3.6

Ekonomin för det allmänna bästa är en ekonomisk modell som framgångsrikt kan bidra till Europa 2020-strategin, framför allt genom att

—

stärka sysselsättningen och höja kvaliteten på befintliga jobb (värdena ”mänsklig värdighet” och ”social rättvisa”),

| — | främja social innovation i det civila samhället och inom näringsliv och politik (värdena ”delaktighet och demokrati”), |
| --- | --- |

—

främja social innovation i det civila samhället och inom näringsliv och politik (värdena ”delaktighet och demokrati”),

| — | minska koldioxidutsläppen, främja förnybar energi, förbättra energieffektiviteten och minska energiförbrukningen (värdet ”ekologisk hållbarhet”), och |
| --- | --- |

—

minska koldioxidutsläppen, främja förnybar energi, förbättra energieffektiviteten och minska energiförbrukningen (värdet ”ekologisk hållbarhet”), och

| — | minska andelen invånare som riskerar att drabbas av fattigdom eller social utestängning (värdena ”solidaritet” och ”social rättvisa”). |
| --- | --- |

—

minska andelen invånare som riskerar att drabbas av fattigdom eller social utestängning (värdena ”solidaritet” och ”social rättvisa”).

| 3.6.1 | Ekonomin för det allmänna bästa är en process för ”social innovation” och positivt företagande som kan främja och stödja nya idéer som tillgodoser sociala behov, skapar nya sociala förbindelser och stärker ekonomiskt värdeskapande. Med ”innovation” menas här förmågan att ta fram och förverkliga idéer som kan skapa värde. Med ”social” avses sådana faktorer som livskvalitet, solidaritet, lycka och välmående. |
| --- | --- |

3.6.1

Ekonomin för det allmänna bästa är en process för ”social innovation” och positivt företagande som kan främja och stödja nya idéer som tillgodoser sociala behov, skapar nya sociala förbindelser och stärker ekonomiskt värdeskapande. Med ”innovation” menas här förmågan att ta fram och förverkliga idéer som kan skapa värde. Med ”social” avses sådana faktorer som livskvalitet, solidaritet, lycka och välmående.

| 3.7 | Den här modellen är ett verktyg för att skapa ett motståndskraftigt socialt och ekonomiskt system som kan ge EU:s civila samhälle ”skydd och utveckling”, som bidrar till lösningar och som när så är möjligt förhindrar kriser och dessutom bidrar till ekonomisk och social förändring. Med Ekonomin för det allmänna bästa går det att lägga tonvikten på motståndskraft i processerna för att underlätta övergången från kris till återhämtning och utveckling. |
| --- | --- |

3.7

Den här modellen är ett verktyg för att skapa ett motståndskraftigt socialt och ekonomiskt system som kan ge EU:s civila samhälle ”skydd och utveckling”, som bidrar till lösningar och som när så är möjligt förhindrar kriser och dessutom bidrar till ekonomisk och social förändring. Med Ekonomin för det allmänna bästa går det att lägga tonvikten på motståndskraft i processerna för att underlätta övergången från kris till återhämtning och utveckling.

| 3.7.1 | Motståndskraft är en faktor som påverkar det civila samhällets förmåga att reagera på stora störningar och hantera oväntade påfrestningar och kriser. Det finns metoder för att förbereda det civila samhället på att avvärja och hantera kriser, men de måste hanteras effektivare och samarbetet måste förbättras på alla nivåer som företräder institutionella, ekonomiska och sociala intressen. |
| --- | --- |

3.7.1

Motståndskraft är en faktor som påverkar det civila samhällets förmåga att reagera på stora störningar och hantera oväntade påfrestningar och kriser. Det finns metoder för att förbereda det civila samhället på att avvärja och hantera kriser, men de måste hanteras effektivare och samarbetet måste förbättras på alla nivåer som företräder institutionella, ekonomiska och sociala intressen.

| 3.8 | Att öka förmågan hos parterna inom ekonomin och på arbetsmarknaden att ta upp, hantera och förebygga effekterna av kriser och strukturförändringar är en avgörande faktor för att det civila samhället ska kunna bidra till att upprätthålla en lämplig levnadsstandard i förhållande till människors behov. Det bidrar också till EU:s ekonomiska konkurrenskraft när det gäller social sammanhållning och hållbarhet, med strävan att inte begränsa möjligheterna för framtida generationer. |
| --- | --- |

3.8

Att öka förmågan hos parterna inom ekonomin och på arbetsmarknaden att ta upp, hantera och förebygga effekterna av kriser och strukturförändringar är en avgörande faktor för att det civila samhället ska kunna bidra till att upprätthålla en lämplig levnadsstandard i förhållande till människors behov. Det bidrar också till EU:s ekonomiska konkurrenskraft när det gäller social sammanhållning och hållbarhet, med strävan att inte begränsa möjligheterna för framtida generationer.

| 3.9 | För att förverkliga dessa idéer baseras modellen på att företrädare för såväl politiken som näringslivet ska vara direkt delaktiga. Aktivt deltagande från alla berörda parter ligger till grund för sådana verktyg som rapporten/balansräkningen om det allmänna bästa och framför allt för ett kommunalt index över det allmänna bästa. |
| --- | --- |

3.9

För att förverkliga dessa idéer baseras modellen på att företrädare för såväl politiken som näringslivet ska vara direkt delaktiga. Aktivt deltagande från alla berörda parter ligger till grund för sådana verktyg som rapporten/balansräkningen om det allmänna bästa och framför allt för ett kommunalt index över det allmänna bästa.

4.   Övergång till inrättandet av en europeisk etisk marknad

| 4.1 | Som en konsekvens av de skadliga effekterna under den senaste ekonomiska och finansiella krisen har EU:s invånare mindre tolerans när det gäller förlorad inkomst, nedskärningar i den sociala omsorgen och de sociala tjänsterna, miljöförstöring, ekonomisk osäkerhet och osäkra anställningar samt den minskande betydelsen av deras sociala rättigheter och deras rättigheter som konsumenter och användare. |
| --- | --- |

4.1

Som en konsekvens av de skadliga effekterna under den senaste ekonomiska och finansiella krisen har EU:s invånare mindre tolerans när det gäller förlorad inkomst, nedskärningar i den sociala omsorgen och de sociala tjänsterna, miljöförstöring, ekonomisk osäkerhet och osäkra anställningar samt den minskande betydelsen av deras sociala rättigheter och deras rättigheter som konsumenter och användare.

| 4.2 | Samtidigt behöver företagen med sina frivilliga och otillräckliga policyer för socialt ansvar, och sin bristfälliga information, en ny drivkraft, eftersom löneskillnaderna växer i många stora företag, kvinnor är i minoritet i beslutsprocesserna och engagemanget för att ge unga arbetstagare karriärmöjligheter försvagas. |
| --- | --- |

4.2

Samtidigt behöver företagen med sina frivilliga och otillräckliga policyer för socialt ansvar, och sin bristfälliga information, en ny drivkraft, eftersom löneskillnaderna växer i många stora företag, kvinnor är i minoritet i beslutsprocesserna och engagemanget för att ge unga arbetstagare karriärmöjligheter försvagas.

| 4.3 | Företagare och små och medelstora företag hotas å sin sida av illojal konkurrens och oetiskt beteende, vilket äventyrar många sådana företags överlevnad. Människor i allmänhet efterfrågar en ekonomi som baseras på de värden som i teorin är fastlagda i de nationella grundlagarna. |
| --- | --- |

4.3

Företagare och små och medelstora företag hotas å sin sida av illojal konkurrens och oetiskt beteende, vilket äventyrar många sådana företags överlevnad. Människor i allmänhet efterfrågar en ekonomi som baseras på de värden som i teorin är fastlagda i de nationella grundlagarna.

| 4.4 | Detta bristande sociala engagemang återspeglas i allmänhetens minskade förtroende för institutioner och deras företrädare. För att vinna tillbaka detta nödvändiga förtroende och stärka den sociala och territoriella sammanhållningen måste EU stöpa om sin politik och utforma en ny strategi som stämmer överens med invånarnas krav och värderingar. |
| --- | --- |

4.4

Detta bristande sociala engagemang återspeglas i allmänhetens minskade förtroende för institutioner och deras företrädare. För att vinna tillbaka detta nödvändiga förtroende och stärka den sociala och territoriella sammanhållningen måste EU stöpa om sin politik och utforma en ny strategi som stämmer överens med invånarnas krav och värderingar.

| 4.5 | Därför efterlyste EESK i sitt yttrande om årlig tillväxtöversikt för 2014 att resultattavlan för de sociala indikatorerna ska integreras proaktivt i den europeiska planeringsterminen och på lika villkor som de makroekonomiska och budgetrelaterade indikatorerna. Vidare bör målen, metoderna och verktygen för den europeiska planeringsterminen även i fortsättningen omfatta insatser för att göra befintliga industriprocesser mer miljövänliga inom alla sektorer och i ekonomin i stort, för att se till att den ekonomiska återhämtningen baseras på en mer hållbar utvecklingsmodell. |
| --- | --- |

4.5

Därför efterlyste EESK i sitt yttrande om årlig tillväxtöversikt för 2014 att resultattavlan för de sociala indikatorerna ska integreras proaktivt i den europeiska planeringsterminen och på lika villkor som de makroekonomiska och budgetrelaterade indikatorerna. Vidare bör målen, metoderna och verktygen för den europeiska planeringsterminen även i fortsättningen omfatta insatser för att göra befintliga industriprocesser mer miljövänliga inom alla sektorer och i ekonomin i stort, för att se till att den ekonomiska återhämtningen baseras på en mer hållbar utvecklingsmodell.

| 4.6 | Modellen för Ekonomin för det allmänna bästa innebär därför en övergång till en europeisk etisk marknad där den ekonomiska politiken och handelspolitiken är anpassade efter den kultur och de värden som invånarna uppfattar som universella. Med en sådan strategi skulle EU:s ekonomi och de europeiska företagen återställa sitt internationella ”varumärke” som förebilder när det gäller att skydda och främja mänskliga rättigheter, arbetets kvalitet och mening samt miljöskydd. |
| --- | --- |

4.6

Modellen för Ekonomin för det allmänna bästa innebär därför en övergång till en europeisk etisk marknad där den ekonomiska politiken och handelspolitiken är anpassade efter den kultur och de värden som invånarna uppfattar som universella. Med en sådan strategi skulle EU:s ekonomi och de europeiska företagen återställa sitt internationella ”varumärke” som förebilder när det gäller att skydda och främja mänskliga rättigheter, arbetets kvalitet och mening samt miljöskydd.

| 4.7 | Organisationer som säljer produkter och tjänster enligt etiska kriterier och som bidrar till det allmänna bästa skulle därför få erkännande. Produkter och tjänster som inte garanterar en etisk miniminivå i hela värdekedjan skulle i själva verket försvinna från lönsamhetszonen. |
| --- | --- |

4.7

Organisationer som säljer produkter och tjänster enligt etiska kriterier och som bidrar till det allmänna bästa skulle därför få erkännande. Produkter och tjänster som inte garanterar en etisk miniminivå i hela värdekedjan skulle i själva verket försvinna från lönsamhetszonen.

| 4.8 | Sammanfattningsvis är Ekonomin för det allmänna bästa värdemässigt likvärdig med syftet med företagens traditionella sociala ansvarstagande, men den går längre när det gäller mål och metoder. I EU har företagens sociala ansvar i huvudsak utgått från principen om att ”ge samhället tillbaka en del av den vinst som samhället har gett företagen”, innan man fokuserar på att ”i största möjliga mån skapa gemensamma värden för ägarna/aktieägarna samt för andra berörda parter och samhället i stort” (7). Detta är anledningen till att ett stort antal företag tyvärr har minskat sitt sociala ansvar så att det inte omfattar mer än symbolisk välgörenhet och PR. |
| --- | --- |

4.8

Sammanfattningsvis är Ekonomin för det allmänna bästa värdemässigt likvärdig med syftet med företagens traditionella sociala ansvarstagande, men den går längre när det gäller mål och metoder. I EU har företagens sociala ansvar i huvudsak utgått från principen om att ”ge samhället tillbaka en del av den vinst som samhället har gett företagen”, innan man fokuserar på att ”i största möjliga mån skapa gemensamma värden för ägarna/aktieägarna samt för andra berörda parter och samhället i stort” (7). Detta är anledningen till att ett stort antal företag tyvärr har minskat sitt sociala ansvar så att det inte omfattar mer än symbolisk välgörenhet och PR.

5.   Framtida strategier för att skapa en europeisk etisk marknad

| 5.1 | Det finns flera förslag till strategier för att skapa en europeisk etisk marknad. Färdplanen inleds med en mätning av företagens bidrag till det allmänna bästa och en konvergens mot en europeisk icke-finansiell rapportering. Därefter ska det civila samhället informeras om företagens resultat genom utvecklingen av etisk märkning. Beslutsfattarna ska ge ett erkännande till företag som bidrar mer till det allmänna bästa genom etisk offentlig upphandling och en politik för att bygga upp en etisk intern och internationell marknad. Slutligen ska även politiken för företagande, konsumtion och banker anpassas efter principerna för det allmänna bästa. Detta kommer att ske genom att man undviker alltför stora administrativa bördor och utnyttjar marknadsmekanismer. |
| --- | --- |

5.1

Det finns flera förslag till strategier för att skapa en europeisk etisk marknad. Färdplanen inleds med en mätning av företagens bidrag till det allmänna bästa och en konvergens mot en europeisk icke-finansiell rapportering. Därefter ska det civila samhället informeras om företagens resultat genom utvecklingen av etisk märkning. Beslutsfattarna ska ge ett erkännande till företag som bidrar mer till det allmänna bästa genom etisk offentlig upphandling och en politik för att bygga upp en etisk intern och internationell marknad. Slutligen ska även politiken för företagande, konsumtion och banker anpassas efter principerna för det allmänna bästa. Detta kommer att ske genom att man undviker alltför stora administrativa bördor och utnyttjar marknadsmekanismer.

| 5.2 | Företagens bidrag till det allmänna bästa ska mätas genom balansräkningar för det allmänna bästa. Balansräkningen för det allmänna bästa mäter den icke-finansiella delen av ett företags framgångar: dess etiska resultat och bidrag till det allmänna bästa. I sin nuvarande version mäter denna balansräkning de viktigaste konstitutionella värdena: värdighet, solidaritet, hållbarhet, rättvisa och demokratiskt deltagande: ”etiska resultat” i förhållande till alla kontaktgrupper. |
| --- | --- |

5.2

Företagens bidrag till det allmänna bästa ska mätas genom balansräkningar för det allmänna bästa. Balansräkningen för det allmänna bästa mäter den icke-finansiella delen av ett företags framgångar: dess etiska resultat och bidrag till det allmänna bästa. I sin nuvarande version mäter denna balansräkning de viktigaste konstitutionella värdena: värdighet, solidaritet, hållbarhet, rättvisa och demokratiskt deltagande: ”etiska resultat” i förhållande till alla kontaktgrupper.

| 5.3 | För att företagen ska ta ett större socialt ansvar än tidigare föreslår rörelsen för f Ekonomin ör det allmänna bästa att balansräkningen ska uppfylla åtta metakriterier som bör vara 1) universella, 2) mätbara i neutrala poäng, 3) jämförbara mellan företag, 4) begripliga för intressenter, 5) offentliga, 6) granskade externt, 7) obligatoriska, 8) rättsligt bindande. Ju bättre resultat, desto lägre skatter, tullar, räntor osv., i linje med parollen ”med etik mot framgång”. |
| --- | --- |

5.3

För att företagen ska ta ett större socialt ansvar än tidigare föreslår rörelsen för f Ekonomin ör det allmänna bästa att balansräkningen ska uppfylla åtta metakriterier som bör vara 1) universella, 2) mätbara i neutrala poäng, 3) jämförbara mellan företag, 4) begripliga för intressenter, 5) offentliga, 6) granskade externt, 7) obligatoriska, 8) rättsligt bindande. Ju bättre resultat, desto lägre skatter, tullar, räntor osv., i linje med parollen ”med etik mot framgång”.

| 5.4 | Inom rörelsen för Ekonomin för det allmänna bästa har mer än 200 små och medelstora företag upprättat balansräkningar för det allmänna bästa, hela vägen fram till slutsteget: en sakkunnigbedömning eller extern revision. Övergången till en obligatorisk balansräkning kan ske gradvis. EU har nyligen tagit det första steget med sitt direktiv om icke-finansiell redovisning. Det andra steget skulle kunna vara att låta direktivet omfatta enbart normer som uppfyller samtliga ovannämnda metakriterier och föreskriva rättsliga fördelar beroende på resultatet. Återstående normer skulle senare kunna slås ihop till en enda, det vill säga en icke-finansiell del av den obligatoriska balansräkningen för företag. Denna ”universella” (finansiella och icke-finansiella) balansräkning skulle bli en inträdesbiljett till den framtida gemensamma etiska marknaden. |
| --- | --- |

5.4

Inom rörelsen för Ekonomin för det allmänna bästa har mer än 200 små och medelstora företag upprättat balansräkningar för det allmänna bästa, hela vägen fram till slutsteget: en sakkunnigbedömning eller extern revision. Övergången till en obligatorisk balansräkning kan ske gradvis. EU har nyligen tagit det första steget med sitt direktiv om icke-finansiell redovisning. Det andra steget skulle kunna vara att låta direktivet omfatta enbart normer som uppfyller samtliga ovannämnda metakriterier och föreskriva rättsliga fördelar beroende på resultatet. Återstående normer skulle senare kunna slås ihop till en enda, det vill säga en icke-finansiell del av den obligatoriska balansräkningen för företag. Denna ”universella” (finansiella och icke-finansiella) balansräkning skulle bli en inträdesbiljett till den framtida gemensamma etiska marknaden.

| 5.5 | Etisk märkning: Enligt Ekonomin för det allmänna bästa bör det finnas information om etiskt uppförande på alla produkter som säljs på EU:s gemensamma marknad. Informationen bör finnas på en gemensam etisk märkning som innehåller uppgifter om företagets bidrag till det allmänna bästa. Märkningen skulle kunna ge en visuell rangordning av resultatet i balansräkningen för det allmänna bästa, till exempel i fem olika färger. Genom qr-koden skulle konsumenterna kunna se balansräkningen i detalj. |
| --- | --- |

5.5

Etisk märkning: Enligt Ekonomin för det allmänna bästa bör det finnas information om etiskt uppförande på alla produkter som säljs på EU:s gemensamma marknad. Informationen bör finnas på en gemensam etisk märkning som innehåller uppgifter om företagets bidrag till det allmänna bästa. Märkningen skulle kunna ge en visuell rangordning av resultatet i balansräkningen för det allmänna bästa, till exempel i fem olika färger. Genom qr-koden skulle konsumenterna kunna se balansräkningen i detalj.

| 5.6 | Etisk offentlig upphandling: I offentliga upphandlingar skulle man kunna prioritera de organisationer som visar att de har bidragit mest till det allmänna bästa i sin balansräkning för det allmänna bästa. Den offentliga upphandlingen i EU kan fungera som drivkraft för bildandet av den europeiska etiska marknaden genom att införa kriterier som är knutna till bidraget till det allmänna bästa och kvaliteten i det sociala och ekologiska fotavtryck som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (8) genom att tillämpa motsvarande sociala klausul. |
| --- | --- |

5.6

Etisk offentlig upphandling: I offentliga upphandlingar skulle man kunna prioritera de organisationer som visar att de har bidragit mest till det allmänna bästa i sin balansräkning för det allmänna bästa. Den offentliga upphandlingen i EU kan fungera som drivkraft för bildandet av den europeiska etiska marknaden genom att införa kriterier som är knutna till bidraget till det allmänna bästa och kvaliteten i det sociala och ekologiska fotavtryck som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (8) genom att tillämpa motsvarande sociala klausul.

| 5.7 | Etisk inrikeshandel: Fri inrikeshandel skulle uppmuntras för de organisationer som visar att de har bidragit mest till det allmänna bästa i sin balansräkning för det allmänna bästa. För det första skulle man underlätta fri saluföring av och rörlighet för produkter och tjänster från EU-företag som kan visa att de uppfyller de miniminormer för etik som fastställs för den europeiska etiska marknaden. För det andra skulle man underlätta import av produkter, investeringar och tillhandahållande av tjänster från företag utanför EU som kan visa att de uppfyller de miniminormer för etik som fastställs för den europeiska etiska marknaden. På så sätt skulle politiken för importtaxor och skatter på intern handel och import bero på företagens etiska beteende. |
| --- | --- |

5.7

Etisk inrikeshandel: Fri inrikeshandel skulle uppmuntras för de organisationer som visar att de har bidragit mest till det allmänna bästa i sin balansräkning för det allmänna bästa. För det första skulle man underlätta fri saluföring av och rörlighet för produkter och tjänster från EU-företag som kan visa att de uppfyller de miniminormer för etik som fastställs för den europeiska etiska marknaden. För det andra skulle man underlätta import av produkter, investeringar och tillhandahållande av tjänster från företag utanför EU som kan visa att de uppfyller de miniminormer för etik som fastställs för den europeiska etiska marknaden. På så sätt skulle politiken för importtaxor och skatter på intern handel och import bero på företagens etiska beteende.

| 5.8 | Etisk internationell handel: Etiskt uppförande och bidrag till det allmänna bästa måste vara den europeiska ekonomins kännemärke, dvs. ”varumärket Europa”. Europeiska företag måste – som företrädare för det europeiska samhället, den europeiska kulturen och de europeiska värderingarna – se till att de agerar etiskt och bevisa detta genom balansräkningen. EU bör inom politiken för att främja utrikeshandel (stödprogram för utrikeshandel, etiska standarder för handelsregler osv.) därför i första hand stödja de företag som kan visa att de har bidragit mest till det allmänna bästa. |
| --- | --- |

5.8

Etisk internationell handel: Etiskt uppförande och bidrag till det allmänna bästa måste vara den europeiska ekonomins kännemärke, dvs. ”varumärket Europa”. Europeiska företag måste – som företrädare för det europeiska samhället, den europeiska kulturen och de europeiska värderingarna – se till att de agerar etiskt och bevisa detta genom balansräkningen. EU bör inom politiken för att främja utrikeshandel (stödprogram för utrikeshandel, etiska standarder för handelsregler osv.) därför i första hand stödja de företag som kan visa att de har bidragit mest till det allmänna bästa.

| 5.9 | Företagare för det allmänna bästa: Att främja företagande är avgörande för att garantera den ekonomiska hållbarheten i EU. På samma sätt måste social innovation per definition vara inriktad på att tillhandahålla varor och tjänster som bidrar till det allmänna bästa i samhället. En politik för att främja företagande på den europeiska etiska marknaden skulle därför främja nyföretagande och företagarutbildning som utgår från värdena mänsklig värdighet, solidaritet, ekologisk hållbarhet, social rättvisa och demokratiskt deltagande. Nav för det allmänna bästa skulle kunna inrättas i alla städer (som är anslutna till det allmänna bästa), vilket skulle leda till företag som antingen använder balansräkningen direkt eller som bildas som ”företag för det allmänna bästa”. |
| --- | --- |

5.9

Företagare för det allmänna bästa: Att främja företagande är avgörande för att garantera den ekonomiska hållbarheten i EU. På samma sätt måste social innovation per definition vara inriktad på att tillhandahålla varor och tjänster som bidrar till det allmänna bästa i samhället. En politik för att främja företagande på den europeiska etiska marknaden skulle därför främja nyföretagande och företagarutbildning som utgår från värdena mänsklig värdighet, solidaritet, ekologisk hållbarhet, social rättvisa och demokratiskt deltagande. Nav för det allmänna bästa skulle kunna inrättas i alla städer (som är anslutna till det allmänna bästa), vilket skulle leda till företag som antingen använder balansräkningen direkt eller som bildas som ”företag för det allmänna bästa”.

| 5.10 | Konsumenter och främjande av etisk konsumtion: Hur den europeiska etiska marknaden lyckas kommer att bero på de europeiska konsumenternas efterfrågan på produkter och tjänster som bidrar till det allmänna bästa. Strategier och program kommer att behöva utformas och spridas för att stärka den etiska konsumtionen. Dessa program skulle ge information om den europeiska etiska marknaden genom utbildning, informationskampanjer och reklamkampanjer. De dubbla åtgärderna med balansräkningen för det allmänna bästa och en märkning om det allmänna bästa är perfekta verktyg för detta. |
| --- | --- |

5.10

Konsumenter och främjande av etisk konsumtion: Hur den europeiska etiska marknaden lyckas kommer att bero på de europeiska konsumenternas efterfrågan på produkter och tjänster som bidrar till det allmänna bästa. Strategier och program kommer att behöva utformas och spridas för att stärka den etiska konsumtionen. Dessa program skulle ge information om den europeiska etiska marknaden genom utbildning, informationskampanjer och reklamkampanjer. De dubbla åtgärderna med balansräkningen för det allmänna bästa och en märkning om det allmänna bästa är perfekta verktyg för detta.

| 5.11 | Etiska banker och en utvidgning av Baselavtalen till att omfatta etiska kvalitetskriterier i regleringen av banksektorn: Sedan finanskrisen 2008 och de många negativa händelserna inom bank- och finanssektorn har den europeiska allmänheten gradvis tappat förtroendet inte bara för banksystemet utan även för de nationella och europeiska tillsynsmyndigheterna. Detta innebär en stor risk för den ekonomiska stabiliteten i euroområdet. |
| --- | --- |

5.11

Etiska banker och en utvidgning av Baselavtalen till att omfatta etiska kvalitetskriterier i regleringen av banksektorn: Sedan finanskrisen 2008 och de många negativa händelserna inom bank- och finanssektorn har den europeiska allmänheten gradvis tappat förtroendet inte bara för banksystemet utan även för de nationella och europeiska tillsynsmyndigheterna. Detta innebär en stor risk för den ekonomiska stabiliteten i euroområdet.

| 5.11.1 | Därför måste vi höja de etiska standarderna inom finanssektorn och samtidigt öka mångfalden i det finansiella ekosystemet genom att stärka nätverken av etiska banker i hela EU (kooperativ, sparbanker, nya etiska banker), som bidrar till det allmänna bästa. Detta kan bidra till att främja bankverksamhet i Europa som innebär att man a) endast utför grundläggande tjänster (sparande, utbetalningar, lån), b) inte ger utdelning eller endast begränsad utdelning och c) granskar varje låneansökan med avseende på det allmänna bästa. Med en sådan etisk kreditbedömning skulle man kunna utöka Baselavtalen till att omfatta etiska kriterier. Den skulle mäta det etiska mervärde som en investering skulle skapa. |
| --- | --- |

5.11.1

Därför måste vi höja de etiska standarderna inom finanssektorn och samtidigt öka mångfalden i det finansiella ekosystemet genom att stärka nätverken av etiska banker i hela EU (kooperativ, sparbanker, nya etiska banker), som bidrar till det allmänna bästa. Detta kan bidra till att främja bankverksamhet i Europa som innebär att man a) endast utför grundläggande tjänster (sparande, utbetalningar, lån), b) inte ger utdelning eller endast begränsad utdelning och c) granskar varje låneansökan med avseende på det allmänna bästa. Med en sådan etisk kreditbedömning skulle man kunna utöka Baselavtalen till att omfatta etiska kriterier. Den skulle mäta det etiska mervärde som en investering skulle skapa.

| 5.11.2 | En första prototyp för en sådan allmänna bästa-kontroll håller på att utvecklas i projektet ”banken för det allmänna bästa” i Österrike. Lånevillkoren kan anpassas efter resultatet av utvärderingen. På så sätt skulle finansmarknaden bli ett verktyg för hållbar social och ekologisk utveckling. |
| --- | --- |

5.11.2

En första prototyp för en sådan allmänna bästa-kontroll håller på att utvecklas i projektet ”banken för det allmänna bästa” i Österrike. Lånevillkoren kan anpassas efter resultatet av utvärderingen. På så sätt skulle finansmarknaden bli ett verktyg för hållbar social och ekologisk utveckling.

| 5.12 | ”En (regional) aktiemarknad för det allmänna bästa”: Alla etiska banker som arbetar för det allmänna bästa skulle tillsammans kunna skapa en regional aktiemarknad för det allmänna bästa, som kan motta låneansökningar som godkänts i det etiska testet men som inte klarar den finansiella solvensprövningen. Sådana aktiemarknader skulle till skillnad från sina traditionella motsvarigheter inte vara ett forum för att förhandla om företagsaktier eller få finansiell avkastning, eftersom detta inte skulle vara anledningen till att investera i ett företag. Fördelen för de finansiella investerarna skulle ligga på ett annat plan, med bl.a. följande värden: mening, nytta och etik (de tre landmärkena). På så sätt skulle befolkningen och företagen i EU få möjlighet att göra etiska investeringar som avspeglar värdena i medlemsstaternas konstitutioner och i EU:s egna fördrag. |
| --- | --- |

5.12

”En (regional) aktiemarknad för det allmänna bästa”: Alla etiska banker som arbetar för det allmänna bästa skulle tillsammans kunna skapa en regional aktiemarknad för det allmänna bästa, som kan motta låneansökningar som godkänts i det etiska testet men som inte klarar den finansiella solvensprövningen. Sådana aktiemarknader skulle till skillnad från sina traditionella motsvarigheter inte vara ett forum för att förhandla om företagsaktier eller få finansiell avkastning, eftersom detta inte skulle vara anledningen till att investera i ett företag. Fördelen för de finansiella investerarna skulle ligga på ett annat plan, med bl.a. följande värden: mening, nytta och etik (de tre landmärkena). På så sätt skulle befolkningen och företagen i EU få möjlighet att göra etiska investeringar som avspeglar värdena i medlemsstaternas konstitutioner och i EU:s egna fördrag.

Bryssel den 17 september 2015.

Henri MALOSSE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Se webbplatsen om Ekonomin för det allmänna bästa.

1

(2)  Vissa av dem är baserade på mycket konkurrensutsatta marknader.

2

(3)  För att ta hänsyn till BNP och andra kompletterande indikatorer.

3

(4)  Internationella fackliga samorganisationens (IFS) globala undersökning 2014.

4

(5)  Bertelsmann Stiftung ”Bürger wollen kein Wachstum um jeden Preis” (Medborgarna vill inte ha tillväxt till varje pris).

5

(6)  EUT C 83, 30.3.2010.

6

(7)  COM(2011) 681 final.

7

(8)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 65.

8

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/33

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ett demokratiskt och socialt EMU genom gemenskapsmetoden

(yttrande på eget initiativ)

(2016/C 013/07)

| Föredragande: | Gabriele BISCHOFF |
| --- | --- |

Föredragande:

Gabriele BISCHOFF

Den 19 februari 2015 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

Ett demokratiskt och socialt EMU genom gemenskapsmetoden.

(yttrande på eget initiativ).

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 10 juli 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16 och 17 september 2015 antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 161 röster för, 6 röster emot och 10 nedlagda röster.

”EU måste vara en gemenskap av medborgare, inte av banker. Dess fundament är demokratin och dess framtid den sociala rättvisan (1).”

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | En verklig stabilisering av Ekonomiska och monetära unionen (EMU) kan bara lyckas om man åtgärdar bristerna i EMU:s uppbyggnad och inleder stora reformer. Detta förutsätter en ändring av fördragen inom ramen för ett konvent. Eftersom det inte är realistiskt att detta sker före 2018 måste man fram till dess vidta andra åtgärder för att ge EMU en mer demokratisk och social utformning inom ramen för de befintliga fördragen samt se till att man följer de regler som man själv har fastställt. |
| --- | --- |

1.1

En verklig stabilisering av Ekonomiska och monetära unionen (EMU) kan bara lyckas om man åtgärdar bristerna i EMU:s uppbyggnad och inleder stora reformer. Detta förutsätter en ändring av fördragen inom ramen för ett konvent. Eftersom det inte är realistiskt att detta sker före 2018 måste man fram till dess vidta andra åtgärder för att ge EMU en mer demokratisk och social utformning inom ramen för de befintliga fördragen samt se till att man följer de regler som man själv har fastställt.

| 1.2 | Ju längre den nuvarande besparingspolitiken, som framför allt är inriktad på minskade utgifter, fortsätter utan en verksam investeringsplan för att generera inkomst genom tillväxt och trygga social sammanhållning och solidaritet, desto tydligare blir det att den allt större sociala ojämlikheten äventyrar Europas ekonomiska integration och välstånd. |
| --- | --- |

1.2

Ju längre den nuvarande besparingspolitiken, som framför allt är inriktad på minskade utgifter, fortsätter utan en verksam investeringsplan för att generera inkomst genom tillväxt och trygga social sammanhållning och solidaritet, desto tydligare blir det att den allt större sociala ojämlikheten äventyrar Europas ekonomiska integration och välstånd.

| 1.3 | Att fortsätta på den inslagna vägen är därför inget alternativ. Det gäller i stället att stärka den sociala, politiska och ekonomiska sammanhållningen och på så sätt förhindra att euroområdet splittras. EESK delar uppfattningen att man måste ta större hänsyn till skillnaderna mellan EMU-ekonomierna och i enlighet med kraven på en monetär union och i överensstämmelse med nationella krav genomföra balanserade strukturella reformer i dessa länder för att skapa den konvergens som krävs. Dessutom anser EESK att man måste styra efterfrågan på kort sikt. |
| --- | --- |

1.3

Att fortsätta på den inslagna vägen är därför inget alternativ. Det gäller i stället att stärka den sociala, politiska och ekonomiska sammanhållningen och på så sätt förhindra att euroområdet splittras. EESK delar uppfattningen att man måste ta större hänsyn till skillnaderna mellan EMU-ekonomierna och i enlighet med kraven på en monetär union och i överensstämmelse med nationella krav genomföra balanserade strukturella reformer i dessa länder för att skapa den konvergens som krävs. Dessutom anser EESK att man måste styra efterfrågan på kort sikt.

| 1.4 | EESK förespråkar en större ”parlamentarisering” av euroområdet, med ett stort utskott i Europaparlamentet som omfattar alla ledamöter från euroområdet och ledamöter från de länder som vill ansluta sig (26 medlemsstater), med en starkare avstämning mellan parlamentsledamöterna från euroområdet i EMU-frågor (Cosac +). Detta kan påbörjas redan inom relativt kort tid. |
| --- | --- |

1.4

EESK förespråkar en större ”parlamentarisering” av euroområdet, med ett stort utskott i Europaparlamentet som omfattar alla ledamöter från euroområdet och ledamöter från de länder som vill ansluta sig (26 medlemsstater), med en starkare avstämning mellan parlamentsledamöterna från euroområdet i EMU-frågor (Cosac +). Detta kan påbörjas redan inom relativt kort tid.

| 1.5 | EESK framhåller att några av de mål för den ekonomiska politiken som fastställts inom ramen för de senaste årens ekonomiska styrning måste göras mer förenliga med målen för EU:s sociala politik i enlighet med artikel 4.2 i EUF-fördraget och att eventuella målkonflikter mellan ekonomiska och sociala mål måste undanröjas. Alla åtgärder inom den europeiska planeringsterminen bör – enligt den horisontella sociala klausulen – underkastas en social konsekvensbedömning. Dessa resultat bör offentliggöras och diskuteras på nationell och europeisk nivå. EESK kan stödja detta inom ramen för sina befogenheter. |
| --- | --- |

1.5

EESK framhåller att några av de mål för den ekonomiska politiken som fastställts inom ramen för de senaste årens ekonomiska styrning måste göras mer förenliga med målen för EU:s sociala politik i enlighet med artikel 4.2 i EUF-fördraget och att eventuella målkonflikter mellan ekonomiska och sociala mål måste undanröjas. Alla åtgärder inom den europeiska planeringsterminen bör – enligt den horisontella sociala klausulen – underkastas en social konsekvensbedömning. Dessa resultat bör offentliggöras och diskuteras på nationell och europeisk nivå. EESK kan stödja detta inom ramen för sina befogenheter.

| 1.6 | Att överbrygga skillnader i arbetsmarknadernas sätt att fungera, lönesättningssystemen och de sociala systemen spelar en viktig roll för ett demokratiskt och socialt EMU. |
| --- | --- |

1.6

Att överbrygga skillnader i arbetsmarknadernas sätt att fungera, lönesättningssystemen och de sociala systemen spelar en viktig roll för ett demokratiskt och socialt EMU.

| 1.7 | Kommittén är övertygad om att en makroekonomisk dialog i euroområdet (MED-EURO) på avgörande sätt kan bidra till en demokratisk och social vidareutveckling av EMU. Resultaten och slutsatserna av dialogen bör beaktas både när den årliga tillväxtöversikten utarbetas och i samband med resultattavlan och de landsspecifika rekommendationerna. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén är övertygad om att en makroekonomisk dialog i euroområdet (MED-EURO) på avgörande sätt kan bidra till en demokratisk och social vidareutveckling av EMU. Resultaten och slutsatserna av dialogen bör beaktas både när den årliga tillväxtöversikten utarbetas och i samband med resultattavlan och de landsspecifika rekommendationerna.

2.   Utmaningar och kriterier för ett demokratiskt och socialt EMU

| 2.1 | EESK har lagt fram flera yttranden för att ge spridning åt specifika förslag om hur EMU kan ges en bättre utformning. Medan vissa av dessa yttranden innehåller framtidsscenarier handlar detta yttrande om förslag på hur man så snabbt som möjligt inom ramen för gemenskapsmetoden kan vidareutveckla EMU:s demokratiska och sociala utformning, så att EMU förbättrar sin demokratiska motståndskraft och respekterar de sociala åtagandena enligt fördragen. Det är nämligen inte särskilt sannolikt att det före 2018 kommer att vidtas några seriösa åtgärder i riktning mot mer heltäckande fördragsändringar. Samtidigt finns det fortfarande en oro för att de mellanstatliga instrumenten, framför allt finanspakten, ska urholka gemenskapsmetoden och främja en splittring av Europa (2). Ju längre den nuvarande besparingspolitiken, som framför allt är inriktad på minskade utgifter, fortsätter utan att den åtminstone kompletteras med en investeringsplan och åtgärder för att generera tillväxt och trygga social sammanhållning och solidaritet, desto tydligare blir det dessutom att den allt större sociala ojämlikheten äventyrar Europas ekonomiska integration och välstånd. |
| --- | --- |

2.1

EESK har lagt fram flera yttranden för att ge spridning åt specifika förslag om hur EMU kan ges en bättre utformning. Medan vissa av dessa yttranden innehåller framtidsscenarier handlar detta yttrande om förslag på hur man så snabbt som möjligt inom ramen för gemenskapsmetoden kan vidareutveckla EMU:s demokratiska och sociala utformning, så att EMU förbättrar sin demokratiska motståndskraft och respekterar de sociala åtagandena enligt fördragen. Det är nämligen inte särskilt sannolikt att det före 2018 kommer att vidtas några seriösa åtgärder i riktning mot mer heltäckande fördragsändringar. Samtidigt finns det fortfarande en oro för att de mellanstatliga instrumenten, framför allt finanspakten, ska urholka gemenskapsmetoden och främja en splittring av Europa (2). Ju längre den nuvarande besparingspolitiken, som framför allt är inriktad på minskade utgifter, fortsätter utan att den åtminstone kompletteras med en investeringsplan och åtgärder för att generera tillväxt och trygga social sammanhållning och solidaritet, desto tydligare blir det dessutom att den allt större sociala ojämlikheten äventyrar Europas ekonomiska integration och välstånd.

| 2.2 | Krisen i euroområdet har synliggjort konstruktionsfelen i den monetära unionen. Medan man redan från början försummade att stämma av medlemsstaternas ekonomiska politik mot varandra, utvecklades medlemmarna i den monetära gemenskapen på många punkter åt skilda håll (3). |
| --- | --- |

2.2

Krisen i euroområdet har synliggjort konstruktionsfelen i den monetära unionen. Medan man redan från början försummade att stämma av medlemsstaternas ekonomiska politik mot varandra, utvecklades medlemmarna i den monetära gemenskapen på många punkter åt skilda håll (3).

| 2.3 | De mellanstatliga förfarandena verkade under krisen vara den enda möjligheten att snabbt anta viktiga instrument inom ramen för EMU – såsom finanspakten – eftersom enskilda medlemsstater inte skulle ha samtyckt till en fördragsändring. Å ena sidan förbättrades vissa instrument under krisen. Å andra sidan råder det samförstånd om att det hittills har saknats en tillräcklig parlamentarisk utformning och kontroll av EMU. Det gäller nu att ändra detta genom en mer sammanhängande integrationspolitik. Gruppen av utrikesministrar (4) rekommenderade därför redan under 2012 att man inom alla åtgärder bör värna om full demokratisk legitimitet och ansvarsskyldighet och därför stärka samarbetet mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten (5). Kommissionen föreslår i sitt diskussionsunderlag för ett fördjupat EMU att man i samband med detta bygger vidare på det institutionella och rättsliga ramverk som fördragen utgör. Eurogruppen kan sedan fortsätta med specifika åtgärder, när dessa steg står öppna för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

2.3

De mellanstatliga förfarandena verkade under krisen vara den enda möjligheten att snabbt anta viktiga instrument inom ramen för EMU – såsom finanspakten – eftersom enskilda medlemsstater inte skulle ha samtyckt till en fördragsändring. Å ena sidan förbättrades vissa instrument under krisen. Å andra sidan råder det samförstånd om att det hittills har saknats en tillräcklig parlamentarisk utformning och kontroll av EMU. Det gäller nu att ändra detta genom en mer sammanhängande integrationspolitik. Gruppen av utrikesministrar (4) rekommenderade därför redan under 2012 att man inom alla åtgärder bör värna om full demokratisk legitimitet och ansvarsskyldighet och därför stärka samarbetet mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten (5). Kommissionen föreslår i sitt diskussionsunderlag för ett fördjupat EMU att man i samband med detta bygger vidare på det institutionella och rättsliga ramverk som fördragen utgör. Eurogruppen kan sedan fortsätta med specifika åtgärder, när dessa steg står öppna för alla medlemsstater.

| 2.4 | I EU-politiken har i praktiken allt fler mellanstatliga lösningar gjort sig gällande, t.ex. finanspakten, och detta ökar risken för en ”folkrättslig sidoregim”. I Van Rompuys rapport, som offentliggjordes i december 2012, framhölls vikten av en gemensam tolkning när större reformer genomförs. Dessutom krävs det en stark social sammanhållning, ett starkt deltagande av Europaparlamentet och de nationella parlamenten samt en förnyad dialog med arbetsmarknadens parter. Medlemsstaternas egenansvar (”ownership”) måste också förbättras. Europeiska rådets dåvarande ordförande (6) förde på så sätt in den sociala dimensionen och arbetsmarknadsparternas särskilda roll i debatten, som dittills framför allt varit inriktad på ekonomiska frågor och budgetfrågor samt på bristen på demokratisk legitimitet. |
| --- | --- |

2.4

I EU-politiken har i praktiken allt fler mellanstatliga lösningar gjort sig gällande, t.ex. finanspakten, och detta ökar risken för en ”folkrättslig sidoregim”. I Van Rompuys rapport, som offentliggjordes i december 2012, framhölls vikten av en gemensam tolkning när större reformer genomförs. Dessutom krävs det en stark social sammanhållning, ett starkt deltagande av Europaparlamentet och de nationella parlamenten samt en förnyad dialog med arbetsmarknadens parter. Medlemsstaternas egenansvar (”ownership”) måste också förbättras. Europeiska rådets dåvarande ordförande (6) förde på så sätt in den sociala dimensionen och arbetsmarknadsparternas särskilda roll i debatten, som dittills framför allt varit inriktad på ekonomiska frågor och budgetfrågor samt på bristen på demokratisk legitimitet.

| 2.5 | Efter valet till Europaparlamentet 2014, som ledde till att kommissionens ordförande förstärktes genom ett demokratiskt val, framfördes nya förslag för diskussion:






  a) | Det analytiska underlag som de fyra ordförandena lade fram den 12 februari 2015: Bereda väg för nya åtgärder för en bättre ekonomisk styrning i euroområdet
   (7). |
| --- | --- | --- |

2.5

Efter valet till Europaparlamentet 2014, som ledde till att kommissionens ordförande förstärktes genom ett demokratiskt val, framfördes nya förslag för diskussion:

a)

Det analytiska underlag som de fyra ordförandena lade fram den 12 februari 2015: Bereda väg för nya åtgärder för en bättre ekonomisk styrning i euroområdet
   (7).

| b) | De fem ordförandenas rapport ”Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union” av den 22 juni 2015 (8). |
| --- | --- |

b)

De fem ordförandenas rapport ”Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union” av den 22 juni 2015 (8).

| 2.6 | EESK noterar dessa förslag och kommer att bedöma dem genom att se i vilken utsträckning utformningen av dem bidrar till vidareutvecklingen av den ”ekonomiska styrningen” till en social, demokratisk, solidarisk och politisk union, där EU-medborgarnas och arbetsmarknadsparternas deltagande tryggas. |
| --- | --- |

2.6

EESK noterar dessa förslag och kommer att bedöma dem genom att se i vilken utsträckning utformningen av dem bidrar till vidareutvecklingen av den ”ekonomiska styrningen” till en social, demokratisk, solidarisk och politisk union, där EU-medborgarnas och arbetsmarknadsparternas deltagande tryggas.

| 2.7 | EESK anser att EMU behöver en verklig förstärkning av samarbetet inom gemenskapen, såsom detta också beskrivs i kommissionens plan. Detta skulle – genom att efterfrågan utvidgas och inte stryps – leda till att de olika staterna inom ramen för en växande och välmående ekonomi närmar sig varandra med avseende på sin ekonomiska prestationsförmåga. Detta innebär en tillnärmning av de sociala normerna och arbetstagarnas rättigheter och ett steg framåt. |
| --- | --- |

2.7

EESK anser att EMU behöver en verklig förstärkning av samarbetet inom gemenskapen, såsom detta också beskrivs i kommissionens plan. Detta skulle – genom att efterfrågan utvidgas och inte stryps – leda till att de olika staterna inom ramen för en växande och välmående ekonomi närmar sig varandra med avseende på sin ekonomiska prestationsförmåga. Detta innebär en tillnärmning av de sociala normerna och arbetstagarnas rättigheter och ett steg framåt.

| 2.8 | På grund av samexistensen mellan gemenskapsmetoden, mellanstatliga initiativ (t.ex. finanspakten) samt nya ”mellanformer” till följd av kommissionens eller EU-domstolens uppgift att kontrollera tillämpningen av mellanstatliga avtal har en ny oöverskådlighet uppstått när det gäller aktörerna, deras legitimitet och ansvarsskyldighet. Öppenhet och full demokratisk kontroll kan inte säkerställas under dessa förhållanden. Det har väckt mycket kritik. Under krisen var man nämligen tvungen att prioritera snabba lösningar, men alltid med det uttalade målet att de enskilda folkrättsliga avtalen senare skulle överföras till gemenskapsmetoden. Så kommer det att vara fram till 2018, om de fem ordförandena får bestämma. Enligt deras tidsplan kommer frågan om en fullständig demokratisering av EMU på så sätt att skjutas upp ytterligare, och frågan om en politisk union ägnas inte tillräckligt mycket uppmärksamhet i deras rapport. Under tiden är det tänkt att dialogen om den europeiska planeringsterminen mellan Europaparlamentet, rådet och Eurogruppen, mellan de nationella parlamenten och kommissionen samt mellan nationella parlamentsledamöter och ledamöter av Europaparlamentet (Cosac) ska skapa större förtroende och leda till gemensamma åtgärder. EESK påpekar i detta sammanhang att integrationspolitiken inte kan ersättas av en stärkt dialog. Gemenskapsmetoden måste nu återigen stärkas och utgöra grunden för ett fungerande EMU, i stället för de olika parallella folkrättsliga avtalen. |
| --- | --- |

2.8

På grund av samexistensen mellan gemenskapsmetoden, mellanstatliga initiativ (t.ex. finanspakten) samt nya ”mellanformer” till följd av kommissionens eller EU-domstolens uppgift att kontrollera tillämpningen av mellanstatliga avtal har en ny oöverskådlighet uppstått när det gäller aktörerna, deras legitimitet och ansvarsskyldighet. Öppenhet och full demokratisk kontroll kan inte säkerställas under dessa förhållanden. Det har väckt mycket kritik. Under krisen var man nämligen tvungen att prioritera snabba lösningar, men alltid med det uttalade målet att de enskilda folkrättsliga avtalen senare skulle överföras till gemenskapsmetoden. Så kommer det att vara fram till 2018, om de fem ordförandena får bestämma. Enligt deras tidsplan kommer frågan om en fullständig demokratisering av EMU på så sätt att skjutas upp ytterligare, och frågan om en politisk union ägnas inte tillräckligt mycket uppmärksamhet i deras rapport. Under tiden är det tänkt att dialogen om den europeiska planeringsterminen mellan Europaparlamentet, rådet och Eurogruppen, mellan de nationella parlamenten och kommissionen samt mellan nationella parlamentsledamöter och ledamöter av Europaparlamentet (Cosac) ska skapa större förtroende och leda till gemensamma åtgärder. EESK påpekar i detta sammanhang att integrationspolitiken inte kan ersättas av en stärkt dialog. Gemenskapsmetoden måste nu återigen stärkas och utgöra grunden för ett fungerande EMU, i stället för de olika parallella folkrättsliga avtalen.

3.   Bättre styrning av EMU genom mer deltagande, öppenhet och ansvarsskyldighet

| 3.1 | Om arbetsmarknadens parter involveras bättre kan detta leda till en bättre styrning av EMU, och den strukturerade dialogen med det civila samhället bidrar till att förbättra den demokratiska motståndskraften. Kommittén är redo att spela en särskild roll i samband med detta och att bidra med sina erfarenheter och resurser, såsom redan har skett med t.ex. Europa 2020-strategin (9). |
| --- | --- |

3.1

Om arbetsmarknadens parter involveras bättre kan detta leda till en bättre styrning av EMU, och den strukturerade dialogen med det civila samhället bidrar till att förbättra den demokratiska motståndskraften. Kommittén är redo att spela en särskild roll i samband med detta och att bidra med sina erfarenheter och resurser, såsom redan har skett med t.ex. Europa 2020-strategin (9).

| 3.2 | Frågan om framför allt arbetsmarknadsparternas egenansvar (”ownership”), som togs upp av rådsordförande Herman Van Rompuy, ser ut att bli mycket svårare, särskilt eftersom arbetsmarknadens parter – till skillnad från regeringarna – hittills endast i mycket otillräcklig utsträckning har involverats i arbetet med att utforma målen/verktygen för styrningen av den ekonomiska politiken. Hur ska man då lyckas med att motivera dem att medverka till en politik vars detaljer de har mycket lite inflytande över? Som arbetsmarknadsparter och ekonomiska aktörer har de ett avsevärt inflytande på prisnivåer och prisstabiliteten, där EMU tillhandahåller den övergripande ramen för deras olika system för lönesättning och för utformning av arbetsmarknads- och socialpolitiken. |
| --- | --- |

3.2

Frågan om framför allt arbetsmarknadsparternas egenansvar (”ownership”), som togs upp av rådsordförande Herman Van Rompuy, ser ut att bli mycket svårare, särskilt eftersom arbetsmarknadens parter – till skillnad från regeringarna – hittills endast i mycket otillräcklig utsträckning har involverats i arbetet med att utforma målen/verktygen för styrningen av den ekonomiska politiken. Hur ska man då lyckas med att motivera dem att medverka till en politik vars detaljer de har mycket lite inflytande över? Som arbetsmarknadsparter och ekonomiska aktörer har de ett avsevärt inflytande på prisnivåer och prisstabiliteten, där EMU tillhandahåller den övergripande ramen för deras olika system för lönesättning och för utformning av arbetsmarknads- och socialpolitiken.

| 3.3 | År 2013 lade kommissionen fram sitt meddelande om EMU:s sociala dimension (10) och tog upp det missnöje som finns hos aktörer i det civila samhället. ”Problematiska” ekonomiska utvecklingstendenser bör identifieras och avhjälpas i ett tidigt skede eftersom ihållande social ojämlikhet kan äventyra den finansiella och ekonomiska stabiliteten i EMU. I den efterföljande diskussionen visade det sig finnas två synsätt. Det ena utgår från att EMU:s sociala dimension är en extra, valfri stöttepelare av frivillig karaktär – till skillnad från de bindande förfarandena för budgetpolitiken och den ekonomiska politiken. Andra, t.ex. EESK, hänvisar till att några av målen för den ekonomiska politiken står i strid med EU:s socialpolitiska mål enligt artikel 4.2 i EUF-fördraget och att dessa målkonflikter måste synliggöras och undanröjas. |
| --- | --- |

3.3

År 2013 lade kommissionen fram sitt meddelande om EMU:s sociala dimension (10) och tog upp det missnöje som finns hos aktörer i det civila samhället. ”Problematiska” ekonomiska utvecklingstendenser bör identifieras och avhjälpas i ett tidigt skede eftersom ihållande social ojämlikhet kan äventyra den finansiella och ekonomiska stabiliteten i EMU. I den efterföljande diskussionen visade det sig finnas två synsätt. Det ena utgår från att EMU:s sociala dimension är en extra, valfri stöttepelare av frivillig karaktär – till skillnad från de bindande förfarandena för budgetpolitiken och den ekonomiska politiken. Andra, t.ex. EESK, hänvisar till att några av målen för den ekonomiska politiken står i strid med EU:s socialpolitiska mål enligt artikel 4.2 i EUF-fördraget och att dessa målkonflikter måste synliggöras och undanröjas.

| 3.4 | Kommissionen vill involvera arbetsmarknadens parter mer och föra en diskussion om löneutveckling och kollektivförhandlingar. Kommissionen har redan gjort flera försök. Å andra sidan vill den föra en dialog med arbetsmarknadens parter om den europeiska planeringsterminen och anser att man i medlemsstaterna bör involvera arbetsmarknadens parter bättre. Kommittén har själv lagt fram mycket konkreta förslag för att bättre involvera arbetsmarknadens parter i styrningen av den ekonomiska politiken (SOC/507) (11). Åtminstone den nya ansvarsfördelningen inom kommissionen, framför allt vice ordförande Valdis Dombrovskis utvidgade befogenheter, kan ses som ett tecken på att arbetsmarknadsparternas deltagande ägnas större uppmärksamhet. |
| --- | --- |

3.4

Kommissionen vill involvera arbetsmarknadens parter mer och föra en diskussion om löneutveckling och kollektivförhandlingar. Kommissionen har redan gjort flera försök. Å andra sidan vill den föra en dialog med arbetsmarknadens parter om den europeiska planeringsterminen och anser att man i medlemsstaterna bör involvera arbetsmarknadens parter bättre. Kommittén har själv lagt fram mycket konkreta förslag för att bättre involvera arbetsmarknadens parter i styrningen av den ekonomiska politiken (SOC/507) (11). Åtminstone den nya ansvarsfördelningen inom kommissionen, framför allt vice ordförande Valdis Dombrovskis utvidgade befogenheter, kan ses som ett tecken på att arbetsmarknadsparternas deltagande ägnas större uppmärksamhet.

4.   Förslag och bedömning

4.1   
  Ordförandenas rapport

| 4.1.1 | EESK utgår från att rapporten Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union
   (12), som de fem ordförandena (13) lade fram den 22 juni 2015, kommer att fungera som ledstjärna för den framtida vidareutvecklingen av strukturerna för styrningen av den ekonomiska politiken i Europa. EESK anser att det på grund av de ihållande obalanserna samt för att skapa förtroende behövs en mer verksam och demokratisk styrning av den ekonomiska politiken – framför allt i euroområdet (14). I stället bygger analysen på delvis felaktiga premisser vilket – trots ett antal korrekta punkter – leder till problematiska slutsatser: Utan kursändring leder detta till fortsatt besparingspolitik och därmed till ytterligare nedskärningar i löner och på det sociala området. Visserligen erkänner man att minimikraven för att EMU ska kunna överleva på längre sikt ännu inte är uppfyllda, men ändå ska den rekommenderade intensifieringen och den varaktiga institutionaliseringen av den politik som hittills har förts för att bekämpa krisen fortsätta. EESK ser en motsättning i detta. |
| --- | --- |

4.1.1

EESK utgår från att rapporten Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union
   (12), som de fem ordförandena (13) lade fram den 22 juni 2015, kommer att fungera som ledstjärna för den framtida vidareutvecklingen av strukturerna för styrningen av den ekonomiska politiken i Europa. EESK anser att det på grund av de ihållande obalanserna samt för att skapa förtroende behövs en mer verksam och demokratisk styrning av den ekonomiska politiken – framför allt i euroområdet (14). I stället bygger analysen på delvis felaktiga premisser vilket – trots ett antal korrekta punkter – leder till problematiska slutsatser: Utan kursändring leder detta till fortsatt besparingspolitik och därmed till ytterligare nedskärningar i löner och på det sociala området. Visserligen erkänner man att minimikraven för att EMU ska kunna överleva på längre sikt ännu inte är uppfyllda, men ändå ska den rekommenderade intensifieringen och den varaktiga institutionaliseringen av den politik som hittills har förts för att bekämpa krisen fortsätta. EESK ser en motsättning i detta.

| 4.1.2 | Den (också jämfört med Förenta staterna och Japan) katastrofala ekonomiska situation som för närvarande råder i euroområdet förklaras inte med den ihållande politiken för att bekämpa krisen utan med bristen på konkurrenskraft i enskilda medlemsstater på grund av skillnader i löneutvecklingen och i statsskulder. EESK beklagar att de kortsiktiga utmaningarna för den makroekonomiska politiken, såsom inflation och deflation samt avsaknaden av en konjunkturdämpande politik från 2010 och framåt och en alltför svag efterfrågan, ignoreras och att man tänker fortsätta med en i stor utsträckning asymmetrisk anpassningspolitik. De fem ordförandena förbiser tyvärr fullständigt det grundläggande problem som blivit uppenbart under krisen, nämligen att euroområdet som helhet, till skillnad från Förenta staterna, Japan och Storbritannien, saknar en ”långivare i sista hand”. |
| --- | --- |

4.1.2

Den (också jämfört med Förenta staterna och Japan) katastrofala ekonomiska situation som för närvarande råder i euroområdet förklaras inte med den ihållande politiken för att bekämpa krisen utan med bristen på konkurrenskraft i enskilda medlemsstater på grund av skillnader i löneutvecklingen och i statsskulder. EESK beklagar att de kortsiktiga utmaningarna för den makroekonomiska politiken, såsom inflation och deflation samt avsaknaden av en konjunkturdämpande politik från 2010 och framåt och en alltför svag efterfrågan, ignoreras och att man tänker fortsätta med en i stor utsträckning asymmetrisk anpassningspolitik. De fem ordförandena förbiser tyvärr fullständigt det grundläggande problem som blivit uppenbart under krisen, nämligen att euroområdet som helhet, till skillnad från Förenta staterna, Japan och Storbritannien, saknar en ”långivare i sista hand”.

| 4.1.3 | Man bortser fullständigt från skillnaderna i centralbankernas strategier, som ledde till en förhållandevis snabb återhämtning i Förenta staterna och Storbritannien men som till en början förvärrade situationen i Europa. I stället för en konjunkturdämpande stabiliseringspolitik bör man förstärka de befintliga ekonomiska styrningsinstrumenten, bland annat genom nationella konkurrensråd som ska inrikta sig på skuldminskning (deleveraging) och produktivitetsorienterad löneutveckling. EESK beklagar att man inte utnyttjade möjligheten att se över det befintliga regelverkets långsiktiga hållbarhet och komplettera det med ett mer alleuropeiskt perspektiv. |
| --- | --- |

4.1.3

Man bortser fullständigt från skillnaderna i centralbankernas strategier, som ledde till en förhållandevis snabb återhämtning i Förenta staterna och Storbritannien men som till en början förvärrade situationen i Europa. I stället för en konjunkturdämpande stabiliseringspolitik bör man förstärka de befintliga ekonomiska styrningsinstrumenten, bland annat genom nationella konkurrensråd som ska inrikta sig på skuldminskning (deleveraging) och produktivitetsorienterad löneutveckling. EESK beklagar att man inte utnyttjade möjligheten att se över det befintliga regelverkets långsiktiga hållbarhet och komplettera det med ett mer alleuropeiskt perspektiv.

| 4.1.4 | Den ekonomiska utvecklingen är klart sämre än väntat, och EESK beklagar att ordförandena bara förklarar detta med att de nya mekanismerna för ekonomisk styrning liksom anpassningsprogrammen i de krisdrabbade länderna har tillämpats bristfälligt och inte har utvecklats i tillräcklig utsträckning. Genom att lägga alltför stor tonvikt vid strukturreformer och medlemsstaternas förmåga till priskonkurrens i samband med fullbordandet av den ekonomiska unionen (första kapitlet) förbiser man det faktum att strukturreformer och lönesättning är föremål för ständiga förhandlingar och problemlösningar på lokal nivå, i enlighet med demokratiska principer. Detta innebär dock att de fem ordförandena positionerar sig som utomstående aktörer som vill föra medlemsstaterna närmare godtyckligt definierade riktmärken, utan att stärka den demokratiska legitimiteten för detta eller skapa egenansvar (”ownership”). |
| --- | --- |

4.1.4

Den ekonomiska utvecklingen är klart sämre än väntat, och EESK beklagar att ordförandena bara förklarar detta med att de nya mekanismerna för ekonomisk styrning liksom anpassningsprogrammen i de krisdrabbade länderna har tillämpats bristfälligt och inte har utvecklats i tillräcklig utsträckning. Genom att lägga alltför stor tonvikt vid strukturreformer och medlemsstaternas förmåga till priskonkurrens i samband med fullbordandet av den ekonomiska unionen (första kapitlet) förbiser man det faktum att strukturreformer och lönesättning är föremål för ständiga förhandlingar och problemlösningar på lokal nivå, i enlighet med demokratiska principer. Detta innebär dock att de fem ordförandena positionerar sig som utomstående aktörer som vill föra medlemsstaterna närmare godtyckligt definierade riktmärken, utan att stärka den demokratiska legitimiteten för detta eller skapa egenansvar (”ownership”).

| 4.1.5 | EESK fruktar därför att avsaknaden i rapporten av utsikter till en fullständig finanspolitisk union ytterligare kommer att minska euroområdets legitimitet i medlemsstaterna, framför allt eftersom dess devis ”mer av samma medicin” inte kommer att förbättra det ekonomiska välståndet för alla medborgare och det nationella perspektivet fortsätter att råda. De föreslagna åtgärderna för integration av arbetsmarknaderna och socialsystemen är enligt EESK:s åsikt helt otillräckliga, bland annat eftersom de – i strid med ordförandens uttalande om att vilja nå ett ”socialt AAA-kreditbetyg” för euroområdet – tillmäts en underordnad betydelse. EESK betraktar utvecklingen av en social union som en integrerad del av ett demokratiskt och socialt EMU, inte som ett tillägg. |
| --- | --- |

4.1.5

EESK fruktar därför att avsaknaden i rapporten av utsikter till en fullständig finanspolitisk union ytterligare kommer att minska euroområdets legitimitet i medlemsstaterna, framför allt eftersom dess devis ”mer av samma medicin” inte kommer att förbättra det ekonomiska välståndet för alla medborgare och det nationella perspektivet fortsätter att råda. De föreslagna åtgärderna för integration av arbetsmarknaderna och socialsystemen är enligt EESK:s åsikt helt otillräckliga, bland annat eftersom de – i strid med ordförandens uttalande om att vilja nå ett ”socialt AAA-kreditbetyg” för euroområdet – tillmäts en underordnad betydelse. EESK betraktar utvecklingen av en social union som en integrerad del av ett demokratiskt och socialt EMU, inte som ett tillägg.

4.2   
  Bruegel-analysen och förslag

   (15)

| 4.2.1 | Den europeiska tankesmedjan Bruegel konstaterar att EMU redan från början präglades av betydande skillnader i de ekonomiska, sociala och politiska förutsättningarna, och att detta har lett till politiska fel i medlemsstaterna och till en inadekvat europeisk ekonomisk styrning. I rapporten föreslås en reform av styrningen av den ekonomiska politiken när det gäller bankunionen och makrotillsynen av finanssektorn, förebyggande av stora skillnader i enhetsarbetskostnaderna och en finanspolitisk styrning som kan leda till hållbara budgetar för enskilda medlemmar och resurser vid en bank- och statsobligationskris. EESK har under de senaste åren lagt fram liknande förslag i sina yttranden (16). |
| --- | --- |

4.2.1

Den europeiska tankesmedjan Bruegel konstaterar att EMU redan från början präglades av betydande skillnader i de ekonomiska, sociala och politiska förutsättningarna, och att detta har lett till politiska fel i medlemsstaterna och till en inadekvat europeisk ekonomisk styrning. I rapporten föreslås en reform av styrningen av den ekonomiska politiken när det gäller bankunionen och makrotillsynen av finanssektorn, förebyggande av stora skillnader i enhetsarbetskostnaderna och en finanspolitisk styrning som kan leda till hållbara budgetar för enskilda medlemmar och resurser vid en bank- och statsobligationskris. EESK har under de senaste åren lagt fram liknande förslag i sina yttranden (16).

| 4.2.2 | Kapitalflöden från länder med överskott har lett till överhettning i länder med underskott, och detta har bidragit till nominella löneökningar. De finansiella obalanserna har hittills ägnats alltför lite uppmärksamhet. Detta står i motsats till målet att fördjupa integrationen av finansmarknaderna |
| --- | --- |

4.2.2

Kapitalflöden från länder med överskott har lett till överhettning i länder med underskott, och detta har bidragit till nominella löneökningar. De finansiella obalanserna har hittills ägnats alltför lite uppmärksamhet. Detta står i motsats till målet att fördjupa integrationen av finansmarknaderna

| 4.2.3 | Den konjunkturförstärkande finanspolitiken 2011–2013 och avsaknaden av en kontracyklisk finanspolitik under 2014 har i onödan ytterligare förvärrat de sociala orättvisorna (17). Därför bör politiken vid sidan av de nödvändiga strukturreformerna också öppna upp möjligheter för människor, t.ex. genom gynnsamma ramvillkor för privata investeringar, för att återigen kunna skapa långsiktig sysselsättning. Dessutom bör politiken omfatta åtgärder för att stärka konkurrenskraften, för att generera inkomster och välstånd som garanterar social stabilitet för alla. Kommittén håller därför uttryckligen med om slutsatsen att man på kort sikt ofördröjligen måste öka den totala efterfrågan och inflationen. Dessutom måste ECB avbördas de uppgifter när det gäller finanspolitiken och anpassningen av enhetsarbetskostnaderna som inte ingår i bankens uppdrag men som den i praktiken utövar på grund av de andra institutionernas politiska passivitet. |
| --- | --- |

4.2.3

Den konjunkturförstärkande finanspolitiken 2011–2013 och avsaknaden av en kontracyklisk finanspolitik under 2014 har i onödan ytterligare förvärrat de sociala orättvisorna (17). Därför bör politiken vid sidan av de nödvändiga strukturreformerna också öppna upp möjligheter för människor, t.ex. genom gynnsamma ramvillkor för privata investeringar, för att återigen kunna skapa långsiktig sysselsättning. Dessutom bör politiken omfatta åtgärder för att stärka konkurrenskraften, för att generera inkomster och välstånd som garanterar social stabilitet för alla. Kommittén håller därför uttryckligen med om slutsatsen att man på kort sikt ofördröjligen måste öka den totala efterfrågan och inflationen. Dessutom måste ECB avbördas de uppgifter när det gäller finanspolitiken och anpassningen av enhetsarbetskostnaderna som inte ingår i bankens uppdrag men som den i praktiken utövar på grund av de andra institutionernas politiska passivitet.

| 4.2.4 | Enligt EESK:s uppfattning krävs det större ansträngningar för att ta upp grundläggande frågor om den demokratiska legitimiteten. EESK förespråkar eftertryckligen en fullständig ”parlamentarisering” av euroområdet (ett stort utskott i Europaparlamentet, med alla ledamöter från EMU och ledamöter från de länder som vill ansluta sig till euroområdet). Det måste också ske en bättre avstämning i EMU-frågor mellan parlamentsledamöterna från euroområdet inom ramen för Cosac (18). |
| --- | --- |

4.2.4

Enligt EESK:s uppfattning krävs det större ansträngningar för att ta upp grundläggande frågor om den demokratiska legitimiteten. EESK förespråkar eftertryckligen en fullständig ”parlamentarisering” av euroområdet (ett stort utskott i Europaparlamentet, med alla ledamöter från EMU och ledamöter från de länder som vill ansluta sig till euroområdet). Det måste också ske en bättre avstämning i EMU-frågor mellan parlamentsledamöterna från euroområdet inom ramen för Cosac (18).

| 4.2.5 | Cosac påpekade 2014 själv att många parlament ännu inte är tillräckligt involverade och uttryckte sin oro över de stora störningarna i relationen mellan medborgarna och EU. De uppmanar kommissionen och rådet att tillsammans med parlamentsledamöterna råda bot på situationen genom konkreta förslag (19). De former av deltagande som avses i artikel 13 i finanspakten är visserligen ett steg i rätt riktning, men de är inte tillräckligt långtgående för en verklig parlamentarisering. |
| --- | --- |

4.2.5

Cosac påpekade 2014 själv att många parlament ännu inte är tillräckligt involverade och uttryckte sin oro över de stora störningarna i relationen mellan medborgarna och EU. De uppmanar kommissionen och rådet att tillsammans med parlamentsledamöterna råda bot på situationen genom konkreta förslag (19). De former av deltagande som avses i artikel 13 i finanspakten är visserligen ett steg i rätt riktning, men de är inte tillräckligt långtgående för en verklig parlamentarisering.

4.3   
  Större ansvar för alla ekonomiska aktörer

| 4.3.1 | Att överbrygga skillnader i arbetsmarknadernas sätt att fungera, lönesättningssystemen och de sociala systemen spelar en viktig roll för ett demokratiskt och socialt EMU. Ett federalt system med en enhetlig europeisk arbetsmarknad och enhetliga institutioner och socialsystem såsom man har i Förenta staterna förefaller inte genomförbart på kort sikt. Dessutom bör förfarandet vid makroekonomiska obalanser stärkas symmetriskt och arbetsmarknadens parter bör involveras i detta. |
| --- | --- |

4.3.1

Att överbrygga skillnader i arbetsmarknadernas sätt att fungera, lönesättningssystemen och de sociala systemen spelar en viktig roll för ett demokratiskt och socialt EMU. Ett federalt system med en enhetlig europeisk arbetsmarknad och enhetliga institutioner och socialsystem såsom man har i Förenta staterna förefaller inte genomförbart på kort sikt. Dessutom bör förfarandet vid makroekonomiska obalanser stärkas symmetriskt och arbetsmarknadens parter bör involveras i detta.

| 4.3.2 | EESK framhåller att några av de mål för den ekonomiska politiken som fastställts inom ramen för de senaste årens ekonomiska styrning måste göras mer förenliga med målen för EU:s sociala politik i enlighet med artikel 4.2 i EUF-fördraget och att eventuella målkonflikter mellan ekonomiska och sociala mål måste undanröjas. Alla åtgärder inom den europeiska planeringsterminen bör – enligt den horisontella sociala klausulen – underkastas en social konsekvensbedömning. Dessa resultat bör offentliggöras och diskuteras på nationell och europeisk nivå. EESK kan stödja detta inom ramen för sina befogenheter. |
| --- | --- |

4.3.2

EESK framhåller att några av de mål för den ekonomiska politiken som fastställts inom ramen för de senaste årens ekonomiska styrning måste göras mer förenliga med målen för EU:s sociala politik i enlighet med artikel 4.2 i EUF-fördraget och att eventuella målkonflikter mellan ekonomiska och sociala mål måste undanröjas. Alla åtgärder inom den europeiska planeringsterminen bör – enligt den horisontella sociala klausulen – underkastas en social konsekvensbedömning. Dessa resultat bör offentliggöras och diskuteras på nationell och europeisk nivå. EESK kan stödja detta inom ramen för sina befogenheter.

| 4.3.3 | I rapporten från de fem ordförandena talas det om en finansiell, finanspolitisk och politisk union, men den sociala unionen nämns inte. De menar att den unika europeiska modellen måste stärkas, men någon unik europeisk social modell är det inte längre tal om. Visserligen använder man sig av bilden av ett ”socialt AAA-kreditbetyg”, men hur detta ska uppnås inom ramen för ett fördjupat EMU förblir ytterst oklart. Sociala frågor tas på sin höjd upp som komplement, eller inom ramen för en ökad rörlighet på arbetsmarknaden i medlemsstaterna. De viktigaste inslagen är en miniminivå för social trygghet, effektiva sociala trygghetssystem i medlemsstaterna samt nya arbetsrättsliga initiativ som ”flexicurity”, som man inte går in på närmare. |
| --- | --- |

4.3.3

I rapporten från de fem ordförandena talas det om en finansiell, finanspolitisk och politisk union, men den sociala unionen nämns inte. De menar att den unika europeiska modellen måste stärkas, men någon unik europeisk social modell är det inte längre tal om. Visserligen använder man sig av bilden av ett ”socialt AAA-kreditbetyg”, men hur detta ska uppnås inom ramen för ett fördjupat EMU förblir ytterst oklart. Sociala frågor tas på sin höjd upp som komplement, eller inom ramen för en ökad rörlighet på arbetsmarknaden i medlemsstaterna. De viktigaste inslagen är en miniminivå för social trygghet, effektiva sociala trygghetssystem i medlemsstaterna samt nya arbetsrättsliga initiativ som ”flexicurity”, som man inte går in på närmare.

| 4.3.4 | Medlemsstaternas regeringar har ett stort ansvar för den fortsatta utvecklingen av ett demokratiskt och socialt EMU. Detsamma gäller arbetsmarknadens parter på både nationell och europeisk nivå, där EMU utgör den övergripande ramen för deras olika system för lönebildning och för utformningen av arbetsmarknads- och socialpolitiken. Som ekonomiska och sociala aktörer har de ett avsevärt inflytande över att EMU:s gemensamma stabilitetsmål efterlevs. |
| --- | --- |

4.3.4

Medlemsstaternas regeringar har ett stort ansvar för den fortsatta utvecklingen av ett demokratiskt och socialt EMU. Detsamma gäller arbetsmarknadens parter på både nationell och europeisk nivå, där EMU utgör den övergripande ramen för deras olika system för lönebildning och för utformningen av arbetsmarknads- och socialpolitiken. Som ekonomiska och sociala aktörer har de ett avsevärt inflytande över att EMU:s gemensamma stabilitetsmål efterlevs.

| 4.3.5 | EESK konstaterar återigen att en monetär union med skillnader i pris- och löneutvecklingen mellan medlemsstaterna oundvikligen leder till obalanser mellan regioner inom samma valutaområde, där externa chocker kan utlösa en social och politisk kris och förstärka skillnaderna ytterligare (20). EESK anser därför att det är absolut nödvändigt att föra en seriös debatt om en solid struktur för EMU, vilket innebär ett samförstånd om ekonomiska och sociala mål och en överenskommen styrning (21). Av detta drar EESK slutsatsen att EU:s makroekonomiska dialog behöver förstärkas och fördjupas inom euroområdet. |
| --- | --- |

4.3.5

EESK konstaterar återigen att en monetär union med skillnader i pris- och löneutvecklingen mellan medlemsstaterna oundvikligen leder till obalanser mellan regioner inom samma valutaområde, där externa chocker kan utlösa en social och politisk kris och förstärka skillnaderna ytterligare (20). EESK anser därför att det är absolut nödvändigt att föra en seriös debatt om en solid struktur för EMU, vilket innebär ett samförstånd om ekonomiska och sociala mål och en överenskommen styrning (21). Av detta drar EESK slutsatsen att EU:s makroekonomiska dialog behöver förstärkas och fördjupas inom euroområdet.

| 4.3.6 | Initiativet till den makroekonomiska dialogen togs av Europeiska rådet i Köln (i juni 1999) i syfte att uppnå en varaktigt tillväxt- och stabilitetsorienterad makroekonomisk politisk mix, dvs. ett friktionsfritt samspel mellan löneutveckling, penningpolitik och finanspolitik. Målen för den är i dag mer aktuella än någonsin: mer tillväxt och sysselsättning med värnande om prisstabiliteten, ett fullt utnyttjande av produktionspotentialen och en ökning av den potentiella tillväxten (22). EESK beklagar att detta verktyg under årens lopp har urvattnats och sedan krisens utbrott inte utnyttjats för att demokratisera den ekonomiska styrningens verktyg och stärka känslan av egenansvar i det gemensamma valutaområdet EMU. |
| --- | --- |

4.3.6

Initiativet till den makroekonomiska dialogen togs av Europeiska rådet i Köln (i juni 1999) i syfte att uppnå en varaktigt tillväxt- och stabilitetsorienterad makroekonomisk politisk mix, dvs. ett friktionsfritt samspel mellan löneutveckling, penningpolitik och finanspolitik. Målen för den är i dag mer aktuella än någonsin: mer tillväxt och sysselsättning med värnande om prisstabiliteten, ett fullt utnyttjande av produktionspotentialen och en ökning av den potentiella tillväxten (22). EESK beklagar att detta verktyg under årens lopp har urvattnats och sedan krisens utbrott inte utnyttjats för att demokratisera den ekonomiska styrningens verktyg och stärka känslan av egenansvar i det gemensamma valutaområdet EMU.

| 4.3.7 | Kommittén är övertygad om att den makroekonomiska dialogen i euroområdet på avgörande sätt kan bidra till en demokratisk och social vidareutveckling av EMU om deltagarna i dialogen uppfyller kraven. Att värna förmågan till dialog inom den makroekonomiska dialogen i euroområdet förutsätter en begränsning av antalet deltagare. Inte bara företrädarna för arbetsmarknadens parter, Europeiska centralbanken, eurogruppen och kommissionen (med full respekt för deras autonomi och oberoende), utan även ordföranden för Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor bör få delta i denna på lika villkor. |
| --- | --- |

4.3.7

Kommittén är övertygad om att den makroekonomiska dialogen i euroområdet på avgörande sätt kan bidra till en demokratisk och social vidareutveckling av EMU om deltagarna i dialogen uppfyller kraven. Att värna förmågan till dialog inom den makroekonomiska dialogen i euroområdet förutsätter en begränsning av antalet deltagare. Inte bara företrädarna för arbetsmarknadens parter, Europeiska centralbanken, eurogruppen och kommissionen (med full respekt för deras autonomi och oberoende), utan även ordföranden för Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor bör få delta i denna på lika villkor.

| 4.3.8 | Den makroekonomiska dialogen i euroområdet bör enligt EESK:s uppfattning sammanträda minst två gånger om året och bli en oskiljaktig del av styrningen av den ekonomiska politiken i EMU. Resultaten och slutsatserna av den bör därför beaktas både vid utarbetandet av den årliga tillväxtöversikten och i resultattavlan och de landsspecifika rekommendationerna. Om man ser till helheten när det gäller penning-, budget- och lönepolitiken i EMU kan man bygga upp förtroende och uppnå ökad konvergens utan att inkräkta på den fria förhandlingsrätten. Detta skulle – i analogi med stabilitets- och tillväxtpakten – kunna leda till en högre grad av transparenta (egen-) åtaganden från alla ekonomiska aktörers sida och fungera som en ”stabilitets- och sysselsättningspakt”. EESK understryker i detta sammanhang vikten av ett friktionsfritt samspel mellan penningpolitik, budgetpolitik och löneutveckling för ökad tillväxt och sysselsättning, som stärker förtroendet för den monetära unionen. |
| --- | --- |

4.3.8

Den makroekonomiska dialogen i euroområdet bör enligt EESK:s uppfattning sammanträda minst två gånger om året och bli en oskiljaktig del av styrningen av den ekonomiska politiken i EMU. Resultaten och slutsatserna av den bör därför beaktas både vid utarbetandet av den årliga tillväxtöversikten och i resultattavlan och de landsspecifika rekommendationerna. Om man ser till helheten när det gäller penning-, budget- och lönepolitiken i EMU kan man bygga upp förtroende och uppnå ökad konvergens utan att inkräkta på den fria förhandlingsrätten. Detta skulle – i analogi med stabilitets- och tillväxtpakten – kunna leda till en högre grad av transparenta (egen-) åtaganden från alla ekonomiska aktörers sida och fungera som en ”stabilitets- och sysselsättningspakt”. EESK understryker i detta sammanhang vikten av ett friktionsfritt samspel mellan penningpolitik, budgetpolitik och löneutveckling för ökad tillväxt och sysselsättning, som stärker förtroendet för den monetära unionen.

| 4.3.9 | Därmed har man valt ett annat tillvägagångssätt än det i förslaget från de fem ordförandena – i analogi med Bruegel-förslaget – att inrätta nationella konkurrensinstitutioner som ska underlätta lönebildningsförfarandena på nationell nivå. Dessa nationella konkurrensinstitutioner ska enligt förslaget från de fem ordförandena dessutom samordnas på europeisk nivå. Ett tidigt samråd med arbetsmarknadens parter innan rapporten lades fram skulle ha varit meningsfullt eftersom ordförandenas förslag så som det nu ser ut har små utsikter att lyckas. |
| --- | --- |

4.3.9

Därmed har man valt ett annat tillvägagångssätt än det i förslaget från de fem ordförandena – i analogi med Bruegel-förslaget – att inrätta nationella konkurrensinstitutioner som ska underlätta lönebildningsförfarandena på nationell nivå. Dessa nationella konkurrensinstitutioner ska enligt förslaget från de fem ordförandena dessutom samordnas på europeisk nivå. Ett tidigt samråd med arbetsmarknadens parter innan rapporten lades fram skulle ha varit meningsfullt eftersom ordförandenas förslag så som det nu ser ut har små utsikter att lyckas.

| 4.3.10 | Framtidsutsikter: Utan djupgående institutionella och politiska reformer kommer EMU alltid att förbli bräckligt. Kommittén är mycket oroad över stabiliteten i EU, eftersom de nödvändiga reformerna – med eller utan fördragsändringar – alltid sker i sista minuten och under mycket stor press. Det gäller att återigen stärka den sociala, politiska och ekonomiska sammanhållningen inom EU och fortsätta med en samstämmig ekonomisk och monetär integration som grund för ett fungerande EMU. Utan djärva parlamentsledamöter, politiker och arbetsmarknadsparter som på både nationell och europeisk nivå tar debatten med det civila samhället och kämpar för de bästa lösningarna, kan ett fungerande EMU inte lyckas. |
| --- | --- |

4.3.10

Framtidsutsikter: Utan djupgående institutionella och politiska reformer kommer EMU alltid att förbli bräckligt. Kommittén är mycket oroad över stabiliteten i EU, eftersom de nödvändiga reformerna – med eller utan fördragsändringar – alltid sker i sista minuten och under mycket stor press. Det gäller att återigen stärka den sociala, politiska och ekonomiska sammanhållningen inom EU och fortsätta med en samstämmig ekonomisk och monetär integration som grund för ett fungerande EMU. Utan djärva parlamentsledamöter, politiker och arbetsmarknadsparter som på både nationell och europeisk nivå tar debatten med det civila samhället och kämpar för de bästa lösningarna, kan ett fungerande EMU inte lyckas.

Bryssel den 17 september 2015.

Henri MALOSSE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Heribert Prantl ’Europa – dröm eller mardröm’, föredrag i Ludwigsburg den 14 juli 2013.

1

(2)  The EP, the Fiscal compact and the EU-institutions: a ”critical engagement”; Elmar Brok (EPP, DE), Roberto Gualtieri (S&D, IT) och Guy Verhofstadt (ALDE, BE)

2

The EP, the Fiscal compact and the EU-institutions: a ”critical engagement

(3)  Europeiska kommissionen: Employment and Social Developments in Europe 2014, 15 januari 2015, http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7736

3

Employment and Social Developments in Europe 2014

(4)  Final report of the Future of Europe Group of 17 September 2012 by the foreign ministers of Belgium, Denmark, Germany, France, Italy, Luxembourg, the Netherlands, Austria, Poland, Portugal and Spain.

4

Final report of the Future of Europe Group of 17 September 2012 by the foreign ministers of Belgium, Denmark, Germany, France, Italy, Luxembourg, the Netherlands, Austria, Poland, Portugal and Spain.

(5)  Dito s. 2f.

5

(6)  I nära samarbete med ordförandena José Manuel Barroso, Jean-Claude Juncker och Mario Draghi.

6

(7)  ”Bereda väg för nya åtgärder för en bättre ekonomisk styrning i euroområdet”, analytiskt underlag framlagt av Jean-Claude Juncker i nära samarbete med Donald Tusk, Jeroen Dijsselbloem och Mario Draghi, Europeiska rådets informella möte den 12 februari 2015.

7

”Bereda väg för nya åtgärder för en bättre ekonomisk styrning i euroområdet”, analytiskt underlag framlagt av Jean-Claude Juncker i nära samarbete med Donald Tusk, Jeroen Dijsselbloem och Mario Draghi

(8)  De fem ordförandenas rapport ”Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union” http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/5-presidents-report_sv.pdf

8

De fem ordförandenas rapport ”Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union”

(9)  EESK:s yttrande om ”En genomgång av strategin Europa 2020” (EUT C 12, 15.1.2015, s. 105).

9

(10)  COM(2013) 690 final, Att stärka den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension

10

(11)  EESK:s yttrande om ”Den sociala dialogens struktur och organisation i samband med en verklig ekonomisk och monetär union (EMU)” (EUT C 458, 19.12.2014, s. 1).

11

(12)  Se fotnot 8. I det följande kommer vi endast att diskutera de aspekter i rapporten som är relevanta för detta yttrande.

12

(13)  Europeiska kommissionens ordförande, Europeiska rådets ordförande, Europaparlamentets talman, Eurogruppens ordförande och Europeiska centralbankens ordförande.

13

(14)  EESK:s yttrande om ”Fullbordande av EMU – den politiska pelaren” (EUT C 332, 8.10.2015, s. 8).

14

(15)  André Sapir, Guntram Wolff: Euro-area governance: what to reform and how to do it, 27 februari 2015, http://www.bruegel.org/publications/publication-detail/publication/870-euro-area-governance-what-to-reform-and-how-to-do-it/

15

Euro-area governance: what to reform and how to do it

(16)  EESK:s yttrande om ”Fullbordande av Ekonomiska och monetära unionen – Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs förslag för nästa lagstiftningsperiod” (EUT C 451, 16.12.2014, s. 10) och EESK:s yttrande om ”Fullbordande av EMU: den politiska pelaren” (EUT C 332, 8.10.2015, s. 8).

16

(17)  Zsolt Darvas och Olga Tschekassin, Poor and under pressure: the social impact of Europe’s fiscal consolidation, Bruegel Policy Contribution 2015/04, mars 2015.

17

Poor and under pressure: the social impact of Europe’s fiscal consolidation

(18)  Se fotnot 14.

18

(19)  Bidrag från XLIX COSAC, Dublin, juni 2014.

19

Bidrag från XLIX COSAC

(20)  EESK, ”Sociala konsekvenser av de nya bestämmelserna för den ekonomiska styrningen”, 2012 (EUT C 143, 22.5.2012, s. 23).

20

(21)  Se fotnot 14.

21

(22)  Europeiska rådets resolution om europeiska sysselsättningspakten. Europeiska rådets sammanträde i Köln, den 3–4 juni 1999.

22

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/40

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Principer för effektiva och tillförlitliga välfärdssystem

(yttrande på eget initiativ)

(2016/C 013/08)

| Föredragande: | Bernd SCHLÜTER |
| --- | --- |

Föredragande:

Bernd SCHLÜTER

Den 22 januari 2015 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

Principer för effektiva och tillförlitliga välfärdssystem

(yttrande på eget initiativ).

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 1 september 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16 och 17 september 2015 (sammanträdet den 17 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 130 röster för, 46 röster emot och 10 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK förespråkar en tydligare strategisk fokusering från EU:s sida i socialpolitiken. I detta sammanhang måste man också dra lärdom av erfarenheterna från krisen, krispolitiken och befolkningens minskade förtroende. |
| --- | --- |

1.1

EESK förespråkar en tydligare strategisk fokusering från EU:s sida i socialpolitiken. I detta sammanhang måste man också dra lärdom av erfarenheterna från krisen, krispolitiken och befolkningens minskade förtroende.

| 1.2 | Kommissionen uppmanas att inom ramen för ett omfattande arbetsprogram utarbeta allmänna socialpolitiska principer, som EESK lägger fram förslag till i punkt 4. Detta kan bl.a. göras inom ramen för ett flaggskeppsinitiativ, styrningsreglerna eller en vitbok. Grundvalen är en förbättrad jämförande datainsamling på EU-nivå och i medlemsstaterna. Rena inputindikatorer (hur mycket pengar som läggs på en viss social förmån i de enskilda medlemsstaterna) räcker inte för att visa på välfärdssystemens kvalitet. |
| --- | --- |

1.2

Kommissionen uppmanas att inom ramen för ett omfattande arbetsprogram utarbeta allmänna socialpolitiska principer, som EESK lägger fram förslag till i punkt 4. Detta kan bl.a. göras inom ramen för ett flaggskeppsinitiativ, styrningsreglerna eller en vitbok. Grundvalen är en förbättrad jämförande datainsamling på EU-nivå och i medlemsstaterna. Rena inputindikatorer (hur mycket pengar som läggs på en viss social förmån i de enskilda medlemsstaterna) räcker inte för att visa på välfärdssystemens kvalitet.

| 1.3 | När de socialpolitiska principerna utarbetas i syfte att uppnå konvergens på hög nivå vad gäller socialskyddsstandarderna måste man beakta medlemsstaternas befogenheter och de politiska och kulturella skillnaderna mellan de sociala trygghetssystemen, och man bör så långt det är möjligt verka för samförstånd mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.3

När de socialpolitiska principerna utarbetas i syfte att uppnå konvergens på hög nivå vad gäller socialskyddsstandarderna måste man beakta medlemsstaternas befogenheter och de politiska och kulturella skillnaderna mellan de sociala trygghetssystemen, och man bör så långt det är möjligt verka för samförstånd mellan medlemsstaterna.

| 1.4 | De socialpolitiska principerna bör utgöra en innehållslig grund för bl.a. framtida rekommendationer till medlemsstaterna inom ramen för en mer effektivt utformad europeisk planeringstermin (1). Principerna bör även tillämpas genom strukturfonderna, den öppna samordningsmetoden och den sociala konsekvensbedömningen enligt artikel 9 i EUF-fördraget. Som en del av åtgärderna bör man också eftersträva ett bindande socialt grundskydd (minimum social protection floor). För detta bör man utnyttja de befintliga rättsliga grunderna. |
| --- | --- |

1.4

De socialpolitiska principerna bör utgöra en innehållslig grund för bl.a. framtida rekommendationer till medlemsstaterna inom ramen för en mer effektivt utformad europeisk planeringstermin (1). Principerna bör även tillämpas genom strukturfonderna, den öppna samordningsmetoden och den sociala konsekvensbedömningen enligt artikel 9 i EUF-fördraget. Som en del av åtgärderna bör man också eftersträva ett bindande socialt grundskydd (minimum social protection floor). För detta bör man utnyttja de befintliga rättsliga grunderna.

| 1.5 | Socialpolitiska principer bör också ligga till grund för EU-organens agerande, i synnerhet för ekonomisk styrning, budgetövervakning och krishantering. |
| --- | --- |

1.5

Socialpolitiska principer bör också ligga till grund för EU-organens agerande, i synnerhet för ekonomisk styrning, budgetövervakning och krishantering.

| 1.6 | Arbetsmarknadens parter är viktiga aktörer i synnerhet i de paritetiska socialförsäkringssystemen och i andra system som uppstått genom förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. De bör göras delaktiga i utarbetandet av socialpolitiska principer. Aktörer i det civila samhället samt sammanslutningar av socialtjänster, sociala företag, lokala myndigheter, statliga socialförvaltningar, socialförsäkringsorgan, användare och konsumenter bör också göras delaktiga inom sina ansvarsområden. |
| --- | --- |

1.6

Arbetsmarknadens parter är viktiga aktörer i synnerhet i de paritetiska socialförsäkringssystemen och i andra system som uppstått genom förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. De bör göras delaktiga i utarbetandet av socialpolitiska principer. Aktörer i det civila samhället samt sammanslutningar av socialtjänster, sociala företag, lokala myndigheter, statliga socialförvaltningar, socialförsäkringsorgan, användare och konsumenter bör också göras delaktiga inom sina ansvarsområden.

| 1.7 | EESK lägger här fram konkreta förslag till socialpolitiska principer för välfärdssystemen. Målet är att förbättra effektiviteten och tillförlitligheten för förmånerna när det gäller såväl socialt skydd som social trygghet och hälso- och sjukvård, oberoende av typen av tillhandahållare och typen av förmån. EESK strävar i detta sammanhang framför allt efter att socialrättsligt och ekonomiskt trygga moderna sociala tjänster som är inriktade på det allmänna bästa i alla EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

1.7

EESK lägger här fram konkreta förslag till socialpolitiska principer för välfärdssystemen. Målet är att förbättra effektiviteten och tillförlitligheten för förmånerna när det gäller såväl socialt skydd som social trygghet och hälso- och sjukvård, oberoende av typen av tillhandahållare och typen av förmån. EESK strävar i detta sammanhang framför allt efter att socialrättsligt och ekonomiskt trygga moderna sociala tjänster som är inriktade på det allmänna bästa i alla EU-medlemsstater.

| 1.8 | EESK tar sin utgångspunkt i systemens mångfald och behandlar bl.a. de sociala förmånernas mål, typer och innehåll, förhållandet mellan solidaritet och egenansvar, det rättsliga skyddet, finansieringen och kvaliteten. Kommittén tar också upp användarnas och socialtjänsternas ställning. Det är nödvändigt att trygga grundläggande sociala förmåner på grundval av gemensamma regler på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.8

EESK tar sin utgångspunkt i systemens mångfald och behandlar bl.a. de sociala förmånernas mål, typer och innehåll, förhållandet mellan solidaritet och egenansvar, det rättsliga skyddet, finansieringen och kvaliteten. Kommittén tar också upp användarnas och socialtjänsternas ställning. Det är nödvändigt att trygga grundläggande sociala förmåner på grundval av gemensamma regler på EU-nivå.

2.   Inledning: bakgrund och nuläge

| 2.1 | Den europeiska socialpolitiken grundar sig på bl.a. de mänskliga rättigheterna, lärdomarna från världskrigen (2), fördragsprincipen om social marknadsekonomi, Europa 2020-målen, effektiva ekonomiers behov, uppdraget att bekämpa fattigdomen, fördragskapitlen om social-, sysselsättnings- och hälsopolitik, målet om social sammanhållning samt de gemensamma konkurrensreglerna enligt artikel 3 i EU-fördraget. Målet med socialpolitiken är enligt artikel 151 i EUF-fördraget bl.a. att främja sysselsättningen, förbättra levnadsvillkoren, åstadkomma ett fullgott socialt skydd och bekämpa utestängning. Den europeiska sociala modellen är ett uttryck för en unik värde- och kulturgemenskap (3) där demokrati och rättsstatsprincipen förenas med socialt ansvar och solidaritet. EESK skulle vilja förstärka och framtidssäkra denna modell. |
| --- | --- |

2.1

Den europeiska socialpolitiken grundar sig på bl.a. de mänskliga rättigheterna, lärdomarna från världskrigen (2), fördragsprincipen om social marknadsekonomi, Europa 2020-målen, effektiva ekonomiers behov, uppdraget att bekämpa fattigdomen, fördragskapitlen om social-, sysselsättnings- och hälsopolitik, målet om social sammanhållning samt de gemensamma konkurrensreglerna enligt artikel 3 i EU-fördraget. Målet med socialpolitiken är enligt artikel 151 i EUF-fördraget bl.a. att främja sysselsättningen, förbättra levnadsvillkoren, åstadkomma ett fullgott socialt skydd och bekämpa utestängning. Den europeiska sociala modellen är ett uttryck för en unik värde- och kulturgemenskap (3) där demokrati och rättsstatsprincipen förenas med socialt ansvar och solidaritet. EESK skulle vilja förstärka och framtidssäkra denna modell.

| 2.2 | Kommittén anser att socialpolitiken både som sådan och som ett medel för att varaktigt främja tillväxt och sysselsättning
   (4) bör vara en pelare i EU:s politik. EESK värdesätter de framsteg som redan gjorts inom sysselsättningspolitiken, vissa delar av samordningen samt arbetarskyddet. EESK framhåller på nytt effektiva välfärdssystems investeringskaraktär (5) och pekar på de ideella, sociala och materiella kostnaderna av bristande socialpolitik. EESK:s utgångspunkt är att effektiva, innovativa ekonomier och tillförlitliga, effektiva och ändamålsenliga sociala förmåner är beroende av varandra. Moderna sociala trygghetssystem kan göra ekonomierna mer motståndskraftiga mot kriser, främjar sysselsättningen och erbjuder t.o.m. en hög sysselsättningspotential även i mindre gynnade regioner (6). Låga utgifter för bl.a. aktiv inkludering, främjande av arbetssökandes egenmakt och möjligheter för barn och ungdomar utgör inte några hållbara konkurrensfördelar med tanke på det moderna teknik- och informationssamhället, den demografiska utvecklingen (7) och invandringen. En vidareutveckling av systemen på grundval av gemensamma principer kan bidra till att främja ökade lika möjligheter och rättvis konkurrens i EU. |
| --- | --- |

2.2

Kommittén anser att socialpolitiken både som sådan och som ett medel för att varaktigt främja tillväxt och sysselsättning
   (4) bör vara en pelare i EU:s politik. EESK värdesätter de framsteg som redan gjorts inom sysselsättningspolitiken, vissa delar av samordningen samt arbetarskyddet. EESK framhåller på nytt effektiva välfärdssystems investeringskaraktär (5) och pekar på de ideella, sociala och materiella kostnaderna av bristande socialpolitik. EESK:s utgångspunkt är att effektiva, innovativa ekonomier och tillförlitliga, effektiva och ändamålsenliga sociala förmåner är beroende av varandra. Moderna sociala trygghetssystem kan göra ekonomierna mer motståndskraftiga mot kriser, främjar sysselsättningen och erbjuder t.o.m. en hög sysselsättningspotential även i mindre gynnade regioner (6). Låga utgifter för bl.a. aktiv inkludering, främjande av arbetssökandes egenmakt och möjligheter för barn och ungdomar utgör inte några hållbara konkurrensfördelar med tanke på det moderna teknik- och informationssamhället, den demografiska utvecklingen (7) och invandringen. En vidareutveckling av systemen på grundval av gemensamma principer kan bidra till att främja ökade lika möjligheter och rättvis konkurrens i EU.

| 2.3 | Välfärds- samt hälso- och sjukvårdssystemen och liknande system syftar bl.a. till nödvändig social utjämning, fattigdomsbekämpning, subsidiärt tryggat uppehälle och social harmoni. Nästan alla EU-medborgare är beroende av stöd från socialtjänsterna i vissa skeden av livet. De sociala trygghetssystemen säkerställer bl.a. lämpliga ålderspensioner och garanterar ett kvalificerat omhändertagande av bl.a. människor i behov av vård och stöd. |
| --- | --- |

2.3

Välfärds- samt hälso- och sjukvårdssystemen och liknande system syftar bl.a. till nödvändig social utjämning, fattigdomsbekämpning, subsidiärt tryggat uppehälle och social harmoni. Nästan alla EU-medborgare är beroende av stöd från socialtjänsterna i vissa skeden av livet. De sociala trygghetssystemen säkerställer bl.a. lämpliga ålderspensioner och garanterar ett kvalificerat omhändertagande av bl.a. människor i behov av vård och stöd.

| 2.4 | Arbetsgivare och arbetstagare har ett intresse av bl.a. möjligheten att förena arbete och familjeliv, hälsofrämjande åtgärder samt främjande av egenmakt. Professionella socialtjänster främjar kommunikationsförmågan och förmågan att klara sig i vardagen samt kvalificering och tillhandahåller stöd bl.a. vid missbruksproblem och kriser samt för omvårdnad och uppfostran inom familjen. |
| --- | --- |

2.4

Arbetsgivare och arbetstagare har ett intresse av bl.a. möjligheten att förena arbete och familjeliv, hälsofrämjande åtgärder samt främjande av egenmakt. Professionella socialtjänster främjar kommunikationsförmågan och förmågan att klara sig i vardagen samt kvalificering och tillhandahåller stöd bl.a. vid missbruksproblem och kriser samt för omvårdnad och uppfostran inom familjen.

| 2.5 | EESK noterar att det finns stora skillnader i de sociala trygghetssystemens effektivitet, tillförlitlighet och ändamålsenlighet
   (8). Det finns visserligen välfungerande system i många medlemsstater, men en gemensam socialpolitisk debatt är till nytta för alla medlemsstater. Ett tryggat minimiuppehälle genom sociala förmåner/minimiinkomst, professionella sociala tjänster och en effektiv integrering på arbetsmarknaden och i samhället är inte garanterade överallt. I synnerhet hälso- och sjukvård är ofta inte tillgänglig för alla, t.ex. de som inte har råd med de officiellt eller inofficiellt begärda egenavgifterna, och i alla regioner och medlemsstater finns det inte professionella tjänster för bl.a. öppen vård och stöd till människor med funktionsnedsättning samt vid brister i uppfostran och utveckling. EESK konstaterar att den solidariska finansieringen och de rättsliga garantierna i vissa fall bör förbättras. |
| --- | --- |

2.5

EESK noterar att det finns stora skillnader i de sociala trygghetssystemens effektivitet, tillförlitlighet och ändamålsenlighet
   (8). Det finns visserligen välfungerande system i många medlemsstater, men en gemensam socialpolitisk debatt är till nytta för alla medlemsstater. Ett tryggat minimiuppehälle genom sociala förmåner/minimiinkomst, professionella sociala tjänster och en effektiv integrering på arbetsmarknaden och i samhället är inte garanterade överallt. I synnerhet hälso- och sjukvård är ofta inte tillgänglig för alla, t.ex. de som inte har råd med de officiellt eller inofficiellt begärda egenavgifterna, och i alla regioner och medlemsstater finns det inte professionella tjänster för bl.a. öppen vård och stöd till människor med funktionsnedsättning samt vid brister i uppfostran och utveckling. EESK konstaterar att den solidariska finansieringen och de rättsliga garantierna i vissa fall bör förbättras.

| 2.6 | Nyligen visade en studie från Bertelsmann-Stiftung (9) på betydande skillnader mellan de sociala trygghetssystemens effektivitet, man konstaterade en oroväckande utveckling beträffande fattigdom och rikedom i EU och inom alla medlemsstater och man efterlyste ett större socialpolitiskt engagemang från EU:s sida. Studien visar att det kan finnas effektiva sociala trygghetssystem på platser där BNP är relativt låg och att bristfälliga sociala trygghetssystem också förekommer på platser där BNP är relativt hög. Fattigdomsutvecklingen äventyrar harmonin i samhället och den ekonomiska utvecklingen (10). De ökande skillnaderna mellan medlemsstaterna och de oroväckande politiska utvecklingstendenserna bör motverkas bl.a. genom socialpolitiska förslag. |
| --- | --- |

2.6

Nyligen visade en studie från Bertelsmann-Stiftung (9) på betydande skillnader mellan de sociala trygghetssystemens effektivitet, man konstaterade en oroväckande utveckling beträffande fattigdom och rikedom i EU och inom alla medlemsstater och man efterlyste ett större socialpolitiskt engagemang från EU:s sida. Studien visar att det kan finnas effektiva sociala trygghetssystem på platser där BNP är relativt låg och att bristfälliga sociala trygghetssystem också förekommer på platser där BNP är relativt hög. Fattigdomsutvecklingen äventyrar harmonin i samhället och den ekonomiska utvecklingen (10). De ökande skillnaderna mellan medlemsstaterna och de oroväckande politiska utvecklingstendenserna bör motverkas bl.a. genom socialpolitiska förslag.

| 2.7 | Den innehållsliga grunden för rekommendationerna till medlemsstaterna och för krispolitiken bör förbättras. I stället för att i efterhand uppmana till humanitära åtgärder borde EU följa konsekventa socialpolitiska principer. Den tvivelaktiga skattefinansierade kompensationen för bankernas riskfyllda affärer bör stå i ett ansvarsfullt förhållande till investeringar i de sociala trygghetssystemens funktionsförmåga. Inremarknadsreglerna om t.ex. statligt stöd och offentlig upphandling har redan en betydande inverkan på de sociala trygghetssystemen och socialtjänsterna, utan att denna tydligt mäts mot socialpolitiska koncept. |
| --- | --- |

2.7

Den innehållsliga grunden för rekommendationerna till medlemsstaterna och för krispolitiken bör förbättras. I stället för att i efterhand uppmana till humanitära åtgärder borde EU följa konsekventa socialpolitiska principer. Den tvivelaktiga skattefinansierade kompensationen för bankernas riskfyllda affärer bör stå i ett ansvarsfullt förhållande till investeringar i de sociala trygghetssystemens funktionsförmåga. Inremarknadsreglerna om t.ex. statligt stöd och offentlig upphandling har redan en betydande inverkan på de sociala trygghetssystemen och socialtjänsterna, utan att denna tydligt mäts mot socialpolitiska koncept.

| 2.8 | I enlighet med det nya fördragsmålet om en social marknadsekonomi
   (11) bör inremarknadspolitiken kompletteras med socialpolitiska aspekter (12). EESK noterar de aktuella uppmaningarna (13) och uppmuntrar kommissionen och Europeiska rådet att konkretisera och genomföra de socialpolitiska tillkännagivandena (14). |
| --- | --- |

2.8

I enlighet med det nya fördragsmålet om en social marknadsekonomi
   (11) bör inremarknadspolitiken kompletteras med socialpolitiska aspekter (12). EESK noterar de aktuella uppmaningarna (13) och uppmuntrar kommissionen och Europeiska rådet att konkretisera och genomföra de socialpolitiska tillkännagivandena (14).

| 2.9 | En ny fas i den europeiska socialpolitiken kan bl.a. bygga vidare på följande förarbeten: Rådet efterlyste redan 1992 en garanterad minimiinkomst (15). År 2000 fastställde rådet en social agenda. Enligt artikel 12 i den europeiska sociala stadgan ska medlemsstaterna tillhandahålla system för socialt skydd. I EU:s fördrag fastställs bl.a. målen om social sammanhållning och skydd av tjänster av allmänt intresse (16). ILO (17) har offentliggjort grundläggande normer för de sociala trygghetssystemen. Den nuvarande vitboken om EU:s socialpolitik offentliggjordes 1994. På EU-nivå finns en rätt till tryggat uppehälle
   (18). I FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning fastställs viktiga normer. |
| --- | --- |

2.9

En ny fas i den europeiska socialpolitiken kan bl.a. bygga vidare på följande förarbeten: Rådet efterlyste redan 1992 en garanterad minimiinkomst (15). År 2000 fastställde rådet en social agenda. Enligt artikel 12 i den europeiska sociala stadgan ska medlemsstaterna tillhandahålla system för socialt skydd. I EU:s fördrag fastställs bl.a. målen om social sammanhållning och skydd av tjänster av allmänt intresse (16). ILO (17) har offentliggjort grundläggande normer för de sociala trygghetssystemen. Den nuvarande vitboken om EU:s socialpolitik offentliggjordes 1994. På EU-nivå finns en rätt till tryggat uppehälle
   (18). I FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning fastställs viktiga normer.

| 2.10 | EESK efterlyser i sitt yttrande SOC/482 i likhet med Europaparlamentet (19), Regionkommittén (20) och sammanslutningar en adekvat minimiinkomst (21). Kommittén har bl.a. aktivt drivit frågorna om socialtjänster, sociala företag, sociala investeringar, sysselsättning, artikel 9 i EUF-fördraget, ungdomsinitiativet, ekonomisk styrning och tjänster av allmänt intresse. Detta yttrande har många andra kopplingar till EESK- och andra EU-dokument som inte kan nämnas enskilt. |
| --- | --- |

2.10

EESK efterlyser i sitt yttrande SOC/482 i likhet med Europaparlamentet (19), Regionkommittén (20) och sammanslutningar en adekvat minimiinkomst (21). Kommittén har bl.a. aktivt drivit frågorna om socialtjänster, sociala företag, sociala investeringar, sysselsättning, artikel 9 i EUF-fördraget, ungdomsinitiativet, ekonomisk styrning och tjänster av allmänt intresse. Detta yttrande har många andra kopplingar till EESK- och andra EU-dokument som inte kan nämnas enskilt.

3.   Allmänna kommentarer: yttrandets mål och innehåll

| 3.1 | EESK koncentrerar sig här på en del av en nödvändig socialpolitisk agenda: en förbättrad effektivitet och tillförlitlighet för förmånerna när det gäller såväl socialt skydd som social trygghet och hälso- och sjukvård. Kommittén hänvisar till ”sociala förmåner” som helt eller delvis finansieras genom skatter eller socialförsäkringssystemen och som på ett kontrollerbart sätt omfattas av det offentliga socialpolitiska ansvaret genom sociallagstiftningen eller paritetiska avtal. I detta sammanhang är inte typen av tillhandahållare avgörande. ”Sociala förmåner” i den mening som avses i detta yttrande kan tillhandahållas av offentliga och kommunala förvaltningar, socialförsäkringsorgan, självständiga sociala företag, välgörenhetsorganisationer och företag med olika rättsliga former. Alla dessa tillhandahållare benämns här ”socialtjänster” om de själva tillhandahåller sociala tjänster. Begreppet ”social förmån” omfattar här alla typer av förmåner, bl.a. tjänster och kontantförmåner inom den sociala sektorn och hälso- och sjukvårdssektorn. Med ”socialförsäkring” avses paritetiska och/eller lagstadgade socialförsäkringar och/eller ömsesidiga försäkringar som fyller en funktion i de socialrättsligt eller paritetiskt reglerade sociala trygghetssystemen. |
| --- | --- |

3.1

EESK koncentrerar sig här på en del av en nödvändig socialpolitisk agenda: en förbättrad effektivitet och tillförlitlighet för förmånerna när det gäller såväl socialt skydd som social trygghet och hälso- och sjukvård. Kommittén hänvisar till ”sociala förmåner” som helt eller delvis finansieras genom skatter eller socialförsäkringssystemen och som på ett kontrollerbart sätt omfattas av det offentliga socialpolitiska ansvaret genom sociallagstiftningen eller paritetiska avtal. I detta sammanhang är inte typen av tillhandahållare avgörande. ”Sociala förmåner” i den mening som avses i detta yttrande kan tillhandahållas av offentliga och kommunala förvaltningar, socialförsäkringsorgan, självständiga sociala företag, välgörenhetsorganisationer och företag med olika rättsliga former. Alla dessa tillhandahållare benämns här ”socialtjänster” om de själva tillhandahåller sociala tjänster. Begreppet ”social förmån” omfattar här alla typer av förmåner, bl.a. tjänster och kontantförmåner inom den sociala sektorn och hälso- och sjukvårdssektorn. Med ”socialförsäkring” avses paritetiska och/eller lagstadgade socialförsäkringar och/eller ömsesidiga försäkringar som fyller en funktion i de socialrättsligt eller paritetiskt reglerade sociala trygghetssystemen.

| 3.2 | Mångfalden av sociala trygghetssystem, förmåner, begrepp och begreppsinnehåll förutsätter noggrannhet i den socialpolitiska diskussionen och i översättningarna. Medlemsstaternas system motsvarar respektive socialpolitik, kultur och historia. De bör vidareutvecklas i överensstämmelse med den europeiska sociala modellen. Man måste nå en ändamålsenlig balans mellan mångfalden av system och de nödvändiga gemensamma principerna (22). |
| --- | --- |

3.2

Mångfalden av sociala trygghetssystem, förmåner, begrepp och begreppsinnehåll förutsätter noggrannhet i den socialpolitiska diskussionen och i översättningarna. Medlemsstaternas system motsvarar respektive socialpolitik, kultur och historia. De bör vidareutvecklas i överensstämmelse med den europeiska sociala modellen. Man måste nå en ändamålsenlig balans mellan mångfalden av system och de nödvändiga gemensamma principerna (22).

| 3.3 | EU bör skapa ett gemensamt rum för debatten om socialpolitik, utarbeta moderna normer och självt ta initiativ. Unionen bör främja konvergensen i vidareutvecklingen av de sociala trygghetssystemen. Socialpolitiska principer kan utgöra en innehållslig grund för kommissionens rekommendationer, särskilt inom ramen för den europeiska planeringsterminen, Europa 2020-strategin och den öppna samordningsmetoden, samt för tillämpningen av sociala konsekvensbedömningar enligt artikel 9 i EUF-fördraget (23). Sådana principer bör också tillhandahålla den innehållsliga grunden för ett bindande socialt grundskydd samt för EU-organens agerande och styrning (24), i synnerhet när det gäller krishantering, budgetövervakning och ekonomisk styrning. |
| --- | --- |

3.3

EU bör skapa ett gemensamt rum för debatten om socialpolitik, utarbeta moderna normer och självt ta initiativ. Unionen bör främja konvergensen i vidareutvecklingen av de sociala trygghetssystemen. Socialpolitiska principer kan utgöra en innehållslig grund för kommissionens rekommendationer, särskilt inom ramen för den europeiska planeringsterminen, Europa 2020-strategin och den öppna samordningsmetoden, samt för tillämpningen av sociala konsekvensbedömningar enligt artikel 9 i EUF-fördraget (23). Sådana principer bör också tillhandahålla den innehållsliga grunden för ett bindande socialt grundskydd samt för EU-organens agerande och styrning (24), i synnerhet när det gäller krishantering, budgetövervakning och ekonomisk styrning.

| 3.4 | Välfärdssystemen bör bedömas med avseende på deras framtida hållbarhet. Socialtjänsterna bör vara bundna av demokratiskt legitima mål av allmänt intresse, med respekt för deras konceptuella självständighet. |
| --- | --- |

3.4

Välfärdssystemen bör bedömas med avseende på deras framtida hållbarhet. Socialtjänsterna bör vara bundna av demokratiskt legitima mål av allmänt intresse, med respekt för deras konceptuella självständighet.

| 3.5 | Beslut om att bevilja sociala förmåner till medborgarna fattas som regel av offentliga socialförvaltningar, socialförsäkringsorgan eller tredjepartstillhandahållare såsom läkare som förskriver en viss behandling. Beslutet om att bevilja förmåner måste särskiljas från frågan om tillhandahållandet av förmånerna och finansieringen av dem: Det finns bl.a. rena kontantförmåner till användaren med eller utan krav på att utnyttja vissa kvalificerade tjänster. Det finns sociala tjänster som tillhandahålls direkt av lokala myndigheter, andra socialförvaltningar eller socialförsäkringsorgan. Om de emellertid tillhandahålls av självständiga socialtjänster kan rättsförhållandet och finansieringen vara reglerade på mycket olika sätt: Det finns bl.a. tilldelningssystem, tjänste- och ersättningsavtal mellan socialtjänster och utbetalande organ, kostnadsersättning i efterhand, kupongsystem och direkt stöd som inte rör specifika fall till socialtjänster, särskilt för rådgivning och prevention. När det gäller avtals- och kupongsystem finansierar det offentliga utbetalande organet socialtjänsten direkt utifrån antalet ärenden. För alla system bör man ställa sig frågan om det finns ett tillfredsställande rättsligt skydd och om användarna har tillräckliga val- och inflytandemöjligheter. |
| --- | --- |

3.5

Beslut om att bevilja sociala förmåner till medborgarna fattas som regel av offentliga socialförvaltningar, socialförsäkringsorgan eller tredjepartstillhandahållare såsom läkare som förskriver en viss behandling. Beslutet om att bevilja förmåner måste särskiljas från frågan om tillhandahållandet av förmånerna och finansieringen av dem: Det finns bl.a. rena kontantförmåner till användaren med eller utan krav på att utnyttja vissa kvalificerade tjänster. Det finns sociala tjänster som tillhandahålls direkt av lokala myndigheter, andra socialförvaltningar eller socialförsäkringsorgan. Om de emellertid tillhandahålls av självständiga socialtjänster kan rättsförhållandet och finansieringen vara reglerade på mycket olika sätt: Det finns bl.a. tilldelningssystem, tjänste- och ersättningsavtal mellan socialtjänster och utbetalande organ, kostnadsersättning i efterhand, kupongsystem och direkt stöd som inte rör specifika fall till socialtjänster, särskilt för rådgivning och prevention. När det gäller avtals- och kupongsystem finansierar det offentliga utbetalande organet socialtjänsten direkt utifrån antalet ärenden. För alla system bör man ställa sig frågan om det finns ett tillfredsställande rättsligt skydd och om användarna har tillräckliga val- och inflytandemöjligheter.

| 3.6 | Särskilt i socialförsäkringssystemen har arbetsmarknadens parter en central roll. Därför bör man prioritera deras medverkan i fastställandet av socialpolitiska principer. Statliga och kommunala socialförvaltningar, socialförsäkringsorgan och självständiga socialtjänster har en viktig roll bl.a. vid tillhandahållandet av sociala förmåner. Därför bör också deras företrädare konsekvent göras delaktiga inom deras ansvarsområden. |
| --- | --- |

3.6

Särskilt i socialförsäkringssystemen har arbetsmarknadens parter en central roll. Därför bör man prioritera deras medverkan i fastställandet av socialpolitiska principer. Statliga och kommunala socialförvaltningar, socialförsäkringsorgan och självständiga socialtjänster har en viktig roll bl.a. vid tillhandahållandet av sociala förmåner. Därför bör också deras företrädare konsekvent göras delaktiga inom deras ansvarsområden.

| 3.7 | Mot bakgrund av att man måste finna en lämplig balans mellan medlemsstaternas befogenheter och de gemensamma europeiska värdena och rättvis konkurrens inom EU bör följande principer ge en innehållslig impuls för EU:s vidare socialpolitiska åtgärder. |
| --- | --- |

3.7

Mot bakgrund av att man måste finna en lämplig balans mellan medlemsstaternas befogenheter och de gemensamma europeiska värdena och rättvis konkurrens inom EU bör följande principer ge en innehållslig impuls för EU:s vidare socialpolitiska åtgärder.

4.   Principer för välfärdssystemen

| 4.1 | Principen om minimiskydd: säkerställande av grundläggande, subsidiära sociala förmåner för bl.a. tryggat uppehälle/minimiinkomst för människor utan tillräckliga inkomster från bl.a. sysselsättning, pension och andra sociala förmåner. Detta omfattar framtagande av gemensamma indikatorer för grundläggande sociala förmåner (25). Det finansiellt tryggade uppehället bör åtminstone täcka verkliga kostnader för livsmedel, logi, kläder, vatten, energi och grundläggande hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

4.1

Principen om minimiskydd: säkerställande av grundläggande, subsidiära sociala förmåner för bl.a. tryggat uppehälle/minimiinkomst för människor utan tillräckliga inkomster från bl.a. sysselsättning, pension och andra sociala förmåner. Detta omfattar framtagande av gemensamma indikatorer för grundläggande sociala förmåner (25). Det finansiellt tryggade uppehället bör åtminstone täcka verkliga kostnader för livsmedel, logi, kläder, vatten, energi och grundläggande hälso- och sjukvård.

| 4.2 | Behovsprincipen: utveckling och tillhandahållande av moderna och professionella sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster för de olika problemen för bl.a. familjer, människor med funktionsnedsättning, sjuka, arbetslösa, ensamstående föräldrar, barn, anhörigvårdare, flyktingar, ungdomar (26) med utvecklingsproblem, föräldrar med uppfostringsproblem, hemvård och andra hushållsnära tjänster (27) samt hjälp vid överskuldsättning (28), missbruk, hemlöshet och psykosociala problem. Effektiva sociala tjänster omfattar bl.a. rådgivning, omsorg, handledning, stöd, vård, främjande av egenmakt, uppfostran, behandling och terapi (29). Eftersom det finns många olika orsaker till arbetslöshet och en nedåtgående spiral mot fattigdom bör undvikas, bör man stödja ett snabbt återinträde på arbetsmarknaden genom rättsligt garanterade, aktiva arbetsmarknadsåtgärder och fram till återinträdet garantera en rimlig ersättning till alla arbetssökande, framför allt unga arbetstagare på väg ut på arbetsmarknaden och kvinnor som vill återvända till arbetslivet efter ett långt uppehåll i karriären. |
| --- | --- |

4.2

Behovsprincipen: utveckling och tillhandahållande av moderna och professionella sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster för de olika problemen för bl.a. familjer, människor med funktionsnedsättning, sjuka, arbetslösa, ensamstående föräldrar, barn, anhörigvårdare, flyktingar, ungdomar (26) med utvecklingsproblem, föräldrar med uppfostringsproblem, hemvård och andra hushållsnära tjänster (27) samt hjälp vid överskuldsättning (28), missbruk, hemlöshet och psykosociala problem. Effektiva sociala tjänster omfattar bl.a. rådgivning, omsorg, handledning, stöd, vård, främjande av egenmakt, uppfostran, behandling och terapi (29). Eftersom det finns många olika orsaker till arbetslöshet och en nedåtgående spiral mot fattigdom bör undvikas, bör man stödja ett snabbt återinträde på arbetsmarknaden genom rättsligt garanterade, aktiva arbetsmarknadsåtgärder och fram till återinträdet garantera en rimlig ersättning till alla arbetssökande, framför allt unga arbetstagare på väg ut på arbetsmarknaden och kvinnor som vill återvända till arbetslivet efter ett långt uppehåll i karriären.

| 4.3 | Bestämningsprincipen: fastställande av tydliga socialpolitiska mål för sociala förmåner, t.ex. lika möjligheter och rättvisa mellan generationerna, aktiv integration, utjämning av nackdelar, möjlighet att förena arbete och familjeliv, skydd mot riskerna i livet, prevention, krisstöd, deltagande på arbetsmarknaden och i samhället, ålderspension, främjande av egenmakt osv. Detta måste åtföljas av ett lämpligt socialrättsligt fastställande av typerna av förmåner, t.ex. pengar och/eller tjänst, öppen eller sluten behandling osv. I detta sammanhang måste man finna en balans mellan användarnas rätt till självbestämmande och målet om de sociala förmånernas effektivitet. |
| --- | --- |

4.3

Bestämningsprincipen: fastställande av tydliga socialpolitiska mål för sociala förmåner, t.ex. lika möjligheter och rättvisa mellan generationerna, aktiv integration, utjämning av nackdelar, möjlighet att förena arbete och familjeliv, skydd mot riskerna i livet, prevention, krisstöd, deltagande på arbetsmarknaden och i samhället, ålderspension, främjande av egenmakt osv. Detta måste åtföljas av ett lämpligt socialrättsligt fastställande av typerna av förmåner, t.ex. pengar och/eller tjänst, öppen eller sluten behandling osv. I detta sammanhang måste man finna en balans mellan användarnas rätt till självbestämmande och målet om de sociala förmånernas effektivitet.

| 4.4 | Principen om tillgänglighet: säkerställande av sociala förmåners och i synnerhet sociala tjänsters lokala, tidsmässiga, ekonomiska och icke-diskriminerande tillgänglighet. En solidarisk och hållbar finansiering, insyn i utbudet av tjänster och en konkret rättslig garanti med möjligheter till klagomål och överklagande främjar tillgängligheten. I förekommande fall bör krav på egenavgifter vara socialt välbalanserade och inte hindra tillträdet. Byråkratiska kontroller av det faktiska hjälpbehovet kan vara kontraproduktiva vid vissa förmåner såsom hjälp vid missbruk eller psykosociala problem. I synnerhet rådgivningstjänster och förebyggande tjänster bör aktivt erbjudas användaren. |
| --- | --- |

4.4

Principen om tillgänglighet: säkerställande av sociala förmåners och i synnerhet sociala tjänsters lokala, tidsmässiga, ekonomiska och icke-diskriminerande tillgänglighet. En solidarisk och hållbar finansiering, insyn i utbudet av tjänster och en konkret rättslig garanti med möjligheter till klagomål och överklagande främjar tillgängligheten. I förekommande fall bör krav på egenavgifter vara socialt välbalanserade och inte hindra tillträdet. Byråkratiska kontroller av det faktiska hjälpbehovet kan vara kontraproduktiva vid vissa förmåner såsom hjälp vid missbruk eller psykosociala problem. I synnerhet rådgivningstjänster och förebyggande tjänster bör aktivt erbjudas användaren.

| 4.5 | Proportionalitetsprincipen: förmånerna bör vara lämpliga och nödvändiga till sin typ och omfattning. Detta bör beaktas vid skönsmässiga beslut och i sociallagstiftningen. De resurser som används bör stå i ett rimligt förhållande till det förväntade resultatet av en social förmån. Medborgarnas rättsliga skyldigheter när det gäller utnyttjandet av sociala förmåner eller andra slags beteenden samt förhållandet mellan rättigheter och skyldigheter bör också vara förenliga med proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

4.5

Proportionalitetsprincipen: förmånerna bör vara lämpliga och nödvändiga till sin typ och omfattning. Detta bör beaktas vid skönsmässiga beslut och i sociallagstiftningen. De resurser som används bör stå i ett rimligt förhållande till det förväntade resultatet av en social förmån. Medborgarnas rättsliga skyldigheter när det gäller utnyttjandet av sociala förmåner eller andra slags beteenden samt förhållandet mellan rättigheter och skyldigheter bör också vara förenliga med proportionalitetsprincipen.

| 4.6 | Solidaritetsprincipen: finansieringen av de sociala förmånerna bör i huvudsak grundas på solidariska socialförsäkringssystem samt rättvisa och solidariska skattesystem. En solidarisk finansiering bör helst omfatta alla samhälls- och socialgrupper. Detta skulle stärka finansieringens tillförlitlighet, acceptans och hållbarhet. Odeklarerat arbete (30) och skatteundandragande skadar de sociala trygghetssystemen. Den demografiska och ekonomiska utvecklingen kan göra att det verkar lämpligt att inkludera alla inkomstslag, även t.ex. kapitalinkomster. Bättre samordning av skatte- och finansieringssystemen i EU kan förbättra finansieringsbasen. Privata investeringar, donationer, medborgerligt och religiöst engagemang och medel från stiftelser utgör välkomna kompletteringar till den vanliga finansieringen, men kan inte uppfylla några rättsanspråk eller säkerställa någon infrastruktur. |
| --- | --- |

4.6

Solidaritetsprincipen: finansieringen av de sociala förmånerna bör i huvudsak grundas på solidariska socialförsäkringssystem samt rättvisa och solidariska skattesystem. En solidarisk finansiering bör helst omfatta alla samhälls- och socialgrupper. Detta skulle stärka finansieringens tillförlitlighet, acceptans och hållbarhet. Odeklarerat arbete (30) och skatteundandragande skadar de sociala trygghetssystemen. Den demografiska och ekonomiska utvecklingen kan göra att det verkar lämpligt att inkludera alla inkomstslag, även t.ex. kapitalinkomster. Bättre samordning av skatte- och finansieringssystemen i EU kan förbättra finansieringsbasen. Privata investeringar, donationer, medborgerligt och religiöst engagemang och medel från stiftelser utgör välkomna kompletteringar till den vanliga finansieringen, men kan inte uppfylla några rättsanspråk eller säkerställa någon infrastruktur.

| 4.7 | Principen om egenansvar: arbetssökande och personer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden osv. bör få stöd genom sociala tjänster och incitamentssystem med målet att de helt eller delvis ska förtjäna sitt uppehälle på egen hand. Medborgarna bör kunna åtnjuta ett kompletterande försäkringsskydd inom ramen för paritetiska avtal som kompletterar de offentliga systemen och förhandlas fram och förvaltas utan vinstsyfte. Professionellt stöd för att utveckla yrkeskvalifikationer och personliga färdigheter såsom kommunikationsförmåga, social kompetens och förmåga att klara sig i vardagen är ofta en förutsättning för en tillräcklig förmåga till egenansvar och socialt ansvar. När det gäller bibehållandet av den individuella hälsan kan en hälsosam livsstil främjas av de sociala trygghetssystemen med hjälp av erbjudanden om förebyggande åtgärder och incitament och genom bättre konsumentskydd. |
| --- | --- |

4.7

Principen om egenansvar: arbetssökande och personer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden osv. bör få stöd genom sociala tjänster och incitamentssystem med målet att de helt eller delvis ska förtjäna sitt uppehälle på egen hand. Medborgarna bör kunna åtnjuta ett kompletterande försäkringsskydd inom ramen för paritetiska avtal som kompletterar de offentliga systemen och förhandlas fram och förvaltas utan vinstsyfte. Professionellt stöd för att utveckla yrkeskvalifikationer och personliga färdigheter såsom kommunikationsförmåga, social kompetens och förmåga att klara sig i vardagen är ofta en förutsättning för en tillräcklig förmåga till egenansvar och socialt ansvar. När det gäller bibehållandet av den individuella hälsan kan en hälsosam livsstil främjas av de sociala trygghetssystemen med hjälp av erbjudanden om förebyggande åtgärder och incitament och genom bättre konsumentskydd.

| 4.8 | Principen om delaktighet: alla förmåner bör själva eller i kombination med andra förmåner bidra till medborgarnas deltagande i samhället. Deltagande i samhällslivet omfattar också deltagande i arbetslivet, det kulturella livet och det politiska livet samt delaktighet i den samhälleliga välfärden. |
| --- | --- |

4.8

Principen om delaktighet: alla förmåner bör själva eller i kombination med andra förmåner bidra till medborgarnas deltagande i samhället. Deltagande i samhällslivet omfattar också deltagande i arbetslivet, det kulturella livet och det politiska livet samt delaktighet i den samhälleliga välfärden.

| 4.9 | Strukturprincipen: en lämplig utformning av det rättsliga och finansiella förhållandet mellan användare, offentliga eller – beroende på systemet – i förekommande fall självständiga socialtjänster, offentliga socialförvaltningar eller socialförsäkringsorgan. När självständiga socialtjänster görs delaktiga i de offentliga välfärdssystemen genom t.ex. sociallagstiftning och finansiering bör de förmåner som de tillhandhåller, särskilt dessas finansiering och tillgänglighet, vara förenliga med de principer som anges här. Sådana socialtjänster bör vara solidariskt finansierade och socialrättsligt reglerade på ett sådant sätt att de kan tillhandahålla högkvalitativa förmåner till hela befolkningen. |
| --- | --- |

4.9

Strukturprincipen: en lämplig utformning av det rättsliga och finansiella förhållandet mellan användare, offentliga eller – beroende på systemet – i förekommande fall självständiga socialtjänster, offentliga socialförvaltningar eller socialförsäkringsorgan. När självständiga socialtjänster görs delaktiga i de offentliga välfärdssystemen genom t.ex. sociallagstiftning och finansiering bör de förmåner som de tillhandhåller, särskilt dessas finansiering och tillgänglighet, vara förenliga med de principer som anges här. Sådana socialtjänster bör vara solidariskt finansierade och socialrättsligt reglerade på ett sådant sätt att de kan tillhandahålla högkvalitativa förmåner till hela befolkningen.

| 4.10 | Principen om användarnas självbestämmande: användarna är inga objekt, utan medproducenter av stödet och förmånsberättigade medborgare. De bör inom en lämplig budgetram kunna välja mellan olika former av förmåner, t.ex. öppen eller sluten behandling och andra former såsom stödboende. Vilket slags stöd som är lämpligt beror på individens situation, det faktiska behovet av professionell hjälp, som ska kontrolleras av utbildade specialister, samt individens önskemål och de lokala förhållandena. När självständiga socialtjänster görs delaktiga i de offentliga välfärdssystemen genom t.ex. sociallagstiftning och finansiering bör användarna kunna välja mellan olika socialtjänster. |
| --- | --- |

4.10

Principen om användarnas självbestämmande: användarna är inga objekt, utan medproducenter av stödet och förmånsberättigade medborgare. De bör inom en lämplig budgetram kunna välja mellan olika former av förmåner, t.ex. öppen eller sluten behandling och andra former såsom stödboende. Vilket slags stöd som är lämpligt beror på individens situation, det faktiska behovet av professionell hjälp, som ska kontrolleras av utbildade specialister, samt individens önskemål och de lokala förhållandena. När självständiga socialtjänster görs delaktiga i de offentliga välfärdssystemen genom t.ex. sociallagstiftning och finansiering bör användarna kunna välja mellan olika socialtjänster.

| 4.11 | Principen om rättssäkerhet: rättsligt skydd av förmånerna, vid behov genom sociallagstiftning eller liknande demokratiskt grundade rättsliga instrument i medlemsstaterna. Socialrättsligt bör dessa bestämmelser omfatta rättsanspråk, regler för skönsmässig bedömning, användarnas samarbetsskyldigheter, beskrivning av förmånsvillkor, möjligheter till klagomål eller överklagande, i förekommande fall offentlig kontroll av privata tillhandahållare av offentliga förmåner, kvalitetsregler och garantier för tillgänglighet, infrastrukturkrav, finansieringsmetod osv. Användarnas rättsliga ställning och rättsanspråk bör vara garanterade åtminstone när det gäller grundläggande sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster. Skönsmässiga beslut kan på vissa tjänsteområden ge möjlighet att ta större hänsyn till omständigheterna. Utsatta personers välfärd bör vara föremål för särskilt rättsligt skydd (31). Självständiga socialtjänster behöver en skyddad rättslig ställning och icke-diskriminerande tillgång till tillhandahållandet av förmåner, om det inte handlar om monopolsystem. I vissa medlemsstater stöder en grundlagsstadgad socialstatsbestämmelse socialpolitikens ställning och tryggar grundläggande sociala förmåner även i kristider. |
| --- | --- |

4.11

Principen om rättssäkerhet: rättsligt skydd av förmånerna, vid behov genom sociallagstiftning eller liknande demokratiskt grundade rättsliga instrument i medlemsstaterna. Socialrättsligt bör dessa bestämmelser omfatta rättsanspråk, regler för skönsmässig bedömning, användarnas samarbetsskyldigheter, beskrivning av förmånsvillkor, möjligheter till klagomål eller överklagande, i förekommande fall offentlig kontroll av privata tillhandahållare av offentliga förmåner, kvalitetsregler och garantier för tillgänglighet, infrastrukturkrav, finansieringsmetod osv. Användarnas rättsliga ställning och rättsanspråk bör vara garanterade åtminstone när det gäller grundläggande sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster. Skönsmässiga beslut kan på vissa tjänsteområden ge möjlighet att ta större hänsyn till omständigheterna. Utsatta personers välfärd bör vara föremål för särskilt rättsligt skydd (31). Självständiga socialtjänster behöver en skyddad rättslig ställning och icke-diskriminerande tillgång till tillhandahållandet av förmåner, om det inte handlar om monopolsystem. I vissa medlemsstater stöder en grundlagsstadgad socialstatsbestämmelse socialpolitikens ställning och tryggar grundläggande sociala förmåner även i kristider.

| 4.12 | Principen om det allmänna bästa: företags- och organisationsformer som särskilt är inriktade på det allmänna bästa och främjar delaktighet
   (32) såsom icke-vinstdrivande organisationer, sociala företag, offentliga organ, föreningar, vissa slags stiftelser och kooperativ, användarorganisationer och andra aktörer i det civila samhället bör omfattas av lämpliga ekonomiska och rättsliga villkor. Det bör föras en fördjupad socialpolitisk debatt om finansiering genom skatter eller socialförsäkringsavgifter av vinstdrivande företag som är verksamma på detta område, och det behövs lämpliga kontroller och åtminstone en ram för vinstutdelning. |
| --- | --- |

4.12

Principen om det allmänna bästa: företags- och organisationsformer som särskilt är inriktade på det allmänna bästa och främjar delaktighet
   (32) såsom icke-vinstdrivande organisationer, sociala företag, offentliga organ, föreningar, vissa slags stiftelser och kooperativ, användarorganisationer och andra aktörer i det civila samhället bör omfattas av lämpliga ekonomiska och rättsliga villkor. Det bör föras en fördjupad socialpolitisk debatt om finansiering genom skatter eller socialförsäkringsavgifter av vinstdrivande företag som är verksamma på detta område, och det behövs lämpliga kontroller och åtminstone en ram för vinstutdelning.

| 4.13 | Principen om öppenhet: socialtjänster och offentliga förvaltningar bör använda offentliga medel på ett öppet sätt. Allmänheten bör ha tillgång till de rättsliga grunderna och motiveringarna till förmåns- och tilldelningsbeslut osv. |
| --- | --- |

4.13

Principen om öppenhet: socialtjänster och offentliga förvaltningar bör använda offentliga medel på ett öppet sätt. Allmänheten bör ha tillgång till de rättsliga grunderna och motiveringarna till förmåns- och tilldelningsbeslut osv.

| 4.14 | Principen om sammankoppling: människornas vardag, de förändrade livsmönstren, de nya familjeformerna, åldrandet och invandringen förutsätter integrerade och sammankopplade tjänster
   (33). Segregation, utestängning och diskriminering bör undvikas. |
| --- | --- |

4.14

Principen om sammankoppling: människornas vardag, de förändrade livsmönstren, de nya familjeformerna, åldrandet och invandringen förutsätter integrerade och sammankopplade tjänster
   (33). Segregation, utestängning och diskriminering bör undvikas.

| 4.15 | Likhetsprincipen: användare, socialförvaltningar och socialtjänster bör ha rättsligt fastställda och verkställbara rättigheter och skyldigheter. Om sanktioner eller ersättningar föreskrivs vid överträdelser bör dessa vara tillämpliga inte bara på användarna utan också på de offentliga socialförvaltningarna. |
| --- | --- |

4.15

Likhetsprincipen: användare, socialförvaltningar och socialtjänster bör ha rättsligt fastställda och verkställbara rättigheter och skyldigheter. Om sanktioner eller ersättningar föreskrivs vid överträdelser bör dessa vara tillämpliga inte bara på användarna utan också på de offentliga socialförvaltningarna.

| 4.16 | Kvalitetsprincipen: sociala tjänster bör åtföljas av kvalitetssäkringsåtgärder. Behovsbedömningen, planeringen och genomförandet av åtgärderna bör bygga på socialvetenskapliga rön och sakkunskap. Individanpassade tjänster bör stärkas genom fortbildning, professionalisering samt lämpliga löner och arbetsvillkor inom ramen för den fria förhandlingsrätten. Kvalitetsramen för tjänster av allmänt intresse i Europa (34) kan utgöra en förebild för EU-rekommendationer för socialtjänster. När det är lämpligt i kompletterande syfte bör rekrytering av och vägledning för volontärer uppmuntras. |
| --- | --- |

4.16

Kvalitetsprincipen: sociala tjänster bör åtföljas av kvalitetssäkringsåtgärder. Behovsbedömningen, planeringen och genomförandet av åtgärderna bör bygga på socialvetenskapliga rön och sakkunskap. Individanpassade tjänster bör stärkas genom fortbildning, professionalisering samt lämpliga löner och arbetsvillkor inom ramen för den fria förhandlingsrätten. Kvalitetsramen för tjänster av allmänt intresse i Europa (34) kan utgöra en förebild för EU-rekommendationer för socialtjänster. När det är lämpligt i kompletterande syfte bör rekrytering av och vägledning för volontärer uppmuntras.

| 4.17 | Samordningsprincipen: hanteringen av gränsöverskridande ärenden när det gäller förmåner inom social trygghet och socialt skydd bör förbättras. I dessa fall bör man beakta de utbetalande organens samt avgifts- och skattebetalarnas bärkraft, liksom principen om solidaritet i samhället och proportionalitetsprincipen. En ensidig belastning av särskilt effektiva nationella system måste undvikas. |
| --- | --- |

4.17

Samordningsprincipen: hanteringen av gränsöverskridande ärenden när det gäller förmåner inom social trygghet och socialt skydd bör förbättras. I dessa fall bör man beakta de utbetalande organens samt avgifts- och skattebetalarnas bärkraft, liksom principen om solidaritet i samhället och proportionalitetsprincipen. En ensidig belastning av särskilt effektiva nationella system måste undvikas.

Bryssel den 17 september 2015.

Henri MALOSSE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Till exempel genom en strängare övervakning och bedömning av genomförandet av rekommendationer och en koppling till strukturfonderna (EUT C 170, 5.6.2014, s. 23).

1

(2)  Winston Churchills tal i Zürich 1946: ”Vi måste bygga ett slags Europas förenta stater.”

2

(3)  EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna; den europeiska sociala stadgan.

3

(4)  EUT C 143, 22.5.2012, s. 102.

4

(5)  Se COM(2013) 83, 20.2.2013 (EUT C 226, 16.7.2014, s. 21).

5

(6)  EUT C 143, 22.5.2012, s. 23, EUT C 271, 19.9.2013, s. 91, och EUT C 226, 16.7.2014, s. 21.

6

(7)  EUT C 161, 6.6.2013, s. 27.

7

(8)  Dokument inom ramen för den europeiska planeringsterminen, Caritas Europa: The Future of the Welfare State, 2012, dokument från Social Protection Platform.

8

The Future of the Welfare State

(9)  Social Inclusion Monitor Europe (SIM) – Index Report Social Justice in the EU – A Cross-national Comparison, 2014.

9

Social Justice in the EU – A Cross-national Comparison

(10)  OECD, In It Together, 2015: I de flesta länderna är klyftan mellan fattiga och rika större än på 30 år. I OECD-länderna tjänar den rikaste tiondelen av befolkningen i dag 9,6 gånger så mycket som den fattigaste tiondelen. Under 1980-talet uppgick denna kvot till 7,1.

10

In It Together

(11)  Artikel 3.3 i EU-fördraget.

11

(12)  T.ex. Friends of Europe, Social Union, 23.3.2015.

12

Social Union

(13)  Se EU:s paket för sociala investeringar; KU Leuven, Social Protection at the Top of the international Agenda, 2014; EESK, Towards a More Effective Europe 2020: Civil Society’s Proposals for Boosting Social Inclusion and Competitiveness in Europe, 4.12.2014; EESK, En handlingsplan för Europa, april 2014.

13

Social Protection at the Top of the international Agenda

Towards a More Effective Europe 2020: Civil Society’s Proposals for Boosting Social Inclusion and Competitiveness in Europe

En handlingsplan för Europa

(14)  Se t.ex. COM(2014) 902 final, 28.11.2014; uppdragsbeskrivningen till kommissionsledamot Marianne Thyssen, 1.11.2014; Junckerkommissionens prioriteringar, 12.9.2014; det luxemburgska rådsordförandeskapet och socialministrarnas sammanträde den 16–17 juli 2015: att stärka den sociala dimensionen; rapporter från kommittén för socialt skydd.

14

(15)  Rådets rekommendation, 24.6.1992 (EGT L 245, 26.8.1992, s. 46).

15

(16)  Bl.a. artiklarna 2 och 3.3 i EU-fördraget, artiklarna 2.3, 14, 56, 107, 162 ff., 168, 174 och 175 tredje stycket i EUF-fördraget samt protokoll nr 26 till EUF-fördraget.

16

(17)  ILO:s rekommendationer från 2012, ILO:s World Social Protection Report 2014–2015.

17

World Social Protection Report 2014–2015

(18)  EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna: artikel 1 jämförd med artikel 34.3.

18

(19)  Resolution, 20.10.2010 (2010/2039(INI)) (EUT C 70 E, 8.3.2012, s. 8), resolution, 15.11.2011 (2010/2039(INI)) (EUT C 153 E, 31.5.2013, s. 57).

19

(20)  http://toad.cor.europa.eu/corwipdetail.aspx?folderpath=ECOS-V%2f012&id=20923.

20

(21)  EUT C 170, 5.6.2014, s. 23.

21

(22)  I enlighet med detta måste man beakta medlemsstaternas befogenhet att fastställa grunddragen i sina sociala trygghetssystem enligt artikel 153.4 i EUF-fördraget.

22

(23)  Se Europeiska fackföreningsinstitutets konferens The sovereign debt crisis, the EU and welfare state reform, 3.2.2015.

23

The sovereign debt crisis, the EU and welfare state reform

(24)  I juli 2015 lade rådsordförandeskapet fram förslag om styrningsramens sociala dimension för socialministrarna.

24

(25)  EUT C 170, 5.6.2014, s. 23.

25

(26)  AGJ, The European Dimensions for Child and Youth Welfare, 2015.

26

The European Dimensions for Child and Youth Welfare

(27)  EUT C 12, 15.1.2015, s. 16, och EUT C 21, 21.1.2011, s. 39.

27

(28)  EUT C 311, 12.9.2014, s. 38.

28

(29)  Se Dahme/Wohlfahrt, 2015.

29

(30)  EUT C 458, 19.12.2014, s. 43.

30

(31)  T.ex. barn och ungdomar, gravida kvinnor samt personer som är i behov av stöd eller som inte är rättskapabla.

31

(32)  EESK:s initiativ för socialt företagande.

32

(33)  Kocher/Welti, 2010.

33

(34)  Se meddelandet ”En kvalitetsram för tjänster av allmänt intresse i Europa” (COM(2011) 900 final).

34

---

BILAGA

från facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna avslogs till förmån för ändringsförslag, men fick minst en fjärdedel av rösterna:

Punkt 1.3

När de socialpolitiska principerna för en konvergerande vidareutveckling av de sociala trygghetssystemen utarbetas måste man beakta medlemsstaternas befogenheter och de politiska och kulturella skillnaderna mellan de sociala trygghetssystemen, och man bör så långt det är möjligt verka för samförstånd mellan medlemsstaterna.

Resultat av omröstningen om ändringsförslag 1:

| Röster för: | 105 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 51 |
| Nedlagda röster: | 15 |

Röster för:

105

Röster emot:

51

Nedlagda röster:

15

Punkt 4.2

Behovsprincipen: utveckling och tillhandahållande av moderna och professionella sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster för de olika problemen för bl.a. familjer, människor med funktionsnedsättning, sjuka, arbetslösa, ensamstående föräldrar, barn, anhörigvårdare, flyktingar, ungdomar (1) med utvecklingsproblem, föräldrar med uppfostringsproblem, hemvård och andra hushållsnära tjänster (2) samt hjälp vid överskuldsättning (3), missbruk, hemlöshet och psykosociala problem. Effektiva sociala tjänster omfattar bl.a. rådgivning, omsorg, handledning, stöd, vård, främjande av egenmakt, uppfostran, behandling och terapi (4). Eftersom det finns många olika orsaker till arbetslöshet och en nedåtgående spiral mot fattigdom bör undvikas, bör man stödja ett snabbt återinträde på arbetsmarknaden genom rättsligt garanterade, aktiva arbetsmarknadsåtgärder och fram till återinträdet låta de ekonomiska förmånerna återspegla bl.a. den hittillsvarande levnadsstandarden eller de avgifter som betalats.

Resultat av omröstningen om ändringsförslag 3:

| Röster för: | 119 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 53 |
| Nedlagda röster: | 9 |

Röster för:

119

Röster emot:

53

Nedlagda röster:

9

Punkt 4.4

Principen om tillgänglighet: säkerställande av sociala förmåners och i synnerhet sociala tjänsters lokala, tidsmässiga, ekonomiska och icke-diskriminerande tillgänglighet. En solidarisk och hållbar finansiering, insyn i utbudet av tjänster och en konkret rättslig garanti med möjligheter till klagomål och överklagande främjar tillgängligheten. Krav på egenavgifter kan vara användbara styrinstrument. De bör vara socialt välbalanserade och inte hindra tillträdet. Byråkratiska kontroller av det faktiska hjälpbehovet kan vara kontraproduktiva vid vissa förmåner såsom hjälp vid missbruk eller psykosociala problem. I synnerhet rådgivningstjänster och förebyggande tjänster bör aktivt erbjudas användaren.

Resultat av omröstningen om ändringsförslag 4:

| Röster för: | 114 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 59 |
| Nedlagda röster: | 13 |

Röster för:

114

Röster emot:

59

Nedlagda röster:

13

Punkt 4.7

Principen om egenansvar: arbetssökande och personer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden osv. bör få stöd genom sociala tjänster och incitamentssystem med målet att de helt eller delvis ska förtjäna sitt uppehälle på egen hand. Medborgarna bör ges incitament och möjligheter till kompletterande och rimligt privat försäkringsskydd med låg risk. Professionellt stöd för att utveckla yrkeskvalifikationer och personliga färdigheter såsom kommunikationsförmåga, social kompetens och förmåga att klara sig i vardagen är ofta en förutsättning för en tillräcklig förmåga till egenansvar och socialt ansvar. Även att bibehålla hälsan är delvis den enskilda individens ansvar. En hälsosam livsstil kan främjas av de sociala trygghetssystemen med hjälp av erbjudanden om förebyggande åtgärder och incitament och genom bättre konsumentskydd.

Resultat av omröstningen om ändringsförslag 5:

| Röster för: | 117 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 62 |
| Nedlagda röster: | 11 |

Röster för:

117

Röster emot:

62

Nedlagda röster:

11

---

(1)  AGJ, The European Dimensions for Child and Youth Welfare, 2015.

(2)  EUT C 12, 15.1.2015, s. 16, och EUT C 21, 21.1.2011, s. 39.

(3)  EUT C 311, 12.9.2014, s. 38.

(4)  Se Dahme/Wohlfahrt, 2015.

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/49

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Validering av färdigheter och kvalifikationer som förvärvats genom icke-formellt och informellt lärande – praktiska synpunkter från det organiserade civila samhället

(yttrande på eget initiativ)

(2016/C 013/09)

| Föredragande: | Pavel TRANTINA |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Marie ZVOLSKÁ |

Föredragande:

Pavel TRANTINA

Medföredragande:

Marie ZVOLSKÁ

Den 22 januari 2015 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

Validering av färdigheter och kvalifikationer som förvärvats genom icke-formellt och informellt lärande – praktiska synpunkter från det organiserade civila samhället.

(yttrande på eget initiativ)

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 17 juni 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16–17 september 2015 (sammanträdet den 16 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 212 röster för och 8 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kommittén är övertygad om att man måste lägga tonvikt på identifiering, dokumentation, bedömning och följaktligen validering av de resultat som erhålls genom icke-formellt lärande på ett sätt som gör dem så jämförbara som möjligt och begripliga för alla berörda parter, framför allt arbetsgivare och utbildningsinstitutioner. |
| --- | --- |

1.1

Kommittén är övertygad om att man måste lägga tonvikt på identifiering, dokumentation, bedömning och följaktligen validering av de resultat som erhålls genom icke-formellt lärande på ett sätt som gör dem så jämförbara som möjligt och begripliga för alla berörda parter, framför allt arbetsgivare och utbildningsinstitutioner.

| 1.2 | Medlemsstaterna bör skapa möjligheter att involvera medborgare från olika åldersgrupper och kvalifikationsnivåer i valideringen av resultaten av icke-formellt och informellt lärande. Detta kan kräva ytterligare samarbete mellan de aktörer som erbjuder icke-formell utbildning, de offentliga myndigheterna och andra berörda parter, bland annat i frågor om finansiering och validering. |
| --- | --- |

1.2

Medlemsstaterna bör skapa möjligheter att involvera medborgare från olika åldersgrupper och kvalifikationsnivåer i valideringen av resultaten av icke-formellt och informellt lärande. Detta kan kräva ytterligare samarbete mellan de aktörer som erbjuder icke-formell utbildning, de offentliga myndigheterna och andra berörda parter, bland annat i frågor om finansiering och validering.

| 1.3 | EESK efterlyser stöd till alla berörda parter, särskilt arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället, så att de blir medvetna om fördelarna med validering och aktivt kan medverka i arbetet med att fastställa nationella referensramar för kvalifikationer och definiera yrkeskvalifikationer. |
| --- | --- |

1.3

EESK efterlyser stöd till alla berörda parter, särskilt arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället, så att de blir medvetna om fördelarna med validering och aktivt kan medverka i arbetet med att fastställa nationella referensramar för kvalifikationer och definiera yrkeskvalifikationer.

| 1.4 | Man måste ge medborgarna relevanta upplysningar om fördelarna, möjligheterna och mekanismerna när det gäller validering av färdigheter. Kommittén rekommenderar medlemsstaterna att utveckla de institutioner som ger sådan vägledning och rådgivning och dessutom involvera framför allt arbetsförmedlingar men även informationscentrum för ungdomar, utbildningsinstitutioner, arbetsgivare, fackföreningar, yrkesrådgivningscentrum, ungdomsorganisationer, kvinnoorganisationer, organisationer för stöd till migranter och personer med funktionsnedsättningar samt offentliga organ. |
| --- | --- |

1.4

Man måste ge medborgarna relevanta upplysningar om fördelarna, möjligheterna och mekanismerna när det gäller validering av färdigheter. Kommittén rekommenderar medlemsstaterna att utveckla de institutioner som ger sådan vägledning och rådgivning och dessutom involvera framför allt arbetsförmedlingar men även informationscentrum för ungdomar, utbildningsinstitutioner, arbetsgivare, fackföreningar, yrkesrådgivningscentrum, ungdomsorganisationer, kvinnoorganisationer, organisationer för stöd till migranter och personer med funktionsnedsättningar samt offentliga organ.

| 1.5 | En nödvändig förutsättning är att det finns en högkvalitativ nationell lagstiftningsram som gör intyg på formell utbildning och på icke-formellt eller informellt lärande likvärdiga. Detta ställer höga krav på valideringsförfarandenas kvalitet, som också bör ges ekonomiskt stöd, exempelvis genom Europeiska socialfonden. |
| --- | --- |

1.5

En nödvändig förutsättning är att det finns en högkvalitativ nationell lagstiftningsram som gör intyg på formell utbildning och på icke-formellt eller informellt lärande likvärdiga. Detta ställer höga krav på valideringsförfarandenas kvalitet, som också bör ges ekonomiskt stöd, exempelvis genom Europeiska socialfonden.

| 1.6 | EESK uppmanar utbildningsinstitutionerna, särskilt gymnasieskolorna, skolorna för högre yrkesutbildning och universiteten, att i högre grad främja validering av färdigheter och kunskaper som förvärvats genom icke-formellt lärande. I EU finns det på detta område en rad exempel på bästa praxis som bör spridas. |
| --- | --- |

1.6

EESK uppmanar utbildningsinstitutionerna, särskilt gymnasieskolorna, skolorna för högre yrkesutbildning och universiteten, att i högre grad främja validering av färdigheter och kunskaper som förvärvats genom icke-formellt lärande. I EU finns det på detta område en rad exempel på bästa praxis som bör spridas.

| 1.7 | Kommittén är övertygad om att de kollektiva förhandlingarna och den sociala dialogen mellan fackföreningar och arbetsgivare kan spela en betydande roll vid valideringen av icke-formell utbildning och livslångt lärande. Genom dessa bör man verka för att validera icke-formellt lärande som ett viktigt bidrag till debatten om anställbarhet och instrument för detta. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén är övertygad om att de kollektiva förhandlingarna och den sociala dialogen mellan fackföreningar och arbetsgivare kan spela en betydande roll vid valideringen av icke-formell utbildning och livslångt lärande. Genom dessa bör man verka för att validera icke-formellt lärande som ett viktigt bidrag till debatten om anställbarhet och instrument för detta.

| 1.8 | Mot bakgrund av den höga ungdomsarbetslösheten bör man främja möjligheter till interaktion mellan privata och offentliga arbetsförmedlingar, ideella organisationer (framför allt ungdomsorganisationer) och arbetsgivare. Denna interaktion kan vara ett sätt att synliggöra och öka medvetenheten om betydelsen och värdet av icke-formell utbildning och informellt lärande inom ideella organisationer och det kan samtidigt stärka det ömsesidiga förtroendet. |
| --- | --- |

1.8

Mot bakgrund av den höga ungdomsarbetslösheten bör man främja möjligheter till interaktion mellan privata och offentliga arbetsförmedlingar, ideella organisationer (framför allt ungdomsorganisationer) och arbetsgivare. Denna interaktion kan vara ett sätt att synliggöra och öka medvetenheten om betydelsen och värdet av icke-formell utbildning och informellt lärande inom ideella organisationer och det kan samtidigt stärka det ömsesidiga förtroendet.

| 1.9 | Man bör därför främja utvecklingen och användningen av självutvärderingsverktyg, som hjälper människor att identifiera och dokumentera resultaten av sitt lärande. De erfarenheter som finns hos det civila samhällets organisationer bör utnyttjas i samband med detta. EESK har redan uttryckt sitt stöd för skapandet av ett europeiskt färdighetspass och senare Europass Experience. Kommittén är därför besviken över att kommissionen har stoppat utvecklingen av Europass Experience och uppmanar kommissionen att återuppta och slutföra arbetet med detta verktyg. |
| --- | --- |

1.9

Man bör därför främja utvecklingen och användningen av självutvärderingsverktyg, som hjälper människor att identifiera och dokumentera resultaten av sitt lärande. De erfarenheter som finns hos det civila samhällets organisationer bör utnyttjas i samband med detta. EESK har redan uttryckt sitt stöd för skapandet av ett europeiskt färdighetspass och senare Europass Experience. Kommittén är därför besviken över att kommissionen har stoppat utvecklingen av Europass Experience och uppmanar kommissionen att återuppta och slutföra arbetet med detta verktyg.

2.   Inledning: icke-formellt och informellt lärande

| 2.1 | Trots den ogynnsamma ekonomiska och sociala situation som för närvarande råder i ett antal EU-länder där inte ens en formell utbildning är en garanti på arbetsmarknaden får EU inte försumma att erkänna den dolda skatt som finns i form av erfarenheter och färdigheter som har förvärvats på ett icke-formellt eller informellt sätt. |
| --- | --- |

2.1

Trots den ogynnsamma ekonomiska och sociala situation som för närvarande råder i ett antal EU-länder där inte ens en formell utbildning är en garanti på arbetsmarknaden får EU inte försumma att erkänna den dolda skatt som finns i form av erfarenheter och färdigheter som har förvärvats på ett icke-formellt eller informellt sätt.

| 2.2 | Denna validering kan skapa möjligheter för framför allt vissa missgynnade grupper (kvinnor, invandrare samt unga och äldre arbetstagare). Det får dock inte skapa falska förhoppningar om möjligheterna att snabbt dra nytta av detta på arbetsmarknaden. Dessutom behövs det en ekonomisk och social politik som är mer inriktad på investeringar, på att skapa kvalitativa arbetstillfällen och på att minska fattigdom och social utestängning. Denna politik måste också leda till och främja en förstärkning av systemen för utbildning, yrkesutbildning och omskolning. |
| --- | --- |

2.2

Denna validering kan skapa möjligheter för framför allt vissa missgynnade grupper (kvinnor, invandrare samt unga och äldre arbetstagare). Det får dock inte skapa falska förhoppningar om möjligheterna att snabbt dra nytta av detta på arbetsmarknaden. Dessutom behövs det en ekonomisk och social politik som är mer inriktad på investeringar, på att skapa kvalitativa arbetstillfällen och på att minska fattigdom och social utestängning. Denna politik måste också leda till och främja en förstärkning av systemen för utbildning, yrkesutbildning och omskolning.

| 2.3 | EESK stöder sig på ett viktigt dokument, nämligen rådets rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande av den 20 december 2012 (1). I denna framhålls att validering av läranderesultat, det vill säga kunskap, färdigheter och kompetens, som erhållits genom icke-formellt och informellt lärande kan spela en viktig roll för att förbättra anställbarheten och rörligheten samt öka motivationen till livslångt lärande, särskilt för socioekonomiskt missgynnade och lågkvalificerade. Validering av relevanta kunskaper, färdigheter och kompetenser [kan] på ett ännu värdefullare sätt bidra till att förbättra arbetsmarknadens funktion, främja rörligheten och förbättra konkurrenskraften och den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

2.3

EESK stöder sig på ett viktigt dokument, nämligen rådets rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande av den 20 december 2012 (1). I denna framhålls att validering av läranderesultat, det vill säga kunskap, färdigheter och kompetens, som erhållits genom icke-formellt och informellt lärande kan spela en viktig roll för att förbättra anställbarheten och rörligheten samt öka motivationen till livslångt lärande, särskilt för socioekonomiskt missgynnade och lågkvalificerade. Validering av relevanta kunskaper, färdigheter och kompetenser [kan] på ett ännu värdefullare sätt bidra till att förbättra arbetsmarknadens funktion, främja rörligheten och förbättra konkurrenskraften och den ekonomiska tillväxten.

| 2.4 | De främsta berörda parterna, som spelar en viktig roll när det handlar om att skapa möjligheter till icke-formellt och informellt lärande och vid valideringsförfaranden i anslutning till detta, utgörs enligt rådet av arbetsgivarorganisationer, enskilda arbetsgivare, fackföreningar, industri-, handels- och hantverkskamrar, nationella aktörer som deltar i arbetet med att validera yrkeskvalifikationer och bedöma och certifiera läranderesultat, arbetsförmedlingar, ungdomsorganisationer, ungdomsledare, utbildningsanordnare samt andra organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

2.4

De främsta berörda parterna, som spelar en viktig roll när det handlar om att skapa möjligheter till icke-formellt och informellt lärande och vid valideringsförfaranden i anslutning till detta, utgörs enligt rådet av arbetsgivarorganisationer, enskilda arbetsgivare, fackföreningar, industri-, handels- och hantverkskamrar, nationella aktörer som deltar i arbetet med att validera yrkeskvalifikationer och bedöma och certifiera läranderesultat, arbetsförmedlingar, ungdomsorganisationer, ungdomsledare, utbildningsanordnare samt andra organisationer i det civila samhället.

| 2.5 | Enligt rådets rekommendation från 2012 bör medlemsstaterna senast 2018, i enlighet med nationella omständigheter och särdrag, och som de finner lämpligt, ha inrättat arrangemang för validering av icke-formellt och informellt lärande som gör det möjligt för enskilda att







  — | få kunskap, färdigheter och kompetens som förvärvats via icke-formellt och informellt lärande validerade, i tillämpliga fall inklusive genom öppna utbildningsresurser, |
| --- | --- | --- |

2.5

Enligt rådets rekommendation från 2012 bör medlemsstaterna senast 2018, i enlighet med nationella omständigheter och särdrag, och som de finner lämpligt, ha inrättat arrangemang för validering av icke-formellt och informellt lärande som gör det möjligt för enskilda att

—

få kunskap, färdigheter och kompetens som förvärvats via icke-formellt och informellt lärande validerade, i tillämpliga fall inklusive genom öppna utbildningsresurser,

| — | erhålla en fullständig kvalifikation eller, i tillämpliga fall, en partiell kvalifikation på grundval av det validerade icke-formella och informella lärandet [...]. |
| --- | --- |

—

erhålla en fullständig kvalifikation eller, i tillämpliga fall, en partiell kvalifikation på grundval av det validerade icke-formella och informella lärandet [...].

| 2.6 | Enligt rådets rekommendation bör man inkludera följande inslag i arrangemang för validering av icke-formellt och informellt lärande, samtidigt som varje individ har möjlighet att utnyttja dessa, antingen var för sig eller tillsammans, i enlighet med sina behov:






  — | IDENTIFIERING av enskildas läranderesultat som förvärvats via icke-formellt och informellt lärande. |
| --- | --- | --- |

2.6

Enligt rådets rekommendation bör man inkludera följande inslag i arrangemang för validering av icke-formellt och informellt lärande, samtidigt som varje individ har möjlighet att utnyttja dessa, antingen var för sig eller tillsammans, i enlighet med sina behov:

—

IDENTIFIERING av enskildas läranderesultat som förvärvats via icke-formellt och informellt lärande.

| — | DOKUMENTATION av enskildas läranderesultat som förvärvats via icke-formellt och informellt lärande. |
| --- | --- |

—

DOKUMENTATION av enskildas läranderesultat som förvärvats via icke-formellt och informellt lärande.

| — | BEDÖMNING av enskildas läranderesultat som förvärvats via icke-formellt och informellt lärande. |
| --- | --- |

—

BEDÖMNING av enskildas läranderesultat som förvärvats via icke-formellt och informellt lärande.

| — | CERTIFIERING av resultaten av bedömningen av en individs läranderesultat som förvärvats via icke-formellt och informellt lärande i form av intyg, meritpoäng som leder till en kvalifikation eller på annat lämpligt sätt. |
| --- | --- |

—

CERTIFIERING av resultaten av bedömningen av en individs läranderesultat som förvärvats via icke-formellt och informellt lärande i form av intyg, meritpoäng som leder till en kvalifikation eller på annat lämpligt sätt.

De europeiska riktlinjerna för validering av icke-formellt och informellt lärande från 2009 (2) (och den ändrade versionen från 2015) är avsedda för de enskilda personer och aktörer som är ansvariga för att inleda, utveckla och genomföra valideringsförfarandet. Enskilda aktörer är verksamma på olika nivåer (europeisk, nationell, sektorsspecifik och lokal) och i olika sammanhang (inom den offentliga och den privata sektorn och den ideella sektorn, på utbildningsområdet samt inom arbetsförmedling). Syftet med riktlinjerna är att klargöra villkoren för kompetenskartläggning och uppmärksamma de berörda parternas möjligheter i olika skeden av processen.

| 2.7 | EESK har flera gånger yttrat sig positivt om fördelarna med icke-formell utbildning och om vikten av att den valideras. Detta yttrande tar dock för första gången ett samlat grepp om frågan. Syftet är att sammanfatta synpunkterna hos företrädare för arbetsgivare, arbetstagare och andra organisationer i det civila samhället på de praktiska valideringsförfarandena och att komma med förslag på praktiska lösningar ur deras egen synvinkel. |
| --- | --- |

2.7

EESK har flera gånger yttrat sig positivt om fördelarna med icke-formell utbildning och om vikten av att den valideras. Detta yttrande tar dock för första gången ett samlat grepp om frågan. Syftet är att sammanfatta synpunkterna hos företrädare för arbetsgivare, arbetstagare och andra organisationer i det civila samhället på de praktiska valideringsförfarandena och att komma med förslag på praktiska lösningar ur deras egen synvinkel.

3.   Färdigheter och kunskaper som förvärvats genom icke-formellt och informellt lärande

| 3.1 | Minskningen av den specialiserade, hantverksbaserade tillverkningen, de tekniska förändringarna och tillväxten i tjänstesektorn innebär att 2000-talets arbetsgivare nu lägger större vikt vid arbetstagarnas personlighet och ”övergripande” eller ”överförbara” färdigheter. Det livslånga lärandet och valideringen av färdigheter och kunskaper som förvärvats utanför skolan blir allt viktigare. |
| --- | --- |

3.1

Minskningen av den specialiserade, hantverksbaserade tillverkningen, de tekniska förändringarna och tillväxten i tjänstesektorn innebär att 2000-talets arbetsgivare nu lägger större vikt vid arbetstagarnas personlighet och ”övergripande” eller ”överförbara” färdigheter. Det livslånga lärandet och valideringen av färdigheter och kunskaper som förvärvats utanför skolan blir allt viktigare.

| 3.2 | År 2012 gjorde University of Bath och GHK Consulting på uppdrag av Europeiska ungdomsforumet en studie om den inverkan som icke-formellt lärande inom ungdomsorganisationer har på ungdomars anställbarhet (3). Ungdomsorganisationerna är viktiga källor till icke-formell utbildning. Utbildningen inom ungdomsorganisationer är inte i första hand inriktad på ökad anställbarhet, men färdigheterna som förvärvas här kan bidra till ökad anställbarhet, vilket studien just påvisat. |
| --- | --- |

3.2

År 2012 gjorde University of Bath och GHK Consulting på uppdrag av Europeiska ungdomsforumet en studie om den inverkan som icke-formellt lärande inom ungdomsorganisationer har på ungdomars anställbarhet (3). Ungdomsorganisationerna är viktiga källor till icke-formell utbildning. Utbildningen inom ungdomsorganisationer är inte i första hand inriktad på ökad anställbarhet, men färdigheterna som förvärvas här kan bidra till ökad anställbarhet, vilket studien just påvisat.

| 3.3 | Den allmänna slutsatsen av studien är att det finns en tydlig överensstämmelse mellan de färdigheter som arbetsgivarna efterfrågar och de färdigheter som utvecklas inom sektorn för icke-formellt lärande. Fem av de sex mest efterfrågade ”mjuka färdigheterna” är färdigheter som kan utvecklas inom ungdomsorganisationer – det enda undantaget är matematisk kompetens. Till de ”mjuka färdigheter” som arbetsgivarna oftast efterfrågar hör kommunikationsfärdigheter, förmåga att organisera och planera, förmåga att fatta beslut, förmåga att arbeta i grupp, pålitlighet och självständighet och matematisk kompetens. Dessa ”mjuka färdigheter” anses vara avgörande för en bra arbetsprestation. Här utvecklas också ett antal personlighetsdrag, t.ex. personlig motivation, initiativförmåga och handlingskraft, som är personliga egenskaper knutna till pålitlighet, självständighet och företagsamhet. |
| --- | --- |

3.3

Den allmänna slutsatsen av studien är att det finns en tydlig överensstämmelse mellan de färdigheter som arbetsgivarna efterfrågar och de färdigheter som utvecklas inom sektorn för icke-formellt lärande. Fem av de sex mest efterfrågade ”mjuka färdigheterna” är färdigheter som kan utvecklas inom ungdomsorganisationer – det enda undantaget är matematisk kompetens. Till de ”mjuka färdigheter” som arbetsgivarna oftast efterfrågar hör kommunikationsfärdigheter, förmåga att organisera och planera, förmåga att fatta beslut, förmåga att arbeta i grupp, pålitlighet och självständighet och matematisk kompetens. Dessa ”mjuka färdigheter” anses vara avgörande för en bra arbetsprestation. Här utvecklas också ett antal personlighetsdrag, t.ex. personlig motivation, initiativförmåga och handlingskraft, som är personliga egenskaper knutna till pålitlighet, självständighet och företagsamhet.

| 3.4 | Icke-formellt och informellt lärande sker inom ramen för alla medborgares livslånga lärande. Kvinnor (och män) som tar på sig uppgifter i familjen utvecklar exempelvis färdigheter som kan överföras till arbetslivet, särskilt när det gäller sociala tjänster. Om de måste byta jobb på grund av friställning eller en familjesituation kan de utnyttja dessa kunskaper när de byter arbete. Invandrarkvinnor kan också utnyttja dem för att få ett första arbete. EESK har redan tidigare uppmanat medlemsstaterna (4) att ”påskynda processen för att erkänna kvalifikationer och erfarenheter som förvärvats i utlandet, i syfte att göra det möjligt för kvinnorna att hitta arbeten som motsvarar deras kompetens och ambitioner” och ”ha inställningen att arbete inom vissa sektorer (städning, barnpassning, vård av äldre, arbete inom hotell, kaféer och restauranger samt jordbruksarbete m.m.) kan innebära goda chanser för de mindre kvalificerade invandrarkvinnorna, förutsatt att man lyfter dessa sektorer ur svartarbete, gör dem yrkesvärdiga och uppvärderar dem, utbildar kvinnorna i dessa yrken och gör det möjligt för dem att utvecklas under sin karriär”. Arbetsmarknadsparterna uppmanades att ”införa åtgärder för att underlätta erkännande av invandrarkvinnors kvalifikationer i kollektivavtalen”. |
| --- | --- |

3.4

Icke-formellt och informellt lärande sker inom ramen för alla medborgares livslånga lärande. Kvinnor (och män) som tar på sig uppgifter i familjen utvecklar exempelvis färdigheter som kan överföras till arbetslivet, särskilt när det gäller sociala tjänster. Om de måste byta jobb på grund av friställning eller en familjesituation kan de utnyttja dessa kunskaper när de byter arbete. Invandrarkvinnor kan också utnyttja dem för att få ett första arbete. EESK har redan tidigare uppmanat medlemsstaterna (4) att ”påskynda processen för att erkänna kvalifikationer och erfarenheter som förvärvats i utlandet, i syfte att göra det möjligt för kvinnorna att hitta arbeten som motsvarar deras kompetens och ambitioner” och ”ha inställningen att arbete inom vissa sektorer (städning, barnpassning, vård av äldre, arbete inom hotell, kaféer och restauranger samt jordbruksarbete m.m.) kan innebära goda chanser för de mindre kvalificerade invandrarkvinnorna, förutsatt att man lyfter dessa sektorer ur svartarbete, gör dem yrkesvärdiga och uppvärderar dem, utbildar kvinnorna i dessa yrken och gör det möjligt för dem att utvecklas under sin karriär”. Arbetsmarknadsparterna uppmanades att ”införa åtgärder för att underlätta erkännande av invandrarkvinnors kvalifikationer i kollektivavtalen”.

| 3.5 | För en lyckad validering av icke-formellt och informellt lärande måste man lägga större vikt vid läranderesultat. Sedan 2004 främjas detta för övrigt uttryckligen och systematiskt i agendan för EU:s politik för utbildning och sysselsättning. En ny studie av Cedefop (på grundval av en undersökning från åren 2013–2015) visar att förskjutningen mot läranderesultat just nu sker allt snabbare i hela Europa – vid upprättandet av nationella referensramar för kvalifikationer, vid fastställande och beskrivning av yrkeskvalifikationer samt vid användning av läranderesultat i bedömningsförfaranden och som referenspunkter för valideringen. Detta borde leda till större tydlighet, relevans och kvalitet samt större öppenhet för icke-formellt och informellt lärande. Rent praktiskt är det viktigt att denna förskjutning ger eleverna/studenterna tydliga mål, har en motiverande effekt, möjliggör flexibla läroplaner och leder till en inriktning på resultatbedömning. För att utbildningen ska ge högkvalitativa resultat måste man samtidigt också förbättra själva metoderna och processerna för undervisning och lärande. |
| --- | --- |

3.5

För en lyckad validering av icke-formellt och informellt lärande måste man lägga större vikt vid läranderesultat. Sedan 2004 främjas detta för övrigt uttryckligen och systematiskt i agendan för EU:s politik för utbildning och sysselsättning. En ny studie av Cedefop (på grundval av en undersökning från åren 2013–2015) visar att förskjutningen mot läranderesultat just nu sker allt snabbare i hela Europa – vid upprättandet av nationella referensramar för kvalifikationer, vid fastställande och beskrivning av yrkeskvalifikationer samt vid användning av läranderesultat i bedömningsförfaranden och som referenspunkter för valideringen. Detta borde leda till större tydlighet, relevans och kvalitet samt större öppenhet för icke-formellt och informellt lärande. Rent praktiskt är det viktigt att denna förskjutning ger eleverna/studenterna tydliga mål, har en motiverande effekt, möjliggör flexibla läroplaner och leder till en inriktning på resultatbedömning. För att utbildningen ska ge högkvalitativa resultat måste man samtidigt också förbättra själva metoderna och processerna för undervisning och lärande.

| 3.6 | Detta innebär att man bör lägga tonvikt på bedömningen och dokumentationen av de resultat som erhålls genom icke-formellt lärande på ett sätt som gör dem begripliga för alla berörda parter, framför allt arbetsgivare och utbildningsinstitutioner. Dessa resultat kan därefter, om den berörda personen är intresserad och rätt förutsättningar föreligger, till och med erkännas som normala yrkeskvalifikationer, som är värda lika mycket som formella utbildningsprogram. |
| --- | --- |

3.6

Detta innebär att man bör lägga tonvikt på bedömningen och dokumentationen av de resultat som erhålls genom icke-formellt lärande på ett sätt som gör dem begripliga för alla berörda parter, framför allt arbetsgivare och utbildningsinstitutioner. Dessa resultat kan därefter, om den berörda personen är intresserad och rätt förutsättningar föreligger, till och med erkännas som normala yrkeskvalifikationer, som är värda lika mycket som formella utbildningsprogram.

4.   Validering av färdigheter och kvalifikationer ur en praktisk synvinkel

4.1   
  Ledning, rådgivning och information

| 4.1.1 | Medlemsstaterna bör inom ramen för valideringsförfarandena se till att enskilda och organisationer har tillgång till information och vägledning om möjligheterna till och fördelarna med validering samt att valideringen av icke-formellt och informellt lärande stöds av lämplig vägledning och rådgivning och är lättillgänglig. |
| --- | --- |

4.1.1

Medlemsstaterna bör inom ramen för valideringsförfarandena se till att enskilda och organisationer har tillgång till information och vägledning om möjligheterna till och fördelarna med validering samt att valideringen av icke-formellt och informellt lärande stöds av lämplig vägledning och rådgivning och är lättillgänglig.

| 4.1.2 | Arrangemangen för validering av icke-formellt och informellt lärande bör utformas på lämpligt sätt, alltmedan man beaktar nationella, regionala och lokala samt sektorsspecifika behov och särdrag. |
| --- | --- |

4.1.2

Arrangemangen för validering av icke-formellt och informellt lärande bör utformas på lämpligt sätt, alltmedan man beaktar nationella, regionala och lokala samt sektorsspecifika behov och särdrag.

| 4.1.3 | Man måste skapa möjligheter att involvera medborgare från olika åldersgrupper och kvalifikationsnivåer. Detta kan kräva ytterligare samarbete mellan den ideella sektorn, de offentliga myndigheterna och andra berörda parter, bland annat i frågor om finansiering och validering. |
| --- | --- |

4.1.3

Man måste skapa möjligheter att involvera medborgare från olika åldersgrupper och kvalifikationsnivåer. Detta kan kräva ytterligare samarbete mellan den ideella sektorn, de offentliga myndigheterna och andra berörda parter, bland annat i frågor om finansiering och validering.

| 4.1.4 | Medborgarna bör informeras om övriga fördelar med ett kontinuerligt engagemang i ideella organisationer. Även en kortare tids ideellt arbete kan få stor inverkan på kompetensnivån och leda till ökad anställbarhet. |
| --- | --- |

4.1.4

Medborgarna bör informeras om övriga fördelar med ett kontinuerligt engagemang i ideella organisationer. Även en kortare tids ideellt arbete kan få stor inverkan på kompetensnivån och leda till ökad anställbarhet.

| 4.1.5 | Man måste på ett samordnat sätt nå ut till medborgarna och ge dem relevanta upplysningar om fördelarna med, möjligheterna till och mekanismerna för validering av färdigheter. Vi rekommenderar medlemsstaterna att bygga ut de institutioner som ger sådan vägledning och rådgivning och dessutom involvera framför allt arbetsförmedlingar, men även informationscentrum för ungdomar, utbildningsinstitutioner, arbetsgivare, fackföreningar, yrkesrådgivningscentrum, ideella organisationer, ungdomsorganisationer och offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

4.1.5

Man måste på ett samordnat sätt nå ut till medborgarna och ge dem relevanta upplysningar om fördelarna med, möjligheterna till och mekanismerna för validering av färdigheter. Vi rekommenderar medlemsstaterna att bygga ut de institutioner som ger sådan vägledning och rådgivning och dessutom involvera framför allt arbetsförmedlingar, men även informationscentrum för ungdomar, utbildningsinstitutioner, arbetsgivare, fackföreningar, yrkesrådgivningscentrum, ideella organisationer, ungdomsorganisationer och offentliga myndigheter.

| 4.1.6 | Rådgivningen om validering av färdigheter är av grundläggande vikt och nytta framför allt för ungdomar på alla nivåer, från identifiering till certifiering. Den bör






  — | hjälpa människor att identifiera sina behov och sin motivation att inleda valideringsförfarandet, |
| --- | --- | --- |

4.1.6

Rådgivningen om validering av färdigheter är av grundläggande vikt och nytta framför allt för ungdomar på alla nivåer, från identifiering till certifiering. Den bör

—

hjälpa människor att identifiera sina behov och sin motivation att inleda valideringsförfarandet,

| — | skapa en trygg miljö med lämpliga förutsättningar att bygga upp ett förtroendeförhållande med rådgivaren – i en inte alltför institutionaliserad miljö, så att de känner sig bekväma, |
| --- | --- |

—

skapa en trygg miljö med lämpliga förutsättningar att bygga upp ett förtroendeförhållande med rådgivaren – i en inte alltför institutionaliserad miljö, så att de känner sig bekväma,

| — | inom ramen för kurserna ta med lämplig information om kompetenskartläggning som en erkänd metod inriktad på den person som slutfört en kurs, samtidigt som befintliga informations- och rådgivningsstrukturer utnyttjas – det vill säga peka på kompetenskartläggning som en möjlig väg, men samtidigt undvika att skapa orealistiska förväntningar. |
| --- | --- |

—

inom ramen för kurserna ta med lämplig information om kompetenskartläggning som en erkänd metod inriktad på den person som slutfört en kurs, samtidigt som befintliga informations- och rådgivningsstrukturer utnyttjas – det vill säga peka på kompetenskartläggning som en möjlig väg, men samtidigt undvika att skapa orealistiska förväntningar.

4.2   
  Samordning mellan berörda parter

| 4.2.1 | Enligt rådet bör medlemsstaterna främja alla relevanta intressenters [samordning och] deltagande i utveckling och genomförande av [valideringens] inslag och principer. För att främja deltagande i detta förfarande bör







  — | arbetsgivare, ungdomsorganisationer och organisationer i det civila samhället främja och underlätta kartläggning och dokumenteringen av läranderesultat som förvärvats genom arbete eller ideell verksamhet, med användning av relevanta unionsverktyg för tydlighet såsom verktygen i Europass-ramen och Youthpass, |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Enligt rådet bör medlemsstaterna främja alla relevanta intressenters [samordning och] deltagande i utveckling och genomförande av [valideringens] inslag och principer. För att främja deltagande i detta förfarande bör

—

arbetsgivare, ungdomsorganisationer och organisationer i det civila samhället främja och underlätta kartläggning och dokumenteringen av läranderesultat som förvärvats genom arbete eller ideell verksamhet, med användning av relevanta unionsverktyg för tydlighet såsom verktygen i Europass-ramen och Youthpass,

| — | utbildningsanordnare underlätta tillträdet till formell utbildning på grundval av läranderesultat som förvärvats i icke-formella och informella miljöer, och där det är lämpligt och möjligt, bevilja undantag och/eller meritpoäng för relevanta läranderesultat som förvärvats inom sådana miljöer. |
| --- | --- |

—

utbildningsanordnare underlätta tillträdet till formell utbildning på grundval av läranderesultat som förvärvats i icke-formella och informella miljöer, och där det är lämpligt och möjligt, bevilja undantag och/eller meritpoäng för relevanta läranderesultat som förvärvats inom sådana miljöer.

| 4.2.2 | Enligt EESK är det därför viktigt att alla berörda parter, särskilt arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället, ger sitt stöd, är medvetna om fördelarna med validering och aktivt kan medverka i arbetet med att fastställa nationella referensramar för kvalifikationer och definiera yrkeskvalifikationer. Det kan vara mycket svårt att uppnå en ”verklig” förändring vid avgränsningen av de berörda parterna, särskilt i de medlemsstater som inte prioriterar detta område eller där samhällets inställning till validering av icke-formellt och informellt lärande inte leder till något verkligt nationellt stöd. Det skulle vara bra att upplåta en plattform, ge stöd och så vidare åt dem som redan har gjort framsteg på området (exempelvis genom pilotprojekt), för deras insatser på nationell nivå. |
| --- | --- |

4.2.2

Enligt EESK är det därför viktigt att alla berörda parter, särskilt arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället, ger sitt stöd, är medvetna om fördelarna med validering och aktivt kan medverka i arbetet med att fastställa nationella referensramar för kvalifikationer och definiera yrkeskvalifikationer. Det kan vara mycket svårt att uppnå en ”verklig” förändring vid avgränsningen av de berörda parterna, särskilt i de medlemsstater som inte prioriterar detta område eller där samhällets inställning till validering av icke-formellt och informellt lärande inte leder till något verkligt nationellt stöd. Det skulle vara bra att upplåta en plattform, ge stöd och så vidare åt dem som redan har gjort framsteg på området (exempelvis genom pilotprojekt), för deras insatser på nationell nivå.

4.3   
  Validering, nationella ramar och system för kvalifikationer

| 4.3.1 | Medlemsstaterna bör göra det möjligt för enskilda att erhålla en fullständig kvalifikation eller, i tillämpliga fall, en partiell kvalifikation på grundval av det icke-formella och informella lärande som valideras. De bör se till att valideringsförfarandena kopplas till de nationella referensramarna för kvalifikationer och överensstämmer med den europeiska referensramen för kvalifikationer och att det uppstår synergieffekter mellan valideringsarrangemangen och de meritpoängssystem som används inom det formella utbildningssystemet, såsom ECTS (det europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter) och Ecvet (det europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen). |
| --- | --- |

4.3.1

Medlemsstaterna bör göra det möjligt för enskilda att erhålla en fullständig kvalifikation eller, i tillämpliga fall, en partiell kvalifikation på grundval av det icke-formella och informella lärande som valideras. De bör se till att valideringsförfarandena kopplas till de nationella referensramarna för kvalifikationer och överensstämmer med den europeiska referensramen för kvalifikationer och att det uppstår synergieffekter mellan valideringsarrangemangen och de meritpoängssystem som används inom det formella utbildningssystemet, såsom ECTS (det europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter) och Ecvet (det europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen).

| 4.3.2 | Framför allt arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det organiserade civila samhället bör i så stor utsträckning som möjligt involveras (och på lämpligt sätt uppmuntras att delta) i upprättandet av nationella referenssystem för kvalifikationer. Vissa staters erfarenheter visar att man för att införa valideringsförfaranden på sektorsnivå måste skapa kommittéer och enheter för sektorsspecifika färdigheter bemannade med rätt personer. På de områden som har identifierats kan man sedan på lämpligt sätt införa nationella standarder för enskilda yrken och yrkeskvalifikationer. |
| --- | --- |

4.3.2

Framför allt arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det organiserade civila samhället bör i så stor utsträckning som möjligt involveras (och på lämpligt sätt uppmuntras att delta) i upprättandet av nationella referenssystem för kvalifikationer. Vissa staters erfarenheter visar att man för att införa valideringsförfaranden på sektorsnivå måste skapa kommittéer och enheter för sektorsspecifika färdigheter bemannade med rätt personer. På de områden som har identifierats kan man sedan på lämpligt sätt införa nationella standarder för enskilda yrken och yrkeskvalifikationer.

4.4   
  Värna om valideringens kvalitet

| 4.4.1 | Medlemsstaterna bör se till att det finns tydliga åtgärder för kvalitetssäkring som följer befintliga kvalitetssäkringsramar, eftersom sådana åtgärder stöder pålitliga, giltiga och trovärdiga bedömningsmetoder och bedömningsverktyg. Det innebär framför allt lämplig lagstiftning – ett regelverk för validering och för garanterad kompetenskartläggning i enlighet med nationella referensramar för kvalifikationer som härleds från den europeiska referensramen för kvalifikationer. |
| --- | --- |

4.4.1

Medlemsstaterna bör se till att det finns tydliga åtgärder för kvalitetssäkring som följer befintliga kvalitetssäkringsramar, eftersom sådana åtgärder stöder pålitliga, giltiga och trovärdiga bedömningsmetoder och bedömningsverktyg. Det innebär framför allt lämplig lagstiftning – ett regelverk för validering och för garanterad kompetenskartläggning i enlighet med nationella referensramar för kvalifikationer som härleds från den europeiska referensramen för kvalifikationer.

| 4.4.2 | För EESK innebär detta att man måste se till att intyg på formell och icke-formell utbildning och på informellt lärande är likvärdiga. Detta ställer höga krav på valideringsförfarandenas kvalitet, som också bör ges ekonomiskt stöd, exempelvis genom Europeiska socialfonden. |
| --- | --- |

4.4.2

För EESK innebär detta att man måste se till att intyg på formell och icke-formell utbildning och på informellt lärande är likvärdiga. Detta ställer höga krav på valideringsförfarandenas kvalitet, som också bör ges ekonomiskt stöd, exempelvis genom Europeiska socialfonden.

4.5   
  Validering från utbildningsinstitutionernas sida

| 4.5.1 | Utbildningsinstitutionerna spelar en central roll i valideringsförfarandet. Rådet anser att utbildningsanordnare [bör] underlätta tillträdet till formell utbildning på grundval av läranderesultat som förvärvats i icke-formella och informella miljöer, och där det är lämpligt och möjligt, bevilja undantag och/eller meritpoäng för relevanta läranderesultat som förvärvats inom sådana miljöer. |
| --- | --- |

4.5.1

Utbildningsinstitutionerna spelar en central roll i valideringsförfarandet. Rådet anser att utbildningsanordnare [bör] underlätta tillträdet till formell utbildning på grundval av läranderesultat som förvärvats i icke-formella och informella miljöer, och där det är lämpligt och möjligt, bevilja undantag och/eller meritpoäng för relevanta läranderesultat som förvärvats inom sådana miljöer.

| 4.5.2 | EESK uppmanar universiteten att i högre grad främja validering av färdigheter och kunskap som förvärvats genom icke-formellt lärande. Irland kan exempelvis tjäna som föredöme. Strategin National Review of Higher Education 2030 främjar högskoleutbildningens civila funktion och dess ”samhällsdeltagande” som ”en av högskoleutbildningens tre med varandra förbundna huvudfunktioner”. Detta definieras som ”samverkan med näringslivet, med det civila samhället, med de offentliga myndigheternas politik, med konst, kultur och idrott och med andra aktörer som anordnar utbildning i gemenskapen och regionen, varvid allt större tonvikt läggs vid världssamfundets deltagande” (5). |
| --- | --- |

4.5.2

EESK uppmanar universiteten att i högre grad främja validering av färdigheter och kunskap som förvärvats genom icke-formellt lärande. Irland kan exempelvis tjäna som föredöme. Strategin National Review of Higher Education 2030 främjar högskoleutbildningens civila funktion och dess ”samhällsdeltagande” som ”en av högskoleutbildningens tre med varandra förbundna huvudfunktioner”. Detta definieras som ”samverkan med näringslivet, med det civila samhället, med de offentliga myndigheternas politik, med konst, kultur och idrott och med andra aktörer som anordnar utbildning i gemenskapen och regionen, varvid allt större tonvikt läggs vid världssamfundets deltagande” (5).

| 4.5.3 | Det säger sig självt att inte bara universiteten kan validera resultat av icke-formellt och informellt lärande. I de examensbevis och profiler för sekundärskoleutbildning som infördes på Malta i september 2010 valideras exempelvis alla former av lärande under den femåriga studietiden på sekundärskolenivå. Eleverna får meritpoäng för både formellt och icke-formellt lärande, vilket gör att de motiveras till vidareutbildning och högre utbildning. |
| --- | --- |

4.5.3

Det säger sig självt att inte bara universiteten kan validera resultat av icke-formellt och informellt lärande. I de examensbevis och profiler för sekundärskoleutbildning som infördes på Malta i september 2010 valideras exempelvis alla former av lärande under den femåriga studietiden på sekundärskolenivå. Eleverna får meritpoäng för både formellt och icke-formellt lärande, vilket gör att de motiveras till vidareutbildning och högre utbildning.

4.6   
  Validering och arbetsmarknaden

| 4.6.1 | Rådet betonar i sin rekommendation vikten av validering på arbetsplatsen och framhåller att medlemsstaterna bör främja alla relevanta intressenters deltagande [...]; intressenterna är bland andra arbetsgivare, fackföreningar, industri-, handels- och hantverkskammare, nationella organ som befattar sig med erkännandet av yrkeskvalifikationer. Arbetsgivarna uppmanas dessutom att främja och underlätta kartläggning och dokumenteringen av läranderesultat som förvärvats genom arbete. |
| --- | --- |

4.6.1

Rådet betonar i sin rekommendation vikten av validering på arbetsplatsen och framhåller att medlemsstaterna bör främja alla relevanta intressenters deltagande [...]; intressenterna är bland andra arbetsgivare, fackföreningar, industri-, handels- och hantverkskammare, nationella organ som befattar sig med erkännandet av yrkeskvalifikationer. Arbetsgivarna uppmanas dessutom att främja och underlätta kartläggning och dokumenteringen av läranderesultat som förvärvats genom arbete.

| 4.6.2 | Valideringen av icke-formellt och informellt lärande kan ingå i kollektivavtal (som i Nederländerna). Detta är ett utmärkt exempel på hur arbetstagarna kan få tillgång till en sådan validering och bidrar till en ändamålsenlig personalförvaltning i företagen. Arbetsgivarna bör aktivt involveras i bedömningen av kunskaper, färdigheter och kompetenser, både på arbetsplatsen och i utformningen av utbildningsprogram. Detta kommer att bidra till att öka valideringens värde och förtroendet för den. |
| --- | --- |

4.6.2

Valideringen av icke-formellt och informellt lärande kan ingå i kollektivavtal (som i Nederländerna). Detta är ett utmärkt exempel på hur arbetstagarna kan få tillgång till en sådan validering och bidrar till en ändamålsenlig personalförvaltning i företagen. Arbetsgivarna bör aktivt involveras i bedömningen av kunskaper, färdigheter och kompetenser, både på arbetsplatsen och i utformningen av utbildningsprogram. Detta kommer att bidra till att öka valideringens värde och förtroendet för den.

| 4.6.3 | De kollektiva förhandlingarna och den sociala dialogen mellan fackföreningar och arbetsgivare kan spela en betydande roll vid valideringen av icke-formell utbildning och livslångt lärande. Ett konkret exempel på europeisk nivå är Europeiska metallarbetarfederationen (EMF), som verkar för att erkänna icke-formellt lärande som ett viktigt bidrag till debatten om anställbarhet, och instrumenten för detta. |
| --- | --- |

4.6.3

De kollektiva förhandlingarna och den sociala dialogen mellan fackföreningar och arbetsgivare kan spela en betydande roll vid valideringen av icke-formell utbildning och livslångt lärande. Ett konkret exempel på europeisk nivå är Europeiska metallarbetarfederationen (EMF), som verkar för att erkänna icke-formellt lärande som ett viktigt bidrag till debatten om anställbarhet, och instrumenten för detta.

| 4.6.4 | I vissa länder har det börjat utvecklas en ny roll för fackliga aktivister som under arbetstid ger råd och förhandlar med arbetsgivarna om fri tillgång till utbildning på arbetsplatsen. I Österrike, Danmark, Finland, Norge, Sverige och Storbritannien fungerar fackföreningsrepresentanter som ”utbildningsambassadörer” och hjälper arbetstagarna att fortsätta utbilda sig och fylla luckor i sina färdigheter, och ger företagen råd om deras utbildningsbehov (6). |
| --- | --- |

4.6.4

I vissa länder har det börjat utvecklas en ny roll för fackliga aktivister som under arbetstid ger råd och förhandlar med arbetsgivarna om fri tillgång till utbildning på arbetsplatsen. I Österrike, Danmark, Finland, Norge, Sverige och Storbritannien fungerar fackföreningsrepresentanter som ”utbildningsambassadörer” och hjälper arbetstagarna att fortsätta utbilda sig och fylla luckor i sina färdigheter, och ger företagen råd om deras utbildningsbehov (6).

| 4.6.5 | Eftersom arbetsgivare som rekryterar nya anställda i hög grad uppskattar att ungdomar med liten eller ingen yrkeserfarenhet är eller varit med i ungdomsorganisationer, bör ett sådant engagemang främjas som en av de åtgärder som hjälper ungdomar i övergången från skolan till arbetslivet (7). |
| --- | --- |

4.6.5

Eftersom arbetsgivare som rekryterar nya anställda i hög grad uppskattar att ungdomar med liten eller ingen yrkeserfarenhet är eller varit med i ungdomsorganisationer, bör ett sådant engagemang främjas som en av de åtgärder som hjälper ungdomar i övergången från skolan till arbetslivet (7).

| 4.6.6 | Dessutom bör alla som har ett intresse av att få sin kompetens validerad ges bättre ledning och instruktion, så att de i sina jobbansökningar på ett effektivt sätt kan presentera färdigheter och kompetenser som förvärvats på ett icke-formellt och informellt sätt och så att de bättre förstår hur de kan använda dessa färdigheter i arbetet och till att fullgöra konkreta arbetsuppgifter. I denna process kan såväl yrkesrådgivare som rådgivare på skolor och universitet, ungdomssektorn, arbetsförmedlingar, arbetsgivare och internationella organisationer spela en roll. I detta avseende skulle även information om ”bästa tips” kunna vara till hjälp för ungdomar. |
| --- | --- |

4.6.6

Dessutom bör alla som har ett intresse av att få sin kompetens validerad ges bättre ledning och instruktion, så att de i sina jobbansökningar på ett effektivt sätt kan presentera färdigheter och kompetenser som förvärvats på ett icke-formellt och informellt sätt och så att de bättre förstår hur de kan använda dessa färdigheter i arbetet och till att fullgöra konkreta arbetsuppgifter. I denna process kan såväl yrkesrådgivare som rådgivare på skolor och universitet, ungdomssektorn, arbetsförmedlingar, arbetsgivare och internationella organisationer spela en roll. I detta avseende skulle även information om ”bästa tips” kunna vara till hjälp för ungdomar.

4.7   
  Validering inom den ideella sektorn

| 4.7.1 | Rådet framhåller i sin rekommendation vikten av att den ideella sektorn aktivt involveras i valideringsprocessen: ungdomsorganisationer och organisationer i det civila samhället [bör] främja och underlätta kartläggning och dokumenteringen av läranderesultat som förvärvats genom arbete eller ideell verksamhet, med användning av relevanta unionsverktyg för tydlighet såsom verktygen i Europass-ramen och Youthpass. |
| --- | --- |

4.7.1

Rådet framhåller i sin rekommendation vikten av att den ideella sektorn aktivt involveras i valideringsprocessen: ungdomsorganisationer och organisationer i det civila samhället [bör] främja och underlätta kartläggning och dokumenteringen av läranderesultat som förvärvats genom arbete eller ideell verksamhet, med användning av relevanta unionsverktyg för tydlighet såsom verktygen i Europass-ramen och Youthpass.

| 4.7.2 | Medborgarna bör bli mer medvetna om det värde som arbetsgivare tillmäter färdigheter och kompetenser som förvärvats genom icke-formellt och informellt lärande, exempelvis genom ideellt arbete. Detta gäller framför allt lågutbildade, som ofta är mindre medvetna om värdet av denna typ av verksamhet för arbetsgivarna och som även har mindre träning i att presentera dessa färdigheter. |
| --- | --- |

4.7.2

Medborgarna bör bli mer medvetna om det värde som arbetsgivare tillmäter färdigheter och kompetenser som förvärvats genom icke-formellt och informellt lärande, exempelvis genom ideellt arbete. Detta gäller framför allt lågutbildade, som ofta är mindre medvetna om värdet av denna typ av verksamhet för arbetsgivarna och som även har mindre träning i att presentera dessa färdigheter.

| 4.7.3 | Mot bakgrund av den höga ungdomsarbetslösheten bör man främja möjligheter till interaktion mellan privata och offentliga arbetsförmedlingar, ideella organisationer (framför allt för ungdomar) och arbetsgivare. Denna interaktion kan vara ett sätt att synliggöra och öka medvetenheten om betydelsen och värdet av icke-formellt lärande inom ideella organisationer och kan samtidigt stärka det ömsesidiga förtroendet. |
| --- | --- |

4.7.3

Mot bakgrund av den höga ungdomsarbetslösheten bör man främja möjligheter till interaktion mellan privata och offentliga arbetsförmedlingar, ideella organisationer (framför allt för ungdomar) och arbetsgivare. Denna interaktion kan vara ett sätt att synliggöra och öka medvetenheten om betydelsen och värdet av icke-formellt lärande inom ideella organisationer och kan samtidigt stärka det ömsesidiga förtroendet.

| 4.7.4 | Utvecklingen av bedömnings- och utbildningsprogram för ideella organisationer bör främjas, eftersom sådana program bevisligen leder till en högre kompetensnivå. I detta sammanhang bör man också ha i åtanke att det finns stor variation i de ideella organisationernas verksamhet och därmed också i de kriterier som de använder för att bedöma de färdigheter som förvärvas inom ramen för deras verksamhet. Ur detta perspektiv bör man främja större enhetlighet i terminologi och bedömningsmetoder på den ideella verksamhetens område. Mer enhetliga riktmärken kan bidra till att fler volontärer blir medvetna om vilka färdigheter de utvecklar genom sitt deltagande i den ideella verksamheten. |
| --- | --- |

4.7.4

Utvecklingen av bedömnings- och utbildningsprogram för ideella organisationer bör främjas, eftersom sådana program bevisligen leder till en högre kompetensnivå. I detta sammanhang bör man också ha i åtanke att det finns stor variation i de ideella organisationernas verksamhet och därmed också i de kriterier som de använder för att bedöma de färdigheter som förvärvas inom ramen för deras verksamhet. Ur detta perspektiv bör man främja större enhetlighet i terminologi och bedömningsmetoder på den ideella verksamhetens område. Mer enhetliga riktmärken kan bidra till att fler volontärer blir medvetna om vilka färdigheter de utvecklar genom sitt deltagande i den ideella verksamheten.

4.8   
  Verktyg för validering

| 4.8.1 | Rådet framhåller i sin rekommendation den betydelse som de gemensamma europeiska verktygen för validering, såsom Europass-ramen och Youthpass, har när det handlar om att skapa öppenhet. Medlemsstaterna bör se till att synergieffekter säkerställs mellan valideringsarrangemangen och meritpoängssystem inom formella utbildningssystem, såsom ECTS och Ecvet. |
| --- | --- |

4.8.1

Rådet framhåller i sin rekommendation den betydelse som de gemensamma europeiska verktygen för validering, såsom Europass-ramen och Youthpass, har när det handlar om att skapa öppenhet. Medlemsstaterna bör se till att synergieffekter säkerställs mellan valideringsarrangemangen och meritpoängssystem inom formella utbildningssystem, såsom ECTS och Ecvet.

| 4.8.2 | Kunskaper och färdigheter som utvecklas vid deltagande i det civila samhällets organisationer är också värdefulla på arbetsmarknaden, men blir ofta inte dokumenterade eller tillräckligt synliggjorda. Man bör därför främja utvecklingen och användningen av självutvärderingsverktyg, som hjälper människor att fastställa och beskriva resultaten av sitt lärande med utgångspunkt i de erfarenheter som finns hos det civila samhällets organisationer. Skapandet av en personlig kompetensportfölj kan till exempel innebära ett mervärde för enskilda personer när de fortsätter sin utbildning och vill förverkliga sina yrkesambitioner. |
| --- | --- |

4.8.2

Kunskaper och färdigheter som utvecklas vid deltagande i det civila samhällets organisationer är också värdefulla på arbetsmarknaden, men blir ofta inte dokumenterade eller tillräckligt synliggjorda. Man bör därför främja utvecklingen och användningen av självutvärderingsverktyg, som hjälper människor att fastställa och beskriva resultaten av sitt lärande med utgångspunkt i de erfarenheter som finns hos det civila samhällets organisationer. Skapandet av en personlig kompetensportfölj kan till exempel innebära ett mervärde för enskilda personer när de fortsätter sin utbildning och vill förverkliga sina yrkesambitioner.

| 4.8.3 | Certifiering och portföljer är ett viktigt inslag i valideringen av kompetenser och kvalifikationer som förvärvats genom icke-formellt lärande. Anordnare av icke-formell utbildning bör sträva efter att utfärda intyg/dokument med en detaljerad beskrivning av utbildningsaktiviteternas typ och resultat, samt upplysa medborgarna om varför detta är så värdefullt. Detta hänger framför allt ihop med att dessa dokument har ett utbildningsvärde (genom att de ökar kunskapen om de färdigheter och förmågor som har förvärvats inom organisationer i det civila samhället och om hur dessa färdigheter kan utnyttjas i samband med jobbansökningar eller fortsatt utbildning), snarare än att de fungerar som intyg på framgång. |
| --- | --- |

4.8.3

Certifiering och portföljer är ett viktigt inslag i valideringen av kompetenser och kvalifikationer som förvärvats genom icke-formellt lärande. Anordnare av icke-formell utbildning bör sträva efter att utfärda intyg/dokument med en detaljerad beskrivning av utbildningsaktiviteternas typ och resultat, samt upplysa medborgarna om varför detta är så värdefullt. Detta hänger framför allt ihop med att dessa dokument har ett utbildningsvärde (genom att de ökar kunskapen om de färdigheter och förmågor som har förvärvats inom organisationer i det civila samhället och om hur dessa färdigheter kan utnyttjas i samband med jobbansökningar eller fortsatt utbildning), snarare än att de fungerar som intyg på framgång.

| 4.8.4 | EESK har redan uttryckt sitt stöd för skapandet av ett europeiskt färdighetspass och senare Europass Experience. Kommittén är därför besviken över att kommissionen har stoppat utvecklingen av Europass Experience. |
| --- | --- |

4.8.4

EESK har redan uttryckt sitt stöd för skapandet av ett europeiskt färdighetspass och senare Europass Experience. Kommittén är därför besviken över att kommissionen har stoppat utvecklingen av Europass Experience.

Bryssel den 16 september 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:398:0001:0005:SV:PDF

1

(2)  http://www.cedefop.europa.eu/en/publications-and-resources/publications/4054

2

(3)  http://issuu.com/yomag/docs/reportnfe_print

3

(4)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Invandrarkvinnors integration på arbetsmarknaden (EUT 242.23.7.2015, s. 9).

4

(5)  National Review of Higher Education 2030. www.hei.ie

5

(6)  Learning while working. Success stories on workplace learning in Europe, s. 59, Cedefop 2011.

6

(7)  http://issuu.com/yomag/docs/reportnfe_print

7

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/57

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förbättring av resultaten i de nationella systemen för varvad utbildning

(yttrande på eget initiativ)

(2016/C 013/10)

| Föredragande: | Dorthe ANDERSEN |
| --- | --- |

Föredragande:

Dorthe ANDERSEN

Den 19 februari 2015 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

Förbättring av resultaten i de nationella systemen för varvad utbildning

(yttrande på eget initiativ).

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 1 september 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16–17 september 2015 (sammanträdet den 16 september 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 206 röster för, 1 röst emot och 8 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Unga EU-medborgare har drabbats hårt av krisen i flera medlemsstater, till enorma kostnader för den enskilde, samhället och ekonomin. Hög ungdomsarbetslöshet är dock inget nytt fenomen utan belyser vissa strukturella problem som försvårar övergången från skola till arbetsliv. |
| --- | --- |

1.1

Unga EU-medborgare har drabbats hårt av krisen i flera medlemsstater, till enorma kostnader för den enskilde, samhället och ekonomin. Hög ungdomsarbetslöshet är dock inget nytt fenomen utan belyser vissa strukturella problem som försvårar övergången från skola till arbetsliv.

| 1.2 | Välfungerande system för yrkesutbildning baserade på varvad utbildning bidrar till bättre ungdomssysselsättning och kan hjälpa unga män och kvinnor att på ett smidigare sätt ta steget från skola till arbete. |
| --- | --- |

1.2

Välfungerande system för yrkesutbildning baserade på varvad utbildning bidrar till bättre ungdomssysselsättning och kan hjälpa unga män och kvinnor att på ett smidigare sätt ta steget från skola till arbete.

| 1.3 | EESK understryker att det inte finns någon ”universalmodell” för varvad utbildning, och att syftet är att främja högkvalitativ varvad utbildning som fungerar. |
| --- | --- |

1.3

EESK understryker att det inte finns någon ”universalmodell” för varvad utbildning, och att syftet är att främja högkvalitativ varvad utbildning som fungerar.

1.4   
  Europeisk nivå:

| 1.4.1 | EESK anser att det finns ett behov av ett europeiskt verktyg för kvalitetsbedömning som dokumenterar framstegen och effekterna av de reformer som medlemsstaterna genomför för att göra systemen för yrkesutbildning och varvad utbildning mer välfungerande. |
| --- | --- |

1.4.1

EESK anser att det finns ett behov av ett europeiskt verktyg för kvalitetsbedömning som dokumenterar framstegen och effekterna av de reformer som medlemsstaterna genomför för att göra systemen för yrkesutbildning och varvad utbildning mer välfungerande.

| 1.4.2 | EESK rekommenderar att kommissionen – tillsammans med berörda partner – utvecklar verktyg för att övervaka och samla in uppgifter, utvärdera vad som fungerar i medlemsstaterna och kartlägga de viktigaste faktorerna i välfungerande system för varvad utbildning. Syftet är att mäta och utvärdera vad som fungerar för att se till att utbildningssystemen håller god kvalitet, och att belysa sambandet mellan varvad utbildning och sysselsättning. |
| --- | --- |

1.4.2

EESK rekommenderar att kommissionen – tillsammans med berörda partner – utvecklar verktyg för att övervaka och samla in uppgifter, utvärdera vad som fungerar i medlemsstaterna och kartlägga de viktigaste faktorerna i välfungerande system för varvad utbildning. Syftet är att mäta och utvärdera vad som fungerar för att se till att utbildningssystemen håller god kvalitet, och att belysa sambandet mellan varvad utbildning och sysselsättning.

| 1.4.3 | Yrkeskompetens och yrkeskvalifikationer som håller hög kvalitet och efterfrågas på arbetsmarknaden kommer även i framtiden att vara en central faktor för arbetsmarknaderna och den europeiska konkurrenskraften. EESK föreslår därför att man ska fastställa ett EU-mål för yrkesutbildning och varvad utbildning, som en väg till att förbättra ungdomars möjligheter till anställning. Detta skulle kunna ingå i en förnyad Europa 2020-strategi och EESK uppmanar därför kommissionen att undersöka de olika alternativen. |
| --- | --- |

1.4.3

Yrkeskompetens och yrkeskvalifikationer som håller hög kvalitet och efterfrågas på arbetsmarknaden kommer även i framtiden att vara en central faktor för arbetsmarknaderna och den europeiska konkurrenskraften. EESK föreslår därför att man ska fastställa ett EU-mål för yrkesutbildning och varvad utbildning, som en väg till att förbättra ungdomars möjligheter till anställning. Detta skulle kunna ingå i en förnyad Europa 2020-strategi och EESK uppmanar därför kommissionen att undersöka de olika alternativen.

| 1.4.4 | EESK anser att ett EU-mål för yrkesutbildning och sammanställning av uppgifter skulle kunna hjälpa medlemsstaterna att hålla rätt kurs när det gäller att höja utbildningsnivån och se till att ungdomar får en positiv upplevelse av utbildningssystemet och att de lämnar det med den kompetens som behövs på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

1.4.4

EESK anser att ett EU-mål för yrkesutbildning och sammanställning av uppgifter skulle kunna hjälpa medlemsstaterna att hålla rätt kurs när det gäller att höja utbildningsnivån och se till att ungdomar får en positiv upplevelse av utbildningssystemet och att de lämnar det med den kompetens som behövs på arbetsmarknaden.

1.5   
  Medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter:

| 1.5.1 | EESK rekommenderar att de medlemsstater som inte har välfungerande system för varvad utbildning ska undersöka kostnaderna för att utveckla sådana system jämfört med behållningen och fördelarna för företagens konkurrenskraft och ungdomars anställningsmöjligheter. |
| --- | --- |

1.5.1

EESK rekommenderar att de medlemsstater som inte har välfungerande system för varvad utbildning ska undersöka kostnaderna för att utveckla sådana system jämfört med behållningen och fördelarna för företagens konkurrenskraft och ungdomars anställningsmöjligheter.

| 1.5.2 | EESK betonar vikten av partnerskap mellan skolor, utbildningscentrum, fackföreningar och näringsliv. Arbetsmarknadens parter spelar en avgörande roll i alla led när det gäller välfungerande system för varvad utbildning (utformning, genomförande, kontroll, utvärdering och så vidare). Att stärka och bättre ta vara på dialogen mellan arbetsmarknadens parter på alla nivåer kan vara ett effektivt sätt att ge varvad utbildning högre kvalitet och göra den mer attraktiv. |
| --- | --- |

1.5.2

EESK betonar vikten av partnerskap mellan skolor, utbildningscentrum, fackföreningar och näringsliv. Arbetsmarknadens parter spelar en avgörande roll i alla led när det gäller välfungerande system för varvad utbildning (utformning, genomförande, kontroll, utvärdering och så vidare). Att stärka och bättre ta vara på dialogen mellan arbetsmarknadens parter på alla nivåer kan vara ett effektivt sätt att ge varvad utbildning högre kvalitet och göra den mer attraktiv.

| 1.5.3 | EESK uppmanar medlemsstaterna att införa eller systematiskt granska fortbildning för yrkeslärare och handledare, framför allt utbildare på arbetsplatser, eftersom de är avgörande när det gäller att få systemen för yrkesutbildning att fungera bättre. |
| --- | --- |

1.5.3

EESK uppmanar medlemsstaterna att införa eller systematiskt granska fortbildning för yrkeslärare och handledare, framför allt utbildare på arbetsplatser, eftersom de är avgörande när det gäller att få systemen för yrkesutbildning att fungera bättre.

| 1.5.4 | EESK betonar att arbetsgivarna är mycket viktiga och att de – även små och medelstora företag – i högre grad kommer att delta i lärlingsutbildningssystem när dessa system verkligen kan tillgodose deras behov och det finns goda förbindelser med skolorna. Under de närmaste åren bör man inrikta sig på att införa system för varvat lärande som gör det möjligt för arbetsgivarna att delta på ett kostnadseffektivt sätt och som ger dem ökat egenansvar. |
| --- | --- |

1.5.4

EESK betonar att arbetsgivarna är mycket viktiga och att de – även små och medelstora företag – i högre grad kommer att delta i lärlingsutbildningssystem när dessa system verkligen kan tillgodose deras behov och det finns goda förbindelser med skolorna. Under de närmaste åren bör man inrikta sig på att införa system för varvat lärande som gör det möjligt för arbetsgivarna att delta på ett kostnadseffektivt sätt och som ger dem ökat egenansvar.

| 1.5.5 | EESK rekommenderar arbetsmarknadens parter i EU att fortsätta sitt arbete på detta område som ett led i sina fristående arbetsprogram. |
| --- | --- |

1.5.5

EESK rekommenderar arbetsmarknadens parter i EU att fortsätta sitt arbete på detta område som ett led i sina fristående arbetsprogram.

2.   Inledning – nuläget i EU

| 2.1 | Den ekonomiska krisen i EU har drabbat ungdomar hårt och 4,5 miljoner unga i åldern 15–24 är arbetslösa (1). För vissa EU-länder är hög ungdomsarbetslöshet dock ingenting nytt. Den har bara förvärrats av krisen. I EU är ungdomsarbetslösheten mer än dubbelt så hög som arbetslösheten bland vuxna: 20,9 % jämfört med 9,8 %. Omkring 7 miljoner unga EU-medborgare varken arbetar eller studerar (2). Den ekonomiska prognosen på kort sikt ser ganska dålig ut, och ungdomsarbetslösheten har nått extrema nivåer i vissa medlemsstater, till enorma kostnader för den enskilde, samhället och ekonomin. |
| --- | --- |

2.1

Den ekonomiska krisen i EU har drabbat ungdomar hårt och 4,5 miljoner unga i åldern 15–24 är arbetslösa (1). För vissa EU-länder är hög ungdomsarbetslöshet dock ingenting nytt. Den har bara förvärrats av krisen. I EU är ungdomsarbetslösheten mer än dubbelt så hög som arbetslösheten bland vuxna: 20,9 % jämfört med 9,8 %. Omkring 7 miljoner unga EU-medborgare varken arbetar eller studerar (2). Den ekonomiska prognosen på kort sikt ser ganska dålig ut, och ungdomsarbetslösheten har nått extrema nivåer i vissa medlemsstater, till enorma kostnader för den enskilde, samhället och ekonomin.

| 2.2 | Arbetslösheten var högre bland unga även före krisen, vilket tyder på att det finns ett strukturellt problem med att knyta utbildningssystemen och arbetsmarknaderna närmare varandra. Något annat som ger fog för detta är att ungdomsarbetslösheten är hög i många länder, samtidigt som arbetsgivare har svårt att hitta arbetstagare med rätt kompetens. |
| --- | --- |

2.2

Arbetslösheten var högre bland unga även före krisen, vilket tyder på att det finns ett strukturellt problem med att knyta utbildningssystemen och arbetsmarknaderna närmare varandra. Något annat som ger fog för detta är att ungdomsarbetslösheten är hög i många länder, samtidigt som arbetsgivare har svårt att hitta arbetstagare med rätt kompetens.

| 2.3 | Situationen kräver en ny strategi som ger sysselsättningen och tillväxten en bättre grund för att främja utvecklingen av högkvalitativa och arbetsmarknadsrelevanta yrkesfärdigheter och kvalifikationer samt välfungerande arbetsmarknader. |
| --- | --- |

2.3

Situationen kräver en ny strategi som ger sysselsättningen och tillväxten en bättre grund för att främja utvecklingen av högkvalitativa och arbetsmarknadsrelevanta yrkesfärdigheter och kvalifikationer samt välfungerande arbetsmarknader.

| 2.4 | Det finns dock stora skillnader i EU-medlemsstaternas erfarenheter av att få ut ungdomar på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.4

Det finns dock stora skillnader i EU-medlemsstaternas erfarenheter av att få ut ungdomar på arbetsmarknaden.

| 2.5 | I många länder utgör personer med yrkesutbildning merparten av de anställda inom den privata sektorn, men även inom delar av den offentliga sektorn spelar de en viktig roll. I dag deltar ungefär hälften av alla gymnasieelever i EU i en yrkesutbildning, och ungefär en fjärdedel går en kombinerad skol- och arbetsplatsbaserad utbildning (3). En viktig utmaning är dock hur man ska göra yrkesutbildningen mer attraktiv genom att öka dess kvalitet och relevans. |
| --- | --- |

2.5

I många länder utgör personer med yrkesutbildning merparten av de anställda inom den privata sektorn, men även inom delar av den offentliga sektorn spelar de en viktig roll. I dag deltar ungefär hälften av alla gymnasieelever i EU i en yrkesutbildning, och ungefär en fjärdedel går en kombinerad skol- och arbetsplatsbaserad utbildning (3). En viktig utmaning är dock hur man ska göra yrkesutbildningen mer attraktiv genom att öka dess kvalitet och relevans.

| 2.6 | EESK har i ett antal yttranden (4) belyst vikten av att skapa rätt villkor för ungdomar för att underlätta övergången från utbildning till arbete genom att öka möjligheterna att delta i olika former av varvat lärande inom ramen för yrkesutbildning av hög kvalitet. |
| --- | --- |

2.6

EESK har i ett antal yttranden (4) belyst vikten av att skapa rätt villkor för ungdomar för att underlätta övergången från utbildning till arbete genom att öka möjligheterna att delta i olika former av varvat lärande inom ramen för yrkesutbildning av hög kvalitet.

| 2.7 | EESK anser att det är viktigt att hålla tempot uppe och se till att de enskilda medlemsstaterna tillsammans med arbetsmarknadsparterna anpassar sina yrkesutbildningssystem genom att inkludera inslag av varvad utbildning. |
| --- | --- |

2.7

EESK anser att det är viktigt att hålla tempot uppe och se till att de enskilda medlemsstaterna tillsammans med arbetsmarknadsparterna anpassar sina yrkesutbildningssystem genom att inkludera inslag av varvad utbildning.

3.   Förståelse av definitionerna – varvade utbildningssystem i Europa

| 3.1 | Detta yttrande fokuserar på systemen för varvad utbildning på yrkesutbildningsområdet. Varvad utbildning är en paraplyterm som omfattar olika nationella modeller. Med varvad utbildning avses enligt Cedefop utbildning som kombinerar perioder i en skola eller ett utbildningscentrum med perioder på en arbetsplats. Beteckningen ”varvad” är kopplad till lärandeformerna (skolor/yrkesutbildningsanordnare och utbildningsföretag som delar ansvaret för att tillhandahålla teoretisk och praktisk utbildning) och det faktum att det finns två typer av aktörer (offentliga och privata). |
| --- | --- |

3.1

Detta yttrande fokuserar på systemen för varvad utbildning på yrkesutbildningsområdet. Varvad utbildning är en paraplyterm som omfattar olika nationella modeller. Med varvad utbildning avses enligt Cedefop utbildning som kombinerar perioder i en skola eller ett utbildningscentrum med perioder på en arbetsplats. Beteckningen ”varvad” är kopplad till lärandeformerna (skolor/yrkesutbildningsanordnare och utbildningsföretag som delar ansvaret för att tillhandahålla teoretisk och praktisk utbildning) och det faktum att det finns två typer av aktörer (offentliga och privata).

| 3.2 | Alla medlemsstater har system som inbegriper den arbetsbaserade delen, men systemens kvalitet, resultat och omfattning varierar (5). Till exempel, hur mycket tid tillbringas på en arbetsplats? Finns det ett avtal mellan arbetsgivaren och den person som deltar i utbildningen, får denne någon lön och vilken är marknadsparternas roll? |
| --- | --- |

3.2

Alla medlemsstater har system som inbegriper den arbetsbaserade delen, men systemens kvalitet, resultat och omfattning varierar (5). Till exempel, hur mycket tid tillbringas på en arbetsplats? Finns det ett avtal mellan arbetsgivaren och den person som deltar i utbildningen, får denne någon lön och vilken är marknadsparternas roll?

| 3.3 | Det finns ingen enda eller ”bästa” modell, och utvecklingen av ett varvat system är beroende av många ekonomiska och sociala faktorer. |
| --- | --- |

3.3

Det finns ingen enda eller ”bästa” modell, och utvecklingen av ett varvat system är beroende av många ekonomiska och sociala faktorer.

| 3.4 | Det finns i nuläget tre stora kategorier när det gäller yrkesutbildning:






  — | Lärlingsutbildningar, som växelvis kombinerar företagsbaserad utbildning med skolutbildning och leder till en nationellt erkänd kvalifikation. Vanligen finns det ett kontraktsbaserat förhållande mellan arbetsgivaren och lärlingen, och lärlingen får betalt (såsom i Österrike, Danmark och Tyskland). |
| --- | --- | --- |

3.4

Det finns i nuläget tre stora kategorier när det gäller yrkesutbildning:

—

Lärlingsutbildningar, som växelvis kombinerar företagsbaserad utbildning med skolutbildning och leder till en nationellt erkänd kvalifikation. Vanligen finns det ett kontraktsbaserat förhållande mellan arbetsgivaren och lärlingen, och lärlingen får betalt (såsom i Österrike, Danmark och Tyskland).

| — | Skolbaserad yrkesutbildning med arbetsplatsanknuten utbildning. Denna modell omfattar kortare perioder av arbetsplatsanknuten utbildning (till exempel praktikprogram och arbetspraktik) som en obligatorisk eller valfri del i yrkesutbildningsprogrammen. Dessa utbildningar ger formella kvalifikationer. |
| --- | --- |

—

Skolbaserad yrkesutbildning med arbetsplatsanknuten utbildning. Denna modell omfattar kortare perioder av arbetsplatsanknuten utbildning (till exempel praktikprogram och arbetspraktik) som en obligatorisk eller valfri del i yrkesutbildningsprogrammen. Dessa utbildningar ger formella kvalifikationer.

| — | Skolbaserade program. |
| --- | --- |

—

Skolbaserade program.

| 3.5 | Den avgörande faktorn är den nära kopplingen till arbetsplatsen och de synergieffekter som kan utvecklas mellan studenten, den teoretiska grunden och den praktiska inlärningen och utvecklingen på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

3.5

Den avgörande faktorn är den nära kopplingen till arbetsplatsen och de synergieffekter som kan utvecklas mellan studenten, den teoretiska grunden och den praktiska inlärningen och utvecklingen på arbetsplatsen.

4.   EU:s politik på området

| 4.1 | Vid sitt möte den 27–28 juni 2013 (6) enades Europeiska rådet om en ny strategi för att bekämpa ungdomsarbetslösheten, med målet att främja lärlingsutbildning och lärande på arbetsplatsen av hög kvalitet. För 22 medlemsstater har man utfärdat landsspecifika rekommendationer för att anpassa deras yrkesutbildningssystem genom att lägga större vikt vid utbildningens arbetsplatsbaserade inslag och lärlingsutbildningar av hög kvalitet för ungdomar. |
| --- | --- |

4.1

Vid sitt möte den 27–28 juni 2013 (6) enades Europeiska rådet om en ny strategi för att bekämpa ungdomsarbetslösheten, med målet att främja lärlingsutbildning och lärande på arbetsplatsen av hög kvalitet. För 22 medlemsstater har man utfärdat landsspecifika rekommendationer för att anpassa deras yrkesutbildningssystem genom att lägga större vikt vid utbildningens arbetsplatsbaserade inslag och lärlingsutbildningar av hög kvalitet för ungdomar.

| 4.2 | Det har vidtagits en rad olika åtgärder på EU-nivå. Man har till exempel antagit en ungdomsgaranti, anslagit ESF-medel för utveckling av lärlingsutbildning på nationell nivå, inklusive systemet med varvad utbildning, och bildat en europeisk allians för lärlingsutbildning. |
| --- | --- |

4.2

Det har vidtagits en rad olika åtgärder på EU-nivå. Man har till exempel antagit en ungdomsgaranti, anslagit ESF-medel för utveckling av lärlingsutbildning på nationell nivå, inklusive systemet med varvad utbildning, och bildat en europeisk allians för lärlingsutbildning.

| 4.3 | I sin handlingsram för ungdomssysselsättning från juni 2013 (7) lyfte även de europeiska arbetsmarknadsparterna fram värdet av arbetsplatsbaserade system för lärande, till exempel system för varvad utbildning. |
| --- | --- |

4.3

I sin handlingsram för ungdomssysselsättning från juni 2013 (7) lyfte även de europeiska arbetsmarknadsparterna fram värdet av arbetsplatsbaserade system för lärande, till exempel system för varvad utbildning.

| 4.4 | Det lettiska ordförandeskapet har ställt sig bakom fem mål inom ramen för översynen av Bryggekommunikén. Det första är att främja lärande på arbetsplatsen med särskilt fokus på lärlingsutbildning (8). |
| --- | --- |

4.4

Det lettiska ordförandeskapet har ställt sig bakom fem mål inom ramen för översynen av Bryggekommunikén. Det första är att främja lärande på arbetsplatsen med särskilt fokus på lärlingsutbildning (8).

5.   Varvad utbildning som ett sätt att bygga broar till arbetslivet

| 5.1 | Undersökningar från till exempel Cedefop och Europeiska kommissionen antyder att det finns ett positivt samband mellan yrkesutbildningssystem baserade på varvad utbildning och ungdomars sysselsättning (9). |
| --- | --- |

5.1

Undersökningar från till exempel Cedefop och Europeiska kommissionen antyder att det finns ett positivt samband mellan yrkesutbildningssystem baserade på varvad utbildning och ungdomars sysselsättning (9).

| 5.2 | Erfarenheterna och siffrorna talar sitt tydliga språk. Länder med relevanta och attraktiva yrkesutbildningssystem som bygger på principerna om varvad utbildning uppvisar bättre resultat när det gäller att få ut ungdomar på arbetsmarknaden. I vissa länder, t.ex. Österrike, finns det också goda exempel på utbildningsmöjligheter för missgynnade ungdomar, t.ex. arbetsstöd eller skyddsnät för lärlingar. |
| --- | --- |

5.2

Erfarenheterna och siffrorna talar sitt tydliga språk. Länder med relevanta och attraktiva yrkesutbildningssystem som bygger på principerna om varvad utbildning uppvisar bättre resultat när det gäller att få ut ungdomar på arbetsmarknaden. I vissa länder, t.ex. Österrike, finns det också goda exempel på utbildningsmöjligheter för missgynnade ungdomar, t.ex. arbetsstöd eller skyddsnät för lärlingar.

| 5.3 | Ett välfungerande system för varvad utbildning ger ungdomar en första arbetslivserfarenhet och gör dem på så sätt mer attraktiva för företag och framtida arbetsgivare. I Tyskland stannar mer än två tredjedelar av lärlingarna kvar hos samma arbetsgivare efter lärlingsutbildningens slut (10). I Danmark visar statistiken (11) att elever som avslutar en yrkesinriktad utbildning tillhör dem som snabbast hittar ett nytt arbete om de blir övertaliga, och att många av dem startar egna företag. |
| --- | --- |

5.3

Ett välfungerande system för varvad utbildning ger ungdomar en första arbetslivserfarenhet och gör dem på så sätt mer attraktiva för företag och framtida arbetsgivare. I Tyskland stannar mer än två tredjedelar av lärlingarna kvar hos samma arbetsgivare efter lärlingsutbildningens slut (10). I Danmark visar statistiken (11) att elever som avslutar en yrkesinriktad utbildning tillhör dem som snabbast hittar ett nytt arbete om de blir övertaliga, och att många av dem startar egna företag.

| 5.4 | Många ungdomar och deras föräldrar anser dock inte att yrkesutbildningar och lärlingsutbildningar är lika attraktiva som akademiska utbildningar, eller att de endast hör ihop med traditionellt industriarbete. Då glömmer man bort de ”konkurrenskraftiga kunskaper” som varvad utbildning kan ge – så att ungdomar inte bara har en karriärmöjlighet utan får konkurrenskraftiga kunskaper som kan utvecklas ytterligare. |
| --- | --- |

5.4

Många ungdomar och deras föräldrar anser dock inte att yrkesutbildningar och lärlingsutbildningar är lika attraktiva som akademiska utbildningar, eller att de endast hör ihop med traditionellt industriarbete. Då glömmer man bort de ”konkurrenskraftiga kunskaper” som varvad utbildning kan ge – så att ungdomar inte bara har en karriärmöjlighet utan får konkurrenskraftiga kunskaper som kan utvecklas ytterligare.

| 5.5 | Ett EU-mål för andelen studenter som deltar i yrkesutbildning och varvad utbildning bör övervägas som en del av den reviderade Europa 2020-strategin. Detta skulle kunna ge större uppmärksamhet åt den starka anställbarhets- och integrationsaspekten av varvad utbildning och lärlingsutbildningar. |
| --- | --- |

5.5

Ett EU-mål för andelen studenter som deltar i yrkesutbildning och varvad utbildning bör övervägas som en del av den reviderade Europa 2020-strategin. Detta skulle kunna ge större uppmärksamhet åt den starka anställbarhets- och integrationsaspekten av varvad utbildning och lärlingsutbildningar.

| 5.6 | Ett sådant mål måste sättas högt eftersom erfarenheterna visar att det finns ett positivt samband med sysselsättningen, och det måste ta hänsyn till arbetsmarknadens framtida behov av kvalificerade arbetstagare med medelhög utbildning. |
| --- | --- |

5.6

Ett sådant mål måste sättas högt eftersom erfarenheterna visar att det finns ett positivt samband med sysselsättningen, och det måste ta hänsyn till arbetsmarknadens framtida behov av kvalificerade arbetstagare med medelhög utbildning.

| 5.7 | För att förbättra anseendet och attraktiviteten krävs en gemensam insats av skolor, utbildningscentrum och företag, arbetsmarknadsparter och politiker. Yrkesinriktade skolor och utbildningscentrum måste vara mer anpassningsbara till förändringar i fråga om arbetsmarknadens behov och ekonomin. Kompetenstävlingar och förebilder skulle kunna uppmuntras för att ge kompetensområden eller skolor ett ansikte och inspirera unga kvinnor och män. Att öppna upp vägar till högre utbildning för att undvika att elever och föräldrar uppfattar lärlingsutbildningar som en återvändsgränd, eller att utöka EU:s program för inre rörlighet såsom Erasmus+, kan göra dessa system mer attraktiva. |
| --- | --- |

5.7

För att förbättra anseendet och attraktiviteten krävs en gemensam insats av skolor, utbildningscentrum och företag, arbetsmarknadsparter och politiker. Yrkesinriktade skolor och utbildningscentrum måste vara mer anpassningsbara till förändringar i fråga om arbetsmarknadens behov och ekonomin. Kompetenstävlingar och förebilder skulle kunna uppmuntras för att ge kompetensområden eller skolor ett ansikte och inspirera unga kvinnor och män. Att öppna upp vägar till högre utbildning för att undvika att elever och föräldrar uppfattar lärlingsutbildningar som en återvändsgränd, eller att utöka EU:s program för inre rörlighet såsom Erasmus+, kan göra dessa system mer attraktiva.

| 5.8 | Bra och tidig yrkesvägledning och rådgivning är avgörande för att öka medvetenheten om system med varvad utbildning och göra dem mer attraktiva. |
| --- | --- |

5.8

Bra och tidig yrkesvägledning och rådgivning är avgörande för att öka medvetenheten om system med varvad utbildning och göra dem mer attraktiva.

| 5.9 | Lärare spelar också en roll för att göra system med varvad utbildning mer attraktiva, och de har en direkt inverkan på ungdomars uppfattning av yrkesutbildning. Det måste också uppfattas som attraktivt att börja arbeta som lärare på yrkesutbildningar. Ett sätt är att se till att yrkeskunskaperna och undervisningsfärdigheterna hos lärare på yrkesutbildningar uppdateras kontinuerligt genom att förbättra samarbetet mellan skolor och företag så att lärarna hålls à jour med företagens krav, dagens arbetsmetoder, ny teknik osv. |
| --- | --- |

5.9

Lärare spelar också en roll för att göra system med varvad utbildning mer attraktiva, och de har en direkt inverkan på ungdomars uppfattning av yrkesutbildning. Det måste också uppfattas som attraktivt att börja arbeta som lärare på yrkesutbildningar. Ett sätt är att se till att yrkeskunskaperna och undervisningsfärdigheterna hos lärare på yrkesutbildningar uppdateras kontinuerligt genom att förbättra samarbetet mellan skolor och företag så att lärarna hålls à jour med företagens krav, dagens arbetsmetoder, ny teknik osv.

| 5.10 | I ett system med varvad utbildning bör ett grundläggande kvalitetssäkringskrav vara att det finns en kvalificerad och motiverad person som fungerar som lärare eller handledare på företaget. Större fokus måste läggas på de företagsinterna utbildarnas ansvar. Tydligare och mer detaljerade beskrivningar av den kompetens som ska uppnås kan leda till ett mer högkvalitativt lärande på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

5.10

I ett system med varvad utbildning bör ett grundläggande kvalitetssäkringskrav vara att det finns en kvalificerad och motiverad person som fungerar som lärare eller handledare på företaget. Större fokus måste läggas på de företagsinterna utbildarnas ansvar. Tydligare och mer detaljerade beskrivningar av den kompetens som ska uppnås kan leda till ett mer högkvalitativt lärande på arbetsplatsen.

6.   Fortlöpande evidensbaserad övervakning och bedömning av yrkesutbildningssystem och yrkesutbildningspolitik

| 6.1 | Det har redan gjorts flera undersökningar som visar att exempelvis de tyska, schweiziska och österrikiska systemen för varvad utbildning fungerar bra genom att de ger ungdomar ändamålsenlig utbildning och en bra inkörsport i arbetslivet. Det finns dock ingen ”universalmodell” – syftet är att identifiera framgångsrika strukturer och förfaranden. |
| --- | --- |

6.1

Det har redan gjorts flera undersökningar som visar att exempelvis de tyska, schweiziska och österrikiska systemen för varvad utbildning fungerar bra genom att de ger ungdomar ändamålsenlig utbildning och en bra inkörsport i arbetslivet. Det finns dock ingen ”universalmodell” – syftet är att identifiera framgångsrika strukturer och förfaranden.

| 6.2 | Öppnare information om orsaker, innehåll och resultat skulle kunna hjälpa till att identifiera de centrala faktorer som kännetecknar välfungerande system för varvad utbildning. Även om de flesta medlemsstater och Cedefop samlar in uppgifter om anställbarheten hos dem som avslutar en yrkesinriktad utbildning skulle man i större utsträckning kunna använda sådana uppgifter för att förbättra systemen – även när det gäller varvad utbildning. |
| --- | --- |

6.2

Öppnare information om orsaker, innehåll och resultat skulle kunna hjälpa till att identifiera de centrala faktorer som kännetecknar välfungerande system för varvad utbildning. Även om de flesta medlemsstater och Cedefop samlar in uppgifter om anställbarheten hos dem som avslutar en yrkesinriktad utbildning skulle man i större utsträckning kunna använda sådana uppgifter för att förbättra systemen – även när det gäller varvad utbildning.

| 6.3 | Andelen ”lärande på arbetsplatsen” skulle exempelvis kunna användas som en variabel vid riktmärkningen av anställbarheten inom EU. Ett europeiskt riktmärke för varvad utbildning skulle kunna belysa sambandet mellan systemen för varvad utbildning och ungdomars sysselsättning. Uppgiftsunderlaget för ett sådant referensvärde skulle kunna samlas in årligen genom arbetskraftsundersökningen. |
| --- | --- |

6.3

Andelen ”lärande på arbetsplatsen” skulle exempelvis kunna användas som en variabel vid riktmärkningen av anställbarheten inom EU. Ett europeiskt riktmärke för varvad utbildning skulle kunna belysa sambandet mellan systemen för varvad utbildning och ungdomars sysselsättning. Uppgiftsunderlaget för ett sådant referensvärde skulle kunna samlas in årligen genom arbetskraftsundersökningen.

| 6.4 | Eurostat (Eurobarometer) skulle i samarbete med Cedefop kunna göra en mer systematisk undersökning med fokus på ungdomar som slutför yrkesutbildning och som har den kompetens som efterfrågas, och då även ta reda på hur varvad utbildning på företag har hjälpt dem att skaffa sig denna kompetens. |
| --- | --- |

6.4

Eurostat (Eurobarometer) skulle i samarbete med Cedefop kunna göra en mer systematisk undersökning med fokus på ungdomar som slutför yrkesutbildning och som har den kompetens som efterfrågas, och då även ta reda på hur varvad utbildning på företag har hjälpt dem att skaffa sig denna kompetens.

| 6.5 | Det skulle kunna vara värt att sammanställa jämförbara nationella uppgifter utifrån vilka man kan bedöma olika länders resultat i fråga om genomförandet och resultatet av de olika systemen för varvad utbildning i EU. Cedefop, Eurostat och kommissionen samlar redan in uppgifter inom ramen för Utbildning 2020 och Köpenhamnsstrategin, men EU behöver ett enhetligt verktyg som fångar upp framstegen med och effekterna av de reformer som nu genomförs i medlemsstaterna för att förbättra resultatet av och kvaliteten på de nationella yrkesutbildningssystemen.
  EESK föreslår att ett sådant verktyg för kvalitetsbedömning åtminstone bör ta upp på följande politiska frågor:






  — | Hur och varför leder varvad utbildning till ökad sysselsättning? |
| --- | --- | --- |

6.5

Det skulle kunna vara värt att sammanställa jämförbara nationella uppgifter utifrån vilka man kan bedöma olika länders resultat i fråga om genomförandet och resultatet av de olika systemen för varvad utbildning i EU. Cedefop, Eurostat och kommissionen samlar redan in uppgifter inom ramen för Utbildning 2020 och Köpenhamnsstrategin, men EU behöver ett enhetligt verktyg som fångar upp framstegen med och effekterna av de reformer som nu genomförs i medlemsstaterna för att förbättra resultatet av och kvaliteten på de nationella yrkesutbildningssystemen.

EESK föreslår att ett sådant verktyg för kvalitetsbedömning åtminstone bör ta upp på följande politiska frågor:

—

Hur och varför leder varvad utbildning till ökad sysselsättning?

| — | Leder varvad utbildning till en smidigare arbetsmarknad, till exempel kortare arbetslöshetsperioder och bättre matchning av kompetens? |
| --- | --- |

—

Leder varvad utbildning till en smidigare arbetsmarknad, till exempel kortare arbetslöshetsperioder och bättre matchning av kompetens?

| — | Hur kan varvad utbildning leda till ökad rörlighet såväl inom som mellan olika sektorer? |
| --- | --- |

—

Hur kan varvad utbildning leda till ökad rörlighet såväl inom som mellan olika sektorer?

| 6.6 | En tidsbaserad uppsättning förhållandevis okomplicerade parametrar kan användas som utgångspunkt för mer kvalitativa analyser och kan samtidigt användas för att övervaka utvecklingen i varje land i fråga om dess insatser för att anpassa yrkesutbildningssystemen till den varvade utbildningens principer och fördelar. En sådan dataplattform skulle också kunna bidra till arbetet i den europeiska alliansen för lärlingsutbildning och i förhållande till Eqavet-referensramen. |
| --- | --- |

6.6

En tidsbaserad uppsättning förhållandevis okomplicerade parametrar kan användas som utgångspunkt för mer kvalitativa analyser och kan samtidigt användas för att övervaka utvecklingen i varje land i fråga om dess insatser för att anpassa yrkesutbildningssystemen till den varvade utbildningens principer och fördelar. En sådan dataplattform skulle också kunna bidra till arbetet i den europeiska alliansen för lärlingsutbildning och i förhållande till Eqavet-referensramen.

7.   Bättre resultat av nationella system för varvad utbildning och hur man får företagen att medverka

| 7.1 | Det finns många utmaningar som ännu inte tas på allvar, till exempel när det gäller utbildningens kvalitet och relevans för näringslivet. |
| --- | --- |

7.1

Det finns många utmaningar som ännu inte tas på allvar, till exempel när det gäller utbildningens kvalitet och relevans för näringslivet.

| 7.2 | Lärlingsutbildningar har stor betydelse för att tillgodose företagens behov av kompetens, samtidigt som de hjälper unga människor att komma ut på arbetsmarknaden. Lärlingsutbildningar ger arbetsgivarna ett antal fördelar, bland annat bättre matchning av kompetens tack vare internutbildning, ny kunskap och nya perspektiv. Fullt utvecklade lärlingsutbildningar omfattar ett antal rättigheter och skyldigheter för alla involverade. |
| --- | --- |

7.2

Lärlingsutbildningar har stor betydelse för att tillgodose företagens behov av kompetens, samtidigt som de hjälper unga människor att komma ut på arbetsmarknaden. Lärlingsutbildningar ger arbetsgivarna ett antal fördelar, bland annat bättre matchning av kompetens tack vare internutbildning, ny kunskap och nya perspektiv. Fullt utvecklade lärlingsutbildningar omfattar ett antal rättigheter och skyldigheter för alla involverade.

| 7.3 | Företagen måste se detta som en investering i framtidens kvalificerade personal och ta ansvar för att verkligen utbilda ungdomar. För att företagen – även små och medelstora företag – ska se lärlingsutbildningen som en investering måste de emellertid få större inflytande över systemen, bland annat över kursplanerna. |
| --- | --- |

7.3

Företagen måste se detta som en investering i framtidens kvalificerade personal och ta ansvar för att verkligen utbilda ungdomar. För att företagen – även små och medelstora företag – ska se lärlingsutbildningen som en investering måste de emellertid få större inflytande över systemen, bland annat över kursplanerna.

| 7.4 | Vissa arbetsgivare befarar att kostnaderna för att utbilda en lärling är större än vinsterna, men det finns argument mot denna uppfattning. En kostnads–nyttoanalys från Schweiz visar att en lärlings produktiva bidrag överskrider utbildningskostnaderna (inklusive lärlingslönen) med mer än 6 000 euro per lärlingsplats (12), och BusinessEurope håller för närvarande på att undersöka kostnaderna och fördelarna med lärlingsutbildningar. |
| --- | --- |

7.4

Vissa arbetsgivare befarar att kostnaderna för att utbilda en lärling är större än vinsterna, men det finns argument mot denna uppfattning. En kostnads–nyttoanalys från Schweiz visar att en lärlings produktiva bidrag överskrider utbildningskostnaderna (inklusive lärlingslönen) med mer än 6 000 euro per lärlingsplats (12), och BusinessEurope håller för närvarande på att undersöka kostnaderna och fördelarna med lärlingsutbildningar.

| 7.5 | I vissa länder har ansvarsfördelningsfonder inrättats, som innebär att företagen betalar en viss summa till fonden för att kompensera för de timmar som tillbringats i skolan eller för transportkostnader (”arbejdsgivernes uddannelsesbidrag” i Danmark), och i Österrike får företagen en bonus för utbildade lärlingar som får ett positivt omdöme. I Österrike (Vorarlberg) finns det en modell för fördelning av bördan som innebär att företagen betalar 0,2 promille av lärlingarnas lönesumma till en utbildningsfond. Efter en granskning av utbildningen efter 18 månader får företag som tillhandahåller bra utbildning ersättning i form av en bonus. |
| --- | --- |

7.5

I vissa länder har ansvarsfördelningsfonder inrättats, som innebär att företagen betalar en viss summa till fonden för att kompensera för de timmar som tillbringats i skolan eller för transportkostnader (”arbejdsgivernes uddannelsesbidrag” i Danmark), och i Österrike får företagen en bonus för utbildade lärlingar som får ett positivt omdöme. I Österrike (Vorarlberg) finns det en modell för fördelning av bördan som innebär att företagen betalar 0,2 promille av lärlingarnas lönesumma till en utbildningsfond. Efter en granskning av utbildningen efter 18 månader får företag som tillhandahåller bra utbildning ersättning i form av en bonus.

| 7.6 | Lönsamheten kan dock variera mellan olika sektorer och olika yrkesutbildningssystem. Därför måste de nationella utbildningssystemen utvärderas kontinuerligt och vid behov anpassas för att se till att de bidrar till de europeiska företagens konkurrenskraft. Mer jämförbara verktyg för kvalitetsbedömning kan också hjälpa medlemsstaterna med detta. |
| --- | --- |

7.6

Lönsamheten kan dock variera mellan olika sektorer och olika yrkesutbildningssystem. Därför måste de nationella utbildningssystemen utvärderas kontinuerligt och vid behov anpassas för att se till att de bidrar till de europeiska företagens konkurrenskraft. Mer jämförbara verktyg för kvalitetsbedömning kan också hjälpa medlemsstaterna med detta.

| 7.7 | Bra kvalitetssäkring och bedömning av lärlingsutbildningar och system för varvad utbildning, med fokus på bland annat arbetsvillkoren, är lika viktigt. Här kan arbetsmarknadens parter också spela en roll. Framför allt måste arbetsmarknadens parter delta i utformningen av de nationella bestämmelserna för varvad utbildning och de kan också genom lämpliga kollektiva förhandlingstraditioner hjälpa till att garantera att lärlingsutbildningar och andra former av lärande på arbetsplatsen håller hög kvalitet. Fackföreningar och fackliga företrädare kan också spela en större roll för unga människors utbildning och välbefinnande på företag. |
| --- | --- |

7.7

Bra kvalitetssäkring och bedömning av lärlingsutbildningar och system för varvad utbildning, med fokus på bland annat arbetsvillkoren, är lika viktigt. Här kan arbetsmarknadens parter också spela en roll. Framför allt måste arbetsmarknadens parter delta i utformningen av de nationella bestämmelserna för varvad utbildning och de kan också genom lämpliga kollektiva förhandlingstraditioner hjälpa till att garantera att lärlingsutbildningar och andra former av lärande på arbetsplatsen håller hög kvalitet. Fackföreningar och fackliga företrädare kan också spela en större roll för unga människors utbildning och välbefinnande på företag.

Bryssel den 16 september 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  Eurostat, mars 2015, fakta och siffror avseende ungdomsarbetslösheten.

1

(2)  Eurostat [tesem150], 2014.

2

(3)  Europeiska kommissionens utbildningsöversikt, november 2014.

3

(4)  Till exempel:

4

| — | EESK:s yttrande om ”Eftergymnasial yrkesutbildning som ett attraktivt alternativ till högre utbildning” (EUT C 68, 6.3.2012, s. 1). |
| --- | --- |

—

EESK:s yttrande om ”Eftergymnasial yrkesutbildning som ett attraktivt alternativ till högre utbildning” (EUT C 68, 6.3.2012, s. 1).

| — | EESK:s yttrande om ”Kvalitetskriterier för praktikprogram” (EUT C 214, 8.7.2014, s. 36). |
| --- | --- |

—

EESK:s yttrande om ”Kvalitetskriterier för praktikprogram” (EUT C 214, 8.7.2014, s. 36).

| — | EESK:s yttrande om ”Ungdomars anställbarhet – att matcha utbildning med industrins behov i åtstramningstider” (EUT C 311, 12.9.2014, s. 7). |
| --- | --- |

—

EESK:s yttrande om ”Ungdomars anställbarhet – att matcha utbildning med industrins behov i åtstramningstider” (EUT C 311, 12.9.2014, s. 7).

| — | EESK:s yttrande om ”Sysselsättningsåtgärder för unga – bästa praxis” (EUT C 424, 26.11.2014, s. 1). |
| --- | --- |

—

EESK:s yttrande om ”Sysselsättningsåtgärder för unga – bästa praxis” (EUT C 424, 26.11.2014, s. 1).

(5)  Europaparlamentets studie ”Dual education: A bridge over troubled waters?”, juni 2014.

5

(6)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-104-2013-EXT-1/sv/pdf

6

(7)  https://www.etuc.org/sites/www.etuc.org/files/201306_Framework_of_Actions_Youth_Employment_1.pdf

7

(8)  Ordförandeskapets slutsatser från mötet i Riga den 22 juni 2015.

8

(9)  Till exempel Cedefops ”Labour market outcomes of vocational education in Europe” från 2013, Europeiska kommissionens utbildningsöversikt från 2014 och OECD:s ”Reviews of Vocational Education and Training – Learning for Jobs” från 2010.

9

(10)  Germany trade & invest, DIHK, Bundesministerium für Bildung und Forschung, Institut für Arbeitsmarkt- und Berufsforschung, IAB, Statistisches Bundesamt 2013.

10

(11)  http://www.da.dk/bilag/AMR09%2CArbejdsmarkedsrapport%202009.pdf

11

(12)  EENEE Policy Brief 3/2012, november 2012, ”Apprenticeship Training Can Be Profitable for Firms and Apprentices Alike” av Stefan C. Wolter, universitetet i Bern.

12

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/63

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kampen mot korruption inom EU: Att möta företagens och det civila samhällets farhågor

(yttrande på eget initiativ)

(2016/C 013/11)

| Föredragande: | Filip HAMRO-DROTZ |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Pierre GENDRE |

Föredragande:

Filip HAMRO-DROTZ

Medföredragande:

Pierre GENDRE

Den 16 oktober 2014 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

Korruptionsbekämpning inom EU: Att möta företagens och det civila samhällets farhågor.

Rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI), som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 15 juli 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16–17 september 2015 (sammanträdet den 16 september 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 184 röster för och 1 nedlagd röst.

1.   Rekommendationer

| 1.1 | EU bör snarast utarbeta en samstämmig och heltäckande femårig strategi för insatser mot korruption med åtföljande handlingsplan, som ska godkännas av ordförandena för Europeiska kommissionen och Europeiska rådet samt Europaparlamentets talman. EU:s ordförandeskap och EU-institutionerna bör åta sig att uppfylla tydliga korruptions-bekämpningsmål i sina program och även i det interinstitutionella samarbetet. De bör ha en framåtblickande agenda och inrikta sig på sektorsövergripande frågor om insatser mot korruption inom EU och i EU:s yttre förbindelser, ökat stöd till medlemsstaterna och förstärkt gränsöverskridande samarbete, förbättrad integritet hos institutionerna och skydd av EU:s finansiella intressen. Att främja öppenhet och förebygga korruption bör vara centrala mål i hela EU:s politik. Strategin bör ta hänsyn till rekommendationerna i detta yttrande. |
| --- | --- |

1.1

EU bör snarast utarbeta en samstämmig och heltäckande femårig strategi för insatser mot korruption med åtföljande handlingsplan, som ska godkännas av ordförandena för Europeiska kommissionen och Europeiska rådet samt Europaparlamentets talman. EU:s ordförandeskap och EU-institutionerna bör åta sig att uppfylla tydliga korruptions-bekämpningsmål i sina program och även i det interinstitutionella samarbetet. De bör ha en framåtblickande agenda och inrikta sig på sektorsövergripande frågor om insatser mot korruption inom EU och i EU:s yttre förbindelser, ökat stöd till medlemsstaterna och förstärkt gränsöverskridande samarbete, förbättrad integritet hos institutionerna och skydd av EU:s finansiella intressen. Att främja öppenhet och förebygga korruption bör vara centrala mål i hela EU:s politik. Strategin bör ta hänsyn till rekommendationerna i detta yttrande.

| 1.1.1 | En första prioritering bör vara att stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar att genomföra och tillämpa befintliga nationella, europeiska och internationella instrument. |
| --- | --- |

1.1.1

En första prioritering bör vara att stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar att genomföra och tillämpa befintliga nationella, europeiska och internationella instrument.

| 1.1.2 | Framstegen med strategin bör granskas inom ramen för den europeiska planeringsterminen, med beaktande av kommissionens rapporter om insatserna mot korruption och regelbundna undersökningar. Förekomsten av korruption bör också beaktas i EU:s övervakning av hur medlemsstaterna upprätthåller rättsstatsprincipen och särskilt tas upp i villkoren för de program om ekonomiskt stöd som upprättas med medlemsstater och tredjeländer. |
| --- | --- |

1.1.2

Framstegen med strategin bör granskas inom ramen för den europeiska planeringsterminen, med beaktande av kommissionens rapporter om insatserna mot korruption och regelbundna undersökningar. Förekomsten av korruption bör också beaktas i EU:s övervakning av hur medlemsstaterna upprätthåller rättsstatsprincipen och särskilt tas upp i villkoren för de program om ekonomiskt stöd som upprättas med medlemsstater och tredjeländer.

| 1.2 | Ett förstärkt gränsöverskridande samarbete mot korruption där alla berörda parter deltar bör utgöra ett centralt inslag i strategin. |
| --- | --- |

1.2

Ett förstärkt gränsöverskridande samarbete mot korruption där alla berörda parter deltar bör utgöra ett centralt inslag i strategin.

| 1.2.1 | Kommissionen och EU:s medlemsstater bör stärka det gränsöverskridande samarbetet mot korruption inom ramen för den omarbetade strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen 2015–2020, förbättra samordningen mellan berörda organ (Olaf, Eurojust, Europol, Europeiska ombudsmannen, revisionsrätten) och säkerställa en effektiv förvaltning av EU:s antikorruptionsnätverk (EACN). De bör utöka utbytet av bästa praxis och stärka samordningen och samarbetet mellan nationella allmänna åklagare i gränsöverskridande brottmål, till exempel för att återfinna och återföra tillgångar som härrör från brott. |
| --- | --- |

1.2.1

Kommissionen och EU:s medlemsstater bör stärka det gränsöverskridande samarbetet mot korruption inom ramen för den omarbetade strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen 2015–2020, förbättra samordningen mellan berörda organ (Olaf, Eurojust, Europol, Europeiska ombudsmannen, revisionsrätten) och säkerställa en effektiv förvaltning av EU:s antikorruptionsnätverk (EACN). De bör utöka utbytet av bästa praxis och stärka samordningen och samarbetet mellan nationella allmänna åklagare i gränsöverskridande brottmål, till exempel för att återfinna och återföra tillgångar som härrör från brott.

| 1.2.2 | Europeiska rådet har en central ledarroll och kan driva på kampen mot korruption genom att






  — | ta initiativ till program för att främja medvetenhet och utbildning i medlemsstaterna om värdet av integritet i samhället och ekonomin: arten och omfattningen av korruption inom politiken, rättsväsendet och offentlig förvaltning; korruptionens roll i förtrycket mot mediefriheten, spridningen av organiserad brottslighet och urholkningen av konkurrenskraften; och få igång en ordentlig debatt om framtiden för det demokratiska styret i Europa. |
| --- | --- | --- |

1.2.2

Europeiska rådet har en central ledarroll och kan driva på kampen mot korruption genom att

—

ta initiativ till program för att främja medvetenhet och utbildning i medlemsstaterna om värdet av integritet i samhället och ekonomin: arten och omfattningen av korruption inom politiken, rättsväsendet och offentlig förvaltning; korruptionens roll i förtrycket mot mediefriheten, spridningen av organiserad brottslighet och urholkningen av konkurrenskraften; och få igång en ordentlig debatt om framtiden för det demokratiska styret i Europa.

| — | främja och införa skärpta åtgärder för att förhindra korruption, och i detta sammanhang även vidta åtgärder för att se över och främja genomförandet av Uncac i EU (i linje med Uncac/artikel 63 och resolution 3/1), |
| --- | --- |

—

främja och införa skärpta åtgärder för att förhindra korruption, och i detta sammanhang även vidta åtgärder för att se över och främja genomförandet av Uncac i EU (i linje med Uncac/artikel 63 och resolution 3/1),

| — | intensifiera insatserna för att tillnärma den nationella strafflagstiftningen, om denna lagstiftning har blivit ett hinder för effektiv utredning och lagföring av korruptionsfall; särskild uppmärksamhet bör ägnas harmoniseringen av definitioner av korruption och intressekonflikter; detta skulle kunna uppnås företrädelsevis genom EU-lagstiftning eller genom ramar såsom den ”öppna samordningsmetoden” i syfte att upptäcka rättsliga grunddrag som vägledning till medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

intensifiera insatserna för att tillnärma den nationella strafflagstiftningen, om denna lagstiftning har blivit ett hinder för effektiv utredning och lagföring av korruptionsfall; särskild uppmärksamhet bör ägnas harmoniseringen av definitioner av korruption och intressekonflikter; detta skulle kunna uppnås företrädelsevis genom EU-lagstiftning eller genom ramar såsom den ”öppna samordningsmetoden” i syfte att upptäcka rättsliga grunddrag som vägledning till medlemsstaterna,

| — | utan dröjsmål enas om förordningen om inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet (EPPO) och den nya förordningen om Eurojust. |
| --- | --- |

—

utan dröjsmål enas om förordningen om inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet (EPPO) och den nya förordningen om Eurojust.

| 1.2.3 | Det sociala trepartstoppmötet bör med utgångspunkt från artiklarna 152–155 i EUF-fördraget ta upp frågan om hur den sociala dialogen på både branschövergripande och branschspecifik nivå kan bidra till arbetet med att förebygga och bekämpa korruption. |
| --- | --- |

1.2.3

Det sociala trepartstoppmötet bör med utgångspunkt från artiklarna 152–155 i EUF-fördraget ta upp frågan om hur den sociala dialogen på både branschövergripande och branschspecifik nivå kan bidra till arbetet med att förebygga och bekämpa korruption.

| 1.2.4 | Det civila samhället, i enlighet med artikel 11 i EUF-fördraget, samt Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén bör rådfrågas och göras mer delaktiga i EU:s initiativ om korruptionsbekämpning. |
| --- | --- |

1.2.4

Det civila samhället, i enlighet med artikel 11 i EUF-fördraget, samt Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén bör rådfrågas och göras mer delaktiga i EU:s initiativ om korruptionsbekämpning.

| 1.2.5 | EU:s institutioner och relevanta organ bör tillsammans med medlemsstaterna förstärka insatserna för att öka allmänhetens medvetenhet om hur medborgarna kan engagera sig i kampen mot korruption, och uppmärksamma de rättigheter och möjligheter till rättslig prövning som EU:s lagstiftning medger. En informationskampanj i massmediekanaler skulle behövas, exempelvis för att tydligt visa vilka kanaler som medborgarna kan använda sig av om de vill rapportera om misstankar om korruption och missbruk av EU-medel. Detta bör gå hand i hand med en större öppenhet om hur EU-medlen används. |
| --- | --- |

1.2.5

EU:s institutioner och relevanta organ bör tillsammans med medlemsstaterna förstärka insatserna för att öka allmänhetens medvetenhet om hur medborgarna kan engagera sig i kampen mot korruption, och uppmärksamma de rättigheter och möjligheter till rättslig prövning som EU:s lagstiftning medger. En informationskampanj i massmediekanaler skulle behövas, exempelvis för att tydligt visa vilka kanaler som medborgarna kan använda sig av om de vill rapportera om misstankar om korruption och missbruk av EU-medel. Detta bör gå hand i hand med en större öppenhet om hur EU-medlen används.

| 1.3 | EU bör, vid sidan av lagstiftningsåtgärder, inleda och stödja alternativa åtgärder för att främja att enskilda företag antar och genomför koder om efterlevnad och koder och normer mot mutor och korruption, i linje med internationella, sektorsspecifika och europeiska instrument och riktlinjer. Begreppet öppet och inkluderande deltagande av berörda parter, bland annat de anställda, bör ingå i genomförandet av en etisk kod (som även innehåller lämpliga bestämmelser om larm om missförhållanden) i det enskilda företaget. Företag runtom i världen bör åläggas att ha ett korruptionsbekämpande ledningssystem för att kunna väljas ut för projekt som erhåller EU-medel. |
| --- | --- |

1.3

EU bör, vid sidan av lagstiftningsåtgärder, inleda och stödja alternativa åtgärder för att främja att enskilda företag antar och genomför koder om efterlevnad och koder och normer mot mutor och korruption, i linje med internationella, sektorsspecifika och europeiska instrument och riktlinjer. Begreppet öppet och inkluderande deltagande av berörda parter, bland annat de anställda, bör ingå i genomförandet av en etisk kod (som även innehåller lämpliga bestämmelser om larm om missförhållanden) i det enskilda företaget. Företag runtom i världen bör åläggas att ha ett korruptionsbekämpande ledningssystem för att kunna väljas ut för projekt som erhåller EU-medel.

| 1.3.1 | EU bör även använda sin omarbetade strategi för företagens sociala ansvar för att med hjälp av företag, arbetsmarknadsparter och kommersiella sammanslutningar undersöka hur bästa praxis inom företagsstyrning och etik kan spridas på bred front. |
| --- | --- |

1.3.1

EU bör även använda sin omarbetade strategi för företagens sociala ansvar för att med hjälp av företag, arbetsmarknadsparter och kommersiella sammanslutningar undersöka hur bästa praxis inom företagsstyrning och etik kan spridas på bred front.

| 1.3.2 | Det direktiv om icke-finansiell rapportering som antogs nyligen och som innebär att stora EU-företag åläggs att rapportera om sina normer för efterlevnad och uppförande är välkommet. Direktivet bör uppmuntra företagen att se till att normerna för insatser mot korruption, inklusive lämpliga varningsmekanismer, följs i hela försörjningskedjan och att proportionerliga åtgärder även vidtas av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

1.3.2

Det direktiv om icke-finansiell rapportering som antogs nyligen och som innebär att stora EU-företag åläggs att rapportera om sina normer för efterlevnad och uppförande är välkommet. Direktivet bör uppmuntra företagen att se till att normerna för insatser mot korruption, inklusive lämpliga varningsmekanismer, följs i hela försörjningskedjan och att proportionerliga åtgärder även vidtas av små och medelstora företag.

| 1.3.2.1 | Detta gäller framför allt tillgången till naturresurser, som ofta är en svag punkt när det gäller korruption. EU kan utgå från bästa praxis inom skogsbruket och regleringsstrategierna för konfliktmineraler i Förenta staterna. Kommissionen bör i detta sammanhang se till att dess strategi för råvaror granskas på ett konsekvent sätt. Den bör också arbeta med företrädare för näringslivet på europeisk nivå i syfte att utveckla en samstämmig och konsekvent strategi för att utrota korruption i försörjningskedjan. |
| --- | --- |

1.3.2.1

Detta gäller framför allt tillgången till naturresurser, som ofta är en svag punkt när det gäller korruption. EU kan utgå från bästa praxis inom skogsbruket och regleringsstrategierna för konfliktmineraler i Förenta staterna. Kommissionen bör i detta sammanhang se till att dess strategi för råvaror granskas på ett konsekvent sätt. Den bör också arbeta med företrädare för näringslivet på europeisk nivå i syfte att utveckla en samstämmig och konsekvent strategi för att utrota korruption i försörjningskedjan.

| 1.4 | Europeiska kommissionen bör göra en ny översyn av direktiven för offentlig upphandling, framför allt för att undersöka hur man kan förbättra insynen och sundheten i förfarandena. Kommissionen bör aktivt övervaka hur medlemsstaterna tillämpar de befintliga bestämmelserna för att förebygga intressekonflikter och favorisering (även på regional och lokal nivå) och vid behov utfärda mer detaljerade riktlinjer. Reglerna för offentlig upphandling bör omfatta alla företag oavsett ursprung. |
| --- | --- |

1.4

Europeiska kommissionen bör göra en ny översyn av direktiven för offentlig upphandling, framför allt för att undersöka hur man kan förbättra insynen och sundheten i förfarandena. Kommissionen bör aktivt övervaka hur medlemsstaterna tillämpar de befintliga bestämmelserna för att förebygga intressekonflikter och favorisering (även på regional och lokal nivå) och vid behov utfärda mer detaljerade riktlinjer. Reglerna för offentlig upphandling bör omfatta alla företag oavsett ursprung.

| 1.4.1 | Kommissionen bör se till att det finns lämpliga kanaler för att rapportera om korruption i samband med offentliga upphandlingar på nationell och lokal nivå och förbättra möjligheterna att begära överprövning – även för andra aktörer än dem som påverkas direkt. EU och medlemsstaterna bör främja en hög grad av insyn i dessa förfaranden. E-upphandling väntas bli standard i medlemsstaterna och man bör uppmärksamma det faktum att information om anbudsförfarandet och de kontrakt som vunnit upphandlingen är tillgänglig via EU:s elektroniska plattform TED (Tenders Electronic Daily) i format som är lättillgängliga och överskådliga. |
| --- | --- |

1.4.1

Kommissionen bör se till att det finns lämpliga kanaler för att rapportera om korruption i samband med offentliga upphandlingar på nationell och lokal nivå och förbättra möjligheterna att begära överprövning – även för andra aktörer än dem som påverkas direkt. EU och medlemsstaterna bör främja en hög grad av insyn i dessa förfaranden. E-upphandling väntas bli standard i medlemsstaterna och man bör uppmärksamma det faktum att information om anbudsförfarandet och de kontrakt som vunnit upphandlingen är tillgänglig via EU:s elektroniska plattform TED (Tenders Electronic Daily) i format som är lättillgängliga och överskådliga.

| 1.4.2 | Företag som lämnar anbud i offentliga upphandlingar ska lämna information om ägarskap, inklusive den verklige ägaren av företaget. Stora företag som deltar i anbudsförfaranden för kontrakt bör ha en kraftfull kod mot mutor och korruption (i linje med internationella, europeiska och sektorsspecifika instrument/riktlinjer). När information lämnas ut ska skyddet av företagshemligheter respekteras (se EESK:s yttrande INT/145) och skillnader i nationell uppgiftskyddslagstiftning får inte utgöra något hinder. |
| --- | --- |

1.4.2

Företag som lämnar anbud i offentliga upphandlingar ska lämna information om ägarskap, inklusive den verklige ägaren av företaget. Stora företag som deltar i anbudsförfaranden för kontrakt bör ha en kraftfull kod mot mutor och korruption (i linje med internationella, europeiska och sektorsspecifika instrument/riktlinjer). När information lämnas ut ska skyddet av företagshemligheter respekteras (se EESK:s yttrande INT/145) och skillnader i nationell uppgiftskyddslagstiftning får inte utgöra något hinder.

| 1.4.3 | EU bör uppmuntra användning av sanktioner, där uteslutning från att delta i offentliga upphandlingar under en proportionell period är den strängaste påföljden, liksom motsvarande åtgärder när det gäller personer inom den offentliga sektorn, som en avskräckande åtgärd mot korruption. Europeiska kommissionen, Europeiska investeringsbanken och EU:s medlemsstater bör inrätta ett EU-omfattande uteslutningssystem där uteslutning på EU-nivå integreras med uteslutning på nationell nivå, så att korrumperade personer förbjuds att delta i offentliga upphandlingar inom EU, i enlighet med EU:s nya direktiv om offentlig upphandling (2014/24 och 25). Personer inom den offentliga sektorn bör omfattas av motsvarande påföljder. En sådan uteslutning bör framför allt övervägas i de fall där ett företag har åtalats för brott eller underlåtit att införa förebyggande åtgärder mot korruption. Systemet bör ta hänsyn till företag som har genomfört reformer och vidtagit lämpliga åtgärder för att förebygga korruption (”självsanering”). Användningen av ”integritetspakter” – åtaganden från offentliga myndigheter och företag om att tillämpa striktare normer om insyn och integritet i offentlig upphandling – bör också uppmuntras. Skärpt uppmärksamhet på etiskt beteende och lydnad i statsägda företag och inom offentlig förvaltning, både på nationell och på regional/lokal nivå krävs. |
| --- | --- |

1.4.3

EU bör uppmuntra användning av sanktioner, där uteslutning från att delta i offentliga upphandlingar under en proportionell period är den strängaste påföljden, liksom motsvarande åtgärder när det gäller personer inom den offentliga sektorn, som en avskräckande åtgärd mot korruption. Europeiska kommissionen, Europeiska investeringsbanken och EU:s medlemsstater bör inrätta ett EU-omfattande uteslutningssystem där uteslutning på EU-nivå integreras med uteslutning på nationell nivå, så att korrumperade personer förbjuds att delta i offentliga upphandlingar inom EU, i enlighet med EU:s nya direktiv om offentlig upphandling (2014/24 och 25). Personer inom den offentliga sektorn bör omfattas av motsvarande påföljder. En sådan uteslutning bör framför allt övervägas i de fall där ett företag har åtalats för brott eller underlåtit att införa förebyggande åtgärder mot korruption. Systemet bör ta hänsyn till företag som har genomfört reformer och vidtagit lämpliga åtgärder för att förebygga korruption (”självsanering”). Användningen av ”integritetspakter” – åtaganden från offentliga myndigheter och företag om att tillämpa striktare normer om insyn och integritet i offentlig upphandling – bör också uppmuntras. Skärpt uppmärksamhet på etiskt beteende och lydnad i statsägda företag och inom offentlig förvaltning, både på nationell och på regional/lokal nivå krävs.

| 1.5 | EU bör förbättra insynen i finansiella flöden inom EU. Den lagstiftning som infördes nyligen för att förbättra insynen i företags ägande inom ramen för det fjärde direktivet om insatser mot penningtvätt är välkommen, men det behövs allmän information om de verkliga ägarna av förvaltningsfonder och andra företagsformer. Insynen i internationella finansiella flöden skulle förbättras framför allt av en utökad företagsrapportering i enlighet med internationella sektorsspecifika riktlinjer och relevant EU-lagstiftning, med krav på att multinationella företag ska rapportera viktiga ekonomiska uppgifter i de länder där de bedriver verksamhet. |
| --- | --- |

1.5

EU bör förbättra insynen i finansiella flöden inom EU. Den lagstiftning som infördes nyligen för att förbättra insynen i företags ägande inom ramen för det fjärde direktivet om insatser mot penningtvätt är välkommen, men det behövs allmän information om de verkliga ägarna av förvaltningsfonder och andra företagsformer. Insynen i internationella finansiella flöden skulle förbättras framför allt av en utökad företagsrapportering i enlighet med internationella sektorsspecifika riktlinjer och relevant EU-lagstiftning, med krav på att multinationella företag ska rapportera viktiga ekonomiska uppgifter i de länder där de bedriver verksamhet.

| 1.5.1 | Bankernas efterlevnad av tillämplig EU-lagstiftning bör förbättras. Europeiska kommissionen och Europeiska bankmyndigheten bör arbeta mer aktivt för att se till att brister i tillämpningen av reglerna i en medlemsstat inte försvagar systemet som helhet. Europeiska kommissionen bör också använda sina befogenheter för att harmonisera straffrättsliga påföljder inom detta område för att se till att påföljderna är tillräckligt avskräckande i alla jurisdiktioner i EU. Medlemsstaterna bör också uppmuntras att straffbelägga uppsåtligt olagligt berikande från en offentlig tjänstemans sida, i enlighet med artikel 20 i Förenta nationernas konvention mot korruption (Uncac). |
| --- | --- |

1.5.1

Bankernas efterlevnad av tillämplig EU-lagstiftning bör förbättras. Europeiska kommissionen och Europeiska bankmyndigheten bör arbeta mer aktivt för att se till att brister i tillämpningen av reglerna i en medlemsstat inte försvagar systemet som helhet. Europeiska kommissionen bör också använda sina befogenheter för att harmonisera straffrättsliga påföljder inom detta område för att se till att påföljderna är tillräckligt avskräckande i alla jurisdiktioner i EU. Medlemsstaterna bör också uppmuntras att straffbelägga uppsåtligt olagligt berikande från en offentlig tjänstemans sida, i enlighet med artikel 20 i Förenta nationernas konvention mot korruption (Uncac).

| 1.6 | I många fall beror avslöjande av korruption på uppgiftslämnarnas vilja att träda fram och lämna information, förutsatt att detta görs i god tro och av rimliga skäl. Kommissionen bör undersöka alternativa sätt att främja skydd av personer som slår larm om missförhållanden, genomföra en studie om genomförbarheten av instrument på EU-nivå, eventuellt en förordning eller ett direktiv, med beaktande av internationella, sektoriella riktlinjer och Europaparlamentets relevanta resolutioner. Respekt för privatlivet och företagshemligheter bör inte förhindra exponering av korruption (direktiv 2013/36 (CRD IV)). Lämpliga skyddsbestämmelser bör inrättas för att skydda berörda parter mot felaktiga larm om missförhållanden. |
| --- | --- |

1.6

I många fall beror avslöjande av korruption på uppgiftslämnarnas vilja att träda fram och lämna information, förutsatt att detta görs i god tro och av rimliga skäl. Kommissionen bör undersöka alternativa sätt att främja skydd av personer som slår larm om missförhållanden, genomföra en studie om genomförbarheten av instrument på EU-nivå, eventuellt en förordning eller ett direktiv, med beaktande av internationella, sektoriella riktlinjer och Europaparlamentets relevanta resolutioner. Respekt för privatlivet och företagshemligheter bör inte förhindra exponering av korruption (direktiv 2013/36 (CRD IV)). Lämpliga skyddsbestämmelser bör inrättas för att skydda berörda parter mot felaktiga larm om missförhållanden.

| 1.7 | Fördelningen och användningen av de europeiska skattebetalarnas pengar via EU:s struktur- och investeringsfonder (däribland Efsi) medför en risk för missbruk, vilket framgår av erfarenhet och forskning. Bedrägerier är ofta kopplade till korruption, men utredningarna hämmas av brister i samarbetet mellan EU och de nationella myndigheterna. EU bör spela en mer framträdande roll i övervakningen/revisionen av användningen av medel, grundat på en icke-tolerans mot korruption och bedrägeri. Den europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) bör inrättas som en oberoende och effektiv europeisk myndighet med lämpliga resurser för att göra utredningar och väcka åtal inte bara mot brott som påverkar EU:s finanser utan även mot allvarliga gränsöverskridande brott som korruption, i enlighet med Lissabonfördraget. Eurojusts kapacitet bör också stärkas eftersom tredjestater som inte omfattas av Europeiska åklagarmyndigheten ibland är inblandade. |
| --- | --- |

1.7

Fördelningen och användningen av de europeiska skattebetalarnas pengar via EU:s struktur- och investeringsfonder (däribland Efsi) medför en risk för missbruk, vilket framgår av erfarenhet och forskning. Bedrägerier är ofta kopplade till korruption, men utredningarna hämmas av brister i samarbetet mellan EU och de nationella myndigheterna. EU bör spela en mer framträdande roll i övervakningen/revisionen av användningen av medel, grundat på en icke-tolerans mot korruption och bedrägeri. Den europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) bör inrättas som en oberoende och effektiv europeisk myndighet med lämpliga resurser för att göra utredningar och väcka åtal inte bara mot brott som påverkar EU:s finanser utan även mot allvarliga gränsöverskridande brott som korruption, i enlighet med Lissabonfördraget. Eurojusts kapacitet bör också stärkas eftersom tredjestater som inte omfattas av Europeiska åklagarmyndigheten ibland är inblandade.

| 1.8 | EU bör intensifiera sitt deltagande i insatser mot korruption på det globala planet. EU bör inbegripa kraftfulla bestämmelser mot korruption i sina avtal med tredjeländer. Det bör finnas strikta villkorsbestämmelser i finansieringsprogrammen (föranslutningspolitik, grannlandspolitik, fonder för utvecklingssamarbete, externt bistånd osv.) för att bekämpa och förebygga korruption (också för att skydda EU-medel). Robusta mekanismer för att övervaka genomförandet och effektiviteten ska ha införts. |
| --- | --- |

1.8

EU bör intensifiera sitt deltagande i insatser mot korruption på det globala planet. EU bör inbegripa kraftfulla bestämmelser mot korruption i sina avtal med tredjeländer. Det bör finnas strikta villkorsbestämmelser i finansieringsprogrammen (föranslutningspolitik, grannlandspolitik, fonder för utvecklingssamarbete, externt bistånd osv.) för att bekämpa och förebygga korruption (också för att skydda EU-medel). Robusta mekanismer för att övervaka genomförandet och effektiviteten ska ha införts.

| 1.8.1 | Det bör vidtas åtgärder för att både på den inre marknaden och på det internationella planet effektivt skydda europeiska företag som iakttar etiska normer gentemot konkurrenter från tredjeland som struntar i sådana bestämmelser. En komponent i detta skydd bör vara att ”kontraktsvillkoren bör utarbetas så att de risker som kontraktet är förenat med fördelas rättvist” (skäl 65 i FSE-förordningen (EU) nr 1316/2013). Denna princip bör tas med i alla EU:s instrument för EU-finansiering. |
| --- | --- |

1.8.1

Det bör vidtas åtgärder för att både på den inre marknaden och på det internationella planet effektivt skydda europeiska företag som iakttar etiska normer gentemot konkurrenter från tredjeland som struntar i sådana bestämmelser. En komponent i detta skydd bör vara att ”kontraktsvillkoren bör utarbetas så att de risker som kontraktet är förenat med fördelas rättvist” (skäl 65 i FSE-förordningen (EU) nr 1316/2013). Denna princip bör tas med i alla EU:s instrument för EU-finansiering.

| 1.8.2 | Dessutom bör EU utöka sina ansträngningar att förhindra att unionens finansiella system blir en fristad för svarta pengar. Händelser i t.ex. Nordafrika, Mellanöstern och Ukraina på senare år har visat hur otillräckliga de bilaterala strategierna är för att återkräva och återlämna stulna tillgångar. Europeiska kommissionen bör spela en mer aktiv roll för att ge stöd och samordna återlämnandet av stulna tillgångar till dessa länder. |
| --- | --- |

1.8.2

Dessutom bör EU utöka sina ansträngningar att förhindra att unionens finansiella system blir en fristad för svarta pengar. Händelser i t.ex. Nordafrika, Mellanöstern och Ukraina på senare år har visat hur otillräckliga de bilaterala strategierna är för att återkräva och återlämna stulna tillgångar. Europeiska kommissionen bör spela en mer aktiv roll för att ge stöd och samordna återlämnandet av stulna tillgångar till dessa länder.

| 1.9 | EU-institutionerna själva måste se till att de är en förebild i fråga om insyn, integritet och gott styre på ett sätt som blir normbildande för medlemsstaterna. Det är bara på det sättet som EU:s institutioner kan få den auktoritet och trovärdighet som krävs för att ta initiativ till, vägleda och genomföra de åtgärder som beskrivs ovan. Därför bör institutionerna arbeta för största möjliga ansvarskyldighet och öppenhet i beslutsprocessen, bland annat genom att skapa ett ”lagstiftningsfotavtryck” för EU:s lagstiftning och politik – det vill säga en offentlig dokumentation i rätt tid av kontakterna mellan EU-institutioner, medlemsstater och lobbyister – samt lagstiftning om obligatorisk registrering av lobbyverksamhet i EU. |
| --- | --- |

1.9

EU-institutionerna själva måste se till att de är en förebild i fråga om insyn, integritet och gott styre på ett sätt som blir normbildande för medlemsstaterna. Det är bara på det sättet som EU:s institutioner kan få den auktoritet och trovärdighet som krävs för att ta initiativ till, vägleda och genomföra de åtgärder som beskrivs ovan. Därför bör institutionerna arbeta för största möjliga ansvarskyldighet och öppenhet i beslutsprocessen, bland annat genom att skapa ett ”lagstiftningsfotavtryck” för EU:s lagstiftning och politik – det vill säga en offentlig dokumentation i rätt tid av kontakterna mellan EU-institutioner, medlemsstater och lobbyister – samt lagstiftning om obligatorisk registrering av lobbyverksamhet i EU.

| 1.9.1 | EU bör också vara konsekvent och aktivt i att övervaka och förebygga intressekonflikter, eftersom dessa kan påverka beslutsfattandet. Oberoende etikkommittéer med befogenhet att utfärda bindande rekommendationer och sanktioner bör inrättas. Ytterligare reformer bör anges i den femåriga handlingsplan som avses i rekommendation 1, med hänsyn till slutsatserna i kommissionens och Olafs rapporter om insatserna mot korruption. |
| --- | --- |

1.9.1

EU bör också vara konsekvent och aktivt i att övervaka och förebygga intressekonflikter, eftersom dessa kan påverka beslutsfattandet. Oberoende etikkommittéer med befogenhet att utfärda bindande rekommendationer och sanktioner bör inrättas. Ytterligare reformer bör anges i den femåriga handlingsplan som avses i rekommendation 1, med hänsyn till slutsatserna i kommissionens och Olafs rapporter om insatserna mot korruption.

| 1.10 | EESK bör vidta ändamålsenliga åtgärder för att bidra till kampen mot korruption i EU:






  — | som uppföljning till yttrandet öka medvetenheten i det civila samhället, |
| --- | --- | --- |

1.10

EESK bör vidta ändamålsenliga åtgärder för att bidra till kampen mot korruption i EU:

—

som uppföljning till yttrandet öka medvetenheten i det civila samhället,

| — | engagera sig i relevanta diskussioner mellan offentlig och privat sektor, enligt kommissionens önskemål, |
| --- | --- |

—

engagera sig i relevanta diskussioner mellan offentlig och privat sektor, enligt kommissionens önskemål,

| — | ta upp insatser mot korruption och bedrägerier i kommande yttranden och överväga ytterligare yttranden, däribland yttranden om korruption i specifika sektorer, |
| --- | --- |

—

ta upp insatser mot korruption och bedrägerier i kommande yttranden och överväga ytterligare yttranden, däribland yttranden om korruption i specifika sektorer,

| — | ta upp frågan i samråd med nationella ekonomiska och sociala kommittéer och i kontakter med intressenter, samt i samband med EESK:s externa verksamhet, |
| --- | --- |

—

ta upp frågan i samråd med nationella ekonomiska och sociala kommittéer och i kontakter med intressenter, samt i samband med EESK:s externa verksamhet,

| — | bedöma revisionen av EESK:s interna kodex för god förvaltningssed och uppförandekoden för EESK:s ledamöter, inklusive införande av interna bestämmelser om personer som slår larm om missförhållanden, |
| --- | --- |

—

bedöma revisionen av EESK:s interna kodex för god förvaltningssed och uppförandekoden för EESK:s ledamöter, inklusive införande av interna bestämmelser om personer som slår larm om missförhållanden,

| — | främja regelbundet samarbete om korruptionsbekämpande insatser med EU-institutionerna (rådet, kommissionen, Europaparlamentet), relevanta organ och Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

främja regelbundet samarbete om korruptionsbekämpande insatser med EU-institutionerna (rådet, kommissionen, Europaparlamentet), relevanta organ och Regionkommittén,

| — | inrätta en grupp för övervakning av insatser mot korruption. |
| --- | --- |

—

inrätta en grupp för övervakning av insatser mot korruption.

2.   Beskrivning av korruption

| 2.1 | Korruption definieras i allmänhet som ”maktmissbruk för privat vinning” baserat på Uncac. Yttrandet utgår från denna definition. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Korruption är vanligt förekommande i hela världen. Korruptionen i Europa beräknas kosta EU:s skattebetalare ca 120 miljarder euro per år (exklusive bedrägerier som rör EU:s offentliga medel) vilket nästan är lika mycket som EU:s totala årliga budget, som motsvarar en procent av EU:s BNP. Korruptionen skiljer sig kraftigt åt mellan medlemsstaterna. I många medlemsstater genomsyrar korruptionen alla aspekter av det offentliga och det privata livet. Europeiska kommissionen anger i inledningen till 2014 års rapport om insatserna mot korruption i EU att ”Korruption medför allvarliga skador på ekonomin och samhället i stort .... EU:s medlemsstater är inte immuna mot detta. Korruption ... försämrar möjligheterna till god samhällsstyrning, god förvaltning av offentliga medel och konkurrensutsatta marknader. I extrema fall undergräver den medborgarnas förtroende för de demokratiska institutionerna och processerna.” |
| --- | --- |

2.2

Korruption är vanligt förekommande i hela världen. Korruptionen i Europa beräknas kosta EU:s skattebetalare ca 120 miljarder euro per år (exklusive bedrägerier som rör EU:s offentliga medel) vilket nästan är lika mycket som EU:s totala årliga budget, som motsvarar en procent av EU:s BNP. Korruptionen skiljer sig kraftigt åt mellan medlemsstaterna. I många medlemsstater genomsyrar korruptionen alla aspekter av det offentliga och det privata livet. Europeiska kommissionen anger i inledningen till 2014 års rapport om insatserna mot korruption i EU att ”Korruption medför allvarliga skador på ekonomin och samhället i stort .... EU:s medlemsstater är inte immuna mot detta. Korruption ... försämrar möjligheterna till god samhällsstyrning, god förvaltning av offentliga medel och konkurrensutsatta marknader. I extrema fall undergräver den medborgarnas förtroende för de demokratiska institutionerna och processerna.”

| 2.3 | Korruptionen har många ansikten. Korruption kan klassificeras som korruption i offentlig sektor, korruption i privat sektor och politisk korruption, beroende på vilket område som berörs. Korruption innebär alltid att minst två samtyckande aktörer deltar i den olagliga handlingen. |
| --- | --- |

2.3

Korruptionen har många ansikten. Korruption kan klassificeras som korruption i offentlig sektor, korruption i privat sektor och politisk korruption, beroende på vilket område som berörs. Korruption innebär alltid att minst två samtyckande aktörer deltar i den olagliga handlingen.

| 2.3.1 | Typiska exempel på korruption är mutor, både i aktiv och passiv form. Detta omfattar att erbjuda, ge och ta emot eller begära en fördel som motivation för att begå en laglig, olaglig eller oetisk handling och kan ta sig uttryck i form av gåvor, lån, avgifter, smörjpengar (”sidobetalningar”), belöningar (bonusarrangemang) och andra fördelar som sänkt skatt, viseringar, tjänster, sponsring och donationer. Korruption är ofta kopplat till andra brottsliga handlingar, såsom priskarteller, uppgjord anbudsgivning, penningtvätt, olaglig berikning, utpressning och bedrägerier. Den tar sig också uttryck i mindre konkreta transaktioner såsom favorisering och svågerpolitik vid tillsättningen av offentliga tjänster, handel med inflytande, utbyte av tjänster och gentjänster, klientelism, oetisk praxis när det gäller immunitet, amnesti och privatisering, bestickning av rättsliga eller polisiära myndigheter, finansiering av politiska partier och valfusk. Oreglerade och dåligt hanterade intressekonflikter kan leda till korruption, t.ex. före detta offentliganställda som erbjuds åtråvärda befattningar i privata företag (”svängdörrsproblematik”) utan ”karensperioder”. |
| --- | --- |

2.3.1

Typiska exempel på korruption är mutor, både i aktiv och passiv form. Detta omfattar att erbjuda, ge och ta emot eller begära en fördel som motivation för att begå en laglig, olaglig eller oetisk handling och kan ta sig uttryck i form av gåvor, lån, avgifter, smörjpengar (”sidobetalningar”), belöningar (bonusarrangemang) och andra fördelar som sänkt skatt, viseringar, tjänster, sponsring och donationer. Korruption är ofta kopplat till andra brottsliga handlingar, såsom priskarteller, uppgjord anbudsgivning, penningtvätt, olaglig berikning, utpressning och bedrägerier. Den tar sig också uttryck i mindre konkreta transaktioner såsom favorisering och svågerpolitik vid tillsättningen av offentliga tjänster, handel med inflytande, utbyte av tjänster och gentjänster, klientelism, oetisk praxis när det gäller immunitet, amnesti och privatisering, bestickning av rättsliga eller polisiära myndigheter, finansiering av politiska partier och valfusk. Oreglerade och dåligt hanterade intressekonflikter kan leda till korruption, t.ex. före detta offentliganställda som erbjuds åtråvärda befattningar i privata företag (”svängdörrsproblematik”) utan ”karensperioder”.

| 2.3.2 | All denna oetiska och olagliga verksamhet underlättas av en rad faktorer, bland annat rättsliga hinder (immunitet för förtroendevalda och preskriptionstider), avsaknad av internationella standarder, uppförandekoder, etiska riktlinjer och lämpliga varningsmekanismer, bristen på insyn i offentligt beslutsfattande och inflytande på detta beslutsfattande – till exempel att valda och utnämnda offentliga tjänstemän inte redogör för sidoinkomster och sidoverksamhet eller för sina dunkla möten med personer som försöker påverka deras beslut. |
| --- | --- |

2.3.2

All denna oetiska och olagliga verksamhet underlättas av en rad faktorer, bland annat rättsliga hinder (immunitet för förtroendevalda och preskriptionstider), avsaknad av internationella standarder, uppförandekoder, etiska riktlinjer och lämpliga varningsmekanismer, bristen på insyn i offentligt beslutsfattande och inflytande på detta beslutsfattande – till exempel att valda och utnämnda offentliga tjänstemän inte redogör för sidoinkomster och sidoverksamhet eller för sina dunkla möten med personer som försöker påverka deras beslut.

| 2.3.3 | Korruption är ofta kopplat till den informella ekonomin och till den organiserade brottsligheten. I sin hotbildsbedömning från 2013 avseende den grova organiserade brottsligheten (Socta) identifierar Europol uppskattningsvis 3 600 organiserade brottsliga grupper och nätverk som för närvarande är verksamma inom EU:s gränser och som i allt högre grad infiltrerar alla områden av ekonomin. |
| --- | --- |

2.3.3

Korruption är ofta kopplat till den informella ekonomin och till den organiserade brottsligheten. I sin hotbildsbedömning från 2013 avseende den grova organiserade brottsligheten (Socta) identifierar Europol uppskattningsvis 3 600 organiserade brottsliga grupper och nätverk som för närvarande är verksamma inom EU:s gränser och som i allt högre grad infiltrerar alla områden av ekonomin.

| 2.4 | Korruption uppfattas som ett stort och växande gränsöverskridande problem i hela EU och internationellt. Korruption stannar inte vid nationella gränser. |
| --- | --- |

2.4

Korruption uppfattas som ett stort och växande gränsöverskridande problem i hela EU och internationellt. Korruption stannar inte vid nationella gränser.

| 2.5 | I juni 2011 tog kommissionen ett viktigt steg för att ta itu med korruptionen i Europa genom att anta ett omfattande paket för insatser mot korruption. Därmed inrättades en EU-rapporteringsmekanism om insatser mot korruption. I februari 2014 offentliggjordes den första EU-rapporten om insatser mot korruption – COM(2014) 38 final. Kommande rapporter kommer att läggas fram vartannat år. Denna första rapport syftar till att inleda en bred debatt med berörda aktörer, inbegripet det civila samhället, för att stödja insatser mot korruption och att kartlägga hur EU-institutionerna kan bidra till att bekämpa korruptionen. Konceptet ”det civila samhällets deltagande” bygger på artikel 13 i Uncac. |
| --- | --- |

2.5

I juni 2011 tog kommissionen ett viktigt steg för att ta itu med korruptionen i Europa genom att anta ett omfattande paket för insatser mot korruption. Därmed inrättades en EU-rapporteringsmekanism om insatser mot korruption. I februari 2014 offentliggjordes den första EU-rapporten om insatser mot korruption – COM(2014) 38 final. Kommande rapporter kommer att läggas fram vartannat år. Denna första rapport syftar till att inleda en bred debatt med berörda aktörer, inbegripet det civila samhället, för att stödja insatser mot korruption och att kartlägga hur EU-institutionerna kan bidra till att bekämpa korruptionen. Konceptet ”det civila samhällets deltagande” bygger på artikel 13 i Uncac.

| 2.5.1 | I rapporten tar man upp korruptionsproblem som är specifika för enskilda medlemsstater och betonar allmänt att medlemsstaterna bör göra större ansträngningar för att ta itu med korruption eftersom de inte i tillräckligt stor utsträckning införlivar, tillämpar och verkställer bestämmelserna i berörda internationella och europeiska instrument. |
| --- | --- |

2.5.1

I rapporten tar man upp korruptionsproblem som är specifika för enskilda medlemsstater och betonar allmänt att medlemsstaterna bör göra större ansträngningar för att ta itu med korruption eftersom de inte i tillräckligt stor utsträckning införlivar, tillämpar och verkställer bestämmelserna i berörda internationella och europeiska instrument.

| 2.5.2 | Två Eurobarometerundersökningar offentliggjordes vid sidan av rapporten: a) den särskilda Eurobarometerundersökningen om korruption och b) den företagsinriktade ”Flash-undersökningen”. |
| --- | --- |

2.5.2

Två Eurobarometerundersökningar offentliggjordes vid sidan av rapporten: a) den särskilda Eurobarometerundersökningen om korruption och b) den företagsinriktade ”Flash-undersökningen”.

| 2.5.2.1 | Här är de huvudsakliga tendenserna i undersökningarna; alla sifferuppgifter avser det antal EU-medborgare/företag som besvarat undersökningen:






  — | Tre fjärdedelar EU-medborgarna anser att korruptionen är utbredd i deras land. I tio medlemsstater är siffran högre än 90 %. |
| --- | --- | --- |

2.5.2.1

Här är de huvudsakliga tendenserna i undersökningarna; alla sifferuppgifter avser det antal EU-medborgare/företag som besvarat undersökningen:

—

Tre fjärdedelar EU-medborgarna anser att korruptionen är utbredd i deras land. I tio medlemsstater är siffran högre än 90 %.

| — | Mer än hälften av EU-medborgarna anser att korruptionen har ökat under de tre senaste åren. |
| --- | --- |

—

Mer än hälften av EU-medborgarna anser att korruptionen har ökat under de tre senaste åren.

| — | Tre fjärdedelar av EU-medborgarna säger att mutor och utnyttjande av kontakter ofta är det enklaste sättet att erhålla vissa offentliga tjänster (t.ex. vård och omsorg) i deras land. |
| --- | --- |

—

Tre fjärdedelar av EU-medborgarna säger att mutor och utnyttjande av kontakter ofta är det enklaste sättet att erhålla vissa offentliga tjänster (t.ex. vård och omsorg) i deras land.

| — | Mer än två tredjedelar av EU-invånarna anser att det förekommer korruption inom EU-institutionerna och över hälften menar institutionerna inte bidrar till att minska korruptionen i Europa. |
| --- | --- |

—

Mer än två tredjedelar av EU-invånarna anser att det förekommer korruption inom EU-institutionerna och över hälften menar institutionerna inte bidrar till att minska korruptionen i Europa.

| — | Omkring hälften av företagen anser att korruption är ett problem för affärsverksamheten. Statsägda företag och den offentliga sektorn, inbegripet skatte- och tullmyndigheterna, framstod som särskilt sårbara. |
| --- | --- |

—

Omkring hälften av företagen anser att korruption är ett problem för affärsverksamheten. Statsägda företag och den offentliga sektorn, inbegripet skatte- och tullmyndigheterna, framstod som särskilt sårbara.

| — | Mer än hälften av företagen noterar att korruptionen är utbredd inom offentlig upphandling på grund av intressekonflikter, praxis med bristande insyn, favorisering. Offentlig upphandling av projekt och kontrakt inom stadsutveckling, infrastruktur, bygg- och anläggningsarbeten och hälso- och sjukvård har identifierats områden som särskilt utsatta för korruption på alla nivåer. |
| --- | --- |

—

Mer än hälften av företagen noterar att korruptionen är utbredd inom offentlig upphandling på grund av intressekonflikter, praxis med bristande insyn, favorisering. Offentlig upphandling av projekt och kontrakt inom stadsutveckling, infrastruktur, bygg- och anläggningsarbeten och hälso- och sjukvård har identifierats områden som särskilt utsatta för korruption på alla nivåer.

| 2.6 | En OECD-rapport från december 2014 visar att omfattningen av utländska mutor fortfarande är oacceptabelt hög. I rapporten beskrivs mer än 400 fall av mutor till utländska offentliga tjänstemän under perioden 2009–2014. Mutorna motsvarade i genomsnitt elva procent av det totala transaktionsvärdet och var i många fall kopplade till offentlig upphandling. Två tredjedelar av fallen förekom inom fyra sektorer: utvinning, bygg- och anläggningsarbeten, transport och lagring, information och kommunikation. |
| --- | --- |

2.6

En OECD-rapport från december 2014 visar att omfattningen av utländska mutor fortfarande är oacceptabelt hög. I rapporten beskrivs mer än 400 fall av mutor till utländska offentliga tjänstemän under perioden 2009–2014. Mutorna motsvarade i genomsnitt elva procent av det totala transaktionsvärdet och var i många fall kopplade till offentlig upphandling. Två tredjedelar av fallen förekom inom fyra sektorer: utvinning, bygg- och anläggningsarbeten, transport och lagring, information och kommunikation.

| 2.7 | När det gäller insatser för att skydda EU:s ekonomiska intressen (skattebetalarnas pengar som hanteras av EU) förekom det under 2013 16 000rapporterade fall av oegentligheter (ungefär 2 miljarder euro) vid användningen av EU-medel, varav 1 600 fall av bedrägeri (350 miljoner euro). Sedan 2009 har antalet rapporterade fall av oegentligheter ökat med 22 procent och värdet med 48 procent. Förfalskning av handlingar (förmodligen ofta med kopplingar till korruption) var den huvudsakliga källan för detta beteende. Revisionsrätten konstaterade i sin årsrapport för 2013 missbruk eller fel i ungefär fem procent av de beviljade EU-medlen, framför allt inom regionalpolitik, energi och transport, jordbruk, miljö, fiske samt hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

2.7

När det gäller insatser för att skydda EU:s ekonomiska intressen (skattebetalarnas pengar som hanteras av EU) förekom det under 2013 16 000rapporterade fall av oegentligheter (ungefär 2 miljarder euro) vid användningen av EU-medel, varav 1 600 fall av bedrägeri (350 miljoner euro). Sedan 2009 har antalet rapporterade fall av oegentligheter ökat med 22 procent och värdet med 48 procent. Förfalskning av handlingar (förmodligen ofta med kopplingar till korruption) var den huvudsakliga källan för detta beteende. Revisionsrätten konstaterade i sin årsrapport för 2013 missbruk eller fel i ungefär fem procent av de beviljade EU-medlen, framför allt inom regionalpolitik, energi och transport, jordbruk, miljö, fiske samt hälso- och sjukvård.

3.   Internationella instrument mot korruption och mutor

| 3.1 | Utöver sin inhemska lagstiftning mot mutor och korruption har EU:s medlemsstater anslutit sig till ett antal internationella konventioner och fördrag och de ska följa relevant EU-lagstiftning. Dessa konventioner har sina egna övervakningsförfaranden, vanligen med någon form av ömsesidig tillsyn. |
| --- | --- |

3.1

Utöver sin inhemska lagstiftning mot mutor och korruption har EU:s medlemsstater anslutit sig till ett antal internationella konventioner och fördrag och de ska följa relevant EU-lagstiftning. Dessa konventioner har sina egna övervakningsförfaranden, vanligen med någon form av ömsesidig tillsyn.

| 3.2 | De viktigaste internationella instrumenten och mekanismerna för insatser mot korruption är:






  — | Förenta nationernas konvention mot korruption (Uncac). |
| --- | --- | --- |

3.2

De viktigaste internationella instrumenten och mekanismerna för insatser mot korruption är:

—

Förenta nationernas konvention mot korruption (Uncac).

| — | OECD:s konvention om bekämpande av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförbindelser. |
| --- | --- |

—

OECD:s konvention om bekämpande av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförbindelser.

| — | Europarådets straffrättsliga konvention mot korruption från 1999; Europarådets civilrättsliga konvention om korruption. |
| --- | --- |

—

Europarådets straffrättsliga konvention mot korruption från 1999; Europarådets civilrättsliga konvention om korruption.

| 3.3 | EU:s viktigaste rättsliga instrument mot korruption är följande:






  — | Artikel 83.1 EUF-fördraget som ger EU mandat att ta itu med allvarlig brottslighet (bland annat omnämns korruption) med en europeisk eller gränsöverskridande dimension. |
| --- | --- | --- |

3.3

EU:s viktigaste rättsliga instrument mot korruption är följande:

—

Artikel 83.1 EUF-fördraget som ger EU mandat att ta itu med allvarlig brottslighet (bland annat omnämns korruption) med en europeisk eller gränsöverskridande dimension.

| — | Artikel 325.4 i EUF-fördraget utgör den rättsliga grunden för alla åtgärder som är nödvändiga för att bekämpa bedrägerier som skadar EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

—

Artikel 325.4 i EUF-fördraget utgör den rättsliga grunden för alla åtgärder som är nödvändiga för att bekämpa bedrägerier som skadar EU:s ekonomiska intressen.

| — | 1997 års konvention om kamp mot korruption som tjänstemän i Europeiska gemenskaperna eller Europeiska unionens medlemsstater är delaktiga i. |
| --- | --- |

—

1997 års konvention om kamp mot korruption som tjänstemän i Europeiska gemenskaperna eller Europeiska unionens medlemsstater är delaktiga i.

| — | Rambeslut 2003/568/RIF om kampen mot korruption inom den privata sektorn. |
| --- | --- |

—

Rambeslut 2003/568/RIF om kampen mot korruption inom den privata sektorn.

| 3.4 | Förenta nationernas konvention mot korruption är den mest omfattande av alla internationella konventioner. Samtliga EU:s medlemsstater har ratificerat konventionen och EU har också undertecknat den. |
| --- | --- |

3.4

Förenta nationernas konvention mot korruption är den mest omfattande av alla internationella konventioner. Samtliga EU:s medlemsstater har ratificerat konventionen och EU har också undertecknat den.

| 3.5 | EU har antagit direktiv, meddelanden och rambeslut som framför allt inför miniminormer och tar itu med frågor som hänger samman med kampen mot korruption och bedrägerier: skattebedrägerier och skatteundandragande, penningtvätt, företagens sociala ansvar, rapportering om icke-finansiella transaktioner, företagsstyrning offentlig upphandling och revision. EESK har regelbundet utfärdat yttranden om dessa EU-initiativ. |
| --- | --- |

3.5

EU har antagit direktiv, meddelanden och rambeslut som framför allt inför miniminormer och tar itu med frågor som hänger samman med kampen mot korruption och bedrägerier: skattebedrägerier och skatteundandragande, penningtvätt, företagens sociala ansvar, rapportering om icke-finansiella transaktioner, företagsstyrning offentlig upphandling och revision. EESK har regelbundet utfärdat yttranden om dessa EU-initiativ.

| 3.6 | EU har också infört bestämmelser om insatser mot korruption och bedrägerier i sina finansieringsprogram – såväl internt som externt (bland annat inom sammanhållningspolitik, regionalpolitik, jordbrukspolitik, utvidgningspolitik samt grannskaps- och utvecklingspolitik). |
| --- | --- |

3.6

EU har också infört bestämmelser om insatser mot korruption och bedrägerier i sina finansieringsprogram – såväl internt som externt (bland annat inom sammanhållningspolitik, regionalpolitik, jordbrukspolitik, utvidgningspolitik samt grannskaps- och utvecklingspolitik).

| 3.7 | Som en första åtgärd för att skydda laglydiga EU-företag som är verksamma på marknader i tredjeland bör principerna i skäl 65 i FSE-förordningen (EU) nr 1316/2013 och artikel 3.24 i EBRD:s upphandlingspolicy och upphandlingsregler, som gäller en rättvis fördelning av de risker som kontraktet är förenat med, tas med i alla EU:s instrument för EU-finansiering. |
| --- | --- |

3.7

Som en första åtgärd för att skydda laglydiga EU-företag som är verksamma på marknader i tredjeland bör principerna i skäl 65 i FSE-förordningen (EU) nr 1316/2013 och artikel 3.24 i EBRD:s upphandlingspolicy och upphandlingsregler, som gäller en rättvis fördelning av de risker som kontraktet är förenat med, tas med i alla EU:s instrument för EU-finansiering.

| 3.8 | Sedan 2011 har kommissionen på grundval av artikel 325 i EUF-fördraget genomfört en omfattande strategi mot bedrägerier, CAFS, (COM(2011) 376) för att förbättra hela cykeln i arbetet mot bedrägerier: från förebyggande och upptäckt av bedrägerier och villkoren för utredningar av bedrägerier till ändamålsenliga återlämnings- och avskräckningsmedel, med avskräckande påföljder. Kommissionens avdelningar har utvecklat sektorsspecifika strategier för insatser mot bedrägerier. Förslaget till direktiv (COM(2012) 363) om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen är också relevant. |
| --- | --- |

3.8

Sedan 2011 har kommissionen på grundval av artikel 325 i EUF-fördraget genomfört en omfattande strategi mot bedrägerier, CAFS, (COM(2011) 376) för att förbättra hela cykeln i arbetet mot bedrägerier: från förebyggande och upptäckt av bedrägerier och villkoren för utredningar av bedrägerier till ändamålsenliga återlämnings- och avskräckningsmedel, med avskräckande påföljder. Kommissionens avdelningar har utvecklat sektorsspecifika strategier för insatser mot bedrägerier. Förslaget till direktiv (COM(2012) 363) om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen är också relevant.

4.   Självreglering – etiska regler i fråga om korruption och mutor

| 4.1 | Självreglering spelar en viktig roll i insatserna mot korruption och mutor. Företagen låter i allt större utsträckning socialt ansvar, efterlevnad och förebyggande av korruption ingå i sin övergripande policy och förvaltning. Enskilda företags etiska koder bygger i huvudsak på internationella, sektoriella riktlinjer och är också tänkta att genomföra anknutna EU-normer (rapportering av icke-finansiell information, företagens sociala ansvar osv.). Huvudsyftet med ett företags regelverk är att främja ett etiskt uppförande i företagets hela verksamhet, att engagera samtliga berörda parter och att genomföra regelverket på ett öppet och inkluderande sätt, och även ta upp det inom ramen för den sociala dialogen. |
| --- | --- |

4.1

Självreglering spelar en viktig roll i insatserna mot korruption och mutor. Företagen låter i allt större utsträckning socialt ansvar, efterlevnad och förebyggande av korruption ingå i sin övergripande policy och förvaltning. Enskilda företags etiska koder bygger i huvudsak på internationella, sektoriella riktlinjer och är också tänkta att genomföra anknutna EU-normer (rapportering av icke-finansiell information, företagens sociala ansvar osv.). Huvudsyftet med ett företags regelverk är att främja ett etiskt uppförande i företagets hela verksamhet, att engagera samtliga berörda parter och att genomföra regelverket på ett öppet och inkluderande sätt, och även ta upp det inom ramen för den sociala dialogen.

| 4.2 | Följande grundläggande internationella riktlinjer och mekanismer med beskrivningar av de principer som företag bör tillämpa för att förhindra korruption och mutor och för att uppmuntra etiskt beteende finns:






  — | Internationella brottmålsdomstolens regler om bekämpning av korruption, riktlinjer för larm om missförhållanden, handböcker etc. |
| --- | --- | --- |

4.2

Följande grundläggande internationella riktlinjer och mekanismer med beskrivningar av de principer som företag bör tillämpa för att förhindra korruption och mutor och för att uppmuntra etiskt beteende finns:

—

Internationella brottmålsdomstolens regler om bekämpning av korruption, riktlinjer för larm om missförhållanden, handböcker etc.

| — | FN:s Global Compact-initiativ: 10 principer om insatser mot korruption, och den åtföljande vägledningen om rapportering. |
| --- | --- |

—

FN:s Global Compact-initiativ: 10 principer om insatser mot korruption, och den åtföljande vägledningen om rapportering.

| — | OECD:s riktlinjer för multinationella företag: rekommendation nr 7 om att bekämpa mutor, uppmaning till att ge mutor och utpressning. |
| --- | --- |

—

OECD:s riktlinjer för multinationella företag: rekommendation nr 7 om att bekämpa mutor, uppmaning till att ge mutor och utpressning.

| — | ISO 37001-standarden om ett ledningssystem för bekämpning av mutor (under utarbetande, ISO PC/278). |
| --- | --- |

—

ISO 37001-standarden om ett ledningssystem för bekämpning av mutor (under utarbetande, ISO PC/278).

| — | Världsbanksgruppens riktlinjer om korruptionsbekämpning. |
| --- | --- |

—

Världsbanksgruppens riktlinjer om korruptionsbekämpning.

| — | Global Reporting Initiative (GRI, GR4). |
| --- | --- |

—

Global Reporting Initiative (GRI, GR4).

| — | Transparency Internationals affärsmässiga principer för bekämpning av mutor etc. |
| --- | --- |

—

Transparency Internationals affärsmässiga principer för bekämpning av mutor etc.

Sektorsspecifika riktlinjer på EU-nivå, t.ex. byggnads- och anläggningsindustrin i EU (www.fiec.org inklusive relevanta riktlinjer och gemensamma förklaringar) och utvinningsindustrin (www.eiti.org), är av grundläggande betydelse i de berörda sektorerna. Detsamma gäller för nationella riktlinjer (till exempel den tyska hållbarhetskoden och de danska industririktlinjerna) som anses ha en avgörande roll i att vägleda företagens beteende).

| 4.3 | Europaparlamentet och Europeiska kommissionen har antagit egna interna etiska riktlinjer för att komplettera tjänstemännens skyldigheter enligt tjänsteföreskrifterna för EU-anställda, inbegripet en uppförandekod för kommissionsledamöter och ledamöter av Europaparlamentet med riktlinjer för hur man ska hantera gåvor och donationer, andra finansiella intressen och intressekonflikter. EESK har antagit liknande koder. |
| --- | --- |

4.3

Europaparlamentet och Europeiska kommissionen har antagit egna interna etiska riktlinjer för att komplettera tjänstemännens skyldigheter enligt tjänsteföreskrifterna för EU-anställda, inbegripet en uppförandekod för kommissionsledamöter och ledamöter av Europaparlamentet med riktlinjer för hur man ska hantera gåvor och donationer, andra finansiella intressen och intressekonflikter. EESK har antagit liknande koder.

5.   Iakttagelser av företagens och det civila samhällets farhågor

| 5.1 | Läget när det gäller korruption och bedrägerier avseende allmänna medel inom EU är oacceptabelt. Konsekvenserna är mycket påtagliga för det civila samhället och näringslivet. Korruption för med sig extra kostnader för konsumenten och en osäker miljö för företag som respekterar etiska normer. EESK noterar med ogillande den utbredda förekomsten av korruption och bedrägerier i EU:s medlemsstater och det svaga politiska engagemanget hos regeringar och lokala myndigheter när det gäller att bekämpa korruption effektivt, vilket bland annat tar sig uttryck i bristande genomförande och verkställande av befintliga internationella, europeiska och nationella instrument. |
| --- | --- |

5.1

Läget när det gäller korruption och bedrägerier avseende allmänna medel inom EU är oacceptabelt. Konsekvenserna är mycket påtagliga för det civila samhället och näringslivet. Korruption för med sig extra kostnader för konsumenten och en osäker miljö för företag som respekterar etiska normer. EESK noterar med ogillande den utbredda förekomsten av korruption och bedrägerier i EU:s medlemsstater och det svaga politiska engagemanget hos regeringar och lokala myndigheter när det gäller att bekämpa korruption effektivt, vilket bland annat tar sig uttryck i bristande genomförande och verkställande av befintliga internationella, europeiska och nationella instrument.

| 5.1.1 | Medborgarna och sociala och ekonomiska aktörer har rätt att leva i ett öppet och rättvist styrt samhälle som bygger på rättsstatsprincipen, oavsett var de bor i EU. Den ekonomiska krisen och eurokrisen har lett till ökad kritik från medborgarna mot uppenbar korruption och till ett minskat förtroende och tillit hos medborgarna till demokratiska styrelseformer på EU-nivå, och således till spridning av euroskepticism. Det civila samhället förväntar sig att EU och medlemsstaterna förstärker sina åtgärder i kampen mot korruption och bedrägeri. Beslutsfattarna måste övertyga medborgarna om att de agerar i allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

5.1.1

Medborgarna och sociala och ekonomiska aktörer har rätt att leva i ett öppet och rättvist styrt samhälle som bygger på rättsstatsprincipen, oavsett var de bor i EU. Den ekonomiska krisen och eurokrisen har lett till ökad kritik från medborgarna mot uppenbar korruption och till ett minskat förtroende och tillit hos medborgarna till demokratiska styrelseformer på EU-nivå, och således till spridning av euroskepticism. Det civila samhället förväntar sig att EU och medlemsstaterna förstärker sina åtgärder i kampen mot korruption och bedrägeri. Beslutsfattarna måste övertyga medborgarna om att de agerar i allmänhetens intresse.

| 5.2 | Därför engagerar sig EESK i ansträngningarna för att ta itu med problemet. Kommittén tillmötesgår Europeiska kommissionens önskan om att det civila samhället ska delta i kampen mot korruption och det viktigaste syftet med yttrandet är att bidra till kommissionens kommande rapport om insatserna mot korruption (2016) samt ta del i ansvaret för att öka medvetenheten, sprida information och främja öppenhet. |
| --- | --- |

5.2

Därför engagerar sig EESK i ansträngningarna för att ta itu med problemet. Kommittén tillmötesgår Europeiska kommissionens önskan om att det civila samhället ska delta i kampen mot korruption och det viktigaste syftet med yttrandet är att bidra till kommissionens kommande rapport om insatserna mot korruption (2016) samt ta del i ansvaret för att öka medvetenheten, sprida information och främja öppenhet.

| 5.3 | Korruption handlar inte bara om integritet och etik utan också om ekonomi, eftersom den skadar den lagliga ekonomin – rättvisa förutsättningar och villkor för handel, investeringar och konkurrens – och påverkar därmed tillväxt och konkurrenskraft. Uppgifter från Världsbanken och Världsekonomiskt forum visar att den ekonomiska konkurrenskraften är nära kopplad till statens förmåga att kontrollera korruption. Studier har visat att kontrollen över korruption inom EU är starkt kopplad till lättheten att göra affärer, samt korruptionens negativa inflytande på privata investeringar. |
| --- | --- |

5.3

Korruption handlar inte bara om integritet och etik utan också om ekonomi, eftersom den skadar den lagliga ekonomin – rättvisa förutsättningar och villkor för handel, investeringar och konkurrens – och påverkar därmed tillväxt och konkurrenskraft. Uppgifter från Världsbanken och Världsekonomiskt forum visar att den ekonomiska konkurrenskraften är nära kopplad till statens förmåga att kontrollera korruption. Studier har visat att kontrollen över korruption inom EU är starkt kopplad till lättheten att göra affärer, samt korruptionens negativa inflytande på privata investeringar.

| 5.3.1 | Korruption ökar kostnaderna för företagen eftersom ”rena” företag riskerar att förlora kontrakt i en korrumperad miljö. Korruption försämrar på så sätt effektiviteten på den inre marknaden och skulle därmed kunna skada ansträngningarna för att nå målen i tillväxtstrategin till 2020 och förbättra EU:s globala konkurrenskraft. Korruption minskar på så sätt möjligheterna att förbättra sysselsättningen och välbefinnandet i EU liksom konkurrenskraften hos europeiska företag som är verksamma utomlands. |
| --- | --- |

5.3.1

Korruption ökar kostnaderna för företagen eftersom ”rena” företag riskerar att förlora kontrakt i en korrumperad miljö. Korruption försämrar på så sätt effektiviteten på den inre marknaden och skulle därmed kunna skada ansträngningarna för att nå målen i tillväxtstrategin till 2020 och förbättra EU:s globala konkurrenskraft. Korruption minskar på så sätt möjligheterna att förbättra sysselsättningen och välbefinnandet i EU liksom konkurrenskraften hos europeiska företag som är verksamma utomlands.

| 5.3.2 | Företag med goda resultat när det gäller korruptionsbekämpning lockar investerare. Bilden av näringslivet äventyras när ett företag har befunnits skyldigt till bestickning och korruption. Det är inte bara till skada för företagets eget rykte utan ställer hela näringslivet i dålig dager. Den administrativa och ekonomiska bördan för företagen, särskilt små och medelstora företag, bör emellertid också beaktas i bestämmelserna om efterlevnaden av lagstiftningen mot korruption och rapporteringskrav. |
| --- | --- |

5.3.2

Företag med goda resultat när det gäller korruptionsbekämpning lockar investerare. Bilden av näringslivet äventyras när ett företag har befunnits skyldigt till bestickning och korruption. Det är inte bara till skada för företagets eget rykte utan ställer hela näringslivet i dålig dager. Den administrativa och ekonomiska bördan för företagen, särskilt små och medelstora företag, bör emellertid också beaktas i bestämmelserna om efterlevnaden av lagstiftningen mot korruption och rapporteringskrav.

| 5.4 | Medierna rapporterar regelbundet om korruption på högsta nivå i många medlemsstater, liksom i övriga världen. Politisk korruption (t.ex. med kopplingar till utnämningar, mutor och finansiering av politiska partier och valkampanjer, uppgjorda idrottstävlingar), framför allt när de rättsliga och polisiära myndigheterna är inblandande uppfattas av medborgarna som mycket skadligt för samhället. Det måste bli ett slut på denna praxis, liksom den utbredda användningen av ”under bordet”-betalningar i många medlemsstater, som påverkar medborgarnas vardag. Dessa företeelser i samhället tycks grunda sig i en förändrad syn på laglighet. Något måste göras: medborgarna har rätt till fungerande rättsstatliga principer, gott styre och offentliga tjänster, rena från korruption. Attityderna måste förändras och det korrupta samhällsklimat som finns måste ersättas av en kultur av öppenhet. Denna fråga bör i första hand hanteras genom lagstiftning och ingå i uppfostran och utbildning. |
| --- | --- |

5.4

Medierna rapporterar regelbundet om korruption på högsta nivå i många medlemsstater, liksom i övriga världen. Politisk korruption (t.ex. med kopplingar till utnämningar, mutor och finansiering av politiska partier och valkampanjer, uppgjorda idrottstävlingar), framför allt när de rättsliga och polisiära myndigheterna är inblandande uppfattas av medborgarna som mycket skadligt för samhället. Det måste bli ett slut på denna praxis, liksom den utbredda användningen av ”under bordet”-betalningar i många medlemsstater, som påverkar medborgarnas vardag. Dessa företeelser i samhället tycks grunda sig i en förändrad syn på laglighet. Något måste göras: medborgarna har rätt till fungerande rättsstatliga principer, gott styre och offentliga tjänster, rena från korruption. Attityderna måste förändras och det korrupta samhällsklimat som finns måste ersättas av en kultur av öppenhet. Denna fråga bör i första hand hanteras genom lagstiftning och ingå i uppfostran och utbildning.

| 5.5 | EESK stöder kommissionens åtgärder och rekommendationer om korruptionsbekämpning, EU:s insatser mot bedrägerier, liksom Europaparlamentets åtgärder, i synnerhet handlingsplanen för perioden 2014–2019 för bekämpning av organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt. Dessutom är rekommendationerna i rapporterna från Gruppen av stater mot korruption vid Europarådet (Greco), FN, OECD och ICC ovärderliga och bör beaktas när man ska stärka politiken och arbetet mot korruption i EU och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

5.5

EESK stöder kommissionens åtgärder och rekommendationer om korruptionsbekämpning, EU:s insatser mot bedrägerier, liksom Europaparlamentets åtgärder, i synnerhet handlingsplanen för perioden 2014–2019 för bekämpning av organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt. Dessutom är rekommendationerna i rapporterna från Gruppen av stater mot korruption vid Europarådet (Greco), FN, OECD och ICC ovärderliga och bör beaktas när man ska stärka politiken och arbetet mot korruption i EU och dess medlemsstater.

| 5.6 | De starkt sammanlänkade ekonomierna i medlemsstaterna och de alltmer omfattande och snabba gränsöverskridande penningflödena ökar risken för att korruptionen sprids inom EU. Korruption har blivit ett gränsöverskridande fenomen och kan inte längre betraktas som enbart en fråga för nationell straffrätt. Den skulle kunna jämföras med en smittsam sjukdom som ingen automatiskt kan anses vara immun mot och som kräver en målmedveten behandling. Dagens uppsplittrade tillvägagångssätt måste ersättas av ett mer konsekvent tillvägagångssätt för att betydande framsteg ska kunna göras. Kommissionens rapporter måste på ett lämpligt sätt ta upp denna aspekt: insatserna mot korruptionen måste utformas och genomföras mot bakgrund av ett alltmer integrerat EU och en globaliserad ekonomi. |
| --- | --- |

5.6

De starkt sammanlänkade ekonomierna i medlemsstaterna och de alltmer omfattande och snabba gränsöverskridande penningflödena ökar risken för att korruptionen sprids inom EU. Korruption har blivit ett gränsöverskridande fenomen och kan inte längre betraktas som enbart en fråga för nationell straffrätt. Den skulle kunna jämföras med en smittsam sjukdom som ingen automatiskt kan anses vara immun mot och som kräver en målmedveten behandling. Dagens uppsplittrade tillvägagångssätt måste ersättas av ett mer konsekvent tillvägagångssätt för att betydande framsteg ska kunna göras. Kommissionens rapporter måste på ett lämpligt sätt ta upp denna aspekt: insatserna mot korruptionen måste utformas och genomföras mot bakgrund av ett alltmer integrerat EU och en globaliserad ekonomi.

| 5.6.1 | Kampen mot korruption måste därför få en högre plats på EU:s dagordning. EU bör på ett mer framträdande sätt arbeta för öppenhet och trygga integriteten på den inre marknaden, i de yttre förbindelserna samt EU:s institutioner och utgifter. Ett starkare fokus på insatser mot korruption och bedrägerier bör införas i all relevant EU-politik, såväl internt som externt. Näringslivet och det civila samhället förväntar sig en sådan utveckling och i yttrandet vill vi framför allt lyfta fram behovet av ett effektivt ledarskap och en effektiv samordning från EU:s sida. EU kan använda sin politiska styrka för att främja ett EU-omfattande område grundat på integritet och högt ställda normer för bekämpning av korruption. |
| --- | --- |

5.6.1

Kampen mot korruption måste därför få en högre plats på EU:s dagordning. EU bör på ett mer framträdande sätt arbeta för öppenhet och trygga integriteten på den inre marknaden, i de yttre förbindelserna samt EU:s institutioner och utgifter. Ett starkare fokus på insatser mot korruption och bedrägerier bör införas i all relevant EU-politik, såväl internt som externt. Näringslivet och det civila samhället förväntar sig en sådan utveckling och i yttrandet vill vi framför allt lyfta fram behovet av ett effektivt ledarskap och en effektiv samordning från EU:s sida. EU kan använda sin politiska styrka för att främja ett EU-omfattande område grundat på integritet och högt ställda normer för bekämpning av korruption.

| 5.7 | Vad som behövs är ingenting mindre än ett uttryckligt åtagande – en europeisk pakt mot korruption för att få till stånd en trovärdig och övergripande strategi. Den måste ledas ”ovanifrån” och alla berörda parter på EU-nivå och nationell och lokal nivå måste engagera sig i denna strävan. |
| --- | --- |

5.7

Vad som behövs är ingenting mindre än ett uttryckligt åtagande – en europeisk pakt mot korruption för att få till stånd en trovärdig och övergripande strategi. Den måste ledas ”ovanifrån” och alla berörda parter på EU-nivå och nationell och lokal nivå måste engagera sig i denna strävan.

| 5.8 | Medlemsstaterna befinner sig i främsta ledet i kampen mot korruption och bedrägerier. Genomförandet av kraftfulla åtgärder mot korruption är deras ansvar (framför allt robust lagstiftning och en fungerande korruptionsbekämpande myndighet som bekämpar korruption inom det politiska styret och rättsväsendet samt organiserad brottslighet), liksom att aktivt delta i det transnationella samarbetet och höja allmänhetens medvetenhet om kampen mot korruption och bedrägeri. |
| --- | --- |

5.8

Medlemsstaterna befinner sig i främsta ledet i kampen mot korruption och bedrägerier. Genomförandet av kraftfulla åtgärder mot korruption är deras ansvar (framför allt robust lagstiftning och en fungerande korruptionsbekämpande myndighet som bekämpar korruption inom det politiska styret och rättsväsendet samt organiserad brottslighet), liksom att aktivt delta i det transnationella samarbetet och höja allmänhetens medvetenhet om kampen mot korruption och bedrägeri.

| 5.8.1 | Engagemang från det civila samhället, inklusive företag, näringslivsorganisationer och arbetsmarknadens parter, i de nationella insatserna mot korruption är viktigt framför allt för målsättningen att höja medvetenheten och erbjuda vägledning om hur korruption, bedrägeri och bestickning kan förhindras. Enskilda företags och myndigheters agerande är centralt i detta sammanhang. Befintliga nationella arenor, exempelvis OECD:s nationella kontaktpunkter och Transparency Internationals centrum för informationsåtgärder och juridisk rådgivning skulle också kunna spela en viktig roll i de nationella insatserna mot korruption. Medierna bör inse att de har en grundläggande roll och ett ansvar för att göra allmänheten mer uppmärksam på korruption och insatser mot korruption i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.8.1

Engagemang från det civila samhället, inklusive företag, näringslivsorganisationer och arbetsmarknadens parter, i de nationella insatserna mot korruption är viktigt framför allt för målsättningen att höja medvetenheten och erbjuda vägledning om hur korruption, bedrägeri och bestickning kan förhindras. Enskilda företags och myndigheters agerande är centralt i detta sammanhang. Befintliga nationella arenor, exempelvis OECD:s nationella kontaktpunkter och Transparency Internationals centrum för informationsåtgärder och juridisk rådgivning skulle också kunna spela en viktig roll i de nationella insatserna mot korruption. Medierna bör inse att de har en grundläggande roll och ett ansvar för att göra allmänheten mer uppmärksam på korruption och insatser mot korruption i medlemsstaterna.

Bryssel den 16 september 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/73 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/73

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Utsikter till en långsiktig, hållbar och smart utveckling inom den europeiska offshoreindustrin och dess förbindelser med EU:s maritima sektorer

(yttrande på eget initiativ)

(2016/C 013/12)

| Föredragande: | Marian KRZAKLEWSKI |
| --- | --- |
| Medföredragande: | José Custódio LEIRIÃO |

Föredragande:

Marian KRZAKLEWSKI

Medföredragande:

José Custódio LEIRIÃO

Den 22 januari 2015 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om:

”Utsikter till en långsiktig, hållbar och smart utveckling inom den europeiska offshoreindustrin och dess förbindelser med EU:s maritima sektorer”

(yttrande på eget initiativ).

Rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI), som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 15 juli 2015. Föredragande var Marian Krzaklewski och medföredragande José Custódio Leirião.

Vid sin 510:e plenarsession den 16–17 september 2015 (sammanträdet den 16 september 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 132 röster för, 1 röst emot och 3 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Offshoreindustrin består av följande sektorer: energiproduktion och utvinning av gas, olja och mineraler till havs. Marknader med anknytning till dessa sektorer tillhör dem som utvecklas mest dynamiskt, och de skapar utsikter till en långsiktig, hållbar och smart utveckling. |
| --- | --- |

1.1

Offshoreindustrin består av följande sektorer: energiproduktion och utvinning av gas, olja och mineraler till havs. Marknader med anknytning till dessa sektorer tillhör dem som utvecklas mest dynamiskt, och de skapar utsikter till en långsiktig, hållbar och smart utveckling.

| 1.2 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén anser att det behövs en sammanhängande strategisk europeisk vision för att säkerställa en hållbar utveckling inom offshoreindustrin, en vision som omfattar avancerad teknik och innovativa lösningar för denna industri. Tekniken är kärnan i en sådan strategisk ram. |
| --- | --- |

1.2

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén anser att det behövs en sammanhängande strategisk europeisk vision för att säkerställa en hållbar utveckling inom offshoreindustrin, en vision som omfattar avancerad teknik och innovativa lösningar för denna industri. Tekniken är kärnan i en sådan strategisk ram.

| 1.3 | Kommittén anser att det för närvarande saknas en övergripande europeisk strategisk vision för hela offshorenäringen och dess olika sektorer. Kommissionen och rådet har visserligen successivt breddat regleringsområdet för denna industri, särskilt för olje- och gassektorn i offshoreverksamheten, men det förefaller inte finnas en sammanhängande strategi och ett helhetsperspektiv i dessa åtgärder. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén anser att det för närvarande saknas en övergripande europeisk strategisk vision för hela offshorenäringen och dess olika sektorer. Kommissionen och rådet har visserligen successivt breddat regleringsområdet för denna industri, särskilt för olje- och gassektorn i offshoreverksamheten, men det förefaller inte finnas en sammanhängande strategi och ett helhetsperspektiv i dessa åtgärder.

| 1.4 | EESK anser att avsaknaden av strategisk ram för offshoreindustrin också beror på otillräckligt samarbete mellan offshoreindustrin, EU:s institutioner, medlemsstaterna och det civila samhällets organisationer. Kommittén anser därför att just idén att formulera och genomföra en europeisk strategisk vision för offshorenäringen skulle göra det möjligt att uppnå en effektiv nivå av samarbete till gagn för de berörda parterna, inklusive andra sektorer som använder offshoreresurser, till exempel turismsektorn. |
| --- | --- |

1.4

EESK anser att avsaknaden av strategisk ram för offshoreindustrin också beror på otillräckligt samarbete mellan offshoreindustrin, EU:s institutioner, medlemsstaterna och det civila samhällets organisationer. Kommittén anser därför att just idén att formulera och genomföra en europeisk strategisk vision för offshorenäringen skulle göra det möjligt att uppnå en effektiv nivå av samarbete till gagn för de berörda parterna, inklusive andra sektorer som använder offshoreresurser, till exempel turismsektorn.

| 1.5 | Vad gäller kommitténs tidigare förslag noterar EESK med oro att det saknades företrädare för kommissionen vid såväl de två studiegruppssammanträdena som den offentliga hearingen i Aberdeen, som syftade till att förbereda initiativyttrandet om den europeiska offshoreindustrin. |
| --- | --- |

1.5

Vad gäller kommitténs tidigare förslag noterar EESK med oro att det saknades företrädare för kommissionen vid såväl de två studiegruppssammanträdena som den offentliga hearingen i Aberdeen, som syftade till att förbereda initiativyttrandet om den europeiska offshoreindustrin.

| 1.6 | Efter en omfattande analys av förhållandet mellan offshoreindustrin och den europeiska sjöfartsindustrin konstaterar EESK att offshoreindustrin skapar mycket starka, ofta ”gröna” drivkrafter för den europeiska sjöfartsindustrin, särskilt för sektorn för konstruktion och reparation av fartyg samt sektorn för marin utrustning. Man skulle kunna säga att den europeiska varvsindustrin har kunnat undvika den förlust av kritisk massa som hotade fram till helt nyligen tack vare efterfrågan från offshorenäringen. |
| --- | --- |

1.6

Efter en omfattande analys av förhållandet mellan offshoreindustrin och den europeiska sjöfartsindustrin konstaterar EESK att offshoreindustrin skapar mycket starka, ofta ”gröna” drivkrafter för den europeiska sjöfartsindustrin, särskilt för sektorn för konstruktion och reparation av fartyg samt sektorn för marin utrustning. Man skulle kunna säga att den europeiska varvsindustrin har kunnat undvika den förlust av kritisk massa som hotade fram till helt nyligen tack vare efterfrågan från offshorenäringen.

| 1.7 | Kommittén anser att Europeiska kommissionen i samband med det pågående genomförandet av direktivet om säkerhet inom olje- och gasindustrin till havs och i samarbete med medlemsstaterna bör organisera ett kontrollsystem och visa olika sätt att öka den finansiella kapaciteten hos operatörerna inom denna sektor för att täcka kostnader för åtgärder efter olyckor. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén anser att Europeiska kommissionen i samband med det pågående genomförandet av direktivet om säkerhet inom olje- och gasindustrin till havs och i samarbete med medlemsstaterna bör organisera ett kontrollsystem och visa olika sätt att öka den finansiella kapaciteten hos operatörerna inom denna sektor för att täcka kostnader för åtgärder efter olyckor.

| 1.7.1 | En säkerhetskultur bör utvecklas och införas samt åtgärder vidtas som hjälper industriföretag inom offshorebranschen att inrätta utbildningsinstitutioner för att genomföra mer omfattande utbildningar i säkerhetsfrågor, inbegripet miljöskyddsaspekter. Kommittén konstaterar att strävan efter en hög säkerhetsnivå inom offshoreindustrin även hänger ihop med säkerställande av goda arbetsförhållanden till sjöss. |
| --- | --- |

1.7.1

En säkerhetskultur bör utvecklas och införas samt åtgärder vidtas som hjälper industriföretag inom offshorebranschen att inrätta utbildningsinstitutioner för att genomföra mer omfattande utbildningar i säkerhetsfrågor, inbegripet miljöskyddsaspekter. Kommittén konstaterar att strävan efter en hög säkerhetsnivå inom offshoreindustrin även hänger ihop med säkerställande av goda arbetsförhållanden till sjöss.

| 1.8 | EESK föreslår att kommissionen och de berörda medlemsstaterna i samarbete med ILO och arbetsmarknadens parter vidtar åtgärder i syfte att bedöma möjligheten att låta sjöarbetskonventionen (MLC) även omfatta dem som är anställda inom den havsbaserade olje- och gasindustrin och den havsbaserade vindkraften inom EU och EES. |
| --- | --- |

1.8

EESK föreslår att kommissionen och de berörda medlemsstaterna i samarbete med ILO och arbetsmarknadens parter vidtar åtgärder i syfte att bedöma möjligheten att låta sjöarbetskonventionen (MLC) även omfatta dem som är anställda inom den havsbaserade olje- och gasindustrin och den havsbaserade vindkraften inom EU och EES.

| 1.9 | EESK anser att kommissionen och de europeiska branschbaserade arbetsmarknadsparter som företräder offshoreindustrin bör dra nytta av 2009 års direktiv, som utgör ett positivt exempel, om genomförandet i EU av sjöarbetskonventionen genom ett europeiskt sektorsavtal mellan Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) och den europeiska redareföreningen (ECSA). |
| --- | --- |

1.9

EESK anser att kommissionen och de europeiska branschbaserade arbetsmarknadsparter som företräder offshoreindustrin bör dra nytta av 2009 års direktiv, som utgör ett positivt exempel, om genomförandet i EU av sjöarbetskonventionen genom ett europeiskt sektorsavtal mellan Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) och den europeiska redareföreningen (ECSA).

| 1.10 | I samband med prognoser som pekar på framtida brist på kvalificerade arbetstagare och bristande kompetens inom offshoreindustrin i EU och EES anser EESK att det är nödvändigt att förebygga detta genom att tillförsäkra goda arbetsvillkor (reglering i sjöarbetskonventionen), tillämpa en politik som går ut på att matcha kompetens/yrkesutbildning och uppmuntra unga människor att arbeta till sjöss. |
| --- | --- |

1.10

I samband med prognoser som pekar på framtida brist på kvalificerade arbetstagare och bristande kompetens inom offshoreindustrin i EU och EES anser EESK att det är nödvändigt att förebygga detta genom att tillförsäkra goda arbetsvillkor (reglering i sjöarbetskonventionen), tillämpa en politik som går ut på att matcha kompetens/yrkesutbildning och uppmuntra unga människor att arbeta till sjöss.

| 1.11 | Inom offshoreindustrin bör kommissionen och medlemsstaterna främja samarbete och offentlig-privata partnerskap, inbegripet samriskföretag, en uppsättning av garantier samt principer för produktions- och koncessionsfördelning. Samordningen bör omfatta rättsligt ramverk, fysisk planering och miljöskydd i samband med geologiska undersökningar i kombination med frågan om en hållbar användning av energiresurserna. |
| --- | --- |

1.11

Inom offshoreindustrin bör kommissionen och medlemsstaterna främja samarbete och offentlig-privata partnerskap, inbegripet samriskföretag, en uppsättning av garantier samt principer för produktions- och koncessionsfördelning. Samordningen bör omfatta rättsligt ramverk, fysisk planering och miljöskydd i samband med geologiska undersökningar i kombination med frågan om en hållbar användning av energiresurserna.

| 1.12 | Kommittén anser att europeiseringen av sektorn för offshoreutvinning bland annat bör ske genom att kommissionen ansluter sig till ett geologiskt undersökningsprogram i vid bemärkelse, som inbegriper användning av IKT för att införskaffa data för mer hållbar exploatering av naturresurser till havs nu och i framtiden. |
| --- | --- |

1.12

Kommittén anser att europeiseringen av sektorn för offshoreutvinning bland annat bör ske genom att kommissionen ansluter sig till ett geologiskt undersökningsprogram i vid bemärkelse, som inbegriper användning av IKT för att införskaffa data för mer hållbar exploatering av naturresurser till havs nu och i framtiden.

| 1.13 | EESK betraktar följande områden som betydande utmaningar för offshoreindustrin med tanke på den globala och europeiska konkurrensen och regelverket:






  — | Djuphavsborrning och – när det gäller havsbaserad vindkraft – utvinning på större avstånd från kusten och på större havsdjup på öppet hav. |
| --- | --- | --- |

1.13

EESK betraktar följande områden som betydande utmaningar för offshoreindustrin med tanke på den globala och europeiska konkurrensen och regelverket:

—

Djuphavsborrning och – när det gäller havsbaserad vindkraft – utvinning på större avstånd från kusten och på större havsdjup på öppet hav.

| — | Processer för horisontell borrning och spräckning inom havsgruvdrift som respekterar miljökraven. |
| --- | --- |

—

Processer för horisontell borrning och spräckning inom havsgruvdrift som respekterar miljökraven.

| — | Hantering av åldrande infrastruktur för offshoreinstallationer. |
| --- | --- |

—

Hantering av åldrande infrastruktur för offshoreinstallationer.

| — | Sökande efter naturresurser i Arktis samt inventering och exploatering av sådana. |
| --- | --- |

—

Sökande efter naturresurser i Arktis samt inventering och exploatering av sådana.

| — | Bemötande av de gröna drivkrafter som åsyftas i Marpol-konventionen, konventionen om barlastvatten och direktivet om skrotning. |
| --- | --- |

—

Bemötande av de gröna drivkrafter som åsyftas i Marpol-konventionen, konventionen om barlastvatten och direktivet om skrotning.

| 1.14 | EESK uppmuntrar till samarbete i nätverk mellan sektorer inom offshorenäringen, kustområden samt företag i leveranskedjan å ena sidan och forskningscentrum och universitet å andra sidan inom ramen för programmet Horisont 2020 samt projekt inom ”smart specialisering”. Inom detta samarbete bör man dels ge frågor som rör innovation och ekologi större tyngd, dels utnyttja de möjligheter som uppstår tack vare Europeiska fonden för strategiska investeringar. |
| --- | --- |

1.14

EESK uppmuntrar till samarbete i nätverk mellan sektorer inom offshorenäringen, kustområden samt företag i leveranskedjan å ena sidan och forskningscentrum och universitet å andra sidan inom ramen för programmet Horisont 2020 samt projekt inom ”smart specialisering”. Inom detta samarbete bör man dels ge frågor som rör innovation och ekologi större tyngd, dels utnyttja de möjligheter som uppstår tack vare Europeiska fonden för strategiska investeringar.

| 1.14.1 | EESK uppmanar kommissionen att överväga en översyn av strukturfonderna eller Junckerplanen för att stödja investeringar i innovation inom offshoreindustrin. |
| --- | --- |

1.14.1

EESK uppmanar kommissionen att överväga en översyn av strukturfonderna eller Junckerplanen för att stödja investeringar i innovation inom offshoreindustrin.

| 1.15 | Kommittén anser att det är nödvändigt att uppdatera Europa 2020-strategin (översyn) för att uppfylla EU:s krav för maritim verksamhet, projektverksamhet, tillgång på kvalificerad arbetskraft, finansiering och främjande av hållbar utveckling. I sammanhanget bör man beakta den breda omfattningen och mångfalden av olika typer av arbete och färdigheter som behövs inom offshoreverksamheten. |
| --- | --- |

1.15

Kommittén anser att det är nödvändigt att uppdatera Europa 2020-strategin (översyn) för att uppfylla EU:s krav för maritim verksamhet, projektverksamhet, tillgång på kvalificerad arbetskraft, finansiering och främjande av hållbar utveckling. I sammanhanget bör man beakta den breda omfattningen och mångfalden av olika typer av arbete och färdigheter som behövs inom offshoreverksamheten.

| 1.16 | EESK uppmanar kommissionen att främja en debatt om möjligheterna till en särskild strategi för Nordsjön som omfattar de utmaningar som finns för hållbara och konkurrenskraftiga offshoreindustrier i Europa. |
| --- | --- |

1.16

EESK uppmanar kommissionen att främja en debatt om möjligheterna till en särskild strategi för Nordsjön som omfattar de utmaningar som finns för hållbara och konkurrenskraftiga offshoreindustrier i Europa.

2.   Bakgrund

| 2.1 | Offshoreindustrin omfattar huvudsakligen elproduktion samt utvinning av gas, olja och mineraler till havs. Med avseende på leveranskedja och tjänster hänger offshoreindustrin samman med följande grenar av sjöfartsindustrin: varvindustrin, sektorn för reparation, underhåll och ombyggnad av fartyg samt sektorn för produktion av fartygsutrustning, fartygsproviantering och marina industrianläggningar. |
| --- | --- |

2.1

Offshoreindustrin omfattar huvudsakligen elproduktion samt utvinning av gas, olja och mineraler till havs. Med avseende på leveranskedja och tjänster hänger offshoreindustrin samman med följande grenar av sjöfartsindustrin: varvindustrin, sektorn för reparation, underhåll och ombyggnad av fartyg samt sektorn för produktion av fartygsutrustning, fartygsproviantering och marina industrianläggningar.

| 2.2 | Om man ser till offshoresektorerna har den europeiska industrin både den avancerade fackkunskap och den mänskliga potential som behövs för att på ett effektivt sätt utnyttja de fördelar som följer av att vara närvarande på de marknader som har en koppling till offshoresektorn. |
| --- | --- |

2.2

Om man ser till offshoresektorerna har den europeiska industrin både den avancerade fackkunskap och den mänskliga potential som behövs för att på ett effektivt sätt utnyttja de fördelar som följer av att vara närvarande på de marknader som har en koppling till offshoresektorn.

| 2.3 | Inom ramen för en analys av den europeiska offshoreindustrins situation och en bedömning av dess utsikter till en långsiktig och hållbar utveckling kommer följande aspekter att granskas i yttrandet:






  — | Situationen för den havsbaserade olje- och gasindustrin i ett globalt sammanhang samt dess utmaningar och drivkrafter. |
| --- | --- | --- |

2.3

Inom ramen för en analys av den europeiska offshoreindustrins situation och en bedömning av dess utsikter till en långsiktig och hållbar utveckling kommer följande aspekter att granskas i yttrandet:

—

Situationen för den havsbaserade olje- och gasindustrin i ett globalt sammanhang samt dess utmaningar och drivkrafter.

| — | En allmän karakteristik av den havsbaserade vindkraften i EU. |
| --- | --- |

—

En allmän karakteristik av den havsbaserade vindkraften i EU.

| — | Förbindelserna mellan den europeiska sjöfartsindustrin och offshoreindustrin. |
| --- | --- |

—

Förbindelserna mellan den europeiska sjöfartsindustrin och offshoreindustrin.

| — | En analys av behovet av innovation och hållbar utveckling mot bakgrund av dagens utmaningar och potentiella utvecklingsområden för den europeiska offshoreindustrin. |
| --- | --- |

—

En analys av behovet av innovation och hållbar utveckling mot bakgrund av dagens utmaningar och potentiella utvecklingsområden för den europeiska offshoreindustrin.

| — | Förslag till hur den hållbara utvecklingens sociala dimension inom offshoreindustrin kan värnas på det arbetsrättsliga området. |
| --- | --- |

—

Förslag till hur den hållbara utvecklingens sociala dimension inom offshoreindustrin kan värnas på det arbetsrättsliga området.

| — | Den europeiska offshoreindustrin och EU-reglering. |
| --- | --- |

—

Den europeiska offshoreindustrin och EU-reglering.

| — | Idén om att främja en EU-strategi för Nordsjön som inkluderar utmaningarna när det gäller att uppnå en hållbar och konkurrenskraftig offshoresektor. |
| --- | --- |

—

Idén om att främja en EU-strategi för Nordsjön som inkluderar utmaningarna när det gäller att uppnå en hållbar och konkurrenskraftig offshoresektor.

3.   Den europeiska havsbaserade olje- och gasindustrin (OO&G): den nuvarande situationen inom sektorn

| 3.1 | I den europeiska energimixen 2012 stod oljeprodukter och gas för 26 %, kärnenergi för 29 % (största andelen) och förnybara energikällor inklusive vattenkraft för 22 %. |
| --- | --- |

3.1

I den europeiska energimixen 2012 stod oljeprodukter och gas för 26 %, kärnenergi för 29 % (största andelen) och förnybara energikällor inklusive vattenkraft för 22 %.

| 3.1.1 | EU är den största importören av energi i världen och importerar 53 % av sin energi till en kostnad av sammanlagt 400 miljarder euro per år. Vi importerar 88 % av oljan och 66 % av gasen, främst från Ryssland. |
| --- | --- |

3.1.1

EU är den största importören av energi i världen och importerar 53 % av sin energi till en kostnad av sammanlagt 400 miljarder euro per år. Vi importerar 88 % av oljan och 66 % av gasen, främst från Ryssland.

| 3.2 | Den viktigaste frågan för den havsbaserade olje- och gassektorn i Europa är huruvida den traditionella europeiska olje- och gasindustrin kommer att fortsätta växa mot bakgrund av diversifieringen av den, utmaningarna som följer av utvecklingen av förnybara energikällor och effektiviteten vid hanteringen av dessa förändringar inom sektorn. |
| --- | --- |

3.2

Den viktigaste frågan för den havsbaserade olje- och gassektorn i Europa är huruvida den traditionella europeiska olje- och gasindustrin kommer att fortsätta växa mot bakgrund av diversifieringen av den, utmaningarna som följer av utvecklingen av förnybara energikällor och effektiviteten vid hanteringen av dessa förändringar inom sektorn.

| 3.3 | Den havsbaserade olje- och gasindustrin i Europa kännetecknas av:






  — | Höga driftskostnader. |
| --- | --- | --- |

3.3

Den havsbaserade olje- och gasindustrin i Europa kännetecknas av:

—

Höga driftskostnader.

| — | En hög ekologisk risk och en hög grad av reglering. |
| --- | --- |

—

En hög ekologisk risk och en hög grad av reglering.

| — | Behovet av att flytta till större havsdjup. |
| --- | --- |

—

Behovet av att flytta till större havsdjup.

| — | Finansiella risker i form av låga priser som medför större investeringsrisk. |
| --- | --- |

—

Finansiella risker i form av låga priser som medför större investeringsrisk.

| — | De problem som billiga produkter från Förenta staterna kan skapa. |
| --- | --- |

—

De problem som billiga produkter från Förenta staterna kan skapa.

| 3.4 | Den europeiska havsbaserade olje- och gasindustrin står i dag inför följande utmaningar:






  — | Behovet av seismiska undersökningar för att uppdatera kartor över geologiska avlagringar. |
| --- | --- | --- |

3.4

Den europeiska havsbaserade olje- och gasindustrin står i dag inför följande utmaningar:

—

Behovet av seismiska undersökningar för att uppdatera kartor över geologiska avlagringar.

| — | Brister i fråga om harmonisering och informationsutbyte, vilket minskar utvecklingstakten. |
| --- | --- |

—

Brister i fråga om harmonisering och informationsutbyte, vilket minskar utvecklingstakten.

| — | Påtryckningar från utvinningsländerna för att utforska nya fyndigheter. |
| --- | --- |

—

Påtryckningar från utvinningsländerna för att utforska nya fyndigheter.

| — | Problem i samband med upphandlingar för utvinning där nationella och internationella utvinningsföretag deltar. |
| --- | --- |

—

Problem i samband med upphandlingar för utvinning där nationella och internationella utvinningsföretag deltar.

| — | Hanteringen av livscykeln för sektorn steg för steg: prospektering/upptäckt/FEED (1)/produktion/nedbrytning. |
| --- | --- |

—

Hanteringen av livscykeln för sektorn steg för steg: prospektering/upptäckt/FEED (1)/produktion/nedbrytning.

| 3.4.1 | Nya utmaningar för branschen:






  — | Den gradvisa minskningen av de hittills utnyttjade resurserna. |
| --- | --- | --- |

3.4.1

Nya utmaningar för branschen:

—

Den gradvisa minskningen av de hittills utnyttjade resurserna.

| — | Oljeprisfallet och konkurrensen från nya relaterade lågprisråvaror. |
| --- | --- |

—

Oljeprisfallet och konkurrensen från nya relaterade lågprisråvaror.

| — | Frågor som rör företagande och statligt stöd till nya företag. |
| --- | --- |

—

Frågor som rör företagande och statligt stöd till nya företag.

| — | Främjande av tillväxt genom innovation och branschens internationalisering. |
| --- | --- |

—

Främjande av tillväxt genom innovation och branschens internationalisering.

| — | Frågan om tillväxt som drivs av ”den gröna ekonomin”. |
| --- | --- |

—

Frågan om tillväxt som drivs av ”den gröna ekonomin”.

| 3.5 | Den europeiska havsbaserade olje- och gasindustrin förtjänar stöd eftersom






  — | den har karaktären av en hållbar industri som beaktar EU:s regelverk, |
| --- | --- | --- |

3.5

Den europeiska havsbaserade olje- och gasindustrin förtjänar stöd eftersom

—

den har karaktären av en hållbar industri som beaktar EU:s regelverk,

| — | den direkt och indirekt ger nästan 600 000 arbetstillfällen (tillsammans med Norge), |
| --- | --- |

—

den direkt och indirekt ger nästan 600 000 arbetstillfällen (tillsammans med Norge),

| — | är en av de viktigaste drivkrafterna för EU:s sjöfartsindustri, |
| --- | --- |

—

är en av de viktigaste drivkrafterna för EU:s sjöfartsindustri,

| — | den bidrar till en positiv social omvandling i regioner, |
| --- | --- |

—

den bidrar till en positiv social omvandling i regioner,

| — | den är viktig för budgetintäkter i medlemsländer, |
| --- | --- |

—

den är viktig för budgetintäkter i medlemsländer,

| — | den ligger i spetsen för innovation och framsteg inom teknik och konstruktion, |
| --- | --- |

—

den ligger i spetsen för innovation och framsteg inom teknik och konstruktion,

| — | den kännetecknas av betydande och växande export från företag i leveranskedjan, vilket kompenserar den eventuella minskningen av intäkter från drivmedelsproduktion. |
| --- | --- |

—

den kännetecknas av betydande och växande export från företag i leveranskedjan, vilket kompenserar den eventuella minskningen av intäkter från drivmedelsproduktion.

| 3.6 | Vid hearingen i Aberdeen (2) presenterades resultaten av en SWOT-analys för den havsbaserade olje- och gasindustrin. Dessa har kompletterats med de förslag som framfördes under diskussionen och lagts in i bilagan. |
| --- | --- |

3.6

Vid hearingen i Aberdeen (2) presenterades resultaten av en SWOT-analys för den havsbaserade olje- och gasindustrin. Dessa har kompletterats med de förslag som framfördes under diskussionen och lagts in i bilagan.

4.   Marknaden för havsbaserad energi i EU

| 4.1 | På EU:s hav finns det numera runt 2 500 vindkraftsturbiner med en total kapacitet på över 8 GW i 11 länder. EU:s andel av den globala produktionen uppgår till nästan 90 %. Efter färdigställandet av de tolv pågående projekten kommer kapaciteten att stiga till 10,9 GW. Vindkraften genererar numera totalt 7 % av energin inom EU, varav en sjundedel är havsbaserad vindkraft. |
| --- | --- |

4.1

På EU:s hav finns det numera runt 2 500 vindkraftsturbiner med en total kapacitet på över 8 GW i 11 länder. EU:s andel av den globala produktionen uppgår till nästan 90 %. Efter färdigställandet av de tolv pågående projekten kommer kapaciteten att stiga till 10,9 GW. Vindkraften genererar numera totalt 7 % av energin inom EU, varav en sjundedel är havsbaserad vindkraft.

| 4.2 | Aktuella utvecklings- och innovationstrender inom denna sektor avser turbiner, fundament och installationer på större havsdjup och större avstånd från kusten. |
| --- | --- |

4.2

Aktuella utvecklings- och innovationstrender inom denna sektor avser turbiner, fundament och installationer på större havsdjup och större avstånd från kusten.

| 4.3 | Finansiell planering håller på att bli ett allt viktigare verktyg för utvecklingen av havsbaserad vindkraft. Under 2014 har denna industri tagit lån utan regressrätt på sammanlagt 3,14 miljarder euro (3), vilket är den högsta nivån i branschens historia. Finansiella partnerskap är nyckeln till framgång. |
| --- | --- |

4.3

Finansiell planering håller på att bli ett allt viktigare verktyg för utvecklingen av havsbaserad vindkraft. Under 2014 har denna industri tagit lån utan regressrätt på sammanlagt 3,14 miljarder euro (3), vilket är den högsta nivån i branschens historia. Finansiella partnerskap är nyckeln till framgång.

| 4.4 | Utsikterna för de kommande åren visar på en ytterligare ökning av den installerade kapaciteten. När det gäller en mer avlägsen framtid gör European Wind Energy Association (EWEA) bedömningen att det redan finns tillstånd att bygga nya anläggningar med en total kapacitet på 26,4 GW och enligt de långsiktiga planerna förväntas en ökning med ca 98 GW. |
| --- | --- |

4.4

Utsikterna för de kommande åren visar på en ytterligare ökning av den installerade kapaciteten. När det gäller en mer avlägsen framtid gör European Wind Energy Association (EWEA) bedömningen att det redan finns tillstånd att bygga nya anläggningar med en total kapacitet på 26,4 GW och enligt de långsiktiga planerna förväntas en ökning med ca 98 GW.

| 4.5 | Enligt EWEA fanns det 192 000 anställda inom vindkraftssektorn i Europa vid slutet av 2011, varav 30 000–40 000 i sektorn för havsbaserad vindkraft. |
| --- | --- |

4.5

Enligt EWEA fanns det 192 000 anställda inom vindkraftssektorn i Europa vid slutet av 2011, varav 30 000–40 000 i sektorn för havsbaserad vindkraft.

| 4.6 | Havsenergin i EU står för ungefär 1,5 GW installerad kapacitet (6 gånger mindre än vindkraften till havs – men siffran för 2020 förväntas uppgå till 3,6 GW). Till detta kommer anläggningar som använder energi från vågkraft, tidvatten och havsströmmar, saltkraft och omvandling av termisk havsenergi till elektricitet. |
| --- | --- |

4.6

Havsenergin i EU står för ungefär 1,5 GW installerad kapacitet (6 gånger mindre än vindkraften till havs – men siffran för 2020 förväntas uppgå till 3,6 GW). Till detta kommer anläggningar som använder energi från vågkraft, tidvatten och havsströmmar, saltkraft och omvandling av termisk havsenergi till elektricitet.

5.   De ekonomiska förbindelserna mellan den europeiska sjöfartsindustrin och offshoreindustrin

| 5.1 | År 2014 uppgick det totala värdet av alla fartygbeställningar till 370 miljarder US-dollar, varav 170 miljarder US-dollar gällde offshoreanläggningar. Det globala behovet av olika offshorefartyg under perioden 2014–2025 förväntas uppgå till mellan 1 230 och 1 970 fartyg. Efterfrågan på industriella undervattensfarkoster kommer att öka med 180 %, medan efterfrågan på fartyg för installation eller drift av vindkraftsanläggningar och flytande offshoreenheter kommer att öka med 50 %–60 %. |
| --- | --- |

5.1

År 2014 uppgick det totala värdet av alla fartygbeställningar till 370 miljarder US-dollar, varav 170 miljarder US-dollar gällde offshoreanläggningar. Det globala behovet av olika offshorefartyg under perioden 2014–2025 förväntas uppgå till mellan 1 230 och 1 970 fartyg. Efterfrågan på industriella undervattensfarkoster kommer att öka med 180 %, medan efterfrågan på fartyg för installation eller drift av vindkraftsanläggningar och flytande offshoreenheter kommer att öka med 50 %–60 %.

| 5.2 | För alla fartygstyper förväntas antalet kontrakt öka med 3,7 % fram till 2025, vilket jämfört med de mycket högre prognoserna för offshorefartyg visar hur kraftfull offshoreindustrin är (och kommer att vara) som drivkraft för varvsindustrin. I Europa var andelen offshorefartyg 2014 i förhållande till den totala fartygsproduktionen 30 %. |
| --- | --- |

5.2

För alla fartygstyper förväntas antalet kontrakt öka med 3,7 % fram till 2025, vilket jämfört med de mycket högre prognoserna för offshorefartyg visar hur kraftfull offshoreindustrin är (och kommer att vara) som drivkraft för varvsindustrin. I Europa var andelen offshorefartyg 2014 i förhållande till den totala fartygsproduktionen 30 %.

| 5.3 | Offshoreindustrin har också starka kopplingar till den europeiska industrin för marin utrustning, som är världsledande i tillverkningen av borrmoduler, motorer, vinschar, kranar och elektronik för offshoreindustrin. |
| --- | --- |

5.3

Offshoreindustrin har också starka kopplingar till den europeiska industrin för marin utrustning, som är världsledande i tillverkningen av borrmoduler, motorer, vinschar, kranar och elektronik för offshoreindustrin.

| 5.4 | Marin energi är en miljövänlig drivkraft för sjöfartsnäringen. Den globala potentialen uppskattas till över 19 miljarder euro för perioden 2012–2022 (ca 2 miljarder euro per år). Uppskattningarna baseras på antalet fartyg och mängden utrustning som behövs för att bygga och driva dessa planerade vindkraftsparker. |
| --- | --- |

5.4

Marin energi är en miljövänlig drivkraft för sjöfartsnäringen. Den globala potentialen uppskattas till över 19 miljarder euro för perioden 2012–2022 (ca 2 miljarder euro per år). Uppskattningarna baseras på antalet fartyg och mängden utrustning som behövs för att bygga och driva dessa planerade vindkraftsparker.

| 5.5 | En ny typ av efterfrågan på produkter och tjänster för EU:s sjöfartsnäring uppstår också i samband med omlokalisering av verksamhet till större djup, i huvudsak inom den havsbaserade olje- och gasindustrin samt sektorn för marin energi. |
| --- | --- |

5.5

En ny typ av efterfrågan på produkter och tjänster för EU:s sjöfartsnäring uppstår också i samband med omlokalisering av verksamhet till större djup, i huvudsak inom den havsbaserade olje- och gasindustrin samt sektorn för marin energi.

| 5.6 | Issmältningen i de arktiska regionerna skapar utsikter för att utvinna råvaror samt bedriva sjöfart där (även om detta inte kan anses vara en helt ”grön” drivkraft). Denna trend förväntas bland annat leda till efterfrågan på isbrytare samt transport- och servicefartyg med förstärkta skrov. |
| --- | --- |

5.6

Issmältningen i de arktiska regionerna skapar utsikter för att utvinna råvaror samt bedriva sjöfart där (även om detta inte kan anses vara en helt ”grön” drivkraft). Denna trend förväntas bland annat leda till efterfrågan på isbrytare samt transport- och servicefartyg med förstärkta skrov.

| 5.7 | Den ännu unga sektorn för marin energi kommer också i allt större utsträckning att bli en grön drivkraft för den europeiska sjöfartsindustrin, i huvudsak för de sektorer som ingår i SEA Europe. |
| --- | --- |

5.7

Den ännu unga sektorn för marin energi kommer också i allt större utsträckning att bli en grön drivkraft för den europeiska sjöfartsindustrin, i huvudsak för de sektorer som ingår i SEA Europe.

| 5.8 | Utbudet av produkter från varvsindustrin till den havsbaserade olje- och gasindustrin är kopplat till livscykeln inom denna bransch på följande sätt:






  — | Prospektering och kartläggning av fyndigheter skapar efterfrågan på stödfartyg. |
| --- | --- | --- |

5.8

Utbudet av produkter från varvsindustrin till den havsbaserade olje- och gasindustrin är kopplat till livscykeln inom denna bransch på följande sätt:

—

Prospektering och kartläggning av fyndigheter skapar efterfrågan på stödfartyg.

| — | Borrning offshore kräver fartyg och borrenheter för detta ändamål. |
| --- | --- |

—

Borrning offshore kräver fartyg och borrenheter för detta ändamål.

| — | Hantering av fyndigheter skapar behov av specialiserade konstruktionsfartyg. |
| --- | --- |

—

Hantering av fyndigheter skapar behov av specialiserade konstruktionsfartyg.

| — | Under exploateringen av fälten krävs fartyg eller flytande enheter för utvinning och lagring. |
| --- | --- |

—

Under exploateringen av fälten krävs fartyg eller flytande enheter för utvinning och lagring.

| — | När fälten ska avvecklas används fartyg för installation av vindkraftverk eller annan offshoreutrustning. |
| --- | --- |

—

När fälten ska avvecklas används fartyg för installation av vindkraftverk eller annan offshoreutrustning.

| 5.9 | Det krävs en betydande ökning av antalet borrningar till havs för att säkerställa framtida leveranser av olja och gas. Detta är kopplat till en betydande efterfrågan på tekniskt avancerade plattformsmoduler samt renovering och återuppbyggnad av olika typer av offshoreanläggningar och borrtorn. Dessa tjänster utgör en viktig inkomstkälla för sektorn för fartygsbyggnad och fartygsreparation i EU. |
| --- | --- |

5.9

Det krävs en betydande ökning av antalet borrningar till havs för att säkerställa framtida leveranser av olja och gas. Detta är kopplat till en betydande efterfrågan på tekniskt avancerade plattformsmoduler samt renovering och återuppbyggnad av olika typer av offshoreanläggningar och borrtorn. Dessa tjänster utgör en viktig inkomstkälla för sektorn för fartygsbyggnad och fartygsreparation i EU.

| 5.10 | Intressanta utsikter finns i de nya specialiseringarna inom varvsindustrin, nämligen fartyg som inte bara transporterar gasol (FLNG) utan också utför olika tjänster för den havsbaserade olje- och gasindustrin, och möjligheten att ersätta landbaserade LNG-terminaler med mobila. Det handlar om varianter av FPSO LNG (stödfartyg för produktion, lagring och transport av gasol) och FSRU (transport, lagring och återförgasning). |
| --- | --- |

5.10

Intressanta utsikter finns i de nya specialiseringarna inom varvsindustrin, nämligen fartyg som inte bara transporterar gasol (FLNG) utan också utför olika tjänster för den havsbaserade olje- och gasindustrin, och möjligheten att ersätta landbaserade LNG-terminaler med mobila. Det handlar om varianter av FPSO LNG (stödfartyg för produktion, lagring och transport av gasol) och FSRU (transport, lagring och återförgasning).

| 5.11 | Även de europeiska hamnarna kan dra nytta av drivkrafterna för offshoreindustrin. Det handlar om sådana verksamheter som hantering av styckegods och omlastning av komponenter till havsbaserade vindkraftverk: tornsegment, generatorer, rotorvingar och annan utrustning som beställts av offshoreindustrin. |
| --- | --- |

5.11

Även de europeiska hamnarna kan dra nytta av drivkrafterna för offshoreindustrin. Det handlar om sådana verksamheter som hantering av styckegods och omlastning av komponenter till havsbaserade vindkraftverk: tornsegment, generatorer, rotorvingar och annan utrustning som beställts av offshoreindustrin.

6.   Behov av innovation och hållbar utveckling mot bakgrund av dagens utmaningar och potentiella utvecklingsområden för den europeiska offshoreindustrin

| 6.1 | Under det senaste årtiondet har Europa fortfarande inte lyckats hålla jämna steg med de större konkurrenterna (Förenta staterna) när det gäller investeringar i innovation. Detta påverkar alla branscher, även den havsbaserade olje- och gasindustrin. |
| --- | --- |

6.1

Under det senaste årtiondet har Europa fortfarande inte lyckats hålla jämna steg med de större konkurrenterna (Förenta staterna) när det gäller investeringar i innovation. Detta påverkar alla branscher, även den havsbaserade olje- och gasindustrin.

| 6.2 | En av de största utmaningarna inom olje- och gasindustrin är att säkerställa en säker drift trots tillgångarnas åldrande. I genomsnitt har 30 % av plattformarna i världen exploaterats i över 20 år och många av dem har redan överskridit sin planerade livstid. |
| --- | --- |

6.2

En av de största utmaningarna inom olje- och gasindustrin är att säkerställa en säker drift trots tillgångarnas åldrande. I genomsnitt har 30 % av plattformarna i världen exploaterats i över 20 år och många av dem har redan överskridit sin planerade livstid.

| 6.3 | De viktigaste områdena för åtgärder mot bakgrund av tillgångarnas åldrande i den havsbaserade olje- och gasindustrin är:






  — | Övervakning av och förståelse för frågor gällande materialintegritet. |
| --- | --- | --- |

6.3

De viktigaste områdena för åtgärder mot bakgrund av tillgångarnas åldrande i den havsbaserade olje- och gasindustrin är:

—

Övervakning av och förståelse för frågor gällande materialintegritet.

| — | Förståelse för frågor om korrosion under isolering. |
| --- | --- |

—

Förståelse för frågor om korrosion under isolering.

| — | Problem i samband med kontrollbesiktningar, reparationer och underhåll i samband med hantering av åldrande. |
| --- | --- |

—

Problem i samband med kontrollbesiktningar, reparationer och underhåll i samband med hantering av åldrande.

| — | Återvinning av begagnad utrustning. |
| --- | --- |

—

Återvinning av begagnad utrustning.

| 6.4 | Branschtillväxten är beroende av innovativ teknik som syftar till att stödja utvinning och gör det möjligt att ”pressa ut” så mycket som möjligt ur de åldrande anläggningarna samt förlänga livslängden på vissa utvinningsfält. |
| --- | --- |

6.4

Branschtillväxten är beroende av innovativ teknik som syftar till att stödja utvinning och gör det möjligt att ”pressa ut” så mycket som möjligt ur de åldrande anläggningarna samt förlänga livslängden på vissa utvinningsfält.

| 6.4.1 | Ny teknik spelar också en nyckelroll i djuphavsprospektering och produktion, vilket innebär miljarder i investeringar. Utvecklingen av ny teknik syftar till att minska kostnader och operativa risker och exploatering av brunnar vid högre temperaturer och tryck. |
| --- | --- |

6.4.1

Ny teknik spelar också en nyckelroll i djuphavsprospektering och produktion, vilket innebär miljarder i investeringar. Utvecklingen av ny teknik syftar till att minska kostnader och operativa risker och exploatering av brunnar vid högre temperaturer och tryck.

| 6.5 | EESK anser att kommissionen bör överväga en översyn av strukturfonderna eller Junckerplanen för att stödja investeringar i innovation inom offshoreindustrin, främst på områdena:






  — | Åldrande infrastruktur och säkerställande av produktionskontinuiteten. |
| --- | --- | --- |

6.5

EESK anser att kommissionen bör överväga en översyn av strukturfonderna eller Junckerplanen för att stödja investeringar i innovation inom offshoreindustrin, främst på områdena:

—

Åldrande infrastruktur och säkerställande av produktionskontinuiteten.

| — | Ny teknik som hjälper till att ”pressa ut” så mycket som möjligt ur gamla olje- och gasbassänger. |
| --- | --- |

—

Ny teknik som hjälper till att ”pressa ut” så mycket som möjligt ur gamla olje- och gasbassänger.

| — | Ökande komplexitet i utvinningsbrunnar. |
| --- | --- |

—

Ökande komplexitet i utvinningsbrunnar.

Nya utvecklingsområden

| 6.6 | Att utvinna skiffergas med respekt för miljökraven börjar bli alltmer attraktivt även för den havsbaserade olje- och gassektorn. Detta beror på en avsevärd förbättring av metoderna för hydraulisk spräckning av undervattensberg. Även geologisk lagring av koldioxid till havs är en potentiell ”grön” drivkraft för tillväxten, även för offshoreindustrin, i kapplöpningen mot en ekonomi med låga koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

6.6

Att utvinna skiffergas med respekt för miljökraven börjar bli alltmer attraktivt även för den havsbaserade olje- och gassektorn. Detta beror på en avsevärd förbättring av metoderna för hydraulisk spräckning av undervattensberg. Även geologisk lagring av koldioxid till havs är en potentiell ”grön” drivkraft för tillväxten, även för offshoreindustrin, i kapplöpningen mot en ekonomi med låga koldioxidutsläpp.

| 6.7 | Andra nya utvecklingsområden är multifunktionella industriplattformar efter pilotprojekt (sjunde ramprogrammet) och konstruktion av utrustning och hela anläggningar för utvinning av våg- och tidvattenenergi. |
| --- | --- |

6.7

Andra nya utvecklingsområden är multifunktionella industriplattformar efter pilotprojekt (sjunde ramprogrammet) och konstruktion av utrustning och hela anläggningar för utvinning av våg- och tidvattenenergi.

| 6.8 | Utmaningen för EU:s politiska beslutsfattare är att utnyttja potentialen i Horisont 2020 för att maximera forskning och innovation (4) inom den europeiska offshorenäringen. |
| --- | --- |

6.8

Utmaningen för EU:s politiska beslutsfattare är att utnyttja potentialen i Horisont 2020 för att maximera forskning och innovation (4) inom den europeiska offshorenäringen.

7.   Den europeiska offshoreindustrin och EU-reglering

| 7.1 | Offshoreindustrins verksamhet i Europa bör ses mot bakgrund av ett ständigt växande regelverk. Bland de bestämmelser som berör dessa branscher hör följande till de viktigaste:






  — | EU:s direktiv om industriutsläpp (IED), om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC) samt om vissa föroreningar från stora förbränningsanläggningar (LCP). |
| --- | --- | --- |

7.1

Offshoreindustrins verksamhet i Europa bör ses mot bakgrund av ett ständigt växande regelverk. Bland de bestämmelser som berör dessa branscher hör följande till de viktigaste:

—

EU:s direktiv om industriutsläpp (IED), om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC) samt om vissa föroreningar från stora förbränningsanläggningar (LCP).

| — | MCP-direktivet om utsläpp från medelstora förbränningsanläggningar, vilket påverkar olje- och gasproduktion. |
| --- | --- |

—

MCP-direktivet om utsläpp från medelstora förbränningsanläggningar, vilket påverkar olje- och gasproduktion.

| — | EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). |
| --- | --- |

—

EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS).

| — | Direktivet om säkerhet till sjöss. |
| --- | --- |

—

Direktivet om säkerhet till sjöss.

| 7.2 | Direktivet om industriell säkerhet inom den havsbaserade olje- och gasindustrin trädde i kraft 2013 och ska införlivas i de nationella rättssystemen senast i juli 2015. Industrin måste anpassa sig till de nya reglerna senast i juli 2016. |
| --- | --- |

7.2

Direktivet om industriell säkerhet inom den havsbaserade olje- och gasindustrin trädde i kraft 2013 och ska införlivas i de nationella rättssystemen senast i juli 2015. Industrin måste anpassa sig till de nya reglerna senast i juli 2016.

| 7.2.1 | För att uppnå global verkan och en möjlighet att övervaka allvarliga olyckor i Europa samt på andra håll, krävs ett samarbete mellan kommissionen, medlemsstaterna och de specialiserade företagen på följande områden:






  — | Att ge ut en guide om riskpåverkan. |
| --- | --- | --- |

7.2.1

För att uppnå global verkan och en möjlighet att övervaka allvarliga olyckor i Europa samt på andra håll, krävs ett samarbete mellan kommissionen, medlemsstaterna och de specialiserade företagen på följande områden:

—

Att ge ut en guide om riskpåverkan.

| — | Att skapa en ”säkerhetskultur” på detta område. |
| --- | --- |

—

Att skapa en ”säkerhetskultur” på detta område.

| — | Att låta utvinningsföretag inrätta utbildningsinstitutioner i syfte att bedriva mer omfattande utbildning. |
| --- | --- |

—

Att låta utvinningsföretag inrätta utbildningsinstitutioner i syfte att bedriva mer omfattande utbildning.

| — | Att skapa en kod för bästa praxis. |
| --- | --- |

—

Att skapa en kod för bästa praxis.

| — | Att främja partnerskap mellan investerare och medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Att främja partnerskap mellan investerare och medlemsstater.

| — | Att inleda ett samarbete mellan medlemsstaterna och investerare inom känsliga strategiska områden och offshoreprojekt som främjar offentlig-privata partnerskap för hållbar utveckling samt offshoreindustrins inflytande på andra branscher, t.ex. turism och fiske. |
| --- | --- |

—

Att inleda ett samarbete mellan medlemsstaterna och investerare inom känsliga strategiska områden och offshoreprojekt som främjar offentlig-privata partnerskap för hållbar utveckling samt offshoreindustrins inflytande på andra branscher, t.ex. turism och fiske.

| — | Samarbete på området skydd av kritisk infrastruktur till havs mot terrorism och sjöröveri. |
| --- | --- |

—

Samarbete på området skydd av kritisk infrastruktur till havs mot terrorism och sjöröveri.

| 7.3 | Branschföreträdarna anser numera att utarbetandet av ett referensdokument (BREF) om prospektering och utvinning av kolväten inom EU med hjälp av intensiv hydraulisk spräckning är en ”känslig” regleringsfråga. |
| --- | --- |

7.3

Branschföreträdarna anser numera att utarbetandet av ett referensdokument (BREF) om prospektering och utvinning av kolväten inom EU med hjälp av intensiv hydraulisk spräckning är en ”känslig” regleringsfråga.

| 7.4 | När det gäller lagstiftningens inverkan på utvecklingen av alla sektorer inom offshoreindustrin måste man också följa det senaste direktivet (från juli 2014) om upprättande av en ram för havsplanering. |
| --- | --- |

7.4

När det gäller lagstiftningens inverkan på utvecklingen av alla sektorer inom offshoreindustrin måste man också följa det senaste direktivet (från juli 2014) om upprättande av en ram för havsplanering.

| 7.5 | Innehållet i meddelandet COM(2008) 699 om råvarupolitik, som anger riktningar för ett ökat internationellt samarbete inom ramen för nationella geologiska undersökningar i syfte att öka kunskapsbasen i EU, bör ha en indirekt effekt på den havsbaserade utvinningsindustrin och på frågor gällande geologiska avlagringar. |
| --- | --- |

7.5

Innehållet i meddelandet COM(2008) 699 om råvarupolitik, som anger riktningar för ett ökat internationellt samarbete inom ramen för nationella geologiska undersökningar i syfte att öka kunskapsbasen i EU, bör ha en indirekt effekt på den havsbaserade utvinningsindustrin och på frågor gällande geologiska avlagringar.

| 7.6 | Till de inte mindre viktiga reglerings- och politikfrågor som påverkar hela den europeiska offshoreindustrin hör:






  — | Effekterna av konventionen om arbete till sjöss. |
| --- | --- | --- |

7.6

Till de inte mindre viktiga reglerings- och politikfrågor som påverkar hela den europeiska offshoreindustrin hör:

—

Effekterna av konventionen om arbete till sjöss.

| — | Effekterna av MARPOL-konventionen (begränsningar av utsläpp av svaveldioxid (SO2) och kvävedioxid (NO2)) och den internationella konventionen för kontroll och hantering av fartygs barlastvatten och sediment. |
| --- | --- |

—

Effekterna av MARPOL-konventionen (begränsningar av utsläpp av svaveldioxid (SO2) och kvävedioxid (NO2)) och den internationella konventionen för kontroll och hantering av fartygs barlastvatten och sediment.

8.   Hur kan man övervinna svårigheterna att säkra den hållbara utvecklingens sociala dimension inom offshoreindustrin på det arbetsrättsliga området?

| 8.1 | Den stora mångfalden inom den europeiska offshoreindustrin, globaliseringens betydande effekter inom detta område samt de fortfarande olösta problemen med likvärdiga konkurrensvillkor och social dumpning inom branschen leder till en komplicerad situation på det arbetsrättsliga området. Detta åtföljs av problemen med social dialog, kollektivavtal och sociala normer. |
| --- | --- |

8.1

Den stora mångfalden inom den europeiska offshoreindustrin, globaliseringens betydande effekter inom detta område samt de fortfarande olösta problemen med likvärdiga konkurrensvillkor och social dumpning inom branschen leder till en komplicerad situation på det arbetsrättsliga området. Detta åtföljs av problemen med social dialog, kollektivavtal och sociala normer.

| 8.1.1 | Dessa frågor skulle kunna få en övergripande lösning med stöd i den konvention från 2006 om arbete till sjöss (MLC) som just nu håller på att träda i kraft och i EU:s förordningar om dess genomförande. |
| --- | --- |

8.1.1

Dessa frågor skulle kunna få en övergripande lösning med stöd i den konvention från 2006 om arbete till sjöss (MLC) som just nu håller på att träda i kraft och i EU:s förordningar om dess genomförande.

| 8.1.2 | Tyvärr är möjligheten till en bred tillämpning av denna konvention inom offshoreindustrin fortfarande begränsad. Detta beror dels på att det i MLC saknas exakta bestämmelser om offshoreindustrins arbetstagare, dels på de attityder som finns hos regeringar, operatörer och ägare. Denna situation förvärras ytterligare av de problem som finns i EU med registrering av fartyg och industriella flytande enheter. |
| --- | --- |

8.1.2

Tyvärr är möjligheten till en bred tillämpning av denna konvention inom offshoreindustrin fortfarande begränsad. Detta beror dels på att det i MLC saknas exakta bestämmelser om offshoreindustrins arbetstagare, dels på de attityder som finns hos regeringar, operatörer och ägare. Denna situation förvärras ytterligare av de problem som finns i EU med registrering av fartyg och industriella flytande enheter.

| 8.2 | EESK anser att kommissionen och de europeiska branschbaserade arbetsmarknadsparter som företräder offshoreindustrin bör dra nytta av 2008 års direktiv, som utgör ett positivt exempel, om genomförandet i EU av sjöarbetskonventionen genom ett europeiskt sektorsavtal mellan Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) och den europeiska redareföreningen (ECSA). |
| --- | --- |

8.2

EESK anser att kommissionen och de europeiska branschbaserade arbetsmarknadsparter som företräder offshoreindustrin bör dra nytta av 2008 års direktiv, som utgör ett positivt exempel, om genomförandet i EU av sjöarbetskonventionen genom ett europeiskt sektorsavtal mellan Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) och den europeiska redareföreningen (ECSA).

| 8.2.1 | En modellösning för ett sådant avtal skulle kunna vara det föredömliga kollektivavtal som av Internationella transportarbetarfederationen (ITF) förberetts för offshoreindustrin. Dess genomförande bromsas för närvarande av oviljan hos nationella myndigheter, situationen med fartygsregistren, den otillfredsställande sociala dialogen samt det faktum att en betydande del av dem som är sysselsatta på arbetsmarknaden har s.k. skräpkontrakt eller är falska egenföretagare. |
| --- | --- |

8.2.1

En modellösning för ett sådant avtal skulle kunna vara det föredömliga kollektivavtal som av Internationella transportarbetarfederationen (ITF) förberetts för offshoreindustrin. Dess genomförande bromsas för närvarande av oviljan hos nationella myndigheter, situationen med fartygsregistren, den otillfredsställande sociala dialogen samt det faktum att en betydande del av dem som är sysselsatta på arbetsmarknaden har s.k. skräpkontrakt eller är falska egenföretagare.

9.   En europeisk strategi för Nordsjöregionen

| 9.1 | Olje- och gasindustrin har funnits i 50 år, har uppskattningsvis ytterligare 50 år kvar och står inför avsevärda förändringar på energiområdet:






  — | Ökad andel energi från förnybara energikällor. |
| --- | --- | --- |

9.1

Olje- och gasindustrin har funnits i 50 år, har uppskattningsvis ytterligare 50 år kvar och står inför avsevärda förändringar på energiområdet:

—

Ökad andel energi från förnybara energikällor.

| — | Ökad andel lokalt genererad energi från en blandning av lokala energikällor. |
| --- | --- |

—

Ökad andel lokalt genererad energi från en blandning av lokala energikällor.

| — | Utmaningar för det befintliga överföringssystemet när det gäller att matcha tillgång och efterfrågan. |
| --- | --- |

—

Utmaningar för det befintliga överföringssystemet när det gäller att matcha tillgång och efterfrågan.

| — | EU:s mål rörande koldioxidutsläpp fram till 2030. |
| --- | --- |

—

EU:s mål rörande koldioxidutsläpp fram till 2030.

Frågan är: Kan den traditionella olje- och gassektorn klara de stora utmaningar som det innebär att diversifiera i riktning mot den förnybara sektorn och att hantera dessa förändringar?

| 9.2 | Nordsjökommissionen har för avsikt att arbeta med det brittiska överhuset i syfte att involvera den brittiska regeringen i arbetet med att främja en integrerad strategi för fysisk planering i kust- och havsområden i Nordsjön och att utveckla ett kommunikationsdokumentet och en kommunikationsstrategi för att identifiera fördelarna för allmänheten med ett energinät i Nordsjön. |
| --- | --- |

9.2

Nordsjökommissionen har för avsikt att arbeta med det brittiska överhuset i syfte att involvera den brittiska regeringen i arbetet med att främja en integrerad strategi för fysisk planering i kust- och havsområden i Nordsjön och att utveckla ett kommunikationsdokumentet och en kommunikationsstrategi för att identifiera fördelarna för allmänheten med ett energinät i Nordsjön.

| 9.3 | EESK uppmanar kommissionen att främja en debatt om möjligheterna till en särskild strategi för Nordsjön som omfattar de utmaningar som finns för hållbara och konkurrenskraftiga offshoreindustrier i Europa, bl.a. följande:






  — | Produkter och utformning av produkter. |
| --- | --- | --- |

9.3

EESK uppmanar kommissionen att främja en debatt om möjligheterna till en särskild strategi för Nordsjön som omfattar de utmaningar som finns för hållbara och konkurrenskraftiga offshoreindustrier i Europa, bl.a. följande:

—

Produkter och utformning av produkter.

| — | Samhällsfrågor. |
| --- | --- |

—

Samhällsfrågor.

| — | Produktion. |
| --- | --- |

—

Produktion.

| — | Lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Lagstiftning.

| — | Finansiering. |
| --- | --- |

—

Finansiering.

Bryssel den 16 september 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  FEED – utarbetande av inledande antaganden för projektering och konstruktion.

1

(2)  Liam Smyth – Aberdeen & Gramplan Chamber of Commerce.

2

(3)  The European offshore wind industry – key trends and statistics, 2014.

3

The European offshore wind industry – key trends and statistics, 2014.

(4)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – ”Innovation i den blå ekonomin: Utnyttjande av havens potential för sysselsättning och tillväxt” (COM(2014) 254 final) (EUT C 12, 15.1.2015, s. 93).

4

---

BILAGA

Resultat av SWOT-analysen för den europeiska olje- och gasindustrin

| S – Starka sidor | W – Svaga sidor |
| --- | --- |
| — | Erfarenheter under svåra driftsförhållanden och på djupt vatten |

S – Starka sidor

W – Svaga sidor

—

Erfarenheter under svåra driftsförhållanden och på djupt vatten

| — | Internationellt erkända kunskaper |
| --- | --- |

—

Internationellt erkända kunskaper

| — | Högt kvalificerad och erfaren personal |
| --- | --- |

—

Högt kvalificerad och erfaren personal

| — | Branschens klusterkaraktär |
| --- | --- |

—

Branschens klusterkaraktär

| — | Höga produktionskostnader |
| --- | --- |

—

Höga produktionskostnader

| — | Effektiviteten i produktionen under förväntan |
| --- | --- |

—

Effektiviteten i produktionen under förväntan

| — | Osäkerhet i skattefrågor |
| --- | --- |

—

Osäkerhet i skattefrågor

| — | Åldrande infrastruktur |
| --- | --- |

—

Åldrande infrastruktur

| — | Svagt samarbete |
| --- | --- |

—

Svagt samarbete

O – Möjligheter

T – Hot

| — | Upptäckt av nya utvinningsområden med lägre drifts- och utvecklingskostnader |
| --- | --- |

—

Upptäckt av nya utvinningsområden med lägre drifts- och utvecklingskostnader

| — | Export av produkter, utrustning och kunskaper till nya marknader |
| --- | --- |

—

Export av produkter, utrustning och kunskaper till nya marknader

| — | Samarbete inom ”gemensam utformning/standardisering”, utnyttjande av infrastruktur och utbyte av kunskaper |
| --- | --- |

—

Samarbete inom ”gemensam utformning/standardisering”, utnyttjande av infrastruktur och utbyte av kunskaper

| — | Överenskommelse om löneanpassningar i enlighet med mottot ”låt oss vara realistiska” |
| --- | --- |

—

Överenskommelse om löneanpassningar i enlighet med mottot ”låt oss vara realistiska”

| — | Användning av EU:s program för återindustrialisering |
| --- | --- |

—

Användning av EU:s program för återindustrialisering

| — | Nedgången i de globala oljepriserna |
| --- | --- |

—

Nedgången i de globala oljepriserna

| — | Nedskärningar inom sektorn till följd av den kraftiga nedgången i oljepriserna under 2014 och 2015 |
| --- | --- |

—

Nedskärningar inom sektorn till följd av den kraftiga nedgången i oljepriserna under 2014 och 2015

| — | Många kvalificerade arbetstagare kommer att gå i pension inom de närmaste tio åren |
| --- | --- |

—

Många kvalificerade arbetstagare kommer att gå i pension inom de närmaste tio åren

| — | Nedåtgående priser på grund av ökad utvinning ur oljesand och oljeskiffer i Förenta staterna |
| --- | --- |

—

Nedåtgående priser på grund av ökad utvinning ur oljesand och oljeskiffer i Förenta staterna

| — | Avmattningen av den ekonomiska tillväxten i Asien |
| --- | --- |

—

Avmattningen av den ekonomiska tillväxten i Asien

| — | Opec-ländernas strategi i samband med produktionsbegränsningar |
| --- | --- |

—

Opec-ländernas strategi i samband med produktionsbegränsningar

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/83 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/83

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om De kreativa och kulturella sektorerna – en europeisk tillgång i den globala konkurrensen

(yttrande på eget initiativ)

(2016/C 013/13)

| Föredragande: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Nicola KONSTANTINOU |

Föredragande:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Medföredragande:

Nicola KONSTANTINOU

Den 22 januari 2015 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i kommitténs arbetsordning utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

De kulturella och kreativa sektorerna – en europeisk tillgång som måste utnyttjas i den globala konkurrensen

(yttrande på eget initiativ).

Rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI), som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 15 juli 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16–17 september 2015 (sammanträdet den 16 september 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 215 röster för, ingen röst emot och 2 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK uppmanar Europeiska kommissionen att utarbeta en flerårig utvecklingsstrategi för de kulturella och kreativa sektorerna, med tanke på dessa sektorers betydelse för BNP i Europeiska unionen (EU). |
| --- | --- |

1.1

EESK uppmanar Europeiska kommissionen att utarbeta en flerårig utvecklingsstrategi för de kulturella och kreativa sektorerna, med tanke på dessa sektorers betydelse för BNP i Europeiska unionen (EU).

| 1.2 | EESK anser framför allt att dessa sektorer, som bidrar till EU:s internationella image, måste tas med i Europeiska kommissionens pågående arbete med ett meddelande om en ny strategi för handelspolitiken, som väntas bli klart hösten 2015. |
| --- | --- |

1.2

EESK anser framför allt att dessa sektorer, som bidrar till EU:s internationella image, måste tas med i Europeiska kommissionens pågående arbete med ett meddelande om en ny strategi för handelspolitiken, som väntas bli klart hösten 2015.

| 1.3 | Mot bakgrund av utvecklingen på arbetsmarknaden i vissa medlemsstater krävs att man tar större hänsyn till behoven hos arbetstagare med atypiska anställningsformer när det gäller arbetsvillkor samt hälsa och säkerhet. EESK stöder ökad användning av kollektiva avtalsförhandlingar särskilt inom medie- och kultursektorn, inom ramen för nationella traditioner. |
| --- | --- |

1.3

Mot bakgrund av utvecklingen på arbetsmarknaden i vissa medlemsstater krävs att man tar större hänsyn till behoven hos arbetstagare med atypiska anställningsformer när det gäller arbetsvillkor samt hälsa och säkerhet. EESK stöder ökad användning av kollektiva avtalsförhandlingar särskilt inom medie- och kultursektorn, inom ramen för nationella traditioner.

| 1.4 | Flera andra ämnen förtjänar att uppmärksammas särskilt: anpassning till marknadens nya behov, ökad rörlighet för yrkesverksamma inom sektorn, utbildningsverktyg och utbildningspolitik samt utveckling av gräsrotsfinansiering (crowdfundingplattformar). |
| --- | --- |

1.4

Flera andra ämnen förtjänar att uppmärksammas särskilt: anpassning till marknadens nya behov, ökad rörlighet för yrkesverksamma inom sektorn, utbildningsverktyg och utbildningspolitik samt utveckling av gräsrotsfinansiering (crowdfundingplattformar).

| 1.5 | Främjande av EU:s värden: respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, likhet inför lagen, skydd för minoriteter och så vidare bör delvis överlåtas på ”kreativa personer” för att attrahera en yngre publik genom appar, filmer, spel, tecknade serier m.m. |
| --- | --- |

1.5

Främjande av EU:s värden: respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, likhet inför lagen, skydd för minoriteter och så vidare bör delvis överlåtas på ”kreativa personer” för att attrahera en yngre publik genom appar, filmer, spel, tecknade serier m.m.

| 1.6 | För dessa sektorer, som inte alltid lyckas ”ta vara på” sitt värde, är det avgörande att kunna sätta ett finansiellt värde på sina immateriella tillgångar – kundportfölj, ryktbarhet och renommé, märke, know-how – som är hållbart och leder till framtida intäkter. |
| --- | --- |

1.6

För dessa sektorer, som inte alltid lyckas ”ta vara på” sitt värde, är det avgörande att kunna sätta ett finansiellt värde på sina immateriella tillgångar – kundportfölj, ryktbarhet och renommé, märke, know-how – som är hållbart och leder till framtida intäkter.

2.   Inledning

| 2.1 | EESK har stött utvecklingen inom de kreativa och kulturella sektorerna under mer än elva år. Långt innan Europeiska kommissionen utarbetade sitt meddelande ”Att främja de kulturella och kreativa sektorerna för att främja tillväxt och sysselsättning i EU 2012” (1) antogs flera yttranden mellan 2004 och 2014 (2). |
| --- | --- |

2.1

EESK har stött utvecklingen inom de kreativa och kulturella sektorerna under mer än elva år. Långt innan Europeiska kommissionen utarbetade sitt meddelande ”Att främja de kulturella och kreativa sektorerna för att främja tillväxt och sysselsättning i EU 2012” (1) antogs flera yttranden mellan 2004 och 2014 (2).

| 2.2 | De kreativa och kulturella sektorerna har en strategisk ställning i det europeiska samhället som gör att dessa sektorer kan främja smart och hållbar tillväxt för alla (Europa 2020). Undersökningar har visat (3) att dessa företag bland annat utmärker sig genom sin innovationsförmåga, som är större än i andra branscher. |
| --- | --- |

2.2

De kreativa och kulturella sektorerna har en strategisk ställning i det europeiska samhället som gör att dessa sektorer kan främja smart och hållbar tillväxt för alla (Europa 2020). Undersökningar har visat (3) att dessa företag bland annat utmärker sig genom sin innovationsförmåga, som är större än i andra branscher.

| 2.3 | Dessutom spelar de kreativa och kulturella sektorerna en viktig roll i det europeiska samhället när det gäller att främja såväl pluralism och kulturell mångfald som den europeiska identiteten (4). |
| --- | --- |

2.3

Dessutom spelar de kreativa och kulturella sektorerna en viktig roll i det europeiska samhället när det gäller att främja såväl pluralism och kulturell mångfald som den europeiska identiteten (4).

| 2.4 | I januari 2015 beslutade EESK:s presidium att godkänna utarbetandet av ett nytt yttrande på eget initiativ om de kreativa och kulturella sektorerna, eftersom dessa sektorer utgör en europeisk möjlighet i den globala konkurrensen. Förenta staterna, Kanada och Korea är exempel på länder som arbetar med effektiva strategier för ”mjuk makt” för att sprida sin kultur och sin livsstil och stödja den ekonomiska utvecklingen i företag som arbetar med att utforma, producera och sprida varor och tjänster med kulturellt innehåll. |
| --- | --- |

2.4

I januari 2015 beslutade EESK:s presidium att godkänna utarbetandet av ett nytt yttrande på eget initiativ om de kreativa och kulturella sektorerna, eftersom dessa sektorer utgör en europeisk möjlighet i den globala konkurrensen. Förenta staterna, Kanada och Korea är exempel på länder som arbetar med effektiva strategier för ”mjuk makt” för att sprida sin kultur och sin livsstil och stödja den ekonomiska utvecklingen i företag som arbetar med att utforma, producera och sprida varor och tjänster med kulturellt innehåll.

| 2.5 | Vilka nyckelfaktorer ligger bakom EESK:s beslut att på nytt ta upp frågan om utveckling av dessa sektorer? |
| --- | --- |

2.5

Vilka nyckelfaktorer ligger bakom EESK:s beslut att på nytt ta upp frågan om utveckling av dessa sektorer?

| 2.5.1 | För det första har sektorerna stor och växande betydelse för den europeiska ekonomin. Med tanke på de olika befintliga definitionerna och den senaste statistiken är de kreativa och kulturella sektorerna bland de mest dynamiska branscherna i den europeiska ekonomin. Enligt konsultrapporten från Tera, som omfattar perioden 2008–2011 (5), uppgår dessa sektorers bidrag till Europas BNP till mellan 4,4 % (endast den rent kreativa sektorn, ”core industries”) och 6,8 % (om man också räknar in företag som är kraftigt beroende av den rent kreativa sektorn, ”non-core industries”). Deras bidrag till sysselsättningen är 8,3 miljoner arbetstillfällen, vilket innebär att 3,8 % av EU:s totala arbetskraft arbetar inom den rent kreativa sektorn (”core industries”) och 14 miljoner arbetar i företag som är kraftigt beroende av den rent kreativa sektorn, ”non-core industries”), dvs. 6,5 % av den totala arbetskraften i EU. Dessa sektorer är alltså den tredje största arbetsgivaren i EU, efter byggsektorn och dryckesbranschen. |
| --- | --- |

2.5.1

För det första har sektorerna stor och växande betydelse för den europeiska ekonomin. Med tanke på de olika befintliga definitionerna och den senaste statistiken är de kreativa och kulturella sektorerna bland de mest dynamiska branscherna i den europeiska ekonomin. Enligt konsultrapporten från Tera, som omfattar perioden 2008–2011 (5), uppgår dessa sektorers bidrag till Europas BNP till mellan 4,4 % (endast den rent kreativa sektorn, ”core industries”) och 6,8 % (om man också räknar in företag som är kraftigt beroende av den rent kreativa sektorn, ”non-core industries”). Deras bidrag till sysselsättningen är 8,3 miljoner arbetstillfällen, vilket innebär att 3,8 % av EU:s totala arbetskraft arbetar inom den rent kreativa sektorn (”core industries”) och 14 miljoner arbetar i företag som är kraftigt beroende av den rent kreativa sektorn, ”non-core industries”), dvs. 6,5 % av den totala arbetskraften i EU. Dessa sektorer är alltså den tredje största arbetsgivaren i EU, efter byggsektorn och dryckesbranschen.

| 2.5.2 | De stora statsskulderna har lett till att medlemsstater och myndigheter har skurit ned på sina bidrag till kultur- och musikföreningar, teatrar, profilbiografer och orkestrar. De stora offentligt finansierade radio- och tv-medierna har problem i vissa medlemsstater, precis som den tryckta pressen, vars affärsmodell befinner sig i kris på grund av den digitala revolutionen. |
| --- | --- |

2.5.2

De stora statsskulderna har lett till att medlemsstater och myndigheter har skurit ned på sina bidrag till kultur- och musikföreningar, teatrar, profilbiografer och orkestrar. De stora offentligt finansierade radio- och tv-medierna har problem i vissa medlemsstater, precis som den tryckta pressen, vars affärsmodell befinner sig i kris på grund av den digitala revolutionen.

| 2.5.3 | Förhandlingarna om ett transatlantiskt partnerskap inleddes i juni 2013 och det har hittills hållits nio förhandlingsomgångar. Undantaget för kultur ingick redan från början och EESK håller med Europaparlamentet som i sin resolution av den 23 maj 2013 om EU:s förhandlingar om ett handels- och investeringsavtal med Förenta staterna (6) krävde ”att det tydligt ska anges att förhandlingsmandatet inte omfattar tjänster med kulturellt och audiovisuellt innehåll, inbegripet på nätet”. |
| --- | --- |

2.5.3

Förhandlingarna om ett transatlantiskt partnerskap inleddes i juni 2013 och det har hittills hållits nio förhandlingsomgångar. Undantaget för kultur ingick redan från början och EESK håller med Europaparlamentet som i sin resolution av den 23 maj 2013 om EU:s förhandlingar om ett handels- och investeringsavtal med Förenta staterna (6) krävde ”att det tydligt ska anges att förhandlingsmandatet inte omfattar tjänster med kulturellt och audiovisuellt innehåll, inbegripet på nätet”.

| 2.5.4 | Programmet Kreativa Europa, som kommittén redan haft tillfälle att yttra sig om (7), har inletts nyligen, med en budget på 1,46 miljarder euro för perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

2.5.4

Programmet Kreativa Europa, som kommittén redan haft tillfälle att yttra sig om (7), har inletts nyligen, med en budget på 1,46 miljarder euro för perioden 2014–2020.

3.   Allmänna kommentarer

3.1   
  Frågor som rör sektorns ekonomiska utveckling

| 3.1.1 | Flera sektorer med symbolvärde för den europeiska kulturen och kreativiteten har försvagats till följd av krisen:






  — | Konserter med klassisk musik och folkmusik, och orkestrar som spelar dessa typer av musik. |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Flera sektorer med symbolvärde för den europeiska kulturen och kreativiteten har försvagats till följd av krisen:

—

Konserter med klassisk musik och folkmusik, och orkestrar som spelar dessa typer av musik.

| — | Opera- och teaterfestivaler. |
| --- | --- |

—

Opera- och teaterfestivaler.

| — | Europeiska tecknade serier drabbas av piratkopiering. |
| --- | --- |

—

Europeiska tecknade serier drabbas av piratkopiering.

| — | Den audiovisuella produktionen för offentliga tv-kedjor har ibland drabbats av stora budgetnedskärningar. |
| --- | --- |

—

Den audiovisuella produktionen för offentliga tv-kedjor har ibland drabbats av stora budgetnedskärningar.

| 3.1.2 | Statistiken från Eurostat för perioden 2009–2013 bekräftar att sysselsättningen har minskat inom sektorer som bokutgivning i Frankrike (146 000 anställda 2009 och 112 000 anställda 2013) eller programplanering och filminspelning i Polen (25 000 anställda 2009 och 19 600 anställda 2013). |
| --- | --- |

3.1.2

Statistiken från Eurostat för perioden 2009–2013 bekräftar att sysselsättningen har minskat inom sektorer som bokutgivning i Frankrike (146 000 anställda 2009 och 112 000 anställda 2013) eller programplanering och filminspelning i Polen (25 000 anställda 2009 och 19 600 anställda 2013).

| 3.1.3 | Enligt en rapport från Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor i Dublin (”Arts, Entertainement and Recreation: working conditions and job quality”) (8) ökade sysselsättningen inom sektorerna för konst, underhållning och fritidsaktiviteter något i Europeiska unionen mellan 2010 och 2012: + 2 %. I vissa medlemsstater ligger andelen arbetstagare inom denna sektor betydligt högre än genomsnittet för EU (1,6 % av den aktiva befolkningen): I Storbritannien och Estland är andelen 2,6 %, i Sverige 2,5 % (14 % av företagen och 8 % av BNP), och i Lettland 2,3 %. |
| --- | --- |

3.1.3

Enligt en rapport från Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor i Dublin (”Arts, Entertainement and Recreation: working conditions and job quality”) (8) ökade sysselsättningen inom sektorerna för konst, underhållning och fritidsaktiviteter något i Europeiska unionen mellan 2010 och 2012: + 2 %. I vissa medlemsstater ligger andelen arbetstagare inom denna sektor betydligt högre än genomsnittet för EU (1,6 % av den aktiva befolkningen): I Storbritannien och Estland är andelen 2,6 %, i Sverige 2,5 % (14 % av företagen och 8 % av BNP), och i Lettland 2,3 %.

3.2   
  Utformningen av programmet Kreativa Europa 2014–2020 väcker frågor om finansiering och lokal representation

| 3.2.1 | Anledningen till att företagen i den kreativa sektorn behöver finansiering är att de har svårt att utforma inkomstmodeller som gör det möjligt för dem att ta vara på sitt värde. Små och medelstora företag behöver vägledning för att utforma affärsmodeller och inkomstmodeller som gör att de kan skapa värde och ta vara på det, och på så sätt bli mindre beroende av offentligt stöd. |
| --- | --- |

3.2.1

Anledningen till att företagen i den kreativa sektorn behöver finansiering är att de har svårt att utforma inkomstmodeller som gör det möjligt för dem att ta vara på sitt värde. Små och medelstora företag behöver vägledning för att utforma affärsmodeller och inkomstmodeller som gör att de kan skapa värde och ta vara på det, och på så sätt bli mindre beroende av offentligt stöd.

| 3.2.2 | Kommittén har tidigare varit tveksam till det nya finansieringsinstrumentet som syftar till att förenkla tillgången till finansiering för små och medelstora företag och andra aktörer. Framför allt har kommittén lyft fram bristen på sakkunskap om kulturområdet inom Europeiska investeringsfonden (EIF) (9). Samtidigt har denna institution fått ansvar för att använda sektorsgarantin på 121 miljoner euro. |
| --- | --- |

3.2.2

Kommittén har tidigare varit tveksam till det nya finansieringsinstrumentet som syftar till att förenkla tillgången till finansiering för små och medelstora företag och andra aktörer. Framför allt har kommittén lyft fram bristen på sakkunskap om kulturområdet inom Europeiska investeringsfonden (EIF) (9). Samtidigt har denna institution fått ansvar för att använda sektorsgarantin på 121 miljoner euro.

| 3.2.3 | Enligt programmet Kreativa Europa ska denna garanti ge en hävstångseffekt på 5,7 %, vilket innebär att ungefär 700 miljoner euro ställs till förfogande för en anbudsinfordran och att det går att välja organisationer som får i uppdrag att stärka den administrativa kapaciteten för garantimekanismen. |
| --- | --- |

3.2.3

Enligt programmet Kreativa Europa ska denna garanti ge en hävstångseffekt på 5,7 %, vilket innebär att ungefär 700 miljoner euro ställs till förfogande för en anbudsinfordran och att det går att välja organisationer som får i uppdrag att stärka den administrativa kapaciteten för garantimekanismen.

| 3.2.4 | Det vore även bra att använda flera finansieringsmetoder. Gräsrotsfinansiering, inte minst dess gränsöverskridande dimension, ger enklare tillgång till finansiering av projekt och minskar risken för investerarna (”La Tribune” den 11 februari 2014). |
| --- | --- |

3.2.4

Det vore även bra att använda flera finansieringsmetoder. Gräsrotsfinansiering, inte minst dess gränsöverskridande dimension, ger enklare tillgång till finansiering av projekt och minskar risken för investerarna (”La Tribune” den 11 februari 2014).

| 3.2.5 | Mer generellt är den viktigaste frågan hur immateriella tillgångar ska värderas ekonomiskt. Europeiska kommissionen är medveten om hur viktiga dessa immateriella tillgångar är, men har inga förslag till gemensamma metoder för att sätta ett finansiellt värde på dem. |
| --- | --- |

3.2.5

Mer generellt är den viktigaste frågan hur immateriella tillgångar ska värderas ekonomiskt. Europeiska kommissionen är medveten om hur viktiga dessa immateriella tillgångar är, men har inga förslag till gemensamma metoder för att sätta ett finansiellt värde på dem.

| 3.2.6 | Brist på lokal representation: Kreativa Europa kommer att ha 1–4 kontor per medlemsstat, antingen i huvudstaden eller i en storstad. Detta räcker nog inte om man vill garantera att programmen främjas överallt i de regioner som är kraftigt inriktade på de kreativa och kulturella sektorerna. |
| --- | --- |

3.2.6

Brist på lokal representation: Kreativa Europa kommer att ha 1–4 kontor per medlemsstat, antingen i huvudstaden eller i en storstad. Detta räcker nog inte om man vill garantera att programmen främjas överallt i de regioner som är kraftigt inriktade på de kreativa och kulturella sektorerna.

3.3   
  Anpassa immaterialrätten till den digitala revolutionen

| 3.3.1 | Just nu diskuteras en reform av direktiv Europaparlamentets och rådets 2001/29/EG om upphovsrätt (10), framför allt på grundval av ett meddelande av den 19 maj 2010 (COM(2010) 245 final, ”En digital agenda för Europa”). Det är känsliga frågor som behöver besvaras:






  — | Behöver det införas en samlad EU-lagstiftning om upphovsrätt? |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Just nu diskuteras en reform av direktiv Europaparlamentets och rådets 2001/29/EG om upphovsrätt (10), framför allt på grundval av ett meddelande av den 19 maj 2010 (COM(2010) 245 final, ”En digital agenda för Europa”). Det är känsliga frågor som behöver besvaras:

—

Behöver det införas en samlad EU-lagstiftning om upphovsrätt?

| — | Hur ska den nuvarande upphovsrätten med sina ytterst varierande och komplicerade former på nationell nivå anpassas till de nya kulturella uttrycksformerna? |
| --- | --- |

—

Hur ska den nuvarande upphovsrätten med sina ytterst varierande och komplicerade former på nationell nivå anpassas till de nya kulturella uttrycksformerna?

| — | Bör skyddstiden för upphovsrätt harmoniseras i EU? |
| --- | --- |

—

Bör skyddstiden för upphovsrätt harmoniseras i EU?

| — | Har lagstiftaren förutsett revolutionen med 3D-skrivare? |
| --- | --- |

—

Har lagstiftaren förutsett revolutionen med 3D-skrivare?

| 3.3.2 | En annan känslig fråga är vilken ersättning upphovsmän och konstnärer/uttolkare ska få i förhållande till intäkterna från användning av deras verk och uttolkningar på internet. |
| --- | --- |

3.3.2

En annan känslig fråga är vilken ersättning upphovsmän och konstnärer/uttolkare ska få i förhållande till intäkterna från användning av deras verk och uttolkningar på internet.

| 3.3.3 | EESK anser att det är mycket viktigt med ett balanserat system som gör det möjligt att betala en rättvis och skälig ersättning till alla rättsinnehavare, framför allt till dem som skapar innehåll, uttolkande artister och producenter. |
| --- | --- |

3.3.3

EESK anser att det är mycket viktigt med ett balanserat system som gör det möjligt att betala en rättvis och skälig ersättning till alla rättsinnehavare, framför allt till dem som skapar innehåll, uttolkande artister och producenter.

| 3.3.4 | Det är också viktigt att hjälpa små och medelstora företag och mikroföretag inom de kreativa och kulturella sektorerna att skydda sina immateriella rättigheter (11), inte minst i mode- och designsektorn. |
| --- | --- |

3.3.4

Det är också viktigt att hjälpa små och medelstora företag och mikroföretag inom de kreativa och kulturella sektorerna att skydda sina immateriella rättigheter (11), inte minst i mode- och designsektorn.

| 3.3.5 | EESK uppmanar Europeiska kommissionen att skapa samstämmighet genom att även se över Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG om elektronisk handel (12), för att ge alla berörda parter (aktörer/rättighetsinnehavare, sökmotorer, tillhandahållare av betalningslösningar osv.) ansvar i kampen mot piratkopiering. |
| --- | --- |

3.3.5

EESK uppmanar Europeiska kommissionen att skapa samstämmighet genom att även se över Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG om elektronisk handel (12), för att ge alla berörda parter (aktörer/rättighetsinnehavare, sökmotorer, tillhandahållare av betalningslösningar osv.) ansvar i kampen mot piratkopiering.

4.   Särskilda kommentarer

4.1   
  Stort behov av territoriella stimulansåtgärder

| 4.1.1 | EESK betonar att det är på lokal nivå som olika former av samarbete genomförs – eller ej. Det är nödvändigt att understryka den viktiga roll som spelas av kulturella kluster, kreativa distrikt, tillgängliga och kostnadsfria mötesplatser som tillhandahålls av städer och regioner, vilket många vittnade om (Vallonien, Rhône-Alpes) vid hearingen den 15 juni 2015. De sakkunniga för det europeiska nätverket ansåg i sin rapport om motståndskraften hos de kreativa och kulturella sektorerna (13) att den offentliga politiken för att främja kultur och kreativitet verkar få större effekt på nivån under den nationella. |
| --- | --- |

4.1.1

EESK betonar att det är på lokal nivå som olika former av samarbete genomförs – eller ej. Det är nödvändigt att understryka den viktiga roll som spelas av kulturella kluster, kreativa distrikt, tillgängliga och kostnadsfria mötesplatser som tillhandahålls av städer och regioner, vilket många vittnade om (Vallonien, Rhône-Alpes) vid hearingen den 15 juni 2015. De sakkunniga för det europeiska nätverket ansåg i sin rapport om motståndskraften hos de kreativa och kulturella sektorerna (13) att den offentliga politiken för att främja kultur och kreativitet verkar få större effekt på nivån under den nationella.

| 4.1.2 | Enligt årsprogrammet för Kreativa Europa ska 4,9 miljoner euro anslås till kontoren för Kreativa Europa. Kontoren är få och ligger i huvudstäder eller storstäder, vilket inte nödvändigtvis är de bästa platserna om man ser till var aktörerna finns. |
| --- | --- |

4.1.2

Enligt årsprogrammet för Kreativa Europa ska 4,9 miljoner euro anslås till kontoren för Kreativa Europa. Kontoren är få och ligger i huvudstäder eller storstäder, vilket inte nödvändigtvis är de bästa platserna om man ser till var aktörerna finns.

4.2   
  Det krävs en lösning för personer med atypiska anställningsförhållanden inom de kreativa och kulturella sektorerna (utanför lyxsektorn)

| 4.2.1 | Enligt en rapport från Internationella arbetsorganisationen (ILO) i maj 2014 om anställningsförhållanden inom sektorn för medier och kultursektorn (14) beräknar man att det finns






  — | 2,3 miljoner anställda inom sektorerna för bokutgivning, video och television, |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Enligt en rapport från Internationella arbetsorganisationen (ILO) i maj 2014 om anställningsförhållanden inom sektorn för medier och kultursektorn (14) beräknar man att det finns

—

2,3 miljoner anställda inom sektorerna för bokutgivning, video och television,

| — | 1,2 miljoner personer inom sektorn för tryckta medier och publikationer, |
| --- | --- |

—

1,2 miljoner personer inom sektorn för tryckta medier och publikationer,

| — | 1 miljon konstnärer, varav hälften är egenföretagare. |
| --- | --- |

—

1 miljon konstnärer, varav hälften är egenföretagare.

| 4.2.2 | Inom merparten av dessa yrken, och särskilt inom sektorn för medier och kultur, har så kallade atypiska anställningsformer blivit allt vanligare under de senaste årtiondena med ett ökat antal deltidsanställningar och tidsbegränsade anställningar, tillfälliga anställningar, arbete som ekonomiskt beroende egenföretagare. |
| --- | --- |

4.2.2

Inom merparten av dessa yrken, och särskilt inom sektorn för medier och kultur, har så kallade atypiska anställningsformer blivit allt vanligare under de senaste årtiondena med ett ökat antal deltidsanställningar och tidsbegränsade anställningar, tillfälliga anställningar, arbete som ekonomiskt beroende egenföretagare.

| 4.2.3 | EESK ställer sig bakom de punkter som ILO kom överens om i maj 2014 (15) och bekräftar att de grundläggande principerna och rättigheterna för arbete måste tillämpas på alla arbetstagare inom sektorn för medier och kultur, oavsett utformningen av deras anställningsförhållanden. Kommittén noterar att vissa arbetstagare i medie-och kultursektorn inte åtnjuter ett adekvat socialt skydd (arbetslöshetsförsäkring, pension, socialförsäkring m.m.) och att den ökade användningen av underleverantörer och de många olika avtal som finns bland arbetstagare med atypiska anställningsformer kan leda till större risker när det gäller hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

4.2.3

EESK ställer sig bakom de punkter som ILO kom överens om i maj 2014 (15) och bekräftar att de grundläggande principerna och rättigheterna för arbete måste tillämpas på alla arbetstagare inom sektorn för medier och kultur, oavsett utformningen av deras anställningsförhållanden. Kommittén noterar att vissa arbetstagare i medie-och kultursektorn inte åtnjuter ett adekvat socialt skydd (arbetslöshetsförsäkring, pension, socialförsäkring m.m.) och att den ökade användningen av underleverantörer och de många olika avtal som finns bland arbetstagare med atypiska anställningsformer kan leda till större risker när det gäller hälsa och säkerhet.

| 4.2.4 | EESK vill att de kollektiva förhandlingarna ska intensifieras inom dessa olika branscher för att förbättra arbetsvillkoren. |
| --- | --- |

4.2.4

EESK vill att de kollektiva förhandlingarna ska intensifieras inom dessa olika branscher för att förbättra arbetsvillkoren.

| 4.2.5 | EESK uppmanar kommissionen att lägga fram ett ambitiöst lagstiftningspaket om rörlighet, som möjliggör en tillfredsställande lösning på problemen med rörligheten inom EU för yrkesverksamma inom de kreativa och kulturella sektorerna och underlättar viseringar inom ramen för utbyten med tredjeländer. |
| --- | --- |

4.2.5

EESK uppmanar kommissionen att lägga fram ett ambitiöst lagstiftningspaket om rörlighet, som möjliggör en tillfredsställande lösning på problemen med rörligheten inom EU för yrkesverksamma inom de kreativa och kulturella sektorerna och underlättar viseringar inom ramen för utbyten med tredjeländer.

4.3   
  Väntade förändringar i utbildningsverktygen för de kreativa och kulturella sektorerna

| 4.3.1 | EESK har redan lyft fram behovet av att förbättra kunskaperna om den kreativa sektorn inom grund- och yrkesutbildningen, i enlighet med ”The International Charter of Artistic Craftmanship” (16). |
| --- | --- |

4.3.1

EESK har redan lyft fram behovet av att förbättra kunskaperna om den kreativa sektorn inom grund- och yrkesutbildningen, i enlighet med ”The International Charter of Artistic Craftmanship” (16).

| 4.3.2 | Här bör man lyfta fram den offentliga tv- och radiotjänstens viktiga roll som främsta spridare av kulturutbildning och program med stor litterär, historisk eller konstnärlig verkshöjd. |
| --- | --- |

4.3.2

Här bör man lyfta fram den offentliga tv- och radiotjänstens viktiga roll som främsta spridare av kulturutbildning och program med stor litterär, historisk eller konstnärlig verkshöjd.

| 4.3.3 | EESK anser också att utbildningar i yrken inom de kreativa och kulturella sektorerna måste innehålla undervisning i ekonomi, förvaltning och strategi, eftersom vi befinner oss i en period då de ekonomiska modellerna utvecklas snabbt, framför allt till följd av konsumenternas ändrade vanor. Ledare och företagare inom de kreativa och kulturella sektorerna måste också kunna få tillgång till sådan utbildning inom ramen för sin fortbildning. |
| --- | --- |

4.3.3

EESK anser också att utbildningar i yrken inom de kreativa och kulturella sektorerna måste innehålla undervisning i ekonomi, förvaltning och strategi, eftersom vi befinner oss i en period då de ekonomiska modellerna utvecklas snabbt, framför allt till följd av konsumenternas ändrade vanor. Ledare och företagare inom de kreativa och kulturella sektorerna måste också kunna få tillgång till sådan utbildning inom ramen för sin fortbildning.

| 4.3.4 | EESK har i flera yttranden betonat vikten av utbildning för att förmedla det specialiserade kunnandet inom hantverksyrkena. Det blir dock allt mer uppenbart i flera medlemsstater att klyftan mellan undervisningens innehåll och marknadens behov ökar, vilket har lett till att vissa aktörer inom det civila samhället har engagerat sig inom utbildningsområdet och inrättat privata institutioner eller offentlig-privata partnerskap för att anordna kortare kurser (4 veckor) med praktisk inriktning och fokuserade på ett visst yrke, som gör det möjligt för unga (med eller utan examensbevis) att börja arbeta så fort som möjligt. |
| --- | --- |

4.3.4

EESK har i flera yttranden betonat vikten av utbildning för att förmedla det specialiserade kunnandet inom hantverksyrkena. Det blir dock allt mer uppenbart i flera medlemsstater att klyftan mellan undervisningens innehåll och marknadens behov ökar, vilket har lett till att vissa aktörer inom det civila samhället har engagerat sig inom utbildningsområdet och inrättat privata institutioner eller offentlig-privata partnerskap för att anordna kortare kurser (4 veckor) med praktisk inriktning och fokuserade på ett visst yrke, som gör det möjligt för unga (med eller utan examensbevis) att börja arbeta så fort som möjligt.

| 4.3.5 | Det europeiska kompetensrådet inom sektorn för audiovisuella medier och scenkonst inledde sin verksamhet i november 2014. Kommittén är intresserad av denna verksamhet, som bör leda till en bättre förståelse av behoven av grund- och vidareutbildning. |
| --- | --- |

4.3.5

Det europeiska kompetensrådet inom sektorn för audiovisuella medier och scenkonst inledde sin verksamhet i november 2014. Kommittén är intresserad av denna verksamhet, som bör leda till en bättre förståelse av behoven av grund- och vidareutbildning.

| 4.3.6 | EESK anser att det i detta sammanhang är viktigt att arbetsmarknadens parter och det europeiska kompetensrådet nära följer Escos (17) verksamhet (den europeiska flerspråkiga klassificeringen av färdigheter/kompetenser, kvalifikationer och yrken). |
| --- | --- |

4.3.6

EESK anser att det i detta sammanhang är viktigt att arbetsmarknadens parter och det europeiska kompetensrådet nära följer Escos (17) verksamhet (den europeiska flerspråkiga klassificeringen av färdigheter/kompetenser, kvalifikationer och yrken).

| 4.3.7 | EESK efterlyser större samverkanseffekter mellan kunskapsallianserna i Erasmus+-programmet och programmet Kreativa Europa. |
| --- | --- |

4.3.7

EESK efterlyser större samverkanseffekter mellan kunskapsallianserna i Erasmus+-programmet och programmet Kreativa Europa.

4.4   
  Bevakning av våra globala konkurrenters strategier

| 4.4.1 | EESK kräver att alla dimensioner av denna sektor – sysselsättning, kompetens, utbildning, immateriella rättigheter osv. – beaktas med hänsyn till sektorns betydelse för ekonomin. Den yttre dimensionen måste föras in i de pågående bilaterala och multilaterala förhandlingarna. Varor och tjänster med kreativt och kulturellt innehåll utgör en växande andel av EU:s export. Enligt ECCIA motsvarar lyxvaror ungefär 17 % av den totala exporten från EU 2013. |
| --- | --- |

4.4.1

EESK kräver att alla dimensioner av denna sektor – sysselsättning, kompetens, utbildning, immateriella rättigheter osv. – beaktas med hänsyn till sektorns betydelse för ekonomin. Den yttre dimensionen måste föras in i de pågående bilaterala och multilaterala förhandlingarna. Varor och tjänster med kreativt och kulturellt innehåll utgör en växande andel av EU:s export. Enligt ECCIA motsvarar lyxvaror ungefär 17 % av den totala exporten från EU 2013.

| 4.4.2 | För att ta hänsyn till dessa sektorers särskilda egenskaper när det gäller innehåll måste immateriella rättigheter och reglering av e-handel uppmärksammas mer. |
| --- | --- |

4.4.2

För att ta hänsyn till dessa sektorers särskilda egenskaper när det gäller innehåll måste immateriella rättigheter och reglering av e-handel uppmärksammas mer.

4.5   
  Framställa Europeiska unionens värderingar på ett lockande sätt

| 4.5.1 | EU:s värderingar förtjänar att lyftas fram och spridas på attraktiva sätt i de sociala nätverken. |
| --- | --- |

4.5.1

EU:s värderingar förtjänar att lyftas fram och spridas på attraktiva sätt i de sociala nätverken.

| 4.5.2 | En förslagsinfordran som riktar sig till videoproducenter, grafiker, tecknare, musiker osv. skulle göra det möjligt att få fram ett levande och bildrikt innehåll som kan spridas viralt bland en ung publik. |
| --- | --- |

4.5.2

En förslagsinfordran som riktar sig till videoproducenter, grafiker, tecknare, musiker osv. skulle göra det möjligt att få fram ett levande och bildrikt innehåll som kan spridas viralt bland en ung publik.

4.6   
  Korsbefruktning bör uppmuntras

| 4.6.1 | Målet att skapa och utveckla synergieffekter mellan olika delar av de kreativa och kulturella sektorerna ingår i Europeiska kommissionens koncept för programmet Kreativa Europa (18). |
| --- | --- |

4.6.1

Målet att skapa och utveckla synergieffekter mellan olika delar av de kreativa och kulturella sektorerna ingår i Europeiska kommissionens koncept för programmet Kreativa Europa (18).

| 4.6.2 | Det har gjorts mycket uppmuntrande punktvisa försök, t.ex. mellan gastronomi, digitala medier och turism, mellan konst och lyx, mellan kultur och turism. |
| --- | --- |

4.6.2

Det har gjorts mycket uppmuntrande punktvisa försök, t.ex. mellan gastronomi, digitala medier och turism, mellan konst och lyx, mellan kultur och turism.

| 4.6.3 | Dessa erfarenheter av korsbefruktning inom de kreativa och kulturella sektorerna samt mellan dessa sektorer och andra branscher går inte alltid att överföra till industriell skala, eftersom de bygger på en förståelse av de speciella egenskaperna inom varje sektor. |
| --- | --- |

4.6.3

Dessa erfarenheter av korsbefruktning inom de kreativa och kulturella sektorerna samt mellan dessa sektorer och andra branscher går inte alltid att överföra till industriell skala, eftersom de bygger på en förståelse av de speciella egenskaperna inom varje sektor.

| 4.6.4 | De metoder för korsbefruktning som utvecklas inom de kreativa och kulturella sektorerna gör det också möjligt att använda avancerad teknik (3d-tryck, digitaltryck) för att stimulera utvecklingen av yrkesprofiler som baseras på kreativitet och innovation, som kan skapa morgondagens arbetstillfällen. |
| --- | --- |

4.6.4

De metoder för korsbefruktning som utvecklas inom de kreativa och kulturella sektorerna gör det också möjligt att använda avancerad teknik (3d-tryck, digitaltryck) för att stimulera utvecklingen av yrkesprofiler som baseras på kreativitet och innovation, som kan skapa morgondagens arbetstillfällen.

4.7   
  Utnyttja byggnadskulturarvets ekonomiska potential

| 4.7.1 | EU är det kulturtätaste området i världen. Av de 981 kulturmiljöer och naturmiljöer som Unesco har bedömt vara en del av mänsklighetens världsarv ligger 363 i EU. Det har visats att turistströmmarna från Indien, Kina, Japan och Förenta staterna till Europa främst beror på detta rika arv (19). Alla förbättringar av viseringspolitiken bör uppmuntras, inom gränsen för de berörda medlemsstaternas och tredjeländernas säkerhetskrav. |
| --- | --- |

4.7.1

EU är det kulturtätaste området i världen. Av de 981 kulturmiljöer och naturmiljöer som Unesco har bedömt vara en del av mänsklighetens världsarv ligger 363 i EU. Det har visats att turistströmmarna från Indien, Kina, Japan och Förenta staterna till Europa främst beror på detta rika arv (19). Alla förbättringar av viseringspolitiken bör uppmuntras, inom gränsen för de berörda medlemsstaternas och tredjeländernas säkerhetskrav.

| 4.7.2 | Till följd av de stora statsskulderna i flera medlemsstater med en stor mängd arkitekturmonument – t.ex. Grekland (17), Frankrike (39), Italien (47) och Spanien (44) – har det dock blivit svårt att bevara och underhålla detta arv. Eftersom denna kulturella och arkitektoniska rikedom är en fantastisk tillgång för att utveckla den kulturella turismen ytterligare uppmanas Europeiska kommissionen att göra en genomgång av läget för underhållet av de platser som är klassade som världsarv av Unesco i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

4.7.2

Till följd av de stora statsskulderna i flera medlemsstater med en stor mängd arkitekturmonument – t.ex. Grekland (17), Frankrike (39), Italien (47) och Spanien (44) – har det dock blivit svårt att bevara och underhålla detta arv. Eftersom denna kulturella och arkitektoniska rikedom är en fantastisk tillgång för att utveckla den kulturella turismen ytterligare uppmanas Europeiska kommissionen att göra en genomgång av läget för underhållet av de platser som är klassade som världsarv av Unesco i Europeiska unionen.

4.8   
  Inrätta ett europeiskt forum för flera aktörer

| 4.8.1 | EESK har redan begärt detta (20). Regionkommittén håller med och kräver att det inrättas ett europeiskt kreativitetsforum (21). Ett sådant forum skulle ”föra samman offentliga, privata och frivilliga grupper för att analysera hur EU kan tillämpa kreativa lösningar på överhängande lokala och europeiska problem”. |
| --- | --- |

4.8.1

EESK har redan begärt detta (20). Regionkommittén håller med och kräver att det inrättas ett europeiskt kreativitetsforum (21). Ett sådant forum skulle ”föra samman offentliga, privata och frivilliga grupper för att analysera hur EU kan tillämpa kreativa lösningar på överhängande lokala och europeiska problem”.

Bryssel den 16 september 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2012) 537 med åtföljande arbetsdokument om modeindustrin och lyxsektorn: SWD(2012) 286 och SWD(2012) 284 (EUT C 198, 10.7.2013, s. 39).

1

(2)  Se följande tematiska yttranden: EUT C 110, 9.5.2006, s. 34; EUT C 108, 30.4.2004, s. 68; EUT C 51, 17.2.2011, s. 43; EUT C 181, 21.6.2012, s. 35; EUT C 44, 11.2.2011; EUT C 198, 10.7.2013, s. 14; EUT C 110, 9.5.2006, s. 1; EUT C 44, 11.2.2011, s. 75; EUT C 451, 16.12.2014, s. 64; EUT C 191, 29.6.2012, s. 18; EUT C 230, 14.7.2015, s. 47.

2

(3)  Se British Councils undersökning ”Mapping the creative industries: a toolkit”, http://creativeconomy.britishcouncil.org/media/uploads/resources/mapping_the_creative_industries_a_toolkit_2-2.pdf

3

(4)  EUT C 51, 17.2.2011, s. 43.

4

(5)  Tera Consultants, ”The Economic Contribution of the Creative Industries to EU GDP and Employment”, 2014.

5

(6)  P7_TA (2013)0227 punkt 11.

6

(7)  EUT C 198, 10.7.2013, s. 39.

7

(8)  http://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef1384en14.pdf

8

(9)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 35.

9

(10)  EGT L 167, 22.6.2001, s. 10.

10

(11)  Se EESK:s yttrande ”Mot ett förnyat samförstånd om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter: En EU-handlingsplan” (EUT C 230, 14.7.2015, s. 72).

11

(12)  EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

12

(13)  http://www.eenc.info/reports/the-resilience-of-employment-in-the-culture-and-creative-sectors-ccss-during-the-crisis/

13

(14)  ”Employment relationships in the media and culture industries” (maj 2014) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_dialogue/---sector/documents/publication/wcms_240701.pdf

14

(15)  Internationella arbetsorganisationen (ILO) GDFMCS/2014/7, Forum för global dialog om anställningsförhållandena inom sektorn för medier och kultur, Genève den 14–15 maj 2014, samförståndspunkter.

15

(16)  Se fotnot 4.

16

(17)  Esco infördes av Europeiska kommissionen 2010. Esco ingår i Europa 2020-strategin.

17

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 221).

18

(19)  EUT C 44, 11.2.2011, s. 75.

19

(20)  EUT C 198, 10.7.2013, s. 39.

20

(21)  EUT C 218, 30.7.2013, s. 7.

21

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/89

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Programmen för landsbygdsutveckling – första hjälpen eller spirande återhämtning?

(yttrande på eget initiativ)

(2016/C 013/14)

| Föredragande: | Tom JONES |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Joana AGUDO I BATALLER |

Föredragande:

Tom JONES

Medföredragande:

Joana AGUDO I BATALLER

Den 22 januari 2015 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

Programmen för landsbygdsutveckling – första hjälpen eller spirande återhämtning?

(yttrande på eget initiativ).

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 13 juli 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16–17 september 2015 (sammanträdet den 17 september 2015), antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 192 röster för, 3 röster emot och 10 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar EU:s, medlemsstaternas och regionernas fortsatta åtagande att ta itu med några av de utmaningar som landsbygdsområdena står inför genom ett omfattande program för landsbygdsutveckling. Vi erkänner de insatser som kommissionens och myndigheternas personal gjort vid utarbetandet och antagandet av det nya programmet. Med tanke på den verkliga krisen i många missgynnade landsbygdsområden råder det emellertid besvikelse över förseningen när det gäller inlämnande, godkännande och inledning av programmet i flera länder och regioner. Vi rekommenderar därför att kommissionen, tillsammans med de nationella och regionala myndigheterna, beställer en oberoende översyn av processen för att undvika framtida nya förseningar i systemet. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar EU:s, medlemsstaternas och regionernas fortsatta åtagande att ta itu med några av de utmaningar som landsbygdsområdena står inför genom ett omfattande program för landsbygdsutveckling. Vi erkänner de insatser som kommissionens och myndigheternas personal gjort vid utarbetandet och antagandet av det nya programmet. Med tanke på den verkliga krisen i många missgynnade landsbygdsområden råder det emellertid besvikelse över förseningen när det gäller inlämnande, godkännande och inledning av programmet i flera länder och regioner. Vi rekommenderar därför att kommissionen, tillsammans med de nationella och regionala myndigheterna, beställer en oberoende översyn av processen för att undvika framtida nya förseningar i systemet.

| 1.2 | Huruvida programmet för landsbygdsutveckling kommer att bli en framgång beror på partnerskapsprincipens effektivitet. Det är ytterst viktigt att ansvaret för programmet delas mellan offentliga och privata aktörer, arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer i enlighet med fördragsstadgade skyldigheter och andra åtaganden. EESK konstaterar att deltagandet har förbättrats jämfört med tidigare program, men partnerskapet varierar fortfarande inom EU. |
| --- | --- |

1.2

Huruvida programmet för landsbygdsutveckling kommer att bli en framgång beror på partnerskapsprincipens effektivitet. Det är ytterst viktigt att ansvaret för programmet delas mellan offentliga och privata aktörer, arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer i enlighet med fördragsstadgade skyldigheter och andra åtaganden. EESK konstaterar att deltagandet har förbättrats jämfört med tidigare program, men partnerskapet varierar fortfarande inom EU.

| 1.3 | Övervakningskommittéernas roll måste vara tydlig. Medlemmarna bör ha faktiska förutsättningar att granska målen, med tillgång till de ekonomiska riktlinjerna. Sammansättningen bör vara inkluderande, med en möjlighet att avspegla intressekluster om detta är lämpligt. |
| --- | --- |

1.3

Övervakningskommittéernas roll måste vara tydlig. Medlemmarna bör ha faktiska förutsättningar att granska målen, med tillgång till de ekonomiska riktlinjerna. Sammansättningen bör vara inkluderande, med en möjlighet att avspegla intressekluster om detta är lämpligt.

| 1.4 | I enlighet med förordning (EU) nr 1303/2013, och i synnerhet artikel 5 i denna om partnerskap och flernivåstyre, anser EESK att kommissionen bör övervaka hur förordningen tillämpas när partnerskapsavtalen utarbetas och programmen genomförs, bl.a. genom deltagande i övervakningskommittéerna. |
| --- | --- |

1.4

I enlighet med förordning (EU) nr 1303/2013, och i synnerhet artikel 5 i denna om partnerskap och flernivåstyre, anser EESK att kommissionen bör övervaka hur förordningen tillämpas när partnerskapsavtalen utarbetas och programmen genomförs, bl.a. genom deltagande i övervakningskommittéerna.

| 1.5 | Bredden av program som bygger på lokala behov och prioriteringar välkomnas, liksom en ökad användning av modellen med lokalt ledd utveckling för en inkluderande medverkan av närsamhället. Bästa praxis för effektiv användning av modellen bör spridas. |
| --- | --- |

1.5

Bredden av program som bygger på lokala behov och prioriteringar välkomnas, liksom en ökad användning av modellen med lokalt ledd utveckling för en inkluderande medverkan av närsamhället. Bästa praxis för effektiv användning av modellen bör spridas.

| 1.6 | Budgetbegränsningarna förutsätter en kompletterande, icke-överlappande roll i förhållande till resten av den gemensamma jordbrukspolitikens budget. Vi rekommenderar maximal användning av offentliga, privata och frivilliga medfinansieringskällor, med en smidig process för de sökande. Förvaltningsmyndigheterna bör underlätta tillgången till de sammanhållningspolitiska och övriga europeiska investeringsmedlen när projekt uppfyller bredare kriterier. |
| --- | --- |

1.6

Budgetbegränsningarna förutsätter en kompletterande, icke-överlappande roll i förhållande till resten av den gemensamma jordbrukspolitikens budget. Vi rekommenderar maximal användning av offentliga, privata och frivilliga medfinansieringskällor, med en smidig process för de sökande. Förvaltningsmyndigheterna bör underlätta tillgången till de sammanhållningspolitiska och övriga europeiska investeringsmedlen när projekt uppfyller bredare kriterier.

| 1.7 | Såsom EESK redan har noterat (1) har femton medlemsstater överfört medel från direktstöd till programmen för landsbygdsutveckling, medan överföringarna i fem andra medlemsstater har gått från den andra pelaren till den första. Båda alternativen är legitima – eftersom medlagstiftarna tillåter dem – men de har inte samma värde: programmen för landsbygdsutveckling syftar till en mer balanserad territoriell utveckling inom varje EU-region. En undersökning av denna flexibilitets samstämmighet och effektivitet rekommenderas, bl.a. av dess konsekvenser för konkurrensen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.7

Såsom EESK redan har noterat (1) har femton medlemsstater överfört medel från direktstöd till programmen för landsbygdsutveckling, medan överföringarna i fem andra medlemsstater har gått från den andra pelaren till den första. Båda alternativen är legitima – eftersom medlagstiftarna tillåter dem – men de har inte samma värde: programmen för landsbygdsutveckling syftar till en mer balanserad territoriell utveckling inom varje EU-region. En undersökning av denna flexibilitets samstämmighet och effektivitet rekommenderas, bl.a. av dess konsekvenser för konkurrensen på den inre marknaden.

| 1.8 | Vilka utgifter som prioriteras kommer att variera kraftigt mellan länderna och regionerna. I detta yttrande framhålls vikten av en hållbar utveckling av den ekonomiska verksamheten, miljön och den sociala rättvisan, med en stark tonvikt på att skapa mervärde för landbaserade resurser. Vi rekommenderar att kommissionen gör en halvtidsanalys av framstegen mot målen för ovan nämnda prioriteringar och samtidigt står fast vid befintliga åtaganden. Myndigheterna bör kunna göra justeringar som gör det möjligt för nya projekt att framgångsrikt slutföra programmet samt att dra lärdomar inför framtida politiska ramar för landsbygdspolitiken. |
| --- | --- |

1.8

Vilka utgifter som prioriteras kommer att variera kraftigt mellan länderna och regionerna. I detta yttrande framhålls vikten av en hållbar utveckling av den ekonomiska verksamheten, miljön och den sociala rättvisan, med en stark tonvikt på att skapa mervärde för landbaserade resurser. Vi rekommenderar att kommissionen gör en halvtidsanalys av framstegen mot målen för ovan nämnda prioriteringar och samtidigt står fast vid befintliga åtaganden. Myndigheterna bör kunna göra justeringar som gör det möjligt för nya projekt att framgångsrikt slutföra programmet samt att dra lärdomar inför framtida politiska ramar för landsbygdspolitiken.

| 1.9 | Det finns en allvarlig oro för att programmen för landsbygdsutveckling inte kommer att kunna skapa bättre territoriell sammanhållning. De mer avlägsna och ekonomiskt marginaliserade områdena, både inom och mellan länder och regioner, saknar strukturell kapacitet att utnyttja de medel och det stöd som finns att tillgå. Det behövs ytterligare riktade resurser under längre perioder, bl.a. gränsöverskridande handledning, partnersamverkan, kapacitetsuppbyggnad för rådgivande strukturer samt innovativa lån och investeringar till privata och sociala företag. |
| --- | --- |

1.9

Det finns en allvarlig oro för att programmen för landsbygdsutveckling inte kommer att kunna skapa bättre territoriell sammanhållning. De mer avlägsna och ekonomiskt marginaliserade områdena, både inom och mellan länder och regioner, saknar strukturell kapacitet att utnyttja de medel och det stöd som finns att tillgå. Det behövs ytterligare riktade resurser under längre perioder, bl.a. gränsöverskridande handledning, partnersamverkan, kapacitetsuppbyggnad för rådgivande strukturer samt innovativa lån och investeringar till privata och sociala företag.

| 1.10 | Den väletablerade Leadermodellen respekteras och de kommissionsfinansierade nätverken för landsbygdsutveckling uppmuntras att fortsätta sprida god praxis. |
| --- | --- |

1.10

Den väletablerade Leadermodellen respekteras och de kommissionsfinansierade nätverken för landsbygdsutveckling uppmuntras att fortsätta sprida god praxis.

| 1.11 | Det är tydligt att det i programmen läggs stark tonvikt på att behålla arbetstillfällen och skapa nya sysselsättningsmöjligheter i landsbygdsområden, liksom på vikten av investeringar, kunskapsutbyte, utbildning, handledning och närmare förbindelser med forskningsinstitut. Det är viktigt med åtgärder för att uppmuntra unga människor att söka sig en framtid på landsbygden och åtgärder som underlättar integrationen av alla personer med särskilda behov eller fysiska och psykiska funktionsnedsättningar. Finansiella incitament som stöder generationsväxling är väsentliga. Skolorna och högskolorna på landsbygden måste dessutom ha närmare kopplingar till både traditionella och nya färdighetsbehov i sina områden. |
| --- | --- |

1.11

Det är tydligt att det i programmen läggs stark tonvikt på att behålla arbetstillfällen och skapa nya sysselsättningsmöjligheter i landsbygdsområden, liksom på vikten av investeringar, kunskapsutbyte, utbildning, handledning och närmare förbindelser med forskningsinstitut. Det är viktigt med åtgärder för att uppmuntra unga människor att söka sig en framtid på landsbygden och åtgärder som underlättar integrationen av alla personer med särskilda behov eller fysiska och psykiska funktionsnedsättningar. Finansiella incitament som stöder generationsväxling är väsentliga. Skolorna och högskolorna på landsbygden måste dessutom ha närmare kopplingar till både traditionella och nya färdighetsbehov i sina områden.

| 1.12 | Man måste ta itu med efterträdarplanering genom att integrera möjligheterna inom programmen för landsbygdsutveckling att testa företagsmodeller med nationella och regionala regler om överföring av tillgångar. Arbetskraftens rörlighet uppmuntras om den stöds av högkvalitativ utbildning och respekt för arbetstagarnas rättigheter. |
| --- | --- |

1.12

Man måste ta itu med efterträdarplanering genom att integrera möjligheterna inom programmen för landsbygdsutveckling att testa företagsmodeller med nationella och regionala regler om överföring av tillgångar. Arbetskraftens rörlighet uppmuntras om den stöds av högkvalitativ utbildning och respekt för arbetstagarnas rättigheter.

| 1.13 | Man bör särskilt rikta in sig på och stödja kvinnors bidrag till programmets framgång. De spelar en mycket viktig roll för att se till att människor stannar på landsbygden, inte bara när det gäller diversifiering och bearbetning av jordbruksprodukter utan också eftersom de bidrar till den lokala territoriella utvecklingen genom de möjligheter de skapar på områdena hantverk och jordbruksturism, och dessutom är de en viktig drivkraft för innovation. |
| --- | --- |

1.13

Man bör särskilt rikta in sig på och stödja kvinnors bidrag till programmets framgång. De spelar en mycket viktig roll för att se till att människor stannar på landsbygden, inte bara när det gäller diversifiering och bearbetning av jordbruksprodukter utan också eftersom de bidrar till den lokala territoriella utvecklingen genom de möjligheter de skapar på områdena hantverk och jordbruksturism, och dessutom är de en viktig drivkraft för innovation.

| 1.14 | Åtgärder för att förbättra miljön, dess ekosystem och kulturlandskapen välkomnas. Stöd till noggrant märkta lokala produkter, landsbygdsturism samt småskaliga och lokala initiativ för förnybar energi bör ge hållbara ekonomiska fördelar och fördelar för lokalbefolkningen. En förnyelse av landsbygden är endast möjlig om den underbyggs av effektiva och lönsamma jordbruks-, skogsbruks- och landsbygdsföretag. Det kommer att krävas ytterligare insatser för att förbättra förståelsen mellan jordbrukare och skogsägare, som producerar livsmedel, förnybara råvaror samt miljö- och fritidsvaror, och konsumenter från en alltmer mångskiftande europeisk befolkning. |
| --- | --- |

1.14

Åtgärder för att förbättra miljön, dess ekosystem och kulturlandskapen välkomnas. Stöd till noggrant märkta lokala produkter, landsbygdsturism samt småskaliga och lokala initiativ för förnybar energi bör ge hållbara ekonomiska fördelar och fördelar för lokalbefolkningen. En förnyelse av landsbygden är endast möjlig om den underbyggs av effektiva och lönsamma jordbruks-, skogsbruks- och landsbygdsföretag. Det kommer att krävas ytterligare insatser för att förbättra förståelsen mellan jordbrukare och skogsägare, som producerar livsmedel, förnybara råvaror samt miljö- och fritidsvaror, och konsumenter från en alltmer mångskiftande europeisk befolkning.

| 1.15 | Att ta itu med klimatförändringarnas inverkan på jord- och skogsbruket och vice versa prioriteras i programmen. Projekt för att avskilja koldioxid, förbättra vatten- och jordkvaliteten, minska utsläppen, berika ekosystemen och utveckla kretsloppsekonomin välkomnas. Förbättringarna måste vara långsiktiga och mätas vetenskapligt inom flera ordningar för miljöåtgärder inom jordbruket och andra ordningar, och integreras i produktionen. |
| --- | --- |

1.15

Att ta itu med klimatförändringarnas inverkan på jord- och skogsbruket och vice versa prioriteras i programmen. Projekt för att avskilja koldioxid, förbättra vatten- och jordkvaliteten, minska utsläppen, berika ekosystemen och utveckla kretsloppsekonomin välkomnas. Förbättringarna måste vara långsiktiga och mätas vetenskapligt inom flera ordningar för miljöåtgärder inom jordbruket och andra ordningar, och integreras i produktionen.

| 1.16 | Kampen mot social orättvisa är beroende av bredare statliga och europeiska medel och strategier, bl.a. tillhandahållande av bättre internet, transporter och utbildning. |
| --- | --- |

1.16

Kampen mot social orättvisa är beroende av bredare statliga och europeiska medel och strategier, bl.a. tillhandahållande av bättre internet, transporter och utbildning.

| 1.17 | Det är mycket viktigt att förnya ekonomin och gemenskapen i byar, och programmen för landsbygdsutveckling bör testas med avseende på om de inkluderar samtliga landsbygdsinvånare. Civilsamhälleligt engagemang och entreprenörskap är avgörande för landsbygdsområdenas hållbarhet. |
| --- | --- |

1.17

Det är mycket viktigt att förnya ekonomin och gemenskapen i byar, och programmen för landsbygdsutveckling bör testas med avseende på om de inkluderar samtliga landsbygdsinvånare. Civilsamhälleligt engagemang och entreprenörskap är avgörande för landsbygdsområdenas hållbarhet.

2.   Inledning

| 2.1 | EU:s landsbygd är själva livsnerven för alla EU-medborgare, inte bara för dem som bor och arbetar där. Landsbygden tryggar försörjningen av livsmedel, virke, mineraler och vatten. Den tillhandahåller en mångfald av livsmiljöer, förnybar energi, rekreationsområden, historiska landskap, hantverk och framför allt invånare med en mängd färdigheter och olika kulturell bakgrund. Ungefär 115 miljoner (23 %) av EU:s invånare räknas som bosatta i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

2.1

EU:s landsbygd är själva livsnerven för alla EU-medborgare, inte bara för dem som bor och arbetar där. Landsbygden tryggar försörjningen av livsmedel, virke, mineraler och vatten. Den tillhandahåller en mångfald av livsmiljöer, förnybar energi, rekreationsområden, historiska landskap, hantverk och framför allt invånare med en mängd färdigheter och olika kulturell bakgrund. Ungefär 115 miljoner (23 %) av EU:s invånare räknas som bosatta i landsbygdsområden.

| 2.2 | Det finns dock stora variationer mellan landsbygdsområdena när det gäller ekonomiskt välstånd och social sammanhållning. Några är välmående och dynamiska, andra bräckliga, med minskande befolkning och fragmentering. Många har gott om tillgångar men ont om pengar. De är glest befolkade och har begränsad tillgång till offentliga tjänster. Detta gäller särskilt de mer avlägsna och bergiga områdena och öarna. Den moderna ekonomin och det moderna samhällslivet utövar en obeveklig dragningskraft in mot städerna. Detta gör det svårt för regeringarna att se till att landsbygdssamhällena är hållbara, särskilt om de genomför olämpliga lösningar som är avsedda för städer. Rörlighet och människors fria rörlighet är mycket viktiga principer för Europeiska unionen. De har dock oönskade konsekvenser för de fattigaste landsbygdsområdena, när alltför många, särskilt unga människor, flyttar därifrån i förhoppningen om bättre framtidsutsikter, för att aldrig återvända. |
| --- | --- |

2.2

Det finns dock stora variationer mellan landsbygdsområdena när det gäller ekonomiskt välstånd och social sammanhållning. Några är välmående och dynamiska, andra bräckliga, med minskande befolkning och fragmentering. Många har gott om tillgångar men ont om pengar. De är glest befolkade och har begränsad tillgång till offentliga tjänster. Detta gäller särskilt de mer avlägsna och bergiga områdena och öarna. Den moderna ekonomin och det moderna samhällslivet utövar en obeveklig dragningskraft in mot städerna. Detta gör det svårt för regeringarna att se till att landsbygdssamhällena är hållbara, särskilt om de genomför olämpliga lösningar som är avsedda för städer. Rörlighet och människors fria rörlighet är mycket viktiga principer för Europeiska unionen. De har dock oönskade konsekvenser för de fattigaste landsbygdsområdena, när alltför många, särskilt unga människor, flyttar därifrån i förhoppningen om bättre framtidsutsikter, för att aldrig återvända.

| 2.3 | EU behöver en vision för att återupprätta förtroendet för en välmående landsbygd som bygger på grön tillväxt, främjande av kretsloppsekonomi, ökad förståelse för lokalsamhällets behov och smartare stödtjänster. Syftet med detta yttrande är att undersöka varför framgångarna skiftar och vilka utsikter det finns att åstadkomma verkliga förbättringar inom det nya stödprogrammet. Har man dragit lärdom med avseende på den hållbara utvecklingens tre pelare: ekonomisk, miljömässig och social rättvisa? Har alla berörda parter en genuin känsla av ansvar och partnerskap? |
| --- | --- |

2.3

EU behöver en vision för att återupprätta förtroendet för en välmående landsbygd som bygger på grön tillväxt, främjande av kretsloppsekonomi, ökad förståelse för lokalsamhällets behov och smartare stödtjänster. Syftet med detta yttrande är att undersöka varför framgångarna skiftar och vilka utsikter det finns att åstadkomma verkliga förbättringar inom det nya stödprogrammet. Har man dragit lärdom med avseende på den hållbara utvecklingens tre pelare: ekonomisk, miljömässig och social rättvisa? Har alla berörda parter en genuin känsla av ansvar och partnerskap?

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Medlemsstaterna och regionerna har vidtagit en mängd åtgärder för att återställa balansen mellan landsbygd och stad när det gäller ekonomiska möjligheter och för att stabilisera den sociala sammanhållningen, och EU har genom den gemensamma jordbrukspolitikens första (förordning (EU) nr 1307/2013) och andra pelare (förordning (EU) nr 1305/2013) samt struktur- och sammanhållningsfonderna gjort fortlöpande ansträngningar för att vända nedgången, dock med måttlig och varierande framgång. Det nuvarande EU-stödet för landsbygdsutveckling finansieras genom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), som inrättades genom förordning (EU) nr 1306/2013. Stödet beräknas uppgå till 95,6 miljarder euro före överföringar mellan pelarna, vilket motsvarar 23 % av budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

3.1

Medlemsstaterna och regionerna har vidtagit en mängd åtgärder för att återställa balansen mellan landsbygd och stad när det gäller ekonomiska möjligheter och för att stabilisera den sociala sammanhållningen, och EU har genom den gemensamma jordbrukspolitikens första (förordning (EU) nr 1307/2013) och andra pelare (förordning (EU) nr 1305/2013) samt struktur- och sammanhållningsfonderna gjort fortlöpande ansträngningar för att vända nedgången, dock med måttlig och varierande framgång. Det nuvarande EU-stödet för landsbygdsutveckling finansieras genom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), som inrättades genom förordning (EU) nr 1306/2013. Stödet beräknas uppgå till 95,6 miljarder euro före överföringar mellan pelarna, vilket motsvarar 23 % av budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 3.2 | Programmen för 2014–2020 bygger på flera års erfarenhet av vad som fungerar och inte. Kommissionen ger stöd till det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling och det europeiska innovationspartnerskapet för produktion och hållbarhet inom jordbruket (EIP-Agri) för att främja god praxis och innovativa lösningar, och EESK rekommenderar att detta arbete utökas på alla nivåer. Det går också att dra lärdom av andra stödgivares bästa praxis. |
| --- | --- |

3.2

Programmen för 2014–2020 bygger på flera års erfarenhet av vad som fungerar och inte. Kommissionen ger stöd till det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling och det europeiska innovationspartnerskapet för produktion och hållbarhet inom jordbruket (EIP-Agri) för att främja god praxis och innovativa lösningar, och EESK rekommenderar att detta arbete utökas på alla nivåer. Det går också att dra lärdom av andra stödgivares bästa praxis.

| 3.3 | Trots att budgetarna är mindre än vissa andra EU-budgetar kan de vara smarta och utökas genom statliga och andra källor till medfinansiering. Programmen måste komplettera resurserna inom den första pelaren och vid behov vara kopplade till andra finansieringsflöden i en integrerad administrativ infrastruktur, där sökande snabbt kan få besked och handledning från rådgivande organ och lokala planeringsmyndigheter. |
| --- | --- |

3.3

Trots att budgetarna är mindre än vissa andra EU-budgetar kan de vara smarta och utökas genom statliga och andra källor till medfinansiering. Programmen måste komplettera resurserna inom den första pelaren och vid behov vara kopplade till andra finansieringsflöden i en integrerad administrativ infrastruktur, där sökande snabbt kan få besked och handledning från rådgivande organ och lokala planeringsmyndigheter.

| 3.4 | Programmens olika delar är tillräckligt flexibla och lokala för att utgå från lokalsamhällenas faktiska behov. Leadermodellen med de lokala aktionsgrupperna leder till gemensamt ansvar och positiva resultat där de är som mest effektiva och framgångsrika. I alla projekt och initiativ är det avgörande att alla berörda parter får tekniskt stöd i kombination med handledning och utbildning. |
| --- | --- |

3.4

Programmens olika delar är tillräckligt flexibla och lokala för att utgå från lokalsamhällenas faktiska behov. Leadermodellen med de lokala aktionsgrupperna leder till gemensamt ansvar och positiva resultat där de är som mest effektiva och framgångsrika. I alla projekt och initiativ är det avgörande att alla berörda parter får tekniskt stöd i kombination med handledning och utbildning.

| 3.5 | De mest missgynnade områdena har dock svårt att åstadkomma verkliga förbättringar med hjälp av kortfristiga program, eftersom de saknar näringslivsresurser samt har dålig infrastruktur, oerfaren lokal ledning och sämre tillgång till andra investeringar. För att skapa bättre territoriell sammanhållning bör dessa områden ägnas större uppmärksamhet, precis som enligt föregående mål 1 i stödprogrammen inom struktur- och sammanhållningsfonderna. |
| --- | --- |

3.5

De mest missgynnade områdena har dock svårt att åstadkomma verkliga förbättringar med hjälp av kortfristiga program, eftersom de saknar näringslivsresurser samt har dålig infrastruktur, oerfaren lokal ledning och sämre tillgång till andra investeringar. För att skapa bättre territoriell sammanhållning bör dessa områden ägnas större uppmärksamhet, precis som enligt föregående mål 1 i stödprogrammen inom struktur- och sammanhållningsfonderna.

| 3.6 | Kommissionen har lagt fram nya budgetförordningar för perioden 2014–2020, och förvaltningsmyndigheterna och övervakningskommittéerna bör vara väl insatta i och tillämpa dem utan att öka den administrativa bördan för dem som lämnar in projektansökningar. I detta hänseende har Europeiska revisionsrätten i sina rapporter (2) om programperioden 2007–2013 och regelverket för 2014–2020 lagt fram förslag för att se till att man får mer valuta för pengarna. |
| --- | --- |

3.6

Kommissionen har lagt fram nya budgetförordningar för perioden 2014–2020, och förvaltningsmyndigheterna och övervakningskommittéerna bör vara väl insatta i och tillämpa dem utan att öka den administrativa bördan för dem som lämnar in projektansökningar. I detta hänseende har Europeiska revisionsrätten i sina rapporter (2) om programperioden 2007–2013 och regelverket för 2014–2020 lagt fram förslag för att se till att man får mer valuta för pengarna.

| 3.7 | Förberedelse- och godkännandeprocessen för många av de nya programmen har blivit allvarligt fördröjd, trots löften om en förenkling. Det är mycket beklagligt med tanke på det besvärliga läget i många av de fattigaste landsbygdsområdena och önskemålet att dessa program snarast ska bidra till arbetet med att ta itu med låga inkomster, ungdomsarbetslöshet, bristande offentliga tjänster och klimatförändringarnas inverkan. I maj 2015 hade ungefär 57 % (3) av de regionala och statliga programmen ännu inte godkänts, men förhoppningen är att processen ska kunna slutföras före årets slut. |
| --- | --- |

3.7

Förberedelse- och godkännandeprocessen för många av de nya programmen har blivit allvarligt fördröjd, trots löften om en förenkling. Det är mycket beklagligt med tanke på det besvärliga läget i många av de fattigaste landsbygdsområdena och önskemålet att dessa program snarast ska bidra till arbetet med att ta itu med låga inkomster, ungdomsarbetslöshet, bristande offentliga tjänster och klimatförändringarnas inverkan. I maj 2015 hade ungefär 57 % (3) av de regionala och statliga programmen ännu inte godkänts, men förhoppningen är att processen ska kunna slutföras före årets slut.

4.   Samråd och de berörda parternas delaktighet

| 4.1 | EESK understryker hur viktigt det är att genomföra Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden. Vi framhåller den särskilda betydelsen av artikel 5 om partnerskap och flernivåstyre, enligt vilken andra offentliga myndigheter, näringslivets och arbetsmarknadens organisationer samt andra organisationer som företräder det civila samhället ska göras delaktiga. Kommissionen bör således övervaka hur förordningen tillämpas när partnerskapsavtalen utarbetas och programmen genomförs, bl.a. genom deltagande i programmens övervakningskommittéer. |
| --- | --- |

4.1

EESK understryker hur viktigt det är att genomföra Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden. Vi framhåller den särskilda betydelsen av artikel 5 om partnerskap och flernivåstyre, enligt vilken andra offentliga myndigheter, näringslivets och arbetsmarknadens organisationer samt andra organisationer som företräder det civila samhället ska göras delaktiga. Kommissionen bör således övervaka hur förordningen tillämpas när partnerskapsavtalen utarbetas och programmen genomförs, bl.a. genom deltagande i programmens övervakningskommittéer.

| 4.2 | I detta yttrande undersöks graden av deltagande i utarbetandet av programmen för landsbygdsutveckling, men yttrandets slutsatser begränsas av bristen på godkända program och deras snäva geografiska täckning. Tre hearingar (4) anordnades, och ett frågeformulär spreds i en vidare krets. De första svaren tydde på att myndigheternas och de icke-statliga organisationernas deltagande och samarbete varierar mellan olika territorier, men att det är bättre och mer utvecklat än inom tidigare program. Det borde dock göras större ansträngningar för att sprida god praxis för deltagande, bland annat genom att kommunikationsteknik används mer för fortlöpande dialog. Dialogen varierar kraftigt inom länder och regioner. Partnerskapsavtalen kan vara symboliska, metoden med lokalt ledd utveckling används endast i vissa områden och verkliga samråd med alla brukar avslutas snarare i början än i slutet av processen (5). Det finns goda exempel att tillgå, ofta i fall där liknande deltagande har lett till bättre resultat för andra politiska initiativ (6). |
| --- | --- |

4.2

I detta yttrande undersöks graden av deltagande i utarbetandet av programmen för landsbygdsutveckling, men yttrandets slutsatser begränsas av bristen på godkända program och deras snäva geografiska täckning. Tre hearingar (4) anordnades, och ett frågeformulär spreds i en vidare krets. De första svaren tydde på att myndigheternas och de icke-statliga organisationernas deltagande och samarbete varierar mellan olika territorier, men att det är bättre och mer utvecklat än inom tidigare program. Det borde dock göras större ansträngningar för att sprida god praxis för deltagande, bland annat genom att kommunikationsteknik används mer för fortlöpande dialog. Dialogen varierar kraftigt inom länder och regioner. Partnerskapsavtalen kan vara symboliska, metoden med lokalt ledd utveckling används endast i vissa områden och verkliga samråd med alla brukar avslutas snarare i början än i slutet av processen (5). Det finns goda exempel att tillgå, ofta i fall där liknande deltagande har lett till bättre resultat för andra politiska initiativ (6).

| 4.3 | Myndigheterna kan inte på egen hand skapa den verkliga förändring som krävs för att gjuta nytt liv i landsbygdsområdena. De kan tillhandahålla regelverket och planeringsramen, demokratisk ansvarsskyldighet, bättre offentliga tjänster och startfinansiering. Det är dock främst privata företag, kvalificerade arbetstagare samt sociala företag och gemenskapsföretag som skapar resultat för invånarna och miljön. För att vilja investera tid och resurser måste människor lita på att det går att förverkliga en gemensam vision för en bättre framtid på landsbygden och att de inte kommer att hindras av långdragna ansökningsförfaranden. |
| --- | --- |

4.3

Myndigheterna kan inte på egen hand skapa den verkliga förändring som krävs för att gjuta nytt liv i landsbygdsområdena. De kan tillhandahålla regelverket och planeringsramen, demokratisk ansvarsskyldighet, bättre offentliga tjänster och startfinansiering. Det är dock främst privata företag, kvalificerade arbetstagare samt sociala företag och gemenskapsföretag som skapar resultat för invånarna och miljön. För att vilja investera tid och resurser måste människor lita på att det går att förverkliga en gemensam vision för en bättre framtid på landsbygden och att de inte kommer att hindras av långdragna ansökningsförfaranden.

| 4.4 | För att lyckas måste näringslivets och arbetsmarknadens organisationer ha resurser för att kontinuerligt kommunicera med sina medlemmar och med myndigheterna. Eftersom planer ändras och utvecklas måste det finnas en större känsla av delat ansvar för politiken och genomförandet. Övervakningskommittéernas medlemmar bör komma från en bred bas, vara väl insatta och kunna göra en effektiv granskning. EESK vill underlätta utvecklingen av bättre modeller för partnerskap med civilsamhällets och arbetsmarknadens organisationer (7). |
| --- | --- |

4.4

För att lyckas måste näringslivets och arbetsmarknadens organisationer ha resurser för att kontinuerligt kommunicera med sina medlemmar och med myndigheterna. Eftersom planer ändras och utvecklas måste det finnas en större känsla av delat ansvar för politiken och genomförandet. Övervakningskommittéernas medlemmar bör komma från en bred bas, vara väl insatta och kunna göra en effektiv granskning. EESK vill underlätta utvecklingen av bättre modeller för partnerskap med civilsamhällets och arbetsmarknadens organisationer (7).

5.   Första hjälpen eller långsiktig återhämtning?

| 5.1 | Våra hearingar (8) i Bryssel och i norra Wales bekräftade att programmen innehöll resultatrelaterade mål. Dessa bör regelbundet bedömas av kommissionen, övervakningskommittéerna och de berörda parterna med avseende på verkliga framsteg och valuta för pengarna. Man bör också undersöka om överföringen av medel mellan pelarna har gett effekt eller bidragit till större snedvridning mellan regioner och av konkurrensen. |
| --- | --- |

5.1

Våra hearingar (8) i Bryssel och i norra Wales bekräftade att programmen innehöll resultatrelaterade mål. Dessa bör regelbundet bedömas av kommissionen, övervakningskommittéerna och de berörda parterna med avseende på verkliga framsteg och valuta för pengarna. Man bör också undersöka om överföringen av medel mellan pelarna har gett effekt eller bidragit till större snedvridning mellan regioner och av konkurrensen.

| 5.2 | Tre testfrågor för hållbar utveckling har identifierats: entreprenörskap och sysselsättning, miljö och social delaktighet. |
| --- | --- |

5.2

Tre testfrågor för hållbar utveckling har identifierats: entreprenörskap och sysselsättning, miljö och social delaktighet.

Entreprenörskap och sysselsättning

| 5.3 | Trots att den gemensamma jordbrukspolitikens budget minskar ökar kommissionens extra krav på efterlevnad när det gäller betalningar inom den första pelaren. Det är därför nödvändigt att programmen för landsbygdsutveckling stöder investeringar för en konkurrenskraftig jordbruks- och skogsbrukssektor, bland annat genom produkter med större mervärde, förbättrad marknadsföring, stärkta korta leveranskedjor, varumärkesprofilering och kunskapsutbyte. Universitet och högskolor spelar en viktig roll i regionerna och för att stödja de mest missgynnade regionerna genom vänortssamarbete och handledning. De bör samarbeta med befintliga rådgivande organ för jordbrukare och landsbygdsområden för att kunna dra nytta av EU:s forskningsmedel för att komma till rätta med särskilda lokala behov. Programmen för landsbygdsutveckling bör fungera som en länk mellan de sökande och Europeiska investeringsfonden och Horisont 2020 samt bidra till att forskningen kan tillämpas på gårdar och på landsbygden. Skolor får inte finansiering direkt från programmen för landsbygdsutveckling, men har ändå en viktig roll när det gäller att tillgodose framtida generationers behov av företagande, framför allt i landsbygdsområden. Dagar med öppen gård, arbetslivserfarenhet och lärlingsplatser från andra finansieringssystem är mycket viktiga för att skapa en välutbildad arbetskraft (9). Utbildningen, både den formella och den informella, måste vara yrkesinriktad, ha anknytning till näringslivet och vara lokalt baserad när så är möjligt (10). |
| --- | --- |

5.3

Trots att den gemensamma jordbrukspolitikens budget minskar ökar kommissionens extra krav på efterlevnad när det gäller betalningar inom den första pelaren. Det är därför nödvändigt att programmen för landsbygdsutveckling stöder investeringar för en konkurrenskraftig jordbruks- och skogsbrukssektor, bland annat genom produkter med större mervärde, förbättrad marknadsföring, stärkta korta leveranskedjor, varumärkesprofilering och kunskapsutbyte. Universitet och högskolor spelar en viktig roll i regionerna och för att stödja de mest missgynnade regionerna genom vänortssamarbete och handledning. De bör samarbeta med befintliga rådgivande organ för jordbrukare och landsbygdsområden för att kunna dra nytta av EU:s forskningsmedel för att komma till rätta med särskilda lokala behov. Programmen för landsbygdsutveckling bör fungera som en länk mellan de sökande och Europeiska investeringsfonden och Horisont 2020 samt bidra till att forskningen kan tillämpas på gårdar och på landsbygden. Skolor får inte finansiering direkt från programmen för landsbygdsutveckling, men har ändå en viktig roll när det gäller att tillgodose framtida generationers behov av företagande, framför allt i landsbygdsområden. Dagar med öppen gård, arbetslivserfarenhet och lärlingsplatser från andra finansieringssystem är mycket viktiga för att skapa en välutbildad arbetskraft (9). Utbildningen, både den formella och den informella, måste vara yrkesinriktad, ha anknytning till näringslivet och vara lokalt baserad när så är möjligt (10).

| 5.4 | Jord- och skogsbrukssektorerna verkar i en dynamisk ekonomisk miljö som präglas av globalisering, snabb teknisk utveckling och ökade samhällskrav. Innovationer är en förutsättning för att upprätthålla jordbrukarnas och skogsägarnas effektivitet och konkurrenskraft. Det nyligen inrättade EIP-Agri är ett värdefullt verktyg som måste genomföras snabbt och på bred front. Det krävs rationaliserade finansieringsvillkor för att mobilisera och underlätta innovation. |
| --- | --- |

5.4

Jord- och skogsbrukssektorerna verkar i en dynamisk ekonomisk miljö som präglas av globalisering, snabb teknisk utveckling och ökade samhällskrav. Innovationer är en förutsättning för att upprätthålla jordbrukarnas och skogsägarnas effektivitet och konkurrenskraft. Det nyligen inrättade EIP-Agri är ett värdefullt verktyg som måste genomföras snabbt och på bred front. Det krävs rationaliserade finansieringsvillkor för att mobilisera och underlätta innovation.

| 5.5 | På landsbygden måste ungdomsgarantin och liknande system knytas till initiativ i programmen för landsbygdsutveckling för att skapa hopp om framsteg och ambitioner. Det är mycket viktigt med stöd till investeringar och utbildning för unga och nya jordbrukare. Projekt för att stödja och hålla kvar ungdomar i landsbygdsområden måste ges högsta prioritet. Ungdomar bör uppmuntras att ta ansvar för åtgärder för att hjälpa sig själva. Landsbygdsområdena behöver en bättre ram för efterträdarplanering (11) som är juridiskt rättvis och tillgänglig och stimulerar överföringar till nästa generation som på ett hållbart sätt sammanför ungdom och erfarenhet. |
| --- | --- |

5.5

På landsbygden måste ungdomsgarantin och liknande system knytas till initiativ i programmen för landsbygdsutveckling för att skapa hopp om framsteg och ambitioner. Det är mycket viktigt med stöd till investeringar och utbildning för unga och nya jordbrukare. Projekt för att stödja och hålla kvar ungdomar i landsbygdsområden måste ges högsta prioritet. Ungdomar bör uppmuntras att ta ansvar för åtgärder för att hjälpa sig själva. Landsbygdsområdena behöver en bättre ram för efterträdarplanering (11) som är juridiskt rättvis och tillgänglig och stimulerar överföringar till nästa generation som på ett hållbart sätt sammanför ungdom och erfarenhet.

| 5.6 | Kvinnors roll inom jordbruket erkänns fullt ut. Deras bidrag till utformningen och genomförandet av landsbygdsprojekt är ovärderligt, och såsom exemplet i Finland visar leder riktat rådgivningsstöd till att företagarpotentialen frigörs (12). |
| --- | --- |

5.6

Kvinnors roll inom jordbruket erkänns fullt ut. Deras bidrag till utformningen och genomförandet av landsbygdsprojekt är ovärderligt, och såsom exemplet i Finland visar leder riktat rådgivningsstöd till att företagarpotentialen frigörs (12).

| 5.7 | Landsbygdsturism, hantverk och ökade fritids- och hälsoinitiativ bör få stöd, liksom marknadsföringsarbetet vid festivaler och uppföranden såsom Royal Welsh eller gröna veckan i Berlin. Att återskapa anknytningen mellan stad och land i ett pluralistiskt och föränderligt EU är ett måste för landsbygdens företag och konsumenter, liksom bättre tillgång till bredbandstjänster. Skapandet av regionala värdekedjor innebär en stor möjlighet för hantverket, jordbruket, turismen, handeln och landsbygden (13). EESK stöder förslaget till Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och dess åtagande att stödja landsbygdsprojekt. |
| --- | --- |

5.7

Landsbygdsturism, hantverk och ökade fritids- och hälsoinitiativ bör få stöd, liksom marknadsföringsarbetet vid festivaler och uppföranden såsom Royal Welsh eller gröna veckan i Berlin. Att återskapa anknytningen mellan stad och land i ett pluralistiskt och föränderligt EU är ett måste för landsbygdens företag och konsumenter, liksom bättre tillgång till bredbandstjänster. Skapandet av regionala värdekedjor innebär en stor möjlighet för hantverket, jordbruket, turismen, handeln och landsbygden (13). EESK stöder förslaget till Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och dess åtagande att stödja landsbygdsprojekt.

Miljö

| 5.8 | Klimatförändringarnas inverkan på jord- och skogsbruket har behandlats i ett yttrande (14). En av lösningarna för att öka produktionen genom att använda mindre resurser och förbättra motståndskraften mot klimatförändringar är att stödja en hållbar intensifiering av jordbruks- och skogsbrukssektorerna. Modern markanvändning uppmuntras för att utveckla begränsningsåtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och öka den biologiska mångfalden, framför allt genom ordningar för miljöåtgärder inom jordbruket (15). Återvinning och kretsloppsekonomi bör uppmuntras (16), och förnybar energi (17) är en värdefull tillgång på landsbygden som kommer att ge ett allt starkare ekonomiskt, socialt och miljömässigt bidrag om man gör kloka investeringar i den. Det finns ett stort utrymme för lokalt egenansvar och gemensamma investeringar om det går att förbättra tekniken för lagring, logistik och infrastruktur. |
| --- | --- |

5.8

Klimatförändringarnas inverkan på jord- och skogsbruket har behandlats i ett yttrande (14). En av lösningarna för att öka produktionen genom att använda mindre resurser och förbättra motståndskraften mot klimatförändringar är att stödja en hållbar intensifiering av jordbruks- och skogsbrukssektorerna. Modern markanvändning uppmuntras för att utveckla begränsningsåtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och öka den biologiska mångfalden, framför allt genom ordningar för miljöåtgärder inom jordbruket (15). Återvinning och kretsloppsekonomi bör uppmuntras (16), och förnybar energi (17) är en värdefull tillgång på landsbygden som kommer att ge ett allt starkare ekonomiskt, socialt och miljömässigt bidrag om man gör kloka investeringar i den. Det finns ett stort utrymme för lokalt egenansvar och gemensamma investeringar om det går att förbättra tekniken för lagring, logistik och infrastruktur.

| 5.9 | EESK betonar vikten av insatser för miljö- och klimatvänligt jordbruk som kompletterar arbetet med att miljöanpassa den första pelaren. Riktat stöd för särskilda kriterier, såsom områden med risk för markerosion, kluster av livsmiljöer på land, avrinningsområden samt stöd för arter som kräver särskilda förvaltningsförfaranden är nyttigt. Efterlevnadskraven får emellertid inte medföra ytterligare bördor. Det krävs en noggrann vetenskaplig bas för att mäta framsteg, samtidigt som man har förståelse för det mer långsiktiga tidsperspektiv som krävs för verkliga förbättringar (18). |
| --- | --- |

5.9

EESK betonar vikten av insatser för miljö- och klimatvänligt jordbruk som kompletterar arbetet med att miljöanpassa den första pelaren. Riktat stöd för särskilda kriterier, såsom områden med risk för markerosion, kluster av livsmiljöer på land, avrinningsområden samt stöd för arter som kräver särskilda förvaltningsförfaranden är nyttigt. Efterlevnadskraven får emellertid inte medföra ytterligare bördor. Det krävs en noggrann vetenskaplig bas för att mäta framsteg, samtidigt som man har förståelse för det mer långsiktiga tidsperspektiv som krävs för verkliga förbättringar (18).

| 5.10 | Landskapet på EU:s landsbygd är framför allt resultatet av mänsklig verksamhet format av generationers arbete för att producera mat, virke och husrum. Dess mångfald uppskattas av de europeiska medborgarna. Programmen för landsbygdsutveckling har en funktion att fylla när det gäller att säkra hållbarheten i dessa kulturlandskap genom att trygga kompetensöverföring och landsbygdsverksamhet som finansieras på ett öppet sätt och bidrar till denna värdefulla mosaik. |
| --- | --- |

5.10

Landskapet på EU:s landsbygd är framför allt resultatet av mänsklig verksamhet format av generationers arbete för att producera mat, virke och husrum. Dess mångfald uppskattas av de europeiska medborgarna. Programmen för landsbygdsutveckling har en funktion att fylla när det gäller att säkra hållbarheten i dessa kulturlandskap genom att trygga kompetensöverföring och landsbygdsverksamhet som finansieras på ett öppet sätt och bidrar till denna värdefulla mosaik.

Social delaktighet

| 5.11 | Det är svårt att definiera och ta itu med orättvisor i landsbygdssammanhang. Såsom nämns ovan handlar det om gles befolkning, liten befolkning, ojämn ålderssammansättning samt bristande offentliga transporttjänster, hälso- och sjukvårdstjänster samt sociala tjänster. Det handlar om låga inkomster, isolering, låg bostadsstandard och tekniska tjänster av låg kvalitet. I vissa områden finns det ett särskilt problem med dålig behandling och utnyttjande av arbetstagare (19), i synnerhet migranter, och detta kräver större insatser för att underlätta deras integration och ge dem tillgång till lämplig yrkesutbildning. |
| --- | --- |

5.11

Det är svårt att definiera och ta itu med orättvisor i landsbygdssammanhang. Såsom nämns ovan handlar det om gles befolkning, liten befolkning, ojämn ålderssammansättning samt bristande offentliga transporttjänster, hälso- och sjukvårdstjänster samt sociala tjänster. Det handlar om låga inkomster, isolering, låg bostadsstandard och tekniska tjänster av låg kvalitet. I vissa områden finns det ett särskilt problem med dålig behandling och utnyttjande av arbetstagare (19), i synnerhet migranter, och detta kräver större insatser för att underlätta deras integration och ge dem tillgång till lämplig yrkesutbildning.

| 5.12 | I artikel 39 i EUF-fördraget fastställs att ett av de viktigaste målen för den gemensamma jordbrukspolitiken är att tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard genom att höja produktiviteten, främja tekniska framsteg och trygga en hållbar utveckling av jordbruksproduktionen och ett optimalt utnyttjande av produktionsfaktorerna. Enligt EUF-fördraget ska man vid utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken ta hänsyn till jordbruksnäringens särskilda karaktär som är en följd av jordbrukets sociala struktur och av strukturella och naturbetingade olikheter mellan olika jordbruksregioner. |
| --- | --- |

5.12

I artikel 39 i EUF-fördraget fastställs att ett av de viktigaste målen för den gemensamma jordbrukspolitiken är att tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard genom att höja produktiviteten, främja tekniska framsteg och trygga en hållbar utveckling av jordbruksproduktionen och ett optimalt utnyttjande av produktionsfaktorerna. Enligt EUF-fördraget ska man vid utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken ta hänsyn till jordbruksnäringens särskilda karaktär som är en följd av jordbrukets sociala struktur och av strukturella och naturbetingade olikheter mellan olika jordbruksregioner.

| 5.13 | Programmen för landsbygdsutveckling bidrar till att skapa och befästa direkta och indirekta arbetstillfällen inom både jordbruket och den jordbruksbaserade livsmedelsindustrin. De bidrar också i mindre omfattning till den ekonomiska diversifieringen på landsbygden. Realistiskt sett kan regionala utvecklingsprogram dock bara bidra måttligt till att lösa de strukturella problemen och bristerna i de offentliga tjänsterna i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

5.13

Programmen för landsbygdsutveckling bidrar till att skapa och befästa direkta och indirekta arbetstillfällen inom både jordbruket och den jordbruksbaserade livsmedelsindustrin. De bidrar också i mindre omfattning till den ekonomiska diversifieringen på landsbygden. Realistiskt sett kan regionala utvecklingsprogram dock bara bidra måttligt till att lösa de strukturella problemen och bristerna i de offentliga tjänsterna i landsbygdsområden.

| 5.14 | Det krävs även andra offentliga budgetar och strategier som är landsbygdsanpassade eller, ännu hellre, särskilt utformade för landsbygdsfrågor, bland annat ordningar för kollektivtrafik, bostäders energieffektivitet och omskolningsmöjligheter för att uppmuntra innovation. Programmen för landsbygdsutveckling bör dock också bedömas utifrån deras bidrag till social rättvisa med hjälp av de indikatorer som föreskrivs i EU-lagstiftningen och andra indikatorer som bör tas med för en effektivare utvärdering, t.ex. indikatorer för att uppmuntra sociala företag och sociala jordbruksprojekt som syftar till att övervinna funktionsnedsättningar, skapar sysselsättning och använder övergiven jordbruksmark och övergivna byggnader. Det behövs betydligt större insatser för att stödja och uppmuntra integrationen av människor på landsbygden med funktionsnedsättningar så att de kan spela en större roll i sitt närsamhälle. |
| --- | --- |

5.14

Det krävs även andra offentliga budgetar och strategier som är landsbygdsanpassade eller, ännu hellre, särskilt utformade för landsbygdsfrågor, bland annat ordningar för kollektivtrafik, bostäders energieffektivitet och omskolningsmöjligheter för att uppmuntra innovation. Programmen för landsbygdsutveckling bör dock också bedömas utifrån deras bidrag till social rättvisa med hjälp av de indikatorer som föreskrivs i EU-lagstiftningen och andra indikatorer som bör tas med för en effektivare utvärdering, t.ex. indikatorer för att uppmuntra sociala företag och sociala jordbruksprojekt som syftar till att övervinna funktionsnedsättningar, skapar sysselsättning och använder övergiven jordbruksmark och övergivna byggnader. Det behövs betydligt större insatser för att stödja och uppmuntra integrationen av människor på landsbygden med funktionsnedsättningar så att de kan spela en större roll i sitt närsamhälle.

| 5.15 | Byarna är viktiga knutpunkter för solidaritet i närsamhället. Att förnya byar genom att uppmuntra småföretag och sociala företag med stöd av välgörenhet och frivilligarbete bör vara en nyckelprioritering för att stärka lokalsamhällena (20), såsom har visats i Finland och prioriteras i t.ex. Wales program för landsbygdsutveckling (21). |
| --- | --- |

5.15

Byarna är viktiga knutpunkter för solidaritet i närsamhället. Att förnya byar genom att uppmuntra småföretag och sociala företag med stöd av välgörenhet och frivilligarbete bör vara en nyckelprioritering för att stärka lokalsamhällena (20), såsom har visats i Finland och prioriteras i t.ex. Wales program för landsbygdsutveckling (21).

Bryssel den 17 september 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  Informationsrapport om Genomförandebestämmelser för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, EESC-2015-01409.

1

(2)  Särskilda rapporter 22/2014, 23/2014, 4/2015, 5/2015.

2

(3)  Europeiska kommissionen – pressmeddelande av den 26 maj 2015: ”EU har godkänt ytterligare 24 program för landsbygdsutveckling som främjar jordbrukssektorns och landsbygdens utveckling”.

3

(4)  Den 13 april i Bryssel, den 21 maj i Bangor i norra Wales och den 9 juni 2015 i Helsingfors.

4

(5)  Yttrande om Utvärdering av kommissionens samråd med berörda parter (EUT C 383 17.11.2015, s. 57).

5

Utvärdering av kommissionens samråd med berörda parter

(6)  I Wales utvecklas samrådsförfarandena tack vare ett konstitutionellt åtagande i lagen om decentraliserad styrning som främjar hållbar utveckling och partnerskap med frivilligsektorn.

6

(7)  Artikel 11 i Lissabonfördraget och Social Platforms deklaration från Riga i mars 2015.

7

(8)  Se fotnot 4.

8

(9)  Jordbruksakademin i Wales är ett bra exempel på ledarskapsutbildning.

9

(10)  Yttrande om Vidareutbildning på landsbygden, NAT/650 (ännu ej offentliggjort i EUT).

10

Vidareutbildning på landsbygden

(11)  Undersökning av Malcolm Thomas i Wales.

11

(12)  Yttrande om Kvinnors roll som drivkraft för en utvecklings- och innovationsmodell inom jordbruket och på landsbygden (EUT C 299, 4.10.2012, s. 29).

12

Kvinnors roll som drivkraft för en utvecklings- och innovationsmodell inom jordbruket och på landsbygden

(13)  Yttrande om Jordbruk och hantverk (EUT C 143, 22.5.2012, s. 35).

13

Jordbruk och hantverk

(14)  Yttrande om Effekter av klimat- och energipolitiken på jord- och skogsbruket (EUT C 291, 4.9.2015, s. 1).

14

Effekter av klimat- och energipolitiken på jord- och skogsbruket

(15)  Glastir (Wales), Stewardship (England), Glas (Irland), Kulep (Bayern).

15

(16)  Yttrandena om Kretsloppsekonomin (EUT C 230, 14.7.2015, s. 99) och om Att främja kreativitet, företagaranda och rörlighet i utbildningssystemen (EUT C 332, 8.10.2015, s. 20).

16

Kretsloppsekonomin

Att främja kreativitet, företagaranda och rörlighet i utbildningssystemen

(17)  En studie från EESK om civilsamhällets roll för genomförandet av EU-direktivet om förnybar energi – slutrapport, EESC-2014-04780.

17

(18)  Se belägg från universitetet i Bangor – hearingar i Bangor 21.5.2015.

18

(19)  Yttrande om Gränsöverskridande arbetskraft inom jordbruket (EUT C 120, 16.5.2008, s. 19).

19

Gränsöverskridande arbetskraft inom jordbruket

(20)  Wales Council for Voluntary Action – Active Inclusion Fund and Village SOS – Big Lottery – Wales, WCVA.

20

(21)  Wales program för landsbygdsutveckling (MO 7).

21

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/97 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/97

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Betydelsen av handeln med jordbruksprodukter för jordbrukets och landsbygdsekonomins framtida utveckling i EU mot bakgrund av den globala livsmedelstryggheten

(yttrande på eget initiativ)

(2016/C 013/15)

| Föredragande: | Volker PETERSEN |
| --- | --- |

Föredragande:

Volker PETERSEN

Den 19 februari 2015 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

Betydelsen av handeln med jordbruksprodukter för jordbrukets framtida utveckling i EU mot bakgrund av den globala livsmedelstryggheten.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 13 juli 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16–17 september 2015 (sammanträdet den 16 september 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 179 röster för, 1 röst emot och 7 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Den gemensamma jordbrukspolitikens marknads- och prispolitik har i stor utsträckning liberaliserats. EU:s jordbruksmarknad är öppen och utgör en del av det globala marknadssystemet som styrs av utbud och efterfrågan. Öppnandet av marknaden har lett till en mycket dynamisk utveckling av EU:s handel med jordbruksprodukter med tredjeländer under de senaste tio åren. |
| --- | --- |

1.1

Den gemensamma jordbrukspolitikens marknads- och prispolitik har i stor utsträckning liberaliserats. EU:s jordbruksmarknad är öppen och utgör en del av det globala marknadssystemet som styrs av utbud och efterfrågan. Öppnandet av marknaden har lett till en mycket dynamisk utveckling av EU:s handel med jordbruksprodukter med tredjeländer under de senaste tio åren.

| 1.2 | Mot bakgrund av denna utveckling konstaterar EESK att handeln med jordbruksprodukter är av avgörande ekonomisk betydelse för jordbruks- och livsmedelssektorn. EESK är bestört över den kritiska syn på handeln med jordbruksprodukter som emellanåt framkommer i samhällsdebatten, i motsats till andra ekonomiska sektorer som t.ex. fordons- och kemikalieindustrin. |
| --- | --- |

1.2

Mot bakgrund av denna utveckling konstaterar EESK att handeln med jordbruksprodukter är av avgörande ekonomisk betydelse för jordbruks- och livsmedelssektorn. EESK är bestört över den kritiska syn på handeln med jordbruksprodukter som emellanåt framkommer i samhällsdebatten, i motsats till andra ekonomiska sektorer som t.ex. fordons- och kemikalieindustrin.

| 1.3 | Utan tvekan har handeln med jordbruksprodukter ett särskilt ansvar i en värld där det förekommer svält eller kvantitativa och kvalitativa brister i kosthållningen. Kommittén är mycket medveten om detta ansvar. I en värld med en växande befolkning, stigande inkomster i många länder och fattigdom i andra gäller det å ena sidan att tillgodose en penningstark efterfrågan, å andra sidan att ge hjälp och stöd på de platser där människor inte med egen kraft kan utrota svält och brister. |
| --- | --- |

1.3

Utan tvekan har handeln med jordbruksprodukter ett särskilt ansvar i en värld där det förekommer svält eller kvantitativa och kvalitativa brister i kosthållningen. Kommittén är mycket medveten om detta ansvar. I en värld med en växande befolkning, stigande inkomster i många länder och fattigdom i andra gäller det å ena sidan att tillgodose en penningstark efterfrågan, å andra sidan att ge hjälp och stöd på de platser där människor inte med egen kraft kan utrota svält och brister.

| 1.4 | EESK välkomnar den långt gångna samstämmigheten i utformningen av EU:s jordbruks- och utvecklingspolitik. Detta är enligt vår uppfattning en nödvändig förutsättning för att man ska kunna se till att planering och uppgifter i samband med handeln med jordbruksprodukter och utvecklingsarbetet sköts på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

1.4

EESK välkomnar den långt gångna samstämmigheten i utformningen av EU:s jordbruks- och utvecklingspolitik. Detta är enligt vår uppfattning en nödvändig förutsättning för att man ska kunna se till att planering och uppgifter i samband med handeln med jordbruksprodukter och utvecklingsarbetet sköts på ett hållbart sätt.

| 1.5 | Kommittén förespråkar att EU:s jordbruks- och livsmedelsindustri ska stödjas på ett hållbart sätt så att den framgångsrikt kan delta i den växande världshandeln med jordbruksprodukter. Handel med jordbruksprodukter bidrar på ett betydelsefullt sätt till att trygga de ekonomiska strukturerna i EU:s landsbygdsområden. Samtidigt tryggar handeln med jordbruksprodukter i EU 40 miljoner högkvalificerade arbetstillfällen i flera led av livsmedelskedjan, arbetstillfällen som är mindre kriskänsliga än inom andra sektorer. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén förespråkar att EU:s jordbruks- och livsmedelsindustri ska stödjas på ett hållbart sätt så att den framgångsrikt kan delta i den växande världshandeln med jordbruksprodukter. Handel med jordbruksprodukter bidrar på ett betydelsefullt sätt till att trygga de ekonomiska strukturerna i EU:s landsbygdsområden. Samtidigt tryggar handeln med jordbruksprodukter i EU 40 miljoner högkvalificerade arbetstillfällen i flera led av livsmedelskedjan, arbetstillfällen som är mindre kriskänsliga än inom andra sektorer.

| 1.6 | EU:s bilaterala frihandelsavtal kan bidra avsevärt till att undanröja icke-tariffära handelshinder. Det kommer dock alltid att finnas bestämmelser på båda sidor som man inte kan förhandla om. Det gäller därför att inom ramen för harmoniseringen skapa bestämmelser som underlättar handel. |
| --- | --- |

1.6

EU:s bilaterala frihandelsavtal kan bidra avsevärt till att undanröja icke-tariffära handelshinder. Det kommer dock alltid att finnas bestämmelser på båda sidor som man inte kan förhandla om. Det gäller därför att inom ramen för harmoniseringen skapa bestämmelser som underlättar handel.

| 1.7 | De små och medelstora företagen bidrar avsevärt till handeln med jordbruksprodukter i EU. På det globala planet är de framför allt hänvisade till hållbart administrativt stöd vid etablering på tredjeländers marknader, stöd som måste tillhandahållas av relevanta avdelningar inom EU. |
| --- | --- |

1.7

De små och medelstora företagen bidrar avsevärt till handeln med jordbruksprodukter i EU. På det globala planet är de framför allt hänvisade till hållbart administrativt stöd vid etablering på tredjeländers marknader, stöd som måste tillhandahållas av relevanta avdelningar inom EU.

| 1.8 | EESK välkomnar en fortsatt utbyggnad av partnerskapsavtalen med utvecklingsländerna, som gör att de positiva effekterna av en öppen och rättvis handel kan komma dessa länder till godo. Syftet med sådana avtal bör vara att bidra till att sådana länder i viss utsträckning blir självförsörjande med jordbruksprodukter. Handeln med jordbruksprodukter kan fungera som ett komplement till den lokala produktionen. |
| --- | --- |

1.8

EESK välkomnar en fortsatt utbyggnad av partnerskapsavtalen med utvecklingsländerna, som gör att de positiva effekterna av en öppen och rättvis handel kan komma dessa länder till godo. Syftet med sådana avtal bör vara att bidra till att sådana länder i viss utsträckning blir självförsörjande med jordbruksprodukter. Handeln med jordbruksprodukter kan fungera som ett komplement till den lokala produktionen.

2.   Bakgrund

| 2.1 | Handeln med jordbruksprodukter och bearbetade livsmedel har historiskt sett alltid varit av särskild betydelse. I skuggan av två världskrig präglades den internationella handeln med jordbruksprodukter under 1900-talet länge av mycket dirigistiska regler. I Gatt-avtalet, som ingicks efter andra världskriget, intog handeln med jordbruksprodukter alltjämt en särställning, som undantog den från avregleringar. Först i Uruguayrundan, som avslutades 1993, blev handeln med jordbruksprodukter i större utsträckning en del av Gatt-avtalets regelverk. Minskade inhemska stöd, tullar och exportsubventioner var de åtaganden som EU ingick vid den tidpunkten. Numera är handeln med jordbruksprodukter inom EU i stor utsträckning avreglerad sedan tariffära importhinder undanröjts och exportsubventioner, med några undantag, avskaffats. Den globala handeln med jordbruksprodukter är dock fortfarande relativt starkt reglerad, framför allt genom icke-tariffära normer. |
| --- | --- |

2.1

Handeln med jordbruksprodukter och bearbetade livsmedel har historiskt sett alltid varit av särskild betydelse. I skuggan av två världskrig präglades den internationella handeln med jordbruksprodukter under 1900-talet länge av mycket dirigistiska regler. I Gatt-avtalet, som ingicks efter andra världskriget, intog handeln med jordbruksprodukter alltjämt en särställning, som undantog den från avregleringar. Först i Uruguayrundan, som avslutades 1993, blev handeln med jordbruksprodukter i större utsträckning en del av Gatt-avtalets regelverk. Minskade inhemska stöd, tullar och exportsubventioner var de åtaganden som EU ingick vid den tidpunkten. Numera är handeln med jordbruksprodukter inom EU i stor utsträckning avreglerad sedan tariffära importhinder undanröjts och exportsubventioner, med några undantag, avskaffats. Den globala handeln med jordbruksprodukter är dock fortfarande relativt starkt reglerad, framför allt genom icke-tariffära normer.

| 2.2 | Kommittén har vid flera tillfällen yttrat sig om allmänna handelsfrågor (1). Vi har då framhållit handelns betydelse för en stadig tillväxt och därmed för en framgångsrik utveckling av den sociala marknadsekonomin. EESK har alltid verkat för en öppen och rättvis handel. Vår slutsats är att det endast är på detta sätt som den fortsatta globaliseringen och internationaliseringen av marknaderna kan generera fördelar och möjligheter för världens länder i proportion till deras ekonomiska potential. |
| --- | --- |

2.2

Kommittén har vid flera tillfällen yttrat sig om allmänna handelsfrågor (1). Vi har då framhållit handelns betydelse för en stadig tillväxt och därmed för en framgångsrik utveckling av den sociala marknadsekonomin. EESK har alltid verkat för en öppen och rättvis handel. Vår slutsats är att det endast är på detta sätt som den fortsatta globaliseringen och internationaliseringen av marknaderna kan generera fördelar och möjligheter för världens länder i proportion till deras ekonomiska potential.

| 2.3 | EESK har i sina tidigare yttranden om handelsfrågor också alltid beaktat utvecklingsländernas intressen och ägnat dem stor uppmärksamhet. Kommittén har alltid verkat för att handel och handelspolitik i en globaliserad värld ska bidra till tillväxt och utveckling i länder som befinner sig på olika utvecklingsnivåer. |
| --- | --- |

2.3

EESK har i sina tidigare yttranden om handelsfrågor också alltid beaktat utvecklingsländernas intressen och ägnat dem stor uppmärksamhet. Kommittén har alltid verkat för att handel och handelspolitik i en globaliserad värld ska bidra till tillväxt och utveckling i länder som befinner sig på olika utvecklingsnivåer.

| 2.4 | Diskussionen om den roll som handeln med jordbruksprodukter spelar förs i ett särskilt spänningsfält. De senaste åren har den penningstarka efterfrågan på jordbruksprodukter och livsmedel runtom i världen utvecklats i positiv riktning, t.ex. i tillväxtländer med stigande befolkningar och inkomster. Handeln med jordbruksprodukter har dock inte lyckats lösa livsmedelsbristen överallt. Nästan 800 miljoner människor i världen lider av svält, framför allt på grund av bristande köpkraft. |
| --- | --- |

2.4

Diskussionen om den roll som handeln med jordbruksprodukter spelar förs i ett särskilt spänningsfält. De senaste åren har den penningstarka efterfrågan på jordbruksprodukter och livsmedel runtom i världen utvecklats i positiv riktning, t.ex. i tillväxtländer med stigande befolkningar och inkomster. Handeln med jordbruksprodukter har dock inte lyckats lösa livsmedelsbristen överallt. Nästan 800 miljoner människor i världen lider av svält, framför allt på grund av bristande köpkraft.

| 2.5 | Med detta yttrande vill EESK undersöka vilka möjligheter en växande global handel med jordbruksprodukter skapar för EU. Här är det viktigt att inte förbise det ansvar som EU måste ta gentemot utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

2.5

Med detta yttrande vill EESK undersöka vilka möjligheter en växande global handel med jordbruksprodukter skapar för EU. Här är det viktigt att inte förbise det ansvar som EU måste ta gentemot utvecklingsländerna.

3.   EU:s agrarhandel och ekonomin som helhet

Handeln med jordbruksprodukter och dess betydelse för EU:s utrikeshandel

| 3.1 | EU:s jordbruksexport uppgick 2014 till omkring 125 miljarder euro och därmed till 7 % av EU:s totala export. Både när det gäller ökningen från föregående år med 2,2 % och den årliga förändringen på 8 % mellan 2005 och 2014, är jordbruksexportens dynamik betydligt starkare än totalexportens, som 2014 till och med sjönk med 2 % jämfört med 2013 (en årlig ökning på 5,5 % mellan 2005 och 2014).
  En likartad situation gäller för jordbruksimporten, som 2014 uppgick till 104 miljarder euro och utgjorde 6,2 % av EU:s import (se tabellerna A-1 till A-3 i bilagan). |
| --- | --- |

3.1

EU:s jordbruksexport uppgick 2014 till omkring 125 miljarder euro och därmed till 7 % av EU:s totala export. Både när det gäller ökningen från föregående år med 2,2 % och den årliga förändringen på 8 % mellan 2005 och 2014, är jordbruksexportens dynamik betydligt starkare än totalexportens, som 2014 till och med sjönk med 2 % jämfört med 2013 (en årlig ökning på 5,5 % mellan 2005 och 2014).

En likartad situation gäller för jordbruksimporten, som 2014 uppgick till 104 miljarder euro och utgjorde 6,2 % av EU:s import (se tabellerna A-1 till A-3 i bilagan).

| 3.2 | EU:s agrarexport är en solid hörnsten i EU:s utrikeshandel. I en jämförelse med andra sektorer befinner den sig på fjärde plats efter maskiner, kemiska produkter och läkemedel. Under de gångna årens handelsliberalisering har EU utvecklats från nettoimportör till nettoexportör och har sedan 2010 ett positivt saldo i handelsbalansen för jordbruksprodukter, som 2014 uppgick till ca 21 miljarder euro. |
| --- | --- |

3.2

EU:s agrarexport är en solid hörnsten i EU:s utrikeshandel. I en jämförelse med andra sektorer befinner den sig på fjärde plats efter maskiner, kemiska produkter och läkemedel. Under de gångna årens handelsliberalisering har EU utvecklats från nettoimportör till nettoexportör och har sedan 2010 ett positivt saldo i handelsbalansen för jordbruksprodukter, som 2014 uppgick till ca 21 miljarder euro.

Strukturen inom handeln med jordbruksprodukter – betydelse för mervärdet, sysselsättningen och landsbygden

| 3.3 | Av särskild relevans för detta initiativyttrande är att jordbruksprodukternas andel av EU:s totala utrikeshandel var 7 % år 2014, avsevärt högre än hela jordbruks- och livsmedelssektorns andel av BNP, som i EU ligger på 3,5 %. |
| --- | --- |

3.3

Av särskild relevans för detta initiativyttrande är att jordbruksprodukternas andel av EU:s totala utrikeshandel var 7 % år 2014, avsevärt högre än hela jordbruks- och livsmedelssektorns andel av BNP, som i EU ligger på 3,5 %.

| 3.4 | Denna tydliga skillnad mellan sektorns betydelse för ekonomin som helhet och den betydelse som handeln med jordbruksvaror har för utrikeshandeln visar på sektorns växande betydelse under de senaste åren. Tillväxten inom jordbruks- och livsmedelssektorn kommer i allt större utsträckning från exporten. |
| --- | --- |

3.4

Denna tydliga skillnad mellan sektorns betydelse för ekonomin som helhet och den betydelse som handeln med jordbruksvaror har för utrikeshandeln visar på sektorns växande betydelse under de senaste åren. Tillväxten inom jordbruks- och livsmedelssektorn kommer i allt större utsträckning från exporten.

| 3.5 | Värdekedjan för livsmedel – betydelse för ekonomin som helhet:






  — | EU:s handel med jordbruksprodukter är inte alls enbart en fråga för jordbruket, vilket allmänheten ofta tror. Mer än en fjärdedel av jordbrukarnas intäkter i dag härstammar faktiskt från export av jordbruksprodukter. Jordbruket är på så sätt i dag – och i framtiden – en viktig stöttepelare för den ekonomiska basen i EU:s landsbygdsområden, som står inför problem kopplade till urbanisering och demografiska förändringar. |
| --- | --- | --- |

3.5

Värdekedjan för livsmedel – betydelse för ekonomin som helhet:

—

EU:s handel med jordbruksprodukter är inte alls enbart en fråga för jordbruket, vilket allmänheten ofta tror. Mer än en fjärdedel av jordbrukarnas intäkter i dag härstammar faktiskt från export av jordbruksprodukter. Jordbruket är på så sätt i dag – och i framtiden – en viktig stöttepelare för den ekonomiska basen i EU:s landsbygdsområden, som står inför problem kopplade till urbanisering och demografiska förändringar.

| — | Exporten av jordbruksprodukter består i dag till två tredjedelar av färdiga produkter som framställts genom bearbetning av råvaror i flera led, och som gått igenom många mervärdesskapande processer. De är resultatet av en kombination av flera nivåer i en effektiv och internationellt mycket konkurrenskraftig värdekedja. Denna sträcker sig från industrier som tillverkar insatsvaror för jordbruket, till jordbrukarna och så småningom till livsmedelsindustrin och handelsföretagen. De företag som ingår i denna värdekedja sysselsätter sammanlagt ca 40 miljoner människor i EU. Dessa arbetstillfällen är relativt stabila över konjunkturcykeln och mindre sårbara för kriser än i andra sektorer. |
| --- | --- |

—

Exporten av jordbruksprodukter består i dag till två tredjedelar av färdiga produkter som framställts genom bearbetning av råvaror i flera led, och som gått igenom många mervärdesskapande processer. De är resultatet av en kombination av flera nivåer i en effektiv och internationellt mycket konkurrenskraftig värdekedja. Denna sträcker sig från industrier som tillverkar insatsvaror för jordbruket, till jordbrukarna och så småningom till livsmedelsindustrin och handelsföretagen. De företag som ingår i denna värdekedja sysselsätter sammanlagt ca 40 miljoner människor i EU. Dessa arbetstillfällen är relativt stabila över konjunkturcykeln och mindre sårbara för kriser än i andra sektorer.

Handeln med jordbruksprodukter på EU:s inre marknad

| 3.6 | Detta yttrande är inriktat på EU:s handel med jordbruksprodukter med tredjeländer. Handeln med jordbruksprodukter inom EU kommer emellertid också att behandlas i korthet. Handeln inom EU fortsätter att vara av väsentligt större betydelse för medlemsstaterna än handeln med övriga världen. Under 2014 gick nästan 73 % av all export av jordbruksprodukter till andra EU-länder. Den gemensamma marknaden har alltså bidragit till ökad handel, och därmed också till ökat välstånd i EU. Det som gäller handeln inom EU gäller i en liberaliserad internationell miljö också handeln med tredjeländer. |
| --- | --- |

3.6

Detta yttrande är inriktat på EU:s handel med jordbruksprodukter med tredjeländer. Handeln med jordbruksprodukter inom EU kommer emellertid också att behandlas i korthet. Handeln inom EU fortsätter att vara av väsentligt större betydelse för medlemsstaterna än handeln med övriga världen. Under 2014 gick nästan 73 % av all export av jordbruksprodukter till andra EU-länder. Den gemensamma marknaden har alltså bidragit till ökad handel, och därmed också till ökat välstånd i EU. Det som gäller handeln inom EU gäller i en liberaliserad internationell miljö också handeln med tredjeländer.

EU:s ställning i världshandeln med jordbruksprodukter

| 3.7 | EU ligger sedan 2013 på första plats i världen när det gäller handel med jordbruksprodukter och har under de senaste årtiondena bidragit avsevärt till en positiv utveckling av denna handel. Sedan 2000 har exporten till tredjeländer stigit med ca 8 % årligen. Samtidigt som EU:s export av jordbruksprodukter har genomgått denna positiva utveckling har dock andra länder kunnat öka sin export ännu mer. EU:s andel av världshandeln med jordbruksprodukter sjönk från nästan 13 % år 2000 till 10,3 % år 2012 (se tabell A-4 i bilagan). |
| --- | --- |

3.7

EU ligger sedan 2013 på första plats i världen när det gäller handel med jordbruksprodukter och har under de senaste årtiondena bidragit avsevärt till en positiv utveckling av denna handel. Sedan 2000 har exporten till tredjeländer stigit med ca 8 % årligen. Samtidigt som EU:s export av jordbruksprodukter har genomgått denna positiva utveckling har dock andra länder kunnat öka sin export ännu mer. EU:s andel av världshandeln med jordbruksprodukter sjönk från nästan 13 % år 2000 till 10,3 % år 2012 (se tabell A-4 i bilagan).

4.   Villkor för utvecklingen av EU:s handel med jordbruksprodukter – den gemensamma jordbrukspolitikens yttre dimension

| 4.1 | Tidigare har EU fått internationell kritik (t.ex. i förhandlingarna inom ramen för Gatt/WTO) för sin jordbruksexport. Denna situation har förändrats betydligt sedan millennieskiftet. |
| --- | --- |

4.1

Tidigare har EU fått internationell kritik (t.ex. i förhandlingarna inom ramen för Gatt/WTO) för sin jordbruksexport. Denna situation har förändrats betydligt sedan millennieskiftet.

| 4.2 | EU:s marknadsordningspriser har sjunkit avsevärt som en följd av ett flertal reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken. Marknadspriserna i EU bestäms av utvecklingen i den globala tillgången och efterfrågan och tenderar således att följa världsmarknadspriserna. Den gemensamma marknadsorganisationen erbjuder i dag jordbrukarna enbart ett säkerhetsnät i händelse av ett massivt internationellt prisfall. Exportbidragen – som år 1992 fortfarande uppgick till 3 miljarder euro – har i dag ingen betydelse. |
| --- | --- |

4.2

EU:s marknadsordningspriser har sjunkit avsevärt som en följd av ett flertal reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken. Marknadspriserna i EU bestäms av utvecklingen i den globala tillgången och efterfrågan och tenderar således att följa världsmarknadspriserna. Den gemensamma marknadsorganisationen erbjuder i dag jordbrukarna enbart ett säkerhetsnät i händelse av ett massivt internationellt prisfall. Exportbidragen – som år 1992 fortfarande uppgick till 3 miljarder euro – har i dag ingen betydelse.

| 4.3 | Som världens största exportör av jordbruksprodukter före Förenta staterna, Brasilien, Kina och Kanada, och som världens största importör av jordbruksprodukter före Förenta staterna, Kina, Japan och Ryssland, har EU ett dubbelt och växande ansvar för livsmedelssituationen i världen och en tryggad livsmedelsförsörjning. Mot bakgrund av detta ansvar måste den gemensamma jordbrukspolitikens yttre dimension stärkas avsevärt och flyttas fram bland prioriteringarna för denna politik. |
| --- | --- |

4.3

Som världens största exportör av jordbruksprodukter före Förenta staterna, Brasilien, Kina och Kanada, och som världens största importör av jordbruksprodukter före Förenta staterna, Kina, Japan och Ryssland, har EU ett dubbelt och växande ansvar för livsmedelssituationen i världen och en tryggad livsmedelsförsörjning. Mot bakgrund av detta ansvar måste den gemensamma jordbrukspolitikens yttre dimension stärkas avsevärt och flyttas fram bland prioriteringarna för denna politik.

| 4.4 | EESK noterar att stora framsteg redan har gjorts när det gäller samstämmigheten mellan den gemensamma jordbrukspolitiken och utvecklingspolitiken. Exporten av jordbruksprodukter sker utan subventioner och orsakar ingen snedvridning på marknaden. På importsidan är EU nu en av de öppnaste marknaderna, särskilt för utvecklingsländerna. Importen från de minst utvecklade länderna (48 länder) stod för i genomsnitt knappt 3 % av EU:s import av jordbruksprodukter 2011–2013. Totalt var detta fyra gånger mer än vad Kanada, Förenta staterna, Australien och Nya Zeeland tillsammans importerade från dessa länder, om man ser till värdet. |
| --- | --- |

4.4

EESK noterar att stora framsteg redan har gjorts när det gäller samstämmigheten mellan den gemensamma jordbrukspolitiken och utvecklingspolitiken. Exporten av jordbruksprodukter sker utan subventioner och orsakar ingen snedvridning på marknaden. På importsidan är EU nu en av de öppnaste marknaderna, särskilt för utvecklingsländerna. Importen från de minst utvecklade länderna (48 länder) stod för i genomsnitt knappt 3 % av EU:s import av jordbruksprodukter 2011–2013. Totalt var detta fyra gånger mer än vad Kanada, Förenta staterna, Australien och Nya Zeeland tillsammans importerade från dessa länder, om man ser till värdet.

5.   Handel med jordbruksprodukter och livsmedelstrygghet

Handelns inverkan på livsmedelstryggheten och utvecklingen

| 5.1 | I en värld där svält fortfarande drabbar mer än 800 miljoner människor i många länder, särskilt i Afrika och Asien, måste förbättrad kost, både i kvantitativa och i kvalitativa termer, vara en av de viktigaste frågorna för jordbruks- och handelspolitiken. |
| --- | --- |

5.1

I en värld där svält fortfarande drabbar mer än 800 miljoner människor i många länder, särskilt i Afrika och Asien, måste förbättrad kost, både i kvantitativa och i kvalitativa termer, vara en av de viktigaste frågorna för jordbruks- och handelspolitiken.

| 5.2 | Med tanke på dessa utmaningar är handeln med jordbruksprodukter på grund av sitt särskilda ansvar för livsmedelstryggheten ofta omstridd och omdebatterad i det civila samhället. Till detta kommer att handeln med jordbruksprodukter kan ha många olika effekter: Den kan bidra till att avhjälpa bristsituationer, men också leda till oönskat beroende. |
| --- | --- |

5.2

Med tanke på dessa utmaningar är handeln med jordbruksprodukter på grund av sitt särskilda ansvar för livsmedelstryggheten ofta omstridd och omdebatterad i det civila samhället. Till detta kommer att handeln med jordbruksprodukter kan ha många olika effekter: Den kan bidra till att avhjälpa bristsituationer, men också leda till oönskat beroende.

| 5.3 | Detta är orsaken till att EESK vill granska såväl resultaten av handeln med jordbruksprodukter som de krav som ställs på den. Bland utmaningarna finns globaliseringen, liberaliseringen av EU:s jordbruksmarknad, ökande global handel med jordbruksprodukter, global befolkningstillväxt, förändrade konsumtionsmönster och förändringar i efterfrågan till följd av ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

5.3

Detta är orsaken till att EESK vill granska såväl resultaten av handeln med jordbruksprodukter som de krav som ställs på den. Bland utmaningarna finns globaliseringen, liberaliseringen av EU:s jordbruksmarknad, ökande global handel med jordbruksprodukter, global befolkningstillväxt, förändrade konsumtionsmönster och förändringar i efterfrågan till följd av ekonomisk tillväxt.

Tryggad livsmedelsförsörjning och självförsörjning

| 5.4 | För att trygga livsmedelsförsörjningen är det fortfarande önskvärt att just mycket fattiga länder har en viss grad av självförsörjning med jordbruksprodukter. Målet med full självförsörjning bör dock inte vara allenarådande för varje land eller region. Inte ens i ett land med en självförsörjningsgrad på 100 % kan man garantera att lokalbefolkningen har tillräcklig livsmedelsförsörjning och tillräcklig tillgång till näring. Det bör noteras att det även i länder med jordbruksöverskott finns många människor som lider av någon form av undernäring. |
| --- | --- |

5.4

För att trygga livsmedelsförsörjningen är det fortfarande önskvärt att just mycket fattiga länder har en viss grad av självförsörjning med jordbruksprodukter. Målet med full självförsörjning bör dock inte vara allenarådande för varje land eller region. Inte ens i ett land med en självförsörjningsgrad på 100 % kan man garantera att lokalbefolkningen har tillräcklig livsmedelsförsörjning och tillräcklig tillgång till näring. Det bör noteras att det även i länder med jordbruksöverskott finns många människor som lider av någon form av undernäring.

| 5.5 | Undernäring är snarare att betrakta som ett fattigdoms- än som ett försörjningsproblem och bör förstås också lösas utifrån detta. Livsmedelstryggheten måste främst säkerställas genom skapande av inkomster och avgörs i mindre utsträckning av respektive självförsörjnings- och/eller handelsstatus. I mycket fattiga länder lever en stor del av befolkningen fortfarande på självhushåll och har knappt några andra inkomster. Vid sidan av skapandet av inkomster och en lämplig inkomstfördelning måste därför framför allt kriterierna om tillgänglighet, ekonomisk överkomlighet, tillgång samt stabilitet i tillgången till livsmedel stå i fokus när det handlar om att förbättra livsmedelstryggheten. |
| --- | --- |

5.5

Undernäring är snarare att betrakta som ett fattigdoms- än som ett försörjningsproblem och bör förstås också lösas utifrån detta. Livsmedelstryggheten måste främst säkerställas genom skapande av inkomster och avgörs i mindre utsträckning av respektive självförsörjnings- och/eller handelsstatus. I mycket fattiga länder lever en stor del av befolkningen fortfarande på självhushåll och har knappt några andra inkomster. Vid sidan av skapandet av inkomster och en lämplig inkomstfördelning måste därför framför allt kriterierna om tillgänglighet, ekonomisk överkomlighet, tillgång samt stabilitet i tillgången till livsmedel stå i fokus när det handlar om att förbättra livsmedelstryggheten.

| 5.6 | Handel med jordbruksprodukter kan bidra till ökade inkomster på både exportsidan (skapande av inkomster och arbetstillfällen) och importsidan (köp av prisvärda livsmedel på internationella marknader och export av andra varor). Denna strategi förutsätter emellertid tillträde till internationella marknader för jordbruks- och industriprodukter. |
| --- | --- |

5.6

Handel med jordbruksprodukter kan bidra till ökade inkomster på både exportsidan (skapande av inkomster och arbetstillfällen) och importsidan (köp av prisvärda livsmedel på internationella marknader och export av andra varor). Denna strategi förutsätter emellertid tillträde till internationella marknader för jordbruks- och industriprodukter.

6.   Problem och utmaningar

Handeln med jordbruksprodukter bidrar till att begränsa mängd- och prisfluktuationer

| 6.1 | Ett särdrag hos jordbruksproduktionen jämfört med den industriella produktionen är att den påverkas av naturen. Produktionen och utbudet är beroende av variabler som är svåra att förutspå och kontrollera. Detta gäller för vädret eller för utbrott av växt- och djursjukdomar. De globala klimatförändringarna kommer att förstärka de naturliga påverkansfaktorernas oberäknelighet. Detta kommer att påverka andra världsdelar och länder mycket mer dramatiskt än EU. |
| --- | --- |

6.1

Ett särdrag hos jordbruksproduktionen jämfört med den industriella produktionen är att den påverkas av naturen. Produktionen och utbudet är beroende av variabler som är svåra att förutspå och kontrollera. Detta gäller för vädret eller för utbrott av växt- och djursjukdomar. De globala klimatförändringarna kommer att förstärka de naturliga påverkansfaktorernas oberäknelighet. Detta kommer att påverka andra världsdelar och länder mycket mer dramatiskt än EU.

| 6.2 | För EU innebär detta att man efter att till stor del ha öppnat upp sina jordbruksmarknader rent generellt kommer att känna av inverkan av mängd- och prisfluktuationer på de globala jordbruksmarknaderna i betydligt större utsträckning. Samtidigt ökar EU:s ansvar för den globala livsmedelstryggheten till följd av dess förhållandevis gynnsamma och stabila produktionsförhållanden. |
| --- | --- |

6.2

För EU innebär detta att man efter att till stor del ha öppnat upp sina jordbruksmarknader rent generellt kommer att känna av inverkan av mängd- och prisfluktuationer på de globala jordbruksmarknaderna i betydligt större utsträckning. Samtidigt ökar EU:s ansvar för den globala livsmedelstryggheten till följd av dess förhållandevis gynnsamma och stabila produktionsförhållanden.

| 6.3 | Handeln med jordbruksprodukter är en del av lösningen på denna större volatilitet, och inte orsaken till problemet. Den globala handeln med jordbruksprodukter gör det möjligt att utjämna mängdfluktuationer och bidrar på så sätt till att begränsa prisfluktuationerna. Erfarenheterna visar att isolerade marknadsingrepp av enskilda länder såsom exportförbud, exportskatter eller importbegränsningar snarare förvärrar problemet än förbättrar situationen för alla. |
| --- | --- |

6.3

Handeln med jordbruksprodukter är en del av lösningen på denna större volatilitet, och inte orsaken till problemet. Den globala handeln med jordbruksprodukter gör det möjligt att utjämna mängdfluktuationer och bidrar på så sätt till att begränsa prisfluktuationerna. Erfarenheterna visar att isolerade marknadsingrepp av enskilda länder såsom exportförbud, exportskatter eller importbegränsningar snarare förvärrar problemet än förbättrar situationen för alla.

Geopolitisk påverkan

| 6.4 | Ibland har den övergripande politiska utvecklingen – t.ex. det ryska importförbudet sedan augusti 2014 – störande effekter på handeln med jordbruksprodukter, såsom EU erfarit under 2014 och 2015. Sådan geopolitisk påverkan kan leda till betydande marknadsstörningar, förluster och andra ekonomiska nackdelar för jordbruks- och livsmedelssektorn. Handeln med jordbruksprodukter blir därmed en bricka i storpolitiken. I sådana situationer behöver jordbrukarna och företagen politiskt stöd för att kompensera nackdelarna i de berörda handelsförbindelserna. |
| --- | --- |

6.4

Ibland har den övergripande politiska utvecklingen – t.ex. det ryska importförbudet sedan augusti 2014 – störande effekter på handeln med jordbruksprodukter, såsom EU erfarit under 2014 och 2015. Sådan geopolitisk påverkan kan leda till betydande marknadsstörningar, förluster och andra ekonomiska nackdelar för jordbruks- och livsmedelssektorn. Handeln med jordbruksprodukter blir därmed en bricka i storpolitiken. I sådana situationer behöver jordbrukarna och företagen politiskt stöd för att kompensera nackdelarna i de berörda handelsförbindelserna.

Ytterligare riktlinjer och krav för inriktningen på EU:s handel med jordbruksprodukter

| 6.5 | Med tanke på jordbrukshandelns starkt växande betydelse på global nivå och för EU anser EESK att den gemensamma jordbrukspolitikens yttre dimension måste förstärkas betydligt. En sådan förstärkning kan ske på flera sätt. |
| --- | --- |

6.5

Med tanke på jordbrukshandelns starkt växande betydelse på global nivå och för EU anser EESK att den gemensamma jordbrukspolitikens yttre dimension måste förstärkas betydligt. En sådan förstärkning kan ske på flera sätt.

| 6.5.1 | De befintliga bestämmelserna i den globala handeln med jordbruksprodukter har framför allt sitt ursprung i olika förfaranden för att säkerställa konsument- och hälsoskyddet i de olika länderna. EU-institutionerna, särskilt kommissionen, bör uppmana länder med sådana tekniskt regleringsmässiga handelshinder att snabbt öppna upp sina marknader och vid behov inleda förhandlingar om detta. |
| --- | --- |

6.5.1

De befintliga bestämmelserna i den globala handeln med jordbruksprodukter har framför allt sitt ursprung i olika förfaranden för att säkerställa konsument- och hälsoskyddet i de olika länderna. EU-institutionerna, särskilt kommissionen, bör uppmana länder med sådana tekniskt regleringsmässiga handelshinder att snabbt öppna upp sina marknader och vid behov inleda förhandlingar om detta.

| 6.5.2 | EESK anser att det är ytterst viktigt att kommissionen klart och tydligt övertar ansvaret för hela EU i dessa frågor. Det är det enda sättet att effektivt och kraftfullt driva igenom EU:s ståndpunkter gentemot handelspartnerna. Samtidigt påverkas den rättvisa konkurrensen mellan medlemsstaterna negativt om det finns olika överenskommelser med tredjeländer. Enbart om det finns region- eller landsspecifika begränsningar i medlemsstaterna bör dessa kunna fastställa särskilda bestämmelser i motiverade fall. |
| --- | --- |

6.5.2

EESK anser att det är ytterst viktigt att kommissionen klart och tydligt övertar ansvaret för hela EU i dessa frågor. Det är det enda sättet att effektivt och kraftfullt driva igenom EU:s ståndpunkter gentemot handelspartnerna. Samtidigt påverkas den rättvisa konkurrensen mellan medlemsstaterna negativt om det finns olika överenskommelser med tredjeländer. Enbart om det finns region- eller landsspecifika begränsningar i medlemsstaterna bör dessa kunna fastställa särskilda bestämmelser i motiverade fall.

| 6.5.3 | EESK anser att EU på de alltmer öppna jordbruksmarknaderna med global konkurrens måste vidta alla ändamålsenliga åtgärder för att stärka den internationella konkurrenskraften hos EU:s jordbruks- och livsmedelssektor och ytterligare utöka handeln med jordbruksprodukter. Den nya kommissionens mål om att minska byråkratin är ett steg i rätt riktning. Samtidigt måste man se till att förvaltningsstrukturerna utformas på ett effektivare sätt. |
| --- | --- |

6.5.3

EESK anser att EU på de alltmer öppna jordbruksmarknaderna med global konkurrens måste vidta alla ändamålsenliga åtgärder för att stärka den internationella konkurrenskraften hos EU:s jordbruks- och livsmedelssektor och ytterligare utöka handeln med jordbruksprodukter. Den nya kommissionens mål om att minska byråkratin är ett steg i rätt riktning. Samtidigt måste man se till att förvaltningsstrukturerna utformas på ett effektivare sätt.

| 6.5.4 | Vid import till EU bör EU:s normer utgöra grunden för intygen. När det gäller produktionsvillkoren och övriga bestämmelser bör man fastställa minimikrav för import som tar vederbörlig hänsyn till situationen i EU och inte missgynnar EU-företagen i konkurrensen. |
| --- | --- |

6.5.4

Vid import till EU bör EU:s normer utgöra grunden för intygen. När det gäller produktionsvillkoren och övriga bestämmelser bör man fastställa minimikrav för import som tar vederbörlig hänsyn till situationen i EU och inte missgynnar EU-företagen i konkurrensen.

| 6.5.5 | EESK framhåller att EU-jordbrukshandelns framgångar på i stor utsträckning liberaliserade marknader till stor del är små och medelstora företags förtjänst. Vi uppmanar kommissionen att intensifiera det administrativa stödet vid etablering på de internationella jordbruksmarknaderna, såsom andra tredjeländer redan gör. Till exempel måste små och medelstora företag kunna stödja sig på tillförlitlig marknadsinformation i sin planering. |
| --- | --- |

6.5.5

EESK framhåller att EU-jordbrukshandelns framgångar på i stor utsträckning liberaliserade marknader till stor del är små och medelstora företags förtjänst. Vi uppmanar kommissionen att intensifiera det administrativa stödet vid etablering på de internationella jordbruksmarknaderna, såsom andra tredjeländer redan gör. Till exempel måste små och medelstora företag kunna stödja sig på tillförlitlig marknadsinformation i sin planering.

| 6.6 | Globala marknader förutsätter global marknadstransparens. Till detta hör välgrundade prognoser och uppgifter om utvecklingstendenser i fråga om mängder, priser, växelkurser, väder, sjukdomar osv. EESK välkomnar att EU deltar aktivt i uppbyggnaden av FAO:s system för information om jordbruksmarknaden (Amis). Syftet med dessa insatser måste dock vara att göra den information som behandlas inom ramen för Amis tillgänglig framför allt för marknadsaktörerna, så att de kan dra omedelbar nytta av dem. |
| --- | --- |

6.6

Globala marknader förutsätter global marknadstransparens. Till detta hör välgrundade prognoser och uppgifter om utvecklingstendenser i fråga om mängder, priser, växelkurser, väder, sjukdomar osv. EESK välkomnar att EU deltar aktivt i uppbyggnaden av FAO:s system för information om jordbruksmarknaden (Amis). Syftet med dessa insatser måste dock vara att göra den information som behandlas inom ramen för Amis tillgänglig framför allt för marknadsaktörerna, så att de kan dra omedelbar nytta av dem.

| 6.7 | EU:s frihandelsavtal är särskilt viktiga. Om multilaterala förhandlingar inom ramen för WTO inte kan slutföras framgångsrikt måste man sträva efter lösningar på bilateral nivå för att få tillträde till nya marknader. Avtalen måste dock vara balanserade med hänsyn till de olika berörda sektorerna. Det skulle inte vara godtagbart att EU:s jordbrukshandel belastades ensidigt till förmån för andra sektorer. |
| --- | --- |

6.7

EU:s frihandelsavtal är särskilt viktiga. Om multilaterala förhandlingar inom ramen för WTO inte kan slutföras framgångsrikt måste man sträva efter lösningar på bilateral nivå för att få tillträde till nya marknader. Avtalen måste dock vara balanserade med hänsyn till de olika berörda sektorerna. Det skulle inte vara godtagbart att EU:s jordbrukshandel belastades ensidigt till förmån för andra sektorer.

| 6.8 | EESK framhåller den särskilda betydelsen av partnerskapsavtal med utvecklingsländer. Genom fler förmånsavtal kan de positiva effekterna av handelsförbindelser som bygger på öppen och rättvis handel utvecklas i dessa länder tack vare bättre tillträde till marknaderna i EU. |
| --- | --- |

6.8

EESK framhåller den särskilda betydelsen av partnerskapsavtal med utvecklingsländer. Genom fler förmånsavtal kan de positiva effekterna av handelsförbindelser som bygger på öppen och rättvis handel utvecklas i dessa länder tack vare bättre tillträde till marknaderna i EU.

Bryssel den 16 september 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  EUT C 43, 15.2.2012, s. 73, EUT C 351, 15.11.2012, s. 77, EUT C 255, 22.9.2010, s. 1 och EUT C 100, 30.4.2009, s. 44.

1

---

BILAGA

http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/agricultural-trade-statistics_en.docx

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/104 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/104

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Social innovation, nätverkssamarbete och digital kommunikation

(yttrande på eget initiativ)

(2016/C 013/16)

| Föredragande: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Föredragande:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Den 10 juli 2014 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

Social innovation, nätverkssamarbete och digital kommunikation.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 31 augusti 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16–17 september 2015 (sammanträdet den 16 september 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 204 röster för, 1 röst emot och 11 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Social innovation och samarbetsnätverk bör utnyttjas till fullo för att uppmuntra och stärka medborgarnas och, mer allmänt, det civila samhällets deltagande i utformningen och förvaltningen av EU:s politik, med hjälp av brett fördelade, kollektiva och nedifrån och upp-styrda projekt runt om i hela EU, vilket främjar en mer direkt demokrati. |
| --- | --- |

1.1

Social innovation och samarbetsnätverk bör utnyttjas till fullo för att uppmuntra och stärka medborgarnas och, mer allmänt, det civila samhällets deltagande i utformningen och förvaltningen av EU:s politik, med hjälp av brett fördelade, kollektiva och nedifrån och upp-styrda projekt runt om i hela EU, vilket främjar en mer direkt demokrati.

| 1.2 | Rent generellt bör allmän tillgång till ny teknik, och i synnerhet till bredband, även fortsättningsvis betraktas som en prioritering för Europeiska unionen, och bör anses vara en tjänst i allmänhetens intresse som kan bidra till att motverka den digitala klyftan och konsekvenserna av den sociala utestängning som den medför. |
| --- | --- |

1.2

Rent generellt bör allmän tillgång till ny teknik, och i synnerhet till bredband, även fortsättningsvis betraktas som en prioritering för Europeiska unionen, och bör anses vara en tjänst i allmänhetens intresse som kan bidra till att motverka den digitala klyftan och konsekvenserna av den sociala utestängning som den medför.

| 1.3 | Ny informations- och kommunikationsteknik bör, med stöd av social innovation och användning av nätverk för samarbete, spela en viktig roll när det gäller att skapa nya kvalificerade och högkvalitativa arbetstillfällen, genom att stöd ges till projekt inriktade på att skapa innovativa företag och genom initiativ som gör det möjligt att minska de aktuella arbetslöshetsnivåerna. |
| --- | --- |

1.3

Ny informations- och kommunikationsteknik bör, med stöd av social innovation och användning av nätverk för samarbete, spela en viktig roll när det gäller att skapa nya kvalificerade och högkvalitativa arbetstillfällen, genom att stöd ges till projekt inriktade på att skapa innovativa företag och genom initiativ som gör det möjligt att minska de aktuella arbetslöshetsnivåerna.

| 1.4 | EESK anser att det är nödvändigt att förbättra den digitala utbildningen. Det behövs en god utbildning i form av effektiv inlärning inom utbildningssystemet som förbereder de unga för att klara av framtidens utmaningar. Det behövs även kontinuerlig fortbildning för arbetstagare som säkerställer att de kan använda ny informations- och kommunikationsteknik på arbetsmarknaden. Vidare måste utbildningen ge möjlighet till livslångt lärande och undvika att de mest sårbara sektorerna exkluderas. |
| --- | --- |

1.4

EESK anser att det är nödvändigt att förbättra den digitala utbildningen. Det behövs en god utbildning i form av effektiv inlärning inom utbildningssystemet som förbereder de unga för att klara av framtidens utmaningar. Det behövs även kontinuerlig fortbildning för arbetstagare som säkerställer att de kan använda ny informations- och kommunikationsteknik på arbetsmarknaden. Vidare måste utbildningen ge möjlighet till livslångt lärande och undvika att de mest sårbara sektorerna exkluderas.

| 1.5 | EESK stöder målen i Europa 2020-strategin och strategin för jämställdhet mellan män och kvinnor. Vi ställer oss bakom Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ om innovationsunionen och den digitala agendan och stöder de åtgärder som är nödvändiga för att uppnå samverkan mellan dessa båda, så att man kan komma vidare på området social innovation. Därför anser kommittén att det är viktigt att införliva dessa mål i de nationella reformplanerna och följa upp dem i den europeiska planeringsterminen. Kommittén anser också att det är avgörande att inte bara arbetsmarknadens parter utan även det civila samhället på europeisk, nationell och regional nivå deltar i genomförandet, uppföljningen och utvärderingen av unionsfinansierade åtgärder för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

1.5

EESK stöder målen i Europa 2020-strategin och strategin för jämställdhet mellan män och kvinnor. Vi ställer oss bakom Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ om innovationsunionen och den digitala agendan och stöder de åtgärder som är nödvändiga för att uppnå samverkan mellan dessa båda, så att man kan komma vidare på området social innovation. Därför anser kommittén att det är viktigt att införliva dessa mål i de nationella reformplanerna och följa upp dem i den europeiska planeringsterminen. Kommittén anser också att det är avgörande att inte bara arbetsmarknadens parter utan även det civila samhället på europeisk, nationell och regional nivå deltar i genomförandet, uppföljningen och utvärderingen av unionsfinansierade åtgärder för att uppnå dessa mål.

| 1.6 | EESK efterlyser social innovation kopplad till ny teknik med utgångspunkt i sociala nätverk och samarbete som verktyg för att gynna utvecklingen av tekniska lösningar som bidrar till en bättre integration av personer med funktionsnedsättning, eftersom de med dessa hjälpmedel lättare kan uppnå ett maximalt oberoende och deltagande samt tackla specifika utmaningar och övervinna hinder som kan innebära att de diskrimineras. |
| --- | --- |

1.6

EESK efterlyser social innovation kopplad till ny teknik med utgångspunkt i sociala nätverk och samarbete som verktyg för att gynna utvecklingen av tekniska lösningar som bidrar till en bättre integration av personer med funktionsnedsättning, eftersom de med dessa hjälpmedel lättare kan uppnå ett maximalt oberoende och deltagande samt tackla specifika utmaningar och övervinna hinder som kan innebära att de diskrimineras.

| 1.7 | EESK uppmanar institutionerna att främja kapacitetsuppbyggnad och användning av viktiga digitala miljöer samt bidra till att skapa utrymmen för horisontella, innovativa förbindelser i syfte att finna hållbara lösningar så att formeln ”social innovation + samarbete + digital kommunikation” kan tillämpas i praktiken. Vidare bör institutionerna underlätta och främja en snabb och säker åtkomst i realtid. |
| --- | --- |

1.7

EESK uppmanar institutionerna att främja kapacitetsuppbyggnad och användning av viktiga digitala miljöer samt bidra till att skapa utrymmen för horisontella, innovativa förbindelser i syfte att finna hållbara lösningar så att formeln ”social innovation + samarbete + digital kommunikation” kan tillämpas i praktiken. Vidare bör institutionerna underlätta och främja en snabb och säker åtkomst i realtid.

| 1.8 | Vi uppmanar EU att inom ramen för programmet för sysselsättning och social innovation (EaSI) finansiera utformningen och genomförandet av projekt som initieras av det civila samhället och genomförs med hjälp av sociala nätverk och samarbete, på villkor att målen är inriktade på åtgärder av allmänt intresse, med hänsyn tagen till deras sysselsättnings- och integrationsfrämjande potential. |
| --- | --- |

1.8

Vi uppmanar EU att inom ramen för programmet för sysselsättning och social innovation (EaSI) finansiera utformningen och genomförandet av projekt som initieras av det civila samhället och genomförs med hjälp av sociala nätverk och samarbete, på villkor att målen är inriktade på åtgärder av allmänt intresse, med hänsyn tagen till deras sysselsättnings- och integrationsfrämjande potential.

| 1.9 | Kommissionen bör föra en tydlig och konkret politik när det gäller social innovation och medborgarnas tillgång till ny teknik, som utmynnar i initiativ av samhällsekonomiskt värde. Detta skulle vara i linje med Europeiska kommissionens paket om sociala investeringar (1). Dessutom bör kommissionen öka investeringarna i människors kompetens och även skapa möjligheter för att öppna kunskapsbaserade marknader som främjar samarbete mellan företag och medborgare. |
| --- | --- |

1.9

Kommissionen bör föra en tydlig och konkret politik när det gäller social innovation och medborgarnas tillgång till ny teknik, som utmynnar i initiativ av samhällsekonomiskt värde. Detta skulle vara i linje med Europeiska kommissionens paket om sociala investeringar (1). Dessutom bör kommissionen öka investeringarna i människors kompetens och även skapa möjligheter för att öppna kunskapsbaserade marknader som främjar samarbete mellan företag och medborgare.

| 1.10 | Kommissionen bör införa ett investeringspaket som stimulerar social innovation med hjälp av teknisk utveckling, främjar gemensamt och sektorsövergripande forskningssamarbete, underlättar tillgången till ny kunskap samt stärker institutionerna genom den direkta demokrati som möjliggörs av de nya verktygen för deltagande via nätverk och digital kommunikation. |
| --- | --- |

1.10

Kommissionen bör införa ett investeringspaket som stimulerar social innovation med hjälp av teknisk utveckling, främjar gemensamt och sektorsövergripande forskningssamarbete, underlättar tillgången till ny kunskap samt stärker institutionerna genom den direkta demokrati som möjliggörs av de nya verktygen för deltagande via nätverk och digital kommunikation.

2.   Inledning

| 2.1 | Syftet med detta yttrande är att undersöka förutsättningarna för att social innovation ska dra full nytta av IKT med målet att tjäna det allmänna bästa, samt att uppmuntra genomförandet av åtgärder som syftar till att underlätta digitala lösningar och plattformar för att främja kontakter på nätet och skapa samverkanseffekter. Studier av nätverksstrukturer och hur de anpassas till organisationskulturens grundstruktur är några av de aspekter som måste beaktas för detta ändamål. |
| --- | --- |

2.1

Syftet med detta yttrande är att undersöka förutsättningarna för att social innovation ska dra full nytta av IKT med målet att tjäna det allmänna bästa, samt att uppmuntra genomförandet av åtgärder som syftar till att underlätta digitala lösningar och plattformar för att främja kontakter på nätet och skapa samverkanseffekter. Studier av nätverksstrukturer och hur de anpassas till organisationskulturens grundstruktur är några av de aspekter som måste beaktas för detta ändamål.

| 2.2 | Formeln ”social innovation + samarbete + digital kommunikation” väcker frågan om hur man hittar lämpliga processer och verktyg för att få till stånd en effektiv utveckling och uppnå de förväntade resultaten. |
| --- | --- |

2.2

Formeln ”social innovation + samarbete + digital kommunikation” väcker frågan om hur man hittar lämpliga processer och verktyg för att få till stånd en effektiv utveckling och uppnå de förväntade resultaten.

| 2.3 | EESK anser att följande områden är särskilt viktiga: utbildning (samarbetsbaserat lärande), fortbildning (plattformar för storskaliga öppna nätbaserade kurser eller Moodle), e-hälsa (åtgärder för övervakning av hälsan), skapande av arbetstillfällen (e-rekrytering), socialt företagande, logistik och transport, livsmedels- och produktsäkerhet, e-förvaltning och offentliga tjänster (e-röstning), ekonomisk demokrati (gräsrotsfinansiering och alternativa valutor) och samhällsengagemang. |
| --- | --- |

2.3

EESK anser att följande områden är särskilt viktiga: utbildning (samarbetsbaserat lärande), fortbildning (plattformar för storskaliga öppna nätbaserade kurser eller Moodle), e-hälsa (åtgärder för övervakning av hälsan), skapande av arbetstillfällen (e-rekrytering), socialt företagande, logistik och transport, livsmedels- och produktsäkerhet, e-förvaltning och offentliga tjänster (e-röstning), ekonomisk demokrati (gräsrotsfinansiering och alternativa valutor) och samhällsengagemang.

| 2.4 | I detta sammanhang får den sociala innovationen en särskilt avgörande roll på områden som bl.a. forskning och utveckling, effektivitet och hållbarhet, social sammanhållning och social integration, medbestämmande och samhällsengagemang, affärsetik och företagens sociala ansvar, samt direkt demokrati och e-förvaltning. |
| --- | --- |

2.4

I detta sammanhang får den sociala innovationen en särskilt avgörande roll på områden som bl.a. forskning och utveckling, effektivitet och hållbarhet, social sammanhållning och social integration, medbestämmande och samhällsengagemang, affärsetik och företagens sociala ansvar, samt direkt demokrati och e-förvaltning.

| 2.5 | EESK (2) betonar återigen vikten av att utvidga den allmänna tillgången till elektroniska telekommunikationstjänster så att även internettillgång via bredband omfattas, samt att beakta inte bara geografisk utan även social utestängning, i syfte att uppnå målen om att minska den digitala klyftan och att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. EU bör därför fastställa ramvillkor för en inre marknad för stordata (big data) och datormoln (cloud computing) så att social innovation gynnas. |
| --- | --- |

2.5

EESK (2) betonar återigen vikten av att utvidga den allmänna tillgången till elektroniska telekommunikationstjänster så att även internettillgång via bredband omfattas, samt att beakta inte bara geografisk utan även social utestängning, i syfte att uppnå målen om att minska den digitala klyftan och att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. EU bör därför fastställa ramvillkor för en inre marknad för stordata (big data) och datormoln (cloud computing) så att social innovation gynnas.

3.   Att främja social innovation i dagens digitala miljö

| 3.1 | Nätverk för samarbete och digital kommunikation spelar en viktig roll inom social innovation. Begreppet social innovation håller fortfarande på att utvecklas, men den vanligaste definitionen är dock den som Rådgivarbyrån för Europapolitik använder: |
| --- | --- |

3.1

Nätverk för samarbete och digital kommunikation spelar en viktig roll inom social innovation. Begreppet social innovation håller fortfarande på att utvecklas, men den vanligaste definitionen är dock den som Rådgivarbyrån för Europapolitik använder:

”Social innovation är social både vad gäller mål och medel. Till detta kan läggas att social innovation konkret kan definieras som nya idéer (produkter, tjänster och modeller) som samtidigt uppfyller samhällsbehov (på ett effektivare sätt än andra alternativ) och leder till nya sociala relationer eller samarbete. Med andra ord är innovationer inte bara till gagn för samhället utan de ökar också samhällets förmåga att agera (3)”. I grunden handlar det alltså om att tillgodose komplexa och icke tillgodosedda samhällsbehov inom ramen för integrationspolitik och social sammanhållning.

| 3.2 | De viktigaste komponenterna i den sociala innovationsprocessen är kartläggning av nya samhällsbehov som inte är tillgodosedda eller som det finns dålig kunskap om, utveckling av nya lösningar för att tillgodose dessa samhällsbehov, effektivitetsutvärdering av de nya lösningarna för att ta itu med samhällsbehoven, samt spridning av effektiva sociala innovationer. Vidare är initiativen avseende social innovation tätt sammankopplade med ett åtgärdspaket för sociala investeringar där man satsar på individen, med särskilt fokus på förväntad livslängd och förebyggande hälsovård. |
| --- | --- |

3.2

De viktigaste komponenterna i den sociala innovationsprocessen är kartläggning av nya samhällsbehov som inte är tillgodosedda eller som det finns dålig kunskap om, utveckling av nya lösningar för att tillgodose dessa samhällsbehov, effektivitetsutvärdering av de nya lösningarna för att ta itu med samhällsbehoven, samt spridning av effektiva sociala innovationer. Vidare är initiativen avseende social innovation tätt sammankopplade med ett åtgärdspaket för sociala investeringar där man satsar på individen, med särskilt fokus på förväntad livslängd och förebyggande hälsovård.

| 3.3 | Det är viktigt att undersöka sambandet mellan de samarbetsprocesser som informationstekniken möjliggör och den s.k. sociala innovationen, och att diskutera de fördelar som de förväntas ge för medborgare och samhälle. De viktigaste inslagen kan sammanfattas på följande sätt:






  a) | Samarbetsprocesserna kännetecknas av öppet deltagande för de medborgare som så vill. |
| --- | --- | --- |

3.3

Det är viktigt att undersöka sambandet mellan de samarbetsprocesser som informationstekniken möjliggör och den s.k. sociala innovationen, och att diskutera de fördelar som de förväntas ge för medborgare och samhälle. De viktigaste inslagen kan sammanfattas på följande sätt:

a)

Samarbetsprocesserna kännetecknas av öppet deltagande för de medborgare som så vill.

| b) | Syftet är att uppnå sociala förbättringar och förändringar. |
| --- | --- |

b)

Syftet är att uppnå sociala förbättringar och förändringar.

| c) | Man måste hitta gemensamma lösningar och övergripande förslag. |
| --- | --- |

c)

Man måste hitta gemensamma lösningar och övergripande förslag.

| d) | Det rör sig om hittills oprövade lösningar. |
| --- | --- |

d)

Det rör sig om hittills oprövade lösningar.

| e) | Processerna genererar ny kunskap, skapar engagemang och leder till förändringar som får effekter på lokal nivå, med fokus på fyra aspekter:






  — | deltagande av lokala aktörer, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- | --- |

e)

Processerna genererar ny kunskap, skapar engagemang och leder till förändringar som får effekter på lokal nivå, med fokus på fyra aspekter:

—

deltagande av lokala aktörer, i enlighet med subsidiaritetsprincipen,

| — | medverkan och engagemang från allmänheten, |
| --- | --- |

—

medverkan och engagemang från allmänheten,

| — | det civila samhällets och den sociala ekonomins särskilda roll, |
| --- | --- |

—

det civila samhällets och den sociala ekonomins särskilda roll,

| — | en nedifrån och upp-strategi, som byggs upp från grunden. |
| --- | --- |

—

en nedifrån och upp-strategi, som byggs upp från grunden.

| 3.4 | Det nya i förhållande till andra lösningar ligger därför i den typ av förbindelser som uppstår mellan de aktörer som är involverade i processen, vare sig det gäller dess utformning, förfaranden eller olika utvecklingsskeden. I samband med social innovation bör man beakta arbetsmarknadsparternas roll: De är representativa och kan ge upphov till avtalsrätt. |
| --- | --- |

3.4

Det nya i förhållande till andra lösningar ligger därför i den typ av förbindelser som uppstår mellan de aktörer som är involverade i processen, vare sig det gäller dess utformning, förfaranden eller olika utvecklingsskeden. I samband med social innovation bör man beakta arbetsmarknadsparternas roll: De är representativa och kan ge upphov till avtalsrätt.

| 3.5 | Som EESK redan har påpekat borde man kunna uppnå en bättre balans mellan ekonomiska och sociala indikatorer vid mätning av sociala framsteg (4). Vid mätning av sociala framsteg där man säkrat en balans mellan kvalitativa och kvantitativa åtgärder, bör man anlägga ett perspektiv på medellång och lång sikt, inom ramen för ett balanserat och öppet styrningssystem med tydliga tekniska och socioekonomiska resultatindikatorer. |
| --- | --- |

3.5

Som EESK redan har påpekat borde man kunna uppnå en bättre balans mellan ekonomiska och sociala indikatorer vid mätning av sociala framsteg (4). Vid mätning av sociala framsteg där man säkrat en balans mellan kvalitativa och kvantitativa åtgärder, bör man anlägga ett perspektiv på medellång och lång sikt, inom ramen för ett balanserat och öppet styrningssystem med tydliga tekniska och socioekonomiska resultatindikatorer.

| 3.6 | För att kunna undersöka nya lösningar på problem och utmaningar i dagens samhälle måste man värdesätta alla människors kreativitet och kompetens på ett horisontellt, övergripande och holistiskt sätt. Med andra ord måste slutresultatet vara större än summan av delarna, och dessutom måste man uppnå en maximal kostnadseffektivitet. Detta villkor kan utan tvivel uppfyllas optimalt genom kollektiv intelligens och samverkan med hjälp av nätverkssamarbete. |
| --- | --- |

3.6

För att kunna undersöka nya lösningar på problem och utmaningar i dagens samhälle måste man värdesätta alla människors kreativitet och kompetens på ett horisontellt, övergripande och holistiskt sätt. Med andra ord måste slutresultatet vara större än summan av delarna, och dessutom måste man uppnå en maximal kostnadseffektivitet. Detta villkor kan utan tvivel uppfyllas optimalt genom kollektiv intelligens och samverkan med hjälp av nätverkssamarbete.

| 3.7 | Social innovation uppstår som svar på icke tillgodosedda samhällsbehov eller komplexa samhällsutmaningar och berör t.ex. följande områden och instrument:






  a) | Områden:






  — | Stärkande av demokratin, särskilt deltagardemokratin. |
| --- | --- | --- | --- |

3.7

Social innovation uppstår som svar på icke tillgodosedda samhällsbehov eller komplexa samhällsutmaningar och berör t.ex. följande områden och instrument:

a)

Områden:

—

Stärkande av demokratin, särskilt deltagardemokratin.

| — | Social integration. |
| --- | --- |

—

Social integration.

| — | Social ekonomi. |
| --- | --- |

—

Social ekonomi.

| — | Samverkanskonsumtion. |
| --- | --- |

—

Samverkanskonsumtion.

| — | Öppna dataformat (open data), öppna källor (open source), öppen hårdvara (open hardware). |
| --- | --- |

—

Öppna dataformat (open data), öppna källor (open source), öppen hårdvara (open hardware).

| — | Kroppsnära teknik. |
| --- | --- |

—

Kroppsnära teknik.

| — | Plattformar för att öka medvetenheten bland allmänheten. |
| --- | --- |

—

Plattformar för att öka medvetenheten bland allmänheten.

| — | Digital social innovation baserad på nätverkseffekter. |
| --- | --- |

—

Digital social innovation baserad på nätverkseffekter.

| b) | Metoder:






  — | Återintegrera marginaliserade grupper. |
| --- | --- | --- |

b)

Metoder:

—

Återintegrera marginaliserade grupper.

| — | Uppmuntra hållbara beteenden och livsstilar genom ökad medvetenhet om vilka konsekvenser konsumenternas val får ur ett hållbarhetsperspektiv när det gäller energi, miljö och hälsa. |
| --- | --- |

—

Uppmuntra hållbara beteenden och livsstilar genom ökad medvetenhet om vilka konsekvenser konsumenternas val får ur ett hållbarhetsperspektiv när det gäller energi, miljö och hälsa.

| — | Undersöka medborgarnas synpunkter i syfte att förbättra beslutsfattandet (på individuell eller institutionell nivå). |
| --- | --- |

—

Undersöka medborgarnas synpunkter i syfte att förbättra beslutsfattandet (på individuell eller institutionell nivå).

| — | Öka förtroendet för gemensamt framtagen statistik. |
| --- | --- |

—

Öka förtroendet för gemensamt framtagen statistik.

| — | Använda det kollektiva medvetandet i miljöfrågor och samhällsfrågor för att främja en bättre politik och för att skapa nya modeller för ekonomin, samhället och demokratin. |
| --- | --- |

—

Använda det kollektiva medvetandet i miljöfrågor och samhällsfrågor för att främja en bättre politik och för att skapa nya modeller för ekonomin, samhället och demokratin.

| — | Utveckla alternativa samarbetsmetoder för att lösa problem när det gäller att förbättra de offentliga tjänsterna, stadsmiljön, demokratin och internet, på grundval av öppna databaser. |
| --- | --- |

—

Utveckla alternativa samarbetsmetoder för att lösa problem när det gäller att förbättra de offentliga tjänsterna, stadsmiljön, demokratin och internet, på grundval av öppna databaser.

| — | Skapa kontakter mellan medborgarna, gemensamma aktioner, samtidigt som man beaktar behovet av skydd av privatlivet och integration. |
| --- | --- |

—

Skapa kontakter mellan medborgarna, gemensamma aktioner, samtidigt som man beaktar behovet av skydd av privatlivet och integration.

| — | Skapa en kollektiv medvetenhet om miljöutmaningar. |
| --- | --- |

—

Skapa en kollektiv medvetenhet om miljöutmaningar.

| — | Avlägsna kollektiva integrationshinder. |
| --- | --- |

—

Avlägsna kollektiva integrationshinder.

| — | Experimentera med nya former av kollektiv kreativitet och samarbete. |
| --- | --- |

—

Experimentera med nya former av kollektiv kreativitet och samarbete.

| — | Främja medborgarnas förmåga att bedöma företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

—

Främja medborgarnas förmåga att bedöma företagens sociala ansvar.

| — | Bedöma effekterna av plattformar för kollektivt medvetandegörande. |
| --- | --- |

—

Bedöma effekterna av plattformar för kollektivt medvetandegörande.

| 3.8 | I dag skulle möjligheterna till kunskapsutbyte kunna bidra till nya innovationer som kompletterar socialpolitiken. I detta sammanhang kan den digitala tekniken spela en viktig roll när det gäller att stödja sociala innovatörer vilkas syfte är att tillgodose medborgarnas behov. |
| --- | --- |

3.8

I dag skulle möjligheterna till kunskapsutbyte kunna bidra till nya innovationer som kompletterar socialpolitiken. I detta sammanhang kan den digitala tekniken spela en viktig roll när det gäller att stödja sociala innovatörer vilkas syfte är att tillgodose medborgarnas behov.

| 3.9 | Det är därför nödvändigt att undanröja hindren för innovation och sociala experiment och skapa en miljö och en kultur som främjar innovation och erkänner och stöder de olika aktörernas specifika roller (stiftelser, kooperativ, föreningar, ömsesidiga bolag, försäkringskassor, små och medelstora företag och andra företag inom den sociala ekonomin) som partner och tjänsteleverantörer (5). |
| --- | --- |

3.9

Det är därför nödvändigt att undanröja hindren för innovation och sociala experiment och skapa en miljö och en kultur som främjar innovation och erkänner och stöder de olika aktörernas specifika roller (stiftelser, kooperativ, föreningar, ömsesidiga bolag, försäkringskassor, små och medelstora företag och andra företag inom den sociala ekonomin) som partner och tjänsteleverantörer (5).

4.   Nätverk för samarbete

| 4.1 | Ett samarbetsnätverk består av ett antal personer som bidrar intellektuellt till ett projekt med ett mål som är gemensamt för gruppen. De fungerar som en enda hjärna (”global brain”), dvs. en enhet som består av miljontals idéproducerande celler som tar sig an stora utmaningar, t.ex. språk eller kommunikation. Internets intåg tillsammans med andra faktorer har gett upphov till en mängd gemensamma projekt och samarbetsnätverk, men dessa tekniska möjligheter måste ges ett meningsfullt syfte som tjänar det allmännas bästa. |
| --- | --- |

4.1

Ett samarbetsnätverk består av ett antal personer som bidrar intellektuellt till ett projekt med ett mål som är gemensamt för gruppen. De fungerar som en enda hjärna (”global brain”), dvs. en enhet som består av miljontals idéproducerande celler som tar sig an stora utmaningar, t.ex. språk eller kommunikation. Internets intåg tillsammans med andra faktorer har gett upphov till en mängd gemensamma projekt och samarbetsnätverk, men dessa tekniska möjligheter måste ges ett meningsfullt syfte som tjänar det allmännas bästa.

| 4.2 | Social innovation kan dra nytta av nya digitala verktyg och nätverk och därmed bättre uppnå sina syften, till exempel tjänster för äldre människor i avlägset belägna områden osv. |
| --- | --- |

4.2

Social innovation kan dra nytta av nya digitala verktyg och nätverk och därmed bättre uppnå sina syften, till exempel tjänster för äldre människor i avlägset belägna områden osv.

| 4.3 | Händelser, beslut, åtgärder och personer befinner sig i ett gemensamt sammanhang, ett nytt digitalt rum där de möts och skapar kollektiv intelligens som är synkroniserad i realtid. |
| --- | --- |

4.3

Händelser, beslut, åtgärder och personer befinner sig i ett gemensamt sammanhang, ett nytt digitalt rum där de möts och skapar kollektiv intelligens som är synkroniserad i realtid.

| 4.4 | Kollektiv intelligens är en process som hela tiden utvecklas, där tänkande och reflektioner i samverkan mellan flera personer leder till en lösning som inte skulle kunna uppnås av enskilda individer på egen hand. Multipel intelligens innebär alltså att det uppstår synergier mellan flera olika personers samordnade kompetens. Den avgörande frågan är hur man ska bygga upp en kollektiv intelligens som ger upphov till ett kreativt kollektivt synsätt och därmed genererar innovationsprocesser och samhällsförändringar med hjälp av plattformar som stödjer denna samarbetsbaserade utveckling. |
| --- | --- |

4.4

Kollektiv intelligens är en process som hela tiden utvecklas, där tänkande och reflektioner i samverkan mellan flera personer leder till en lösning som inte skulle kunna uppnås av enskilda individer på egen hand. Multipel intelligens innebär alltså att det uppstår synergier mellan flera olika personers samordnade kompetens. Den avgörande frågan är hur man ska bygga upp en kollektiv intelligens som ger upphov till ett kreativt kollektivt synsätt och därmed genererar innovationsprocesser och samhällsförändringar med hjälp av plattformar som stödjer denna samarbetsbaserade utveckling.

| 4.5 | I nätverken uppnås de fastställda målen mycket snabbare än i någon begränsad, organiserad grupp, oberoende av dess struktur eller funktion, eftersom man söker expertis utanför den egna organisationen, vilket leder till öppen, demokratisk och decentraliserad, lokalt ledd innovation. |
| --- | --- |

4.5

I nätverken uppnås de fastställda målen mycket snabbare än i någon begränsad, organiserad grupp, oberoende av dess struktur eller funktion, eftersom man söker expertis utanför den egna organisationen, vilket leder till öppen, demokratisk och decentraliserad, lokalt ledd innovation.

| 4.6 | Två grundläggande förutsättningar krävs för att människor ska dela med sig av sina kunskaper: att det råder symmetri vad gäller förväntningarna och assymmetri vad gäller kunskaperna. Att främja gemensamma förväntningar och komplettera olika kunskaper bidrar till att bygga upp nätverk för samarbete. |
| --- | --- |

4.6

Två grundläggande förutsättningar krävs för att människor ska dela med sig av sina kunskaper: att det råder symmetri vad gäller förväntningarna och assymmetri vad gäller kunskaperna. Att främja gemensamma förväntningar och komplettera olika kunskaper bidrar till att bygga upp nätverk för samarbete.

| 4.7 | Dock ställs man inför tre olika typer av problem när det gäller samarbetsnätverk och samarbete, som bör beaktas: snålskjuts (”free riding”; samarbetet vilar på förutsättningen att man bidrar på ett ”rättvist” sätt), användning av gräsrotsfinansiering (”crowdfunding”) i egennyttiga syften (6) och slutligen konspiration. Det senare problemet visar på förtroendets roll i denna del av samarbetet. |
| --- | --- |

4.7

Dock ställs man inför tre olika typer av problem när det gäller samarbetsnätverk och samarbete, som bör beaktas: snålskjuts (”free riding”; samarbetet vilar på förutsättningen att man bidrar på ett ”rättvist” sätt), användning av gräsrotsfinansiering (”crowdfunding”) i egennyttiga syften (6) och slutligen konspiration. Det senare problemet visar på förtroendets roll i denna del av samarbetet.

| 4.8 | Nätverk bygger på förtroende som i sin tur vilar på förväntningar om engagemang och respons, om att de människor man samarbetar med besitter kompetens. Ett fullt och varaktigt förtroende leder till ett gott anseende som skyddar nätverket mot konspiration. Det finns inget förtroende utan nätsäkerhet, vilket kräver en lagstiftning som är rättvis för alla samt kontroll. Säkerheten bygger på respekt för etiken i de mål som presenterats och på nätverkets funktion, på villkoren för nätverkets inrättande och avveckling, som bör planeras och aviseras offentligt, samt på respekt för de grundläggande rättigheterna, som bör inkludera rätten att bli glömd. |
| --- | --- |

4.8

Nätverk bygger på förtroende som i sin tur vilar på förväntningar om engagemang och respons, om att de människor man samarbetar med besitter kompetens. Ett fullt och varaktigt förtroende leder till ett gott anseende som skyddar nätverket mot konspiration. Det finns inget förtroende utan nätsäkerhet, vilket kräver en lagstiftning som är rättvis för alla samt kontroll. Säkerheten bygger på respekt för etiken i de mål som presenterats och på nätverkets funktion, på villkoren för nätverkets inrättande och avveckling, som bör planeras och aviseras offentligt, samt på respekt för de grundläggande rättigheterna, som bör inkludera rätten att bli glömd.

| 4.9 | Sammanfattningsvis kan man säga att en rad processer – utveckling av övergripande arbetsstrukturer, interaktion inom nätverk och uppkomst av plattformar – leder till kreativitet och social innovation, genom en heterogen modell som kännetecknas av öppenhet, horisontalitet och decentralisering. Man får dock inte glömma den centrala roll som kontaktpunkterna har för att göra det möjligt att formulera och kanalisera idéer och projekt samt för att främja dessa nya sätt att organisera sin verksamhet. |
| --- | --- |

4.9

Sammanfattningsvis kan man säga att en rad processer – utveckling av övergripande arbetsstrukturer, interaktion inom nätverk och uppkomst av plattformar – leder till kreativitet och social innovation, genom en heterogen modell som kännetecknas av öppenhet, horisontalitet och decentralisering. Man får dock inte glömma den centrala roll som kontaktpunkterna har för att göra det möjligt att formulera och kanalisera idéer och projekt samt för att främja dessa nya sätt att organisera sin verksamhet.

| 4.10 | Nätverksplattformar är alltså ett format där kollektiv intelligens kan generera processer som främjar en modell där de enskilda identiteterna respekteras. Internets intåg var vändpunkten, inte enbart på grund av demokratiseringen av kommunikationsmodellen utan även på grund av de kontaktpunkter som ger upphov till en alternativ organisationsmodell, baserad på den digitala kulturen. |
| --- | --- |

4.10

Nätverksplattformar är alltså ett format där kollektiv intelligens kan generera processer som främjar en modell där de enskilda identiteterna respekteras. Internets intåg var vändpunkten, inte enbart på grund av demokratiseringen av kommunikationsmodellen utan även på grund av de kontaktpunkter som ger upphov till en alternativ organisationsmodell, baserad på den digitala kulturen.

5.   Digital kommunikation som ett verktyg för social innovation i nätverk för samarbete

| 5.1 | Den digitala kommunikationen gör det möjligt att synliggöra medborgarnas gemensamma ansvar, den kollektiva intelligensen och samarbetet på nätet, vilket sammantaget bildar en gynnsam miljö för att utveckla modeller för samarbetsbaserad ekonomi med utgångspunkt i det gemensamma bästa. |
| --- | --- |

5.1

Den digitala kommunikationen gör det möjligt att synliggöra medborgarnas gemensamma ansvar, den kollektiva intelligensen och samarbetet på nätet, vilket sammantaget bildar en gynnsam miljö för att utveckla modeller för samarbetsbaserad ekonomi med utgångspunkt i det gemensamma bästa.

| 5.2 | EESK har redan påpekat (7) att sociala nätverk kan främja ett ansvarsfullt digitalt medborgarskap och bör säkra att medborgarna kan utöva sina rättigheter i den digitala miljön, t.ex. yttrandefrihet och informationsfrihet, skydd av personuppgifter och personlig integritet, krav på öppenhet och internettjänster av tillräckligt god kvalitet. |
| --- | --- |

5.2

EESK har redan påpekat (7) att sociala nätverk kan främja ett ansvarsfullt digitalt medborgarskap och bör säkra att medborgarna kan utöva sina rättigheter i den digitala miljön, t.ex. yttrandefrihet och informationsfrihet, skydd av personuppgifter och personlig integritet, krav på öppenhet och internettjänster av tillräckligt god kvalitet.

| 5.3 | De sociala nätverkens negativa aspekter bör dock beaktas, och man bör förebygga de risker som nätverken medför, och samtidigt synliggöra de möjligheter och synergier som de också innebär, i syfte att främja ett ansvarsfullt och intelligent användande på en inre digital marknad. |
| --- | --- |

5.3

De sociala nätverkens negativa aspekter bör dock beaktas, och man bör förebygga de risker som nätverken medför, och samtidigt synliggöra de möjligheter och synergier som de också innebär, i syfte att främja ett ansvarsfullt och intelligent användande på en inre digital marknad.

| 5.4 | EU bör inte längre nöja sig med att enbart vara en digital användare utan även utforma och producera innehåll, och för detta krävs det att kompetens uppmuntras, och att man prioriterar information och utbildning samt tillgång till det digitala samhället. |
| --- | --- |

5.4

EU bör inte längre nöja sig med att enbart vara en digital användare utan även utforma och producera innehåll, och för detta krävs det att kompetens uppmuntras, och att man prioriterar information och utbildning samt tillgång till det digitala samhället.

| 5.5 | Det är viktigt att konsumenterna får lämplig vägledning, särskilt med avseende på anonymisering och pseudonymisering av uppgifter, analys av risker när det gäller personuppgifter samt verktyg och initiativ för att öka medvetenheten, eftersom dessa digitala verktyg kan bidra till att kontrollera och bättre skydda deras uppgifter. |
| --- | --- |

5.5

Det är viktigt att konsumenterna får lämplig vägledning, särskilt med avseende på anonymisering och pseudonymisering av uppgifter, analys av risker när det gäller personuppgifter samt verktyg och initiativ för att öka medvetenheten, eftersom dessa digitala verktyg kan bidra till att kontrollera och bättre skydda deras uppgifter.

Bryssel den 16 september 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  Källa: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1044

1

Källa:

(2)  EESK:s yttrande om ”Bredband åt alla: utvecklingen av samhällsomfattande tjänster inom elektronisk kommunikation” (EUT C 175, 28.7.2009, s. 8).

2

(3)  Källa: http://ec.europa.eu/archives/bepa/pdf/publications_pdf/social_innovation.pdf

3

Källa:

(4)  EESK:s yttrande om ”Mätning av den sociala påverkan” (EUT C 170, 5.6.2014, s. 18).

4

(5)  EESK:s yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska unionens program för social förändring och social innovation” (EUT C 143, 22.5.2012, s. 88).

5

(6)  EESK:s yttrande om ”Ta tillvara på möjligheterna med gräsrotsfinansiering i Europeiska unionen” (EUT C 451, 16.12.2014, s. 69).

6

(7)  EESK:s yttrande om ”Ansvarsfullt utnyttjande av de sociala nätverken” (EUT C 351, 15.11.2012, s. 31).

7

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/110 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/110

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om social dumpning inom den europeiska civila luftfartsindustrin

(yttrande på eget initiativ)

(2016/C 013/17)

| Föredragande: | Anne DEMELENNE |
| --- | --- |

Föredragande:

Anne DEMELENNE

Den 11 december 2014 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

Social dumpning inom den europeiska civila luftfartsindustrin.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 31 augusti 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16–17 september 2015 (sammanträdet den 16 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 200 röster för, 3 röster emot och 7 nedlagda röster.

1.   Rekommendationer

| 1.1 | EESK ställer sig bakom den föresats som Europeiska kommissionens ordförande gav uttryck för i sitt öppningsanförande i Europaparlamentet i Strasbourg den 15 juli 2014: ”Vi måste bekämpa social dumpning och vi kommer att göra det.” Violeta Bulc, kommissionsledamot med ansvar för transport, sade också under utfrågningen inför utnämningen till kommissionsledamot i oktober 2014 att hon är helt emot social dumpning och att omarbetningen även måste omfatta sociallagstiftningen. Den sociala dumpningen skapar illojal konkurrens. Detta är dock svårt att definiera eftersom dess orsaker är komplexa och det finns många berörda aktörer. Inom den civila luftfartsindustrin måste man ta hänsyn till de politiska beslutsfattarnas roll på olika nivåer, flygbolagen, arbetstagarna, passagerarna samt de politiska, juridiska, ekonomiska och sociala förhållandena, såväl inom som utanför EU. Europeiska unionens domstol har erkänt kampen mot social dumpning som ett legitimt skäl som gör att medlemsstaterna kan motivera vissa hinder för den fria rörligheten (1). Kommittén är oroad över den senaste utvecklingen inom den civila luftfarten och vill därför uppmana kommissionen att uppmärksamt följa utvecklingen och vidta åtgärder vid behov. Vid utarbetandet av luftfartspaketet, som har meddelats vara en del av kommissionens arbetsprogram för 2015, måste man ta hänsyn till alla aspekter som tas upp i detta dokument. Dessutom anser EESK att GD Transport och rörlighet och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering måste ha ett nära samarbete. |
| --- | --- |

1.1

EESK ställer sig bakom den föresats som Europeiska kommissionens ordförande gav uttryck för i sitt öppningsanförande i Europaparlamentet i Strasbourg den 15 juli 2014: ”Vi måste bekämpa social dumpning och vi kommer att göra det.” Violeta Bulc, kommissionsledamot med ansvar för transport, sade också under utfrågningen inför utnämningen till kommissionsledamot i oktober 2014 att hon är helt emot social dumpning och att omarbetningen även måste omfatta sociallagstiftningen. Den sociala dumpningen skapar illojal konkurrens. Detta är dock svårt att definiera eftersom dess orsaker är komplexa och det finns många berörda aktörer. Inom den civila luftfartsindustrin måste man ta hänsyn till de politiska beslutsfattarnas roll på olika nivåer, flygbolagen, arbetstagarna, passagerarna samt de politiska, juridiska, ekonomiska och sociala förhållandena, såväl inom som utanför EU. Europeiska unionens domstol har erkänt kampen mot social dumpning som ett legitimt skäl som gör att medlemsstaterna kan motivera vissa hinder för den fria rörligheten (1). Kommittén är oroad över den senaste utvecklingen inom den civila luftfarten och vill därför uppmana kommissionen att uppmärksamt följa utvecklingen och vidta åtgärder vid behov. Vid utarbetandet av luftfartspaketet, som har meddelats vara en del av kommissionens arbetsprogram för 2015, måste man ta hänsyn till alla aspekter som tas upp i detta dokument. Dessutom anser EESK att GD Transport och rörlighet och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering måste ha ett nära samarbete.

| 1.2 | På grundval av resultaten av sitt arbete med nya affärsmodeller måste Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa) undersöka utvecklingen för att på bästa sätt garantera passagerarnas och personalens säkerhet oavsett företagsmodell, med särskilt fokus på dessa nya modeller för att stabilisera industrin. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de berörda förvaltningarnas kontroll av den ökade användningen av falska egenföretagare och bemanningsföretag. |
| --- | --- |

1.2

På grundval av resultaten av sitt arbete med nya affärsmodeller måste Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa) undersöka utvecklingen för att på bästa sätt garantera passagerarnas och personalens säkerhet oavsett företagsmodell, med särskilt fokus på dessa nya modeller för att stabilisera industrin. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de berörda förvaltningarnas kontroll av den ökade användningen av falska egenföretagare och bemanningsföretag.

| 1.3 | EESK förväntar sig att den befintliga lagstiftningen ska tillämpas korrekt och att hänsyn dessutom ska tas till Europeiska unionens domstols domar. Detta gäller särskilt följande områden:






  a) | Social- och arbetsmarknadslagstiftningen






  — | Romkonventionen (1980) och förordning (EG) nr 593/2008 (2). |
| --- | --- | --- | --- |

1.3

EESK förväntar sig att den befintliga lagstiftningen ska tillämpas korrekt och att hänsyn dessutom ska tas till Europeiska unionens domstols domar. Detta gäller särskilt följande områden:

a)

Social- och arbetsmarknadslagstiftningen

—

Romkonventionen (1980) och förordning (EG) nr 593/2008 (2).

| — | Förordningarna (EU) nr 465/2012 (3) och (EU) nr 83/2014 (4) som definierar begreppet ”stationeringsort”. |
| --- | --- |

—

Förordningarna (EU) nr 465/2012 (3) och (EU) nr 83/2014 (4) som definierar begreppet ”stationeringsort”.

| b) | Förhållandet till egenföretagarstatusen






  — | Direktiv 2014/67/EU (för första gången tas begreppet ”underordnad ställning” upp i direktivet för att möjliggöra kontroller av egenföretagarstatusen) (5). |
| --- | --- | --- |

b)

Förhållandet till egenföretagarstatusen

—

Direktiv 2014/67/EU (för första gången tas begreppet ”underordnad ställning” upp i direktivet för att möjliggöra kontroller av egenföretagarstatusen) (5).

| — | Domstolens dom av den 4 december 2014 i mål C-413/13, FNV Kunsten Informatie en Media mot Staat der Nederlanden: ”Unionsrätten ska tolkas så, att en bestämmelse i ett kollektivavtal, som den i det nationella målet, om att egenföretagare som tillhandahåller tjänster och som är anslutna till en av de avtalsslutande arbetstagarorganisationerna och som på grundval av ett uppdragsavtal utför samma arbete åt en arbetsgivare som dennes anställda ska erhålla en viss lägsta ersättning, inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 101.1 FEUF om, och endast om, personerna i fråga är ’falska egenföretagare’, det vill säga tjänsteleverantörer som befinner sig i en situation som är jämförbar med den situation som de anställda arbetstagarna befinner sig i. Det ankommer på den nationella domstolen att göra denna bedömning.” |
| --- | --- |

—

Domstolens dom av den 4 december 2014 i mål C-413/13, FNV Kunsten Informatie en Media mot Staat der Nederlanden: ”Unionsrätten ska tolkas så, att en bestämmelse i ett kollektivavtal, som den i det nationella målet, om att egenföretagare som tillhandahåller tjänster och som är anslutna till en av de avtalsslutande arbetstagarorganisationerna och som på grundval av ett uppdragsavtal utför samma arbete åt en arbetsgivare som dennes anställda ska erhålla en viss lägsta ersättning, inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 101.1 FEUF om, och endast om, personerna i fråga är ’falska egenföretagare’, det vill säga tjänsteleverantörer som befinner sig i en situation som är jämförbar med den situation som de anställda arbetstagarna befinner sig i. Det ankommer på den nationella domstolen att göra denna bedömning.”

| 1.4 | EESK noterar den ståndpunkt som intagits av arbetsmarknadens parter i arbetsgruppen för flygbesättning (Air Crew Working Group, se punkt 5.1) och betonar att följande kryphål bör täppas till för att förebygga oönskade negativa sociala konsekvenser inom luftfartsindustrin. I detta syfte bör följande åtgärder vidtas:






  — | Se över de gemensamma reglerna för luftfartsverksamhet för att säkerställa bland annat att den nationella sociallagstiftningen och industrins kollektivavtal tillämpas korrekt (förordning (EG) nr 1008/2008). I samma förordning behövs en bättre definition av begreppet ”huvudsaklig verksamhet”, så att den operativa licensen utfärdas av en stat där luftfarten bedrivs i betydande omfattning. |
| --- | --- | --- |

1.4

EESK noterar den ståndpunkt som intagits av arbetsmarknadens parter i arbetsgruppen för flygbesättning (Air Crew Working Group, se punkt 5.1) och betonar att följande kryphål bör täppas till för att förebygga oönskade negativa sociala konsekvenser inom luftfartsindustrin. I detta syfte bör följande åtgärder vidtas:

—

Se över de gemensamma reglerna för luftfartsverksamhet för att säkerställa bland annat att den nationella sociallagstiftningen och industrins kollektivavtal tillämpas korrekt (förordning (EG) nr 1008/2008). I samma förordning behövs en bättre definition av begreppet ”huvudsaklig verksamhet”, så att den operativa licensen utfärdas av en stat där luftfarten bedrivs i betydande omfattning.

| — | Hindra att gemenskapens flygbolag drabbas av illojal konkurrens från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen genom subventioner, statligt stöd och illojal prissättning (förordning (EG) nr 868/2004). |
| --- | --- |

—

Hindra att gemenskapens flygbolag drabbas av illojal konkurrens från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen genom subventioner, statligt stöd och illojal prissättning (förordning (EG) nr 868/2004).

| — | Inom ramen för samordningen av de sociala trygghetssystemen behövs det en bättre definition av den civila luftfartsindustrins många stationeringsorter (inbegripet tillfälliga stationeringsorter) och den övergångsperiod som fastställts till tio år bör förkortas (förordning (EU) nr 83/2014). |
| --- | --- |

—

Inom ramen för samordningen av de sociala trygghetssystemen behövs det en bättre definition av den civila luftfartsindustrins många stationeringsorter (inbegripet tillfälliga stationeringsorter) och den övergångsperiod som fastställts till tio år bör förkortas (förordning (EU) nr 83/2014).

| — | Utvidga det kombinerade tillståndet till flygbesättning för att säkerställa likabehandling av alla anställda inom industrin (direktiv 2011/98/EU). |
| --- | --- |

—

Utvidga det kombinerade tillståndet till flygbesättning för att säkerställa likabehandling av alla anställda inom industrin (direktiv 2011/98/EU).

| 1.5 | Dessutom föreslår EESK att kommissionen, som en del av det samordnade arbete som utförs av GD MOVE och GD EMPL, ska undersöka hur direktivet om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag tillämpas inom luftfartsindustrin. EESK anser att främjandet av direkt anställning bör vara den vanliga anställningsformen inom luftfarten och att en begränsning av tillfälliga kontrakt som riskerar att sänka trygghetsnivån (direktiv 2008/104/EG) måste vara möjlig. Vidare behövs en gemensam definition av ”arbetstagare” och ”egenföretagare” på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.5

Dessutom föreslår EESK att kommissionen, som en del av det samordnade arbete som utförs av GD MOVE och GD EMPL, ska undersöka hur direktivet om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag tillämpas inom luftfartsindustrin. EESK anser att främjandet av direkt anställning bör vara den vanliga anställningsformen inom luftfarten och att en begränsning av tillfälliga kontrakt som riskerar att sänka trygghetsnivån (direktiv 2008/104/EG) måste vara möjlig. Vidare behövs en gemensam definition av ”arbetstagare” och ”egenföretagare” på EU-nivå.

| 1.6 | EESK stöder ett eventuellt initiativ från arbetsmarknadsparterna inom EU:s luftfartsindustri om att förhandla fram ett avtal om arbetstagarnas arbetsvillkor och sociala rättigheter inom denna industri. Arbetsmarknadens parter kan också ha gemensamma ståndpunkter om viss lagstiftning som de kan föra fram till kommissionen. Slutligen bör kommissionen samråda med arbetsmarknadens parter om EU-lagstiftning och/eller EU-initiativ som har sociala konsekvenser (6). |
| --- | --- |

1.6

EESK stöder ett eventuellt initiativ från arbetsmarknadsparterna inom EU:s luftfartsindustri om att förhandla fram ett avtal om arbetstagarnas arbetsvillkor och sociala rättigheter inom denna industri. Arbetsmarknadens parter kan också ha gemensamma ståndpunkter om viss lagstiftning som de kan föra fram till kommissionen. Slutligen bör kommissionen samråda med arbetsmarknadens parter om EU-lagstiftning och/eller EU-initiativ som har sociala konsekvenser (6).

| 1.7 | Med tanke på att förslaget till förordning om marktjänster på flygplatser inte längre ingår i kommissionens arbetsprogram och att det inte finns några sociala normer på EU-nivå inom området måste man lösa frågan om överföring av personal vid anbudsinfordran och/eller partiell nedläggning av verksamhet. För att göra detta samråder kommissionen med de europeiska arbetsmarknadsparterna om den potentiella nyttan av att lägga fram ett samlat förslag om översyn av rådets direktiv 2001/23/EG av den 12 mars 2001 (skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag) i slutet av 2015. |
| --- | --- |

1.7

Med tanke på att förslaget till förordning om marktjänster på flygplatser inte längre ingår i kommissionens arbetsprogram och att det inte finns några sociala normer på EU-nivå inom området måste man lösa frågan om överföring av personal vid anbudsinfordran och/eller partiell nedläggning av verksamhet. För att göra detta samråder kommissionen med de europeiska arbetsmarknadsparterna om den potentiella nyttan av att lägga fram ett samlat förslag om översyn av rådets direktiv 2001/23/EG av den 12 mars 2001 (skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag) i slutet av 2015.

| 1.8 | EESK kommer att inleda ett separat internt arbete för att komplettera de sociala frågor som tas upp i detta yttrande. |
| --- | --- |

1.8

EESK kommer att inleda ett separat internt arbete för att komplettera de sociala frågor som tas upp i detta yttrande.

| 1.9 | EESK rekommenderar att kommissionen fortlöpande övervakar arbetsvillkoren inom den civila luftfarten på permanent basis. |
| --- | --- |

1.9

EESK rekommenderar att kommissionen fortlöpande övervakar arbetsvillkoren inom den civila luftfarten på permanent basis.

2.   Inledning

| 2.1 | Luftfartsindustrin är strategiskt viktig för EU med tanke på dess stora bidrag till EU:s ekonomi i form av sysselsättning och tillväxt. Industrin beräknas stå för 2,6 miljoner direkta och indirekta arbetstillfällen och bidrar till EU:s BNP med en miljard euro om dagen genom att främja handel och turism (7). |
| --- | --- |

2.1

Luftfartsindustrin är strategiskt viktig för EU med tanke på dess stora bidrag till EU:s ekonomi i form av sysselsättning och tillväxt. Industrin beräknas stå för 2,6 miljoner direkta och indirekta arbetstillfällen och bidrar till EU:s BNP med en miljard euro om dagen genom att främja handel och turism (7).

| 2.2 | Avregleringen av luftfarten i början av 1990-talet har utan tvekan gynnat den resande allmänheten i fråga om demokratisering, lägre priser på flygresor och ett diversifierat utbud. Men hur påverkar detta sysselsättningen, lönerna och arbetsvillkoren inom industrin? Uppgifter från Eurostat visar att både den direkta och den indirekta sysselsättningen i flygbolagen har stagnerat, trots en genomsnittlig årlig tillväxt på cirka 5 % under perioden 1998–2010 (8). Tillsammans med utvecklingen inom andra områden har detta lett till en avsevärd produktivitetsökning. Dessutom har arbetstillfällen för kabinbesättning och piloter lagts ut på entreprenad eller ersatts av mer flexibla anställningsformer (i en nyligen genomförd studie av de europeiska arbetsmarknadsparterna inom den civila luftfarten uppgav endast 52,6 % av de respondenter som arbetar för lågprisbolag att de har ett direkt anställningsavtal). Det finns inte någon fullständig lönestatistik, men i Storbritannien ser man tydligt att kabinbesättningens löner gått ned (9). Arbeten som för några år sedan var prestigefyllda och höll hög kvalitet försvinner och läggs ut på entreprenad eller ersätts med ökad produktivitet och billigare arbetskraft. |
| --- | --- |

2.2

Avregleringen av luftfarten i början av 1990-talet har utan tvekan gynnat den resande allmänheten i fråga om demokratisering, lägre priser på flygresor och ett diversifierat utbud. Men hur påverkar detta sysselsättningen, lönerna och arbetsvillkoren inom industrin? Uppgifter från Eurostat visar att både den direkta och den indirekta sysselsättningen i flygbolagen har stagnerat, trots en genomsnittlig årlig tillväxt på cirka 5 % under perioden 1998–2010 (8). Tillsammans med utvecklingen inom andra områden har detta lett till en avsevärd produktivitetsökning. Dessutom har arbetstillfällen för kabinbesättning och piloter lagts ut på entreprenad eller ersatts av mer flexibla anställningsformer (i en nyligen genomförd studie av de europeiska arbetsmarknadsparterna inom den civila luftfarten uppgav endast 52,6 % av de respondenter som arbetar för lågprisbolag att de har ett direkt anställningsavtal). Det finns inte någon fullständig lönestatistik, men i Storbritannien ser man tydligt att kabinbesättningens löner gått ned (9). Arbeten som för några år sedan var prestigefyllda och höll hög kvalitet försvinner och läggs ut på entreprenad eller ersätts med ökad produktivitet och billigare arbetskraft.

| 2.3 | På grund av att flygbolagen har hård konkurrens är vinstmarginalerna lägre än i andra branscher (enligt Iata har den globala luftfartsindustrins nettovinst efter skatt i genomsnitt legat på 0,1 % av inkomsterna de senaste 40 åren) (10) och arbetsgivarna försöker dra ned på kostnaderna för att behålla sin konkurrenskraft. Vissa kostnader (t.ex. bränsle eller kostnader för att äga flygplanen) är delvis fasta, men det finns flygbolag som tycks tro att arbetskraftskostnaderna kan skäras ned hur mycket som helst. Vissa av dem har också upptäckt att de genom att utnyttja etableringsfriheten inom EU kan göra ytterligare kostnadsnedskärningar och ägna sig åt social dumpning. |
| --- | --- |

2.3

På grund av att flygbolagen har hård konkurrens är vinstmarginalerna lägre än i andra branscher (enligt Iata har den globala luftfartsindustrins nettovinst efter skatt i genomsnitt legat på 0,1 % av inkomsterna de senaste 40 åren) (10) och arbetsgivarna försöker dra ned på kostnaderna för att behålla sin konkurrenskraft. Vissa kostnader (t.ex. bränsle eller kostnader för att äga flygplanen) är delvis fasta, men det finns flygbolag som tycks tro att arbetskraftskostnaderna kan skäras ned hur mycket som helst. Vissa av dem har också upptäckt att de genom att utnyttja etableringsfriheten inom EU kan göra ytterligare kostnadsnedskärningar och ägna sig åt social dumpning.

| 2.4 | Inför den ökande konkurrensen från lågprisbolagen har flera traditionella flygbolag tagit fram en lågprisversion av sitt huvudsakliga varumärke för korta flygningar eller skaffat billig arbetskraft för sin huvudsakliga verksamhet. Vissa lågprisbolag siktar nu på stora flygplatser och affärsresenärer, vilket gör att de mer direkt konkurrerar med de traditionella flygbolagen. Detta leder till färre arbetstillfällen med anständiga arbetsvillkor (skälig inkomst, säkerhet på arbetsplatsen, socialt skydd, yttrandefrihet, organisationsrätt, rätt att involveras i beslutsfattandet och jämställdhet) (11) hos de traditionella flygbolagen (12). Lågprisbolagens sociala praxis leder dock inte per automatik till social dumpning. |
| --- | --- |

2.4

Inför den ökande konkurrensen från lågprisbolagen har flera traditionella flygbolag tagit fram en lågprisversion av sitt huvudsakliga varumärke för korta flygningar eller skaffat billig arbetskraft för sin huvudsakliga verksamhet. Vissa lågprisbolag siktar nu på stora flygplatser och affärsresenärer, vilket gör att de mer direkt konkurrerar med de traditionella flygbolagen. Detta leder till färre arbetstillfällen med anständiga arbetsvillkor (skälig inkomst, säkerhet på arbetsplatsen, socialt skydd, yttrandefrihet, organisationsrätt, rätt att involveras i beslutsfattandet och jämställdhet) (11) hos de traditionella flygbolagen (12). Lågprisbolagens sociala praxis leder dock inte per automatik till social dumpning.

| 2.5 | Konkurrensutvecklingen på global nivå och EU-nivå skapar oro för den europeiska luftfartsindustrins livskraft och konkurrenskraft, ur såväl ekonomisk som social synvinkel. För att säkerställa rättvis konkurrens måste man skapa mer likvärdiga förutsättningar. Flygbolagen bör konkurrera med innovativa produkter, kvalitet och pris, inte genom att använda sig av kryphål i lagstiftningen och/eller billig arbetskraft. Åtgärder bör vidtas för att se till att EU:s luftfartsindustri är konkurrenskraftig och utvecklas på ett hållbart sätt samt att man bevarar arbetstillfällen av god kvalitet i Europa. |
| --- | --- |

2.5

Konkurrensutvecklingen på global nivå och EU-nivå skapar oro för den europeiska luftfartsindustrins livskraft och konkurrenskraft, ur såväl ekonomisk som social synvinkel. För att säkerställa rättvis konkurrens måste man skapa mer likvärdiga förutsättningar. Flygbolagen bör konkurrera med innovativa produkter, kvalitet och pris, inte genom att använda sig av kryphål i lagstiftningen och/eller billig arbetskraft. Åtgärder bör vidtas för att se till att EU:s luftfartsindustri är konkurrenskraftig och utvecklas på ett hållbart sätt samt att man bevarar arbetstillfällen av god kvalitet i Europa.

| 2.6 | Social dumpning är, när sådan förekommer, ett hinder för rättvis konkurrens. Den sociala dumpningen får inte drabba säkerheten, som måste komma först. Enskilda länders bilaterala strategier som inte samordnats bör ersättas av en verklig gemensam yttre luftfartspolitik på EU-nivå. Denna politik bör bland annat ta upp frågan om utländska investeringar i europeiska flygbolag, ägande och kontroll, statligt stöd, marknadstillträde och rättvis konkurrens. |
| --- | --- |

2.6

Social dumpning är, när sådan förekommer, ett hinder för rättvis konkurrens. Den sociala dumpningen får inte drabba säkerheten, som måste komma först. Enskilda länders bilaterala strategier som inte samordnats bör ersättas av en verklig gemensam yttre luftfartspolitik på EU-nivå. Denna politik bör bland annat ta upp frågan om utländska investeringar i europeiska flygbolag, ägande och kontroll, statligt stöd, marknadstillträde och rättvis konkurrens.

| 2.7 | Säkerhet är av högsta vikt inom luftfarten. I vitboken står följande: ”Den europeiska luftfartssäkerheten är hög, men inte bäst i världen. Vårt mål bör vara att bli det säkraste området för luftfart.” (13) Trots att det saknas statistik har Easa redan angett att splittring och utkontraktering av viktiga säkerhetsrelaterade arbetsuppgifter, bland annat för flygbesättning och underhållspersonal, kan drabba säkerheten. I de så kallade nya affärsmodellerna optimeras budgetprocesserna samt de operativa och sociala processerna. Easa måste studera dessa modeller och vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerheten inte ska äventyras. EESK stöder det arbete som utförs av Easas särskilda arbetsgrupp som nyligen inrättats i detta syfte. Inga risker bör tas om detta skulle drabba människors säkerhet (14). |
| --- | --- |

2.7

Säkerhet är av högsta vikt inom luftfarten. I vitboken står följande: ”Den europeiska luftfartssäkerheten är hög, men inte bäst i världen. Vårt mål bör vara att bli det säkraste området för luftfart.” (13) Trots att det saknas statistik har Easa redan angett att splittring och utkontraktering av viktiga säkerhetsrelaterade arbetsuppgifter, bland annat för flygbesättning och underhållspersonal, kan drabba säkerheten. I de så kallade nya affärsmodellerna optimeras budgetprocesserna samt de operativa och sociala processerna. Easa måste studera dessa modeller och vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerheten inte ska äventyras. EESK stöder det arbete som utförs av Easas särskilda arbetsgrupp som nyligen inrättats i detta syfte. Inga risker bör tas om detta skulle drabba människors säkerhet (14).

3.   Försämrade arbetsvillkor i vissa delar av luftfartsindustrin

| 3.1 | Den sociala dumpningen inom luftfartsindustrin kan delas upp i två olika områden – inre marknaden och extern luftfart. |
| --- | --- |

3.1

Den sociala dumpningen inom luftfartsindustrin kan delas upp i två olika områden – inre marknaden och extern luftfart.

| 3.2 | På den inre marknaden drivs den sociala dumpningen på av framför allt de flygbolag som har många stationeringsorter – för vilka arbetskraften anställs i land X, arbetar i land Y, men har ett anställningsavtal enligt lagstiftningen i land Z. Detta leder till att arbetstagaren avskärmas från sitt ”hemland” (dvs. det land där personen är medborgare och/eller bor). Den största utmaningen är att förena den fria etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster med målen för sysselsättning av god kvalitet och sociala framsteg. De ändringar som införts genom Rom I-förordningen (15) och samordningen av de sociala trygghetssystemen (16) kommer att minska några av de problem som de mobila arbetstagarna ställs inför, men det finns fortfarande problem som måste lösas. |
| --- | --- |

3.2

På den inre marknaden drivs den sociala dumpningen på av framför allt de flygbolag som har många stationeringsorter – för vilka arbetskraften anställs i land X, arbetar i land Y, men har ett anställningsavtal enligt lagstiftningen i land Z. Detta leder till att arbetstagaren avskärmas från sitt ”hemland” (dvs. det land där personen är medborgare och/eller bor). Den största utmaningen är att förena den fria etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster med målen för sysselsättning av god kvalitet och sociala framsteg. De ändringar som införts genom Rom I-förordningen (15) och samordningen av de sociala trygghetssystemen (16) kommer att minska några av de problem som de mobila arbetstagarna ställs inför, men det finns fortfarande problem som måste lösas.

| 3.3 | EU:s yttre luftfartspolitik skyddar inte i tillräckligt hög grad EU:s flygbolags och deras arbetstagares intressen i en global miljö i snabb förändring. EU:s flygbolag måste uppfylla ett antal krav för att säkerställa rättvis konkurrens (öppenhet, statligt stöd, prissättning m.m.), men kraven på tredjeländers flygbolag som flyger till och från EU:s flygplatser kan antingen inte verkställas eller är obefintliga. Dessa flygbolag är direkta konkurrenter till EU:s flygbolag, på samma rutter, och får samtidigt otillbörliga fördelar. |
| --- | --- |

3.3

EU:s yttre luftfartspolitik skyddar inte i tillräckligt hög grad EU:s flygbolags och deras arbetstagares intressen i en global miljö i snabb förändring. EU:s flygbolag måste uppfylla ett antal krav för att säkerställa rättvis konkurrens (öppenhet, statligt stöd, prissättning m.m.), men kraven på tredjeländers flygbolag som flyger till och från EU:s flygplatser kan antingen inte verkställas eller är obefintliga. Dessa flygbolag är direkta konkurrenter till EU:s flygbolag, på samma rutter, och får samtidigt otillbörliga fördelar.

| 3.4 | Att man använder besättning som inte är från EU ombord på EU-registrerade flygplan är ett kapitel för sig. Traditionellt sett har utländsk kabinbesättning använts ombord på europeiska flygplan av språkliga och/eller kulturella skäl. På senare tid har vissa flygbolag beslutat att använda utländska medborgare för flygtrafik till/från och till och med inom (!) EU, med sämre arbetsvillkor och lägre lön. Dessa flygbolag måste dock tillämpa de nationella bestämmelserna i den medlemsstat som utfärdar drifttillståndet. |
| --- | --- |

3.4

Att man använder besättning som inte är från EU ombord på EU-registrerade flygplan är ett kapitel för sig. Traditionellt sett har utländsk kabinbesättning använts ombord på europeiska flygplan av språkliga och/eller kulturella skäl. På senare tid har vissa flygbolag beslutat att använda utländska medborgare för flygtrafik till/från och till och med inom (!) EU, med sämre arbetsvillkor och lägre lön. Dessa flygbolag måste dock tillämpa de nationella bestämmelserna i den medlemsstat som utfärdar drifttillståndet.

4.   Nya affärsmodeller och arbetsmarknaden inom luftfartsindustrin

| 4.1 | Undersökningar gjorda av arbetsmarknadens parter (17) visar att försämrade arbetsvillkor förekommer inom hela den europeiska luftfartsindustrin, såväl i de traditionella flygbolagen som i lågprisbolagen, och att dessa försämringar inte enbart kan skyllas på konkurrensbetingade marknadsförändringar. |
| --- | --- |

4.1

Undersökningar gjorda av arbetsmarknadens parter (17) visar att försämrade arbetsvillkor förekommer inom hela den europeiska luftfartsindustrin, såväl i de traditionella flygbolagen som i lågprisbolagen, och att dessa försämringar inte enbart kan skyllas på konkurrensbetingade marknadsförändringar.

| 4.2 | Lågprisbolagen använder sig inte av någon enhetlig modell: deras strategier kan vara allt från extremt låga priser (utan någon service) till hybridföretag som kombinerar element från lågprisbolag och traditionella bolag, eller ”klassiska” lågprisbolag som inte gör några större utfästelser, men håller vad de lovar. Därför finns det inte heller någon enhetlig anställningsform. Vissa flygbolag erbjuder arbetstillfällen av hög kvalitet och tillsvidarekontrakt medan andra framför allt använder sig av utkontraktering, bemanningsföretag och i vissa fall till och med falska egenföretagare. Detsamma gäller för den fackliga representationen: vissa flygbolag försöker aktivt undvika fackföreningar medan andra erkänner fackföreningarna och ingår kollektivavtal med dem. Lågprisbolagens utveckling har också haft stora konsekvenser för marktjänsterna, särskilt vad gäller bagagehantering (striktare handbagagepolicy), korta landningsuppehåll och minskad utbildning. |
| --- | --- |

4.2

Lågprisbolagen använder sig inte av någon enhetlig modell: deras strategier kan vara allt från extremt låga priser (utan någon service) till hybridföretag som kombinerar element från lågprisbolag och traditionella bolag, eller ”klassiska” lågprisbolag som inte gör några större utfästelser, men håller vad de lovar. Därför finns det inte heller någon enhetlig anställningsform. Vissa flygbolag erbjuder arbetstillfällen av hög kvalitet och tillsvidarekontrakt medan andra framför allt använder sig av utkontraktering, bemanningsföretag och i vissa fall till och med falska egenföretagare. Detsamma gäller för den fackliga representationen: vissa flygbolag försöker aktivt undvika fackföreningar medan andra erkänner fackföreningarna och ingår kollektivavtal med dem. Lågprisbolagens utveckling har också haft stora konsekvenser för marktjänsterna, särskilt vad gäller bagagehantering (striktare handbagagepolicy), korta landningsuppehåll och minskad utbildning.

| 4.3 | Såväl arbetsgivare som fackföreningar inom luftfartsindustrin medger i dag att vissa lågprisbolags affärsstrategier och därmed förenade strategier för personal och arbetsmarknadsrelationer leder till långsam nedgång mot den minsta gemensamma nämnaren (18). Skillnaderna mellan lågprisbolagen och de traditionella flygbolagen håller långsamt på att försvinna, i takt med att vissa lågprisbolag går med i globala allianser eller införlivas i (traditionella) flygkoncerner. Andra flygbolag har samtidigt beslutat att starta ”egna” lågprisbolag. Vissa traditionella flygbolag har dessutom anlitat billig arbetskraft för sin huvudsakliga verksamhet. Dessa nya organisationsformer innebär inte att de traditionella flygbolagen och lågprisbolagen erbjuder samma service. |
| --- | --- |

4.3

Såväl arbetsgivare som fackföreningar inom luftfartsindustrin medger i dag att vissa lågprisbolags affärsstrategier och därmed förenade strategier för personal och arbetsmarknadsrelationer leder till långsam nedgång mot den minsta gemensamma nämnaren (18). Skillnaderna mellan lågprisbolagen och de traditionella flygbolagen håller långsamt på att försvinna, i takt med att vissa lågprisbolag går med i globala allianser eller införlivas i (traditionella) flygkoncerner. Andra flygbolag har samtidigt beslutat att starta ”egna” lågprisbolag. Vissa traditionella flygbolag har dessutom anlitat billig arbetskraft för sin huvudsakliga verksamhet. Dessa nya organisationsformer innebär inte att de traditionella flygbolagen och lågprisbolagen erbjuder samma service.

| 4.4 | Det finns dock väsentliga skillnader mellan EU:s medlemsstater när det gäller bland annat arbetsvillkor, likabehandling, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen samt socialt skydd (som bara samordnas på EU-nivå). Detta skapar en asymmetri mellan den ekonomiska regleringen (inre marknaden), harmoniseringen och den sociala sammanhållningen. Vissa medlemsstater har dock nationella lösningar för att de mobila arbetstagarna på deras territorium ska omfattas av villkor som är förenliga med nationell arbets- och sociallagstiftning samt nationella kollektivavtal. Denna fråga bör behandlas på EU-nivå. |
| --- | --- |

4.4

Det finns dock väsentliga skillnader mellan EU:s medlemsstater när det gäller bland annat arbetsvillkor, likabehandling, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen samt socialt skydd (som bara samordnas på EU-nivå). Detta skapar en asymmetri mellan den ekonomiska regleringen (inre marknaden), harmoniseringen och den sociala sammanhållningen. Vissa medlemsstater har dock nationella lösningar för att de mobila arbetstagarna på deras territorium ska omfattas av villkor som är förenliga med nationell arbets- och sociallagstiftning samt nationella kollektivavtal. Denna fråga bör behandlas på EU-nivå.

| 4.5 | På luftfartsområdet är den grundläggande arbetslagstiftningen från tiden före avregleringen, och är därför inte längre ändamålsenlig. Bestämmelserna om social trygghet för kabinpersonal har blivit bättre, men risken för kryphål kvarstår. Begreppet stationeringsort är problematiskt, eftersom orten fastställs av operatören och besättningsmedlemmar som är egenföretagare inte kontrolleras till fullo. Ett annat problem är att det i EU-lagstiftningen saknas en gemensam text med en uttrycklig definition av arbetstagare och egenföretagare. Definitionerna skiljer sig nämligen åt i EU-domstolens rättspraxis och direktiven, bland annat när det gäller kriterierna för ”underordnad ställning”. Det behövs särskilda bestämmelser för mycket mobila arbetstagare. |
| --- | --- |

4.5

På luftfartsområdet är den grundläggande arbetslagstiftningen från tiden före avregleringen, och är därför inte längre ändamålsenlig. Bestämmelserna om social trygghet för kabinpersonal har blivit bättre, men risken för kryphål kvarstår. Begreppet stationeringsort är problematiskt, eftersom orten fastställs av operatören och besättningsmedlemmar som är egenföretagare inte kontrolleras till fullo. Ett annat problem är att det i EU-lagstiftningen saknas en gemensam text med en uttrycklig definition av arbetstagare och egenföretagare. Definitionerna skiljer sig nämligen åt i EU-domstolens rättspraxis och direktiven, bland annat när det gäller kriterierna för ”underordnad ställning”. Det behövs särskilda bestämmelser för mycket mobila arbetstagare.

| 4.6 | Ett av de tre stora flygbolagen från Gulfstaterna har ifrågasatts offentligt för praxis som strider mot EU:s lagstiftning, t.ex. uppsägning av gravida arbetstagare och skyldighet att begära tillstånd för att gifta sig. Men flygbolaget flyger fortfarande till EU, och har till och med ökat frekvensen till vissa flygplatser nyligen. På grund av de starka banden mellan Gulfstaternas flygbolag, flygplatser och deras civila luftfartsmyndigheter oroar man sig också för att dessa flygbolag ska få otillbörliga fördelar. De bilaterala förbindelserna mellan medlemsstater och tredjeländer måste ersättas med en samordnad och verklig yttre luftfartspolitik på EU-nivå. |
| --- | --- |

4.6

Ett av de tre stora flygbolagen från Gulfstaterna har ifrågasatts offentligt för praxis som strider mot EU:s lagstiftning, t.ex. uppsägning av gravida arbetstagare och skyldighet att begära tillstånd för att gifta sig. Men flygbolaget flyger fortfarande till EU, och har till och med ökat frekvensen till vissa flygplatser nyligen. På grund av de starka banden mellan Gulfstaternas flygbolag, flygplatser och deras civila luftfartsmyndigheter oroar man sig också för att dessa flygbolag ska få otillbörliga fördelar. De bilaterala förbindelserna mellan medlemsstater och tredjeländer måste ersättas med en samordnad och verklig yttre luftfartspolitik på EU-nivå.

5.   Arbetsmarknadsparternas roll

| 5.1 | EESK stöder den mycket viktiga roll som den civila luftfartsindustrins europeiska arbetsmarknadsparter har när det gäller att ge råd till EU-institutionerna, samt diskutera och lägga fram egna förslag. Den 5 juni 2014 antog arbetsmarknadens parter i arbetsgruppen för flygbesättning (Air Crew Working Group, ACWG) ett gemensamt uttalande mot bekvämlighetsflaggning inom den EU-baserade luftfarten, där man fördömer den senaste tidens utveckling som allvarligt hotar den europeiska sociala modellen, sysselsättningen och den rättvisa konkurrensen inom luftfartsindustrin, samt föreslår lagstiftningsändringar (19). |
| --- | --- |

5.1

EESK stöder den mycket viktiga roll som den civila luftfartsindustrins europeiska arbetsmarknadsparter har när det gäller att ge råd till EU-institutionerna, samt diskutera och lägga fram egna förslag. Den 5 juni 2014 antog arbetsmarknadens parter i arbetsgruppen för flygbesättning (Air Crew Working Group, ACWG) ett gemensamt uttalande mot bekvämlighetsflaggning inom den EU-baserade luftfarten, där man fördömer den senaste tidens utveckling som allvarligt hotar den europeiska sociala modellen, sysselsättningen och den rättvisa konkurrensen inom luftfartsindustrin, samt föreslår lagstiftningsändringar (19).

| 5.2 | Vad gäller den framtida dagordningen för den sociala dialogen antog ACWG:s arbetsmarknadsparter (AEA, ECA och ETF) följande gemensamma uttalande den 13 februari 2015: ”Arbetsmarknadens parter [...] är beredda att inleda diskussioner om en ram för luftfartsindustrin, som syftar till att skapa lika villkor på global nivå. Gemensamma åtgärder bör vidtas för att stoppa utvecklingen mot försämrade anställningsvillkor och bekvämlighetsflagg. Arbetsmarknadens parter är överens om att fortsätta sitt arbete på detta område. De kommer att vidta nödvändiga åtgärder för att inleda ett aktivt samarbete med de olika EU-institutionerna och de nationella myndigheterna för att snarast möjligt fastställa en europeisk luftfartsstrategi med tydliga mål, prioriteringar och tidsfrister.” |
| --- | --- |

5.2

Vad gäller den framtida dagordningen för den sociala dialogen antog ACWG:s arbetsmarknadsparter (AEA, ECA och ETF) följande gemensamma uttalande den 13 februari 2015: ”Arbetsmarknadens parter [...] är beredda att inleda diskussioner om en ram för luftfartsindustrin, som syftar till att skapa lika villkor på global nivå. Gemensamma åtgärder bör vidtas för att stoppa utvecklingen mot försämrade anställningsvillkor och bekvämlighetsflagg. Arbetsmarknadens parter är överens om att fortsätta sitt arbete på detta område. De kommer att vidta nödvändiga åtgärder för att inleda ett aktivt samarbete med de olika EU-institutionerna och de nationella myndigheterna för att snarast möjligt fastställa en europeisk luftfartsstrategi med tydliga mål, prioriteringar och tidsfrister.”

| 5.3 | Europeiska kommissionen måste också i större utsträckning samråda med arbetsmarknadens parter. I kommissionens beslut 98/500/EG om inrättande av branschvisa dialogkommittéer föreskrivs att kommittéerna, för de respektive branscher för vilka de inrättas, ska rådfrågas om utvecklingen på gemenskapsnivå när den får sociala konsekvenser. Denna skyldighet förbises ofta. Det är också viktigt att ta upp de sociala konsekvenserna av de säkerhetsbestämmelser som utarbetats av Europeiska byrån för luftfartssäkerhet. |
| --- | --- |

5.3

Europeiska kommissionen måste också i större utsträckning samråda med arbetsmarknadens parter. I kommissionens beslut 98/500/EG om inrättande av branschvisa dialogkommittéer föreskrivs att kommittéerna, för de respektive branscher för vilka de inrättas, ska rådfrågas om utvecklingen på gemenskapsnivå när den får sociala konsekvenser. Denna skyldighet förbises ofta. Det är också viktigt att ta upp de sociala konsekvenserna av de säkerhetsbestämmelser som utarbetats av Europeiska byrån för luftfartssäkerhet.

Bryssel den 16 september 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  Europeiska unionens domstols dom av den 18 december 2007 i mål C-341/05, Laval un Partneri, REG 2007, s. I-11767, punkt 103.

1

(2)  EUT L 177, 4.7.2008, s. 6.

2

(3)  EUT L 149, 8.6.2012, s. 4.

3

(4)  EUT L 28, 31.1.2014, s. 17.

4

(5)  EUT L 159, 28.5.2014, s. 11.

5

(6)  EGT L 225, 12.8.1998, s. 27.

6

(7)  Rapport från ATAG Powering global economic growth, employment, trade links, tourism and support for sustainable development through air transport, 2014.

7

Powering global economic growth, employment, trade links, tourism and support for sustainable development through air transport

(8)  Slutrapport om Study on the effects of the implementation of the EU aviation common market on employment and working conditions in the Air Transport Sector over the period 1997/2010, Steer Davies Gleave, London, 2012, s. 74.

8

Study on the effects of the implementation of the EU aviation common market on employment and working conditions in the Air Transport Sector over the period 1997/2010

(9)  Slutrapport om Study on the effects of the implementation of the EU aviation common market on employment and working conditions in the Air Transport Sector over the period 1997/2010, Steer Davies Gleave, London, 2012, s. vii.

9

Study on the effects of the implementation of the EU aviation common market on employment and working conditions in the Air Transport Sector over the period 1997/2010

(10)  Iatas rapport om Vision 2050, Singapore, 12.2.2011, s. 2.

10

(11)  Övergripande fråga om anständigt arbete (Decent Work), Internationella arbetsorganisationen.

11

(12)  Se studier av den europeiska arbetsmarknadens parter: 2012: The development of the low cost model in the European civil aviation industry, Peter Turnbull (universitetet i Cardiff), Geraint Harvey (universitetet i Swansea), studie beställd av Europeiska transportarbetarförbundet. 2014: Evolution of the Labour Market in the Airline Industry due to the Development of the Low Fares Airlines, Peter Turnbull (universitetet i Cardiff), Geraint Harvey (universitetet i Birmingham), studie beställd av Europeiska transportarbetarförbundet. 2015: Atypical Employment in Aviation, universitetet i Gent, studiegrupp under ledning av Yves Jorens, studie beställd av ECA, AEA och Europeiska transportarbetarförbundet.

12

The development of the low cost model in the European civil aviation industry

Evolution of the Labour Market in the Airline Industry due to the Development of the Low Fares Airlines

Atypical Employment in Aviation

(13)  Vitbok – Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem, COM(2011) 144 final, s. 22.

13

(14)  Rapport från Easas Rulemaking Advisory Group om nya affärsmodeller, 17 april 2015, s. 1, punkt 2; s. 5, punkt 9.3; s. 6, punkt 9.5.1; s. 7, punkt 9.5.2 och s. 7, punkt 9.6.

14

(15)  EUT L 177, 4.7.2008, s. 6.

15

(16)  EUT L 284, 30.10.2009, s. 1.

16

(17)  Övergripande fråga om anständigt arbete (Decent Work), Internationella arbetsorganisationen.

17

(18)  Rapport om ”Inlägg från Scandinavian Airlines (SAS) till de amerikanska tillsynsmyndigheterna om Norwegian Air Internationals (NAI) ansökan om att få driftstillstånd i USA som utländskt lufttrafikföretag”, enligt en artikel i Airline Business i april 2014.

18

Airline Business

(19)  Gemensam förklaring mot bekvämlighetsflaggning inom den EU-baserade luftfarten, Air Crew Working Group, kommittén för arbetsmarknadsdialog, den 5 juni 2014.

19

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/116 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/116

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Internetaktivism och det civila samhällets organisationer

(yttrande på eget initiativ)

(2016/C 013/18)

| Föredragande: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Föredragande:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Den 19 februari 2015 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

Internetaktivism och det civila samhällets organisationer

(yttrande på eget initiativ).

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 31 augusti 2015.

Vid sin 510:a plenarsession den 16 och 17 september 2015 (sammanträdet den 16 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 205 röster för, 2 röster emot och 8 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | I dagens digitala samhälle är internetaktivism ett användbart verktyg för att ge medborgarna egenmakt, eftersom den underlättar och främjar ett aktivt socialt engagemang och delaktighet genom ny teknik, samtidigt som den bidrar till att minska den digitala klyftan och social utestängning. Enligt en begreppsmässig definition kan ”internetaktivism” beskrivas som en form av aktivism som uppmuntrar människor att aktivt engagera sig i till exempel politiska, miljömässiga, sociala, medborgerliga och kulturella frågor, utan att dessa har uppstått ur specifika ideologier, hierarkier eller program, och som använder sig av tekniska verktyg för att främja spridning och deltagande på nätet. I detta avseende måste internetaktivismen särskiljas från verksamhet som inte följer demokratiska och solidariska principer och värderingar och som inte har det allmännas bästa som målsättning. |
| --- | --- |

1.1

I dagens digitala samhälle är internetaktivism ett användbart verktyg för att ge medborgarna egenmakt, eftersom den underlättar och främjar ett aktivt socialt engagemang och delaktighet genom ny teknik, samtidigt som den bidrar till att minska den digitala klyftan och social utestängning. Enligt en begreppsmässig definition kan ”internetaktivism” beskrivas som en form av aktivism som uppmuntrar människor att aktivt engagera sig i till exempel politiska, miljömässiga, sociala, medborgerliga och kulturella frågor, utan att dessa har uppstått ur specifika ideologier, hierarkier eller program, och som använder sig av tekniska verktyg för att främja spridning och deltagande på nätet. I detta avseende måste internetaktivismen särskiljas från verksamhet som inte följer demokratiska och solidariska principer och värderingar och som inte har det allmännas bästa som målsättning.

| 1.2 | För att utveckla internetaktivism som ett verktyg behöver både kommissionen och medlemsstaterna i sina dagordningar inkludera initiativ och åtgärder inriktade på att främja strukturer för en adekvat expansion av nätverkssamhället, genom att underlätta fri och allmän tillgång och garantera öppenhet och sekretess, samt skydda rätten till privatliv och säker hantering av personuppgifter, med särskild hänsyn till de mest utsatta befolkningsgrupperna. |
| --- | --- |

1.2

För att utveckla internetaktivism som ett verktyg behöver både kommissionen och medlemsstaterna i sina dagordningar inkludera initiativ och åtgärder inriktade på att främja strukturer för en adekvat expansion av nätverkssamhället, genom att underlätta fri och allmän tillgång och garantera öppenhet och sekretess, samt skydda rätten till privatliv och säker hantering av personuppgifter, med särskild hänsyn till de mest utsatta befolkningsgrupperna.

| 1.3 | EESK anser att det är viktigt att förse befolkningen med de kunskaper som behövs för att hantera internetaktivism på ett intelligent och säkert sätt. Kommittén uppmanar därför EU-institutionerna att uppmuntra upplysnings- och utbildningsaktiviteter, med särskilt fokus på att sprida god praxis och bekämpa illasinnad aktivism på nätet. De medel som anses nödvändiga för att utvärdera och utveckla internetaktivism bör tillhandahållas. |
| --- | --- |

1.3

EESK anser att det är viktigt att förse befolkningen med de kunskaper som behövs för att hantera internetaktivism på ett intelligent och säkert sätt. Kommittén uppmanar därför EU-institutionerna att uppmuntra upplysnings- och utbildningsaktiviteter, med särskilt fokus på att sprida god praxis och bekämpa illasinnad aktivism på nätet. De medel som anses nödvändiga för att utvärdera och utveckla internetaktivism bör tillhandahållas.

| 1.4 | När det gäller institutionernas styresformer främjar internetaktivism medbeslutande och maktfördelning via samverkan mellan många aktörer (regeringar, det civila samhällets organisationer, sociala aktörer, medborgare och företag) i flera olika riktningar och både proaktivt och reaktivt. |
| --- | --- |

1.4

När det gäller institutionernas styresformer främjar internetaktivism medbeslutande och maktfördelning via samverkan mellan många aktörer (regeringar, det civila samhällets organisationer, sociala aktörer, medborgare och företag) i flera olika riktningar och både proaktivt och reaktivt.

| 1.5 | Att stödja internetaktivism innebär därför en dynamisk konfigurering online av både horisontella relationer mellan medborgare och vertikala förbindelser mellan regeringar och medborgare. Horisontell interaktion främjar solidaritet online med hjälp av aktiva och engagerade internetvolontärer och aktiviteter och initiativ för samarbete och stöd. Vertikal uppifrån och ned-samverkan går däremot framåt tack vare e-förvaltningen, vilket bidrar till öppenhet och underlättar medborgarnas tillgång till och kommunikation om samhällsfrågor. Vertikal samverkan nedifrån och upp stärker medborgarnas representation i institutionerna i en öppen kontext med e-demokrati som möjliggör ett effektivt deltagande genom offentliga samråd och lagstiftningsinitiativ. |
| --- | --- |

1.5

Att stödja internetaktivism innebär därför en dynamisk konfigurering online av både horisontella relationer mellan medborgare och vertikala förbindelser mellan regeringar och medborgare. Horisontell interaktion främjar solidaritet online med hjälp av aktiva och engagerade internetvolontärer och aktiviteter och initiativ för samarbete och stöd. Vertikal uppifrån och ned-samverkan går däremot framåt tack vare e-förvaltningen, vilket bidrar till öppenhet och underlättar medborgarnas tillgång till och kommunikation om samhällsfrågor. Vertikal samverkan nedifrån och upp stärker medborgarnas representation i institutionerna i en öppen kontext med e-demokrati som möjliggör ett effektivt deltagande genom offentliga samråd och lagstiftningsinitiativ.

| 1.6 | EESK anser slutligen att specifika utvärderingsmetoder och indikatorer bör utformas och tillämpas för att mäta internetaktivismens sociala och ekonomiska betydelse, samt att man bör utarbeta studier och rapporter för att internetaktivismen ska få en mer stabil struktur när det gäller faktisk representativitet och ledarskap, kontinuitet, nya strukturer och sociala normer, osv. |
| --- | --- |

1.6

EESK anser slutligen att specifika utvärderingsmetoder och indikatorer bör utformas och tillämpas för att mäta internetaktivismens sociala och ekonomiska betydelse, samt att man bör utarbeta studier och rapporter för att internetaktivismen ska få en mer stabil struktur när det gäller faktisk representativitet och ledarskap, kontinuitet, nya strukturer och sociala normer, osv.

2.   Inledning

| 2.1 | Den betydelse som den nya tekniken har i dagens samhälle märks i det virtuella rum som kallas det digitala ekosystemet, där nya livsstilar utvecklas som tenderar att ersätta de traditionella sätten att uttrycka sig och förhålla sig till samhället. |
| --- | --- |

2.1

Den betydelse som den nya tekniken har i dagens samhälle märks i det virtuella rum som kallas det digitala ekosystemet, där nya livsstilar utvecklas som tenderar att ersätta de traditionella sätten att uttrycka sig och förhålla sig till samhället.

| 2.2 | Utöver de ekonomiska, kulturella och innovationsrelaterade aspekterna i samband med denna tekniska revolution bör särskild uppmärksamhet ägnas de utmaningar och möjligheter som finns på områden som information, kommunikation och deltagande, på grundval av en ny styrningsram, där det medansvar som nätet ger möjlighet till i stor utsträckning kan spela en avgörande roll när det gäller det sätt på vilket samhället kommer att vara strukturerat och organiserat i framtiden. |
| --- | --- |

2.2

Utöver de ekonomiska, kulturella och innovationsrelaterade aspekterna i samband med denna tekniska revolution bör särskild uppmärksamhet ägnas de utmaningar och möjligheter som finns på områden som information, kommunikation och deltagande, på grundval av en ny styrningsram, där det medansvar som nätet ger möjlighet till i stor utsträckning kan spela en avgörande roll när det gäller det sätt på vilket samhället kommer att vara strukturerat och organiserat i framtiden.

| 2.3 | De digitala sociala nätverken och internet har – förutsatt att de är inkluderande – öppnat upp nya horisonter för den roll som medborgarna kan spela i samhällsbyggandet, genom att ge dem mer inflytande och en central roll vid utformningen av sin egen gemensamma framtid. |
| --- | --- |

2.3

De digitala sociala nätverken och internet har – förutsatt att de är inkluderande – öppnat upp nya horisonter för den roll som medborgarna kan spela i samhällsbyggandet, genom att ge dem mer inflytande och en central roll vid utformningen av sin egen gemensamma framtid.

| 2.4 | Denna kollektiva tendens accentueras över tid på global nivå, vilket bidrar till att stärka redan genomförda initiativ och till att i ännu högre grad konsolidera förmågan till kontakt och interaktion genom en snabb och omfattande återkoppling till beslutsfattande instanser och styresnivåer, med en hög grad av omedelbarhet och utbredning. Följaktligen bidrar de åtgärder som vidtas till nya åtgärder i en positiv förstärkningsprocess som leder till en expansion. |
| --- | --- |

2.4

Denna kollektiva tendens accentueras över tid på global nivå, vilket bidrar till att stärka redan genomförda initiativ och till att i ännu högre grad konsolidera förmågan till kontakt och interaktion genom en snabb och omfattande återkoppling till beslutsfattande instanser och styresnivåer, med en hög grad av omedelbarhet och utbredning. Följaktligen bidrar de åtgärder som vidtas till nya åtgärder i en positiv förstärkningsprocess som leder till en expansion.

| 2.5 | Det är viktigt att inte betrakta digitala medborgarrörelser som enbart en samling internetsurfare som vanligen betecknas som en ”folkmassa”, utan som en ”smart mob”, dvs. som en grupp som beter sig intelligent och effektivt tack vare det starkt ökande antalet kontakter på internet. Detta kontaktnät gör att personer kan ansluta sig för att få tillgång till information och för att interagera med andra, så att en genuin social samordning uppstår som leder till ett medvetet och ansvarsfullt samhälle där människor är delaktiga. |
| --- | --- |

2.5

Det är viktigt att inte betrakta digitala medborgarrörelser som enbart en samling internetsurfare som vanligen betecknas som en ”folkmassa”, utan som en ”smart mob”, dvs. som en grupp som beter sig intelligent och effektivt tack vare det starkt ökande antalet kontakter på internet. Detta kontaktnät gör att personer kan ansluta sig för att få tillgång till information och för att interagera med andra, så att en genuin social samordning uppstår som leder till ett medvetet och ansvarsfullt samhälle där människor är delaktiga.

| 2.6 | I ett sådant scenario är det viktigaste mervärdet att medborgarna deltar aktivt och inte vill avstå från sitt självbestämmande på områden som påverkar dem, och att de inte bara är beredda att ta sig an uppgiften utan även agerar, vilket framgår av vissa uppgifter (Tascón, Mario och Quintana, Yolanda: ”Ciberactivismo: Las nuevas revoluciones de las multitudes conectadas”, La Catarata, 2012) om den dagliga produktionsvolymen på internet: 1,6 miljoner blogginlägg och 140 miljoner tweets. |
| --- | --- |

2.6

I ett sådant scenario är det viktigaste mervärdet att medborgarna deltar aktivt och inte vill avstå från sitt självbestämmande på områden som påverkar dem, och att de inte bara är beredda att ta sig an uppgiften utan även agerar, vilket framgår av vissa uppgifter (Tascón, Mario och Quintana, Yolanda: ”Ciberactivismo: Las nuevas revoluciones de las multitudes conectadas”, La Catarata, 2012) om den dagliga produktionsvolymen på internet: 1,6 miljoner blogginlägg och 140 miljoner tweets.

| 2.7 | Samma sak kan sägas efter en genomgång av internetaktivismens dokument, som visar på evenemang och sociala rörelser med stor genomslagskraft och spridning, såsom Occupy Wall Street, Geziparken, den arabiska våren och spanska 15M, samt kampanjer för att engagera människor i filantropiska och solidariska frågor som lanserats av erkända civilsamhällsorganisationer, bland annat insamling av pengar med hjälp av ”crowdfunding”, eller helt enkelt genom att ansluta sig till plattformar med transparent finansiering. |
| --- | --- |

2.7

Samma sak kan sägas efter en genomgång av internetaktivismens dokument, som visar på evenemang och sociala rörelser med stor genomslagskraft och spridning, såsom Occupy Wall Street, Geziparken, den arabiska våren och spanska 15M, samt kampanjer för att engagera människor i filantropiska och solidariska frågor som lanserats av erkända civilsamhällsorganisationer, bland annat insamling av pengar med hjälp av ”crowdfunding”, eller helt enkelt genom att ansluta sig till plattformar med transparent finansiering.

3.   Digital aktivism eller nätaktivism

| 3.1 | På grundval av de olika förslag på definitioner av begreppet internetaktivism som man kan hitta kan det beskrivas som en strategi eller aktivitet som avser att påverka den offentliga dagordningen på elektronisk väg genom att använda den nya tekniken som en kommunikationskanal, liksom för att sprida information på områden där medborgarna är delaktiga. |
| --- | --- |

3.1

På grundval av de olika förslag på definitioner av begreppet internetaktivism som man kan hitta kan det beskrivas som en strategi eller aktivitet som avser att påverka den offentliga dagordningen på elektronisk väg genom att använda den nya tekniken som en kommunikationskanal, liksom för att sprida information på områden där medborgarna är delaktiga.

| 3.2 | Det går också att analysera internetaktivismen med utgångspunkt i de media som används, som en samling informations- och kommunikationstekniker som används i sociala medier och nätverk, och som medger en snabb och effektiv elektronisk kommunikation mellan medborgare i samband med ett gemensamt mål när det gäller att aktivt reagera på behov, problem eller frågeställningar som ligger i deras intresse på grund av ideologiska motiv eller värderingar, baserade på etik och solidaritet. |
| --- | --- |

3.2

Det går också att analysera internetaktivismen med utgångspunkt i de media som används, som en samling informations- och kommunikationstekniker som används i sociala medier och nätverk, och som medger en snabb och effektiv elektronisk kommunikation mellan medborgare i samband med ett gemensamt mål när det gäller att aktivt reagera på behov, problem eller frågeställningar som ligger i deras intresse på grund av ideologiska motiv eller värderingar, baserade på etik och solidaritet.

| 3.3 | En normal och icke-destruktiv användning av internet för att uppnå ett syfte eller ett mål skiljer sig klart och tydligt från andra typer av aktiviteter (Denning, 2001) såsom aktivism utförd av hackare eller elektronisk civil olydnad, inte bara i fråga om medel utan också när det gäller syftet om aktiviteterna är av brottslig karaktär. När det gäller digital aktivism, eller internetaktivism som är den korrekta termen, bör aktionerna generellt vara inriktade på det allmännas bästa, särskilt förmågan att stå emot och överbrygga svårigheter eller negativa omständigheter, som vissa befolkningsgrupper kan vara utsatta för regelbundet eller tillfälligt. |
| --- | --- |

3.3

En normal och icke-destruktiv användning av internet för att uppnå ett syfte eller ett mål skiljer sig klart och tydligt från andra typer av aktiviteter (Denning, 2001) såsom aktivism utförd av hackare eller elektronisk civil olydnad, inte bara i fråga om medel utan också när det gäller syftet om aktiviteterna är av brottslig karaktär. När det gäller digital aktivism, eller internetaktivism som är den korrekta termen, bör aktionerna generellt vara inriktade på det allmännas bästa, särskilt förmågan att stå emot och överbrygga svårigheter eller negativa omständigheter, som vissa befolkningsgrupper kan vara utsatta för regelbundet eller tillfälligt.

| 3.4 | Internetaktivismens mest typiska verksamhet består i att leta efter information på webbsidor, bygga upp webbsidor med information och dokumentation, ge ut elektroniska publikationer, bilda virtuella grupper, göra massutskick av e-brev, skapa platser och forum för debatt på nätet, planera, kalla samman till och samordna aktiviteter, inrätta strategiska och samarbetande allianser, främja föreningsrörelser, föreslå stöd och/eller anslutning till redan pågående kollektiva initiativ. |
| --- | --- |

3.4

Internetaktivismens mest typiska verksamhet består i att leta efter information på webbsidor, bygga upp webbsidor med information och dokumentation, ge ut elektroniska publikationer, bilda virtuella grupper, göra massutskick av e-brev, skapa platser och forum för debatt på nätet, planera, kalla samman till och samordna aktiviteter, inrätta strategiska och samarbetande allianser, främja föreningsrörelser, föreslå stöd och/eller anslutning till redan pågående kollektiva initiativ.

| 3.5 | Globala politiska aktioner som genomförs via internet, eller enligt ”web squared”-metoden, är också en del av internetaktivismen, eftersom de är kollektiva aktiviteter där individer som är geografiskt utspridda (globalt eller lokalt) går samman och möts på en specifik fysisk plats genom att kommunicera via mobil utrustning. |
| --- | --- |

3.5

Globala politiska aktioner som genomförs via internet, eller enligt ”web squared”-metoden, är också en del av internetaktivismen, eftersom de är kollektiva aktiviteter där individer som är geografiskt utspridda (globalt eller lokalt) går samman och möts på en specifik fysisk plats genom att kommunicera via mobil utrustning.

| 3.6 | Internetaktivismen är sammanfattningsvis ett mycket effektivt och kraftfullt verktyg, som innebär att man kan sprida information och kunskap om viktiga frågor som medborgarna kanske inte känner till och därför inte kan reagera på i tid genom att mobilisera sig. Internetaktivismens effektivitet som ett alternativ till konventionella kanaler har dock ännu inte legitimiserats. |
| --- | --- |

3.6

Internetaktivismen är sammanfattningsvis ett mycket effektivt och kraftfullt verktyg, som innebär att man kan sprida information och kunskap om viktiga frågor som medborgarna kanske inte känner till och därför inte kan reagera på i tid genom att mobilisera sig. Internetaktivismens effektivitet som ett alternativ till konventionella kanaler har dock ännu inte legitimiserats.

4.   Internetaktivism inom ramen för EU:s politik

| 4.1 | EU bemöter internetaktivismen dels genom att driva en politik för att främja det digitala samhället, och dels genom socialpolitiken och den deltagandefrämjande politiken. Hänsyn bör dessutom tas till betoningen på att tillämpa goda styresformer i den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

4.1

EU bemöter internetaktivismen dels genom att driva en politik för att främja det digitala samhället, och dels genom socialpolitiken och den deltagandefrämjande politiken. Hänsyn bör dessutom tas till betoningen på att tillämpa goda styresformer i den offentliga förvaltningen.

| 4.2 | I artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna anges att var och en har rätt till yttrandefrihet. Denna rätt innefattar åsiktsfrihet samt frihet att ta emot och sprida uppgifter och tankar utan inblandning av en offentlig myndighet och oberoende av territoriella gränser, och mediernas frihet och mångfald ska respekteras. |
| --- | --- |

4.2

I artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna anges att var och en har rätt till yttrandefrihet. Denna rätt innefattar åsiktsfrihet samt frihet att ta emot och sprida uppgifter och tankar utan inblandning av en offentlig myndighet och oberoende av territoriella gränser, och mediernas frihet och mångfald ska respekteras.

| 4.3 | Artikel 12 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna handlar om att var och en har rätt att fritt delta i fredliga sammankomster samt till föreningsfrihet på alla nivåer, särskilt på det politiska, fackliga och medborgerliga området. |
| --- | --- |

4.3

Artikel 12 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna handlar om att var och en har rätt att fritt delta i fredliga sammankomster samt till föreningsfrihet på alla nivåer, särskilt på det politiska, fackliga och medborgerliga området.

| 4.4 | Artikel 8 i samma stadga bör också beaktas, som handlar om vars och ens rätt till skydd av de personuppgifter som rör honom eller henne, och att dessa uppgifter ska behandlas på ett lagenligt sätt för specifika ändamål och på grundval av den berörda personens samtycke eller någon annan legitim och lagenlig grund. Var och en har också rätt att få tillgång till insamlade uppgifter som rör honom eller henne och att få dem korrigerade. Det är minst lika viktigt att ta hänsyn till principen om lika möjligheter, som är en grundläggande rättighet med hänsyn till risken för digital utestängning, inte minst när det gäller sårbara befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

4.4

Artikel 8 i samma stadga bör också beaktas, som handlar om vars och ens rätt till skydd av de personuppgifter som rör honom eller henne, och att dessa uppgifter ska behandlas på ett lagenligt sätt för specifika ändamål och på grundval av den berörda personens samtycke eller någon annan legitim och lagenlig grund. Var och en har också rätt att få tillgång till insamlade uppgifter som rör honom eller henne och att få dem korrigerade. Det är minst lika viktigt att ta hänsyn till principen om lika möjligheter, som är en grundläggande rättighet med hänsyn till risken för digital utestängning, inte minst när det gäller sårbara befolkningsgrupper.

| 4.5 | Den digitala agendan för Europa tar bland annat upp följande aspekter som medlemsstaterna är skyldiga att skydda:






  — | Fri tillgång till digitaliserade tjänster och digitaliserat innehåll. Det är nyckeln till medborgarnas deltagande i en reell och elektronisk demokrati. |
| --- | --- | --- |

4.5

Den digitala agendan för Europa tar bland annat upp följande aspekter som medlemsstaterna är skyldiga att skydda:

—

Fri tillgång till digitaliserade tjänster och digitaliserat innehåll. Det är nyckeln till medborgarnas deltagande i en reell och elektronisk demokrati.

| — | Medborgarnas delaktighet. Europa kan bara dra nytta av den digitala revolutionen om alla dess medborgare mobiliserar sig och kan delta i det nya digitala samhället fullt ut. |
| --- | --- |

—

Medborgarnas delaktighet. Europa kan bara dra nytta av den digitala revolutionen om alla dess medborgare mobiliserar sig och kan delta i det nya digitala samhället fullt ut.

| — | Säkerställa höghastighetsanslutning överallt, vilket är ett nödvändigt och tillräckligt krav för en effektiv och stark internetaktivism. |
| --- | --- |

—

Säkerställa höghastighetsanslutning överallt, vilket är ett nödvändigt och tillräckligt krav för en effektiv och stark internetaktivism.

| — | Öppenhet vid förvaltning av digitala strukturer, verktyg och resurser som hindrar ett öppet deltagande eller undergräver internetaktivismens mål och verksamhet samt dess utveckling. |
| --- | --- |

—

Öppenhet vid förvaltning av digitala strukturer, verktyg och resurser som hindrar ett öppet deltagande eller undergräver internetaktivismens mål och verksamhet samt dess utveckling.

| — | Främjande av digital kompetens för ett digitalt samhälle för alla. Europas potential ligger hos dess arbetskraft och organisationer samt befolkningens kvalifikationer. Utan en allestädes närvarande infrastruktur blir användningen av informations- och kommunikationstekniken begränsad, och utan kvalifikationer kan användningen bara tillföra ett begränsat ekonomiskt och socialt mervärde. Det är dessutom nödvändigt att minska den digitala klyftan som orsakar obalans och ojämlikhet. |
| --- | --- |

—

Främjande av digital kompetens för ett digitalt samhälle för alla. Europas potential ligger hos dess arbetskraft och organisationer samt befolkningens kvalifikationer. Utan en allestädes närvarande infrastruktur blir användningen av informations- och kommunikationstekniken begränsad, och utan kvalifikationer kan användningen bara tillföra ett begränsat ekonomiskt och socialt mervärde. Det är dessutom nödvändigt att minska den digitala klyftan som orsakar obalans och ojämlikhet.

| — | Effektivt skydd av digitala rättigheter. Utan tillräckligt förtroende avstår medborgarna från att delta aktivt och interagera eller uttrycka sina åsikter fritt. |
| --- | --- |

—

Effektivt skydd av digitala rättigheter. Utan tillräckligt förtroende avstår medborgarna från att delta aktivt och interagera eller uttrycka sina åsikter fritt.

| — | Utveckling av den så kallade femte friheten: fri rörlighet för innehåll och kunskap. |
| --- | --- |

—

Utveckling av den så kallade femte friheten: fri rörlighet för innehåll och kunskap.

| 4.6 | Ett aktivt medborgarskap innebär både att enskilda medborgare, grupper av medborgare och organisationer i det civila samhället, inte minst arbetsmarknadens parter, deltar i arbetet med att utforma politiken (den vertikala dialogen mellan det civila samhället och myndigheterna) och att de sluter sig samman i nät och samarbetar (den horisontella dialogen). |
| --- | --- |

4.6

Ett aktivt medborgarskap innebär både att enskilda medborgare, grupper av medborgare och organisationer i det civila samhället, inte minst arbetsmarknadens parter, deltar i arbetet med att utforma politiken (den vertikala dialogen mellan det civila samhället och myndigheterna) och att de sluter sig samman i nät och samarbetar (den horisontella dialogen).

5.   Volontärer inom internetaktivismen

| 5.1 | I dagens digitala samhälle är det uppenbart att internet och de sociala medierna skapar otroliga möjligheter till sociala förändringar. Utan begränsningar i tid och rum och på ett enkelt och tillgängligt sätt kan medborgarna bidra till att skapa betydande förändringar i sin omgivning, liksom utanför sin egen vardag, genom att osjälviskt hjälpa tusentals andra. |
| --- | --- |

5.1

I dagens digitala samhälle är det uppenbart att internet och de sociala medierna skapar otroliga möjligheter till sociala förändringar. Utan begränsningar i tid och rum och på ett enkelt och tillgängligt sätt kan medborgarna bidra till att skapa betydande förändringar i sin omgivning, liksom utanför sin egen vardag, genom att osjälviskt hjälpa tusentals andra.

| 5.2 | Långt från att uppmuntra ”slacktivism” eller slapp aktivism, innebär den nya informations- och kommunikationstekniken att medborgarna får möjlighet att ta itu med sina problem, delta i hanteringen av sina angelägenheter och tillvarata sina rättigheter och intressen, samt aktivt och engagerat samarbeta inom ramen för de initiativ som stämmer överens med deras idéer, principer och värderingar. Detta gynnar självförverkligande och förebygger socialt utanförskap, samtidigt som det är en faktor för sammanhållning och integration i samhället. |
| --- | --- |

5.2

Långt från att uppmuntra ”slacktivism” eller slapp aktivism, innebär den nya informations- och kommunikationstekniken att medborgarna får möjlighet att ta itu med sina problem, delta i hanteringen av sina angelägenheter och tillvarata sina rättigheter och intressen, samt aktivt och engagerat samarbeta inom ramen för de initiativ som stämmer överens med deras idéer, principer och värderingar. Detta gynnar självförverkligande och förebygger socialt utanförskap, samtidigt som det är en faktor för sammanhållning och integration i samhället.

| 5.3 | De virtuella volontärerna eller onlinevolontärerna ägnar sig åt frivilligt arbete via den nya tekniken i aktiviteter som inte kräver fysisk närvaro, genom stödaktioner för kampanjer, spridning och bearbetning av information, stödjande arbete och andra uppgifter som altruistiskt och engagerat kan utföras på nätet i ett visst syfte eller för en viss sak. |
| --- | --- |

5.3

De virtuella volontärerna eller onlinevolontärerna ägnar sig åt frivilligt arbete via den nya tekniken i aktiviteter som inte kräver fysisk närvaro, genom stödaktioner för kampanjer, spridning och bearbetning av information, stödjande arbete och andra uppgifter som altruistiskt och engagerat kan utföras på nätet i ett visst syfte eller för en viss sak.

| 5.4 | När dessa digitala volontärer begränsar sig till att stödja, sprida och informera om kampanjer är de en del av internetaktivismen då de deltar i elektroniska protestaktioner (namninsamling, personliga bidrag, informationsspridningsaktioner osv.). |
| --- | --- |

5.4

När dessa digitala volontärer begränsar sig till att stödja, sprida och informera om kampanjer är de en del av internetaktivismen då de deltar i elektroniska protestaktioner (namninsamling, personliga bidrag, informationsspridningsaktioner osv.).

| 5.5 | I strävan efter framsteg och i syfte att bredda aktiviteterna finns det olika plattformar och webbplatser som stöder miljontals människor genom att medvetandegöra och motivera dem att agera inför akuta och viktiga frågor oberoende av geografisk nivå och typ av fråga (ekonomisk, social, miljömässig, politisk osv.). |
| --- | --- |

5.5

I strävan efter framsteg och i syfte att bredda aktiviteterna finns det olika plattformar och webbplatser som stöder miljontals människor genom att medvetandegöra och motivera dem att agera inför akuta och viktiga frågor oberoende av geografisk nivå och typ av fråga (ekonomisk, social, miljömässig, politisk osv.).

| 5.6 | Denna mobiliseringsmodell på internet gör att tusentals viljor och individuella arbetsinsatser kan samlas och bli betydelsefulla trots deras anonymitet eller bristande relevans, eftersom de snabbt kan förvandlas till en stark kollektiv kraft med förmåga att påverka de berörda makt- och beslutsinstanserna. |
| --- | --- |

5.6

Denna mobiliseringsmodell på internet gör att tusentals viljor och individuella arbetsinsatser kan samlas och bli betydelsefulla trots deras anonymitet eller bristande relevans, eftersom de snabbt kan förvandlas till en stark kollektiv kraft med förmåga att påverka de berörda makt- och beslutsinstanserna.

Denna form av fjärrvolontärarbete förbättrar organisationernas kapacitet och erbjuder ett rum där deltagandet kan växa och omfatta fler människor, varmed inkluderingen av dem ökar.

6.   Förslag till åtgärder

| 6.1 | Även om internetaktivismens potential och fördelar har påvisats, samlar de strategier som används på sociala medier ibland människor utan att skapa stabila virtuella grupper, vilket i viss mån försämrar de önskade sociala förändringarnas hållbarhet. Därför bör en objektiv utvärdering utifrån kvalitativa kriterier och principer samt initiativets sociala resultat bidra till att utforma en metod. |
| --- | --- |

6.1

Även om internetaktivismens potential och fördelar har påvisats, samlar de strategier som används på sociala medier ibland människor utan att skapa stabila virtuella grupper, vilket i viss mån försämrar de önskade sociala förändringarnas hållbarhet. Därför bör en objektiv utvärdering utifrån kvalitativa kriterier och principer samt initiativets sociala resultat bidra till att utforma en metod.

| 6.2 | Det vore lämpligt att underlätta en proaktiv utveckling av internetaktivism och digitalt volontärarbete eftersom sociala medier och internetportaler är mer lättillgängliga och omedelbara och utgör en kritisk massa för socialt deltagande och medborgarnas delaktighet, samt eftersom deras drift, samordning och genomförande av aktiviteter är mycket kostnadseffektiva. Vidare främjas bättre villkor för delaktighet: tillgänglighet, ansvar och överkomlighet. |
| --- | --- |

6.2

Det vore lämpligt att underlätta en proaktiv utveckling av internetaktivism och digitalt volontärarbete eftersom sociala medier och internetportaler är mer lättillgängliga och omedelbara och utgör en kritisk massa för socialt deltagande och medborgarnas delaktighet, samt eftersom deras drift, samordning och genomförande av aktiviteter är mycket kostnadseffektiva. Vidare främjas bättre villkor för delaktighet: tillgänglighet, ansvar och överkomlighet.

| 6.3 | Därför uppmanar Europeiska ekonomiska och sociala kommittén kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för sina respektive befogenheter vidta precisa åtgärder för att främja införandet och utvecklingen av effektiva mekanismer för aktivism och deltagande på internet, som uppmuntrar och stärker det sociala engagemanget och volontärarbetet. |
| --- | --- |

6.3

Därför uppmanar Europeiska ekonomiska och sociala kommittén kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för sina respektive befogenheter vidta precisa åtgärder för att främja införandet och utvecklingen av effektiva mekanismer för aktivism och deltagande på internet, som uppmuntrar och stärker det sociala engagemanget och volontärarbetet.

| 6.4 | Införandet av standarder och lämpliga utvärderingskriterier som styrker och legitimerar dem bör också uppmuntras, så att medvetandegörande- och mobiliseringsarbetet blir öppnare och kan utvärderas och så att de uppnådda sociala resultaten kan fastställas. |
| --- | --- |

6.4

Införandet av standarder och lämpliga utvärderingskriterier som styrker och legitimerar dem bör också uppmuntras, så att medvetandegörande- och mobiliseringsarbetet blir öppnare och kan utvärderas och så att de uppnådda sociala resultaten kan fastställas.

| 6.5 | Det är också viktigt att se till att det finns ett effektivt skydd och att de europeiska medborgarna kan utöva sina rättigheter på detta område, särskilt, som tidigare sagts, när det gäller att underlätta tillgången till information, som också ska vara fri, samt garantera informationsutbytets flöde, dess integritet, sekretess och kontinuitet på nätet, utan att informationsöverföringens smidighet drabbas. Dessa garantier ska vid behov tillämpas proportionellt på de sårbara befolkningsgrupperna. |
| --- | --- |

6.5

Det är också viktigt att se till att det finns ett effektivt skydd och att de europeiska medborgarna kan utöva sina rättigheter på detta område, särskilt, som tidigare sagts, när det gäller att underlätta tillgången till information, som också ska vara fri, samt garantera informationsutbytets flöde, dess integritet, sekretess och kontinuitet på nätet, utan att informationsöverföringens smidighet drabbas. Dessa garantier ska vid behov tillämpas proportionellt på de sårbara befolkningsgrupperna.

| 6.6 | För övrigt, på grund av deras betydelse när det gäller internetaktivism, bör aktiv rättvisa på internet och värden som förtroende och anseende omnämnas, i syfte att förstärka garantierna i cyberrymden. |
| --- | --- |

6.6

För övrigt, på grund av deras betydelse när det gäller internetaktivism, bör aktiv rättvisa på internet och värden som förtroende och anseende omnämnas, i syfte att förstärka garantierna i cyberrymden.

| 6.7 | Berörda institutioner bör se till att medborgarna har tillgång till infrastrukturer och tekniska hjälpmedel så att de alltid kan utföra sina digitala aktiviteter på ett normalt sätt. De sociala strukturerna måste dessutom anpassas till den nya tekniken och nödvändig utbildning främjas så att medborgarna kan lära sig att använda dessa hjälpmedel. Dessutom måste den digitala klyftan minskas för att få till stånd en bättre geografisk, social och ekonomisk sammanhållning. |
| --- | --- |

6.7

Berörda institutioner bör se till att medborgarna har tillgång till infrastrukturer och tekniska hjälpmedel så att de alltid kan utföra sina digitala aktiviteter på ett normalt sätt. De sociala strukturerna måste dessutom anpassas till den nya tekniken och nödvändig utbildning främjas så att medborgarna kan lära sig att använda dessa hjälpmedel. Dessutom måste den digitala klyftan minskas för att få till stånd en bättre geografisk, social och ekonomisk sammanhållning.

| 6.8 | Avslutningsvis bör upplysningsprogram utformas och godkännas i syfte att göra medborgarna medvetna om socialt deltagande och volontärarbete via denna nya teknik, och de organ och initiativ som är verksamma på dessa områden bör stödjas genom samarbete inom ramen för god institutionell styrning. |
| --- | --- |

6.8

Avslutningsvis bör upplysningsprogram utformas och godkännas i syfte att göra medborgarna medvetna om socialt deltagande och volontärarbete via denna nya teknik, och de organ och initiativ som är verksamma på dessa områden bör stödjas genom samarbete inom ramen för god institutionell styrning.

Bryssel den 16 september 2015.

Henri MALOSSE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/121

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Översyn av associeringsavtalet mellan EU och Mexiko

(yttrande på eget initiativ)

(2016/C 013/19)

| Föredragande: | José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Juan MORENO PRECIADO |

Föredragande:

José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Medföredragande:

Juan MORENO PRECIADO

Vid plenarsessionen den 10 juli 2014 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén i enlighet med artikel 29.2 i sin arbetsordning att utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

Översyn av associeringsavtalet mellan EU och Mexiko

(yttrande på eget initiativ).

Facksektionen för yttre förbindelser, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 16 juli.

Vid sin 510:e plenarsession den 16–17 september 2015 (sammanträdet den 17 september 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 92 röster för, 0 röster emot och 4 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén anser att förbindelserna med Mexiko bör stärkas på ett sätt som beaktar alla Europeiska unionens förbindelser med Latinamerika och Västindien och som förutom de rent ekonomiska och handelsmässiga aspekterna även framhåller värdet av andra gemensamma kopplingar på det historiska och det kulturella planet som kan utgöra en motvikt till den panamerikanska dimensionens och Stillahavsområdets inflytande på denna kontinent. Mexiko och EU har, inom ramen för globaliseringen, kulturella band, gemensamma språk och inte minst värden. Dessa skapar särskilda kopplingar mellan deras samhällen som bör utvecklas och fördjupas och dessutom leda till en samstämmig inställning i internationella forum. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén anser att förbindelserna med Mexiko bör stärkas på ett sätt som beaktar alla Europeiska unionens förbindelser med Latinamerika och Västindien och som förutom de rent ekonomiska och handelsmässiga aspekterna även framhåller värdet av andra gemensamma kopplingar på det historiska och det kulturella planet som kan utgöra en motvikt till den panamerikanska dimensionens och Stillahavsområdets inflytande på denna kontinent. Mexiko och EU har, inom ramen för globaliseringen, kulturella band, gemensamma språk och inte minst värden. Dessa skapar särskilda kopplingar mellan deras samhällen som bör utvecklas och fördjupas och dessutom leda till en samstämmig inställning i internationella forum.

| 1.2 | I stället för att börja från noll och förhandla fram ett helt nytt avtal anser EESK att det är mer effektivt att, på grundval av det befintliga avtalet och de erfarenheter som gjorts under de femton år det har varit i bruk, göra en genomgripande översyn av detta och ge det en större innehållsmässig spännvidd. |
| --- | --- |

1.2

I stället för att börja från noll och förhandla fram ett helt nytt avtal anser EESK att det är mer effektivt att, på grundval av det befintliga avtalet och de erfarenheter som gjorts under de femton år det har varit i bruk, göra en genomgripande översyn av detta och ge det en större innehållsmässig spännvidd.

| 1.3 | EESK anser att det är nödvändigt att omedelbart inrätta en gemensam rådgivande kommitté som består av nio eller tolv företrädare för EESK samt lika många företrädare för det organiserade mexikanska civila samhället. Den gemensamma rådgivande kommittén bör erkännas av avtalets styrande organ, och det civila samhället bör kunna lägga fram förslag. Kommittén skulle ha rådgivande befogenheter beträffande det allmänna innehållet i avtalet, samtidigt som andra deltagandeformer kan inrättas för handel och hållbar utveckling. EESK förespråkar dessutom att en sådan kommitté även bör ingå i det framtida avtalet. |
| --- | --- |

1.3

EESK anser att det är nödvändigt att omedelbart inrätta en gemensam rådgivande kommitté som består av nio eller tolv företrädare för EESK samt lika många företrädare för det organiserade mexikanska civila samhället. Den gemensamma rådgivande kommittén bör erkännas av avtalets styrande organ, och det civila samhället bör kunna lägga fram förslag. Kommittén skulle ha rådgivande befogenheter beträffande det allmänna innehållet i avtalet, samtidigt som andra deltagandeformer kan inrättas för handel och hållbar utveckling. EESK förespråkar dessutom att en sådan kommitté även bör ingå i det framtida avtalet.

| 1.4 | Det nya avtalet bör innehålla en bestämmelse om att parterna ska ratificera och följa Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner och resolutioner när det gäller de principer och grundläggande sociala rättigheter som ingår i ILO:s mål för ”anständigt arbete”, särskilt ILO:s konvention nr 98 angående tillämpning av principerna för organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten. |
| --- | --- |

1.4

Det nya avtalet bör innehålla en bestämmelse om att parterna ska ratificera och följa Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner och resolutioner när det gäller de principer och grundläggande sociala rättigheter som ingår i ILO:s mål för ”anständigt arbete”, särskilt ILO:s konvention nr 98 angående tillämpning av principerna för organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten.

| 1.5 | På området handel och investeringar bör dessutom vissa aspekter i det nuvarande avtalet förbättras när det gäller icke-tariffära handelshinder, avtal om ömsesidigt främjande och skydd av investeringar, immateriella rättigheter och ett förstärkt samarbete på skatteområdet i syfte att förhindra skattebedrägerier och skatteundandragande. |
| --- | --- |

1.5

På området handel och investeringar bör dessutom vissa aspekter i det nuvarande avtalet förbättras när det gäller icke-tariffära handelshinder, avtal om ömsesidigt främjande och skydd av investeringar, immateriella rättigheter och ett förstärkt samarbete på skatteområdet i syfte att förhindra skattebedrägerier och skatteundandragande.

| 1.6 | Prioriteringarna för samarbetet bör omprövas och den strategiska alliansen bör främjas så att de sammankopplas och skapar en positiv synergi, vilket hittills har saknats eftersom det inte finns en lämplig koppling mellan de individuella projekten. |
| --- | --- |

1.6

Prioriteringarna för samarbetet bör omprövas och den strategiska alliansen bör främjas så att de sammankopplas och skapar en positiv synergi, vilket hittills har saknats eftersom det inte finns en lämplig koppling mellan de individuella projekten.

| 1.7 | EESK lyfter konkret fram tre områden som den anser vara prioriterade för detta förstärkta samarbete, nämligen förbättrad styrning, vetenskaplig och teknisk forskning och samarbete på områdena hållbar utveckling, klimatförändringar och miljöskydd. |
| --- | --- |

1.7

EESK lyfter konkret fram tre områden som den anser vara prioriterade för detta förstärkta samarbete, nämligen förbättrad styrning, vetenskaplig och teknisk forskning och samarbete på områdena hållbar utveckling, klimatförändringar och miljöskydd.

| 2. | Förbindelserna mellan EU och Mexiko inom ramen för de övergripande förbindelserna med Latinamerika |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Banden mellan Europa och Latinamerika är slitna sedan mer än ett årtionde tillbaka. Utmaningen för de nuvarande ledarna på båda sidor om Atlanten är att återuppliva banden och skapa en ny dynamik. |
| --- | --- |

2.1

Banden mellan Europa och Latinamerika är slitna sedan mer än ett årtionde tillbaka. Utmaningen för de nuvarande ledarna på båda sidor om Atlanten är att återuppliva banden och skapa en ny dynamik.

| 2.2 | Det är uppenbart att Latinamerika påverkas av utvecklingen på den amerikanska kontinenten i stort, och av det ökande ömsesidiga ekonomiska beroendet mellan länderna i Stillahavsområdet, särskilt gäller detta Kina. Förbindelserna mellan Europa och Latinamerika bygger dock på kulturella band, gemensamma språk och värderingar som skapar djupa kopplingar mellan kontinenternas samhällen och leder till att regionerna har gemensamma kulturella och historiska rötter inom globaliseringens komplexa ram, och dessa sträcker sig längre än till några rent handelsmässiga mål och värderingar. Därför bör de ekonomiska förbindelserna ses som en del av de övergripande förbindelserna, inte som den centrala kärnan och det främsta ledmotivet, till skillnad från vad som kan vara fallet i andra regioner. |
| --- | --- |

2.2

Det är uppenbart att Latinamerika påverkas av utvecklingen på den amerikanska kontinenten i stort, och av det ökande ömsesidiga ekonomiska beroendet mellan länderna i Stillahavsområdet, särskilt gäller detta Kina. Förbindelserna mellan Europa och Latinamerika bygger dock på kulturella band, gemensamma språk och värderingar som skapar djupa kopplingar mellan kontinenternas samhällen och leder till att regionerna har gemensamma kulturella och historiska rötter inom globaliseringens komplexa ram, och dessa sträcker sig längre än till några rent handelsmässiga mål och värderingar. Därför bör de ekonomiska förbindelserna ses som en del av de övergripande förbindelserna, inte som den centrala kärnan och det främsta ledmotivet, till skillnad från vad som kan vara fallet i andra regioner.

| 2.3 | Det står samtidigt klart att förbindelserna mellan EU och Mexiko har utvecklats långsammare än förbindelserna med andra länder i världen och att de i viss mån är urvattnade trots att Mexiko är en strategisk partner, vilket gör det mer nödvändigt än någonsin att tillföra nya ämnen för diskussion och eftertanke för att ge ny livskraft åt förbindelserna. |
| --- | --- |

2.3

Det står samtidigt klart att förbindelserna mellan EU och Mexiko har utvecklats långsammare än förbindelserna med andra länder i världen och att de i viss mån är urvattnade trots att Mexiko är en strategisk partner, vilket gör det mer nödvändigt än någonsin att tillföra nya ämnen för diskussion och eftertanke för att ge ny livskraft åt förbindelserna.

3.   Bakgrund

| 3.1 | Mexiko är viktigt för EU, bland annat på grund av sin stora befolkning på 120 miljoner invånare, en andel på 2 % av världens BNP och en BNP per capita på omkring 9 000 euro, vilket gör landet till en mycket betydande handelspartner på global nivå. För det andra är Mexiko part i Naftaavtalet, vilket har stor ekonomisk och diplomatisk betydelse när det gäller de globala transatlantiska avtalen med Nordamerika och Heiligendammprocessen, och för det tredje har EU och Mexiko många gemensamma kulturella band, vilket innebär att EU kan bidra till den mexikanska regeringens ansträngningar att stärka de sociala strukturerna för att skapa ett rättvisare samarbete och en fredligare samlevnad. |
| --- | --- |

3.1

Mexiko är viktigt för EU, bland annat på grund av sin stora befolkning på 120 miljoner invånare, en andel på 2 % av världens BNP och en BNP per capita på omkring 9 000 euro, vilket gör landet till en mycket betydande handelspartner på global nivå. För det andra är Mexiko part i Naftaavtalet, vilket har stor ekonomisk och diplomatisk betydelse när det gäller de globala transatlantiska avtalen med Nordamerika och Heiligendammprocessen, och för det tredje har EU och Mexiko många gemensamma kulturella band, vilket innebär att EU kan bidra till den mexikanska regeringens ansträngningar att stärka de sociala strukturerna för att skapa ett rättvisare samarbete och en fredligare samlevnad.

| 3.2 | År 1997 ingick EU och Mexiko ett avtal om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete som trädde i kraft år 2000. Avtalet grundas på tre huvudsakliga pelare, nämligen politisk dialog, handel och samarbete. |
| --- | --- |

3.2

År 1997 ingick EU och Mexiko ett avtal om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete som trädde i kraft år 2000. Avtalet grundas på tre huvudsakliga pelare, nämligen politisk dialog, handel och samarbete.

| 3.3 | I oktober 2008 godkände Europeiska rådet inrättandet av ett strategiskt partnerskap mellan Mexiko och EU och i maj 2010 godkändes partnerskapets gemensamma genomförandeplan, som innehåller 14 konkreta åtgärder och initiativ på det multilaterala området, fyra på det regionala området och ytterligare 14 rörande bilaterala förbindelser. Ett stort antal mekanismer för institutionaliserad dialog mellan Mexiko och EU har inrättats för genomförandet, t.ex. ett toppmöte vartannat år (som omfattar forumet för dialog med det civila samhället, en årlig gemensam kommitté, den gemensamma parlamentariska kommittén och upp till nio sektorsdialoger om olika frågor, från mänskliga rättigheter och klimatförändringar till kulturella aspekter). |
| --- | --- |

3.3

I oktober 2008 godkände Europeiska rådet inrättandet av ett strategiskt partnerskap mellan Mexiko och EU och i maj 2010 godkändes partnerskapets gemensamma genomförandeplan, som innehåller 14 konkreta åtgärder och initiativ på det multilaterala området, fyra på det regionala området och ytterligare 14 rörande bilaterala förbindelser. Ett stort antal mekanismer för institutionaliserad dialog mellan Mexiko och EU har inrättats för genomförandet, t.ex. ett toppmöte vartannat år (som omfattar forumet för dialog med det civila samhället, en årlig gemensam kommitté, den gemensamma parlamentariska kommittén och upp till nio sektorsdialoger om olika frågor, från mänskliga rättigheter och klimatförändringar till kulturella aspekter).

| 3.4 | Samarbetet mellan Mexiko och EU sker inom ramen för fyra kompletterande delar: För det första bilateralt samarbete, där de prioriterade frågorna för programperioden 2007–2013 var social sammanhållning, en hållbar ekonomi och konkurrenskraft samt utbildning och kultur. För det andra samarbete om sektorsfrågor som mänskliga rättigheter och demokrati, icke-statliga aktörer, miljö och kärnsäkerhet, hälsa, migration och asyl. För de tredje Mexikos aktiva deltagande i de regionala programmen för hela Latinamerika och Västindien och för det fjärde Mexikos direkta deltagande i andra EU-program, t.ex. det sjunde ramprogrammet för forskning. |
| --- | --- |

3.4

Samarbetet mellan Mexiko och EU sker inom ramen för fyra kompletterande delar: För det första bilateralt samarbete, där de prioriterade frågorna för programperioden 2007–2013 var social sammanhållning, en hållbar ekonomi och konkurrenskraft samt utbildning och kultur. För det andra samarbete om sektorsfrågor som mänskliga rättigheter och demokrati, icke-statliga aktörer, miljö och kärnsäkerhet, hälsa, migration och asyl. För de tredje Mexikos aktiva deltagande i de regionala programmen för hela Latinamerika och Västindien och för det fjärde Mexikos direkta deltagande i andra EU-program, t.ex. det sjunde ramprogrammet för forskning.

| 3.5 | Under de senaste åren har såväl Mexiko som EU vid upprepade tillfällen förklarat att det är nödvändigt att intensifiera och utöka de gemensamma förbindelserna. På handelsområdet har man i synnerhet betonat betydelsen av att fördjupa det frihandelsavtal som är i kraft sedan 1997 och förstärka samarbetet, både på multilateral nivå och när det gäller EU:s förbindelser med länderna i Latinamerika och Västindien i stort. |
| --- | --- |

3.5

Under de senaste åren har såväl Mexiko som EU vid upprepade tillfällen förklarat att det är nödvändigt att intensifiera och utöka de gemensamma förbindelserna. På handelsområdet har man i synnerhet betonat betydelsen av att fördjupa det frihandelsavtal som är i kraft sedan 1997 och förstärka samarbetet, både på multilateral nivå och när det gäller EU:s förbindelser med länderna i Latinamerika och Västindien i stort.

4.   Bedömning av den aktuella situationen

| 4.1 | I början av president Enrique Peña Nietos mandatperiod (i december 2012) undertecknade de viktigaste parterna en ”pakt för Mexiko”, och regeringen inledde därefter en rad reformer med syftet att modernisera ekonomin och staten för att göra den mexikanska ekonomin mer dynamisk. Emellertid är den ekonomiska livskraften i Mexiko hotad om man inte vinner den pågående kampen mot våldet och för full respekt för de mänskliga rättigheterna. De senaste årens kamp mot kriminella nätverk för att minska det upptrappade våldet i landet har ännu inte gett önskat resultat och det sker fortfarande anmärkningsvärt många urskiljningslösa massakrer, försvinnanden, kidnappningar etc. Det är viktigt att påpeka att man i detta sammanhang har vidtagit en rad åtgärder på federal nivå (det nationella programmet för mänskliga rättigheter, samordning mellan lokala, delstatliga och federala myndigheter, omstrukturering av delstatspolisen och åklagarämbeten) för att komma till rätta med den bristande samordningen mellan olika poliskårer och förhindra polisers medbrottslighet eller inblandning i brott. |
| --- | --- |

4.1

I början av president Enrique Peña Nietos mandatperiod (i december 2012) undertecknade de viktigaste parterna en ”pakt för Mexiko”, och regeringen inledde därefter en rad reformer med syftet att modernisera ekonomin och staten för att göra den mexikanska ekonomin mer dynamisk. Emellertid är den ekonomiska livskraften i Mexiko hotad om man inte vinner den pågående kampen mot våldet och för full respekt för de mänskliga rättigheterna. De senaste årens kamp mot kriminella nätverk för att minska det upptrappade våldet i landet har ännu inte gett önskat resultat och det sker fortfarande anmärkningsvärt många urskiljningslösa massakrer, försvinnanden, kidnappningar etc. Det är viktigt att påpeka att man i detta sammanhang har vidtagit en rad åtgärder på federal nivå (det nationella programmet för mänskliga rättigheter, samordning mellan lokala, delstatliga och federala myndigheter, omstrukturering av delstatspolisen och åklagarämbeten) för att komma till rätta med den bristande samordningen mellan olika poliskårer och förhindra polisers medbrottslighet eller inblandning i brott.

| 4.2 | Ur en rent handelsmässig synvinkel kan 1997 års avtal anses någorlunda positivt för båda parter. Den gemensamma handeln har tredubblats under perioden 2003–2013 och Mexiko har ökat sin andel av exporten till EU från 1 % till 1,7 %, medan EU har haft ett nästan konstant handelsöverskott under dessa år på mellan 7 000 och 10 000 miljoner euro. Detta innebär att Mexiko är EU:s 17:e viktigaste handelspartner, med en import på 1 % av EU:s totala import och såsom nämnts 1,7 % av EU:s totala export. Dessa siffror är dock lägre än Mexikos andel på 2 % av världens BNP, samtidigt som EU är Mexikos tredje största handelspartner, efter Förenta staterna och Kina. |
| --- | --- |

4.2

Ur en rent handelsmässig synvinkel kan 1997 års avtal anses någorlunda positivt för båda parter. Den gemensamma handeln har tredubblats under perioden 2003–2013 och Mexiko har ökat sin andel av exporten till EU från 1 % till 1,7 %, medan EU har haft ett nästan konstant handelsöverskott under dessa år på mellan 7 000 och 10 000 miljoner euro. Detta innebär att Mexiko är EU:s 17:e viktigaste handelspartner, med en import på 1 % av EU:s totala import och såsom nämnts 1,7 % av EU:s totala export. Dessa siffror är dock lägre än Mexikos andel på 2 % av världens BNP, samtidigt som EU är Mexikos tredje största handelspartner, efter Förenta staterna och Kina.

| 4.3 | Dessutom har stora direkta investeringar gjorts, både av EU i Mexiko (11 138 miljoner euro bara under perioden 2008–2012), och av Mexiko i EU (särskilt inom sektorer som cement, telekommunikationer och livsmedel). Mexiko har ingått bilaterala avtal om skydd av investeringar med samtliga EU-länder, och det finns till och med ett bilateralt avtal mellan Mexiko och Europeiska investeringsbanken (EIB) för att finansiera verksamheter i landet, vilket har gjort det möjligt att bevilja kreditgarantier till ett belopp av 495 miljoner euro sedan år 2000. Det har emellertid inte gjorts tillräckliga framsteg i kampen mot skattebedrägerier. |
| --- | --- |

4.3

Dessutom har stora direkta investeringar gjorts, både av EU i Mexiko (11 138 miljoner euro bara under perioden 2008–2012), och av Mexiko i EU (särskilt inom sektorer som cement, telekommunikationer och livsmedel). Mexiko har ingått bilaterala avtal om skydd av investeringar med samtliga EU-länder, och det finns till och med ett bilateralt avtal mellan Mexiko och Europeiska investeringsbanken (EIB) för att finansiera verksamheter i landet, vilket har gjort det möjligt att bevilja kreditgarantier till ett belopp av 495 miljoner euro sedan år 2000. Det har emellertid inte gjorts tillräckliga framsteg i kampen mot skattebedrägerier.

| 4.4 | Dessa investeringssiffror påverkas dock av Mexikos traditionella politik att begränsa tillträdet för utländska investerare inom strategiska sektorer som energi och posttjänster (enligt Mexikos författning) eller telekomtjänster och persontransporter på land. En stor del av dessa bestämmelser stryks i Mexikos utvecklingsplan 2013–2018, som omfattar betydande framsteg som vi hoppas kommer att fortsätta i framtiden och som bör ta hänsyn till opinionen i det mexikanska samhället som helhet. |
| --- | --- |

4.4

Dessa investeringssiffror påverkas dock av Mexikos traditionella politik att begränsa tillträdet för utländska investerare inom strategiska sektorer som energi och posttjänster (enligt Mexikos författning) eller telekomtjänster och persontransporter på land. En stor del av dessa bestämmelser stryks i Mexikos utvecklingsplan 2013–2018, som omfattar betydande framsteg som vi hoppas kommer att fortsätta i framtiden och som bör ta hänsyn till opinionen i det mexikanska samhället som helhet.

| 4.5 | När det gäller stöd till och förstärkande av det mexikanska civila samhället har många olika projekt tagits fram, från inrättandet av ett laboratorium för social sammanhållning, ett stort antal projekt om jämställdhetsfrågor och skydd av minderåriga som finansieras av Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, samt 15 projekt som riktar sig till icke-statliga aktörer. Dessutom har initiativ genomförts på folkhälsoområdet samt på området migration och asyl. |
| --- | --- |

4.5

När det gäller stöd till och förstärkande av det mexikanska civila samhället har många olika projekt tagits fram, från inrättandet av ett laboratorium för social sammanhållning, ett stort antal projekt om jämställdhetsfrågor och skydd av minderåriga som finansieras av Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, samt 15 projekt som riktar sig till icke-statliga aktörer. Dessutom har initiativ genomförts på folkhälsoområdet samt på området migration och asyl.

| 4.6 | I fråga om förstärkt konkurrenskraft och miljöskydd har projekt tagits fram inom ramen för projektet för konkurrenskraft och innovation (Procei) för att främja mexikanska små och medelstora företag samt olika sektorsinitiativ på jordbruks-, klimat- och kärnsäkerhetsområdena. Mexikanska forskare, forskningsinstitut och universitet har dessutom tillgång till EU:s program Horisont 2020. |
| --- | --- |

4.6

I fråga om förstärkt konkurrenskraft och miljöskydd har projekt tagits fram inom ramen för projektet för konkurrenskraft och innovation (Procei) för att främja mexikanska små och medelstora företag samt olika sektorsinitiativ på jordbruks-, klimat- och kärnsäkerhetsområdena. Mexikanska forskare, forskningsinstitut och universitet har dessutom tillgång till EU:s program Horisont 2020.

| 4.7 | På det kulturella området har intressanta projekt genomförts inom ramen för första och andra fasen av ”Kulturfonden EU–Mexiko”, där Conaculta har deltagit som främsta partner från den mexikanska sidan. |
| --- | --- |

4.7

På det kulturella området har intressanta projekt genomförts inom ramen för första och andra fasen av ”Kulturfonden EU–Mexiko”, där Conaculta har deltagit som främsta partner från den mexikanska sidan.

| 4.8 | En aspekt som har gett upphov till vissa tolkningsskillnader har varit tillämpningen av principerna för enhetlighet och villkorlighet, något som EU främjar i sina externa avtal med andra länder och regioner. Villkorsaspekterna tolkades av vissa mexikanska parter som en inblandning i landets inre angelägenheter, särskilt när det gällde stärkandet av demokrati och mänskliga rättigheter samt behandlingen av ursprungsbefolkningen. EESK anser att dessa aspekter inte kan utelämnas vid en framtida översyn av avtalet. |
| --- | --- |

4.8

En aspekt som har gett upphov till vissa tolkningsskillnader har varit tillämpningen av principerna för enhetlighet och villkorlighet, något som EU främjar i sina externa avtal med andra länder och regioner. Villkorsaspekterna tolkades av vissa mexikanska parter som en inblandning i landets inre angelägenheter, särskilt när det gällde stärkandet av demokrati och mänskliga rättigheter samt behandlingen av ursprungsbefolkningen. EESK anser att dessa aspekter inte kan utelämnas vid en framtida översyn av avtalet.

| 4.9 | I den gemensamma genomförandeplanen för det strategiska partnerskapet mellan Mexiko och EU för år 2010 anges att Mexiko och EU åtar sig att stärka områdena för politisk dialog i regionen genom att främja den biregionala dialogen, särskilt med Riogruppen, vid toppmötena mellan stats- och regeringscheferna från Latinamerika, Västindien (LAC) och Europeiska unionen och främja trepartssamarbete genom projektet för integration och utveckling av Mellanamerika. Mexiko och EU kommer dessutom att undersöka möjligheterna att inleda ett trepartssamarbete med andra regioner i världen, såsom Afrika. |
| --- | --- |

4.9

I den gemensamma genomförandeplanen för det strategiska partnerskapet mellan Mexiko och EU för år 2010 anges att Mexiko och EU åtar sig att stärka områdena för politisk dialog i regionen genom att främja den biregionala dialogen, särskilt med Riogruppen, vid toppmötena mellan stats- och regeringscheferna från Latinamerika, Västindien (LAC) och Europeiska unionen och främja trepartssamarbete genom projektet för integration och utveckling av Mellanamerika. Mexiko och EU kommer dessutom att undersöka möjligheterna att inleda ett trepartssamarbete med andra regioner i världen, såsom Afrika.

| 4.10 | Eftersom Mexiko är ett land med en tillräckligt hög BNP-nivå finns det en stor risk för att landet inte längre kan få det stöd för bilateralt samarbete som Europeiska kommissionen beviljar mindre utvecklade länder. |
| --- | --- |

4.10

Eftersom Mexiko är ett land med en tillräckligt hög BNP-nivå finns det en stor risk för att landet inte längre kan få det stöd för bilateralt samarbete som Europeiska kommissionen beviljar mindre utvecklade länder.

| 4.11 | En analys av protokollen från de många institutionella möten som hålls, såväl inom Europeiska kommissionen och Europaparlamentet som mellan EESK och dess mexikanska motparter, visar inte att detta strategiska partnerskap har gett konkreta resultat som motsvarar partnerskapets politiska vikt. Protokollen är hållna på ett diplomatiskt språk som visar att man varken diskuterar eventuella små meningsskiljaktigheter på djupet eller tar fram exakta riktlinjer för att kunna utveckla det strategiska partnerskapet på ett genomgripande sätt. |
| --- | --- |

4.11

En analys av protokollen från de många institutionella möten som hålls, såväl inom Europeiska kommissionen och Europaparlamentet som mellan EESK och dess mexikanska motparter, visar inte att detta strategiska partnerskap har gett konkreta resultat som motsvarar partnerskapets politiska vikt. Protokollen är hållna på ett diplomatiskt språk som visar att man varken diskuterar eventuella små meningsskiljaktigheter på djupet eller tar fram exakta riktlinjer för att kunna utveckla det strategiska partnerskapet på ett genomgripande sätt.

| 4.12 | Förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar mellan Förenta staterna och EU (Transatlantic Trade and Investment Partnership, TTIP) kommer oundvikligen att påverka de nordamerikanska förbindelserna med både EU och regionen i stort. |
| --- | --- |

4.12

Förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar mellan Förenta staterna och EU (Transatlantic Trade and Investment Partnership, TTIP) kommer oundvikligen att påverka de nordamerikanska förbindelserna med både EU och regionen i stort.

| 4.13 | Precis som Karel DE GUCHT, kommissionsledamot med ansvar för handel, betonade redan 2012 (1), var Mexiko och EU 1997 visserligen först ut med att ingå ett frihandelsavtal, men de följande avtalen med många andra länder i Amerika och övriga världen har förbättrats och fördjupats jämfört med bestämmelserna i avtalet mellan Mexiko och EU, vilket innebär att det finns en risk för att avtalet har blivit föråldrat och att detta inte bidrar till att Mexiko fortsätter att vara en prioriterad partner för EU, varken politiskt, handelsmässigt eller strategiskt. Sedan detta uttalande har dock få verkliga framsteg gjorts för att förbättra de gällande avtalen, inte ens de rent handelsmässiga och ekonomiska aspekterna. |
| --- | --- |

4.13

Precis som Karel DE GUCHT, kommissionsledamot med ansvar för handel, betonade redan 2012 (1), var Mexiko och EU 1997 visserligen först ut med att ingå ett frihandelsavtal, men de följande avtalen med många andra länder i Amerika och övriga världen har förbättrats och fördjupats jämfört med bestämmelserna i avtalet mellan Mexiko och EU, vilket innebär att det finns en risk för att avtalet har blivit föråldrat och att detta inte bidrar till att Mexiko fortsätter att vara en prioriterad partner för EU, varken politiskt, handelsmässigt eller strategiskt. Sedan detta uttalande har dock få verkliga framsteg gjorts för att förbättra de gällande avtalen, inte ens de rent handelsmässiga och ekonomiska aspekterna.

5.   Det civila samhällets deltagande

| 5.1 | EESK anser att det i samband med förhandlingarna om en modernisering av avtalet är nödvändigt att de båda parternas myndigheter godtar att man inom ramen för själva avtalet inrättar en gemensam rådgivande kommitté med likvärdig representation för EESK och det mexikanska civila samhället, eftersom en sådan kommitté kan göra processen mer dynamisk. |
| --- | --- |

5.1

EESK anser att det i samband med förhandlingarna om en modernisering av avtalet är nödvändigt att de båda parternas myndigheter godtar att man inom ramen för själva avtalet inrättar en gemensam rådgivande kommitté med likvärdig representation för EESK och det mexikanska civila samhället, eftersom en sådan kommitté kan göra processen mer dynamisk.

| 5.2 | Förväntningarna på ”demokratiklausulen” väckte många mexikanska och även europeiska organisationers intresse att delta i uppföljningen av genomförandet av det övergripande avtalet. Den gemensamma kommitté som bildats mellan den mexikanska regeringen och Europeiska kommissionen beslutade att sammankalla att forum för dialog mellan myndigheterna och de civila samhällena i Mexiko och EU för att tillgodose dessa behov. |
| --- | --- |

5.2

Förväntningarna på ”demokratiklausulen” väckte många mexikanska och även europeiska organisationers intresse att delta i uppföljningen av genomförandet av det övergripande avtalet. Den gemensamma kommitté som bildats mellan den mexikanska regeringen och Europeiska kommissionen beslutade att sammankalla att forum för dialog mellan myndigheterna och de civila samhällena i Mexiko och EU för att tillgodose dessa behov.

| 5.3 | Det första forumet hölls i Bryssel i november 2002 då över 200 arbetsgivarorganisationer, fackföreningar, icke-statliga organisationer och andra sammanslutningar deltog. Även EESK företräddes. Sedan dess har fem forum hållits, växelvis i Mexiko och Europa. Vid samtliga forum har uppmaningar riktats till de ansvariga organen för det övergripande avtalet, som har noterat dessa, men inte följt dem förutom i något enstaka fall. |
| --- | --- |

5.3

Det första forumet hölls i Bryssel i november 2002 då över 200 arbetsgivarorganisationer, fackföreningar, icke-statliga organisationer och andra sammanslutningar deltog. Även EESK företräddes. Sedan dess har fem forum hållits, växelvis i Mexiko och Europa. Vid samtliga forum har uppmaningar riktats till de ansvariga organen för det övergripande avtalet, som har noterat dessa, men inte följt dem förutom i något enstaka fall.

Bland de mest återkommande uppmaningarna vid forumen är det värt att lyfta fram behovet av att institutionalisera denna dialog mellan båda parternas myndigheter och civila samhällen, bland annat genom att skapa stabilitet och hålla forumen vartannat år, inrätta en observationsgrupp för sociala frågor samt en gemensam rådgivande kommitté.

| 5.4 | Forumet har varit delvis återkommande, men utan den efterfrågade regelbundenheten. Det sjätte forumet skulle t.ex. ha hållits i Mexiko i september 2014, men det har ännu inte genomförts. |
| --- | --- |

5.4

Forumet har varit delvis återkommande, men utan den efterfrågade regelbundenheten. Det sjätte forumet skulle t.ex. ha hållits i Mexiko i september 2014, men det har ännu inte genomförts.

| 5.5 | Observationsgruppen för sociala frågor, som i princip godtogs av myndigheterna, har ännu inte inrättats och dess mål och sammansättning har inte fastställts. Flera organisationer från det mexikanska civila samhället ser dock observationsgruppen som ett verktyg för allmänhetens utvärdering av det övergripande avtalet och begränsar det till Mexiko, dvs. utan europeiskt deltagande. |
| --- | --- |

5.5

Observationsgruppen för sociala frågor, som i princip godtogs av myndigheterna, har ännu inte inrättats och dess mål och sammansättning har inte fastställts. Flera organisationer från det mexikanska civila samhället ser dock observationsgruppen som ett verktyg för allmänhetens utvärdering av det övergripande avtalet och begränsar det till Mexiko, dvs. utan europeiskt deltagande.

| 5.6 | Mexiko har inget ekonomiskt och socialt råd på nationell nivå (även som sådana råd finns i några av de federala delstaterna) som skulle kunna vara en naturlig motpart till EESK. För några år sedan utarbetades ett lagförslag för att inrätta ett ekonomiskt och socialt råd på begäran från flera sociala sektorer, men lagförslaget gick inte igenom. Flera organisationer och organ och vissa av de ekonomiska och sociala råden på delstatlig nivå har begärt att detta förslag tas upp igen i samband med de pågående politiska reformerna. |
| --- | --- |

5.6

Mexiko har inget ekonomiskt och socialt råd på nationell nivå (även som sådana råd finns i några av de federala delstaterna) som skulle kunna vara en naturlig motpart till EESK. För några år sedan utarbetades ett lagförslag för att inrätta ett ekonomiskt och socialt råd på begäran från flera sociala sektorer, men lagförslaget gick inte igenom. Flera organisationer och organ och vissa av de ekonomiska och sociala råden på delstatlig nivå har begärt att detta förslag tas upp igen i samband med de pågående politiska reformerna.

| 5.7 | EESK har i tidigare yttranden och i sina kontakter med myndigheterna framfört liknande förslag för att förbättra det civila samhällets deltagande i avtalet. I sitt yttrande om ”Relationerna mellan Europeiska unionen och Mexiko”
   (2) från 2006 efterfrågade EESK en institutionalisering av dialogen med det organiserade civila samhället och hänvisade till artikel 49 i avtalet, som ger möjlighet att ”inrätta andra särskilda kommittéer eller organ” för att skapa en gemensam rådgivande kommitté. |
| --- | --- |

5.7

EESK har i tidigare yttranden och i sina kontakter med myndigheterna framfört liknande förslag för att förbättra det civila samhällets deltagande i avtalet. I sitt yttrande om ”Relationerna mellan Europeiska unionen och Mexiko”
   (2) från 2006 efterfrågade EESK en institutionalisering av dialogen med det organiserade civila samhället och hänvisade till artikel 49 i avtalet, som ger möjlighet att ”inrätta andra särskilda kommittéer eller organ” för att skapa en gemensam rådgivande kommitté.

| 5.8 | När det gäller ett eventuellt inrättande av en mexikansk ekonomisk och social kommitté har EESK förklarat att skapandet av ett liknande organ i Mexiko skulle vara positivt för den gemensamma uppföljningen av förbindelserna mellan EU och Mexiko, men att EESK i detta avseende respekterar det civila samhällets och de mexikanska myndigheternas beslut. |
| --- | --- |

5.8

När det gäller ett eventuellt inrättande av en mexikansk ekonomisk och social kommitté har EESK förklarat att skapandet av ett liknande organ i Mexiko skulle vara positivt för den gemensamma uppföljningen av förbindelserna mellan EU och Mexiko, men att EESK i detta avseende respekterar det civila samhällets och de mexikanska myndigheternas beslut.

6.   Framtidsutsikter och möjliga framtida inriktningar

| 6.1 | I ”Brysseldeklarationen” från toppmötet EU-Latinamerika/Västindien den 10–11 juni 2015 belystes de betydande framsteg som har gjorts för att modernisera avtalet mellan EU och Mexiko, och i detta sammanhang inleda förhandlingar så snart som möjligt. EESK hoppas att man kommer att ingå ett nytt avtal som bygger på en översyn och utvidgning av det befintliga avtalet och innehåller en analys av de starka och svaga punkterna i förbindelserna mellan EU och Mexiko och utnyttjar erfarenheterna från de associeringsavtal som har ingåtts de senaste åren mellan EU och olika länder i världen. Det bör även utgöra en faktor som skapar dynamik i de övergripande förbindelserna mellan Europeiska unionen och Latinamerika och Västindien. |
| --- | --- |

6.1

I ”Brysseldeklarationen” från toppmötet EU-Latinamerika/Västindien den 10–11 juni 2015 belystes de betydande framsteg som har gjorts för att modernisera avtalet mellan EU och Mexiko, och i detta sammanhang inleda förhandlingar så snart som möjligt. EESK hoppas att man kommer att ingå ett nytt avtal som bygger på en översyn och utvidgning av det befintliga avtalet och innehåller en analys av de starka och svaga punkterna i förbindelserna mellan EU och Mexiko och utnyttjar erfarenheterna från de associeringsavtal som har ingåtts de senaste åren mellan EU och olika länder i världen. Det bör även utgöra en faktor som skapar dynamik i de övergripande förbindelserna mellan Europeiska unionen och Latinamerika och Västindien.

| 6.2 | Kommittén är medveten om att den mexikanska regeringen och EU-institutionerna har olika åsikter om den roll som det civila samhället bör spela i denna process. Om det civila samhället inte ges möjlighet att uttrycka sig på ett organiserat sätt kan dock alternativa metoder av populistisk karaktär växa fram. |
| --- | --- |

6.2

Kommittén är medveten om att den mexikanska regeringen och EU-institutionerna har olika åsikter om den roll som det civila samhället bör spela i denna process. Om det civila samhället inte ges möjlighet att uttrycka sig på ett organiserat sätt kan dock alternativa metoder av populistisk karaktär växa fram.

| 6.3 | Det omarbetade avtalet bör innehålla en bestämmelse om att parterna ska ratificera och följa Internationella arbetsorganisationens konventioner och resolutioner när det gäller de grundläggande sociala rättigheter som ingår i ILO:s mål för ”anständigt arbete”. |
| --- | --- |

6.3

Det omarbetade avtalet bör innehålla en bestämmelse om att parterna ska ratificera och följa Internationella arbetsorganisationens konventioner och resolutioner när det gäller de grundläggande sociala rättigheter som ingår i ILO:s mål för ”anständigt arbete”.

| 6.4 | Mexiko har ännu inte ratificerat ILO:s konvention nr 98 (3) angående tillämpning av principerna för organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten. Ratificeringen av denna viktiga konvention och den nödvändiga anpassningen av lagstiftningen på detta område skulle förhindra det utbredda bruket av s.k. skyddsavtal, som inskränker dialogen mellan arbetstagare och arbetsgivare, och alla företag, såväl mexikanska som utländska, skulle vara skyldiga att följa de internationella arbetsnormerna. |
| --- | --- |

6.4

Mexiko har ännu inte ratificerat ILO:s konvention nr 98 (3) angående tillämpning av principerna för organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten. Ratificeringen av denna viktiga konvention och den nödvändiga anpassningen av lagstiftningen på detta område skulle förhindra det utbredda bruket av s.k. skyddsavtal, som inskränker dialogen mellan arbetstagare och arbetsgivare, och alla företag, såväl mexikanska som utländska, skulle vara skyldiga att följa de internationella arbetsnormerna.

| 6.5 | Förutom dessa arbetsrelaterade frågor bör man på handels- och investeringsområdet ta itu med icke-tariffära handelshinder, skydd för investeringar, immateriella rättigheter samt ett utökat samarbete på skatteområdet för att bekämpa bedrägerier och skatteundandragande. |
| --- | --- |

6.5

Förutom dessa arbetsrelaterade frågor bör man på handels- och investeringsområdet ta itu med icke-tariffära handelshinder, skydd för investeringar, immateriella rättigheter samt ett utökat samarbete på skatteområdet för att bekämpa bedrägerier och skatteundandragande.

| 6.5.1 | Det skulle vara lämpligt att upprätta ett allmänt avtal om investeringar med EU som ersätter och konsoliderar de bilaterala avtal som Mexiko tidigare ingått med många EU-länder, med beaktande av kompatibiliteten med de befintliga bestämmelserna i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

6.5.1

Det skulle vara lämpligt att upprätta ett allmänt avtal om investeringar med EU som ersätter och konsoliderar de bilaterala avtal som Mexiko tidigare ingått med många EU-länder, med beaktande av kompatibiliteten med de befintliga bestämmelserna i EU:s medlemsstater.

| 6.5.2 | Mexiko har gjort en stor insats på lagstiftningsområdet för att förbättra det immaterialrättsliga skyddet. Det har dock inte fungerat i praktiken, och det är därför nödvändigt att införa metoder för en effektiv tillämpning, särskilt när det gäller skydd mot förfalskningar av varumärken. |
| --- | --- |

6.5.2

Mexiko har gjort en stor insats på lagstiftningsområdet för att förbättra det immaterialrättsliga skyddet. Det har dock inte fungerat i praktiken, och det är därför nödvändigt att införa metoder för en effektiv tillämpning, särskilt när det gäller skydd mot förfalskningar av varumärken.

| 6.5.3 | I fråga om icke-tariffära handelshinder tillåter inte Mexiko utländska varumärkesägare att registrera geografiska ursprungsbeteckningar som erkänns på EU-nivå, vilket till exempel är tillåtet enligt EU:s avtal med Colombia och Peru. Detta utgör ett allvarligt hinder för att öka handeln med ett stort antal produkter från EU. |
| --- | --- |

6.5.3

I fråga om icke-tariffära handelshinder tillåter inte Mexiko utländska varumärkesägare att registrera geografiska ursprungsbeteckningar som erkänns på EU-nivå, vilket till exempel är tillåtet enligt EU:s avtal med Colombia och Peru. Detta utgör ett allvarligt hinder för att öka handeln med ett stort antal produkter från EU.

| 6.6 | Från Mexikos sida har man även lyft fram behovet av att hitta metoder för att förbättra tillgången för landets jordbruksprodukter till EU:s marknad, vilket skulle bidra till att minska de nuvarande skillnaderna i handeln. |
| --- | --- |

6.6

Från Mexikos sida har man även lyft fram behovet av att hitta metoder för att förbättra tillgången för landets jordbruksprodukter till EU:s marknad, vilket skulle bidra till att minska de nuvarande skillnaderna i handeln.

| 6.7 | Deltagandet för det organiserade civila samhället i Mexiko och EU bör vara en särskilt prioriterad aspekt för att på ett tillfredsställande sätt utveckla samarbetsformerna i parternas avtal. Prioriteringarna på detta område bör omprövas och tillräckliga ekonomiska medel bör finnas tillgängliga så att de sammankopplas och skapar en positiv synergi, vilket hittills har saknats eftersom det inte finns en lämplig koppling mellan de enskilda projekten. |
| --- | --- |

6.7

Deltagandet för det organiserade civila samhället i Mexiko och EU bör vara en särskilt prioriterad aspekt för att på ett tillfredsställande sätt utveckla samarbetsformerna i parternas avtal. Prioriteringarna på detta område bör omprövas och tillräckliga ekonomiska medel bör finnas tillgängliga så att de sammankopplas och skapar en positiv synergi, vilket hittills har saknats eftersom det inte finns en lämplig koppling mellan de enskilda projekten.

| 6.8 | EESK vill konkret lyfta fram tre områden som kommittén anser vara prioriterade för detta deltagande, nämligen förbättrad styrning, vetenskaplig och teknisk forskning, samt samarbete på områdena hållbar utveckling och miljö. |
| --- | --- |

6.8

EESK vill konkret lyfta fram tre områden som kommittén anser vara prioriterade för detta deltagande, nämligen förbättrad styrning, vetenskaplig och teknisk forskning, samt samarbete på områdena hållbar utveckling och miljö.

| 6.8.1 | Frågan om styresformer bör ovillkorligen utgöra en central faktor i samarbetspolitiken. Mexiko bör gradvis införa all den ”bästa praxis” som finns på området och anpassa den till landets faktiska förhållanden för att systematisera det civila samhällets arbete så att det kan konsolideras och organiseras på ett effektivt sätt, samt komplettera den traditionella politiska makten i Mexiko och bidra till en bättre respekt för de mänskliga rättigheterna i landet. |
| --- | --- |

6.8.1

Frågan om styresformer bör ovillkorligen utgöra en central faktor i samarbetspolitiken. Mexiko bör gradvis införa all den ”bästa praxis” som finns på området och anpassa den till landets faktiska förhållanden för att systematisera det civila samhällets arbete så att det kan konsolideras och organiseras på ett effektivt sätt, samt komplettera den traditionella politiska makten i Mexiko och bidra till en bättre respekt för de mänskliga rättigheterna i landet.

| 6.8.2 | I fråga om vetenskaplig och teknisk forskning är det nödvändigt att främja de mexikanska universitetens och forskarnas deltagande i EU:s FoU-program, t.ex. Horisont 2020, och betona prioriterade sektorer i det strategiska partnerskapet, såsom begränsning av och anpassning till klimatförändringar, för att finna gemensamma ståndpunkter. Ett förslag i detta sammanhang kan vara att omarbeta fonden för internationellt samarbete om vetenskap och teknik mellan EU och Mexiko (Foncicyt), som löpte till 2011. |
| --- | --- |

6.8.2

I fråga om vetenskaplig och teknisk forskning är det nödvändigt att främja de mexikanska universitetens och forskarnas deltagande i EU:s FoU-program, t.ex. Horisont 2020, och betona prioriterade sektorer i det strategiska partnerskapet, såsom begränsning av och anpassning till klimatförändringar, för att finna gemensamma ståndpunkter. Ett förslag i detta sammanhang kan vara att omarbeta fonden för internationellt samarbete om vetenskap och teknik mellan EU och Mexiko (Foncicyt), som löpte till 2011.

| 6.8.3 | På områdena hållbar utveckling och miljö kan det, förutom konkreta klimatanpassningsprojekt, vara lämpligt att ta fram andra konkreta projekt, t.ex. för minskning av luftföroreningar, minskade utsläpp i vattendrag och minskade grundvattenföroreningar samt behandling och återvinning av alla typer av avfall. |
| --- | --- |

6.8.3

På områdena hållbar utveckling och miljö kan det, förutom konkreta klimatanpassningsprojekt, vara lämpligt att ta fram andra konkreta projekt, t.ex. för minskning av luftföroreningar, minskade utsläpp i vattendrag och minskade grundvattenföroreningar samt behandling och återvinning av alla typer av avfall.

| 6.8.4 | EESK anser att det på ledningsnivå, i parlamentariska instanser och bland företrädare för det civila samhället, i både Mexiko och EU finns tillräckliga möjligheter att inleda dessa initiativ utan att behöva invänta ett nytt avtal. Slutsatserna från toppmötena mellan EU, Latinamerika och Västindien samt mellan EU och Mexiko i juni 2015, samt från det 19:e sammanträdet i den gemensamma parlamentariska kommittén EU–Mexiko (7–9 juli 2015), utgör en möjlighet att utveckla dessa initiativ på det regionala planet, där Mexiko bör vara en av huvudaktörerna. |
| --- | --- |

6.8.4

EESK anser att det på ledningsnivå, i parlamentariska instanser och bland företrädare för det civila samhället, i både Mexiko och EU finns tillräckliga möjligheter att inleda dessa initiativ utan att behöva invänta ett nytt avtal. Slutsatserna från toppmötena mellan EU, Latinamerika och Västindien samt mellan EU och Mexiko i juni 2015, samt från det 19:e sammanträdet i den gemensamma parlamentariska kommittén EU–Mexiko (7–9 juli 2015), utgör en möjlighet att utveckla dessa initiativ på det regionala planet, där Mexiko bör vara en av huvudaktörerna.

Bryssel den 17 september 2015.

Henri MALOSSE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Karel De Gucht, kommissionsledamot med ansvar för handel, ”Open for business: The European Union’s relations with México in a changing world”, tal inför EU Chambers/ProMEXICO, Mexiko City, den 12 december 2012.

1

(2)  EUT C 88, 11.4.2006, s. 85.

2

(3)  I april 2015 ratificerade Mexiko ILO:s konvention nr 138 om minimiålder för tillträde till arbete.

3

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/128 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/128

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Jordbruk, landsbygd och hållbar utveckling i länderna inom det östliga partnerskapet

(yttrande på eget initiativ)

(2016/C 013/20)

| Föredragande: | Dilyana SLAVOVA |
| --- | --- |

Föredragande:

Dilyana SLAVOVA

Vid sin 504:e plenarsession den 21 och 22 januari 2015 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i sin arbetsordning utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

Jordbruk, landsbygd och hållbar utveckling i länderna inom det östliga partnerskapet

(yttrande på eget initiativ).

Facksektionen för yttre förbindelser, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 16 juli 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16 och 17 september 2015 (sammanträdet den 16 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 217 röster för och 6 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EU bör bygga upp starka partnerskap med sina grannländer. Vi måste fördjupa det nära samarbetet med länderna i vårt grannskap för att ytterligare stärka våra ekonomiska och politiska band (1). Händelseutvecklingen i länderna i östra Europa och södra Kaukasus har konsekvenser för EU. I takt med att unionen har utvidgats har dessa länder blivit närmare grannar och deras säkerhet, stabilitet och välstånd påverkar i allt högre grad EU:s. Ett närmare samarbete mellan EU och dess östliga partnerländer – Armenien, Azerbajdzjan, Vitryssland, Georgien, Moldavien och Ukraina (och samarbetet mellan dem) – är mycket viktigt för EU:s yttre förbindelser. |
| --- | --- |

1.1

EU bör bygga upp starka partnerskap med sina grannländer. Vi måste fördjupa det nära samarbetet med länderna i vårt grannskap för att ytterligare stärka våra ekonomiska och politiska band (1). Händelseutvecklingen i länderna i östra Europa och södra Kaukasus har konsekvenser för EU. I takt med att unionen har utvidgats har dessa länder blivit närmare grannar och deras säkerhet, stabilitet och välstånd påverkar i allt högre grad EU:s. Ett närmare samarbete mellan EU och dess östliga partnerländer – Armenien, Azerbajdzjan, Vitryssland, Georgien, Moldavien och Ukraina (och samarbetet mellan dem) – är mycket viktigt för EU:s yttre förbindelser.

| 1.2 | Europeiska unionen är angelägen om att verka för tillväxt och stabilitet i länderna inom det östliga partnerskapet, och inser hur betydelsefullt jordbruket, liksom de sektorer som ligger före och efter i produktionskedjan, är för att bevara landsbygdsområdena och för deras socioekonomiska utveckling. |
| --- | --- |

1.2

Europeiska unionen är angelägen om att verka för tillväxt och stabilitet i länderna inom det östliga partnerskapet, och inser hur betydelsefullt jordbruket, liksom de sektorer som ligger före och efter i produktionskedjan, är för att bevara landsbygdsområdena och för deras socioekonomiska utveckling.

| 1.3 | För de sex länderna inom det östliga partnerskapet är ekonomisk utveckling genom flöden av kapital, varor, människor och kunskap alltjämt en prioriterad målsättning. Detta kan bara uppnås i en säker miljö, vilket är en förutsättning för hållbar utveckling, genom att man får bukt med den mycket utbredda korruptionen. |
| --- | --- |

1.3

För de sex länderna inom det östliga partnerskapet är ekonomisk utveckling genom flöden av kapital, varor, människor och kunskap alltjämt en prioriterad målsättning. Detta kan bara uppnås i en säker miljö, vilket är en förutsättning för hållbar utveckling, genom att man får bukt med den mycket utbredda korruptionen.

| 1.4 | EESK vill se mer diversifiering på landsbygden i de östliga partnerländerna, vilket skulle kunna bredda inkomstkällorna genom alternativ verksamhet och möjligheter till ökad sysselsättning. |
| --- | --- |

1.4

EESK vill se mer diversifiering på landsbygden i de östliga partnerländerna, vilket skulle kunna bredda inkomstkällorna genom alternativ verksamhet och möjligheter till ökad sysselsättning.

| 1.5 | Kommittén stöder kommissionen och dess ansträngningar för att upprätta en stabil dialog om jordbruk och landsbygdsutveckling med alla partnerländer och är beredd att bistå i genomförandet av politik och sammanhängande reformer för alla de länder som förbundit sig att göra jordbruket och landsbygdens utveckling till en nyckelsektor i sitt samarbete med EU. Merparten av EU-investeringarna bör gå till länder som prioriterar jordbruket och landsbygdens utveckling. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén stöder kommissionen och dess ansträngningar för att upprätta en stabil dialog om jordbruk och landsbygdsutveckling med alla partnerländer och är beredd att bistå i genomförandet av politik och sammanhängande reformer för alla de länder som förbundit sig att göra jordbruket och landsbygdens utveckling till en nyckelsektor i sitt samarbete med EU. Merparten av EU-investeringarna bör gå till länder som prioriterar jordbruket och landsbygdens utveckling.

| 1.6 | EESK insisterar på att EU ska bistå de östliga partnerskapsländerna i utarbetandet av långsiktiga jordbruks- och landsbygdsutvecklingsstrategier med alla berörda parter, och i uppbyggnaden av nödvändig institutionell kapacitet på nationell och lokal nivå. |
| --- | --- |

1.6

EESK insisterar på att EU ska bistå de östliga partnerskapsländerna i utarbetandet av långsiktiga jordbruks- och landsbygdsutvecklingsstrategier med alla berörda parter, och i uppbyggnaden av nödvändig institutionell kapacitet på nationell och lokal nivå.

| 1.7 | Kommittén vill se ett kraftfullt övervakningssystem som ska tillämpas strikt efter genomförandet av de anslagna EU-medlen till länderna inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén vill se ett kraftfullt övervakningssystem som ska tillämpas strikt efter genomförandet av de anslagna EU-medlen till länderna inom det östliga partnerskapet.

| 1.8 | Vi efterlyser en strategisk modernisering av jordbrukssektorn i länderna inom det östliga partnerskapet som ökar den inhemska produktionen av säkra livsmedel på ett hållbart sätt. EESK menar att EU bör fortsätta att hjälpa de östliga partnerländerna med att förbättra de sanitära och fytosanitära normerna för sina produkter och utveckla sina landsbygdsutvecklingsprogram. Vi hoppas att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet kommer att genomföras på ett lämpligt sätt och bli effektivt i detta avseende. |
| --- | --- |

1.8

Vi efterlyser en strategisk modernisering av jordbrukssektorn i länderna inom det östliga partnerskapet som ökar den inhemska produktionen av säkra livsmedel på ett hållbart sätt. EESK menar att EU bör fortsätta att hjälpa de östliga partnerländerna med att förbättra de sanitära och fytosanitära normerna för sina produkter och utveckla sina landsbygdsutvecklingsprogram. Vi hoppas att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet kommer att genomföras på ett lämpligt sätt och bli effektivt i detta avseende.

| 1.9 | EESK sätter stort värde på det program för europeiskt grannskapsstöd till jordbruk och landsbygdsutveckling (Enpard) som infördes för att stödja sektorn och hoppas att detta program, tillsammans med pågående eller planerade program i andra länder, kommer att leda till hållbar utveckling inom jordbruket och förbättrade levnadsvillkor i landsbygdsområdena i hela den östliga partnerskapsregionen. |
| --- | --- |

1.9

EESK sätter stort värde på det program för europeiskt grannskapsstöd till jordbruk och landsbygdsutveckling (Enpard) som infördes för att stödja sektorn och hoppas att detta program, tillsammans med pågående eller planerade program i andra länder, kommer att leda till hållbar utveckling inom jordbruket och förbättrade levnadsvillkor i landsbygdsområdena i hela den östliga partnerskapsregionen.

| 1.10 | Kommittén vill tydligt framhålla att vi är beredda att dela med oss av EU:s erfarenheter och kunskaper i ett starkt partnerskap för landsbygdsutveckling och hållbar utveckling av dessa områdens jordbrukspotential inom ramen för Enpard-programmen. Detta kommer inte bara att bidra till fler arbetstillfällen, utan också till att förbättra livskvaliteten för människor på landsbygden. Stöd till jordbruket och landsbygdsutvecklingen är också en viktig del av EU:s åtagande om tillväxt för alla i grannländerna. |
| --- | --- |

1.10

Kommittén vill tydligt framhålla att vi är beredda att dela med oss av EU:s erfarenheter och kunskaper i ett starkt partnerskap för landsbygdsutveckling och hållbar utveckling av dessa områdens jordbrukspotential inom ramen för Enpard-programmen. Detta kommer inte bara att bidra till fler arbetstillfällen, utan också till att förbättra livskvaliteten för människor på landsbygden. Stöd till jordbruket och landsbygdsutvecklingen är också en viktig del av EU:s åtagande om tillväxt för alla i grannländerna.

| 1.11 | EESK understryker att EU:s erfarenheter av att reformera jordbruket och landsbygdsområdena i föranslutningsländerna måste beaktas, tillsammans med mångfalden av erfarenheter och insatser i partnerländerna. Vi efterlyser ett starkt fokus på det civila samhällets deltagande och medverkan av intressenter inom sektorn. |
| --- | --- |

1.11

EESK understryker att EU:s erfarenheter av att reformera jordbruket och landsbygdsområdena i föranslutningsländerna måste beaktas, tillsammans med mångfalden av erfarenheter och insatser i partnerländerna. Vi efterlyser ett starkt fokus på det civila samhällets deltagande och medverkan av intressenter inom sektorn.

| 1.12 | I detta yttrande gör EESK också klart att vi gärna vill se ett bredare urval av representanter för det civila samhället inom plattform 2: ”Ekonomisk integration och konvergens med EU:s politik”, i panelen för jordbruk och landsbygdsutveckling, i panelen för miljö och klimatförändringar med avseende på främjandet av miljöteknik, miljöinnovation och biologisk mångfald, i handelspanelen för sanitära och fytosanitära frågor samt i panelen för små och medelstora företag, där kommitténs sakkunskap och kunnande ger ett värdefullt bidrag. |
| --- | --- |

1.12

I detta yttrande gör EESK också klart att vi gärna vill se ett bredare urval av representanter för det civila samhället inom plattform 2: ”Ekonomisk integration och konvergens med EU:s politik”, i panelen för jordbruk och landsbygdsutveckling, i panelen för miljö och klimatförändringar med avseende på främjandet av miljöteknik, miljöinnovation och biologisk mångfald, i handelspanelen för sanitära och fytosanitära frågor samt i panelen för små och medelstora företag, där kommitténs sakkunskap och kunnande ger ett värdefullt bidrag.

| 1.13 | Stödet till jordbruket skulle kunna utgöra en grund för ekonomiska reformer i de östliga partnerskapsländerna på vilken starkare ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser med EU skulle kunna upprättas. Detta skulle också ge tillförlitligt skydd mot störningar i handeln med andra partner. |
| --- | --- |

1.13

Stödet till jordbruket skulle kunna utgöra en grund för ekonomiska reformer i de östliga partnerskapsländerna på vilken starkare ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser med EU skulle kunna upprättas. Detta skulle också ge tillförlitligt skydd mot störningar i handeln med andra partner.

2.   Bakgrund

| 2.1 | Det östliga partnerskapet utgörs av sex länder i två geografiska områden: södra Kaukasus, som omfattar Georgien, Armenien och Azerbajdzjan på gränsen mellan östra Europa och sydvästra Asien mellan Svarta havet och Kaspiska havet, samt Moldavien, Ukraina och Vitryssland. Förbindelserna med de östliga partnerländerna är relativt dynamiska. Två av länderna, Vitryssland och Armenien (2), är redan medlemmar i Euroasiatiska ekonomiska unionen. Krisen i Ukraina fortgår, och landets statliga institutioner och rättsstatsprincipen försämras stadigt, vilket tycks ha gett upphov till ett utbrett markrofferi (3). Gränsstriderna mellan Armenien och Azerbajdzjan fortsätter, och detta påverkar utvecklingen i området. |
| --- | --- |

2.1

Det östliga partnerskapet utgörs av sex länder i två geografiska områden: södra Kaukasus, som omfattar Georgien, Armenien och Azerbajdzjan på gränsen mellan östra Europa och sydvästra Asien mellan Svarta havet och Kaspiska havet, samt Moldavien, Ukraina och Vitryssland. Förbindelserna med de östliga partnerländerna är relativt dynamiska. Två av länderna, Vitryssland och Armenien (2), är redan medlemmar i Euroasiatiska ekonomiska unionen. Krisen i Ukraina fortgår, och landets statliga institutioner och rättsstatsprincipen försämras stadigt, vilket tycks ha gett upphov till ett utbrett markrofferi (3). Gränsstriderna mellan Armenien och Azerbajdzjan fortsätter, och detta påverkar utvecklingen i området.

| 2.2 | Kommittén har utarbetat yttranden om frågor i länderna inom det östliga partnerskapet (4), men vi har aldrig behandlat problem som rör landsbygdsområden, jordbruk och hållbar utveckling i dessa länder. I detta yttrande kommer vi därför att fokusera på möjligheterna till en bättre utveckling av landsbygden och till att uppnå hållbarhet i de östliga partnerskapsländerna. |
| --- | --- |

2.2

Kommittén har utarbetat yttranden om frågor i länderna inom det östliga partnerskapet (4), men vi har aldrig behandlat problem som rör landsbygdsområden, jordbruk och hållbar utveckling i dessa länder. I detta yttrande kommer vi därför att fokusera på möjligheterna till en bättre utveckling av landsbygden och till att uppnå hållbarhet i de östliga partnerskapsländerna.

| 2.3 | EU inser vilken betydelsefull roll som jordbruket, landsbygdsområden och hållbar utveckling spelar i länderna inom östliga partnerskapet och har därför infört Enpard till stöd för sektorn. |
| --- | --- |

2.3

EU inser vilken betydelsefull roll som jordbruket, landsbygdsområden och hållbar utveckling spelar i länderna inom östliga partnerskapet och har därför infört Enpard till stöd för sektorn.

| 2.4 | Plattformar är det viktigaste verktyget för det östliga partnerskapets multilaterala spår. Plattform 2 handlar om ekonomisk integration mellan partnerländerna och EU och konvergens med EU:s politik, och bidrar därmed till målen för det östliga partnerskapet. Plattform 2 och dess olika paneler och arbetsområden strävar efter att bidra till en smart, hållbar och inkluderande utveckling av en fri marknadsekonomi i partnerländerna. |
| --- | --- |

2.4

Plattformar är det viktigaste verktyget för det östliga partnerskapets multilaterala spår. Plattform 2 handlar om ekonomisk integration mellan partnerländerna och EU och konvergens med EU:s politik, och bidrar därmed till målen för det östliga partnerskapet. Plattform 2 och dess olika paneler och arbetsområden strävar efter att bidra till en smart, hållbar och inkluderande utveckling av en fri marknadsekonomi i partnerländerna.

| 2.5 | Med tanke på jordbrukets och landsbygdsområdenas betydelse för en hållbar utveckling i alla de östliga partnerskapsländerna inrättades panelen för jordbruk och landsbygdsutveckling i slutet av 2012 i anslutning till Enpard. |
| --- | --- |

2.5

Med tanke på jordbrukets och landsbygdsområdenas betydelse för en hållbar utveckling i alla de östliga partnerskapsländerna inrättades panelen för jordbruk och landsbygdsutveckling i slutet av 2012 i anslutning till Enpard.

| 2.6 | Panelen för miljö och klimatförändringar är inriktad på samarbete med hänsyn till genomförande av associeringsavtal och en gradvis tillnärmning till EU:s regelverk på området miljö och klimatförändringar. Detta omfattar främjande av en anpassning till EU:s normer, utbyte av information och bästa praxis, samt uppbyggnad av administrativ kapacitet och stöd till det civila samhällets utveckling. Diskussionerna och verksamheterna är inriktade på avfallsminskning och avfallsåtervinning, luftföroreningar, biologisk mångfald och vattenförvaltning. Panelen strävar också efter att utveckla den regionala dialogen om klimatförändringspolitik i syfte att stärka partnerländernas synlighet och förhandlingskapacitet och samarbeta med EU:s medlemsstater i de globala klimatförhandlingarna. |
| --- | --- |

2.6

Panelen för miljö och klimatförändringar är inriktad på samarbete med hänsyn till genomförande av associeringsavtal och en gradvis tillnärmning till EU:s regelverk på området miljö och klimatförändringar. Detta omfattar främjande av en anpassning till EU:s normer, utbyte av information och bästa praxis, samt uppbyggnad av administrativ kapacitet och stöd till det civila samhällets utveckling. Diskussionerna och verksamheterna är inriktade på avfallsminskning och avfallsåtervinning, luftföroreningar, biologisk mångfald och vattenförvaltning. Panelen strävar också efter att utveckla den regionala dialogen om klimatförändringspolitik i syfte att stärka partnerländernas synlighet och förhandlingskapacitet och samarbeta med EU:s medlemsstater i de globala klimatförhandlingarna.

| 2.7 | Det östliga partnerskapet gjorde betydande framsteg under 2014. De nya associeringsavtalen som undertecknades med Georgien, Moldavien och Ukraina håller redan på att tillämpas provisoriskt. För Georgien och Moldavien omfattar den provisoriska tillämpningen redan ett djupgående och omfattande frihandelsområde (DCFTA), men för Ukraina har den provisoriska tillämpningen av denna del av avtalet skjutits upp till slutet av 2015. Associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsavtalet innehåller ambitiösa politiska, ekonomiska och sociala reformer som ska föra de berörda östliga partnerländerna närmare EU. |
| --- | --- |

2.7

Det östliga partnerskapet gjorde betydande framsteg under 2014. De nya associeringsavtalen som undertecknades med Georgien, Moldavien och Ukraina håller redan på att tillämpas provisoriskt. För Georgien och Moldavien omfattar den provisoriska tillämpningen redan ett djupgående och omfattande frihandelsområde (DCFTA), men för Ukraina har den provisoriska tillämpningen av denna del av avtalet skjutits upp till slutet av 2015. Associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsavtalet innehåller ambitiösa politiska, ekonomiska och sociala reformer som ska föra de berörda östliga partnerländerna närmare EU.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Sektorerna för jordbruk och landsbygdsutveckling i länderna inom det östliga partnerskapet varierar till sin sammansättning och relativa storlek, vilket ska ses mot bakgrund av deras respektive traditioner, kulturer och organisationsmetoder. Klimat, naturresurser och läge avgör de naturbetingade begränsningarna. |
| --- | --- |

3.1

Sektorerna för jordbruk och landsbygdsutveckling i länderna inom det östliga partnerskapet varierar till sin sammansättning och relativa storlek, vilket ska ses mot bakgrund av deras respektive traditioner, kulturer och organisationsmetoder. Klimat, naturresurser och läge avgör de naturbetingade begränsningarna.

| 3.2 | Jordbruket är en viktig sektor i den ekonomiska strukturen i samtliga östliga partnerskapsländer. Det sysselsätter en stor del av befolkningen och har, efter årtionden av svårigheter, alltjämt en enorm utvecklingspotential. Alla ansträngningar måste göras för att se till att utvecklingen av ett mer produktivt jordbruk kommer jordbrukarna och landsbygdsområdena till godo. |
| --- | --- |

3.2

Jordbruket är en viktig sektor i den ekonomiska strukturen i samtliga östliga partnerskapsländer. Det sysselsätter en stor del av befolkningen och har, efter årtionden av svårigheter, alltjämt en enorm utvecklingspotential. Alla ansträngningar måste göras för att se till att utvecklingen av ett mer produktivt jordbruk kommer jordbrukarna och landsbygdsområdena till godo.

| 3.3 | Många av länderna i det östliga partnerskapet har en stor landsbygdsbefolkning som till viss del är beroende av små och uppstyckade skiften och användningen av kommunalt eller statligt ägda betesmarker för sin försörjning. Dessa småbrukare har mycket begränsade resurser och en begränsad tillväxtpotential. I många fall står de för praktiskt taget hela den nationella produktionen av jordbruksprodukter. De produkter som härrör från småbrukare är ofta i första hand avsedda för självförsörjning eller delvis självförsörjning. Försäljningen av eventuella överskott försvåras av de begränsade kopplingarna till organiserade marknader och den förfallna och försummade infrastrukturen på landsbygden. De brännande frågorna (särskilt i södra Kaukasus) är bristen på samarbete och utbildning inom sektorn samt avsaknaden av ett fungerande skattesystem. |
| --- | --- |

3.3

Många av länderna i det östliga partnerskapet har en stor landsbygdsbefolkning som till viss del är beroende av små och uppstyckade skiften och användningen av kommunalt eller statligt ägda betesmarker för sin försörjning. Dessa småbrukare har mycket begränsade resurser och en begränsad tillväxtpotential. I många fall står de för praktiskt taget hela den nationella produktionen av jordbruksprodukter. De produkter som härrör från småbrukare är ofta i första hand avsedda för självförsörjning eller delvis självförsörjning. Försäljningen av eventuella överskott försvåras av de begränsade kopplingarna till organiserade marknader och den förfallna och försummade infrastrukturen på landsbygden. De brännande frågorna (särskilt i södra Kaukasus) är bristen på samarbete och utbildning inom sektorn samt avsaknaden av ett fungerande skattesystem.

| 3.4 | Dynamiken på marknaderna för jordbruksprodukter och livsmedelsprisernas volatilitet har gjort det tydligt att de östliga partnerländerna behöver utveckla sin jordbruks- och landsbygdsutvecklingspolitik, inklusive åtgärderna för småskaliga jordbrukare. De behöver dels modernisera jordbruket och öka produktionen på ett hållbart sätt, dels utveckla landsbygdsområdena och infrastrukturen samt öka inkomstmöjligheterna för att ge familjerna en förbättrad livskvalitet och ljusare framtidsutsikter. |
| --- | --- |

3.4

Dynamiken på marknaderna för jordbruksprodukter och livsmedelsprisernas volatilitet har gjort det tydligt att de östliga partnerländerna behöver utveckla sin jordbruks- och landsbygdsutvecklingspolitik, inklusive åtgärderna för småskaliga jordbrukare. De behöver dels modernisera jordbruket och öka produktionen på ett hållbart sätt, dels utveckla landsbygdsområdena och infrastrukturen samt öka inkomstmöjligheterna för att ge familjerna en förbättrad livskvalitet och ljusare framtidsutsikter.

| 3.5 | Program för regional utveckling, inbegripet pilotprogram, som går ut på att erbjuda fler möjligheter till inkomster och sysselsättning genom alternativ verksamhet på landsbygden pågår i de flesta länder. Avsikten är att stimulera utveckling och ekonomisk diversifiering i landsbygdsområden och minska de regionala skillnaderna (5). |
| --- | --- |

3.5

Program för regional utveckling, inbegripet pilotprogram, som går ut på att erbjuda fler möjligheter till inkomster och sysselsättning genom alternativ verksamhet på landsbygden pågår i de flesta länder. Avsikten är att stimulera utveckling och ekonomisk diversifiering i landsbygdsområden och minska de regionala skillnaderna (5).

| 3.6 | Landsbygdsbefolkningen har i samtliga länder inom det östliga partnerskapet länge tagits för given och ofta glömts bort vid utarbetandet av politik och program. Detta politiska vakuum har bland annat fått till följd att landsbygden gradvis avfolkas då de ekonomiskt aktiva flyttar till städerna eller utomlands. Dessa negativa demografiska trender, i kombination med behovet av en dynamisk förvärvsarbetande befolkning för att understödja jordbruksindustrin, kräver lösningar i form av förbättrad infrastruktur och hälso- och sjukvård samt en kraftfullare politik och institutionella åtaganden. |
| --- | --- |

3.6

Landsbygdsbefolkningen har i samtliga länder inom det östliga partnerskapet länge tagits för given och ofta glömts bort vid utarbetandet av politik och program. Detta politiska vakuum har bland annat fått till följd att landsbygden gradvis avfolkas då de ekonomiskt aktiva flyttar till städerna eller utomlands. Dessa negativa demografiska trender, i kombination med behovet av en dynamisk förvärvsarbetande befolkning för att understödja jordbruksindustrin, kräver lösningar i form av förbättrad infrastruktur och hälso- och sjukvård samt en kraftfullare politik och institutionella åtaganden.

| 3.7 | Södra Kaukasus jordbrukssektor drar inte nytta av hela sin potential och har i dag en låg produktivitet och svag konkurrenskraft. Försämrat naturkapital (mark, vatten, skogar etc.), bergig terräng, minskad vegetabilie- och animalieproduktion, skador på den biologiska mångfalden och en ostabil ekologisk balans är några av de problem som hämmar jordbrukssektorns utveckling. Fattigdomen på landsbygden, bristen på arbetstillfällen och den låga levnadsstandarden är några av de faktorer som bidrar till utsattheten i södra Kaukasus landsbygdsområden. |
| --- | --- |

3.7

Södra Kaukasus jordbrukssektor drar inte nytta av hela sin potential och har i dag en låg produktivitet och svag konkurrenskraft. Försämrat naturkapital (mark, vatten, skogar etc.), bergig terräng, minskad vegetabilie- och animalieproduktion, skador på den biologiska mångfalden och en ostabil ekologisk balans är några av de problem som hämmar jordbrukssektorns utveckling. Fattigdomen på landsbygden, bristen på arbetstillfällen och den låga levnadsstandarden är några av de faktorer som bidrar till utsattheten i södra Kaukasus landsbygdsområden.

| 3.8 | I dessa länder finns det fortfarande brister i normer, förordningar, lagstiftning och jämförande information. Det finns ett behov av gemensamma normer som uppfyller internationella normer och EU-normer, inklusive efterlevnadsåtgärder – övervaknings- och kontrollmekanismer för befintliga förordningar. Underutvecklade system för livsmedelssäkerhet och djurhälsa, särskilt i länderna i södra Kaukasus, kräver insatser och arbete när det gäller efterlevnad av sanitära och fytosanitära normer, särskilt veterinära och sanitära normer för djur och animaliska produkter. |
| --- | --- |

3.8

I dessa länder finns det fortfarande brister i normer, förordningar, lagstiftning och jämförande information. Det finns ett behov av gemensamma normer som uppfyller internationella normer och EU-normer, inklusive efterlevnadsåtgärder – övervaknings- och kontrollmekanismer för befintliga förordningar. Underutvecklade system för livsmedelssäkerhet och djurhälsa, särskilt i länderna i södra Kaukasus, kräver insatser och arbete när det gäller efterlevnad av sanitära och fytosanitära normer, särskilt veterinära och sanitära normer för djur och animaliska produkter.

| 3.9 | EESK anser att man måste göra allt för att se till att utvecklingen av ett mer produktivt jordbruk gynnar konsumenterna, jordbrukarna och landsbygdsområdena i största allmänhet, eftersom dessa områden ofta hör till de fattigaste i varje land. Med detta i åtanke har EU introducerat en bred uppsättning program i samarbete med sina östliga partnerländer under de senaste åren. Dessa program omfattar allt från att ge specifikt tekniskt bistånd till mycket stora sektorsprogram till att stödja djupgående reformer inom områdena jordbruk, landsbygdsutveckling och livsmedelstrygghet. EESK förespråkar en strikt övervakning av jordbruksreformernas effektivitet i länderna inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

3.9

EESK anser att man måste göra allt för att se till att utvecklingen av ett mer produktivt jordbruk gynnar konsumenterna, jordbrukarna och landsbygdsområdena i största allmänhet, eftersom dessa områden ofta hör till de fattigaste i varje land. Med detta i åtanke har EU introducerat en bred uppsättning program i samarbete med sina östliga partnerländer under de senaste åren. Dessa program omfattar allt från att ge specifikt tekniskt bistånd till mycket stora sektorsprogram till att stödja djupgående reformer inom områdena jordbruk, landsbygdsutveckling och livsmedelstrygghet. EESK förespråkar en strikt övervakning av jordbruksreformernas effektivitet i länderna inom det östliga partnerskapet.

| 3.10 | EESK uppmanar kommissionen och Europaparlamentet att återuppliva och fördjupa den politiska dialogen om strategisk planering och reformer inom områdena jordbruk, skogsbruk och hållbar utveckling på ländernivå, med respekt för de regler som fastställts och för att öka jordbruksstrukturernas konkurrenskraft och de inhemska jordbruksmarknadernas öppenhet. |
| --- | --- |

3.10

EESK uppmanar kommissionen och Europaparlamentet att återuppliva och fördjupa den politiska dialogen om strategisk planering och reformer inom områdena jordbruk, skogsbruk och hållbar utveckling på ländernivå, med respekt för de regler som fastställts och för att öka jordbruksstrukturernas konkurrenskraft och de inhemska jordbruksmarknadernas öppenhet.

| 3.11 | För att stödja utvecklingen av jordbruket i de östliga partnerskapsländerna anser vi att man måste prioritera inrättande och förstärkning av lokala jordbruksorganisationer via utvecklingsprojekt som syftar till att öka jordbrukarnas grad av representation och deltagande i beslutsprocessen. |
| --- | --- |

3.11

För att stödja utvecklingen av jordbruket i de östliga partnerskapsländerna anser vi att man måste prioritera inrättande och förstärkning av lokala jordbruksorganisationer via utvecklingsprojekt som syftar till att öka jordbrukarnas grad av representation och deltagande i beslutsprocessen.

| 3.12 | Entreprenörskap bör stå i fokus för EU:s verksamhet i länderna inom det östliga partnerskapet. Vi får inte glömma bort att det är mycket viktigt att främja företagande på landsbygden, och att detta kan åstadkommas genom ett lämpligt företagsklimat, nämligen tillgång till startkapital, banklån och rejäla skatteincitament. |
| --- | --- |

3.12

Entreprenörskap bör stå i fokus för EU:s verksamhet i länderna inom det östliga partnerskapet. Vi får inte glömma bort att det är mycket viktigt att främja företagande på landsbygden, och att detta kan åstadkommas genom ett lämpligt företagsklimat, nämligen tillgång till startkapital, banklån och rejäla skatteincitament.

| 3.13 | EESK anser att det är nödvändigt att lyfta fram och stärka kvinnors och ungdomars roll inom jordbruket och på landsbygden genom att bredda deltagandet i yrkesinriktad utbildning och genom särskilda åtgärder i landsbygdsutvecklingsplanerna. |
| --- | --- |

3.13

EESK anser att det är nödvändigt att lyfta fram och stärka kvinnors och ungdomars roll inom jordbruket och på landsbygden genom att bredda deltagandet i yrkesinriktad utbildning och genom särskilda åtgärder i landsbygdsutvecklingsplanerna.

| 3.14 | Kommittén hoppas att panelen om miljö och klimatförändringar framgångsrikt kommer att genomföra följande tre projekt som ingår i plattform 2 – ”Ekonomisk integration och konvergens med EU:s politik”: det gemensamma miljöinformationssystemet (Seis) (6), GREEN Project
   (7) och Clima East Package
   (8). |
| --- | --- |

3.14

Kommittén hoppas att panelen om miljö och klimatförändringar framgångsrikt kommer att genomföra följande tre projekt som ingår i plattform 2 – ”Ekonomisk integration och konvergens med EU:s politik”: det gemensamma miljöinformationssystemet (Seis) (6), GREEN Project
   (7) och Clima East Package
   (8).

| 3.15 | EESK uppmanar kommissionen och Europaparlamentet att fortsätta sina insatser för att förbättra miljöförvaltningen och datainsamlings- och datahanteringssystemen i de östliga partnerskapsländerna, hjälpa länderna att begränsa och anpassa sig till klimatförändringarna, inrikta sig på miljöpolitiska åtgärder och visa på hållbara konsumtions- och produktionsmönster. |
| --- | --- |

3.15

EESK uppmanar kommissionen och Europaparlamentet att fortsätta sina insatser för att förbättra miljöförvaltningen och datainsamlings- och datahanteringssystemen i de östliga partnerskapsländerna, hjälpa länderna att begränsa och anpassa sig till klimatförändringarna, inrikta sig på miljöpolitiska åtgärder och visa på hållbara konsumtions- och produktionsmönster.

| 3.16 | EESK erkänner betydelsen av programmet för hållbar utveckling ”Greening Economies in the Eastern Neighbourhood” (EaP GREEN), som genomförs av OECD i samarbete med Unece, Unep och Unido, för att hjälpa länderna inom det östliga partnerskapet i deras övergång till en grön ekonomi. |
| --- | --- |

3.16

EESK erkänner betydelsen av programmet för hållbar utveckling ”Greening Economies in the Eastern Neighbourhood” (EaP GREEN), som genomförs av OECD i samarbete med Unece, Unep och Unido, för att hjälpa länderna inom det östliga partnerskapet i deras övergång till en grön ekonomi.

4.   Länderspecifika kommentarer

4.1   
  Armenien

| 4.1.1 | Jordbruket är en viktig ekonomisk sektor i Armenien. Omkring en tredjedel av befolkningen bor i glesbygds- och bergsområden, där ett självförsörjande eller delvis självförsörjande jordbruk med begränsad användning av insatsmedel är en viktig källa till försörjning. Praktiskt taget hela bruttojordbruksprodukten (ca 97 %) produceras av små jordbruksföretag. |
| --- | --- |

4.1.1

Jordbruket är en viktig ekonomisk sektor i Armenien. Omkring en tredjedel av befolkningen bor i glesbygds- och bergsområden, där ett självförsörjande eller delvis självförsörjande jordbruk med begränsad användning av insatsmedel är en viktig källa till försörjning. Praktiskt taget hela bruttojordbruksprodukten (ca 97 %) produceras av små jordbruksföretag.

| 4.1.2 | Armenien har också genomfört ett av de mest omfattande landreformsprogrammen, och i mitten av 1994 hade det mesta av jordbruksmarken privatiserats. Detta ledde till att marken styckades upp i mer än 1,2 miljoner skiften. |
| --- | --- |

4.1.2

Armenien har också genomfört ett av de mest omfattande landreformsprogrammen, och i mitten av 1994 hade det mesta av jordbruksmarken privatiserats. Detta ledde till att marken styckades upp i mer än 1,2 miljoner skiften.

| 4.1.3 | Armenien har begränsade markresurser – åkermarken utgör endast 16,8 % av dess totala landareal. Den bördiga vulkaniska jordmånen möjliggör odling av vete och korn samt används som betesmark. Bevattnade grödor omfattar aprikoser, persikor, plommon, äpplen, körsbär, valnötter, kvitten, fikon, granatäpplen och andra frukter samt druvor, som är grundingrediensen i landets världsberömda brandy. |
| --- | --- |

4.1.3

Armenien har begränsade markresurser – åkermarken utgör endast 16,8 % av dess totala landareal. Den bördiga vulkaniska jordmånen möjliggör odling av vete och korn samt används som betesmark. Bevattnade grödor omfattar aprikoser, persikor, plommon, äpplen, körsbär, valnötter, kvitten, fikon, granatäpplen och andra frukter samt druvor, som är grundingrediensen i landets världsberömda brandy.

| 4.1.4 | Förhandlingarna om ett associeringsavtal, inbegripet ett djupgående och omfattande frihandelsavtal, slutfördes i juli 2013. Men efter det att Armenien gick med i tullunionen, vilket aviserades i september 2013, så undertecknades inte associeringsavtalet, eftersom det var oförenligt med ett medlemskap i tullunionen. Europeiska unionen fortsätter att samarbeta med Armenien på alla områden som är förenliga med detta val. |
| --- | --- |

4.1.4

Förhandlingarna om ett associeringsavtal, inbegripet ett djupgående och omfattande frihandelsavtal, slutfördes i juli 2013. Men efter det att Armenien gick med i tullunionen, vilket aviserades i september 2013, så undertecknades inte associeringsavtalet, eftersom det var oförenligt med ett medlemskap i tullunionen. Europeiska unionen fortsätter att samarbeta med Armenien på alla områden som är förenliga med detta val.

4.2   
  Azerbajdzjan

| 4.2.1 | Den ledande sektorn inom Azerbajdzjans ekonomi är olja och gas, men jordbruket är en viktig komponent i den icke-oljeproducerande delen av ekonomin. Nästan hälften av Azerbajdzjans befolkning bor i landsbygdsområden och är beroende av jordbruket för sin försörjning. |
| --- | --- |

4.2.1

Den ledande sektorn inom Azerbajdzjans ekonomi är olja och gas, men jordbruket är en viktig komponent i den icke-oljeproducerande delen av ekonomin. Nästan hälften av Azerbajdzjans befolkning bor i landsbygdsområden och är beroende av jordbruket för sin försörjning.

| 4.2.2 | Blandjordbruk är vanligast, med likartade odlingsmönster. De viktigaste jordbruksgrödorna i Azerbajdzjan är avsalugrödor, druvor, bomull, tobak, citrusfrukter och grönsaker. Boskap, mejeriprodukter samt vin och spritdrycker är andra viktiga jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

4.2.2

Blandjordbruk är vanligast, med likartade odlingsmönster. De viktigaste jordbruksgrödorna i Azerbajdzjan är avsalugrödor, druvor, bomull, tobak, citrusfrukter och grönsaker. Boskap, mejeriprodukter samt vin och spritdrycker är andra viktiga jordbruksprodukter.

| 4.2.3 | Under 2010 inledde EU och Azerbajdzjan förhandlingar om ett associeringsavtal (med undantag för ett djupgående och omfattande frihandelsavtal på grund av att landets ansökan till WTO fortfarande är under behandling). Under 1997 ansökte Azerbajdzjans regering officiellt till WTO:s sekretariat om att få bli medlem i WTO och diskussionerna pågår fortfarande. |
| --- | --- |

4.2.3

Under 2010 inledde EU och Azerbajdzjan förhandlingar om ett associeringsavtal (med undantag för ett djupgående och omfattande frihandelsavtal på grund av att landets ansökan till WTO fortfarande är under behandling). Under 1997 ansökte Azerbajdzjans regering officiellt till WTO:s sekretariat om att få bli medlem i WTO och diskussionerna pågår fortfarande.

4.3   
  Vitryssland

| 4.3.1 | Jordbrukssektorn i Vitryssland sysselsätter omkring en tiondel av arbetskraften och domineras av stora kollektiv och statliga jordbruk. Större delen av landet har blandjordbruk med vegetabilieproduktion och djuruppfödning. Potatis, sockerbetor, korn, vete, råg och majs är viktiga jordbruksgrödor och en stor procentandel av spannmålen används som foder. Nötkreatur, fjäderfä och svin är den huvudsakliga boskapen. Nästan två femtedelar av Vitryssland är täckt av skogar, vilka utnyttjas för produktion av trä- och pappersprodukter. |
| --- | --- |

4.3.1

Jordbrukssektorn i Vitryssland sysselsätter omkring en tiondel av arbetskraften och domineras av stora kollektiv och statliga jordbruk. Större delen av landet har blandjordbruk med vegetabilieproduktion och djuruppfödning. Potatis, sockerbetor, korn, vete, råg och majs är viktiga jordbruksgrödor och en stor procentandel av spannmålen används som foder. Nötkreatur, fjäderfä och svin är den huvudsakliga boskapen. Nästan två femtedelar av Vitryssland är täckt av skogar, vilka utnyttjas för produktion av trä- och pappersprodukter.

| 4.3.2 | Ratificeringen av ett partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU och Vitryssland (som förhandlades fram 1995) har varit fryst sedan 1997 på grund av den politiska situationen i landet. |
| --- | --- |

4.3.2

Ratificeringen av ett partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU och Vitryssland (som förhandlades fram 1995) har varit fryst sedan 1997 på grund av den politiska situationen i landet.

| 4.3.3 | Vitryssland ansökte om medlemskap i WTO år 1993. Anslutningsprocessen pågår. |
| --- | --- |

4.3.3

Vitryssland ansökte om medlemskap i WTO år 1993. Anslutningsprocessen pågår.

4.4   
  Georgien

| 4.4.1 | Jordbruket är centralt för landets befolkning eftersom det utgör ett viktigt skyddsnät i landsbygdsområden, där nästan hälften av Georgiens invånare är bosatta. Landsbygdsmarken är starkt fragmenterad – 95 % av jordbrukarna är ”småbrukare”, vanligen med omkring 1,2 hektar och 2 kor per familj. Denna fragmentering förstärktes genom markprivatiseringen på 1990-talet, vilket ledde till en ny klass på omkring en halv miljon ”jordbrukare” som betecknas som egenföretagare. |
| --- | --- |

4.4.1

Jordbruket är centralt för landets befolkning eftersom det utgör ett viktigt skyddsnät i landsbygdsområden, där nästan hälften av Georgiens invånare är bosatta. Landsbygdsmarken är starkt fragmenterad – 95 % av jordbrukarna är ”småbrukare”, vanligen med omkring 1,2 hektar och 2 kor per familj. Denna fragmentering förstärktes genom markprivatiseringen på 1990-talet, vilket ledde till en ny klass på omkring en halv miljon ”jordbrukare” som betecknas som egenföretagare.

| 4.4.2 | Mjölk och kött är de jordbruksprodukter som har det högsta värdet totalt sett. Boskapsuppfödarna ger sina djur mycket lite foder av hög kvalitet, och förlitar sig på gratis eller mycket billigt bete och hö under vintern. Detta leder inte bara till en låg mjölkproduktion, utan försvårar också starkt en konkurrenskraftig köttproduktion. Vinproduktionen är också en mycket viktig del av jordbrukssektorn. De flesta av odlingarna är koncentrerade till bördiga floddalar och flodslätter, och de viktigaste produkterna är citrusfrukter, druvor och nötter. |
| --- | --- |

4.4.2

Mjölk och kött är de jordbruksprodukter som har det högsta värdet totalt sett. Boskapsuppfödarna ger sina djur mycket lite foder av hög kvalitet, och förlitar sig på gratis eller mycket billigt bete och hö under vintern. Detta leder inte bara till en låg mjölkproduktion, utan försvårar också starkt en konkurrenskraftig köttproduktion. Vinproduktionen är också en mycket viktig del av jordbrukssektorn. De flesta av odlingarna är koncentrerade till bördiga floddalar och flodslätter, och de viktigaste produkterna är citrusfrukter, druvor och nötter.

| 4.4.3 | Förbindelserna mellan EU och Republiken Georgien har vägletts av ett partnerskaps- och samarbetsavtal som nu har ersatts av associeringsavtalet EU–Georgien, inbegripet ett djupgående och omfattande frihandelsavtal, som undertecknades den 27 juni 2014 och som tillämpas provisoriskt sedan den 1 september 2014. När det gäller handeln med jordbruksprodukter ger frihandelsavtalet långtgående förmåner. Importen av jordbruksprodukter från EU till Georgien är helt avreglerad. |
| --- | --- |

4.4.3

Förbindelserna mellan EU och Republiken Georgien har vägletts av ett partnerskaps- och samarbetsavtal som nu har ersatts av associeringsavtalet EU–Georgien, inbegripet ett djupgående och omfattande frihandelsavtal, som undertecknades den 27 juni 2014 och som tillämpas provisoriskt sedan den 1 september 2014. När det gäller handeln med jordbruksprodukter ger frihandelsavtalet långtgående förmåner. Importen av jordbruksprodukter från EU till Georgien är helt avreglerad.

4.5   
  Moldavien

| 4.5.1 | Jordbruket är otroligt viktigt för Moldavien. Jordbruksmarken utgör cirka 75 % av den totala landarealen, och används främst till odling av tillfälliga grödor. Omkring en tiondel av marken används för att odla fleråriga grödor. Det moldaviska samhället består till övervägande delen av landsbygd. Jordbrukssektorn sysselsätter 26,4 % av den förvärvsarbetande befolkningen och bidrar med 14,6 % av landets BNP. |
| --- | --- |

4.5.1

Jordbruket är otroligt viktigt för Moldavien. Jordbruksmarken utgör cirka 75 % av den totala landarealen, och används främst till odling av tillfälliga grödor. Omkring en tiondel av marken används för att odla fleråriga grödor. Det moldaviska samhället består till övervägande delen av landsbygd. Jordbrukssektorn sysselsätter 26,4 % av den förvärvsarbetande befolkningen och bidrar med 14,6 % av landets BNP.

| 4.5.2 | Till följd av markreformen har strukturen för jordbruksmarkens användning förändrats. Efter privatiseringen på 1990-talet är en stor del av marken fortfarande uppdelad i små, separata skiften. Privatiseringsprocessen har resulterat i ett genomsnittligt markinnehav på 1,4 hektar, som sedan i sin tur delas upp i separata skiften beroende på marktyp (åkermark, fruktodlingar, vinodlingar) till cirka 1 miljon innehavare. Av den totala jordbruksmarken omfattas 0,66 miljoner hektar av en form av offentlig äganderätt (26,2 %) och 1,84 miljoner hektar av en form av privat äganderätt och/eller användning (73,8 %). |
| --- | --- |

4.5.2

Till följd av markreformen har strukturen för jordbruksmarkens användning förändrats. Efter privatiseringen på 1990-talet är en stor del av marken fortfarande uppdelad i små, separata skiften. Privatiseringsprocessen har resulterat i ett genomsnittligt markinnehav på 1,4 hektar, som sedan i sin tur delas upp i separata skiften beroende på marktyp (åkermark, fruktodlingar, vinodlingar) till cirka 1 miljon innehavare. Av den totala jordbruksmarken omfattas 0,66 miljoner hektar av en form av offentlig äganderätt (26,2 %) och 1,84 miljoner hektar av en form av privat äganderätt och/eller användning (73,8 %).

| 4.5.3 | I fråga om värdet på jordbruksproduktionen bidrar växtproduktionen med mer än två tredjedelar av det totala värdet, medan animalieproduktion och tjänster bidrar med omkring 30 % respektive 2,4 %. Druvor och mjölk är de jordbruksprodukter som har det högsta värdet totalt sett. |
| --- | --- |

4.5.3

I fråga om värdet på jordbruksproduktionen bidrar växtproduktionen med mer än två tredjedelar av det totala värdet, medan animalieproduktion och tjänster bidrar med omkring 30 % respektive 2,4 %. Druvor och mjölk är de jordbruksprodukter som har det högsta värdet totalt sett.

| 4.5.4 | Sedan 1998 har förbindelserna mellan EU och Republiken Moldavien vägletts av ett partnerskaps- och samarbetsavtal, som nu har ersatts av associeringsavtalet EU–Moldavien, inbegripet ett djupgående och omfattande frihandelsavtal, som undertecknades den 27 juni 2014 och som tillämpas provisoriskt sedan den 1 september 2014. |
| --- | --- |

4.5.4

Sedan 1998 har förbindelserna mellan EU och Republiken Moldavien vägletts av ett partnerskaps- och samarbetsavtal, som nu har ersatts av associeringsavtalet EU–Moldavien, inbegripet ett djupgående och omfattande frihandelsavtal, som undertecknades den 27 juni 2014 och som tillämpas provisoriskt sedan den 1 september 2014.

4.6   
  Ukraina

| 4.6.1 | Ukrainas vegetabilieproduktion är högt utvecklad, delvis tack vare bördiga jordar och ett gynnsamt klimat. Dess spannmåls- och potatisproduktion är bland de högsta i Europa, och landet är av en världens största producenter av sockerbetor och solrosolja. Ukrainas animaliesektor släpar efter vegetabiliesektorn, men dess totala produktion är fortfarande avsevärt större än de flesta andra europeiska länders. |
| --- | --- |

4.6.1

Ukrainas vegetabilieproduktion är högt utvecklad, delvis tack vare bördiga jordar och ett gynnsamt klimat. Dess spannmåls- och potatisproduktion är bland de högsta i Europa, och landet är av en världens största producenter av sockerbetor och solrosolja. Ukrainas animaliesektor släpar efter vegetabiliesektorn, men dess totala produktion är fortfarande avsevärt större än de flesta andra europeiska länders.

| 4.6.2 | Ett nytt associeringsavtal, inbegripet ett djupgående och omfattande frihandelsavtal, förhandlades fram 2007–2011 och paraferades 2012. De politiska delarna av associeringsavtalet undertecknades slutligen den 21 mars 2014, medan återstående delar av avtalet, inbegripet det djupgående och omfattande frihandelsavtalet, undertecknades den 27 juni 2014. Sedan den 23 april 2014 har EU ensidigt beviljat autonoma handelsförmåner för att stödja Ukraina i dess nuvarande situation. |
| --- | --- |

4.6.2

Ett nytt associeringsavtal, inbegripet ett djupgående och omfattande frihandelsavtal, förhandlades fram 2007–2011 och paraferades 2012. De politiska delarna av associeringsavtalet undertecknades slutligen den 21 mars 2014, medan återstående delar av avtalet, inbegripet det djupgående och omfattande frihandelsavtalet, undertecknades den 27 juni 2014. Sedan den 23 april 2014 har EU ensidigt beviljat autonoma handelsförmåner för att stödja Ukraina i dess nuvarande situation.

| 4.6.3 | Det EU-finansierade Ifssu-projektet om förbättring av systemen för livsmedelskontroll i Ukraina inleddes i juli 2014 i syfte att förbättra den sanitära kvaliteten på ukrainska livsmedelsprodukter och stärka de ukrainska konsumenternas förtroende för den inhemska produktionen. EU hjälper också Ukrainas statliga veterinär- och fytosanitära tjänst att förbättra systemet för att garantera säkra livsmedel ”från jord till bord”. Med en budget på nästan 3,8 miljoner euro för 33 månader är Ifssu-projektet en del av det prioriterade området ”Livsmedelssäkerhet och livsmedelstrygghet”. |
| --- | --- |

4.6.3

Det EU-finansierade Ifssu-projektet om förbättring av systemen för livsmedelskontroll i Ukraina inleddes i juli 2014 i syfte att förbättra den sanitära kvaliteten på ukrainska livsmedelsprodukter och stärka de ukrainska konsumenternas förtroende för den inhemska produktionen. EU hjälper också Ukrainas statliga veterinär- och fytosanitära tjänst att förbättra systemet för att garantera säkra livsmedel ”från jord till bord”. Med en budget på nästan 3,8 miljoner euro för 33 månader är Ifssu-projektet en del av det prioriterade området ”Livsmedelssäkerhet och livsmedelstrygghet”.

5.   Enpards roll

| 5.1 | Enpard inrättades genom två gemensamma meddelanden från Europeiska kommissionen och Europeiska utrikestjänsten i mars och maj 2011, som en del av EU:s åtagande för tillväxt och stabilitet för alla i unionens närområde, där man erkände jordbrukets potentiella betydelse för trygg livsmedelsförsörjning, hållbar produktion och landsbygdssysselsättning. |
| --- | --- |

5.1

Enpard inrättades genom två gemensamma meddelanden från Europeiska kommissionen och Europeiska utrikestjänsten i mars och maj 2011, som en del av EU:s åtagande för tillväxt och stabilitet för alla i unionens närområde, där man erkände jordbrukets potentiella betydelse för trygg livsmedelsförsörjning, hållbar produktion och landsbygdssysselsättning.

| 5.2 | EU erbjuder samtliga partnerländer att inleda en dialog om Enpard, och är beredd att bistå med genomförandet av Enpard-strategier och sammanhängande reformer i alla de länder som förbundit sig att göra jordbruket och landsbygdens utveckling till ett prioriterat område i sitt samarbete med EU. Detta omfattar hjälp med att utarbeta långsiktiga strategier för jordbruks- och landsbygdsutvecklingen tillsammans med alla berörda intressenter samt att bygga upp nödvändig institutionell kapacitet på nationell och lokal nivå. |
| --- | --- |

5.2

EU erbjuder samtliga partnerländer att inleda en dialog om Enpard, och är beredd att bistå med genomförandet av Enpard-strategier och sammanhängande reformer i alla de länder som förbundit sig att göra jordbruket och landsbygdens utveckling till ett prioriterat område i sitt samarbete med EU. Detta omfattar hjälp med att utarbeta långsiktiga strategier för jordbruks- och landsbygdsutvecklingen tillsammans med alla berörda intressenter samt att bygga upp nödvändig institutionell kapacitet på nationell och lokal nivå.

| 5.3 | Programmet har redan gett resultat i Georgien i form av lagen om jordbrukskooperativ, nätverket med 54 centrum för information och samråd om jordbruksstrategier m.m. Den 11 mars 2014 undertecknade Europeiska unionen fyra anslag på totalt 15 miljoner euro i stöd till småbrukare inom ramen för Enpard-initiativet i Georgien. Projekten kommer att bidra med tekniskt bistånd till upprättandet av mer än 160 kooperativ och riktar sig till alla Georgiens regioner. Syftet med kooperativen är göra det möjligt för småbrukare att organisera sig kollektivt och vinna stordriftsfördelar, öka sin effektivitet och förbättra sina förbindelser med marknaderna. Det totala anslaget till Enpard i Georgien uppgår till 52 miljoner euro under fem år (mars 2013–mars 2018). |
| --- | --- |

5.3

Programmet har redan gett resultat i Georgien i form av lagen om jordbrukskooperativ, nätverket med 54 centrum för information och samråd om jordbruksstrategier m.m. Den 11 mars 2014 undertecknade Europeiska unionen fyra anslag på totalt 15 miljoner euro i stöd till småbrukare inom ramen för Enpard-initiativet i Georgien. Projekten kommer att bidra med tekniskt bistånd till upprättandet av mer än 160 kooperativ och riktar sig till alla Georgiens regioner. Syftet med kooperativen är göra det möjligt för småbrukare att organisera sig kollektivt och vinna stordriftsfördelar, öka sin effektivitet och förbättra sina förbindelser med marknaderna. Det totala anslaget till Enpard i Georgien uppgår till 52 miljoner euro under fem år (mars 2013–mars 2018).

| 5.4 | EU:s stöd till Armenien uppgick till 157 miljoner euro för perioden 2011–2013 (jämfört med 98,4 miljoner euro för perioden 2007–2010). I december 2013 godkände EU en ny finansieringsram på 41 miljoner euro i stöd till det civila samhället, den regionala utvecklingen och jordbruket i Armenien inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. Av hela detta belopp har 25 miljoner euro tilldelats genomförandet av Enpards initiativ i Armenien. Dessa medel kommer i synnerhet att användas för att effektivisera jordbruksrelaterade institutioner, stödja utvecklingen av jordbruksorganisationer, ta fram jordbruksstatistik och förbättra tillgången till billigare livsmedel för armeniska medborgare. Den syftar också till att förbättra villkoren på landsbygden genom att skapa sysselsättning, utveckla offentlig-privata partnerskap och utbilda arbetskraften. |
| --- | --- |

5.4

EU:s stöd till Armenien uppgick till 157 miljoner euro för perioden 2011–2013 (jämfört med 98,4 miljoner euro för perioden 2007–2010). I december 2013 godkände EU en ny finansieringsram på 41 miljoner euro i stöd till det civila samhället, den regionala utvecklingen och jordbruket i Armenien inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. Av hela detta belopp har 25 miljoner euro tilldelats genomförandet av Enpards initiativ i Armenien. Dessa medel kommer i synnerhet att användas för att effektivisera jordbruksrelaterade institutioner, stödja utvecklingen av jordbruksorganisationer, ta fram jordbruksstatistik och förbättra tillgången till billigare livsmedel för armeniska medborgare. Den syftar också till att förbättra villkoren på landsbygden genom att skapa sysselsättning, utveckla offentlig-privata partnerskap och utbilda arbetskraften.

| 5.5 | I Moldavien har programmet för ekonomisk stimulans i landsbygdsområden, som pågått sedan 2010, visat sig vara ett användbart instrument för att skapa nya arbetstillfällen i Moldaviens provinser. Jordbruk och landsbygdsutveckling har valts till målsektor för utvecklingssamarbetet mellan EU och Moldavien 2014–2017, som uppgår till 100–120 miljoner euro tillgängligt stöd till sektorn. I detta sammanhang antogs under sommaren 2014 ett omfattande Enpard-program i Moldavien värt 64 miljoner euro, som började tillämpas i början av 2015. Genom budgetstöd och tekniskt stöd kommer programmet att understödja en långsiktig och omfattande utvecklingsstrategi för sektorn som har utarbetats av regeringen. Detta finansiella stöd kommer att höja jordbrukssektorns konkurrenskraft och intensifiera diskussionerna om att utveckla ny politik. |
| --- | --- |

5.5

I Moldavien har programmet för ekonomisk stimulans i landsbygdsområden, som pågått sedan 2010, visat sig vara ett användbart instrument för att skapa nya arbetstillfällen i Moldaviens provinser. Jordbruk och landsbygdsutveckling har valts till målsektor för utvecklingssamarbetet mellan EU och Moldavien 2014–2017, som uppgår till 100–120 miljoner euro tillgängligt stöd till sektorn. I detta sammanhang antogs under sommaren 2014 ett omfattande Enpard-program i Moldavien värt 64 miljoner euro, som började tillämpas i början av 2015. Genom budgetstöd och tekniskt stöd kommer programmet att understödja en långsiktig och omfattande utvecklingsstrategi för sektorn som har utarbetats av regeringen. Detta finansiella stöd kommer att höja jordbrukssektorns konkurrenskraft och intensifiera diskussionerna om att utveckla ny politik.

6.   EESK:s roll

| 6.1 | Eftersom kommittén känner till det civila samhällets grundläggande roll i partnerländerna är vi redo att spela en aktiv roll och dela med oss av vår sakkunskap för att bygga upp en effektivare jordbrukssektor, särskilt genom att






  — | bidra till att kartlägga det civila samhällets organisationer inom jordbruk och hållbar utveckling och förbättra situationen genom att föra en öppen och inkluderande dialog med ett brett spektrum av aktörer, |
| --- | --- | --- |

6.1

Eftersom kommittén känner till det civila samhällets grundläggande roll i partnerländerna är vi redo att spela en aktiv roll och dela med oss av vår sakkunskap för att bygga upp en effektivare jordbrukssektor, särskilt genom att

—

bidra till att kartlägga det civila samhällets organisationer inom jordbruk och hållbar utveckling och förbättra situationen genom att föra en öppen och inkluderande dialog med ett brett spektrum av aktörer,

| — | dela med oss av vår sakkunskap, inbegripet den som förvärvats från nya medlemsstater som anslutit sig till EU, när det gäller att fastställa särskilda kriterier och processer för att inrätta verkligt representativa jordbruks- och miljöorganisationer i det civila samhället och deras deltagande i beslutsfattandet i de östliga partnerskapsländerna, |
| --- | --- |

—

dela med oss av vår sakkunskap, inbegripet den som förvärvats från nya medlemsstater som anslutit sig till EU, när det gäller att fastställa särskilda kriterier och processer för att inrätta verkligt representativa jordbruks- och miljöorganisationer i det civila samhället och deras deltagande i beslutsfattandet i de östliga partnerskapsländerna,

| — | utbyta bästa praxis på områden som jordbruk, nätverk för landsbygdsutveckling, hållbar utveckling, entreprenörskap och företagens sociala ansvar, |
| --- | --- |

—

utbyta bästa praxis på områden som jordbruk, nätverk för landsbygdsutveckling, hållbar utveckling, entreprenörskap och företagens sociala ansvar,

| — | mer aktivt delta i arbetet med det östliga partnerskapets plattform 2: ”Ekonomisk integration och konvergens med EU:s politik”, särskilt i panelen för jordbruk och landsbygdsutveckling, och även i panelen för miljö och klimatförändringar med avseende på främjandet av miljöteknik, miljöinnovation och biologisk mångfald. |
| --- | --- |

—

mer aktivt delta i arbetet med det östliga partnerskapets plattform 2: ”Ekonomisk integration och konvergens med EU:s politik”, särskilt i panelen för jordbruk och landsbygdsutveckling, och även i panelen för miljö och klimatförändringar med avseende på främjandet av miljöteknik, miljöinnovation och biologisk mångfald.

Bryssel den 16 september 2015.

Henri MALOSSE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Gemensamt samrådsdokument ”Mot en ny europeisk grannskapspolitik”, 4 mars 2015.

1

(2)  Den 29 maj 2014 undertecknade Kazakstans, Vitrysslands och Rysslands presidenter fördraget om Eurasiska ekonomiska unionen. Armeniens anslutningsfördrag undertecknades den 9 oktober 2014 och trädde i kraft den 2 januari 2015).

2

(3)  http://www.bundestag.de/presse/hib/2015_01/-/357564

3

(4)  EUT C 12, 15.1.2015, s. 48, EUT C 161, 6.6.2013, s. 40, EUT C 299, 4.10.2012, s. 34, EUT C 248, 25.8.2011, s. 37, EUT C 277, 17.11.2009, s. 30.

4

(5)  2014 introducerade Georgien sitt andra regionala utvecklingsprogram för att ge ytterligare stöd till förbättring av den socioekonomiska utvecklingen i samtliga nio regioner och av befolkningens levnadsförhållanden. Genomförandet av programmet för stöd till regional utveckling fortsatte i Armenien under 2014. Moldavien drar nytta av ett nytt projekt som syftar till att förbättra den regionala planeringen och projektplaneringen för utvecklingsregioner i de norra, södra och centrala delarna av landet. Ett nytt program för regional utveckling inrättades i Azerbajdzjan.

5

(6)  Projektet syftar till att främja miljöskyddet i den östliga partnerskapsregionen genom att området omfattas av Seis principer.

6

(7)  Det övergripande syftet med GREEN Project är att stödja partnerländerna i deras insatser för att övergå till en grönare ekonomi genom att bryta kopplingen mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring och resursutarmning.

7

GREEN Project

(8)  Clima East Package stöder begränsningar av och anpassning till klimatförändringarna i Grannskap öst-regionen och dess syfte är en gradvis anpassning till EU:s regelverk på området miljö och klimatförändringar.

8

Clima East Package

---

BILAGA I (1)

EU-stöd till länderna i det östliga partnerskapet (2014–2020)

| Land | Tilldelning för perioden 2014–2017 | Prioriterat område | Vägledande tilldelning
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Armenien | 140–170 miljoner euro | Utveckling av den privata sektorn | 35 |
| Reform av den offentliga förvaltningen | 25 |
| Reform av rättsväsendet | 20 |
| Azerbajdzjan | 77–94 miljoner euro | Regional utveckling och landsbygdsutveckling | 40 |
| Reform av rättsväsendet | 20 |
| Utbildning och kompetensutveckling | 20 |
| Vitryssland | 71–89 miljoner euro | Social delaktighet | 30 |
| Miljö | 25 |
| Lokal/regional ekonomisk utveckling | 25 |
| Georgien | 335–410 miljoner euro | Reform av den offentliga förvaltningen | 25 |
| Jordbruks- och landsbygdsutveckling | 30 |
| Reform av rättsväsendet | 25 |
| Moldavien | 335–410 miljoner euro | Reform av den offentliga förvaltningen | 30 |
| Jordbruks- och landsbygdsutveckling | 30 |
| Reform av polisväsendet och gränsförvaltningen | 20 |
| | Tilldelning 2014 | | |
| Ukraina | 355 miljoner euro | Särskild åtgärd: Avtal om statsbyggande | |

Land

Tilldelning för perioden 2014–2017

Prioriterat område

Vägledande tilldelning

(%)

Armenien

140–170 miljoner euro

Utveckling av den privata sektorn

35

Reform av den offentliga förvaltningen

25

Reform av rättsväsendet

20

Azerbajdzjan

77–94 miljoner euro

Regional utveckling och landsbygdsutveckling

40

Reform av rättsväsendet

20

Utbildning och kompetensutveckling

20

Vitryssland

71–89 miljoner euro

Social delaktighet

30

Miljö

25

Lokal/regional ekonomisk utveckling

25

Georgien

335–410 miljoner euro

Reform av den offentliga förvaltningen

25

Jordbruks- och landsbygdsutveckling

30

Reform av rättsväsendet

25

Moldavien

335–410 miljoner euro

Reform av den offentliga förvaltningen

30

Jordbruks- och landsbygdsutveckling

30

Reform av polisväsendet och gränsförvaltningen

20

Tilldelning 2014

Ukraina

355 miljoner euro

Särskild åtgärd: Avtal om statsbyggande

---

(1)  Information från Europeiska utrikestjänstens webbplats: http://eeas.europa.eu/enp/documents/financing-the-enp/index_en.htm

---

BILAGA II

https://www.zm.gov.lv/public/ck/files/Joint_statement_16_04_2015.pdf

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/138 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/138

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om För en ILO-konvention mot könsrelaterat våld på arbetsplatsen

(yttrande på eget initiativ)

(2016/C 013/21)

| Föredragande: | Béatrice OUIN |
| --- | --- |

Föredragande:

Béatrice OUIN

Den 19 februari 2015 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

För en ILO-konvention mot könsrelaterat våld på arbetsplatsen

(yttrande på eget initiativ).

Facksektionen för yttre förbindelser, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 16 juli 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16–17 september 2015 (sammanträdet den 16 september 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 209 röster för, 2 röster emot och 5 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Internationella arbetsorganisationen (ILO) spelar genom sin trepartssammansättning en ytterst viktig roll på den internationella scenen för att förbättra arbetstagarnas situation och företagens funktionssätt. Europeiska unionen är inte medlem i ILO, men det är däremot EU:s medlemsstater och de organisationer som företräder de europeiska arbetstagarna och arbetsgivarna. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) vill att EU:s medlemsstater och de europeiska organisationerna ska agera för att sprida de europeiska värderingarna och landvinningarna på global nivå, med hänsyn tagen till det globala sammanhanget. |
| --- | --- |

1.1

Internationella arbetsorganisationen (ILO) spelar genom sin trepartssammansättning en ytterst viktig roll på den internationella scenen för att förbättra arbetstagarnas situation och företagens funktionssätt. Europeiska unionen är inte medlem i ILO, men det är däremot EU:s medlemsstater och de organisationer som företräder de europeiska arbetstagarna och arbetsgivarna. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) vill att EU:s medlemsstater och de europeiska organisationerna ska agera för att sprida de europeiska värderingarna och landvinningarna på global nivå, med hänsyn tagen till det globala sammanhanget.

| 1.2 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén anser






  — | att sexuellt och könsrelaterat våld på arbetsplatsen utgör ett hinder för anständigt arbete (som respekterar arbetstagarnas värdighet och garanterar deras säkerhet, ansvarighet och oberoende), |
| --- | --- | --- |

1.2

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén anser

—

att sexuellt och könsrelaterat våld på arbetsplatsen utgör ett hinder för anständigt arbete (som respekterar arbetstagarnas värdighet och garanterar deras säkerhet, ansvarighet och oberoende),

| — | att könsrelaterat våld på arbetsplatsen är ett allvarligt brott mot de mänskliga rättigheterna, en kränkning av värdigheten samt den fysiska och psykiska integriteten, |
| --- | --- |

—

att könsrelaterat våld på arbetsplatsen är ett allvarligt brott mot de mänskliga rättigheterna, en kränkning av värdigheten samt den fysiska och psykiska integriteten,

| — | att detta våld inverkar menligt på ekonomin och de sociala framstegen genom att undergräva grunden för anställningsförhållandet och minska produktiviteten, |
| --- | --- |

—

att detta våld inverkar menligt på ekonomin och de sociala framstegen genom att undergräva grunden för anställningsförhållandet och minska produktiviteten,

| — | att detta våld visar på det ojämlika maktförhållandet mellan kvinnor och män och bidrar till att vidmakthålla ojämlikheten i arbetslivet, |
| --- | --- |

—

att detta våld visar på det ojämlika maktförhållandet mellan kvinnor och män och bidrar till att vidmakthålla ojämlikheten i arbetslivet,

| — | att kampen mot detta våld kräver deltagande av det civila samhället, särskilt arbetsmarknadens parter, men även hälso- och sjukvårdspersonalen, polisväsendet och rättsväsendet för att ta hand om offren, samt medierna och lärarna för att förebygga våld, |
| --- | --- |

—

att kampen mot detta våld kräver deltagande av det civila samhället, särskilt arbetsmarknadens parter, men även hälso- och sjukvårdspersonalen, polisväsendet och rättsväsendet för att ta hand om offren, samt medierna och lärarna för att förebygga våld,

| — | att det ligger i samhällets intresse att bekämpa detta våld varhelst det förekommer och att förbjuda det på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

—

att det ligger i samhällets intresse att bekämpa detta våld varhelst det förekommer och att förbjuda det på arbetsplatsen.

| 1.3 | ILO:s styrelse ska i november 2015 fatta ett beslut om huruvida den ska sätta upp framtagandet av en internationell norm mot könsrelaterat våld på arbetsplatsen på dagordningen för Internationella arbetskonferensen (ILO:s beslutande organ). EESK stöder detta förslag och uppmanar EU:s medlemsstater och de europeiska arbetsmarknadsparterna att göra detsamma. |
| --- | --- |

1.3

ILO:s styrelse ska i november 2015 fatta ett beslut om huruvida den ska sätta upp framtagandet av en internationell norm mot könsrelaterat våld på arbetsplatsen på dagordningen för Internationella arbetskonferensen (ILO:s beslutande organ). EESK stöder detta förslag och uppmanar EU:s medlemsstater och de europeiska arbetsmarknadsparterna att göra detsamma.

| 1.4 | EU:s medlemsstater har redan tillgång till instrument för att bekämpa ojämlikhet mellan kvinnor och män och sexuella trakasserier på arbetsplatsen genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG (1), och EESK uppmanar dem att tala med en röst inför ILO. |
| --- | --- |

1.4

EU:s medlemsstater har redan tillgång till instrument för att bekämpa ojämlikhet mellan kvinnor och män och sexuella trakasserier på arbetsplatsen genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG (1), och EESK uppmanar dem att tala med en röst inför ILO.

1

| 1.5 | De europeiska arbetsmarknadsparterna undertecknade 2007 ett ramavtal om trakasserier och våld i arbetet, vilket bör innebära att de deltar gemensamt i debatten om detta förslag till internationell arbetsnorm (2). |
| --- | --- |

1.5

De europeiska arbetsmarknadsparterna undertecknade 2007 ett ramavtal om trakasserier och våld i arbetet, vilket bör innebära att de deltar gemensamt i debatten om detta förslag till internationell arbetsnorm (2).

2

2.   Inledning: problemet med könsrelaterat våld på arbetsplatsen

Inledning: problemet med könsrelaterat våld på arbetsplatsen

| 2.1 | I denna tid av globalisering krävs internationella normer för att bekämpa och förebygga könsrelaterat våld, vilket ligger i både arbetstagarnas, företagens och staternas intresse. Sådant våld hotar den fysiska och psykiska hälsan, kränker personernas rättigheter och värdighet, påverkar offrens produktivitet negativt och orsakar kostnader för staten och samhället. Alla måste därför bekämpa och förebygga detta våld. Könsrelaterat våld är ett av de viktigaste hindren för utveckling. |
| --- | --- |

2.1

I denna tid av globalisering krävs internationella normer för att bekämpa och förebygga könsrelaterat våld, vilket ligger i både arbetstagarnas, företagens och staternas intresse. Sådant våld hotar den fysiska och psykiska hälsan, kränker personernas rättigheter och värdighet, påverkar offrens produktivitet negativt och orsakar kostnader för staten och samhället. Alla måste därför bekämpa och förebygga detta våld. Könsrelaterat våld är ett av de viktigaste hindren för utveckling.

| 2.2 | Behandling av ämnet inom ILO |
| --- | --- |

2.2

Behandling av ämnet inom ILO

| 2.2.1 | Könsrelaterat och sexuellt våld både återspeglar och förstärker ojämlikheten mellan kvinnor och män och har en negativ inverkan på arbetsplatsen. Kampen mot detta våld tas upp i flera av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner:






  — | Konvention nr 29 angående tvångs- eller obligatoriskt arbete (1930). |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Könsrelaterat och sexuellt våld både återspeglar och förstärker ojämlikheten mellan kvinnor och män och har en negativ inverkan på arbetsplatsen. Kampen mot detta våld tas upp i flera av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner:

—

Konvention nr 29 angående tvångs- eller obligatoriskt arbete (1930).

| — | Konvention nr 97 om migrerande arbetare (reviderad) (1949). |
| --- | --- |

—

Konvention nr 97 om migrerande arbetare (reviderad) (1949).

| — | Konvention nr 100 angående lika lön för män och kvinnor för arbete av lika värde (1951). |
| --- | --- |

—

Konvention nr 100 angående lika lön för män och kvinnor för arbete av lika värde (1951).

| — | Konvention nr 111 angående diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning (1958). |
| --- | --- |

—

Konvention nr 111 angående diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning (1958).

| — | Konvention nr 189 om hushållsarbetare (2011). |
| --- | --- |

—

Konvention nr 189 om hushållsarbetare (2011).

I rekommendation nr 200 om hiv och aids och arbetslivet (2010) slås det fast att man måste vidta åtgärder för att förebygga och få stopp på våld och trakasserier på arbetsplatsen. Ännu mer nyligen ålägger rekommendation nr 204 om övergången från den informella till den formella ekonomin (som antogs av Internationella arbetskonferensen vid dess 104:e sammanträde i Genève den 12 juni 2015) medlemsstaterna att se till att en ram för integrerad politik ingår i de nationella utvecklingsstrategierna eller utvecklingsplanerna. Denna ram för integrerad politik bör omfatta främjande av jämlikhet och undanröjande av alla former av diskriminering och våld, inbegripet könsrelaterat våld, på arbetsplatsen (3).

3

Det finns dock för närvarande ingen norm som specifikt tar upp könsrelaterat våld på arbetsplatsen.

| 2.2.2 | ILO:s expertkommitté har försökt åtgärda denna brist. Den har konstaterat följande: ”Sexuella trakasserier minskar jämställdheten på arbetsplatsen genom att hota arbetstagarnas integritet, värdighet och välbefinnande. Sexuella trakasserier skadar företaget genom att undergräva grunden för anställningsförhållandet och minska produktiviteten. Expertkommittén har tidigare gett uttryck för åsikten att sexuella trakasserier är en form av könsdiskriminering som borde behandlas inom ramen för de skyldigheter som följer av konvention nr 111. Således bör åtgärder vidtas för att få slut på sexuella trakasserier i enlighet med konventionen om förbud mot könsdiskriminering och antagande av en politik för främjande av lika villkor och likabehandling” (4). |
| --- | --- |

2.2.2

ILO:s expertkommitté har försökt åtgärda denna brist. Den har konstaterat följande: ”Sexuella trakasserier minskar jämställdheten på arbetsplatsen genom att hota arbetstagarnas integritet, värdighet och välbefinnande. Sexuella trakasserier skadar företaget genom att undergräva grunden för anställningsförhållandet och minska produktiviteten. Expertkommittén har tidigare gett uttryck för åsikten att sexuella trakasserier är en form av könsdiskriminering som borde behandlas inom ramen för de skyldigheter som följer av konvention nr 111. Således bör åtgärder vidtas för att få slut på sexuella trakasserier i enlighet med konventionen om förbud mot könsdiskriminering och antagande av en politik för främjande av lika villkor och likabehandling” (4).

4

| 2.2.3 | År 2008 noterade denna kommitté att en annan allvarlig brist i tillämpningen rör sexuella trakasserier, som är en grov form av könsdiskriminering och ett brott mot individens rättigheter på arbetsplatsen. Därför påminde expertkommittén om sina allmänna iakttagelser från 2002, där den betonade vikten av att vidta effektiva åtgärder för att förebygga och förbjuda de två formerna av sexuella trakasserier på arbetsplatsen, dels trakasserier som kan likställas med utpressning (”quid pro quo”), dels trakasserier som leder till en fientlig arbetsmiljö (5). |
| --- | --- |

2.2.3

År 2008 noterade denna kommitté att en annan allvarlig brist i tillämpningen rör sexuella trakasserier, som är en grov form av könsdiskriminering och ett brott mot individens rättigheter på arbetsplatsen. Därför påminde expertkommittén om sina allmänna iakttagelser från 2002, där den betonade vikten av att vidta effektiva åtgärder för att förebygga och förbjuda de två formerna av sexuella trakasserier på arbetsplatsen, dels trakasserier som kan likställas med utpressning (”quid pro quo”), dels trakasserier som leder till en fientlig arbetsmiljö (5).

5

| 2.2.4 | Vid de 320:e och 323:e sammanträdena i ILO:s styrelse (den 13–27 mars 2014 respektive den 12–27 mars 2015) uttryckte ett antal regeringar (Tyskland, Kanada, Kuba, Frankrike, Indien, Italien, Mexiko, Nederländerna, Sri Lanka, Uruguay och Förenta staterna) sitt stöd för framtagandet av en internationell norm om våld mot kvinnor och män i arbetslivet, för att förse regeringarna, fackföreningarna och arbetsgivarna med verktyg för att bekämpa könsrelaterat våld och sexuella trakasserier och för att sända en stark signal om att sådant våld utgör en kränkning av arbetstagarnas rättigheter. Denna begäran stöds också av ILO:s arbetstagargrupp och Internationella fackliga samorganisationen. |
| --- | --- |

2.2.4

Vid de 320:e och 323:e sammanträdena i ILO:s styrelse (den 13–27 mars 2014 respektive den 12–27 mars 2015) uttryckte ett antal regeringar (Tyskland, Kanada, Kuba, Frankrike, Indien, Italien, Mexiko, Nederländerna, Sri Lanka, Uruguay och Förenta staterna) sitt stöd för framtagandet av en internationell norm om våld mot kvinnor och män i arbetslivet, för att förse regeringarna, fackföreningarna och arbetsgivarna med verktyg för att bekämpa könsrelaterat våld och sexuella trakasserier och för att sända en stark signal om att sådant våld utgör en kränkning av arbetstagarnas rättigheter. Denna begäran stöds också av ILO:s arbetstagargrupp och Internationella fackliga samorganisationen.

| 2.3 | Och i Europa |
| --- | --- |

2.3

Och i Europa

| 2.3.1 | De europeiska arbetsmarknadsparterna undertecknade 2007 ett ramavtal om trakasserier och våld i arbetet, vilket bör innebära att de önskar liknande bestämmelser på internationell nivå (6). |
| --- | --- |

2.3.1

De europeiska arbetsmarknadsparterna undertecknade 2007 ett ramavtal om trakasserier och våld i arbetet, vilket bör innebära att de önskar liknande bestämmelser på internationell nivå (6).

6

| 2.3.2 | I sina yttranden om jämställdhet och i ett yttrande om våld i hemmet (7) har EESK upprepade gånger uttalat sig om det könsrelaterade och sexuella våld som alltför många kvinnor i världen utsätts för. Dessutom handlar det om ett ökande problem: Den ekonomiska krisen, strukturanpassningsprogrammen och åtstramningsåtgärderna har bidragit till en ökning av våldet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

2.3.2

I sina yttranden om jämställdhet och i ett yttrande om våld i hemmet (7) har EESK upprepade gånger uttalat sig om det könsrelaterade och sexuella våld som alltför många kvinnor i världen utsätts för. Dessutom handlar det om ett ökande problem: Den ekonomiska krisen, strukturanpassningsprogrammen och åtstramningsåtgärderna har bidragit till en ökning av våldet på arbetsplatsen.

7

| 2.3.3 | EU:s medlemsstater har redan tillgång till instrument för att bekämpa sexuella trakasserier på arbetsplatsen genom direktiv 2002/73/EG (8), och EESK uppmanar dem att tala med en röst inför ILO i syfte att stödja framtagandet av en internationell norm för att bekämpa könsrelaterat våld på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

2.3.3

EU:s medlemsstater har redan tillgång till instrument för att bekämpa sexuella trakasserier på arbetsplatsen genom direktiv 2002/73/EG (8), och EESK uppmanar dem att tala med en röst inför ILO i syfte att stödja framtagandet av en internationell norm för att bekämpa könsrelaterat våld på arbetsplatsen.

8

| 2.4 | Lägesbeskrivning |
| --- | --- |

2.4

Lägesbeskrivning

| 2.4.1 | Könsrelaterat våld på arbetsplatsen är ett allvarligt brott mot de mänskliga rättigheterna, en kränkning av värdigheten och av den fysiska och psykiska integriteten. På global nivå är 35 % av alla kvinnor utsatta för direkt våld på arbetsplatsen, och 40–50 % av dessa utsätts för oönskade sexuella närmanden, oönskad fysisk kontakt eller andra former av sexuella trakasserier. 45 % av kvinnorna i EU uppger att de vid något tillfälle har utsatts för könsrelaterat våld. Mellan 40 och 45 % uppger att de har utsatts för sexuella trakasserier på arbetsplatsen. Man räknar med att det dör sju kvinnor varje dag i Europa till följd av könsrelaterat våld (9). |
| --- | --- |

2.4.1

Könsrelaterat våld på arbetsplatsen är ett allvarligt brott mot de mänskliga rättigheterna, en kränkning av värdigheten och av den fysiska och psykiska integriteten. På global nivå är 35 % av alla kvinnor utsatta för direkt våld på arbetsplatsen, och 40–50 % av dessa utsätts för oönskade sexuella närmanden, oönskad fysisk kontakt eller andra former av sexuella trakasserier. 45 % av kvinnorna i EU uppger att de vid något tillfälle har utsatts för könsrelaterat våld. Mellan 40 och 45 % uppger att de har utsatts för sexuella trakasserier på arbetsplatsen. Man räknar med att det dör sju kvinnor varje dag i Europa till följd av könsrelaterat våld (9).

9

| 2.4.2 | Sådant våld visar på det ojämlika maktförhållandet mellan kvinnor och män och bidrar till att vidmakthålla denna ojämlikhet. Detta våld är ett uttryck för önskan om dominans och är mycket vanligt förekommande i samhällen där de mänskliga rättigheterna kränks, men det förekommer också i demokratiska samhällen. Sådant våld ska inte blandas samman med förförelse, som förutsätter respekt för den andra parten. Könsrelaterat och sexuellt våld är inte en privatsak: Att bekämpa det hör till den allmänna ordningen och den kollektiva säkerheten. |
| --- | --- |

2.4.2

Sådant våld visar på det ojämlika maktförhållandet mellan kvinnor och män och bidrar till att vidmakthålla denna ojämlikhet. Detta våld är ett uttryck för önskan om dominans och är mycket vanligt förekommande i samhällen där de mänskliga rättigheterna kränks, men det förekommer också i demokratiska samhällen. Sådant våld ska inte blandas samman med förförelse, som förutsätter respekt för den andra parten. Könsrelaterat och sexuellt våld är inte en privatsak: Att bekämpa det hör till den allmänna ordningen och den kollektiva säkerheten.

| 2.4.3 | Sexistiska skämt, glåpord, förödmjukande kommentarer, opassande gester, pornografiska bilder på arbetsplatsen och på internet (som är ett arbetsverktyg för många arbetstagare), mobbning och sexuella trakasserier, våldtäkt och andra sexuella övergrepp, våld i parrelationer. Vilken kvinna kan säga att hon aldrig har utsatts för åtminstone en av dessa former av sexism (10)? |
| --- | --- |

2.4.3

Sexistiska skämt, glåpord, förödmjukande kommentarer, opassande gester, pornografiska bilder på arbetsplatsen och på internet (som är ett arbetsverktyg för många arbetstagare), mobbning och sexuella trakasserier, våldtäkt och andra sexuella övergrepp, våld i parrelationer. Vilken kvinna kan säga att hon aldrig har utsatts för åtminstone en av dessa former av sexism (10)?

10

| 2.4.4 | Oavsett var könsrelaterat våld förekommer kan det inverka negativt på arbetsplatsen. En europeisk studie visar att våld i hemmet får konsekvenser för offrens arbete och deltagande på arbetsmarknaden (11), vilket även bekräftas av internationella studier (12). Resultaten från fyra nationella undersökningar (Australien, Kanada, Nya Zeeland och Förenade kungariket) visar att våld i hemmet påverkar arbetstagarnas deltagande, produktivitet och trygghet. En kvinna som utsätts för våld av sin partner kan också trakasseras av denne på sin arbetsplats, vilket för med sig säkerhetsproblem för henne och hennes kollegor. Hon kan bli frånvarande från arbetet i flera dagar på grund av sina skador, och om hon fortsätter att gå till arbetet kan det gå ut över hennes effektivitet i arbetet. I Australien har offentliganställda som utsatts för våld i hemmet rätt till ledighet. I enlighet med kollektivavtal som omfattar nästan 2 miljoner arbetstagare i den privata sektorn uppgår denna ledighet till 20 dagar. |
| --- | --- |

2.4.4

Oavsett var könsrelaterat våld förekommer kan det inverka negativt på arbetsplatsen. En europeisk studie visar att våld i hemmet får konsekvenser för offrens arbete och deltagande på arbetsmarknaden (11), vilket även bekräftas av internationella studier (12). Resultaten från fyra nationella undersökningar (Australien, Kanada, Nya Zeeland och Förenade kungariket) visar att våld i hemmet påverkar arbetstagarnas deltagande, produktivitet och trygghet. En kvinna som utsätts för våld av sin partner kan också trakasseras av denne på sin arbetsplats, vilket för med sig säkerhetsproblem för henne och hennes kollegor. Hon kan bli frånvarande från arbetet i flera dagar på grund av sina skador, och om hon fortsätter att gå till arbetet kan det gå ut över hennes effektivitet i arbetet. I Australien har offentliganställda som utsatts för våld i hemmet rätt till ledighet. I enlighet med kollektivavtal som omfattar nästan 2 miljoner arbetstagare i den privata sektorn uppgår denna ledighet till 20 dagar.

11

12

| 2.4.5 | Om våld förekommer på arbetsplatsen och utövas av en kollega, överordnad, kund eller användare känner sig den utsatta arbetstagaren inte säker. Hon kan ha behov av ledighet för att vårda fysiska eller psykiska skador, söka medicinsk hjälp eller medverka vid ett civilrättsligt eller straffrättsligt förfarande. Könsrelaterat våld har således också negativa konsekvenser för arbetsgivarna (minskad produktivitet, frånvaro, rättsprocesser, negativ publicitet). |
| --- | --- |

2.4.5

Om våld förekommer på arbetsplatsen och utövas av en kollega, överordnad, kund eller användare känner sig den utsatta arbetstagaren inte säker. Hon kan ha behov av ledighet för att vårda fysiska eller psykiska skador, söka medicinsk hjälp eller medverka vid ett civilrättsligt eller straffrättsligt förfarande. Könsrelaterat våld har således också negativa konsekvenser för arbetsgivarna (minskad produktivitet, frånvaro, rättsprocesser, negativ publicitet).

| 2.4.6 | Våldet kan också förekomma på väg till eller från arbetsplatsen. På gatan och i kollektivtrafiken är det vanligt att kvinnor trakasseras, överfalls och misshandlas, ibland till och med mördas. Denna sorts trakasserier, som främst riktas mot yngre kvinnor, får långvariga konsekvenser: Offren känner sig osäkra och sårbara, vilket kan leda till en känsla av underlägsenhet. För vissa av dem blir det till slut normalt att genomlida trakasserier. |
| --- | --- |

2.4.6

Våldet kan också förekomma på väg till eller från arbetsplatsen. På gatan och i kollektivtrafiken är det vanligt att kvinnor trakasseras, överfalls och misshandlas, ibland till och med mördas. Denna sorts trakasserier, som främst riktas mot yngre kvinnor, får långvariga konsekvenser: Offren känner sig osäkra och sårbara, vilket kan leda till en känsla av underlägsenhet. För vissa av dem blir det till slut normalt att genomlida trakasserier.

| 2.4.7 | I och med att antalet kvinnor som arbetar ökar, och med tanke på att fler kvinnor än män arbetar informellt, har osäkra anställningsvillkor eller är hushållsarbetare, ökar även antalet kvinnor som utsätts för våld. Ensamstående kvinnor med barn är särskilt sårbara. Dessa omständigheter kan användas för utpressning i anställningsförhållandet. |
| --- | --- |

2.4.7

I och med att antalet kvinnor som arbetar ökar, och med tanke på att fler kvinnor än män arbetar informellt, har osäkra anställningsvillkor eller är hushållsarbetare, ökar även antalet kvinnor som utsätts för våld. Ensamstående kvinnor med barn är särskilt sårbara. Dessa omständigheter kan användas för utpressning i anställningsförhållandet.

| 2.4.8 | Högriskgrupperna är ungdomar och barn – både flickor och pojkar – som arbetar, personer i tvångsarbete, ekonomiska migranter, hushållsarbetare, hälso- och sjukvårdspersonal samt personer i sexindustrin. Att arbeta ensam och ta emot främmande människor är ytterligare riskfaktorer. |
| --- | --- |

2.4.8

Högriskgrupperna är ungdomar och barn – både flickor och pojkar – som arbetar, personer i tvångsarbete, ekonomiska migranter, hushållsarbetare, hälso- och sjukvårdspersonal samt personer i sexindustrin. Att arbeta ensam och ta emot främmande människor är ytterligare riskfaktorer.

| 2.4.9 | Riskfaktorerna i arbetsmiljön beror på kvinnors ställning i arbetsorganisationen och i hur hög grad respekt för kvinnor är en del av arbetsplatsens kultur. En större andel kvinnor i beslutsfattande ställning skulle vara ett effektivt sätt att förebygga våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

2.4.9

Riskfaktorerna i arbetsmiljön beror på kvinnors ställning i arbetsorganisationen och i hur hög grad respekt för kvinnor är en del av arbetsplatsens kultur. En större andel kvinnor i beslutsfattande ställning skulle vara ett effektivt sätt att förebygga våld mot kvinnor.

| 2.4.10 | Könsrelaterat våld påverkar arbetskraftens produktivitet negativt. Skillnaderna i kvinnors och mäns utsatthet för risken för vissa former av våld på arbetsplatsen förstärks av könssegregationen. Vissa kvinnor är mer utsatta än andra: De som arbetar inom yrken som är mycket mansdominerade eller som i sitt arbete kommer i kontakt med människor i nöd (socialarbetare, kriminalvårdsanställda, myndighetspersonal som har kontakt med allmänheten, personal inom akutvården osv.). |
| --- | --- |

2.4.10

Könsrelaterat våld påverkar arbetskraftens produktivitet negativt. Skillnaderna i kvinnors och mäns utsatthet för risken för vissa former av våld på arbetsplatsen förstärks av könssegregationen. Vissa kvinnor är mer utsatta än andra: De som arbetar inom yrken som är mycket mansdominerade eller som i sitt arbete kommer i kontakt med människor i nöd (socialarbetare, kriminalvårdsanställda, myndighetspersonal som har kontakt med allmänheten, personal inom akutvården osv.).

| 2.4.11 | Risken att utsättas för våld är också större i miljöer där det saknas förbindelser mellan arbetsmarknadens parter och kollektiva förhandlingar för att hitta en lösning på problemet. Fackföreningarna kan hjälpa offren att ta reda på vem de ska vända sig till om deras rättigheter kränks. Det finns också andra lösningar: Till exempel finns det i Belgien en lag som föreskriver att en person som har både ledningens och arbetstagarnas förtroende ska utses för att ge råd och hjälp. |
| --- | --- |

2.4.11

Risken att utsättas för våld är också större i miljöer där det saknas förbindelser mellan arbetsmarknadens parter och kollektiva förhandlingar för att hitta en lösning på problemet. Fackföreningarna kan hjälpa offren att ta reda på vem de ska vända sig till om deras rättigheter kränks. Det finns också andra lösningar: Till exempel finns det i Belgien en lag som föreskriver att en person som har både ledningens och arbetstagarnas förtroende ska utses för att ge råd och hjälp.

| 2.5 | Identifiera och förebygga våld |
| --- | --- |

2.5

Identifiera och förebygga våld

| 2.5.1 | I kampen mot könsrelaterat våld måste man beakta dess speciella karaktär för att kunna förebygga det. För att minska våldet och öka jämställdheten måste man förstå mekanismerna bakom det och fördöma dess effekter. Jämställdhetsutbildning för företagsledningar är en effektiv förebyggande åtgärd. |
| --- | --- |

2.5.1

I kampen mot könsrelaterat våld måste man beakta dess speciella karaktär för att kunna förebygga det. För att minska våldet och öka jämställdheten måste man förstå mekanismerna bakom det och fördöma dess effekter. Jämställdhetsutbildning för företagsledningar är en effektiv förebyggande åtgärd.

| 2.5.2 | Man måste fastställa en bindande rättslig ram, med ett tydligt fastställt tillämpningsområde, en definition av brottet, där det klargörs att offren befinner sig i en underordnad ställning. |
| --- | --- |

2.5.2

Man måste fastställa en bindande rättslig ram, med ett tydligt fastställt tillämpningsområde, en definition av brottet, där det klargörs att offren befinner sig i en underordnad ställning.

| 2.5.3 | Könsrelaterat våld i arbetslivet, vare sig det inträffar på arbetsplatsen eller på vägen till eller från denna, kan ta sig många olika uttryck, såsom






  — | fysiskt våld, |
| --- | --- | --- |

2.5.3

Könsrelaterat våld i arbetslivet, vare sig det inträffar på arbetsplatsen eller på vägen till eller från denna, kan ta sig många olika uttryck, såsom

—

fysiskt våld,

| — | sexuellt våld, såsom våldtäkt och sexuella övergrepp, |
| --- | --- |

—

sexuellt våld, såsom våldtäkt och sexuella övergrepp,

| — | förolämpande kommentarer, glåpord, bristande respekt och tecken på ringaktning, |
| --- | --- |

—

förolämpande kommentarer, glåpord, bristande respekt och tecken på ringaktning,

| — | hotelser, |
| --- | --- |

—

hotelser,

| — | psykisk misshandel, |
| --- | --- |

—

psykisk misshandel,

| — | sexuella trakasserier, |
| --- | --- |

—

sexuella trakasserier,

| — | hot om våld, |
| --- | --- |

—

hot om våld,

| — | aggressiv efterhängsenhet. |
| --- | --- |

—

aggressiv efterhängsenhet.

| 2.5.4 | De kännetecknas av kommentarer eller handlingar som – utan den utsatta personens samtycke – rör en persons kön eller sexuella läggning vilkas syfte eller konsekvens är att skapa en hotfull, förödmjukande, förnedrande eller stötande situation. Små, dagliga händelser, som var för sig kan förefalla bagatellartade, leder till att offret inte längre känner sig säkert. Detta våld, dessa övergrepp och dessa förödmjukelser skapar ett ohälsosamt arbetsklimat. |
| --- | --- |

2.5.4

De kännetecknas av kommentarer eller handlingar som – utan den utsatta personens samtycke – rör en persons kön eller sexuella läggning vilkas syfte eller konsekvens är att skapa en hotfull, förödmjukande, förnedrande eller stötande situation. Små, dagliga händelser, som var för sig kan förefalla bagatellartade, leder till att offret inte längre känner sig säkert. Detta våld, dessa övergrepp och dessa förödmjukelser skapar ett ohälsosamt arbetsklimat.

| 2.5.5 | I arbetsmarknadsparternas europeiska ramavtal nämns olika former av trakasserier och våld som kan förekomma på arbetsplatsen. De kan






  — | vara av fysisk, psykologisk och/eller sexuell natur, |
| --- | --- | --- |

2.5.5

I arbetsmarknadsparternas europeiska ramavtal nämns olika former av trakasserier och våld som kan förekomma på arbetsplatsen. De kan

—

vara av fysisk, psykologisk och/eller sexuell natur,

vara av fysisk, psykologisk och/eller sexuell natur,

| — | vara engångsföreteelser eller mer systematiska beteendemönster, |
| --- | --- |

—

vara engångsföreteelser eller mer systematiska beteendemönster,

vara engångsföreteelser eller mer systematiska beteendemönster,

| — | förekomma mellan kollegor, mellan överordnade och underordnade eller gälla tredje part, som t.ex. kunder, patienter eller elever, och |
| --- | --- |

—

förekomma mellan kollegor, mellan överordnade och underordnade eller gälla tredje part, som t.ex. kunder, patienter eller elever, och

förekomma mellan kollegor, mellan överordnade och underordnade eller gälla tredje part, som t.ex. kunder, patienter eller elever, och

| — | innefatta en rad olika handlingar från bristande respekt till mer allvarliga överträdelser, även straffbara handlingar som kan kräva åtgärder från de offentliga myndigheternas sida. |
| --- | --- |

—

innefatta en rad olika handlingar från bristande respekt till mer allvarliga överträdelser, även straffbara handlingar som kan kräva åtgärder från de offentliga myndigheternas sida.

innefatta en rad olika handlingar från bristande respekt till mer allvarliga överträdelser, även straffbara handlingar som kan kräva åtgärder från de offentliga myndigheternas sida.

I bestämmelserna i avtalet framhålls vikten av sekretess:

| — | Det är i allas intresse att problemet hanteras med den diskretion som krävs för att skydda alla berörda parters värdighet och integritet. |
| --- | --- |

—

Det är i allas intresse att problemet hanteras med den diskretion som krävs för att skydda alla berörda parters värdighet och integritet.

Det är i allas intresse att problemet hanteras med den diskretion som krävs för att skydda alla berörda parters värdighet och integritet.

| — | Ingen information bör ges till parter som inte är berörda i det enskilda fallet. |
| --- | --- |

—

Ingen information bör ges till parter som inte är berörda i det enskilda fallet.

Ingen information bör ges till parter som inte är berörda i det enskilda fallet.

I avtalet föreskrivs slutligen ett förfarande för hantering av klagomål samt förebyggande åtgärder, som debatten inom ILO skulle kunna bygga på.

| 2.5.6 | Internet används i arbetet av många arbetstagare. Könsrelaterat våld kan spridas på nätet genom förnedrande bilder och meddelanden i sociala medier. Ett hotfullt, fientligt eller förnedrande klimat kan förekomma i relationer på internet likaväl som i ”verkliga” relationer. I den nya normen måste man ta hänsyn till att internet spelar en roll i förbindelserna på arbetsplatsen och att man måste bekämpa könsrelaterat våld även där. |
| --- | --- |

2.5.6

Internet används i arbetet av många arbetstagare. Könsrelaterat våld kan spridas på nätet genom förnedrande bilder och meddelanden i sociala medier. Ett hotfullt, fientligt eller förnedrande klimat kan förekomma i relationer på internet likaväl som i ”verkliga” relationer. I den nya normen måste man ta hänsyn till att internet spelar en roll i förbindelserna på arbetsplatsen och att man måste bekämpa könsrelaterat våld även där.

3.   Varför behövs en ILO-norm mot könsrelaterat våld?

Varför behövs en ILO-norm mot könsrelaterat våld?

| 3.1 | Arbetsplatsen är en unik skådeplats för kampen mot våld. En internationell arbetsnorm skulle kunna ge vägledning för en lämplig personalpolitik i samband med könsrelaterat våld inom företag och vara riktningsgivande för dialogen mellan arbetsmarknadens parter och kollektivavtalen. |
| --- | --- |

3.1

Arbetsplatsen är en unik skådeplats för kampen mot våld. En internationell arbetsnorm skulle kunna ge vägledning för en lämplig personalpolitik i samband med könsrelaterat våld inom företag och vara riktningsgivande för dialogen mellan arbetsmarknadens parter och kollektivavtalen.

| 3.2 | Varken den gällande internationella ramen eller de nationella lagarna ger tillräckligt skydd mot könsrelaterat våld på arbetsplatsen. I de flesta länder bekämpas könsrelaterat våld främst genom kriminalisering av utövarna, vanligtvis genom att sexuella övergrepp omfattas av straffrätten. Även om dessa åtgärder är av stor vikt är de inte alltid anpassade till relationerna på arbetsplatsen. ILO:s expertkommitté har uttalat sig på följande sätt om detta: I allmänhet är det otillräckligt att hantera sexuella trakasserier inom ramen för straffrättsliga förfaranden, för även om dessa förfaranden gör det möjligt att få kännedom om de grövsta fallen, ger de inte möjlighet att på ett lämpligt sätt ta itu med hela den skala av beteenden som måste betraktas när det gäller sexuella trakasserier på arbetsplatsen, där bevisbördan är tyngre och tillgången till rättsmedel är mer begränsad
   (13). Om sexuella trakasserier ska kunna förebyggas måste arbetsgivare och anställda övertygas om att sexistiskt beteende inte hör hemma på arbetsplatsen. I det europeiska ramavtalet föreskrivs att företagen ska ha ett tydligt policydokument där det slås fast att trakasserier och våld inte tolereras. |
| --- | --- |

3.2

Varken den gällande internationella ramen eller de nationella lagarna ger tillräckligt skydd mot könsrelaterat våld på arbetsplatsen. I de flesta länder bekämpas könsrelaterat våld främst genom kriminalisering av utövarna, vanligtvis genom att sexuella övergrepp omfattas av straffrätten. Även om dessa åtgärder är av stor vikt är de inte alltid anpassade till relationerna på arbetsplatsen. ILO:s expertkommitté har uttalat sig på följande sätt om detta: I allmänhet är det otillräckligt att hantera sexuella trakasserier inom ramen för straffrättsliga förfaranden, för även om dessa förfaranden gör det möjligt att få kännedom om de grövsta fallen, ger de inte möjlighet att på ett lämpligt sätt ta itu med hela den skala av beteenden som måste betraktas när det gäller sexuella trakasserier på arbetsplatsen, där bevisbördan är tyngre och tillgången till rättsmedel är mer begränsad
   (13). Om sexuella trakasserier ska kunna förebyggas måste arbetsgivare och anställda övertygas om att sexistiskt beteende inte hör hemma på arbetsplatsen. I det europeiska ramavtalet föreskrivs att företagen ska ha ett tydligt policydokument där det slås fast att trakasserier och våld inte tolereras.

I allmänhet är det otillräckligt att hantera sexuella trakasserier inom ramen för straffrättsliga förfaranden, för även om dessa förfaranden gör det möjligt att få kännedom om de grövsta fallen, ger de inte möjlighet att på ett lämpligt sätt ta itu med hela den skala av beteenden som måste betraktas när det gäller sexuella trakasserier på arbetsplatsen, där bevisbördan är tyngre och tillgången till rättsmedel är mer begränsad

13

4.   Varför bör det civila samhället stödja en ILO-norm mot könsrelaterat våld?

Varför bör det civila samhället stödja en ILO-norm mot könsrelaterat våld?

| 4.1 | Könsrelaterat våld är en fråga som rör säkerhet och hälsa på arbetsplatsen och orsakar depressioner, psykiskt lidande och arbetsolyckor. Organisationen av arbetet bör undersökas med hänsyn till de sociala relationerna mellan könen, och könsuppdelade undersökningar bör användas för att samla in information om riskerna. |
| --- | --- |

4.1

Könsrelaterat våld är en fråga som rör säkerhet och hälsa på arbetsplatsen och orsakar depressioner, psykiskt lidande och arbetsolyckor. Organisationen av arbetet bör undersökas med hänsyn till de sociala relationerna mellan könen, och könsuppdelade undersökningar bör användas för att samla in information om riskerna.

| 4.2 | Arbetsmarknadens parter är väl placerade för att lyssna på offren och tillsammans med dem sammanställa deras anmälan. Företagens avdelningar för sociala tjänster eller personalfrågor, fackföreningar, företagsläkare och specialiserade rådgivare är de viktigaste aktörerna när det gäller att skydda offren. En lösning som förespråkas i arbetsmarknadsparternas europeiska ramavtal är att utse en specialiserad förtroendeperson för att lyssna på offren och handlägga ärendena. Organisationer för kvinnofrågor, skydd av rättigheter, stöd till migranter osv. är oumbärliga när det gäller att hjälpa offren och komplettera de åtgärder som vidtas av arbetsmarknadens parter. Arbetsmarknadens parter bör själva föregå med gott exempel och förbjuda sexistiska och förödmjukande beteenden inom sin egen organisation. |
| --- | --- |

4.2

Arbetsmarknadens parter är väl placerade för att lyssna på offren och tillsammans med dem sammanställa deras anmälan. Företagens avdelningar för sociala tjänster eller personalfrågor, fackföreningar, företagsläkare och specialiserade rådgivare är de viktigaste aktörerna när det gäller att skydda offren. En lösning som förespråkas i arbetsmarknadsparternas europeiska ramavtal är att utse en specialiserad förtroendeperson för att lyssna på offren och handlägga ärendena. Organisationer för kvinnofrågor, skydd av rättigheter, stöd till migranter osv. är oumbärliga när det gäller att hjälpa offren och komplettera de åtgärder som vidtas av arbetsmarknadens parter. Arbetsmarknadens parter bör själva föregå med gott exempel och förbjuda sexistiska och förödmjukande beteenden inom sin egen organisation.

| 4.3 | En ILO-norm mot könsrelaterat våld skulle vara positiv för samhället, dialogen mellan arbetsmarknadens parter, arbetsmiljön och relationerna på arbetsplatsen genom att






  — | säkerställa samråd mellan arbetsmarknadens parter för att fastställa regler och skapa en ram för handläggning av ärendena, |
| --- | --- | --- |

4.3

En ILO-norm mot könsrelaterat våld skulle vara positiv för samhället, dialogen mellan arbetsmarknadens parter, arbetsmiljön och relationerna på arbetsplatsen genom att

—

säkerställa samråd mellan arbetsmarknadens parter för att fastställa regler och skapa en ram för handläggning av ärendena,

| — | ge möjlighet att fastställa en gemensam definition av vad som utgör könsrelaterat våld på arbetsplatsen, |
| --- | --- |

—

ge möjlighet att fastställa en gemensam definition av vad som utgör könsrelaterat våld på arbetsplatsen,

| — | klargöra för arbetsgivare och fackföreningar vilket deras ansvar är när det gäller att förebygga, bekämpa och gottgöra könsrelaterat våld på arbetsplatsen, |
| --- | --- |

—

klargöra för arbetsgivare och fackföreningar vilket deras ansvar är när det gäller att förebygga, bekämpa och gottgöra könsrelaterat våld på arbetsplatsen,

| — | hjälpa arbetsgivarna att utforma en personalpolitik som omfattar förfaranden, särskilt utbildning, för att förebygga könsrelaterat våld och hantera dess konsekvenser i arbetslivet, inbegripet konsekvenserna på arbetsplatsen av våld i hemmet, |
| --- | --- |

—

hjälpa arbetsgivarna att utforma en personalpolitik som omfattar förfaranden, särskilt utbildning, för att förebygga könsrelaterat våld och hantera dess konsekvenser i arbetslivet, inbegripet konsekvenserna på arbetsplatsen av våld i hemmet,

| — | hjälpa arbetsgivarna att upprätta förfaranden för anmälan och ersättningskrav, |
| --- | --- |

—

hjälpa arbetsgivarna att upprätta förfaranden för anmälan och ersättningskrav,

| — | ge arbetsgivarna vägledning om hur de kan lyssna på offren samt utreda och hantera anmälningar av könsrelaterat våld på arbetsplatsen, |
| --- | --- |

—

ge arbetsgivarna vägledning om hur de kan lyssna på offren samt utreda och hantera anmälningar av könsrelaterat våld på arbetsplatsen,

| — | bättre definiera arbetsgivarnas ansvar (för andra och direkt) vid könsrelaterat våld på arbetsplatsen, |
| --- | --- |

—

bättre definiera arbetsgivarnas ansvar (för andra och direkt) vid könsrelaterat våld på arbetsplatsen,

| — | skapa en arbetsplatskultur där könsrelaterat våld inte tolereras, |
| --- | --- |

—

skapa en arbetsplatskultur där könsrelaterat våld inte tolereras,

| — | förbättra säkerheten på arbetsplatsen och minska arbetsgivarnas ekonomiska förluster på grund av könsrelaterat våld (frånvaro, minskad produktivitet, rättsprocesser, negativ publicitet osv.). |
| --- | --- |

—

förbättra säkerheten på arbetsplatsen och minska arbetsgivarnas ekonomiska förluster på grund av könsrelaterat våld (frånvaro, minskad produktivitet, rättsprocesser, negativ publicitet osv.).

5.   Varför bör regeringarna stödja en ILO-norm mot könsrelaterat våld?

Varför bör regeringarna stödja en ILO-norm mot könsrelaterat våld?

| 5.1 | Den planerade normen skulle bidra till att






  — | uppnå målen om anständigt arbete, |
| --- | --- | --- |

5.1

Den planerade normen skulle bidra till att

—

uppnå målen om anständigt arbete,

| — | minska människors risk för att utsättas för könsrelaterat våld samt öka deras ekonomiska självständighet och produktivitet på arbetsplatsen, |
| --- | --- |

—

minska människors risk för att utsättas för könsrelaterat våld samt öka deras ekonomiska självständighet och produktivitet på arbetsplatsen,

| — | spara pengar: våld i hemmet och på arbetsplatsen kostar flera miljoner i form av sjuk- och hälsovård, rättsprocesser, förlorade löneinkomster samt sjukersättningar, |
| --- | --- |

—

spara pengar: våld i hemmet och på arbetsplatsen kostar flera miljoner i form av sjuk- och hälsovård, rättsprocesser, förlorade löneinkomster samt sjukersättningar,

| — | förbättra hälsan, säkerheten och relationerna på arbetsplatsen, |
| --- | --- |

—

förbättra hälsan, säkerheten och relationerna på arbetsplatsen,

| — | göra de rättsliga ramarna mot könsrelaterat våld och för mänskliga rättigheter mer samstämmiga, |
| --- | --- |

—

göra de rättsliga ramarna mot könsrelaterat våld och för mänskliga rättigheter mer samstämmiga,

| — | minska de kostnader som könsrelaterat våld medför. |
| --- | --- |

—

minska de kostnader som könsrelaterat våld medför.

6.   Förslag till innehåll i en ILO-norm

Förslag till innehåll i en ILO-norm

| — | En bred definition av könsrelaterat våld på arbetsplatsen som omfattar de många olika formerna av våld på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

—

En bred definition av könsrelaterat våld på arbetsplatsen som omfattar de många olika formerna av våld på arbetsplatsen.

| — | Antagande av en definition av ”arbetsplats” som även omfattar resor till och från denna. |
| --- | --- |

—

Antagande av en definition av ”arbetsplats” som även omfattar resor till och från denna.

| — | Bestämmelser för att förebygga könsrelaterat våld på arbetsplatsen och åtgärder för att skydda och stödja offren för könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

—

Bestämmelser för att förebygga könsrelaterat våld på arbetsplatsen och åtgärder för att skydda och stödja offren för könsrelaterat våld.

| — | En beskrivning av de mest utsatta grupperna för könsrelaterat våld: homosexuella och transpersoner, migranter, arbetstagare med hiv/aids och med funktionsnedsättning, personer i tvångsarbete samt barnarbetare. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av de mest utsatta grupperna för könsrelaterat våld: homosexuella och transpersoner, migranter, arbetstagare med hiv/aids och med funktionsnedsättning, personer i tvångsarbete samt barnarbetare.

| — | En garanti av olika rättigheter när det gäller arbete och social trygghet för de klagande, bland annat rätten att minska eller lägga om arbetstiden. |
| --- | --- |

—

En garanti av olika rättigheter när det gäller arbete och social trygghet för de klagande, bland annat rätten att minska eller lägga om arbetstiden.

| — | Riktlinjer för upprättande av interna bestämmelser eller uppförandekoder för företag och organisationer, där det fastställs att olämpligt eller förnedrande beteende mot kvinnor och andra av de mest utsatta grupperna medför yrkesmässiga påföljder. |
| --- | --- |

—

Riktlinjer för upprättande av interna bestämmelser eller uppförandekoder för företag och organisationer, där det fastställs att olämpligt eller förnedrande beteende mot kvinnor och andra av de mest utsatta grupperna medför yrkesmässiga påföljder.

| — | Riktlinjer för utformning av riktade undersökningar som möjliggör insamling av harmoniserade statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

—

Riktlinjer för utformning av riktade undersökningar som möjliggör insamling av harmoniserade statistiska uppgifter.

| — | Handledningar för hur man organiserar utbildning för att öka förståelsen av mekanismerna bakom dominans och segregation av kvinnor och män i arbetslivet och för att utveckla en icke-våldskultur. |
| --- | --- |

—

Handledningar för hur man organiserar utbildning för att öka förståelsen av mekanismerna bakom dominans och segregation av kvinnor och män i arbetslivet och för att utveckla en icke-våldskultur.

| — | Uppmuntran till företagshälsovården att delta i undersökningar av allt könsrelaterat våld, eftersom detta för med sig risker för de kvinnliga arbetstagarnas fysiska och psykiska hälsa. |
| --- | --- |

—

Uppmuntran till företagshälsovården att delta i undersökningar av allt könsrelaterat våld, eftersom detta för med sig risker för de kvinnliga arbetstagarnas fysiska och psykiska hälsa.

| — | Beaktande av bestämmelserna i direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (14). |
| --- | --- |

—

Beaktande av bestämmelserna i direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (14).

14

| — | Särskild uppmärksamhet åt mediernas roll i att öka medvetenheten, informera och utbilda – tre förutsättningar för att bryta våldsspiralen. |
| --- | --- |

—

Särskild uppmärksamhet åt mediernas roll i att öka medvetenheten, informera och utbilda – tre förutsättningar för att bryta våldsspiralen.

| — | Beaktande av nya risker i samband med användningen av internet och ny teknik. |
| --- | --- |

—

Beaktande av nya risker i samband med användningen av internet och ny teknik.

Bryssel den 16 september 2015.

Henri MALOSSE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (EGT L 269, 5.10.2002, s. 15).

1

(2)  http://www.etuc.org/framework-agreement-harassment-and-violence-work

2

(3)  http://www.ilo.org/ilc/ILCSessions/104/texts-adopted/WCMS_377774/lang--en/index.htm

3

(4)  Rapport nr III(1A) från expertkommittén för tillämpning av konventioner och rekommendationer, Internationella arbetskonferensen, 91:a sammanträdet, 2003, s. 497-498.

4

(5)  Rapport nr III(1A) från expertkommittén för tillämpning av konventioner och rekommendationer, Internationella arbetskonferensen, 98:e sammanträdet, 2009, s. 35.

5

(6)  http://www.etuc.org/framework-agreement-harassment-and-violence-work

6

(7)  Yttrande om ”Att utrota våld mot kvinnor i hemmet” (EUT C 351, 15.11.2012, s. 21).

7

(8)  Se fotnot 1.

8

(9)  Barometer 2011 (Nationella handlingsplaner mot våld mot kvinnor inom EU), European Women’s Lobby, augusti 2011 (http://www.womenlobby.org/spip.php?article.2481.&lang=en).

9

(10)  Enligt en nyligen publicerad rapport (april 2015) från Frankrikes Haut Conseil à l’égalité entre femmes et hommes (högsta rådet för jämställdhet) har ALLA kvinnor utsatts för oönskade sexuella närmanden på gatan och i kollektivtrafiken. Större delen av offren är minderåriga: http://www.haut-conseil-egalite.gouv.fr/IMG/pdf/hcefh_avis_harcelement_transports-20150410.pdf

10

(11)  Domestic violence: the intruder in the workplace and vocational integration, Coface, 2011: http://www.coface-eu.org/en/upload/08_EUProjects/Domestic%20violence-etude-coface-daphne-en.pdf

11

(12)  https://www.arts.unsw.edu.au/media/FASSFile/National_Domestic_Violence_and_the_Workplace_Survey_2011_Full_Report.pdf https://www.arts.unsw.edu.au/research/gendered-violence-research-network/gendered-violence-work/

12

(13)  Rapport nr III.1A från expertkommittén för tillämpning av konventioner och rekommendationer, Internationella arbetskonferensen, 98:e sammanträdet, 2009, s. 32.

13

(14)  Rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (EGT L 303, 2.12.2000, s. 16).

14

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/145 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/145

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Delegerade akter

(tilläggsyttrande)

(2016/C 013/22)

Föredragande:

Jorge PEGADO LIZ

Den 19 februari 2015 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett tilläggsyttrande om

Delegerade akter

(tilläggsyttrande).

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 14 juli 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16 och 17 september 2015 (sammanträdet den 16 september 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 140 röster för, 1 röst emot och 4 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK fick mitt i sitt arbete med ett tilläggsyttrande på eget initiativ om delegationsförfarandet veta att kommissionen hade lagt fram ett förslag till nytt bindande interinstitutionellt avtal på grundval av artikel 295 i EUF-fördraget. Detta förslag ingår i ett allmänt paket för bättre lagstiftning där delegerade akter behandlas i två särskilda bilagor. |
| --- | --- |

1.1

EESK fick mitt i sitt arbete med ett tilläggsyttrande på eget initiativ om delegationsförfarandet veta att kommissionen hade lagt fram ett förslag till nytt bindande interinstitutionellt avtal på grundval av artikel 295 i EUF-fördraget. Detta förslag ingår i ett allmänt paket för bättre lagstiftning där delegerade akter behandlas i två särskilda bilagor.

| 1.2 | Vi välkomnar kommissionens förslag, som utgör ett steg i den riktning som vi hade efterlyst. |
| --- | --- |

1.2

Vi välkomnar kommissionens förslag, som utgör ett steg i den riktning som vi hade efterlyst.

| 1.3 | EESK ställer sig bakom de flesta av riktlinjerna. |
| --- | --- |

1.3

EESK ställer sig bakom de flesta av riktlinjerna.

| 1.4 | Kommittén välkomnar särskilt kommissionens ansträngningar för att uppnå en korrekt balans mellan de grundläggande värderingarna om respekt för rättsstaten, demokratiskt deltagande, öppenhet, närhet till medborgarna och rätt till omfattande information om lagstiftningsförfarandena, å ena sidan, och förenkling av lagstiftning, flexiblare föreskrifter som är bättre anpassade till de berörda intressena och som är enklare att uppdatera och se över, å andra sidan. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén välkomnar särskilt kommissionens ansträngningar för att uppnå en korrekt balans mellan de grundläggande värderingarna om respekt för rättsstaten, demokratiskt deltagande, öppenhet, närhet till medborgarna och rätt till omfattande information om lagstiftningsförfarandena, å ena sidan, och förenkling av lagstiftning, flexiblare föreskrifter som är bättre anpassade till de berörda intressena och som är enklare att uppdatera och se över, å andra sidan.

| 1.5 | EESK välkomnar i synnerhet att kommissionen åtar sig ”att samla in all nödvändig sakkunskap innan den antar delegerade akter, även genom samråd med nationella experter och offentliga samråd” och att den föreslår samma samrådsmetod när genomförandeakter ska antas. EESK befarar dock att alla dessa samråd kan fördröja utarbetandet av akter i orimligt hög grad och i onödan. |
| --- | --- |

1.5

EESK välkomnar i synnerhet att kommissionen åtar sig ”att samla in all nödvändig sakkunskap innan den antar delegerade akter, även genom samråd med nationella experter och offentliga samråd” och att den föreslår samma samrådsmetod när genomförandeakter ska antas. EESK befarar dock att alla dessa samråd kan fördröja utarbetandet av akter i orimligt hög grad och i onödan.

| 1.6 | EESK ställer sig emellertid inte bakom hela det kasuistiska tillvägagångsättet när det gäller distinktionen mellan ämnen som bör bli föremål för delegerade akter eller genomförandeakter, eftersom kriterierna är oklara och lämnar alltför stort utrymme för godtyckliga tolkningar. |
| --- | --- |

1.6

EESK ställer sig emellertid inte bakom hela det kasuistiska tillvägagångsättet när det gäller distinktionen mellan ämnen som bör bli föremål för delegerade akter eller genomförandeakter, eftersom kriterierna är oklara och lämnar alltför stort utrymme för godtyckliga tolkningar.

| 1.7 | EESK instämmer inte i kommissionens förslag i synnerhet när det gäller






  a) | avsaknaden av förhandsinformation om medlemsstaternas experter och deras tekniska kompetens, |
| --- | --- | --- |

1.7

EESK instämmer inte i kommissionens förslag i synnerhet när det gäller

a)

avsaknaden av förhandsinformation om medlemsstaternas experter och deras tekniska kompetens,

| b) | avsaknaden av en lämplig frist för samråd med experter, berörda parter, Europaparlamentet och rådet, utom i brådskande ärenden, |
| --- | --- |

b)

avsaknaden av en lämplig frist för samråd med experter, berörda parter, Europaparlamentet och rådet, utom i brådskande ärenden,

| c) | den frivilliga karaktären hos samrådet och översändandet av mötesplaneringen till parlamentets experter och de berörda parterna, |
| --- | --- |

c)

den frivilliga karaktären hos samrådet och översändandet av mötesplaneringen till parlamentets experter och de berörda parterna,

| d) | inkonsekvensen och den bristande samstämmigheten i informationen om antagandet av delegerade akter, som borde tillhandahållas systematiskt och automatiskt via en webbplats som uppdateras i realtid, |
| --- | --- |

d)

inkonsekvensen och den bristande samstämmigheten i informationen om antagandet av delegerade akter, som borde tillhandahållas systematiskt och automatiskt via en webbplats som uppdateras i realtid,

| e) | delegeringens principiellt obegränsade varaktighet: EESK anser att principen bör var en fastställd varaktighet som eventuellt kan förlängas med samma tid, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. |
| --- | --- |

e)

delegeringens principiellt obegränsade varaktighet: EESK anser att principen bör var en fastställd varaktighet som eventuellt kan förlängas med samma tid, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall.

| 1.8 | EESK skulle vilja att riktlinjerna uttryckligen föreskriver att alla aspekter av delegeringarna ska vara avgränsade, dvs.






  a) | fastställda mål, |
| --- | --- | --- |

1.8

EESK skulle vilja att riktlinjerna uttryckligen föreskriver att alla aspekter av delegeringarna ska vara avgränsade, dvs.

a)

fastställda mål,

| b) | exakt innehåll, |
| --- | --- |

b)

exakt innehåll,

| c) | uttryckligen angiven räckvidd, |
| --- | --- |

c)

uttryckligen angiven räckvidd,

| d) | noggrant fastställd varaktighet. |
| --- | --- |

d)

noggrant fastställd varaktighet.

| 1.9 | EESK anser att kommittén, på samma sätt som i det ordinarie lagstiftningsförfarandet, bör rådfrågas även om konsekvensbedömningar och översyn av delegerade akter. |
| --- | --- |

1.9

EESK anser att kommittén, på samma sätt som i det ordinarie lagstiftningsförfarandet, bör rådfrågas även om konsekvensbedömningar och översyn av delegerade akter.

| 1.10 | EESK anser slutligen att artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget skulle kunna formuleras bättre och bör förbättras i händelse av en översyn av fördragen. Tillämpningen av dem bör också regleras bättre för att undvika att besluten om valet av rättsligt instrument är mer politiska än tekniska. |
| --- | --- |

1.10

EESK anser slutligen att artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget skulle kunna formuleras bättre och bör förbättras i händelse av en översyn av fördragen. Tillämpningen av dem bör också regleras bättre för att undvika att besluten om valet av rättsligt instrument är mer politiska än tekniska.

2.   Varför ett tilläggsyttrande på eget initiativ om delegerade akter?

| 2.1 | År 2012 godkände EESK utarbetandet av en informationsrapport (1) om förfarandet i syfte att undersöka dess användning och dra slutsatser om funktionssättet hos kontrollsystemet för att förhindra eller korrigera maktmissbruk som skulle kunna påverka de demokratiska reglerna i den ”rättsgemenskap” som Europeiska unionen utgör. |
| --- | --- |

2.1

År 2012 godkände EESK utarbetandet av en informationsrapport (1) om förfarandet i syfte att undersöka dess användning och dra slutsatser om funktionssättet hos kontrollsystemet för att förhindra eller korrigera maktmissbruk som skulle kunna påverka de demokratiska reglerna i den ”rättsgemenskap” som Europeiska unionen utgör.

| 2.2 | Efter denna rapport och två remisser från kommissionen om tre förslag till förordningar om anpassning till artikel 290 i EUF-fördraget av ett antal rättsakter som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll (2) har EESK antagit två yttranden (3) där synpunkterna och slutsatserna i informationsrapporten upprepas, bl.a. kommitténs ”tvivel avseende förfarandets enkelhet, hur EU-medborgarna verkligen uppfattar det som står på spel, den ’lämpliga’ användningen av detta förfarande och kontrollmekanismernas effektivitet”. Kommittén rekommenderade försiktighet vid användningen av detta instrument eftersom ”vissa aspekter av delegationsförfarandet [...] fortfarande [är] oklara”. |
| --- | --- |

2.2

Efter denna rapport och två remisser från kommissionen om tre förslag till förordningar om anpassning till artikel 290 i EUF-fördraget av ett antal rättsakter som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll (2) har EESK antagit två yttranden (3) där synpunkterna och slutsatserna i informationsrapporten upprepas, bl.a. kommitténs ”tvivel avseende förfarandets enkelhet, hur EU-medborgarna verkligen uppfattar det som står på spel, den ’lämpliga’ användningen av detta förfarande och kontrollmekanismernas effektivitet”. Kommittén rekommenderade försiktighet vid användningen av detta instrument eftersom ”vissa aspekter av delegationsförfarandet [...] fortfarande [är] oklara”.

| 2.3 | Efter 2014 års val till Europaparlamentet och utnämningen av nya kommissionsledamöter, däribland en förste vice ordförande med ansvar för bättre lagstiftning, kontakter mellan institutionerna, rättsstatsprincipen och stadgan om de grundläggande rättigheterna, verkade det lämpligt att ta upp denna fråga på nytt, för att undersöka de nya institutionella aktörernas avsikter, och framför allt att ta ställning till eventuella nya initiativ för att bättre trygga principerna om öppenhet, rättssäkerhet, demokratisk kontroll och institutionell jämvikt. Det är också ett tillfälle att gjuta nytt liv i diskussionerna mellan EU-institutionerna, det civila samhället, de sakkunniga och universitetsvärlden så att nya rekommendationer kan läggas fram för EU-institutionerna. |
| --- | --- |

2.3

Efter 2014 års val till Europaparlamentet och utnämningen av nya kommissionsledamöter, däribland en förste vice ordförande med ansvar för bättre lagstiftning, kontakter mellan institutionerna, rättsstatsprincipen och stadgan om de grundläggande rättigheterna, verkade det lämpligt att ta upp denna fråga på nytt, för att undersöka de nya institutionella aktörernas avsikter, och framför allt att ta ställning till eventuella nya initiativ för att bättre trygga principerna om öppenhet, rättssäkerhet, demokratisk kontroll och institutionell jämvikt. Det är också ett tillfälle att gjuta nytt liv i diskussionerna mellan EU-institutionerna, det civila samhället, de sakkunniga och universitetsvärlden så att nya rekommendationer kan läggas fram för EU-institutionerna.

3.   Dagsläget

| 3.1 | Det har gått två år sedan antagandet av den informationsrapport och de båda yttranden som nämns ovan. Någon uppföljning av kommissionens förslag Omnibus 1 och Omnibus 3 har inte gjorts under mellantiden. I sin lägesrapport som överlämnades till Coreper den 20 juni 2014 kritiserade det grekiska ordförandeskapet den automatiska karaktären hos dessa förslag, eftersom de hindrade lagstiftaren från att utöva sitt utrymme för skönsmässig bedömning i varje enskilt fall. Därefter har rådet utövat sin vetorätt två gånger, mot de närmare föreskrifterna för tillträde till den offentliga reglerade tjänst som erbjuds via det globala system för satellitnavigering som inrättats genom Galileoprogrammet (4) och överföringsformatet för uppgifter om utgifter för forskning och utveckling (5). |
| --- | --- |

3.1

Det har gått två år sedan antagandet av den informationsrapport och de båda yttranden som nämns ovan. Någon uppföljning av kommissionens förslag Omnibus 1 och Omnibus 3 har inte gjorts under mellantiden. I sin lägesrapport som överlämnades till Coreper den 20 juni 2014 kritiserade det grekiska ordförandeskapet den automatiska karaktären hos dessa förslag, eftersom de hindrade lagstiftaren från att utöva sitt utrymme för skönsmässig bedömning i varje enskilt fall. Därefter har rådet utövat sin vetorätt två gånger, mot de närmare föreskrifterna för tillträde till den offentliga reglerade tjänst som erbjuds via det globala system för satellitnavigering som inrättats genom Galileoprogrammet (4) och överföringsformatet för uppgifter om utgifter för forskning och utveckling (5).

| 3.2 | Enligt den nuvarande kommissionens arbetsprogram planerar kommissionen att bygga ut sin verktygslåda för bättre lagstiftning. Den har för avsikt att ”kartlägga fler nya åtgärder inom programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat”. |
| --- | --- |

3.2

Enligt den nuvarande kommissionens arbetsprogram planerar kommissionen att bygga ut sin verktygslåda för bättre lagstiftning. Den har för avsikt att ”kartlägga fler nya åtgärder inom programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat”.

| 3.3 | Förslaget till ett nytt interinstitutionellt avtal, som ursprungligen planerades till den 28 april 2015 men sköts upp till den 19 maj, omfattar dels en del med ett ”interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning” (6), dels två bilagor om den centrala frågan om den rättsliga ordningen för delegerade akter: ”Gemensam överenskommelse mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om delegerade akter” (bilaga 1) och ”Standardformuleringar” (bilaga 2). |
| --- | --- |

3.3

Förslaget till ett nytt interinstitutionellt avtal, som ursprungligen planerades till den 28 april 2015 men sköts upp till den 19 maj, omfattar dels en del med ett ”interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning” (6), dels två bilagor om den centrala frågan om den rättsliga ordningen för delegerade akter: ”Gemensam överenskommelse mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om delegerade akter” (bilaga 1) och ”Standardformuleringar” (bilaga 2).

| 3.4 | Dagen innan paketet offentliggjordes rådde det fortfarande meningsskiljaktigheter om huruvida artikel 295 i EUF-fördraget är en lämplig rättslig grund. Däremot verkade det klart att konsekvensbedömningarna och samråden med berörda parter kommer att förstärkas, och att det skulle bli obligatoriskt att samråda med medlemsstaternas experter innan en delegerad akt antas. Meningen var också att begränsa de delegerade akterna till vissa nyckelområden, även om detta begrepp är vagt. Det verkar också som om Frans Timmermans själv ska ”godkänna” varje förslag till delegerad akt. |
| --- | --- |

3.4

Dagen innan paketet offentliggjordes rådde det fortfarande meningsskiljaktigheter om huruvida artikel 295 i EUF-fördraget är en lämplig rättslig grund. Däremot verkade det klart att konsekvensbedömningarna och samråden med berörda parter kommer att förstärkas, och att det skulle bli obligatoriskt att samråda med medlemsstaternas experter innan en delegerad akt antas. Meningen var också att begränsa de delegerade akterna till vissa nyckelområden, även om detta begrepp är vagt. Det verkar också som om Frans Timmermans själv ska ”godkänna” varje förslag till delegerad akt.

| 3.5 | Enligt flera källor var Europaparlamentet överhopat med förslag till delegerade akter och hade varken resurser eller en metod för att utöva sin kontroll på ett effektivt sätt. Man höll på att utreda en omstrukturering av parlamentets tjänsteavdelningar åtföljd av interna riktlinjer, liksom tilldelning av ytterligare personalresurser. |
| --- | --- |

3.5

Enligt flera källor var Europaparlamentet överhopat med förslag till delegerade akter och hade varken resurser eller en metod för att utöva sin kontroll på ett effektivt sätt. Man höll på att utreda en omstrukturering av parlamentets tjänsteavdelningar åtföljd av interna riktlinjer, liksom tilldelning av ytterligare personalresurser.

| 3.6 | Vid rådet tycktes delegeringarna av befogenheter och kontrollen av dem oroa vissa medlemsstater och betraktades fortfarande som en prioritering. Det rådde dock delade meningar om behovet av en tydligare avgränsning av tillämpningsområdena för artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget. Rådets ståndpunkt rörde sig i riktning mot en omformulering av den gemensamma överenskommelsen, med en förstärkt roll för de nationella experterna, som systematiskt måste rådfrågas när delegerade akter utarbetas (samråd i förväg). I rådsordförandeskapets årsrapport 2015 om konsekvensbedömningar upprepades vikten av att de nationella experterna rådfrågas i tillräckligt god tid i förväg. |
| --- | --- |

3.6

Vid rådet tycktes delegeringarna av befogenheter och kontrollen av dem oroa vissa medlemsstater och betraktades fortfarande som en prioritering. Det rådde dock delade meningar om behovet av en tydligare avgränsning av tillämpningsområdena för artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget. Rådets ståndpunkt rörde sig i riktning mot en omformulering av den gemensamma överenskommelsen, med en förstärkt roll för de nationella experterna, som systematiskt måste rådfrågas när delegerade akter utarbetas (samråd i förväg). I rådsordförandeskapets årsrapport 2015 om konsekvensbedömningar upprepades vikten av att de nationella experterna rådfrågas i tillräckligt god tid i förväg.

| 3.7 | Vissa parter beklagade bristen på insyn i delegationsförfarandet. Det verkar vara oerhört svårt att få reda på vem man ska tala med inom kommissionen, rådets expertkommittéer, bland berörda ledamöter av Europaparlamentet eller berörda ansvariga inom EU:s genomförandeorgan, eller t.o.m. omöjligt när det gäller experter i rådets kommittéer, trots att de ämnen som omfattas av delegationsförfarandet har direkta konsekvenser för det organiserade civila samhället, näringslivet, handeln, konsumenterna och medborgarna. Dessa berörda parter underströk också att dessa personer tycks sakna kunskaper om och utbildning i delegationsförfarandet som sådant och dess konsekvenser, som ofta betraktas som en neutral förfarandemässig formalitet. |
| --- | --- |

3.7

Vissa parter beklagade bristen på insyn i delegationsförfarandet. Det verkar vara oerhört svårt att få reda på vem man ska tala med inom kommissionen, rådets expertkommittéer, bland berörda ledamöter av Europaparlamentet eller berörda ansvariga inom EU:s genomförandeorgan, eller t.o.m. omöjligt när det gäller experter i rådets kommittéer, trots att de ämnen som omfattas av delegationsförfarandet har direkta konsekvenser för det organiserade civila samhället, näringslivet, handeln, konsumenterna och medborgarna. Dessa berörda parter underströk också att dessa personer tycks sakna kunskaper om och utbildning i delegationsförfarandet som sådant och dess konsekvenser, som ofta betraktas som en neutral förfarandemässig formalitet.

| 3.8 | I ett mål där Europaparlamentet väckt talan mot rådet uttalade sig EU-domstolen (stora avdelningen) (7) om begreppet ”väsentliga delar” i sin dom av den 5 september 2012, enligt vilken ”antagande av regler som är centrala på det aktuella området [omfattas] av unionslagstiftarens behörighet”, vilket innebär att dessa centrala regler ”ska fastställas i de grundläggande bestämmelserna och [...] inte [kan] bli föremål för delegering” (8). |
| --- | --- |

3.8

I ett mål där Europaparlamentet väckt talan mot rådet uttalade sig EU-domstolen (stora avdelningen) (7) om begreppet ”väsentliga delar” i sin dom av den 5 september 2012, enligt vilken ”antagande av regler som är centrala på det aktuella området [omfattas] av unionslagstiftarens behörighet”, vilket innebär att dessa centrala regler ”ska fastställas i de grundläggande bestämmelserna och [...] inte [kan] bli föremål för delegering” (8).

| 3.8.1 | Domens räckvidd i fråga om kommittéförfarandet kan överföras till delegationsförfarandet i så måtto att det i artikel 290 i EUF-fördraget hänvisas till begreppet ”icke väsentliga delar”. Dessutom anges det i domen att de grundläggande rättigheterna är en fråga uteslutande för lagstiftaren. Vidare fastställs att avgränsningen mellan lagstiftande och verkställande befogenheter ska grundas på objektiva omständigheter som kan bli föremål för domstolsprövning. |
| --- | --- |

3.8.1

Domens räckvidd i fråga om kommittéförfarandet kan överföras till delegationsförfarandet i så måtto att det i artikel 290 i EUF-fördraget hänvisas till begreppet ”icke väsentliga delar”. Dessutom anges det i domen att de grundläggande rättigheterna är en fråga uteslutande för lagstiftaren. Vidare fastställs att avgränsningen mellan lagstiftande och verkställande befogenheter ska grundas på objektiva omständigheter som kan bli föremål för domstolsprövning.

| 3.9 | Mer nyligen har domstolen i det s.k. biocidmålet (kommissionen mot Europaparlamentet och rådet) uttalat sig om skillnaden mellan genomförandeakter och delegerade akter i domstolens dom (stora avdelningen) av den 18 mars 2014 (9). Domstolen ansåg att delegerade akter avser fall då kommissionen antar bestämmelser ”som införlivar det regelverk som definieras genom den grundläggande lagstiftningsakten”, medan genomförandeakter ”precisera[r] innehållet i en lagstiftningsakt, för att säkerställa att denna genomförs under enhetliga förhållanden i samtliga medlemsstater”. |
| --- | --- |

3.9

Mer nyligen har domstolen i det s.k. biocidmålet (kommissionen mot Europaparlamentet och rådet) uttalat sig om skillnaden mellan genomförandeakter och delegerade akter i domstolens dom (stora avdelningen) av den 18 mars 2014 (9). Domstolen ansåg att delegerade akter avser fall då kommissionen antar bestämmelser ”som införlivar det regelverk som definieras genom den grundläggande lagstiftningsakten”, medan genomförandeakter ”precisera[r] innehållet i en lagstiftningsakt, för att säkerställa att denna genomförs under enhetliga förhållanden i samtliga medlemsstater”.

| 3.9.1 | Domstolen förtydligade även att en delegerad akt kan ändra och komplettera den grundläggande rättsakten, medan en genomförandeakt endast kan precisera den (10). Det är beklagligt att domstolen inte utvecklat sitt resonemang när det gäller kopplingen mellan delegerade akter och utövandet av politiska befogenheter ytterligare, såsom den uppmanades att göra i generaladvokat Pedro Cruz Villalóns förslag till avgörande (11). |
| --- | --- |

3.9.1

Domstolen förtydligade även att en delegerad akt kan ändra och komplettera den grundläggande rättsakten, medan en genomförandeakt endast kan precisera den (10). Det är beklagligt att domstolen inte utvecklat sitt resonemang när det gäller kopplingen mellan delegerade akter och utövandet av politiska befogenheter ytterligare, såsom den uppmanades att göra i generaladvokat Pedro Cruz Villalóns förslag till avgörande (11).

| 3.10 | Slutligen väckte kommissionen den 21 februari 2014 (12) talan vid domstolen om ogiltigförklaring av förordning (EU) nr 1289/2013 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav. |
| --- | --- |

3.10

Slutligen väckte kommissionen den 21 februari 2014 (12) talan vid domstolen om ogiltigförklaring av förordning (EU) nr 1289/2013 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav.

| 3.11 | Syftet med kommissionens talan är en ogiltigförklaring av förordningen, som föreskriver användning av delegerade akter inom ramen för den ömsesidighetsmekanism som införs i förordningen. Generaladvokat Paolo Mengozzi lämnade sitt förslag till avgörande den 7 maj 2015. |
| --- | --- |

3.11

Syftet med kommissionens talan är en ogiltigförklaring av förordningen, som föreskriver användning av delegerade akter inom ramen för den ömsesidighetsmekanism som införs i förordningen. Generaladvokat Paolo Mengozzi lämnade sitt förslag till avgörande den 7 maj 2015.

| 3.12 | I sin analys av räckvidden hos det utrymme för skönsmässig bedömning som lagstiftaren tillerkändes i ”biociddomen” erinrar han om att lagstiftaren har full politisk bestämmanderätt, vilken inte kan bli föremål för domstolsprövning, vad beträffar valet att eventuellt delegera lagstiftningsbefogenhet och att detta politiska val under inga omständigheter kan bli föremål för delegering. Därefter preciserar han att användningen av delegering inte är en skyldighet utan ett medel för att förenkla och påskynda lagstiftningsförfarandet avseende ”icke väsentliga” aspekter i den grundläggande lagstiftningsakten. |
| --- | --- |

3.12

I sin analys av räckvidden hos det utrymme för skönsmässig bedömning som lagstiftaren tillerkändes i ”biociddomen” erinrar han om att lagstiftaren har full politisk bestämmanderätt, vilken inte kan bli föremål för domstolsprövning, vad beträffar valet att eventuellt delegera lagstiftningsbefogenhet och att detta politiska val under inga omständigheter kan bli föremål för delegering. Därefter preciserar han att användningen av delegering inte är en skyldighet utan ett medel för att förenkla och påskynda lagstiftningsförfarandet avseende ”icke väsentliga” aspekter i den grundläggande lagstiftningsakten.

| 3.13 | Han tolkar också begreppet ”ändring” (13) som varje slags ändring som består i att ta bort, lägga till eller ersätta någon del, och anser att ”den delegerade lagstiftande funktionen [kännetecknas] av att den delegerade befogenheten utövas med ett visst utrymme för skönsmässig bedömning, vilket däremot inte nödvändigtvis utmärker den verkställande funktionen” (14), och framhåller svårigheterna att tolka detta begrepp och dess konsekvenser för den institutionella jämvikten. |
| --- | --- |

3.13

Han tolkar också begreppet ”ändring” (13) som varje slags ändring som består i att ta bort, lägga till eller ersätta någon del, och anser att ”den delegerade lagstiftande funktionen [kännetecknas] av att den delegerade befogenheten utövas med ett visst utrymme för skönsmässig bedömning, vilket däremot inte nödvändigtvis utmärker den verkställande funktionen” (14), och framhåller svårigheterna att tolka detta begrepp och dess konsekvenser för den institutionella jämvikten.

Vad gäller föremålet för tvisten yrkar han efter en noggrann analys av förordningen i fråga på att kommissionens talan om ogiltigförklaring ska ogillas. Domstolen kommer att uttala sig den 16 juli 2015.

4.   Förslaget till nytt interinstitutionellt avtal och den offentliga hearingen i EESK:s lokaler den 26 maj 2015

| 4.1 | Frågan om delegerade akter, som är en av de viktigaste i paketet för bättre lagstiftning, återfinns i själva texten till kommissionens agenda (punkt 3.3) (15), riktlinjerna för bättre lagstiftning (16), verktygslådan (17) och programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit) (18) samt naturligtvis förslaget till nytt interinstitutionellt avtal. |
| --- | --- |

4.1

Frågan om delegerade akter, som är en av de viktigaste i paketet för bättre lagstiftning, återfinns i själva texten till kommissionens agenda (punkt 3.3) (15), riktlinjerna för bättre lagstiftning (16), verktygslådan (17) och programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit) (18) samt naturligtvis förslaget till nytt interinstitutionellt avtal.

| 4.2 | EESK har redan beklagat






  a) | vagheten beträffande den exakta rättsliga karaktären av delegerade akter, otydligheten i begreppet ”icke väsentlig åtgärd” – ett begrepp som domstolen tolkat olika beroende på vilket område som berörs – och kommissionens mycket långtgående handlingsfrihet när det gäller delegeringarnas räckvidd och varaktighet, |
| --- | --- | --- |

4.2

EESK har redan beklagat

a)

vagheten beträffande den exakta rättsliga karaktären av delegerade akter, otydligheten i begreppet ”icke väsentlig åtgärd” – ett begrepp som domstolen tolkat olika beroende på vilket område som berörs – och kommissionens mycket långtgående handlingsfrihet när det gäller delegeringarnas räckvidd och varaktighet,

| b) | bristen på insyn, den rättsliga osäkerheten och den otillräckliga politiska kontrollen av samrådet i förväg som beror på ett dokument som inte är rättsligt bindande: den gemensamma överenskommelsen om delegerade akter av den 4 april 2011, |
| --- | --- |

b)

bristen på insyn, den rättsliga osäkerheten och den otillräckliga politiska kontrollen av samrådet i förväg som beror på ett dokument som inte är rättsligt bindande: den gemensamma överenskommelsen om delegerade akter av den 4 april 2011,

| c) | det faktum att genomförandet av artikel 290 i EUF-fördraget bara fastställs i ett meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 9 december 2009, som inte är rättsligt bindande. |
| --- | --- |

c)

det faktum att genomförandet av artikel 290 i EUF-fördraget bara fastställs i ett meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 9 december 2009, som inte är rättsligt bindande.

| 4.3 | EESK har också uttryckt reservationer och allvarliga tvivel beträffande






  a) | delegeringar med obestämd varaktighet, |
| --- | --- | --- |

4.3

EESK har också uttryckt reservationer och allvarliga tvivel beträffande

a)

delegeringar med obestämd varaktighet,

| b) | de mycket korta tidsfristerna för parlamentets och rådets kontroll, |
| --- | --- |

b)

de mycket korta tidsfristerna för parlamentets och rådets kontroll,

| c) | parlamentets faktiska deltagande, |
| --- | --- |

c)

parlamentets faktiska deltagande,

| d) | bristen på rationalitet i förfarandena, |
| --- | --- |

d)

bristen på rationalitet i förfarandena,

| e) | avsaknaden av information, trots kommissionens uttalanden, om såväl delegeringen i sig som relevansen av de åtgärder som vidtas, i alla skeden av förfarandet, |
| --- | --- |

e)

avsaknaden av information, trots kommissionens uttalanden, om såväl delegeringen i sig som relevansen av de åtgärder som vidtas, i alla skeden av förfarandet,

| f) | avsaknaden av full tillgång till information för medborgarna och det civila samhället, |
| --- | --- |

f)

avsaknaden av full tillgång till information för medborgarna och det civila samhället,

| g) | den faktiska tillämpningen av artikel 10 i EU-fördraget om att beslut ska fattas så nära medborgarna som möjligt. |
| --- | --- |

g)

den faktiska tillämpningen av artikel 10 i EU-fördraget om att beslut ska fattas så nära medborgarna som möjligt.

| 4.4 | Kommitténs främsta önskan var en korrekt balans mellan principerna om rättsstaten, demokratiskt deltagande, öppenhet, närhet till medborgarna och rätt till omfattande information om lagstiftningsförfarandena, å ena sidan, och förenkling av lagstiftning, flexiblare föreskrifter som är bättre anpassade till de berörda intressena och som är enklare att se över, å andra sidan. |
| --- | --- |

4.4

Kommitténs främsta önskan var en korrekt balans mellan principerna om rättsstaten, demokratiskt deltagande, öppenhet, närhet till medborgarna och rätt till omfattande information om lagstiftningsförfarandena, å ena sidan, och förenkling av lagstiftning, flexiblare föreskrifter som är bättre anpassade till de berörda intressena och som är enklare att se över, å andra sidan.

| 4.5 | EESK har alltid ansett att delegeringar av befogenhet är nödvändiga i EU:s lagstiftningsverksamhet, men att de skiljer sig åt i medlemsstaterna, med hänsyn till särdrag och brister som måste åtgårdas, i avsaknad av en verklig europeisk konstitution. |
| --- | --- |

4.5

EESK har alltid ansett att delegeringar av befogenhet är nödvändiga i EU:s lagstiftningsverksamhet, men att de skiljer sig åt i medlemsstaterna, med hänsyn till särdrag och brister som måste åtgårdas, i avsaknad av en verklig europeisk konstitution.

| 4.6 | Vi har också hävdat att grunden för dessa centrala värderingar för utarbetandet av lagstiftningen i synnerhet finns i






  a) | artiklarna 4 och 5 i EU-fördraget och artiklarna 2, 3 och 4 i EUF-fördraget om tilldelning och delning av EU:s befogenheter samt om subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- | --- |

4.6

Vi har också hävdat att grunden för dessa centrala värderingar för utarbetandet av lagstiftningen i synnerhet finns i

a)

artiklarna 4 och 5 i EU-fördraget och artiklarna 2, 3 och 4 i EUF-fördraget om tilldelning och delning av EU:s befogenheter samt om subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| b) | artikel 10 i EU-fördraget om medborgarnas rätt att delta i det demokratiska livet, enligt vilken beslut ska fattas ”öppet och så nära medborgarna som möjligt”, |
| --- | --- |

b)

artikel 10 i EU-fördraget om medborgarnas rätt att delta i det demokratiska livet, enligt vilken beslut ska fattas ”öppet och så nära medborgarna som möjligt”,

| c) | artikel 11 i EU-fördraget, som EESK har ägnat flera yttranden samt en färdplan för dialog med det civila samhället, insyn och samråd med berörda parter, |
| --- | --- |

c)

artikel 11 i EU-fördraget, som EESK har ägnat flera yttranden samt en färdplan för dialog med det civila samhället, insyn och samråd med berörda parter,

| d) | artikel 15.1 i EUF-fördraget om principerna om god förvaltning, det civila samhällets deltagande och öppenhet, |
| --- | --- |

d)

artikel 15.1 i EUF-fördraget om principerna om god förvaltning, det civila samhällets deltagande och öppenhet,

| e) | artikel 298 i EUF-fördraget, enligt vilken EU-institutionerna ska ”stödja sig på en öppen, effektiv och oberoende europeisk administration”. |
| --- | --- |

e)

artikel 298 i EUF-fördraget, enligt vilken EU-institutionerna ska ”stödja sig på en öppen, effektiv och oberoende europeisk administration”.

| 4.7 | EESK:s offentliga hearing, som var planerad långt före offentliggörandet av paketet för bättre lagstiftning, hölls den 26 maj, i närvaro av företrädare för kommissionen, rådet, Europaparlamentet, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen samt en talare från Europeiska högskolan, inför en publik bestående av medlemsstaternas ständiga representationer, den akademiska världen och företrädare för det civila samhället (BEUC, EMI, EIM, IGT, GIZ osv.). |
| --- | --- |

4.7

EESK:s offentliga hearing, som var planerad långt före offentliggörandet av paketet för bättre lagstiftning, hölls den 26 maj, i närvaro av företrädare för kommissionen, rådet, Europaparlamentet, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen samt en talare från Europeiska högskolan, inför en publik bestående av medlemsstaternas ständiga representationer, den akademiska världen och företrädare för det civila samhället (BEUC, EMI, EIM, IGT, GIZ osv.).

5.   Kritisk bedömning av kommissionens förslag

| 5.1 | EESK välkomnar att kommissionen har följt de flesta av de ovannämnda principerna. |
| --- | --- |

5.1

EESK välkomnar att kommissionen har följt de flesta av de ovannämnda principerna.

| 5.1.1 | För det första är det positivt att förslagets rättsliga grund är artikel 295 i EUF-fördraget, såsom kommittén alltid har begärt. Vi välkomnar hänvisningarna till ”gemenskapsmetoden” samt principerna om öppenhet, demokratisk legitimitet, subsidiaritet, proportionalitet och rättssäkerhet. EESK välkomnar också att kommissionen anger att den kommer att vägledas av enkelhet, klarhet och enhetlighet vid utarbetandet av lagstiftning. |
| --- | --- |

5.1.1

För det första är det positivt att förslagets rättsliga grund är artikel 295 i EUF-fördraget, såsom kommittén alltid har begärt. Vi välkomnar hänvisningarna till ”gemenskapsmetoden” samt principerna om öppenhet, demokratisk legitimitet, subsidiaritet, proportionalitet och rättssäkerhet. EESK välkomnar också att kommissionen anger att den kommer att vägledas av enkelhet, klarhet och enhetlighet vid utarbetandet av lagstiftning.

| 5.1.2 | Det är också positivt att man erinrar om ”de nationella parlamentens roll och ansvar” i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. EESK betonar dock att de nationella parlamenten måste få tillräckligt med tid för att kunna uttala sig. |
| --- | --- |

5.1.2

Det är också positivt att man erinrar om ”de nationella parlamentens roll och ansvar” i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. EESK betonar dock att de nationella parlamenten måste få tillräckligt med tid för att kunna uttala sig.

| 5.1.3 | Vi välkomnar ”samråd med berörda parter, efterhandsutvärdering av befintlig lagstiftning och konsekvensbedömningar av nya initiativ”. |
| --- | --- |

5.1.3

Vi välkomnar ”samråd med berörda parter, efterhandsutvärdering av befintlig lagstiftning och konsekvensbedömningar av nya initiativ”.

| 5.1.4 | Slutligen stöder kommittén målen om ”förenklad unionslagstiftning och minskad regelbörda [...] utan att det påverkar förverkligandet av unionens politiska mål [...] eller skyddet av den inre marknaden”. |
| --- | --- |

5.1.4

Slutligen stöder kommittén målen om ”förenklad unionslagstiftning och minskad regelbörda [...] utan att det påverkar förverkligandet av unionens politiska mål [...] eller skyddet av den inre marknaden”.

| 5.2 | EESK välkomnar att kommissionen åtar sig att rådfråga experter från medlemsstaterna innan den antar delegerade akter samt expertgrupper, berörda parter och allmänheten, vid behov, i ett tidigt skede av utarbetandet av utkast till genomförandeakter. |
| --- | --- |

5.2

EESK välkomnar att kommissionen åtar sig att rådfråga experter från medlemsstaterna innan den antar delegerade akter samt expertgrupper, berörda parter och allmänheten, vid behov, i ett tidigt skede av utarbetandet av utkast till genomförandeakter.

| 5.3 | När det mer specifikt gäller den gemensamma överenskommelsen mellan de tre institutionerna om delegerade akter (bilaga 1) instämmer EESK med kommissionen särskilt om följande:






  a) | Definitionen av ”akt med allmän giltighet” som en akt som ”är tillämplig på objektivt bestämda situationer och medför rättsverkningar antingen för vissa kategorier av personer eller allmänt” och fastställandet att ”i en lagstiftningsakt får kommissionen endast tilldelas befogenhet att genom delegerade akter anta icke-lagstiftningsakter med allmän giltighet”. |
| --- | --- | --- |

5.3

När det mer specifikt gäller den gemensamma överenskommelsen mellan de tre institutionerna om delegerade akter (bilaga 1) instämmer EESK med kommissionen särskilt om följande:

a)

Definitionen av ”akt med allmän giltighet” som en akt som ”är tillämplig på objektivt bestämda situationer och medför rättsverkningar antingen för vissa kategorier av personer eller allmänt” och fastställandet att ”i en lagstiftningsakt får kommissionen endast tilldelas befogenhet att genom delegerade akter anta icke-lagstiftningsakter med allmän giltighet”.

| b) | Att ”lagstiftningsakter [...] bara [kan] ändras genom lagstiftningsakter eller delegerade akter” och att detta också innefattar ”ändringar av bilagor till lagstiftningsakterna”. |
| --- | --- |

b)

Att ”lagstiftningsakter [...] bara [kan] ändras genom lagstiftningsakter eller delegerade akter” och att detta också innefattar ”ändringar av bilagor till lagstiftningsakterna”.

| c) | Att ”de väsentliga delarna av lagstiftningen måste fastställas av lagstiftaren och [...] inte [får] bli föremål för en delegerad akt eller genomförandeakt”. |
| --- | --- |

c)

Att ”de väsentliga delarna av lagstiftningen måste fastställas av lagstiftaren och [...] inte [får] bli föremål för en delegerad akt eller genomförandeakt”.

| d) | Kommissionens ansträngningar för att föreslå en ny metod för samråd med Europaparlamentets och medlemsstaternas samt de berörda parternas experter. |
| --- | --- |

d)

Kommissionens ansträngningar för att föreslå en ny metod för samråd med Europaparlamentets och medlemsstaternas samt de berörda parternas experter.

| 5.4 | EESK ställer sig däremot inte bakom hela det kasuistiska tillvägagångssättet när det gäller distinktionen mellan ämnen som bör bli föremål för delegerade akter eller genomförandeakter, eftersom kriterierna är oklara och lämnar alltför stort tolkningsutrymme. Kommittén skulle gärna se en insats för konceptualisering och att man i överenskommelsen fastställer tydliga regler enligt vilka






  a) | användningen av delegerade akter bör vara undantag och inte regel, |
| --- | --- | --- |

5.4

EESK ställer sig däremot inte bakom hela det kasuistiska tillvägagångssättet när det gäller distinktionen mellan ämnen som bör bli föremål för delegerade akter eller genomförandeakter, eftersom kriterierna är oklara och lämnar alltför stort tolkningsutrymme. Kommittén skulle gärna se en insats för konceptualisering och att man i överenskommelsen fastställer tydliga regler enligt vilka

a)

användningen av delegerade akter bör vara undantag och inte regel,

| b) | kommissionen, om det råder tvivel om huruvida de berörda delarna är väsentliga eller de ligger i en gråzon, bör avstå från att föreslå delegerade akter och i stället lagstifta i den grundläggande lagstiftningsakten, |
| --- | --- |

b)

kommissionen, om det råder tvivel om huruvida de berörda delarna är väsentliga eller de ligger i en gråzon, bör avstå från att föreslå delegerade akter och i stället lagstifta i den grundläggande lagstiftningsakten,

| c) | kommissionen, om det råder tvivel om vilken åtgärd som bör vidtas, hellre bör anta genomförandeakter än delegerade akter. |
| --- | --- |

c)

kommissionen, om det råder tvivel om vilken åtgärd som bör vidtas, hellre bör anta genomförandeakter än delegerade akter.

| 5.5 | EESK instämmer inte heller i kommissionens förslag när det gäller






  a) | avsaknaden av förhandsinformation om medlemsstaternas experter och deras tekniska kompetens, |
| --- | --- | --- |

5.5

EESK instämmer inte heller i kommissionens förslag när det gäller

a)

avsaknaden av förhandsinformation om medlemsstaternas experter och deras tekniska kompetens,

| b) | avsaknaden av en minsta frist för översändande av dokumenten till experter, berörda parter, Europaparlamentet och rådet, utom i brådskande ärenden, |
| --- | --- |

b)

avsaknaden av en minsta frist för översändande av dokumenten till experter, berörda parter, Europaparlamentet och rådet, utom i brådskande ärenden,

| c) | det faktum att det är frivilligt att bjuda in Europaparlamentets experter, samråda med berörda parter och skicka planeringen av expertgruppsmöten till parlamentsutskotten, |
| --- | --- |

c)

det faktum att det är frivilligt att bjuda in Europaparlamentets experter, samråda med berörda parter och skicka planeringen av expertgruppsmöten till parlamentsutskotten,

| d) | inkonsekvensen och den bristande samstämmigheten i informationen om planerade delegerade akter, som borde tillhandahållas systematiskt, fortlöpande och automatiskt (via en webbplats som uppdateras automatiskt och där alla omedelbart kan få tillgång till etapperna i utarbetandet av delegerade akter och deras innehåll), |
| --- | --- |

d)

inkonsekvensen och den bristande samstämmigheten i informationen om planerade delegerade akter, som borde tillhandahållas systematiskt, fortlöpande och automatiskt (via en webbplats som uppdateras automatiskt och där alla omedelbart kan få tillgång till etapperna i utarbetandet av delegerade akter och deras innehåll),

| e) | principen om delegeringens obegränsade varaktighet: EESK anser att principen bör vara en fastställd varaktighet som eventuellt kan förlängas med samma tid genom tyst medgivande, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. |
| --- | --- |

e)

principen om delegeringens obegränsade varaktighet: EESK anser att principen bör vara en fastställd varaktighet som eventuellt kan förlängas med samma tid genom tyst medgivande, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall.

| 5.6 | Slutligen befarar EESK att en ogenomtänkt användning av samråd, förhands- och efterhandsutvärderingar samt expertmöten kan fördröja utarbetandet av akter i orimligt hög grad och i onödan. |
| --- | --- |

5.6

Slutligen befarar EESK att en ogenomtänkt användning av samråd, förhands- och efterhandsutvärderingar samt expertmöten kan fördröja utarbetandet av akter i orimligt hög grad och i onödan.

| 5.7 | EESK instämmer i synpunkterna från den offentliga hearingen den 26 maj 2015 att artiklarna 290 och 291 skulle kunna formuleras bättre och att deras lydelse bör göras tydligare och mindre tvetydig i händelse av en framtida översyn av fördragen. Tillämpningen av dem bör också regleras bättre i EU:s rättsordning för att undvika att besluten om valet av instrument är mer politiska än tekniska. |
| --- | --- |

5.7

EESK instämmer i synpunkterna från den offentliga hearingen den 26 maj 2015 att artiklarna 290 och 291 skulle kunna formuleras bättre och att deras lydelse bör göras tydligare och mindre tvetydig i händelse av en framtida översyn av fördragen. Tillämpningen av dem bör också regleras bättre i EU:s rättsordning för att undvika att besluten om valet av instrument är mer politiska än tekniska.

| 5.8 | Dessutom skulle EESK vilja att riktlinjerna uttryckligen föreskriver åtminstone att alla aspekter av delegeringarna ska vara strängt avgränsade, dvs.






  a) | fastställda mål, |
| --- | --- | --- |

5.8

Dessutom skulle EESK vilja att riktlinjerna uttryckligen föreskriver åtminstone att alla aspekter av delegeringarna ska vara strängt avgränsade, dvs.

a)

fastställda mål,

| b) | exakt innehåll, |
| --- | --- |

b)

exakt innehåll,

| c) | uttryckligen angiven räckvidd, |
| --- | --- |

c)

uttryckligen angiven räckvidd,

| d) | noggrant fastställd varaktighet. |
| --- | --- |

d)

noggrant fastställd varaktighet.

| 5.9 | EESK anser vidare att kommittén också bör rådfrågas inom ramen för delegationsförfarandet, på samma sätt som vid lagstiftningsakter, samt om konsekvensbedömningar och eventuella ändringar av dessa akter, med tanke på deras ekonomiska och sociala konsekvenser. |
| --- | --- |

5.9

EESK anser vidare att kommittén också bör rådfrågas inom ramen för delegationsförfarandet, på samma sätt som vid lagstiftningsakter, samt om konsekvensbedömningar och eventuella ändringar av dessa akter, med tanke på deras ekonomiska och sociala konsekvenser.

| 5.10 | Mot bakgrund av slutsatserna från den offentliga hearingen anser EESK att institutionerna måste garantera medborgarna tillgång till varje etapp i det förberedande arbetet och sörja för de resurser som krävs under hela denna process. |
| --- | --- |

5.10

Mot bakgrund av slutsatserna från den offentliga hearingen anser EESK att institutionerna måste garantera medborgarna tillgång till varje etapp i det förberedande arbetet och sörja för de resurser som krävs under hela denna process.

Bryssel den 16 september 2015.

Henri MALOSSE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  CES 248/2013.

1

(2)  COM(2013) 451 final, 452 final och 751 final.

2

(3)  EUT C 67, 6.3.2014, s. 104, och EUT C 177, 11.6.2014, s. 48.

3

(4)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-17336-2013-INIT/sv/pdf

4

(5)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15147-2014-INIT/sv/pdf

5

(6)  COM(2015) 216 final.

6

(7)  Mål C-355/10, Europaparlamentet mot rådet, den 5 september 2012, punkterna 26–28, 39 och 65–68.

7

(8)  Punkt 64 i domen.

8

(9)  Mål C-427/12, kommissionen mot Europaparlamentet och rådet, den 18 mars 2014, det s.k. biocidmålet.

9

(10)  Punkt 40 i domen.

10

(11)  Punkterna 75 ff i förslaget till avgörande.

11

(12)  EUT C 135, 5.5.2014, s. 24. Talan väckt den 21 februari 2014 – Europeiska kommissionen mot Europaparlamentet och Europeiska unionens råd, mål C-88/14.

12

(13)  Punkt 38 i förslaget till avgörande.

13

(14)  Punkt 45 i förslaget till avgörande.

14

(15)  COM(2015) 215 final.

15

(16)  SWD(2015) 111 final.

16

(17)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/br_toolbox_en.pdf

17

(18)  SWD(2015) 110 final.

18

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/152 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/152

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att bygga upp ett finansiellt ekosystem för den sociala ekonomins företag

(förberedande yttrande)

(2016/C 013/23)

| Föredragande: | Ariane RODERT och Marie ZVOLSKÁ |
| --- | --- |

Föredragande:

Ariane RODERT och Marie ZVOLSKÁ

I en skrivelse daterad den 28 april 2015 och i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bad Nicolas Schmit, Luxemburgs minister för arbetsmarknad, sysselsättning och social och solidarisk ekonomi, på det kommande luxemburgska ordförandeskapets vägnar, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att utarbeta ett förberedande yttrande om

Att bygga upp ett finansiellt ekosystem för den sociala ekonomins företag

(förberedande yttrande).

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 8 september 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16–17 september 2015 (sammanträdet den 16 september 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 204 röster för, 2 röster emot och 4 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar det luxemburgska EU-ordförandeskapets prioritering av den sociala ekonomin och särskilt dess fokus på att skapa ett skräddarsytt finansiellt ekosystem. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar det luxemburgska EU-ordförandeskapets prioritering av den sociala ekonomin och särskilt dess fokus på att skapa ett skräddarsytt finansiellt ekosystem.

| 1.2 | EESK uppmanar kommissionen att inte förlora momentum när det gäller att stödja den sociala ekonomins agenda samt att säkerställa ett fortsatt stödjande ramverk för den sociala ekonomins utveckling genom att förnya agendan för ”Initiativ för socialt företagande”, inklusive det skräddarsydda finansiella ekosystem som behövs. |
| --- | --- |

1.2

EESK uppmanar kommissionen att inte förlora momentum när det gäller att stödja den sociala ekonomins agenda samt att säkerställa ett fortsatt stödjande ramverk för den sociala ekonomins utveckling genom att förnya agendan för ”Initiativ för socialt företagande”, inklusive det skräddarsydda finansiella ekosystem som behövs.

| 1.3 | EESK framhåller att tillgång till finansiering måste betraktas som en del av det fullständiga ekosystem som behövs för utvecklingen och tillväxten för företag inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

1.3

EESK framhåller att tillgång till finansiering måste betraktas som en del av det fullständiga ekosystem som behövs för utvecklingen och tillväxten för företag inom den sociala ekonomin.

| 1.4 | Ett idealiskt finansiellt ekosystem för den sociala ekonomins företag innefattar bl.a. medverkan från flera olika berörda parter, hybridkapitallösningar och tålmodiga kapitallösningar med garantisystem, som ofta tillhandahålls av institutioner inom social finansiering som delar den sociala ekonomins värderingar. |
| --- | --- |

1.4

Ett idealiskt finansiellt ekosystem för den sociala ekonomins företag innefattar bl.a. medverkan från flera olika berörda parter, hybridkapitallösningar och tålmodiga kapitallösningar med garantisystem, som ofta tillhandahålls av institutioner inom social finansiering som delar den sociala ekonomins värderingar.

| 1.5 | Kommissionen bör stödja framväxten av nya instrument, se till att finansiella bestämmelser möjliggör en utveckling, främja forskning om det samhälleliga mervärdet av investeringar i sociala företag och be medlemsstaterna om så kallade peer-reviews i denna fråga. |
| --- | --- |

1.5

Kommissionen bör stödja framväxten av nya instrument, se till att finansiella bestämmelser möjliggör en utveckling, främja forskning om det samhälleliga mervärdet av investeringar i sociala företag och be medlemsstaterna om så kallade peer-reviews i denna fråga.

| 1.6 | EESK välkomnar att den sociala ekonomin är en investeringsprioritering i den aktuella investeringsplanen för Europa (1) och uppmanar kommissionen att till fullo dra nytta av detta ställningstagande. |
| --- | --- |

1.6

EESK välkomnar att den sociala ekonomin är en investeringsprioritering i den aktuella investeringsplanen för Europa (1) och uppmanar kommissionen att till fullo dra nytta av detta ställningstagande.

| 1.7 | Kommissionen bör undersöka om och hur investeringar för social påverkan (social impact investment) kan vara en komponent i det finansiella ekosystemet för den sociala ekonomins företag och om bakomliggande policys verkligen stöder utveckling av företag inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

1.7

Kommissionen bör undersöka om och hur investeringar för social påverkan (social impact investment) kan vara en komponent i det finansiella ekosystemet för den sociala ekonomins företag och om bakomliggande policys verkligen stöder utveckling av företag inom den sociala ekonomin.

| 1.8 | EU måste dessutom erkänna den sociala ekonomins företag genom att införa stödjande incitament i kapitalkravsförordningen (2). Bankutlåningen till den sociala ekonomin skulle främjas starkt av detta, utan någon påverkan på de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

1.8

EU måste dessutom erkänna den sociala ekonomins företag genom att införa stödjande incitament i kapitalkravsförordningen (2). Bankutlåningen till den sociala ekonomin skulle främjas starkt av detta, utan någon påverkan på de offentliga finanserna.

| 1.9 | Finansiellt stöd på EU-nivå måste kombineras med att kommissionen tillhandahåller vägledning, utbildning och kapacitetsuppbyggnad för myndigheter och nyckelaktörer. |
| --- | --- |

1.9

Finansiellt stöd på EU-nivå måste kombineras med att kommissionen tillhandahåller vägledning, utbildning och kapacitetsuppbyggnad för myndigheter och nyckelaktörer.

| 1.10 | Medlemsstaterna bör agera medinvesterare för att stödja inrättandet av etiska fonder, sociala innovationsfonder och fonder för socialt riskkapital samt underlätta offentliga garantisystem. Dessutom bör medlemsstaterna överväga att se över möjligheterna till skatterabatt på inkomster (individer och företag) samt andra skatteincitament för både sparare och investerare i syfte att locka investeringar till den sociala ekonomins företag. |
| --- | --- |

1.10

Medlemsstaterna bör agera medinvesterare för att stödja inrättandet av etiska fonder, sociala innovationsfonder och fonder för socialt riskkapital samt underlätta offentliga garantisystem. Dessutom bör medlemsstaterna överväga att se över möjligheterna till skatterabatt på inkomster (individer och företag) samt andra skatteincitament för både sparare och investerare i syfte att locka investeringar till den sociala ekonomins företag.

| 1.11 | De sociala företagen måste själva ta initiativ till att utveckla instrument som t.ex. egenkapitalisering, ”crowdfunding” och partnerskap för social finansiering genom att samla de egna resurserna och bilda partnerskap. |
| --- | --- |

1.11

De sociala företagen måste själva ta initiativ till att utveckla instrument som t.ex. egenkapitalisering, ”crowdfunding” och partnerskap för social finansiering genom att samla de egna resurserna och bilda partnerskap.

| 1.12 | För att till fullo frigöra potentialen för sociala företag måste dock alla medlemsstater utarbeta och genomföra nationella handlingsplaner för den sociala ekonomin grundat på ett brett deltagande av berörda aktörer, där företrädare för det civila samhället ingår. |
| --- | --- |

1.12

För att till fullo frigöra potentialen för sociala företag måste dock alla medlemsstater utarbeta och genomföra nationella handlingsplaner för den sociala ekonomin grundat på ett brett deltagande av berörda aktörer, där företrädare för det civila samhället ingår.

2.   Inledning och bakgrund

| 2.1 | EESK välkomnar att Luxemburg prioriterar den sociala ekonomin under sitt EU-ordförandeskap samt erkänner den sociala ekonomins bidrag till sysselsättning, social rättvisa och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

2.1

EESK välkomnar att Luxemburg prioriterar den sociala ekonomin under sitt EU-ordförandeskap samt erkänner den sociala ekonomins bidrag till sysselsättning, social rättvisa och hållbar utveckling.

| 2.2 | EESK värdesätter att Luxemburgs EU-ordförandeskap begär in detta förberedande yttrande som syftar till att utforska ett finansiellt ekosystem utifrån den sociala ekonomins företags perspektiv samt de viktigaste egenskaperna och förutsättningar som krävs för att kunna bygga en adekvat och effektiv europeisk ram för finansiering av och investeringar i den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

2.2

EESK värdesätter att Luxemburgs EU-ordförandeskap begär in detta förberedande yttrande som syftar till att utforska ett finansiellt ekosystem utifrån den sociala ekonomins företags perspektiv samt de viktigaste egenskaperna och förutsättningar som krävs för att kunna bygga en adekvat och effektiv europeisk ram för finansiering av och investeringar i den sociala ekonomin.

| 2.3 | EESK noterar även att Luxemburgs EU-ordförandeskap framhåller att en begränsad tillgång till finansiering (särskilt skräddarsydd finansiering) är ett hinder för den sociala ekonomins tillväxt och utveckling, vilket är i linje med tidigare yttranden från EESK (3), och ställningstaganden från kommissionen, Initiativet för socialt företagande (4) och OECD:s arbete (5). |
| --- | --- |

2.3

EESK noterar även att Luxemburgs EU-ordförandeskap framhåller att en begränsad tillgång till finansiering (särskilt skräddarsydd finansiering) är ett hinder för den sociala ekonomins tillväxt och utveckling, vilket är i linje med tidigare yttranden från EESK (3), och ställningstaganden från kommissionen, Initiativet för socialt företagande (4) och OECD:s arbete (5).

| 2.4 | Ett nytt socialt landskap växer fram i Europa till följd av krisen och på grund av att vårt samhälle står inför nya komplexa utmaningar. Det finns ett akut behov av sociala innovationer som mobiliserar alla samhällets sektorer. Den sociala ekonomin är en mycket viktig sektor som sysselsätter över 14 miljoner människor (6) och som spelar en nyckelroll genom att t.ex. skapa sysselsättning och social delaktighet (7) samt bidra till en smart och hållbar tillväxt för alla. Men denna sektor är fortfarande underutvecklad i många medlemsstater. För att frigöra dess fulla potential måste ett gynnsamt ekosystem skapas där tillgång till skräddarsydd finansiering är av central betydelse. |
| --- | --- |

2.4

Ett nytt socialt landskap växer fram i Europa till följd av krisen och på grund av att vårt samhälle står inför nya komplexa utmaningar. Det finns ett akut behov av sociala innovationer som mobiliserar alla samhällets sektorer. Den sociala ekonomin är en mycket viktig sektor som sysselsätter över 14 miljoner människor (6) och som spelar en nyckelroll genom att t.ex. skapa sysselsättning och social delaktighet (7) samt bidra till en smart och hållbar tillväxt för alla. Men denna sektor är fortfarande underutvecklad i många medlemsstater. För att frigöra dess fulla potential måste ett gynnsamt ekosystem skapas där tillgång till skräddarsydd finansiering är av central betydelse.

| 2.5 | Mot bakgrund av EESK:s fortsatta åtagande när det gäller den sociala ekonomins agenda syftar detta yttrande till att föra fram perspektiven från den sociala ekonomins företag, som per definition använder vinstskapande som ett medel för att fullgöra sitt primära sociala uppdrag. |
| --- | --- |

2.5

Mot bakgrund av EESK:s fortsatta åtagande när det gäller den sociala ekonomins agenda syftar detta yttrande till att föra fram perspektiven från den sociala ekonomins företag, som per definition använder vinstskapande som ett medel för att fullgöra sitt primära sociala uppdrag.

| 2.6 | Som ramverk för detta yttrande hänvisar EESK till den definition som ges i Romstrategin
   (8), där den sociala ekonomin beskrivs som en mängd olika organisationsformer formade av olika nationella och välfärdsrelaterade förutsättningar, men med gemensamma värderingar, egenskaper och mål. Företagen inom den sociala ekonomin utgörs av en differentierad uppsättning organisationer som sätter människan före kapitalet, t.ex. organisationsformer som kooperativ, ömsesidiga bolag, stiftelser, idéburna företag och föreningar, samt nyare former av sociala företag. Det måste understrykas att det är människor, inte det finansiella systemet, som äger och/eller har skapat företagen inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

2.6

Som ramverk för detta yttrande hänvisar EESK till den definition som ges i Romstrategin
   (8), där den sociala ekonomin beskrivs som en mängd olika organisationsformer formade av olika nationella och välfärdsrelaterade förutsättningar, men med gemensamma värderingar, egenskaper och mål. Företagen inom den sociala ekonomin utgörs av en differentierad uppsättning organisationer som sätter människan före kapitalet, t.ex. organisationsformer som kooperativ, ömsesidiga bolag, stiftelser, idéburna företag och föreningar, samt nyare former av sociala företag. Det måste understrykas att det är människor, inte det finansiella systemet, som äger och/eller har skapat företagen inom den sociala ekonomin.

| 2.7 | Det bör också noteras att detta yttrande inte behandlar den närbesläktade frågan om de särskilda omständigheter som gäller för ”investeringar för social påverkan”, och inte heller EuSEF-förordningen, eftersom dessa frågor har behandlats i tidigare EESK-yttranden (9). |
| --- | --- |

2.7

Det bör också noteras att detta yttrande inte behandlar den närbesläktade frågan om de särskilda omständigheter som gäller för ”investeringar för social påverkan”, och inte heller EuSEF-förordningen, eftersom dessa frågor har behandlats i tidigare EESK-yttranden (9).

3.   Tillgång till finansiering: en utmaning för den sociala ekonomin

| 3.1 | Såsom påpekats av OECD (10)
  passar inte nuvarande finansieringsramverk med den sociala ekonomins företags krav och verkliga situation, vilket visar på ett behov av kulturell anpassning av de finansiella, rättsliga och politiska ramarna så att lämpliga verktyg kan utformas. En förutsättning för att social finansiering ska bli hållbar är att det finns en samordnad strategi som skiljer sig från den strategi som tillämpas för traditionell finansiering. |
| --- | --- |

3.1

Såsom påpekats av OECD (10)
  passar inte nuvarande finansieringsramverk med den sociala ekonomins företags krav och verkliga situation, vilket visar på ett behov av kulturell anpassning av de finansiella, rättsliga och politiska ramarna så att lämpliga verktyg kan utformas. En förutsättning för att social finansiering ska bli hållbar är att det finns en samordnad strategi som skiljer sig från den strategi som tillämpas för traditionell finansiering.

| 3.2 | En central fråga är att det råder bristande kännedom om och förståelse för affärsmodellerna inom den sociala ekonomin. Genom att det saknas insikt i det som kännetecknar dessa modeller (t.ex. begränsad eller ingen vinstfördelning, ett brukar- eller behovscentrerat fokus, ett delat beslutsfattande, demokratisk ledning eller gemensamt ägande) är det svårt för den sociala ekonomins företag att få tillgång till traditionell finansiering och instrument som stöder små och medelstora företag generellt. |
| --- | --- |

3.2

En central fråga är att det råder bristande kännedom om och förståelse för affärsmodellerna inom den sociala ekonomin. Genom att det saknas insikt i det som kännetecknar dessa modeller (t.ex. begränsad eller ingen vinstfördelning, ett brukar- eller behovscentrerat fokus, ett delat beslutsfattande, demokratisk ledning eller gemensamt ägande) är det svårt för den sociala ekonomins företag att få tillgång till traditionell finansiering och instrument som stöder små och medelstora företag generellt.

| 3.3 | I högre grad än för andra affärsmodeller ställs den sociala ekonomins företag inför det faktum att finansmarknadens logik inte är utformad för att stödja deras utveckling. Finansmarknaderna varken fångar eller belönar den sociala ekonomins företags sociala effekter eller deras allmännyttiga uppdrag. Företagen inom den sociala ekonomin får i dag ofta bara ersättning för kostnaden för den tjänst de tillhandahåller men inte för det sociala mervärde som de skapar. Avkastning på investeringar inbegriper för dessa företag främst social påverkan och i begränsad del finansiella avkastningar. Det faktum att det sociala uppdraget går före en vinstmaximering kan leda till missuppfattningen att den sociala ekonomins företag innebär högre risker och är mindre tillförlitliga än andra företag. Forskning, fakta och data visar dock på motsatsen (11). Investeringar i den sociala ekonomins företag är i själva verket inte en kostnad, utan en investering i framtiden, som bidrar till ökad sysselsättning och stärker konkurrenskraften samt därmed till medlemsstaternas totala ekonomiska bidrag på lång sikt. |
| --- | --- |

3.3

I högre grad än för andra affärsmodeller ställs den sociala ekonomins företag inför det faktum att finansmarknadens logik inte är utformad för att stödja deras utveckling. Finansmarknaderna varken fångar eller belönar den sociala ekonomins företags sociala effekter eller deras allmännyttiga uppdrag. Företagen inom den sociala ekonomin får i dag ofta bara ersättning för kostnaden för den tjänst de tillhandahåller men inte för det sociala mervärde som de skapar. Avkastning på investeringar inbegriper för dessa företag främst social påverkan och i begränsad del finansiella avkastningar. Det faktum att det sociala uppdraget går före en vinstmaximering kan leda till missuppfattningen att den sociala ekonomins företag innebär högre risker och är mindre tillförlitliga än andra företag. Forskning, fakta och data visar dock på motsatsen (11). Investeringar i den sociala ekonomins företag är i själva verket inte en kostnad, utan en investering i framtiden, som bidrar till ökad sysselsättning och stärker konkurrenskraften samt därmed till medlemsstaternas totala ekonomiska bidrag på lång sikt.

| 3.4 | När det gäller sociala investeringar har flera försök gjorts för att främja instrument som bygger på liknande struktur som traditionella finansiella instrument. Men eftersom principerna för privat kapital ofta går hand i hand med faktorer som kortsiktiga exitstrategier, krav på ägarskap och en investeringslogik med hög avkastning fungerar dessa instrument dåligt för företag inom den sociala ekonomin, då sådana faktorer ofta står i direkt motsättning till det sociala företagets affärsmodell och verksamhet. |
| --- | --- |

3.4

När det gäller sociala investeringar har flera försök gjorts för att främja instrument som bygger på liknande struktur som traditionella finansiella instrument. Men eftersom principerna för privat kapital ofta går hand i hand med faktorer som kortsiktiga exitstrategier, krav på ägarskap och en investeringslogik med hög avkastning fungerar dessa instrument dåligt för företag inom den sociala ekonomin, då sådana faktorer ofta står i direkt motsättning till det sociala företagets affärsmodell och verksamhet.

| 3.5 | Svårigheter att avyttra investeringar (vid arbete med människor i utsatta situationer) och inga eller begränsade möjligheter på andrahandsmarknaden uppfattas som ytterligare problem för traditionella investerare. Även om dessa instrument kan fungera för vissa företag (t.ex. vinstmaximerande företag med socialt syfte), finns det ändå behov av finansiella instrument som är skräddarsydda för den sociala ekonomins företag. |
| --- | --- |

3.5

Svårigheter att avyttra investeringar (vid arbete med människor i utsatta situationer) och inga eller begränsade möjligheter på andrahandsmarknaden uppfattas som ytterligare problem för traditionella investerare. Även om dessa instrument kan fungera för vissa företag (t.ex. vinstmaximerande företag med socialt syfte), finns det ändå behov av finansiella instrument som är skräddarsydda för den sociala ekonomins företag.

4.   Ett stödjande och hållbart finansiellt ekosystem

| 4.1 | Detta yttrande fokuserar snarare på de egenskaper och förutsättningar som krävs för att förbättra tillgången till finansiering för den sociala ekonomins företag än på att ge en fullständig överblick över olika tillgängliga finansiella instrument. De sociala företagens verkliga potential kan endast realiseras om tillgång till finansiering ingår som en del i ett skräddarsytt och fullständigt integrerat ekosystem tillsammans med komponenter som rättsliga ramar, affärsutveckling och stöd av olika slag, så att det tydliggörs att sociala investeringar är av både finansiell och icke-finansiell natur. |
| --- | --- |

4.1

Detta yttrande fokuserar snarare på de egenskaper och förutsättningar som krävs för att förbättra tillgången till finansiering för den sociala ekonomins företag än på att ge en fullständig överblick över olika tillgängliga finansiella instrument. De sociala företagens verkliga potential kan endast realiseras om tillgång till finansiering ingår som en del i ett skräddarsytt och fullständigt integrerat ekosystem tillsammans med komponenter som rättsliga ramar, affärsutveckling och stöd av olika slag, så att det tydliggörs att sociala investeringar är av både finansiell och icke-finansiell natur.

| 4.2 | Förutom att vara införstådd med att förbättrad finansiering för den sociala ekonomins företag är avgörande för utvecklingen och hållbarheten är det viktigt att skilja mellan finansiering av dessa företags strukturer och deras verksamhet. Det är viktigt att finansiera båda dessa aspekter, men tillvägagångssätten och instrumenten kan skilja sig åt. Det råder ingen tvekan om att när social finansiering skräddarsys för den sociala ekonomins företag måste detta ske utifrån deras sociala initiativ och aktiviteter och ses som ett sätt att förverkliga denna sektors potential snarare än att vara ett självändamål. |
| --- | --- |

4.2

Förutom att vara införstådd med att förbättrad finansiering för den sociala ekonomins företag är avgörande för utvecklingen och hållbarheten är det viktigt att skilja mellan finansiering av dessa företags strukturer och deras verksamhet. Det är viktigt att finansiera båda dessa aspekter, men tillvägagångssätten och instrumenten kan skilja sig åt. Det råder ingen tvekan om att när social finansiering skräddarsys för den sociala ekonomins företag måste detta ske utifrån deras sociala initiativ och aktiviteter och ses som ett sätt att förverkliga denna sektors potential snarare än att vara ett självändamål.

| 4.3 | Man måste vara på det klara med att den sociala ekonomins företag vanligtvis har en blandad intäktsström
   (12) där försäljning av varor och tjänster ofta kombineras med offentlig finansiering. Den sociala ekonomins företag förlitar sig ofta på en mix av finansiering, alltifrån medel för ett visst projekt eller program som bygger på ett politiskt mål, till offentliga kontrakt eller anskaffande av medel för expansion eller nya investeringar. |
| --- | --- |

4.3

Man måste vara på det klara med att den sociala ekonomins företag vanligtvis har en blandad intäktsström
   (12) där försäljning av varor och tjänster ofta kombineras med offentlig finansiering. Den sociala ekonomins företag förlitar sig ofta på en mix av finansiering, alltifrån medel för ett visst projekt eller program som bygger på ett politiskt mål, till offentliga kontrakt eller anskaffande av medel för expansion eller nya investeringar.

| 4.4 | I vissa medlemsstater förlitar sig den sociala ekonomins företag på ett kontinuerligt offentligt stöd och samarbetar nära med offentliga myndigheter för att nå ett gemensamt politiskt eller allmännyttigt mål. Offentligt stöd är dessutom en särskilt viktig faktor under innovationsprocessen (ofta med koppling till förebyggande arbete) och i företagens tidiga utvecklingsskeden. EESK betonar därför att denna form av offentligt samarbete och finansieringsstöd inte får äventyras när externa finansieringskällor övervägs, och att den är av särskild vikt när man vill stödja sektorns framväxt och uppbyggnad i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

4.4

I vissa medlemsstater förlitar sig den sociala ekonomins företag på ett kontinuerligt offentligt stöd och samarbetar nära med offentliga myndigheter för att nå ett gemensamt politiskt eller allmännyttigt mål. Offentligt stöd är dessutom en särskilt viktig faktor under innovationsprocessen (ofta med koppling till förebyggande arbete) och i företagens tidiga utvecklingsskeden. EESK betonar därför att denna form av offentligt samarbete och finansieringsstöd inte får äventyras när externa finansieringskällor övervägs, och att den är av särskild vikt när man vill stödja sektorns framväxt och uppbyggnad i vissa medlemsstater.

4.5   
  Olika typer av finansieringskällor

| 4.5.1 | Offentligt stöd är en viktig finansieringskälla i många medlemsstater och för många företag i den sociala ekonomin. Kopplingen mellan ett socialt företags sociala uppdrag och den offentliga politikens mål inom ramen för ett system med gemensamma mål och tillit utgör utgångspunkten för offentliga stödinitiativ. EESK vill här betona kopplingen till och sitt stöd för fortsatta insatser när det gäller kommissionens paket om sociala investeringar (13), som syftar till att främja innovationer på det socialpolitiska området där företag inom den sociala ekonomin spelar en viktig roll. I många medlemsstater är offentliga kontrakt en primär inkomstkälla för dessa företag. Att tillhandahålla allmännyttiga tjänster utgör ofta kärnverksamheten för att ett socialt företag ska kunna fullgöra sitt sociala uppdrag. Dessa inkomster utgör därför ett viktigt bidrag till finansiell stabilitet. I fråga om offentlig upphandling måste ett av kriterierna vara respekten för sociala normer och särskilt tillämpningen av kollektivavtal. |
| --- | --- |

4.5.1

Offentligt stöd är en viktig finansieringskälla i många medlemsstater och för många företag i den sociala ekonomin. Kopplingen mellan ett socialt företags sociala uppdrag och den offentliga politikens mål inom ramen för ett system med gemensamma mål och tillit utgör utgångspunkten för offentliga stödinitiativ. EESK vill här betona kopplingen till och sitt stöd för fortsatta insatser när det gäller kommissionens paket om sociala investeringar (13), som syftar till att främja innovationer på det socialpolitiska området där företag inom den sociala ekonomin spelar en viktig roll. I många medlemsstater är offentliga kontrakt en primär inkomstkälla för dessa företag. Att tillhandahålla allmännyttiga tjänster utgör ofta kärnverksamheten för att ett socialt företag ska kunna fullgöra sitt sociala uppdrag. Dessa inkomster utgör därför ett viktigt bidrag till finansiell stabilitet. I fråga om offentlig upphandling måste ett av kriterierna vara respekten för sociala normer och särskilt tillämpningen av kollektivavtal.

| 4.5.2 | Privata finansieringsinstrument omfattar allt från traditionella instrument som affärsbanker, affärsänglar och riskkapital till t.ex. donationer, filantropiskt kapital och investerare som eftersträvar sociala effekter. Även om flera av dessa instrument kan passa företag inom den sociala ekonomin, förefaller det som att den sociala finansiering som tillhandahålls av specialiserade sociala finansiärer är lämpligare. |
| --- | --- |

4.5.2

Privata finansieringsinstrument omfattar allt från traditionella instrument som affärsbanker, affärsänglar och riskkapital till t.ex. donationer, filantropiskt kapital och investerare som eftersträvar sociala effekter. Även om flera av dessa instrument kan passa företag inom den sociala ekonomin, förefaller det som att den sociala finansiering som tillhandahålls av specialiserade sociala finansiärer är lämpligare.

| 4.5.3 | Man bör också uppmärksamma enskilda personers vilja att investera i initiativ från den sociala ekonomin, särskilt på lokal nivå. Plattformar för crowdfunding, donationer och filantropi utgör viktiga finansieringskällor för många företag i den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

4.5.3

Man bör också uppmärksamma enskilda personers vilja att investera i initiativ från den sociala ekonomin, särskilt på lokal nivå. Plattformar för crowdfunding, donationer och filantropi utgör viktiga finansieringskällor för många företag i den sociala ekonomin.

| 4.5.4 | Den sociala ekonomin själv genererar också i sig medel i form av outdelade vinster, något som skattesystemet ofta uppmuntrar till. Möjligheten att ackumulera vinster som inte delas ut till medlemmarna (odelbara tillgångar) används av kooperativ som det främsta instrumentet för finansiering av den egna tillväxten. Ett annat instrument är möjligheten för medlemmar i kooperativ att delta i finansieringen av det egna kooperativet genom att ge frivilliga lån (social utlåning), något som i vissa medlemsstater regleras genom särskild lagstiftning (14). |
| --- | --- |

4.5.4

Den sociala ekonomin själv genererar också i sig medel i form av outdelade vinster, något som skattesystemet ofta uppmuntrar till. Möjligheten att ackumulera vinster som inte delas ut till medlemmarna (odelbara tillgångar) används av kooperativ som det främsta instrumentet för finansiering av den egna tillväxten. Ett annat instrument är möjligheten för medlemmar i kooperativ att delta i finansieringen av det egna kooperativet genom att ge frivilliga lån (social utlåning), något som i vissa medlemsstater regleras genom särskild lagstiftning (14).

| 4.5.5 | Specialiserade finansiella institutioner, sociala, etiska och kooperativa banker samt filantropiskt socialt riskkapital tillhandahåller instrument som är utformade särskilt för företag inom den sociala ekonomin. De italienska kooperativa utvecklingsfonderna (15) har t.ex. utformats särskilt för att främja och utveckla kooperativ verksamhet. Dessa fonder har skapats genom en avgift på 3 % som tas ut på den årliga vinsten före skatt för kooperativ. Andra exempel är utvecklingsfonden CoopEst och det finansiella konsortiet CGM, som består av interna finansieringssystem som är öppna endast för medlemmar och som ger överbryggningskrediter samt löser problem med att få tillgång till det ordinära banksystemet genom den förhandlingskapacitet som fler aktörer ger. |
| --- | --- |

4.5.5

Specialiserade finansiella institutioner, sociala, etiska och kooperativa banker samt filantropiskt socialt riskkapital tillhandahåller instrument som är utformade särskilt för företag inom den sociala ekonomin. De italienska kooperativa utvecklingsfonderna (15) har t.ex. utformats särskilt för att främja och utveckla kooperativ verksamhet. Dessa fonder har skapats genom en avgift på 3 % som tas ut på den årliga vinsten före skatt för kooperativ. Andra exempel är utvecklingsfonden CoopEst och det finansiella konsortiet CGM, som består av interna finansieringssystem som är öppna endast för medlemmar och som ger överbryggningskrediter samt löser problem med att få tillgång till det ordinära banksystemet genom den förhandlingskapacitet som fler aktörer ger.

| 4.5.6 | När man ska bygga upp en marknad eller plattform för dessa instrument, måste man beakta vilka incitamenten är för att attrahera kapital. Medan motivet för offentligt kapital kan vara politisk grundat kan privat kapital motiveras genom olika system för skatteincitament, riskdelningskomponenter och samverkan med den sociala ekonomin. Oavsett vilket bör varje incitament för privata finansiärer balanseras mot det förväntade ekonomiska och sociala resultatet samt hur den ekonomiska avkastningen/vinsten används. Detta bör säkra att det offentliga intresset, allmänintresset och effektiv användning av (offentliga) medel förblir centralt. |
| --- | --- |

4.5.6

När man ska bygga upp en marknad eller plattform för dessa instrument, måste man beakta vilka incitamenten är för att attrahera kapital. Medan motivet för offentligt kapital kan vara politisk grundat kan privat kapital motiveras genom olika system för skatteincitament, riskdelningskomponenter och samverkan med den sociala ekonomin. Oavsett vilket bör varje incitament för privata finansiärer balanseras mot det förväntade ekonomiska och sociala resultatet samt hur den ekonomiska avkastningen/vinsten används. Detta bör säkra att det offentliga intresset, allmänintresset och effektiv användning av (offentliga) medel förblir centralt.

4.6   
  Viktiga aspekter att tänka på vid skapandet av ett gynnsamt finansiellt ekosystem

| 4.6.1 | En förutsättning för att kunna skapa ett finansiellt ekosystem för sociala företag är att det finns en flerpartsstrategi som för samman resurser och instrument. Ett sådant system med flera olika berörda parter, eller ett system för social och solidarisk finansiering, sammanför såväl monetära som icke-monetära resurser. Det bygger på tillit och på finansieringsstöd från flera olika aktörer (företag inom den sociala ekonomin, sparare, offentliga källor, pensionsfonder, finansiella institutioner etc.) som skapar relationer (finansförmedling och socialiserings- och stödrelationer) som delar gemensamma mål och regler. Hur framgångsrikt detta tillvägagångssätt kan vara kan man se i exempelvis Quebec, och bör utforskas ytterligare i ett europeiskt sammanhang (16). |
| --- | --- |

4.6.1

En förutsättning för att kunna skapa ett finansiellt ekosystem för sociala företag är att det finns en flerpartsstrategi som för samman resurser och instrument. Ett sådant system med flera olika berörda parter, eller ett system för social och solidarisk finansiering, sammanför såväl monetära som icke-monetära resurser. Det bygger på tillit och på finansieringsstöd från flera olika aktörer (företag inom den sociala ekonomin, sparare, offentliga källor, pensionsfonder, finansiella institutioner etc.) som skapar relationer (finansförmedling och socialiserings- och stödrelationer) som delar gemensamma mål och regler. Hur framgångsrikt detta tillvägagångssätt kan vara kan man se i exempelvis Quebec, och bör utforskas ytterligare i ett europeiskt sammanhang (16).

| 4.6.2 | Det är av grundläggande betydelse att det finansiella stödet baseras på ett livscykeltänkande. Bidrags- eller projektfinansierade piloter misslyckas ofta i den andra fasen på grund av brist på lämpliga instrument som gör det möjligt för dessa sociala ekonomins företag att växa och blir hållbara. Särskilda instrument och strukturer för stödåtgärder måste utformas för varje utvecklingsfas, dvs. före start, under uppstarts-/pilotfasen och under konsoliderings- och tillväxtfasen, så att de specifika behoven för varje fas tillgodoses. |
| --- | --- |

4.6.2

Det är av grundläggande betydelse att det finansiella stödet baseras på ett livscykeltänkande. Bidrags- eller projektfinansierade piloter misslyckas ofta i den andra fasen på grund av brist på lämpliga instrument som gör det möjligt för dessa sociala ekonomins företag att växa och blir hållbara. Särskilda instrument och strukturer för stödåtgärder måste utformas för varje utvecklingsfas, dvs. före start, under uppstarts-/pilotfasen och under konsoliderings- och tillväxtfasen, så att de specifika behoven för varje fas tillgodoses.

| 4.6.3 | Traditionellt riskkapital förutsätter snabb avkastning på investeringen, ofta med krav på inflytande genom ägande. Detta är särskilt svårt för den sociala ekonomin att tillämpa och står i konflikt med de sociala företagens affärsmodeller och verksamheter. Det är därför i detta sammanhang av största vikt att kunna tillhandahålla garantisystem och mekanismer för medinvestering så att ansvar och risktagande kan delas. God praxis från befintliga garantisystem (ofta med hjälp av offentliga medel) bör ses över i samband med att system för att mildra den inledande ”risken” med finansieringen utformas. |
| --- | --- |

4.6.3

Traditionellt riskkapital förutsätter snabb avkastning på investeringen, ofta med krav på inflytande genom ägande. Detta är särskilt svårt för den sociala ekonomin att tillämpa och står i konflikt med de sociala företagens affärsmodeller och verksamheter. Det är därför i detta sammanhang av största vikt att kunna tillhandahålla garantisystem och mekanismer för medinvestering så att ansvar och risktagande kan delas. God praxis från befintliga garantisystem (ofta med hjälp av offentliga medel) bör ses över i samband med att system för att mildra den inledande ”risken” med finansieringen utformas.

| 4.6.4 | Aktörer inom den sociala ekonomin som tillhandahåller finansiering är ofta ideala att ge både finansiellt och icke-finansiellt stöd i form av t.ex. program för investeringsberedskap samt allmän vägledning och stöd till affärsutveckling. Dessa former av stöd är avgörande för att minska risken för konkurser. Här måste allmän ”finansiell coachning” och ”finansiell utbildning” övervägas. |
| --- | --- |

4.6.4

Aktörer inom den sociala ekonomin som tillhandahåller finansiering är ofta ideala att ge både finansiellt och icke-finansiellt stöd i form av t.ex. program för investeringsberedskap samt allmän vägledning och stöd till affärsutveckling. Dessa former av stöd är avgörande för att minska risken för konkurser. Här måste allmän ”finansiell coachning” och ”finansiell utbildning” övervägas.

| 4.6.5 | Mätning av den sociala påverkan
   (17) utgör en central faktor i social finansiering, för att redovisa den sociala påverkan som uppstår parallellt med den finansiella. Detta är enda sättet att visa på det fulla värde som skapas av de sociala företagens verksamhet och på den totala avkastningen på investeringarna, dvs. såväl sociala som finansiella vinster. |
| --- | --- |

4.6.5

Mätning av den sociala påverkan
   (17) utgör en central faktor i social finansiering, för att redovisa den sociala påverkan som uppstår parallellt med den finansiella. Detta är enda sättet att visa på det fulla värde som skapas av de sociala företagens verksamhet och på den totala avkastningen på investeringarna, dvs. såväl sociala som finansiella vinster.

4.7   
  Ett ekosystem baserat på blandat kapital

| 4.7.1 | Särskild uppmärksamhet bör ges åt olika former av hybridfinansiering, som passar företag i den sociala ekonomin bäst eftersom de kombinerar utvärdering av samhällsnytta med finansiella incitament. Hybridkapital består av en bidragsdel (offentliga bidrag, filantropiska medel, donationer) med aktie- och skuld- eller riskdelningsinstrument. Finansieringsinstrument av hybridkapitaltyp är t.ex. återvinningsbara bidrag, lån som kan efterskänkas, omvandlingsbara bidrag och intäktsfördelningsavtal. Hybridkapital innebär ofta ett nära samspel mellan offentligt och privat kapital med ett gemensamt mål, men även ett ömsesidigt beroende som balanserar de berörda parternas olika intressen. |
| --- | --- |

4.7.1

Särskild uppmärksamhet bör ges åt olika former av hybridfinansiering, som passar företag i den sociala ekonomin bäst eftersom de kombinerar utvärdering av samhällsnytta med finansiella incitament. Hybridkapital består av en bidragsdel (offentliga bidrag, filantropiska medel, donationer) med aktie- och skuld- eller riskdelningsinstrument. Finansieringsinstrument av hybridkapitaltyp är t.ex. återvinningsbara bidrag, lån som kan efterskänkas, omvandlingsbara bidrag och intäktsfördelningsavtal. Hybridkapital innebär ofta ett nära samspel mellan offentligt och privat kapital med ett gemensamt mål, men även ett ömsesidigt beroende som balanserar de berörda parternas olika intressen.

| 4.7.2 | Andra finansieringslösningar som passar för den sociala ekonomins företag är olika former av tålmodigt kapital. I t.ex. Frankrike och provinsen Québec i Kanada (18) används sociala/solidariska garanti- och investeringsfonder för att föra samman kapital från olika källor och intressenter, t.ex. individer, offentliga medel och pensionsfonder, genom att tillhandahålla skuld- och aktieinstrument som baseras på principer om lägre avkastning (än ordinärt riskkapital) under en längre period (sju år eller längre). Att det är under en längre period är särskilt viktigt eftersom verksamheter som drivs i den sociala ekonomin förutsätter kontinuitet. |
| --- | --- |

4.7.2

Andra finansieringslösningar som passar för den sociala ekonomins företag är olika former av tålmodigt kapital. I t.ex. Frankrike och provinsen Québec i Kanada (18) används sociala/solidariska garanti- och investeringsfonder för att föra samman kapital från olika källor och intressenter, t.ex. individer, offentliga medel och pensionsfonder, genom att tillhandahålla skuld- och aktieinstrument som baseras på principer om lägre avkastning (än ordinärt riskkapital) under en längre period (sju år eller längre). Att det är under en längre period är särskilt viktigt eftersom verksamheter som drivs i den sociala ekonomin förutsätter kontinuitet.

5.   Politiska rekommendationer

| 5.1 | Med tanke på skillnaderna mellan olika delar av Europa och de mycket varierande behoven inom sektorn för social ekonomi är följande rekommendationer ordnade efter ansvarsområdena för politiska beslutsfattare på olika nivåer. |
| --- | --- |

5.1

Med tanke på skillnaderna mellan olika delar av Europa och de mycket varierande behoven inom sektorn för social ekonomi är följande rekommendationer ordnade efter ansvarsområdena för politiska beslutsfattare på olika nivåer.

5.2   
  EU-institutionerna

| 5.2.1 | EU-institutionerna bör ha en stödjande, katalytisk, möjliggörande och mobiliserande roll för alla aktörer inom det finansiella ekosystemet för den sociala ekonomin. Dessutom måste de fortsätta att visa sitt engagemang för utvecklingen av den sociala ekonomin i Europa och se till att det finns en stödjande politisk ram för utveckling av den sociala ekonomin generellt genom att förnya agendan gällande initiativet för socialt företagande. |
| --- | --- |

5.2.1

EU-institutionerna bör ha en stödjande, katalytisk, möjliggörande och mobiliserande roll för alla aktörer inom det finansiella ekosystemet för den sociala ekonomin. Dessutom måste de fortsätta att visa sitt engagemang för utvecklingen av den sociala ekonomin i Europa och se till att det finns en stödjande politisk ram för utveckling av den sociala ekonomin generellt genom att förnya agendan gällande initiativet för socialt företagande.

| 5.2.2 | Kommissionen bör rikta ytterligare finansiering mot företag inom den sociala ekonomin genom olika förmedlare/intermediärer för att stödja experiment och innovation av nya finansieringsinstrument och säkerställa att finansiella regleringar möjliggör och inte hindrar denna utveckling. |
| --- | --- |

5.2.2

Kommissionen bör rikta ytterligare finansiering mot företag inom den sociala ekonomin genom olika förmedlare/intermediärer för att stödja experiment och innovation av nya finansieringsinstrument och säkerställa att finansiella regleringar möjliggör och inte hindrar denna utveckling.

| 5.2.3 | Kommissionen bör också överväga att pröva ett enklare regelsystem för att motivera kapital till den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

5.2.3

Kommissionen bör också överväga att pröva ett enklare regelsystem för att motivera kapital till den sociala ekonomin.

| 5.2.4 | Kommissionen bör se över hur crowdfunding eller ”collaborative economy”-instrument kan stödja den sociala ekonomins företag. Kommissionen bör överväga att skapa en samlad plats för crowdfunding och ”participative initiatives” med inriktning på sociala företag. Exempel på detta finns på medlemsstatsnivå och skulle kunna ha relevans för plattformen för social innovation samt programmen inom Horisont 2020. |
| --- | --- |

5.2.4

Kommissionen bör se över hur crowdfunding eller ”collaborative economy”-instrument kan stödja den sociala ekonomins företag. Kommissionen bör överväga att skapa en samlad plats för crowdfunding och ”participative initiatives” med inriktning på sociala företag. Exempel på detta finns på medlemsstatsnivå och skulle kunna ha relevans för plattformen för social innovation samt programmen inom Horisont 2020.

| 5.2.5 | Kommissionen bör främja forskning i det samhälleliga mervärdet av investeringar i den sociala ekonomins företag. Frågeställningar att utforska skulle kunna vara hur socialt och ekonomiskt värde skapas och fångas upp samt effektiviteten hos olika finansiella instrument. |
| --- | --- |

5.2.5

Kommissionen bör främja forskning i det samhälleliga mervärdet av investeringar i den sociala ekonomins företag. Frågeställningar att utforska skulle kunna vara hur socialt och ekonomiskt värde skapas och fångas upp samt effektiviteten hos olika finansiella instrument.

| 5.2.6 | EESK välkomnar att den sociala ekonomin är en investeringsprioritering i den nuvarande investeringsplanen för Europa och uppmanar kommissionen att till fullo dra nytta av detta ställningstagande. Kapitalintensiva investeringar, såsom hälso- och socialvård, bör särskilt beaktas. Det är av vikt vid alla investeringar att inkludera ett allmänintressekriterium i bedömningen och urvalet av investeringar för att bättre beakta det sociala mervärdet. |
| --- | --- |

5.2.6

EESK välkomnar att den sociala ekonomin är en investeringsprioritering i den nuvarande investeringsplanen för Europa och uppmanar kommissionen att till fullo dra nytta av detta ställningstagande. Kapitalintensiva investeringar, såsom hälso- och socialvård, bör särskilt beaktas. Det är av vikt vid alla investeringar att inkludera ett allmänintressekriterium i bedömningen och urvalet av investeringar för att bättre beakta det sociala mervärdet.

| 5.2.7 | Inom kapitalmarknadsunionen betonas tillgången till investeringar som gäller miljön, det sociala området och företagsstyrning samt att offentlig och privat finansiering kan arbeta tillsammans för att förbättra investeringarnas utbudssida. Det är viktigt att kommissionen i sitt regleringsarbete ser till att det finns en koppling mellan främjandet av utveckling i den sociala ekonomins företag och förslagen inom kapitalmarknadsunionen. |
| --- | --- |

5.2.7

Inom kapitalmarknadsunionen betonas tillgången till investeringar som gäller miljön, det sociala området och företagsstyrning samt att offentlig och privat finansiering kan arbeta tillsammans för att förbättra investeringarnas utbudssida. Det är viktigt att kommissionen i sitt regleringsarbete ser till att det finns en koppling mellan främjandet av utveckling i den sociala ekonomins företag och förslagen inom kapitalmarknadsunionen.

| 5.2.8 | De europeiska fonderna spelar en särskild roll för att stödja de sociala företagen. ESI-fonderna kan användas som ett stöd för medlemsstaternas åtgärder genom att tillhandahålla garantier eller finansiellt stöd för att stimulera framväxten av välfärdsfonder runt om i Europa. EaSI- och Cosme-fonderna bör användas av kommissionen för att främja investeringsförmågan hos finansiella intermediärer och de sociala företagens investeringsvilja. Kommissionen bör säkra en balans i programmet Horisont 2020 som möjliggör för företag inom den sociala ekonomin att delta i mainstreamprojekt. Kommissionen bör noga övervaka och rapportera om hur dessa medel tas upp av den sociala ekonomins företag, både ur politisk och ur teknisk synvinkel. |
| --- | --- |

5.2.8

De europeiska fonderna spelar en särskild roll för att stödja de sociala företagen. ESI-fonderna kan användas som ett stöd för medlemsstaternas åtgärder genom att tillhandahålla garantier eller finansiellt stöd för att stimulera framväxten av välfärdsfonder runt om i Europa. EaSI- och Cosme-fonderna bör användas av kommissionen för att främja investeringsförmågan hos finansiella intermediärer och de sociala företagens investeringsvilja. Kommissionen bör säkra en balans i programmet Horisont 2020 som möjliggör för företag inom den sociala ekonomin att delta i mainstreamprojekt. Kommissionen bör noga övervaka och rapportera om hur dessa medel tas upp av den sociala ekonomins företag, både ur politisk och ur teknisk synvinkel.

| 5.2.9 | Kommissionen och EIB/EIF bör se till att finansieringsmekanismer på EU-nivå, inklusive handlingsplanen för finansiering av små och medelstora företag, finns tillgängliga för den sociala ekonomins företag genom att konsekvent integrera den sociala ekonomins företag i politiken och finansieringsmekanismerna för små och medelstora företag samt genom förenklade förfaranden. Uttrycket ”den sociala ekonomins företag” bör användas explicit så att man fullt ut kan garantera att olika typer av företag beaktas och att synligheten ökar. |
| --- | --- |

5.2.9

Kommissionen och EIB/EIF bör se till att finansieringsmekanismer på EU-nivå, inklusive handlingsplanen för finansiering av små och medelstora företag, finns tillgängliga för den sociala ekonomins företag genom att konsekvent integrera den sociala ekonomins företag i politiken och finansieringsmekanismerna för små och medelstora företag samt genom förenklade förfaranden. Uttrycket ”den sociala ekonomins företag” bör användas explicit så att man fullt ut kan garantera att olika typer av företag beaktas och att synligheten ökar.

| 5.2.10 | Kommissionen bör se över om och hur investeringar för social påverkan (social impact investment) kan vara en komponent i det finansiella ekosystemet för den sociala ekonomins företag och under vilka villkor. Här kommer erfarenheterna och försöken med EIF:s accelerator för sociala investeringar samt den nyligen genomförda lanseringen av kommissionens garantisystem (19) att ge intressanta insikter. Även de nyligen framlagda rapporterna från OECD (20) och EMES (21) kommer att ge viktig information om huruvida instrument som ”social impact bonds” och den bakomliggande politiken verkligen stöder utvecklingen av företagen inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

5.2.10

Kommissionen bör se över om och hur investeringar för social påverkan (social impact investment) kan vara en komponent i det finansiella ekosystemet för den sociala ekonomins företag och under vilka villkor. Här kommer erfarenheterna och försöken med EIF:s accelerator för sociala investeringar samt den nyligen genomförda lanseringen av kommissionens garantisystem (19) att ge intressanta insikter. Även de nyligen framlagda rapporterna från OECD (20) och EMES (21) kommer att ge viktig information om huruvida instrument som ”social impact bonds” och den bakomliggande politiken verkligen stöder utvecklingen av företagen inom den sociala ekonomin.

| 5.2.11 | Bestämmelserna i Basel III-regelverket utgör ett hot mot det finansiella ekosystemet för den sociala ekonomin. Det är mycket viktigt att regelverken bevarar det finansiella systemets ”biologiska mångfald” snarare än att godtyckliga regler tillämpas. En relevant fråga som bör tas upp är hanteringen av lån till den sociala ekonomin enligt de aktuella försiktighetsreglerna (Basel III, paketet med fjärde kapitalkravsdirektivet och kapitalkravsförordningen, CRD IV/CRR). För närvarande medges inga lättnader när det gäller balansräkningen i samband med utlåning till sociala företag, trots att sektorn inte anses vara riskfylld, och inte heller uppmuntras utlåning till sektorn. Däremot har EU i enlighet med den balanseringsfaktor för små och medelstora företag som ingår i kapitalkravsförordningen medgett kapitalkravslättnader för banker som lånar ut till små och medelstora företag och till hushållen. EU måste även erkänna den sociala ekonomins företag genom att tillhandahålla en stödfaktor för företag i den sociala ekonomin t.ex. genom att ändra artikel 501 första stycket i kapitalkravsförordningen. Bankutlåningen till den sociala ekonomin skulle främjas starkt av detta, utan någon påverkan på de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

5.2.11

Bestämmelserna i Basel III-regelverket utgör ett hot mot det finansiella ekosystemet för den sociala ekonomin. Det är mycket viktigt att regelverken bevarar det finansiella systemets ”biologiska mångfald” snarare än att godtyckliga regler tillämpas. En relevant fråga som bör tas upp är hanteringen av lån till den sociala ekonomin enligt de aktuella försiktighetsreglerna (Basel III, paketet med fjärde kapitalkravsdirektivet och kapitalkravsförordningen, CRD IV/CRR). För närvarande medges inga lättnader när det gäller balansräkningen i samband med utlåning till sociala företag, trots att sektorn inte anses vara riskfylld, och inte heller uppmuntras utlåning till sektorn. Däremot har EU i enlighet med den balanseringsfaktor för små och medelstora företag som ingår i kapitalkravsförordningen medgett kapitalkravslättnader för banker som lånar ut till små och medelstora företag och till hushållen. EU måste även erkänna den sociala ekonomins företag genom att tillhandahålla en stödfaktor för företag i den sociala ekonomin t.ex. genom att ändra artikel 501 första stycket i kapitalkravsförordningen. Bankutlåningen till den sociala ekonomin skulle främjas starkt av detta, utan någon påverkan på de offentliga finanserna.

| 5.2.12 | Eftersom finansiella innovationer för den sociala ekonomin främst sker på lokal, regional och nationell nivå är kommissionen i en idealisk position för att samla in och utbyta innovativa instrument och lösningar för att ge underlag för policybeslut. Här skulle det vara lämpligt med en EU-omfattande sammanställning och övervakning av erfarenhetsutbytet när det gäller nya finansiella initiativ och instrument på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

5.2.12

Eftersom finansiella innovationer för den sociala ekonomin främst sker på lokal, regional och nationell nivå är kommissionen i en idealisk position för att samla in och utbyta innovativa instrument och lösningar för att ge underlag för policybeslut. Här skulle det vara lämpligt med en EU-omfattande sammanställning och övervakning av erfarenhetsutbytet när det gäller nya finansiella initiativ och instrument på medlemsstatsnivå.

| 5.2.13 | Finansiellt stöd från EU-nivå måste kombineras med att kommissionen tillhandahåller vägledning, utbildning och kapacitetsuppbyggnad för myndigheter och andra nyckelaktörer. EESK efterlyser därför en handbok med vägledning i hur man bygger ett finansiellt ekosystem och hur man utformar och genomför finansiella instrument för den sociala ekonomin. I linje med detta bör allmän vägledning på medlemsstatsnivå tillhandahållas och vidareutvecklas, t.ex. i form av program för investeringsberedskap. |
| --- | --- |

5.2.13

Finansiellt stöd från EU-nivå måste kombineras med att kommissionen tillhandahåller vägledning, utbildning och kapacitetsuppbyggnad för myndigheter och andra nyckelaktörer. EESK efterlyser därför en handbok med vägledning i hur man bygger ett finansiellt ekosystem och hur man utformar och genomför finansiella instrument för den sociala ekonomin. I linje med detta bör allmän vägledning på medlemsstatsnivå tillhandahållas och vidareutvecklas, t.ex. i form av program för investeringsberedskap.

| 5.2.14 | EESK välkomnar kommissionens intresse för att inrätta en arbetsgrupp för social finansiering i samarbete med Geces (kommissionens expertgrupp för socialt företagande). Denna arbetsgrupp skulle kunna fungera som en resursbank för politikutvecklingen och övervaka situationen och åtgärderna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.2.14

EESK välkomnar kommissionens intresse för att inrätta en arbetsgrupp för social finansiering i samarbete med Geces (kommissionens expertgrupp för socialt företagande). Denna arbetsgrupp skulle kunna fungera som en resursbank för politikutvecklingen och övervaka situationen och åtgärderna i medlemsstaterna.

| 5.2.15 | Så kallade peer reviews av finansieringen av de sociala företagens verksamhet och strukturer bör övervägas för att uppmuntra ett utbyte av instrument och bästa praxis mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

5.2.15

Så kallade peer reviews av finansieringen av de sociala företagens verksamhet och strukturer bör övervägas för att uppmuntra ett utbyte av instrument och bästa praxis mellan medlemsstater.

| 5.2.16 | Kommissionen bör se över medlemsstaternas erfarenheter om fördelar och utmaningar med att ge skatteincitament. Detta är motiverat för företag inom den sociala ekonomin i allmänhet men även ett incitament för att locka kapital från privata sparare och sociala finansiärer. Denna aspekt bör ses över utifrån det faktum att företag i den sociala ekonomin i dag missgynnas när det gäller tillgång till finansiering (såväl offentlig som privat) jämfört med andra företag. |
| --- | --- |

5.2.16

Kommissionen bör se över medlemsstaternas erfarenheter om fördelar och utmaningar med att ge skatteincitament. Detta är motiverat för företag inom den sociala ekonomin i allmänhet men även ett incitament för att locka kapital från privata sparare och sociala finansiärer. Denna aspekt bör ses över utifrån det faktum att företag i den sociala ekonomin i dag missgynnas när det gäller tillgång till finansiering (såväl offentlig som privat) jämfört med andra företag.

| 5.3 | Medlemsstaterna samt de lokala och regionala myndigheterna |
| --- | --- |

5.3

| 5.3.1 | Medlemsstaterna spelar en central roll på nationell, regional och lokal nivå genom att skapa ett gynnsamt politiskt klimat och stödja utvecklingen och tillväxten av den sociala ekonomin. Det är få medlemsstater som i nuläget har ett tillräckligt stödsystem, och medlemsstaterna uppmanas därför att utveckla och genomföra nationella stödsystem för den sociala ekonomin, i enlighet med initiativet för socialt företagande. Särskild tonvikt bör läggas vid tillgången till skräddarsytt finansiellt stöd på nationell, lokal och regional nivå. Dessa initiativ skulle eventuellt kunna presenteras inom ramen för Geces. |
| --- | --- |

5.3.1

Medlemsstaterna spelar en central roll på nationell, regional och lokal nivå genom att skapa ett gynnsamt politiskt klimat och stödja utvecklingen och tillväxten av den sociala ekonomin. Det är få medlemsstater som i nuläget har ett tillräckligt stödsystem, och medlemsstaterna uppmanas därför att utveckla och genomföra nationella stödsystem för den sociala ekonomin, i enlighet med initiativet för socialt företagande. Särskild tonvikt bör läggas vid tillgången till skräddarsytt finansiellt stöd på nationell, lokal och regional nivå. Dessa initiativ skulle eventuellt kunna presenteras inom ramen för Geces.

| 5.3.2 | Medlemsstaterna skulle kunna agera som medinvesterare för att stödja inrättandet av etiska fonder, sociala innovationsfonder och fonder för socialt riskkapital. Det är viktigt att offentliga garantisystem tillhandahålls eller att kapital mobiliseras från pensionsfonder, kreditföreningar etc. med hjälp av politiska incitament. |
| --- | --- |

5.3.2

Medlemsstaterna skulle kunna agera som medinvesterare för att stödja inrättandet av etiska fonder, sociala innovationsfonder och fonder för socialt riskkapital. Det är viktigt att offentliga garantisystem tillhandahålls eller att kapital mobiliseras från pensionsfonder, kreditföreningar etc. med hjälp av politiska incitament.

| 5.3.3 | Medlemsstaterna bör undersöka möjligheten att säkra finansiering genom statligt ägda garantifonder för att ge den sociala ekonomin tillgång till konventionell finansiering. |
| --- | --- |

5.3.3

Medlemsstaterna bör undersöka möjligheten att säkra finansiering genom statligt ägda garantifonder för att ge den sociala ekonomin tillgång till konventionell finansiering.

| 5.3.4 | Medlemsstaterna kan överväga att utnyttja sociala investeringsfonder genom att se över möjligheterna till skatterabatt på inkomster (individer och företag) samt andra skatteincitament för både sparare och investerare i syfte att attrahera investeringar till den sociala ekonomins företag. Drivkraften bakom dessa skattefördelar bör dock vara företagens värdeskapande på det sociala området. |
| --- | --- |

5.3.4

Medlemsstaterna kan överväga att utnyttja sociala investeringsfonder genom att se över möjligheterna till skatterabatt på inkomster (individer och företag) samt andra skatteincitament för både sparare och investerare i syfte att attrahera investeringar till den sociala ekonomins företag. Drivkraften bakom dessa skattefördelar bör dock vara företagens värdeskapande på det sociala området.

| 5.3.5 | EESK uppmanar medlemsstaterna att utforma lämpliga regelverk för den sociala ekonomin gällande mikrofinansiering, något som redan påpekats av kommissionen (22). |
| --- | --- |

5.3.5

EESK uppmanar medlemsstaterna att utforma lämpliga regelverk för den sociala ekonomin gällande mikrofinansiering, något som redan påpekats av kommissionen (22).

| 5.3.6 | Finansiella intermediärer spelar en avgörande roll för den sociala ekonomins utveckling. Medlemsstaterna bör genom att se till att det finns ett gynnsamt regleringsklimat stimulera tillgången till sociala finansförmedlare som ska tillhandahålla medel och instrument för social finansiering, oavsett om det är fråga om kooperativ eller etiska banker eller affärsbanker med särskilda dotterbolag som är inriktade på den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

5.3.6

Finansiella intermediärer spelar en avgörande roll för den sociala ekonomins utveckling. Medlemsstaterna bör genom att se till att det finns ett gynnsamt regleringsklimat stimulera tillgången till sociala finansförmedlare som ska tillhandahålla medel och instrument för social finansiering, oavsett om det är fråga om kooperativ eller etiska banker eller affärsbanker med särskilda dotterbolag som är inriktade på den sociala ekonomin.

| 5.3.7 | Lokala och regionala myndigheter spelar en viktig roll för att tillhandahålla lokal infrastruktur och genomföra olika initiativ. De bör uppmanas att dessutom ta initiativ till ett flerpartssamarbete för att stödja den lokala/regionala utvecklingen. I detta sammanhang ger Eruf ett mycket viktigt stöd. |
| --- | --- |

5.3.7

Lokala och regionala myndigheter spelar en viktig roll för att tillhandahålla lokal infrastruktur och genomföra olika initiativ. De bör uppmanas att dessutom ta initiativ till ett flerpartssamarbete för att stödja den lokala/regionala utvecklingen. I detta sammanhang ger Eruf ett mycket viktigt stöd.

| 5.4 | Övriga aktörer |
| --- | --- |

5.4

| 5.4.1 | Företagen i den sociala ekonomin måste själva ta initiativ till att utveckla instrument som t.ex. egenkapitalisering, gräsrotsfinansiering (crowdfunding) och partnerskap för social finansiering genom att samla de egna resurserna och bilda partnerskap. |
| --- | --- |

5.4.1

Företagen i den sociala ekonomin måste själva ta initiativ till att utveckla instrument som t.ex. egenkapitalisering, gräsrotsfinansiering (crowdfunding) och partnerskap för social finansiering genom att samla de egna resurserna och bilda partnerskap.

| 5.4.2 | Det är också viktigt för den sociala ekonomins företag att överväga ett ökat samarbete med externa parter, t.ex. privata affärsbanker och olika förmedlare. Detta är kanske inte lämpligt i alla situationer, men det skulle kunna vara av värde i vissa utvecklingsskeden. Det är viktigt att under de rätta förutsättningarna kunna öka intresset och kunskapen om den sociala ekonomins företag inom den finansiella sektorn. |
| --- | --- |

5.4.2

Det är också viktigt för den sociala ekonomins företag att överväga ett ökat samarbete med externa parter, t.ex. privata affärsbanker och olika förmedlare. Detta är kanske inte lämpligt i alla situationer, men det skulle kunna vara av värde i vissa utvecklingsskeden. Det är viktigt att under de rätta förutsättningarna kunna öka intresset och kunskapen om den sociala ekonomins företag inom den finansiella sektorn.

Bryssel den 16 september 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  Skäl 17 och artikel 9.2.

1

(2)  http://ec.europa.eu/finance/bank/regcapital/legislation-in-force/index_en.htm

2

(3)  EUT C 24, 28.1.2012, s. 1, EUT C 229, 31.7.2012, s. 44, EUT C 229, 31.7.2012, s. 55, EUT C 458, 19.12.2014, s. 14.

3

(4)  KOM(2011) 682 slutlig.

4

(5)  http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/product/8409011e.pdf

5

(6)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=sv&pubId=7523

6

(7)  http://www.oecd.org/cfe/leed/130228_Job%20Creation%20throught%20the%20Social%20Economy%20and%20Social%20Entrepreneurship_RC_FINALBIS.pdf

7

(8)  http://socialeconomyrome.it/files/Rome%20strategy_EN.pdf

8

(9)  EUT C 458, 19.12.2014, s. 14.

9

(10)  Se fotnot 5.

10

(11)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/documents/publication/wcms_108416.pdf

11

(12)  Europeiska kommissionens kartläggning: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=sv&catId=89&newsId=2149,

12

OECD:s policydokument: http://www.oecd.org/cfe/leed/Social%20entrepreneurship%20policy%20brief%20EN_FINAL.pdf

(13)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1044

13

(14)  Se t.ex. den italienska lagen 127/71.

14

(15)  Italienska lagen 59/92.

15

(16)  http://www.reliess.org/centredoc/upload/FinanceQc_va.pdf

16

(17)  EUT C 170, 5.6.2014, s. 18.

17

(18)  http://capfinance.ca

18

(19)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1084

19

(20)  http://www.oecd.org/cfe/leed/SIBsExpertSeminar-SummaryReport-FINAL.pdf

20

(21)  http://5emesconf.exordo.com/files/papers/101/final_draft/Godina-Maier-Barbetta_-_Paradoxes_and_Potentials_of_Social_Impact_Bonds_-_16_06_2015.pdf

21

(22)  COM(2007) 708 final.

22

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/161 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/161

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Digitaliseringens effekter på tjänstesektorn och sysselsättningen i samband med industriell omvandling

(förberedande yttrande)

(2016/C 013/24)

| Föredragande: | Wolfgang GREIF |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Hannes LEO |

Föredragande:

Wolfgang GREIF

Medföredragande:

Hannes LEO

I en skrivelse av den 29 juni 2015 och i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bad Nicolas Schmit, Luxemburgs minister för arbetsmarknad, sysselsättning och social och solidarisk ekonomi, på det kommande luxemburgska ordförandeskapets vägnar, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att utarbeta ett förberedande yttrande om

Digitaliseringens effekter på tjänstesektorn och sysselsättningen i samband med industriell omvandling.

Rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI), som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt förberedande yttrande den 15 juli 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16 och 17 september 2015 (sammanträdet den 16 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 139 röster för, 1 röst emot och 8 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Digitaliseringen omvandlar alla delar av samhället och ekonomin, och påverkar därför logiskt sett även arbetet och sysselsättningen. Digital teknik har potential att öka välståndet till aldrig tidigare skådade nivåer och kan höja arbetets kvalitet och öka sysselsättningen i Europa. Dessa möjligheter är dock förknippade med risker, vilket är uppenbart inom alla ekonomiska sektorer, även den privata tjänstesektorn (1). |
| --- | --- |

1.1

Digitaliseringen omvandlar alla delar av samhället och ekonomin, och påverkar därför logiskt sett även arbetet och sysselsättningen. Digital teknik har potential att öka välståndet till aldrig tidigare skådade nivåer och kan höja arbetets kvalitet och öka sysselsättningen i Europa. Dessa möjligheter är dock förknippade med risker, vilket är uppenbart inom alla ekonomiska sektorer, även den privata tjänstesektorn (1).

1

| 1.2 | Å ena sidan genererar de innovativa tjänster och företagsmodeller som digitaliseringen möjliggör produktivitetsvinster inom tjänstesektorn och ökad valfrihet för konsumenterna i en omfattning som man tidigare inte kunnat föreställa sig (2). Å andra sidan får dessa tjänster och företagsmodeller avsevärda konsekvenser för arbetsmarknaden och arbetsorganisationen, t.ex. ökade inkomstskillnader och inskränkning av tillgången till de sociala trygghetssystemen, som kan få negativa följder för vissa grupper av arbetstagare om de inte hanteras på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

1.2

Å ena sidan genererar de innovativa tjänster och företagsmodeller som digitaliseringen möjliggör produktivitetsvinster inom tjänstesektorn och ökad valfrihet för konsumenterna i en omfattning som man tidigare inte kunnat föreställa sig (2). Å andra sidan får dessa tjänster och företagsmodeller avsevärda konsekvenser för arbetsmarknaden och arbetsorganisationen, t.ex. ökade inkomstskillnader och inskränkning av tillgången till de sociala trygghetssystemen, som kan få negativa följder för vissa grupper av arbetstagare om de inte hanteras på lämpligt sätt.

2

| 1.3 | Sysselsättningseffekterna av tjänsternas digitalisering måste därför uppmärksammas och hanteras politiskt. En proaktiv politik på EU-nivå och nationell nivå kan och måste se till att digitaliseringens uppenbara potential frigörs samtidigt som man undviker dess fallgropar. Genom sin digitala agenda för Europa och initiativet om den digitala inre marknaden är EU aktivt engagerat på området digital politik. De flesta av digitaliseringens effekter på sysselsättningen har dock ännu inte uppmärksammats och åtgärdas därmed inte i den relevanta politiken. |
| --- | --- |

1.3

Sysselsättningseffekterna av tjänsternas digitalisering måste därför uppmärksammas och hanteras politiskt. En proaktiv politik på EU-nivå och nationell nivå kan och måste se till att digitaliseringens uppenbara potential frigörs samtidigt som man undviker dess fallgropar. Genom sin digitala agenda för Europa och initiativet om den digitala inre marknaden är EU aktivt engagerat på området digital politik. De flesta av digitaliseringens effekter på sysselsättningen har dock ännu inte uppmärksammats och åtgärdas därmed inte i den relevanta politiken.

| 1.4 | Digitaliseringen är utan tvekan en av de mest dynamiska utvecklingstendenserna i vår tid, och möjligheter och risker är nära sammanflätade. Den framtida utvecklingen kommer sannolikt att vara komplex, med nyetablerade företag, småföretag och flexibla verksamhetsformer som växer fram vid sidan av traditionella bolag och industrier. Hittills är sysselsättningseffekterna av en sådan utveckling inte fullständigt klarlagda och kan inte förutses med exakthet. Därför ökar oron för en minskande sysselsättning samtidigt som kompetensglapp kvarstår på EU:s arbetsmarknader. Ett konstruktivt samarbete och en större medvetenhet bland huvudaktörerna, dvs. myndigheterna och arbetsmarknadens parter, är viktiga faktorer i denna situation. Det breda spektrumet av socioekonomiska strukturer och olika nivåer av ekonomisk utveckling inom EU kan mycket väl kräva specifika analyser och metoder för att man ska kunna hantera digitaliseringens effekter på arbetsmarknaderna och på sysselsättningen. |
| --- | --- |

1.4

Digitaliseringen är utan tvekan en av de mest dynamiska utvecklingstendenserna i vår tid, och möjligheter och risker är nära sammanflätade. Den framtida utvecklingen kommer sannolikt att vara komplex, med nyetablerade företag, småföretag och flexibla verksamhetsformer som växer fram vid sidan av traditionella bolag och industrier. Hittills är sysselsättningseffekterna av en sådan utveckling inte fullständigt klarlagda och kan inte förutses med exakthet. Därför ökar oron för en minskande sysselsättning samtidigt som kompetensglapp kvarstår på EU:s arbetsmarknader. Ett konstruktivt samarbete och en större medvetenhet bland huvudaktörerna, dvs. myndigheterna och arbetsmarknadens parter, är viktiga faktorer i denna situation. Det breda spektrumet av socioekonomiska strukturer och olika nivåer av ekonomisk utveckling inom EU kan mycket väl kräva specifika analyser och metoder för att man ska kunna hantera digitaliseringens effekter på arbetsmarknaderna och på sysselsättningen.

| 1.5 | EESK framhåller de uppenbara utmaningarna för sysselsättningen inom tjänstesektorn till följd av digitaliseringen och föreslår följande rekommendationer för hur de ska hanteras politiskt: |
| --- | --- |

1.5

EESK framhåller de uppenbara utmaningarna för sysselsättningen inom tjänstesektorn till följd av digitaliseringen och föreslår följande rekommendationer för hur de ska hanteras politiskt:

| 1.5.1 | För att förse den europeiska arbetskraften med de färdigheter som den behöver i den digitala tidsåldern måste offentliga och privata investeringar i yrkesinriktad utbildning främjas och man bör undersöka om det behövs åtgärder på europeisk nivå för att sprida medlemsstaternas goda erfarenheter av utbildningsledighet till resten av EU. |
| --- | --- |

1.5.1

För att förse den europeiska arbetskraften med de färdigheter som den behöver i den digitala tidsåldern måste offentliga och privata investeringar i yrkesinriktad utbildning främjas och man bör undersöka om det behövs åtgärder på europeisk nivå för att sprida medlemsstaternas goda erfarenheter av utbildningsledighet till resten av EU.

| 1.5.2 | I en bred dialog bör man närmare undersöka huruvida och i vilken utsträckning arbetstagarnas privatliv, i en tid då digital mobilkommunikation finns överallt, behöver ytterligare skydd och vilka eventuella åtgärder man på nationell och europeisk nivå bör vidta för att begränsa den heltäckande tillgången och tillgängligheten. Smarta åtgärder måste också övervägas för att stärka det växande antalet egenföretagare i detta avseende. |
| --- | --- |

1.5.2

I en bred dialog bör man närmare undersöka huruvida och i vilken utsträckning arbetstagarnas privatliv, i en tid då digital mobilkommunikation finns överallt, behöver ytterligare skydd och vilka eventuella åtgärder man på nationell och europeisk nivå bör vidta för att begränsa den heltäckande tillgången och tillgängligheten. Smarta åtgärder måste också övervägas för att stärka det växande antalet egenföretagare i detta avseende.

| 1.5.3 | Bättre statistik och mer forskning om tjänsteekonomin (på global och europeisk nivå) behövs för att få fram utförligare prognoser om arbetsmarknadsutvecklingen och polariseringen av arbetet, sysselsättningen och inkomsterna. Horisont 2020 bör därför tillhandahålla tillräckliga medel för forskning om sysselsättningen inom tjänsteekonomin. Dessutom finns det ett akut behov av detaljerad och regelbundet uppdaterad statistik som visar spridningen och ökningen av atypiska anställningsformer, inbegripet uppgifter om metoder som crowdsourcing. |
| --- | --- |

1.5.3

Bättre statistik och mer forskning om tjänsteekonomin (på global och europeisk nivå) behövs för att få fram utförligare prognoser om arbetsmarknadsutvecklingen och polariseringen av arbetet, sysselsättningen och inkomsterna. Horisont 2020 bör därför tillhandahålla tillräckliga medel för forskning om sysselsättningen inom tjänsteekonomin. Dessutom finns det ett akut behov av detaljerad och regelbundet uppdaterad statistik som visar spridningen och ökningen av atypiska anställningsformer, inbegripet uppgifter om metoder som crowdsourcing.

| 1.5.4 | För att hantera de ökande inkomstklyftorna som delvis drivs på av digitaliseringen bör kollektivförhandlingar främjas på alla nivåer, särskilt i de branscher och företag som berörs av digitaliseringen. Därmed kan man säkerställa att de nya formerna av digitaliserad arbetsorganisation ökar snarare än minskar kvaliteten i arbetet. |
| --- | --- |

1.5.4

För att hantera de ökande inkomstklyftorna som delvis drivs på av digitaliseringen bör kollektivförhandlingar främjas på alla nivåer, särskilt i de branscher och företag som berörs av digitaliseringen. Därmed kan man säkerställa att de nya formerna av digitaliserad arbetsorganisation ökar snarare än minskar kvaliteten i arbetet.

| 1.5.5 | Kraftfulla bestämmelser om skydd av anställdas personliga data behövs för att skydda fastställda normer om integritetsskydd på arbetsplatsen. Den europeiska uppgiftsskyddslagstiftningen bör fastställa höga minimistandarder och får inte hindra medlemsstaterna från att reglera ytterligare. Den europeiska uppgiftsskyddsförordning som för närvarande förhandlas fram bör därför innehålla en ”öppningsklausul” som gör det möjligt för medlemsstaterna att gå längre än EU:s minimikrav. |
| --- | --- |

1.5.5

Kraftfulla bestämmelser om skydd av anställdas personliga data behövs för att skydda fastställda normer om integritetsskydd på arbetsplatsen. Den europeiska uppgiftsskyddslagstiftningen bör fastställa höga minimistandarder och får inte hindra medlemsstaterna från att reglera ytterligare. Den europeiska uppgiftsskyddsförordning som för närvarande förhandlas fram bör därför innehålla en ”öppningsklausul” som gör det möjligt för medlemsstaterna att gå längre än EU:s minimikrav.

| 1.5.6 | EU och medlemsstaterna bör i dialog med arbetsmarknadens parter undersöka strategier för hur tillämpningsområdet för sociala och arbetsrättsliga standarder kan anpassas så att de återspeglar ett digitaliserat arbetsliv. |
| --- | --- |

1.5.6

EU och medlemsstaterna bör i dialog med arbetsmarknadens parter undersöka strategier för hur tillämpningsområdet för sociala och arbetsrättsliga standarder kan anpassas så att de återspeglar ett digitaliserat arbetsliv.

| 1.5.7 | Den nya industriella cykeln (industri 4.0) och digitaliseringen påverkar hela samhället. Det behövs en konstruktiv dialog mellan arbetsmarknadens parter, medlemsstaterna och EU för att diskutera följderna för arbetsmarknaden och möjliga och nödvändiga anpassningar inom det social- och arbetsrättsliga området. Lovande initiativ har nyligen inletts av regeringar och arbetsmarknadens parter, t.ex. i Tyskland, Nederländerna och Österrike. I varje enskilt fall kommer särdragen i den nationella utvecklingen och möjligheterna att behöva beaktas. Bästa praxis bör spridas. |
| --- | --- |

1.5.7

Den nya industriella cykeln (industri 4.0) och digitaliseringen påverkar hela samhället. Det behövs en konstruktiv dialog mellan arbetsmarknadens parter, medlemsstaterna och EU för att diskutera följderna för arbetsmarknaden och möjliga och nödvändiga anpassningar inom det social- och arbetsrättsliga området. Lovande initiativ har nyligen inletts av regeringar och arbetsmarknadens parter, t.ex. i Tyskland, Nederländerna och Österrike. I varje enskilt fall kommer särdragen i den nationella utvecklingen och möjligheterna att behöva beaktas. Bästa praxis bör spridas.

| 1.5.8 | EU, de nationella regeringarna och arbetsmarknadens parter bör inleda diskussioner för att ta fram politiska åtgärder och lagstiftning som garanterar en lämplig nivå av obligatoriskt socialt skydd för alla på arbetsmarknaden – däribland arbetstagare som omfattas av atypiska anställningsformer. |
| --- | --- |

1.5.8

EU, de nationella regeringarna och arbetsmarknadens parter bör inleda diskussioner för att ta fram politiska åtgärder och lagstiftning som garanterar en lämplig nivå av obligatoriskt socialt skydd för alla på arbetsmarknaden – däribland arbetstagare som omfattas av atypiska anställningsformer.

| 1.5.9 | Den makroekonomiska situationen varierar kraftigt mellan olika medlemsstater. I syfte att stärka sysselsättningen trots den sjunkande efterfrågan på arbetskraft måste potentiella problem identifieras i dialog med alla berörda aktörer och lämpliga lösningar utvecklas som svarar mot behoven i enskilda medlemsstater (t.ex. när det gäller offentliga investeringar, sysselsättningsskapande innovation samt arbetsfördelning och arbetstidsförkortning). |
| --- | --- |

1.5.9

Den makroekonomiska situationen varierar kraftigt mellan olika medlemsstater. I syfte att stärka sysselsättningen trots den sjunkande efterfrågan på arbetskraft måste potentiella problem identifieras i dialog med alla berörda aktörer och lämpliga lösningar utvecklas som svarar mot behoven i enskilda medlemsstater (t.ex. när det gäller offentliga investeringar, sysselsättningsskapande innovation samt arbetsfördelning och arbetstidsförkortning).

| 1.5.10 | Reformer av skattesystemen måste noggrant analyseras för att säkerställa liknande skattenivåer för alla former av inkomster, vare sig det handlar om traditionellt organiserade sektorer eller delningsekonomin. Man skulle kunna överväga att använda en del av den ”digitala utdelningen” för att säkra välfärdssystemens hållbarhet även i framtiden, samt för att minska skattebördan på arbete. |
| --- | --- |

1.5.10

Reformer av skattesystemen måste noggrant analyseras för att säkerställa liknande skattenivåer för alla former av inkomster, vare sig det handlar om traditionellt organiserade sektorer eller delningsekonomin. Man skulle kunna överväga att använda en del av den ”digitala utdelningen” för att säkra välfärdssystemens hållbarhet även i framtiden, samt för att minska skattebördan på arbete.

2.   Inledning: Strukturförändring i tjänsteindustrin

Inledning: Strukturförändring i tjänsteindustrin

| 2.1 | Under de senaste åren har utvecklingen av den digitala tekniken gått starkt framåt. Den digitala teknikens nya och mycket kraftfulla resurser innebär att alltfler uppgifter och yrken kan automatiseras (t.ex. den självkörande bilen, sakernas internet och industri 4.0). Dessutom leder den digitala tekniken till avsevärda minskningar av söknings- och transaktionskostnaderna och gör det därmed möjligt att ta fram helt nya och i hög grad skalbara tjänsteföretagsmodeller (t.ex. marknadsplatser och plattformar på nätet, bland annat den så kallade delningsekonomin med företag som Uber och Airbnb). Detta främjar en digitalisering av företagsmodellerna och affärsprocesserna inom många olika ekonomiska sektorer. Vissa av dem har redan behandlats i tidigare yttranden från EESK (3). |
| --- | --- |

2.1

Under de senaste åren har utvecklingen av den digitala tekniken gått starkt framåt. Den digitala teknikens nya och mycket kraftfulla resurser innebär att alltfler uppgifter och yrken kan automatiseras (t.ex. den självkörande bilen, sakernas internet och industri 4.0). Dessutom leder den digitala tekniken till avsevärda minskningar av söknings- och transaktionskostnaderna och gör det därmed möjligt att ta fram helt nya och i hög grad skalbara tjänsteföretagsmodeller (t.ex. marknadsplatser och plattformar på nätet, bland annat den så kallade delningsekonomin med företag som Uber och Airbnb). Detta främjar en digitalisering av företagsmodellerna och affärsprocesserna inom många olika ekonomiska sektorer. Vissa av dem har redan behandlats i tidigare yttranden från EESK (3).

3

| 2.2 | Digitaliseringen medför stora förändringsprocesser och omstruktureringar för nästan alla sektorer i tjänsteindustrin (4), som man ända till helt nyligen trodde skulle lämnas opåverkade av den tekniska rationaliseringen. Tjänsteindustrin har länge betraktats som ett stöd för de övriga delarna av ekonomin (t.ex. jordbruk, gruvindustri, tillverkning och byggindustri), hushållen och konsumenterna, och som en mestadels passiv användare av ny teknik. Internet och liberaliseringen av telekommunikationstjänsterna har dock i hög grad förändrat tjänsteindustrins roll. |
| --- | --- |

2.2

Digitaliseringen medför stora förändringsprocesser och omstruktureringar för nästan alla sektorer i tjänsteindustrin (4), som man ända till helt nyligen trodde skulle lämnas opåverkade av den tekniska rationaliseringen. Tjänsteindustrin har länge betraktats som ett stöd för de övriga delarna av ekonomin (t.ex. jordbruk, gruvindustri, tillverkning och byggindustri), hushållen och konsumenterna, och som en mestadels passiv användare av ny teknik. Internet och liberaliseringen av telekommunikationstjänsterna har dock i hög grad förändrat tjänsteindustrins roll.

4

| 2.3 | Utvecklingens effekter på sysselsättningen i de berörda sektorerna har långsamt tilltagit under de senaste decennierna, men ökar nu allt snabbare. Vissa av digitaliseringens effekter på sysselsättningen i tjänsteindustrin är redan uppenbara, bland annat följande:






  — | Nya kompetenskrav för arbetskraften i tjänsteindustrin. |
| --- | --- | --- |

2.3

Utvecklingens effekter på sysselsättningen i de berörda sektorerna har långsamt tilltagit under de senaste decennierna, men ökar nu allt snabbare. Vissa av digitaliseringens effekter på sysselsättningen i tjänsteindustrin är redan uppenbara, bland annat följande:

—

Nya kompetenskrav för arbetskraften i tjänsteindustrin.

| — | Investeringar som leder till förlust av arbetstillfällen i takt med att tekniken blir billigare och i allt högre grad kan ta över uppgifter som tidigare sköttes av arbetskraft. På makronivå har detta lett till minskad efterfrågan på arbetskraft inom de traditionella sektorerna och till att en mindre del av BNP går till arbete (5). |
| --- | --- |

—

Investeringar som leder till förlust av arbetstillfällen i takt med att tekniken blir billigare och i allt högre grad kan ta över uppgifter som tidigare sköttes av arbetskraft. På makronivå har detta lett till minskad efterfrågan på arbetskraft inom de traditionella sektorerna och till att en mindre del av BNP går till arbete (5).

5

| — | Minskad efterfrågan på medel- till högkvalificerad arbetskraft, som förväntas minska ytterligare under den närmaste framtiden. Enligt olika beräkningar riskerar ungefär 50 procent av dagens arbetstillfällen att ersättas av digital teknik under de närmaste 20 åren (6). Erfarenheten visar dock att sådana prognoser bör tolkas med försiktighet. |
| --- | --- |

—

Minskad efterfrågan på medel- till högkvalificerad arbetskraft, som förväntas minska ytterligare under den närmaste framtiden. Enligt olika beräkningar riskerar ungefär 50 procent av dagens arbetstillfällen att ersättas av digital teknik under de närmaste 20 åren (6). Erfarenheten visar dock att sådana prognoser bör tolkas med försiktighet.

6

| 2.4 | Digitaliseringen ser för närvarande ut att kunna höja produktiviteten till tidigare oanade nivåer, vilket genererar en ”digital utdelning” samt – och detta är den andra sidan av myntet – avsevärt minskar efterfrågan på arbetskraft, särskilt efterfrågan på medelkvalificerade arbetstagare. Sistnämnda utveckling går hand i hand med en stigande arbetslöshet, medelklassens utarmning och tilltagande inkomstklyftor (7). |
| --- | --- |

2.4

Digitaliseringen ser för närvarande ut att kunna höja produktiviteten till tidigare oanade nivåer, vilket genererar en ”digital utdelning” samt – och detta är den andra sidan av myntet – avsevärt minskar efterfrågan på arbetskraft, särskilt efterfrågan på medelkvalificerade arbetstagare. Sistnämnda utveckling går hand i hand med en stigande arbetslöshet, medelklassens utarmning och tilltagande inkomstklyftor (7).

7

| 2.5 | För närvarande dominerar amerikanskägda företag den digitala ekonomin, medan Europa har halkat långt efter när det gäller utvecklingen av digital teknik. Europa tycks vara lika dåligt förberett på de grundläggande förändringar som digitaliseringen framkallar och som påverkar vår ekonomi och vårt samhälle (dvs. de tidigare nämnda enorma produktivitetsvinsterna och hotet om att obalanser kan uppstå som kan leda till kraftiga ökningar av arbetslösheten för vissa kategorier av arbetstagare och ytterligare polarisering av samhället), vilket är en källa till oro. |
| --- | --- |

2.5

För närvarande dominerar amerikanskägda företag den digitala ekonomin, medan Europa har halkat långt efter när det gäller utvecklingen av digital teknik. Europa tycks vara lika dåligt förberett på de grundläggande förändringar som digitaliseringen framkallar och som påverkar vår ekonomi och vårt samhälle (dvs. de tidigare nämnda enorma produktivitetsvinsterna och hotet om att obalanser kan uppstå som kan leda till kraftiga ökningar av arbetslösheten för vissa kategorier av arbetstagare och ytterligare polarisering av samhället), vilket är en källa till oro.

| 2.6 | Även om det är omöjligt att förutsäga vad dessa teknikdrivna förändringar i så stor skala kommer att leda till finns ett uppenbart behov av att uppmana EU att aktivt styra utvecklingen och dess effekter på sysselsättningen och samhället – särskilt eftersom en sådan aktiv roll för närvarande långtifrån kan förverkligas (8). Detta yttrande är ett försök att ta itu med denna fråga genom att ta upp digitaliseringens inverkan på sysselsättningen i tjänsteindustrin och lägga fram rekommendationer på området. |
| --- | --- |

2.6

Även om det är omöjligt att förutsäga vad dessa teknikdrivna förändringar i så stor skala kommer att leda till finns ett uppenbart behov av att uppmana EU att aktivt styra utvecklingen och dess effekter på sysselsättningen och samhället – särskilt eftersom en sådan aktiv roll för närvarande långtifrån kan förverkligas (8). Detta yttrande är ett försök att ta itu med denna fråga genom att ta upp digitaliseringens inverkan på sysselsättningen i tjänsteindustrin och lägga fram rekommendationer på området.

8

3.   Förändrade kompetensbehov

Förändrade kompetensbehov

| 3.1 | Som en logisk följd av digitaliseringen håller digital teknik på att införas på allt fler arbetsplatser i tjänsteindustrin. Nästan 60 procent av de anställda inom banksektorn uppger exempelvis att ny teknik har införts på deras arbetsplats under de senaste tre åren (9). De anställda måste ha särskild kompetens, dvs. ”digital kompetens”, för att bli skickliga användare av sådan teknik. Det gör att yrkesutbildningarnas kursplaner regelbundet måste uppdateras och lämpliga utbildningsåtgärder genomföras. |
| --- | --- |

3.1

Som en logisk följd av digitaliseringen håller digital teknik på att införas på allt fler arbetsplatser i tjänsteindustrin. Nästan 60 procent av de anställda inom banksektorn uppger exempelvis att ny teknik har införts på deras arbetsplats under de senaste tre åren (9). De anställda måste ha särskild kompetens, dvs. ”digital kompetens”, för att bli skickliga användare av sådan teknik. Det gör att yrkesutbildningarnas kursplaner regelbundet måste uppdateras och lämpliga utbildningsåtgärder genomföras.

9

| 3.2 | Kommissionens officiella uppgifter tyder dock på att det finns stora flaskhalsar inom fortbildningen: uppskattningsvis 47 procent av arbetskraften i EU saknar tillräckliga digitala färdigheter, även om skillnaderna mellan länderna är stora (10). Förutom att möjligheterna att skapa arbetstillfällen går förlorade kan detta kompetensglapp även hämma den digitala ekonomins utveckling och därmed påverka EU:s konkurrenskraft negativt, om ingenting görs. |
| --- | --- |

3.2

Kommissionens officiella uppgifter tyder dock på att det finns stora flaskhalsar inom fortbildningen: uppskattningsvis 47 procent av arbetskraften i EU saknar tillräckliga digitala färdigheter, även om skillnaderna mellan länderna är stora (10). Förutom att möjligheterna att skapa arbetstillfällen går förlorade kan detta kompetensglapp även hämma den digitala ekonomins utveckling och därmed påverka EU:s konkurrenskraft negativt, om ingenting görs.

10

| 3.3 | Det behövs tillförlitlig kunskap om kompetensbehov och kompetensbrister för att åtgärda detta kompetensglapp i läroplanerna. EU är faktiskt redan aktivt på området, särskilt genom organ som Cedefop. Det har redan visat sig fungera bra att låta arbetsmarknadens parter ta en ledande roll för att öka medvetenheten om kompetenser, exempelvis genom kompetensråd inom olika sektorer. Mot bakgrund av detta är det beklagligt att kommissionen överväger att försvaga deras roll genom att ersätta arbetsmarknadsparternas kompetensråd med kompetensallianser där flera olika aktörer deltar. Eftersom problemet med kompetensglapp kvarstår trots tillgängliga fakta om kompetenssituationen verkar bristande strategiskt genomförande och brist på investeringar vara huvudproblemet. |
| --- | --- |

3.3

Det behövs tillförlitlig kunskap om kompetensbehov och kompetensbrister för att åtgärda detta kompetensglapp i läroplanerna. EU är faktiskt redan aktivt på området, särskilt genom organ som Cedefop. Det har redan visat sig fungera bra att låta arbetsmarknadens parter ta en ledande roll för att öka medvetenheten om kompetenser, exempelvis genom kompetensråd inom olika sektorer. Mot bakgrund av detta är det beklagligt att kommissionen överväger att försvaga deras roll genom att ersätta arbetsmarknadsparternas kompetensråd med kompetensallianser där flera olika aktörer deltar. Eftersom problemet med kompetensglapp kvarstår trots tillgängliga fakta om kompetenssituationen verkar bristande strategiskt genomförande och brist på investeringar vara huvudproblemet.

| 3.4 | Främjande av offentliga och privata investeringar i yrkesutbildning är av central betydelse. I några medlemsstater finns det minimirättigheter till betald tjänstledighet för utbildning. Man bör överväga om detta kan vara ett användbart verktyg för både arbetstagare och arbetsgivare när det gäller att anpassa kompetensbehoven, samt om det behövs åtgärder på EU-nivå för att sprida dessa erfarenheter i hela EU. |
| --- | --- |

3.4

Främjande av offentliga och privata investeringar i yrkesutbildning är av central betydelse. I några medlemsstater finns det minimirättigheter till betald tjänstledighet för utbildning. Man bör överväga om detta kan vara ett användbart verktyg för både arbetstagare och arbetsgivare när det gäller att anpassa kompetensbehoven, samt om det behövs åtgärder på EU-nivå för att sprida dessa erfarenheter i hela EU.

4.   Polarisering av arbetets organisation och inkomsterna

Polarisering av arbetets organisation och inkomsterna

| 4.1 | Nya kompetenskrav går hand i hand med förändrad arbetsorganisation, det vill säga de uppgifter som arbetstagarna fullgör och hur de fullgör dem. På detta område leder digitaliseringen för närvarande gradvis till en polarisering av sysselsättningen inom tjänstesektorn i fråga om arbetets självständighet och lönerna, vilket innebär att arbetstillfällena inom tjänstesektorn oftare ligger antingen högt upp eller långt ned på löne- och självständighetsskalan, medan allt färre arbetstillfällen ligger mellan polerna. Samtidigt kan även nya trender iakttas, som ett resultat av arbetsmarknadens spontana anpassningar. |
| --- | --- |

4.1

Nya kompetenskrav går hand i hand med förändrad arbetsorganisation, det vill säga de uppgifter som arbetstagarna fullgör och hur de fullgör dem. På detta område leder digitaliseringen för närvarande gradvis till en polarisering av sysselsättningen inom tjänstesektorn i fråga om arbetets självständighet och lönerna, vilket innebär att arbetstillfällena inom tjänstesektorn oftare ligger antingen högt upp eller långt ned på löne- och självständighetsskalan, medan allt färre arbetstillfällen ligger mellan polerna. Samtidigt kan även nya trender iakttas, som ett resultat av arbetsmarknadens spontana anpassningar.

| 4.2 | En digitaliserad tjänsteindustri skapar efterfrågan på arbetskraft som utför kunskapsintensiva uppgifter, särskilt inom yrkesmässiga och tekniska tjänster, exempelvis av skötsel av it-nätverk. De uppgifter som vanligtvis utförs av sådan personal kan genomföras på distans och när som helst med hjälp av mobil digital utrustning. |
| --- | --- |

4.2

En digitaliserad tjänsteindustri skapar efterfrågan på arbetskraft som utför kunskapsintensiva uppgifter, särskilt inom yrkesmässiga och tekniska tjänster, exempelvis av skötsel av it-nätverk. De uppgifter som vanligtvis utförs av sådan personal kan genomföras på distans och när som helst med hjälp av mobil digital utrustning.

| 4.3 | Sådan flexibel arbetsorganisation ger normalt arbetstagarna stor självständighet i arbetet och medför möjligheter till förbättrad arbetskvalitet, samt ökar och underlättar möjligheterna att förena arbete och familjeliv. Men sådana flexibla arbetsformer medför också risken att arbetstagarna blir eller känner sig skyldiga att alltid vara tillgängliga. Att ”arbeta utan gränser” på det sättet kan leda till stress och utbrändhet. |
| --- | --- |

4.3

Sådan flexibel arbetsorganisation ger normalt arbetstagarna stor självständighet i arbetet och medför möjligheter till förbättrad arbetskvalitet, samt ökar och underlättar möjligheterna att förena arbete och familjeliv. Men sådana flexibla arbetsformer medför också risken att arbetstagarna blir eller känner sig skyldiga att alltid vara tillgängliga. Att ”arbeta utan gränser” på det sättet kan leda till stress och utbrändhet.

| 4.4 | Man bör i en bred dialog undersöka närmare om och i vilken utsträckning det behövs ett ytterligare skydd för de anställdas privatliv i en tid då den digitala mobilkommunikationen finns överallt, samt vilka åtgärder som det i förekommande fall vore lämpligt att vidta på nationell och europeisk nivå för att begränsa den allmänna tillgängligheten respektive nåbarheten. Man måste även överväga smarta åtgärder för att stärka ställningen för det ökande antalet egenföretagare i detta avseende. |
| --- | --- |

4.4

Man bör i en bred dialog undersöka närmare om och i vilken utsträckning det behövs ett ytterligare skydd för de anställdas privatliv i en tid då den digitala mobilkommunikationen finns överallt, samt vilka åtgärder som det i förekommande fall vore lämpligt att vidta på nationell och europeisk nivå för att begränsa den allmänna tillgängligheten respektive nåbarheten. Man måste även överväga smarta åtgärder för att stärka ställningen för det ökande antalet egenföretagare i detta avseende.

| 4.5 | I andra sektorer minskar arbetets självständighet på grund av tjänstedigitaliseringen. Detta händer exempelvis i logistikcentrum för e-handel, där enformiga arbetstillfällen skapas. I sådana arbetsorganisationsformer får de anställda normalt detaljerade instruktioner via digitala enheter om vilken artikel som ska stoppas i en viss låda. |
| --- | --- |

4.5

I andra sektorer minskar arbetets självständighet på grund av tjänstedigitaliseringen. Detta händer exempelvis i logistikcentrum för e-handel, där enformiga arbetstillfällen skapas. I sådana arbetsorganisationsformer får de anställda normalt detaljerade instruktioner via digitala enheter om vilken artikel som ska stoppas i en viss låda.

| 4.6 | På grund av sin standardiserade och relativt enkla karaktär skapar sådana rutinarbeten arbetstillfällen för lågkvalificerade arbetstagare och personer som är nya på arbetsmarknaden. Kvaliteten i sådana arbeten upplevs dock ofta som låg, eftersom de anställda upplever att deras kompetens och förmågor inte utnyttjas till fullo. |
| --- | --- |

4.6

På grund av sin standardiserade och relativt enkla karaktär skapar sådana rutinarbeten arbetstillfällen för lågkvalificerade arbetstagare och personer som är nya på arbetsmarknaden. Kvaliteten i sådana arbeten upplevs dock ofta som låg, eftersom de anställda upplever att deras kompetens och förmågor inte utnyttjas till fullo.

| 4.7 | Digitaliseringen är utan tvekan en av de mest dynamiska utvecklingstendenserna i vår tid, och möjligheter och risker är nära sammanflätade. Den framtida utvecklingen kommer sannolikt att vara komplex, med nyetablerade företag, småföretag och flexibla verksamhetsformer som växer fram vid sidan av traditionella bolag och industrier. Hittills är sysselsättningseffekterna av en sådan utveckling inte fullständigt klarlagda och kan inte förutses med exakthet. Därför ökar oron för en minskande sysselsättning samtidigt som kompetensglapp kvarstår på EU:s arbetsmarknader. Ett konstruktivt samarbete och en större medvetenhet bland huvudaktörerna, dvs. myndigheterna och arbetsmarknadens parter, är viktiga faktorer i denna situation. Det breda spektrumet av socioekonomiska strukturer och olika nivåer av ekonomisk utveckling inom EU kan mycket väl kräva specifika analyser och metoder för att man ska kunna hantera digitaliseringens effekter på arbetsmarknaderna och på sysselsättningen. |
| --- | --- |

4.7

Digitaliseringen är utan tvekan en av de mest dynamiska utvecklingstendenserna i vår tid, och möjligheter och risker är nära sammanflätade. Den framtida utvecklingen kommer sannolikt att vara komplex, med nyetablerade företag, småföretag och flexibla verksamhetsformer som växer fram vid sidan av traditionella bolag och industrier. Hittills är sysselsättningseffekterna av en sådan utveckling inte fullständigt klarlagda och kan inte förutses med exakthet. Därför ökar oron för en minskande sysselsättning samtidigt som kompetensglapp kvarstår på EU:s arbetsmarknader. Ett konstruktivt samarbete och en större medvetenhet bland huvudaktörerna, dvs. myndigheterna och arbetsmarknadens parter, är viktiga faktorer i denna situation. Det breda spektrumet av socioekonomiska strukturer och olika nivåer av ekonomisk utveckling inom EU kan mycket väl kräva specifika analyser och metoder för att man ska kunna hantera digitaliseringens effekter på arbetsmarknaderna och på sysselsättningen.

| 4.8 | Bättre statistik och mer forskning om tjänsteekonomin (på global och europeisk nivå) behövs för att få fram utförlig information om prognoser för arbetsmarknadsutvecklingen samt om polariseringen av arbetet och sysselsättningen. Lämpliga medel till forskning om sysselsättningen och arbetsorganisationen inom tjänstesektorn bör därför tillhandahållas inom ramen för Horisont 2020. Forskningsresultaten måste omsättas i praktiken av en aktiv sysselsättningspolitik för att se till att möjligheter till högkvalitativa digitala arbetstillfällen utnyttjas samtidigt som risker undviks. Dessutom bör införandet av nya former av arbetsorganisation bli föremål för förhandling mellan arbetsmarknadens parter för att se till att nya former av digitaliserad arbetsorganisation förbättrar arbetstillfällenas kvalitet och inte försämrar den. |
| --- | --- |

4.8

Bättre statistik och mer forskning om tjänsteekonomin (på global och europeisk nivå) behövs för att få fram utförlig information om prognoser för arbetsmarknadsutvecklingen samt om polariseringen av arbetet och sysselsättningen. Lämpliga medel till forskning om sysselsättningen och arbetsorganisationen inom tjänstesektorn bör därför tillhandahållas inom ramen för Horisont 2020. Forskningsresultaten måste omsättas i praktiken av en aktiv sysselsättningspolitik för att se till att möjligheter till högkvalitativa digitala arbetstillfällen utnyttjas samtidigt som risker undviks. Dessutom bör införandet av nya former av arbetsorganisation bli föremål för förhandling mellan arbetsmarknadens parter för att se till att nya former av digitaliserad arbetsorganisation förbättrar arbetstillfällenas kvalitet och inte försämrar den.

| 4.9 | Utvecklingen mot en polarisering av arbetsorganisationen åtföljs av en lönepolarisering, vilket även Europaparlamentet har noterat (11). I vissa fall främjas detta av att kollektivavtal saknas eller kringgås. Detta är exempelvis fallet när leverantörer av digitala tjänster hävdar att de har speciella företagsmodeller som gör att gällande kollektivavtal inte kan tillämpas på deras anställda. I denna anda insisterar vissa e-handelsföretag på att deras personal inte kan betecknas som detaljhandelsanställda och därmed inte har rätt till de löner för detaljhandelssektorn som stadgas i kollektivavtalen. |
| --- | --- |

4.9

Utvecklingen mot en polarisering av arbetsorganisationen åtföljs av en lönepolarisering, vilket även Europaparlamentet har noterat (11). I vissa fall främjas detta av att kollektivavtal saknas eller kringgås. Detta är exempelvis fallet när leverantörer av digitala tjänster hävdar att de har speciella företagsmodeller som gör att gällande kollektivavtal inte kan tillämpas på deras anställda. I denna anda insisterar vissa e-handelsföretag på att deras personal inte kan betecknas som detaljhandelsanställda och därmed inte har rätt till de löner för detaljhandelssektorn som stadgas i kollektivavtalen.

11

| 4.10 | För att hantera de ökande inkomstklyftorna som delvis drivs på av digitaliseringen bör kollektivförhandlingar på alla nivåer främjas, framför allt inom sektorer och företag som berörs av digitaliseringen. |
| --- | --- |

4.10

För att hantera de ökande inkomstklyftorna som delvis drivs på av digitaliseringen bör kollektivförhandlingar på alla nivåer främjas, framför allt inom sektorer och företag som berörs av digitaliseringen.

| 4.11 | Arbetstagare i digitaliserade arbetsorganisationsformer producerar stora mängder personliga data med information om var arbetstagarna gör vad, när och med vem. Detta möjliggör ett mycket effektivt arbete i sammanhängande informationsflöden, men också inkräktande metoder för sträng övervakning av de anställda som äventyrar de etablerade normerna om integritet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

4.11

Arbetstagare i digitaliserade arbetsorganisationsformer producerar stora mängder personliga data med information om var arbetstagarna gör vad, när och med vem. Detta möjliggör ett mycket effektivt arbete i sammanhängande informationsflöden, men också inkräktande metoder för sträng övervakning av de anställda som äventyrar de etablerade normerna om integritet på arbetsplatsen.

| 4.12 | Kraftfulla bestämmelser om skydd av anställdas personliga data behövs för att skydda fastställda normer om integritetsskydd på arbetsplatsen. Den europeiska uppgiftsskyddslagstiftningen bör fastställa höga minimistandarder och får inte hindra medlemsstaterna från att reglera ytterligare. Den europeiska uppgiftsskyddsförordning som för närvarande förhandlas fram bör därför innehålla en ”öppningsklausul” som gör det möjligt för medlemsstaterna att gå längre än EU:s minimikrav. |
| --- | --- |

4.12

Kraftfulla bestämmelser om skydd av anställdas personliga data behövs för att skydda fastställda normer om integritetsskydd på arbetsplatsen. Den europeiska uppgiftsskyddslagstiftningen bör fastställa höga minimistandarder och får inte hindra medlemsstaterna från att reglera ytterligare. Den europeiska uppgiftsskyddsförordning som för närvarande förhandlas fram bör därför innehålla en ”öppningsklausul” som gör det möjligt för medlemsstaterna att gå längre än EU:s minimikrav.

5.   Omvandling av sysselsättnings- och arbetsmarknadsinstitutioner

Omvandling av sysselsättnings- och arbetsmarknadsinstitutioner

| 5.1 | Eftersom information kan spridas över stora avstånd och till en stor publik till en mycket låg kostnad, möjliggör digital teknik starkt fragmenterade affärsmodeller. Detta minskar behovet av fasta, funktionellt och geografiskt integrerade företagsstrukturer med klart avgränsad personal och hierarki och bestämda lokaler. |
| --- | --- |

5.1

Eftersom information kan spridas över stora avstånd och till en stor publik till en mycket låg kostnad, möjliggör digital teknik starkt fragmenterade affärsmodeller. Detta minskar behovet av fasta, funktionellt och geografiskt integrerade företagsstrukturer med klart avgränsad personal och hierarki och bestämda lokaler.

| 5.2 | En sådan utveckling ökar företagens möjligheter att använda flexibelt kontrakterad arbetskraft, exempelvis egenföretagare. Antalet egenföretagare har ökat kraftigt den senaste tiden, särskilt inom tjänstesektorer som IKT, medier och administrativa tjänster och stödtjänster (12). Arbetsmetoder som crowdsourcing, dvs. onlineplattformar där företag kan begära in anbud på uppdrag som frilansande personer konkurrerar om, förväntas leda till ytterligare ökning av antalet egenföretagare. Dessutom är konkurrensen om arbetstillfällen på sådana plattformar global, vilket innebär en konkurrensfördel för anbudsgivare från områden med låga levnadskostnader, låga inkomstskattesatser och låg socialförsäkringsnivå. |
| --- | --- |

5.2

En sådan utveckling ökar företagens möjligheter att använda flexibelt kontrakterad arbetskraft, exempelvis egenföretagare. Antalet egenföretagare har ökat kraftigt den senaste tiden, särskilt inom tjänstesektorer som IKT, medier och administrativa tjänster och stödtjänster (12). Arbetsmetoder som crowdsourcing, dvs. onlineplattformar där företag kan begära in anbud på uppdrag som frilansande personer konkurrerar om, förväntas leda till ytterligare ökning av antalet egenföretagare. Dessutom är konkurrensen om arbetstillfällen på sådana plattformar global, vilket innebär en konkurrensfördel för anbudsgivare från områden med låga levnadskostnader, låga inkomstskattesatser och låg socialförsäkringsnivå.

12

| 5.3 | Vissa arbetstagare uppskattar den flexibilitet som dessa anställningsformer erbjuder. Den stora ökningen av atypiska anställningsformer gör dock att etablerade arbetsmarknadsinstitutioner (såsom lagstiftning om anställningsskydd, arbetsmiljöordningar, kollektiva avtalsförhandlingar och strukturer för dialog mellan arbetsmarknadens parter) delvis kan förlora sin verkan. I takt med den ökade gränsöverskridande konkurrensen mellan arbetssökande, exempelvis på crowdsourcingportaler, utsätts dessutom dessa etablerade arbetsmarknadsinstitutioner för konkurrenstryck. De nationella arbetsmarknadsparterna och regeringarna har ansvar för att med hjälp av en konstruktiv dialog utarbeta lämpliga lösningar som mot bakgrund av den digitala förändringen säkerställer en rättvis och inkluderade arbetsmarknad för alla anställningsformer även i framtiden. |
| --- | --- |

5.3

Vissa arbetstagare uppskattar den flexibilitet som dessa anställningsformer erbjuder. Den stora ökningen av atypiska anställningsformer gör dock att etablerade arbetsmarknadsinstitutioner (såsom lagstiftning om anställningsskydd, arbetsmiljöordningar, kollektiva avtalsförhandlingar och strukturer för dialog mellan arbetsmarknadens parter) delvis kan förlora sin verkan. I takt med den ökade gränsöverskridande konkurrensen mellan arbetssökande, exempelvis på crowdsourcingportaler, utsätts dessutom dessa etablerade arbetsmarknadsinstitutioner för konkurrenstryck. De nationella arbetsmarknadsparterna och regeringarna har ansvar för att med hjälp av en konstruktiv dialog utarbeta lämpliga lösningar som mot bakgrund av den digitala förändringen säkerställer en rättvis och inkluderade arbetsmarknad för alla anställningsformer även i framtiden.

| 5.4 | Sysselsättningen inom delningsekonomin är särskilt svår att hantera i detta avseende. I många fall är anställningsförhållandets karaktär och parternas rättsliga status oklar. Frågan om huruvida föraren av ett privat fordon som kan hyras via en onlineplattform är egenföretagare eller anställd, och i så fall av vem – passageraren eller den som driver onlineplattformen –, är ofta oklar. Detta gör det till en rättslig utmaning att fastställa tillämplig lagstiftning, både inom arbets- och ansvarsrätt och när det gäller kollektivavtalsbestämmelser. Om inte någon av de etablerade rätts- och kollektivavtalskategorierna vore tillämpliga skulle delningsekonomin verkligen befinna sig i en rättslig gråzon. Detta kan utsätta arbeten och företag inom etablerade rätts- och kollektivavtalskategorier för konkurrenstryck. |
| --- | --- |

5.4

Sysselsättningen inom delningsekonomin är särskilt svår att hantera i detta avseende. I många fall är anställningsförhållandets karaktär och parternas rättsliga status oklar. Frågan om huruvida föraren av ett privat fordon som kan hyras via en onlineplattform är egenföretagare eller anställd, och i så fall av vem – passageraren eller den som driver onlineplattformen –, är ofta oklar. Detta gör det till en rättslig utmaning att fastställa tillämplig lagstiftning, både inom arbets- och ansvarsrätt och när det gäller kollektivavtalsbestämmelser. Om inte någon av de etablerade rätts- och kollektivavtalskategorierna vore tillämpliga skulle delningsekonomin verkligen befinna sig i en rättslig gråzon. Detta kan utsätta arbeten och företag inom etablerade rätts- och kollektivavtalskategorier för konkurrenstryck.

| 5.5 | För närvarande saknas tillförlitlig och uppdaterad information som gör det möjligt att avgöra vilka sysselsättningspolitiska åtgärder som är meningsfulla för delningsekonomin. Det behövs omgående detaljerad och regelbundet uppdaterad sysselsättningsstatistik om atypiska anställningsformer och nya former av sysselsättning för att rätta till detta. |
| --- | --- |

5.5

För närvarande saknas tillförlitlig och uppdaterad information som gör det möjligt att avgöra vilka sysselsättningspolitiska åtgärder som är meningsfulla för delningsekonomin. Det behövs omgående detaljerad och regelbundet uppdaterad sysselsättningsstatistik om atypiska anställningsformer och nya former av sysselsättning för att rätta till detta.

| 5.6 | EU och medlemsstaterna bör överväga strategier som gör det möjligt att anpassa tillämpningsområdet för de sociala och arbetsrättsliga standarderna på ett sådant sätt att de återspeglar förhållandena på den digitala arbetsmarknaden. Sådana initiativ bör ta formen av en strukturerad dialog med arbetsmarknadens parter för att få till stånd genomförbara och evidensbaserade lösningar som även tar hänsyn till tjänsteanvändarnas intressen. Lovande initiativ finns det redan i Tyskland, Nederländerna och Österrike. |
| --- | --- |

5.6

EU och medlemsstaterna bör överväga strategier som gör det möjligt att anpassa tillämpningsområdet för de sociala och arbetsrättsliga standarderna på ett sådant sätt att de återspeglar förhållandena på den digitala arbetsmarknaden. Sådana initiativ bör ta formen av en strukturerad dialog med arbetsmarknadens parter för att få till stånd genomförbara och evidensbaserade lösningar som även tar hänsyn till tjänsteanvändarnas intressen. Lovande initiativ finns det redan i Tyskland, Nederländerna och Österrike.

| 5.7 | Eftersom denna utveckling även utmanar etablerade sätt att föra dialogen mellan arbetsmarknadens parter och de kollektiva avtalsförhandlingarna krävs en konstruktiv dialog mellan arbetsmarknadens parter för att överväga möjliga och nödvändiga anpassningar. EU kan i hög grad bidra till att sådan dialog främjas genom att anslå medel till arbetsmarknadsparternas projekt och genom att stödja forskningsprojekt inom ramen för Horisont 2020-programmet. |
| --- | --- |

5.7

Eftersom denna utveckling även utmanar etablerade sätt att föra dialogen mellan arbetsmarknadens parter och de kollektiva avtalsförhandlingarna krävs en konstruktiv dialog mellan arbetsmarknadens parter för att överväga möjliga och nödvändiga anpassningar. EU kan i hög grad bidra till att sådan dialog främjas genom att anslå medel till arbetsmarknadsparternas projekt och genom att stödja forskningsprojekt inom ramen för Horisont 2020-programmet.

| 5.8 | Digitaliseringen gör att affärsmodellerna i sektorn blir betydligt mindre arbetskraftsintensiva. Detta är exempelvis fallet inom banksektorn, där affärsprocesserna delvis har automatiserats och flyttats till den digitala sfären. Detta innebär att en del av arbetskraften blir arbetslös. Carl Frey och Michael Osborne (University of Oxford) förväntar sig att medelinkomstarbeten och medelinkomstyrken, däribland vissa fria yrken, särskilt kommer att påverkas av denna automatisering (13). Digitaliseringen kommer också att få omfattande effekter på sysselsättningen inom offentlig förvaltning och offentliga institutioner och, mer generellt, på tjänster av allmänt intresse, något som hittills inte har beaktats tillräckligt. EESK kommer därför att ta ställning till detta i ett separat initiativyttrande. |
| --- | --- |

5.8

Digitaliseringen gör att affärsmodellerna i sektorn blir betydligt mindre arbetskraftsintensiva. Detta är exempelvis fallet inom banksektorn, där affärsprocesserna delvis har automatiserats och flyttats till den digitala sfären. Detta innebär att en del av arbetskraften blir arbetslös. Carl Frey och Michael Osborne (University of Oxford) förväntar sig att medelinkomstarbeten och medelinkomstyrken, däribland vissa fria yrken, särskilt kommer att påverkas av denna automatisering (13). Digitaliseringen kommer också att få omfattande effekter på sysselsättningen inom offentlig förvaltning och offentliga institutioner och, mer generellt, på tjänster av allmänt intresse, något som hittills inte har beaktats tillräckligt. EESK kommer därför att ta ställning till detta i ett separat initiativyttrande.

13

| 5.9 | Tankesmedjan Bruegel uppskattar att EU:s medlemsstater kan gå miste om 40–60 procent av sina arbetstillfällen under de kommande 20 åren på grund av digitaliseringsdriven automatisering (14). Till skillnad från tidigare skeden i den industriella utvecklingen verkar det dessutom som om totala produktivitetsvinster i ekonomin inte längre omvandlas direkt till ökad sysselsättning i den digitala tidsåldern (15). Därför är det fortfarande osäkert om en fullständigt digitaliserad ekonomi skapar tillräcklig efterfrågan på arbetskraft för att kompensera för de beräknade förlusterna av arbetstillfällen till följd av tjänsteautomatiseringen. Å andra sidan finns det i hela Europa fortfarande ett glapp mellan befintliga och efterfrågade kvalifikationer, och det är svårt att göra förutsägelser. |
| --- | --- |

5.9

Tankesmedjan Bruegel uppskattar att EU:s medlemsstater kan gå miste om 40–60 procent av sina arbetstillfällen under de kommande 20 åren på grund av digitaliseringsdriven automatisering (14). Till skillnad från tidigare skeden i den industriella utvecklingen verkar det dessutom som om totala produktivitetsvinster i ekonomin inte längre omvandlas direkt till ökad sysselsättning i den digitala tidsåldern (15). Därför är det fortfarande osäkert om en fullständigt digitaliserad ekonomi skapar tillräcklig efterfrågan på arbetskraft för att kompensera för de beräknade förlusterna av arbetstillfällen till följd av tjänsteautomatiseringen. Å andra sidan finns det i hela Europa fortfarande ett glapp mellan befintliga och efterfrågade kvalifikationer, och det är svårt att göra förutsägelser.

14

15

| 5.10 | Förändringar i efterfrågan på arbetskraft i en digitaliserad tjänsteekonomi, mätt i antalet arbetade timmar, måste bevakas. I syfte att stärka sysselsättningen trots den sjunkande efterfrågan på arbetskraft och inte äventyra den sociala sammanhållningen behövs det omgående en gemensam dialog mellan alla berörda parter, för att uppmärksamma eventuella problem och ta fram lösningar som svarar mot behoven i enskilda medlemsstater (t.ex. på området offentliga investeringar, sysselsättningsskapande innovation, skapande av arbetstillfällen samt arbetsfördelning och arbetstidsförkortning). |
| --- | --- |

5.10

Förändringar i efterfrågan på arbetskraft i en digitaliserad tjänsteekonomi, mätt i antalet arbetade timmar, måste bevakas. I syfte att stärka sysselsättningen trots den sjunkande efterfrågan på arbetskraft och inte äventyra den sociala sammanhållningen behövs det omgående en gemensam dialog mellan alla berörda parter, för att uppmärksamma eventuella problem och ta fram lösningar som svarar mot behoven i enskilda medlemsstater (t.ex. på området offentliga investeringar, sysselsättningsskapande innovation, skapande av arbetstillfällen samt arbetsfördelning och arbetstidsförkortning).

6.   Inverkan på välfärdssamhället och skattesystemen

Inverkan på välfärdssamhället och skattesystemen

| 6.1 | Den kraftiga ökningen av atypiska anställningsformer till följd av digitaliseringen innebär att en växande andel av arbetskraften inte bidrar till eller drar nytta av etablerade socialförsäkringssystem, såsom allmänna arbetslöshets-, sjuk- och pensionsförsäkringar. I vissa medlemsstater har denna fråga redan varit föremål för diskussioner mellan arbetsmarknadens parter och regeringen. I kombination med en nedgång i den totala sysselsättningen kan en sådan utveckling urholka inkomsterna för och därmed den övergripande effektiviteten hos skatte- och välfärdssystem, som är beroende av statsinkomster som huvudsakligen genereras genom avgifter och skatter på inkomster, liksom bidrag från arbetsgivare och arbetstagare och således är beroende av en hög normalsysselsättning. |
| --- | --- |

6.1

Den kraftiga ökningen av atypiska anställningsformer till följd av digitaliseringen innebär att en växande andel av arbetskraften inte bidrar till eller drar nytta av etablerade socialförsäkringssystem, såsom allmänna arbetslöshets-, sjuk- och pensionsförsäkringar. I vissa medlemsstater har denna fråga redan varit föremål för diskussioner mellan arbetsmarknadens parter och regeringen. I kombination med en nedgång i den totala sysselsättningen kan en sådan utveckling urholka inkomsterna för och därmed den övergripande effektiviteten hos skatte- och välfärdssystem, som är beroende av statsinkomster som huvudsakligen genereras genom avgifter och skatter på inkomster, liksom bidrag från arbetsgivare och arbetstagare och således är beroende av en hög normalsysselsättning.

| 6.2 | Denna förlorade effektivitet skulle bli ett allvarligt hot mot den europeiska sociala modellen, som bygger på starkt offentligt deltagande i finansieringen och tillhandahållandet av tjänster av allmänt intresse och effektiva sociala skyddsnät. En viktig förutsättning för att framgångsrikt behärska digitaliseringsprocessen är dock att tjänster av allmänt intresse, såsom moderna utbildningssystem och bredbandsinfrastruktur, tillhandahålls på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

6.2

Denna förlorade effektivitet skulle bli ett allvarligt hot mot den europeiska sociala modellen, som bygger på starkt offentligt deltagande i finansieringen och tillhandahållandet av tjänster av allmänt intresse och effektiva sociala skyddsnät. En viktig förutsättning för att framgångsrikt behärska digitaliseringsprocessen är dock att tjänster av allmänt intresse, såsom moderna utbildningssystem och bredbandsinfrastruktur, tillhandahålls på ett effektivt sätt.

| 6.3 | EU, de nationella regeringarna och arbetsmarknadens parter bör inleda diskussioner för att ta fram politiska åtgärder och lagstiftning som garanterar en lämplig nivå av obligatoriskt socialt skydd för alla på arbetsmarknaden – däribland egenföretagare, arbetstagare som utför uppgifter över internet (crowd workers) och arbetstagare i delningsekonomin. Man bör ta hänsyn till att det möjligtvis råder delade meningar inom dessa grupper. |
| --- | --- |

6.3

EU, de nationella regeringarna och arbetsmarknadens parter bör inleda diskussioner för att ta fram politiska åtgärder och lagstiftning som garanterar en lämplig nivå av obligatoriskt socialt skydd för alla på arbetsmarknaden – däribland egenföretagare, arbetstagare som utför uppgifter över internet (crowd workers) och arbetstagare i delningsekonomin. Man bör ta hänsyn till att det möjligtvis råder delade meningar inom dessa grupper.

| 6.4 | Likaså måste reformerna av skattesystemen granskas noggrant för att säkerställa liknande skattenivåer för alla former av inkomster, vare sig det handlar om traditionellt organiserade sektorer eller delningsekonomin. EU bör uppmuntra och samordna lämpliga reformer på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

6.4

Likaså måste reformerna av skattesystemen granskas noggrant för att säkerställa liknande skattenivåer för alla former av inkomster, vare sig det handlar om traditionellt organiserade sektorer eller delningsekonomin. EU bör uppmuntra och samordna lämpliga reformer på medlemsstatsnivå.

| 6.5 | För att även i framtiden kunna garantera välfärdssystemens hållbarhet och avlasta arbetsfaktorn skulle man kunna överväga att även utnyttja en del av den digitala utdelningen till detta ändamål. |
| --- | --- |

6.5

För att även i framtiden kunna garantera välfärdssystemens hållbarhet och avlasta arbetsfaktorn skulle man kunna överväga att även utnyttja en del av den digitala utdelningen till detta ändamål.

Bryssel den 16 september 2015.

Henri MALOSSE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Detta yttrande avser de privata tjänstesektorerna enligt definitionen i statistiska standardklassificeringar (t.ex. Nace rev. 2 F-N; Q-T).

1

(2)  Se t.ex. Finlands arbets- och näringsministerium (2015): ”Service Economy Revolution and Digitalisation” http://www.tem.fi/files/43374/TEMjul_41_2015_web_22062015.pdf

2

(3)  Bland annat EUT C 12, 15.1.2015, s. 23: Företagstjänsters inverkan på industrin (föredragande: Joost van Iersel och Hannes Leo), med en beskrivning av den fjärde industriella revolutionens särskilda kännetecken.

3

(4)  Den definition av tjänsteindustrin som vanligtvis används i statistiska sammanhang.

4

(5)  Se exempelvis Brynjolffson och McAfee (2014): ”The Second Machine Age”, New York, W.W. Norton & Company, kap. 11.

5

(6)  Se t.ex. Bowles, J., ”The computerisation of European jobs: who will win and who will lose from the impact of new technology onto old areas of employment?”, 2014, ”The computerisation of European jobs”, Frey, C. M., Osborne, M., ”The future of employment: How susceptible are jobs to computerisation?”, 2013, Pajarinen, M., Rouvinen, P., Ekeland, A., ”Computerization Threatens One-Third of Finnish and Norwegian Employment”, ETLA, 2015.

6

(7)  Se fotnot 10.

7

(8)  Se respektive rekommendationer i olika EESK-yttranden (t.ex. EUT C 311, 12.9.2014, s. 15, EUT C 12, 15.1.2015, s. 23, EUT C 332, 8.10.2015, s. 36, EUT C 271, 19.9.2013, s. 116 och EUT C 67, 6.3.2014, s. 96).

8

(9)  Eurofound (2014): Working Conditions and Job Quality: Comparing Sectors in Europe.

9

(10)  http://ec.europa.eu/priorities/digital-single-market/docs/dsm-factsheet_en.pdf

10

(11)  Europaparlamentet (2015): Wage and Income Inequality in the European Union, Europaparlamentet, Bryssel.

11

(12)  UNI Europa (2015): Towards a Fair Future for European Services: http://uniglobalunion.org/sites/default/files/public_shared/files/towards_a_fair_future_for_european_services.pdf

12

(13)  Frey och Osborne (2013), se fotnot 6.

13

(14)  Bruegel (2014): The computerisation of European jobs.

14

(15)  Bowles (2014), se fotnot 6.

15

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/169 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/169

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En integrerad europeisk luftfartspolitik

(förberedande yttrande)

(2016/C 013/25)

| Föredragande: | Jacek KRAWCZYK |
| --- | --- |

Föredragande:

Jacek KRAWCZYK

Den 2 mars 2015 beslutade Europeiska kommissionen att i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

En integrerad europeisk luftfartspolitik

(förberedande yttrande).

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 31 augusti 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16–17 september 2015 (sammanträdet den 17 september 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 97 röster för, 3 röster emot och inga nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Den europeiska luftfartens konkurrenskraft står på spel om inte den europeiska luftfartens hela värdenätverk kan konkurrera i en globaliserad ekonomi. Därför är det ytterst viktigt med ökad intermodalitet, bättre förbindelsemöjligheter, bättre användning av sekundära nav och regionala flygplatser samt optimering av nuvarande processer (1). |
| --- | --- |

1.1

Den europeiska luftfartens konkurrenskraft står på spel om inte den europeiska luftfartens hela värdenätverk kan konkurrera i en globaliserad ekonomi. Därför är det ytterst viktigt med ökad intermodalitet, bättre förbindelsemöjligheter, bättre användning av sekundära nav och regionala flygplatser samt optimering av nuvarande processer (1).

1

| 1.2 | Europeiska kommissionen har tagit fram flera initiativ till bestämmelser för luftfartens värdenätverk inom EU. Den har sett över riktlinjerna för statligt stöd till flygplatser och flygbolag samt lagt fram ett flygplatspaket och lagstiftning för att främja framstegen mot ett gemensamt europeiskt luftrum. Ytterligare arbete kommer dock att behövas för att se till att medlemsstaterna fullt ut genomför EU-lagstiftningen på luftfartsområdet. |
| --- | --- |

1.2

Europeiska kommissionen har tagit fram flera initiativ till bestämmelser för luftfartens värdenätverk inom EU. Den har sett över riktlinjerna för statligt stöd till flygplatser och flygbolag samt lagt fram ett flygplatspaket och lagstiftning för att främja framstegen mot ett gemensamt europeiskt luftrum. Ytterligare arbete kommer dock att behövas för att se till att medlemsstaterna fullt ut genomför EU-lagstiftningen på luftfartsområdet.

| 1.3 | Den europeiska luftfarten befinner sig i ett mycket avgörande skede: utan en övertygande och sammanhängande strategi riskerar den att få det svårare att ge tillförlitliga förbindelsemöjligheter för sina medborgare samt för handel och turism, och därmed förlora sin ekonomiska slagkraft och tillväxtpotential. Det är emellertid inte alltid lagstiftning som behövs. EESK uppmanar återigen kommissionen att göra mer för att se till att den gällande EU-lagstiftningen genomförs. |
| --- | --- |

1.3

Den europeiska luftfarten befinner sig i ett mycket avgörande skede: utan en övertygande och sammanhängande strategi riskerar den att få det svårare att ge tillförlitliga förbindelsemöjligheter för sina medborgare samt för handel och turism, och därmed förlora sin ekonomiska slagkraft och tillväxtpotential. Det är emellertid inte alltid lagstiftning som behövs. EESK uppmanar återigen kommissionen att göra mer för att se till att den gällande EU-lagstiftningen genomförs.

| 1.4 | Mot bakgrund av den fragmenterade situationen när det gäller flygbolagen, de alltmer konkurrenskraftiga navflygplatserna utanför EU, de långsamma framstegen mot genomförandet av ett gemensamt europeiskt luftrum och den ökande risken för otillräckliga förbindelsemöjligheter för mindre regioner och/eller randregioner, bör kommissionens strategi för luftfarten i EU grundas på en övertygande vision om hur man bäst kan främja den europeiska konkurrenskraften utan att snedvrida konkurrensen eller undergräva arbetsmarknadsrelationerna. |
| --- | --- |

1.4

Mot bakgrund av den fragmenterade situationen när det gäller flygbolagen, de alltmer konkurrenskraftiga navflygplatserna utanför EU, de långsamma framstegen mot genomförandet av ett gemensamt europeiskt luftrum och den ökande risken för otillräckliga förbindelsemöjligheter för mindre regioner och/eller randregioner, bör kommissionens strategi för luftfarten i EU grundas på en övertygande vision om hur man bäst kan främja den europeiska konkurrenskraften utan att snedvrida konkurrensen eller undergräva arbetsmarknadsrelationerna.

| 1.5 | EESK anser att kommissionen bör identifiera vad det är som driver på konkurrenskraften och basera sin strategi på de ekonomiska fördelar som luftfarten skapar för Europa samt på de sociala och miljörelaterade värden som är utmärkande för Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.5

EESK anser att kommissionen bör identifiera vad det är som driver på konkurrenskraften och basera sin strategi på de ekonomiska fördelar som luftfarten skapar för Europa samt på de sociala och miljörelaterade värden som är utmärkande för Europeiska unionen.

| 1.6 | Kommissionen uppmanas att se till att jämförbara internationella normer och standarder tillämpas på konkurrenter inom och utanför EU. Detta inbegriper att främja internationell tillämpning av principerna om rättvis konkurrens samt ILO:s grundläggande konventioner. Det kan omfatta en översyn av de gällande bestämmelserna om berörda parters delaktighet i internationella förhandlingar. |
| --- | --- |

1.6

Kommissionen uppmanas att se till att jämförbara internationella normer och standarder tillämpas på konkurrenter inom och utanför EU. Detta inbegriper att främja internationell tillämpning av principerna om rättvis konkurrens samt ILO:s grundläggande konventioner. Det kan omfatta en översyn av de gällande bestämmelserna om berörda parters delaktighet i internationella förhandlingar.

| 1.7 | Den luftfartsstrategi som ska tas fram måste baseras på en konstruktiv social dialog. På EU-nivå bör den branschvisa kommittén för social dialog inom den civila luftfarten rådfrågas om EU-institutionernas initiativ som rör sektorn. På nationell nivå finns flera bestämmelser som bör genomföras för att trygga de sociala villkoren och arbetsvillkoren och förhindra snedvridning av konkurrensen genom bekvämlighetsflagg. Även om EU:s behörighet är begränsad på detta område bör kommissionen göra sitt yttersta för att skapa ett starkt stöd för sina initiativ från arbetsmarknadsparterna på EU-nivå och medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

1.7

Den luftfartsstrategi som ska tas fram måste baseras på en konstruktiv social dialog. På EU-nivå bör den branschvisa kommittén för social dialog inom den civila luftfarten rådfrågas om EU-institutionernas initiativ som rör sektorn. På nationell nivå finns flera bestämmelser som bör genomföras för att trygga de sociala villkoren och arbetsvillkoren och förhindra snedvridning av konkurrensen genom bekvämlighetsflagg. Även om EU:s behörighet är begränsad på detta område bör kommissionen göra sitt yttersta för att skapa ett starkt stöd för sina initiativ från arbetsmarknadsparterna på EU-nivå och medlemsstatsnivå.

| 1.8 | EESK rekommenderar också att kommissionen rådfrågar kommittén om det pågående utarbetandet och genomförandet av kommissionens luftfartsstrategi. EESK kommer att inleda ett separat projekt för att avsätta lämpliga resurser och sakkunskap. |
| --- | --- |

1.8

EESK rekommenderar också att kommissionen rådfrågar kommittén om det pågående utarbetandet och genomförandet av kommissionens luftfartsstrategi. EESK kommer att inleda ett separat projekt för att avsätta lämpliga resurser och sakkunskap.

| 1.9 | EESK uppmanar alla berörda parter på luftfartsområdet att engagera sig för genomförandet av en ny EU-strategi för luftfart. Det är enbart genom att övervinna särdragen i den europeiska luftfartens värdenätverk som den kan få upp farten igen och åter börja ge nya värdefulla ekonomiska och sociala bidrag till EU:s utveckling. Det krävs ett starkt politiskt ledarskap från kommissionens sida. |
| --- | --- |

1.9

EESK uppmanar alla berörda parter på luftfartsområdet att engagera sig för genomförandet av en ny EU-strategi för luftfart. Det är enbart genom att övervinna särdragen i den europeiska luftfartens värdenätverk som den kan få upp farten igen och åter börja ge nya värdefulla ekonomiska och sociala bidrag till EU:s utveckling. Det krävs ett starkt politiskt ledarskap från kommissionens sida.

| 1.10 | För mer detaljerade rekommendationer, se även avsnitt 3 i detta yttrande. |
| --- | --- |

1.10

För mer detaljerade rekommendationer, se även avsnitt 3 i detta yttrande.

2.   Inledning: Luftfartens ekonomiska aspekter ligger till grund för strategin och angelägenheten

Inledning:

| 2.1 | Lufttransportsystemet ger fördelar bortom den direkta luftfartsindustrin. Förutom att tillhandahålla förbindelsemöjligheter och rörlighet för människor och företag inkluderar dessa handel och turism, tryggande av investeringar, tillhandahållande av arbetstillfällen samt ökad produktivitet och innovation, och bidrar därmed till samhällets välfärd. |
| --- | --- |

2.1

Lufttransportsystemet ger fördelar bortom den direkta luftfartsindustrin. Förutom att tillhandahålla förbindelsemöjligheter och rörlighet för människor och företag inkluderar dessa handel och turism, tryggande av investeringar, tillhandahållande av arbetstillfällen samt ökad produktivitet och innovation, och bidrar därmed till samhällets välfärd.

| 2.2 | År 2012 genererade lufttransportindustrin i Europa uppskattningsvis 2,6 miljoner direkta arbetstillfällen. Utgifterna från turister som anlänt till sin destination med flyg uppskattas ha skapat 4,7 miljoner fler arbetstillfällen och 279 miljarder US-dollar i ökad BNP. |
| --- | --- |

2.2

År 2012 genererade lufttransportindustrin i Europa uppskattningsvis 2,6 miljoner direkta arbetstillfällen. Utgifterna från turister som anlänt till sin destination med flyg uppskattas ha skapat 4,7 miljoner fler arbetstillfällen och 279 miljarder US-dollar i ökad BNP.

| 2.3 | Tillverkningen av hårdvara och mjukvara för luftfart i Europa svarar mot världens högsta innovationsstandarder. Detsamma gäller nu även för innovation inom flygtrafikens organisation och förfaranden samt affärsutveckling och företagsledning. |
| --- | --- |

2.3

Tillverkningen av hårdvara och mjukvara för luftfart i Europa svarar mot världens högsta innovationsstandarder. Detsamma gäller nu även för innovation inom flygtrafikens organisation och förfaranden samt affärsutveckling och företagsledning.

| 2.4 | Med tanke på att flygtrafiken möjliggör ekonomisk tillväxt väntas Sesar (den tekniska delen av det gemensamma europeiska luftrummet) skapa en sammantagen positiv inverkan på BNP på 419 miljarder euro under perioden fram till 2020 och ungefär 42 000 ytterligare arbetstillfällen. |
| --- | --- |

2.4

Med tanke på att flygtrafiken möjliggör ekonomisk tillväxt väntas Sesar (den tekniska delen av det gemensamma europeiska luftrummet) skapa en sammantagen positiv inverkan på BNP på 419 miljarder euro under perioden fram till 2020 och ungefär 42 000 ytterligare arbetstillfällen.

| 2.5 | EU har utvecklat ett regelverk för den europeiska luftfartsmarknaden: |
| --- | --- |

2.5

EU har utvecklat ett regelverk för den europeiska luftfartsmarknaden:

| 2.5.1 | Det gemensamma europeiska luftrummet – ett projekt som inleddes 2004 och som uppdaterades i juni 2008 med SES II-förordningen och 2013 med SES II+. Huvudmålet är att reformera flygledningstjänsterna i Europa för att hantera en fortsatt tillväxt inom flygtrafiken och lufttrafikverksamheten under säkrast möjliga och samtidigt mer kostnads- och flygeffektiva och miljövänliga villkor. (Se EESK:s yttranden TEN/504 (2) och TEN/354 (3)). |
| --- | --- |

2.5.1

Det gemensamma europeiska luftrummet – ett projekt som inleddes 2004 och som uppdaterades i juni 2008 med SES II-förordningen och 2013 med SES II+. Huvudmålet är att reformera flygledningstjänsterna i Europa för att hantera en fortsatt tillväxt inom flygtrafiken och lufttrafikverksamheten under säkrast möjliga och samtidigt mer kostnads- och flygeffektiva och miljövänliga villkor. (Se EESK:s yttranden TEN/504 (2) och TEN/354 (3)).

gemensamma europeiska luftrummet

2

3

| 2.5.2 | Flygplatspaketet – Den 1 december 2011 antog kommissionen ett omfattande paket med åtgärder för att ta itu med bristande kapacitet vid Europas flygplatser och för att höja passagerartjänsternas kvalitet. Europaparlamentet godkände lagförslagen i december 2012. (Se EESK:s yttrande TEN/475 (4)). |
| --- | --- |

2.5.2

Flygplatspaketet – Den 1 december 2011 antog kommissionen ett omfattande paket med åtgärder för att ta itu med bristande kapacitet vid Europas flygplatser och för att höja passagerartjänsternas kvalitet. Europaparlamentet godkände lagförslagen i december 2012. (Se EESK:s yttrande TEN/475 (4)).

Flygplatspaketet

4

| 2.5.3 | Inkluderande av luftfarten i EU:s utsläppshandelssystem (ETS) 2012. Kommissionen införde ett system som bygger på handel med utsläppsrätter. Efter ett otillfredsställande resultat vid Internationella civila luftfartsorganisationens (Icao) församling 2013 antog EU en modifierad version av ETS som tillfälligt skulle tillämpas enbart på flygningar inom EU i väntan på resultatet från Icao-församlingen 2016. |
| --- | --- |

2.5.3

Inkluderande av luftfarten i EU:s utsläppshandelssystem (ETS) 2012. Kommissionen införde ett system som bygger på handel med utsläppsrätter. Efter ett otillfredsställande resultat vid Internationella civila luftfartsorganisationens (Icao) församling 2013 antog EU en modifierad version av ETS som tillfälligt skulle tillämpas enbart på flygningar inom EU i väntan på resultatet från Icao-församlingen 2016.

Inkluderande av luftfarten i EU:s utsläppshandelssystem (ETS)

| 2.5.4 | Översynen av reglerna om statligt stöd – som antogs av kommissionen i februari 2014 för att uppdatera och modernisera tidigare bestämmelser från 1994 och 2005. Huvudinslagen i de gällande riktlinjerna är att det fastställs nya kriterier för flygplatser som är berättigade till statligt stöd och för startstöd till flygbolag som inrättar nya flyglinjer (se EESK:s yttrande CCMI/125 (5)). |
| --- | --- |

2.5.4

Översynen av reglerna om statligt stöd – som antogs av kommissionen i februari 2014 för att uppdatera och modernisera tidigare bestämmelser från 1994 och 2005. Huvudinslagen i de gällande riktlinjerna är att det fastställs nya kriterier för flygplatser som är berättigade till statligt stöd och för startstöd till flygbolag som inrättar nya flyglinjer (se EESK:s yttrande CCMI/125 (5)).

Översynen av reglerna om statligt stöd

5

| 2.5.5 | Flygplatskapacitet – Gemenskapens observationsgrupp för flygplatskapacitet inrättades för en femårsperiod genom kommissionens ”handlingsplan för kapacitet, effektivitet och säkerhet på Europas flygplatser” från 2007 och spelade mellan 2008 och 2013 en avgörande roll i planens genomförande. Genom observationsgruppen kunde de berörda parterna ge kommissionen värdefull feedback och bl.a. utbyta bästa praxis och politiska lösningar på problem (se EESK:s yttrande TEN/552 (6)). |
| --- | --- |

2.5.5

Flygplatskapacitet – Gemenskapens observationsgrupp för flygplatskapacitet inrättades för en femårsperiod genom kommissionens ”handlingsplan för kapacitet, effektivitet och säkerhet på Europas flygplatser” från 2007 och spelade mellan 2008 och 2013 en avgörande roll i planens genomförande. Genom observationsgruppen kunde de berörda parterna ge kommissionen värdefull feedback och bl.a. utbyta bästa praxis och politiska lösningar på problem (se EESK:s yttrande TEN/552 (6)).

Flygplatskapacitet

6

| 2.5.6 | Konsumentskydd – I mars 2013 presenterade kommissionen ett paket med åtgärder för att uppdatera flygpassagerarnas rättigheter med fokus på fyra nyckelområden: förtydligande av gråzoner, nya rättigheter, verkställande, klagomålsförfaranden och påföljder samt den oproportionerliga finansiella bördan. |
| --- | --- |

2.5.6

Konsumentskydd – I mars 2013 presenterade kommissionen ett paket med åtgärder för att uppdatera flygpassagerarnas rättigheter med fokus på fyra nyckelområden: förtydligande av gråzoner, nya rättigheter, verkställande, klagomålsförfaranden och påföljder samt den oproportionerliga finansiella bördan.

Konsumentskydd

| 2.5.7 | Dessa är endast några av de åtgärder, politiska strategier och projekt som EU genomfört på luftfartsområdet. Kommissionen har även intensifierat samarbetet med byråer på EU-nivå och europeisk nivå såsom Easa och Eurocontrol samt en mängd olika verksamheter som rör EU-lufttransporternas internationella dimension. |
| --- | --- |

2.5.7

Dessa är endast några av de åtgärder, politiska strategier och projekt som EU genomfört på luftfartsområdet. Kommissionen har även intensifierat samarbetet med byråer på EU-nivå och europeisk nivå såsom Easa och Eurocontrol samt en mängd olika verksamheter som rör EU-lufttransporternas internationella dimension.

| 2.6 | EESK anser att EU behöver en integrerad luftfartsstrategi: |
| --- | --- |

2.6

EESK anser att EU behöver en integrerad luftfartsstrategi:

| 2.6.1 | Politiskt sett måste EU:s luftfartsstrategi därför effektivisera luftfartssektorn inom Europa och öka förhandlingsstyrkan internationellt. Detta kräver politisk vilja, vision och mod för att balansera kraven på suveränitet mot behovet av kompromisser. |
| --- | --- |

2.6.1

Politiskt sett måste EU:s luftfartsstrategi därför effektivisera luftfartssektorn inom Europa och öka förhandlingsstyrkan internationellt. Detta kräver politisk vilja, vision och mod för att balansera kraven på suveränitet mot behovet av kompromisser.

| 2.6.2 | Ekonomiskt sett bör strategin leda till ett förbättrat värdenätverk inom luftfarten som kommer att driva på ekonomiskt välstånd och tillväxt i hela Europa. |
| --- | --- |

2.6.2

Ekonomiskt sett bör strategin leda till ett förbättrat värdenätverk inom luftfarten som kommer att driva på ekonomiskt välstånd och tillväxt i hela Europa.

| 2.6.3 | Rättsligt sett bör strategin medföra ett robust regelverk på makronivå och planeringsstabilitet på mikronivå, och förfarandemässigt sett bör alla berörda parter uppmuntras att bidra till utarbetandet och genomförandet. |
| --- | --- |

2.6.3

Rättsligt sett bör strategin medföra ett robust regelverk på makronivå och planeringsstabilitet på mikronivå, och förfarandemässigt sett bör alla berörda parter uppmuntras att bidra till utarbetandet och genomförandet.

| 2.7 | EESK anser att EU:s luftfartssektor behöver en sådan strategi å det snaraste eftersom det europeiska värdenätverket är ineffektivt. Luftfarten tillhandahåller inte den möjliga stimulansen till ekonomisk tillväxt, medan många regeringar i länder utanför EU anpassar sina luftfartssystem till den geopolitiska förändringen i tillväxt och till den globaliserade ekonomins krav. Denna utveckling kan endast hejdas om man genomför en solid, marknadsorienterad strategi som bygger på europeiska värderingar. |
| --- | --- |

2.7

EESK anser att EU:s luftfartssektor behöver en sådan strategi å det snaraste eftersom det europeiska värdenätverket är ineffektivt. Luftfarten tillhandahåller inte den möjliga stimulansen till ekonomisk tillväxt, medan många regeringar i länder utanför EU anpassar sina luftfartssystem till den geopolitiska förändringen i tillväxt och till den globaliserade ekonomins krav. Denna utveckling kan endast hejdas om man genomför en solid, marknadsorienterad strategi som bygger på europeiska värderingar.

| 2.7.1 | De europeiska naven och de europeiska flygbolagen deltar inte i trafikökningen i den utsträckning som de skulle göra om också de drog fördel av en gynnsam regleringsmiljö. Den bristande effektiviteten i samordningen av luftrummet leder till omvägar i ruttläggningen och onödigt höga koldioxidnivåer. |
| --- | --- |

2.7.1

De europeiska naven och de europeiska flygbolagen deltar inte i trafikökningen i den utsträckning som de skulle göra om också de drog fördel av en gynnsam regleringsmiljö. Den bristande effektiviteten i samordningen av luftrummet leder till omvägar i ruttläggningen och onödigt höga koldioxidnivåer.

| 2.7.2 | Mångfalden av certifieringsförfaranden med potentiellt olika resultat utgör ett hinder för en blomstrande innovation och avskräcker från investeringar i europeiska produkter eller användning av sådana nya produkter i Europa. |
| --- | --- |

2.7.2

Mångfalden av certifieringsförfaranden med potentiellt olika resultat utgör ett hinder för en blomstrande innovation och avskräcker från investeringar i europeiska produkter eller användning av sådana nya produkter i Europa.

| 2.7.3 | I avsaknad av en gemensam strategi går man miste om tillfällen att säkra tillväxt för europeiska flygbolag utanför EU och EU:s medlemsstater kommer även fortsättningsvis att vara benägna att driva sina egna nationella intressen, även om den totala fördel som kan uppnås genom EU-mandat skulle vara större än summan av dess delar. |
| --- | --- |

2.7.3

I avsaknad av en gemensam strategi går man miste om tillfällen att säkra tillväxt för europeiska flygbolag utanför EU och EU:s medlemsstater kommer även fortsättningsvis att vara benägna att driva sina egna nationella intressen, även om den totala fördel som kan uppnås genom EU-mandat skulle vara större än summan av dess delar.

| 2.7.4 | I en globaliserad ekonomi och mot bakgrund av en geopolitisk omläggning av trafikökningen till Asien kommer ett fragmenterat EU att fortsätta att förlora slagkraft och internationell betydelse. EU:s normer, dess medborgares, företags och medlemsstaters gemensamma värderingar, skulle bli mindre attraktiva som internationella standarder. |
| --- | --- |

2.7.4

I en globaliserad ekonomi och mot bakgrund av en geopolitisk omläggning av trafikökningen till Asien kommer ett fragmenterat EU att fortsätta att förlora slagkraft och internationell betydelse. EU:s normer, dess medborgares, företags och medlemsstaters gemensamma värderingar, skulle bli mindre attraktiva som internationella standarder.

| 2.7.5 | EESK lovordar kommissionen för att ha inlett ett
  offentligt samråd
  om luftfartspaketet för att förbättra EU-luftfartssektorns konkurrenskraft. Svarens breda spännvidd kommer att ge trovärdighet och tyngd åt förslaget i meddelandet om luftfartspaketet. |
| --- | --- |

2.7.5

EESK lovordar kommissionen för att ha inlett ett
  offentligt samråd
  om luftfartspaketet för att förbättra EU-luftfartssektorns konkurrenskraft. Svarens breda spännvidd kommer att ge trovärdighet och tyngd åt förslaget i meddelandet om luftfartspaketet.

offentligt samråd

3.   Vägen framåt: en luftfartsstrategi för att främja drivkrafter för konkurrenskraft

Vägen framåt: en luftfartsstrategi för att främja drivkrafter för konkurrenskraft

EESK har kartlagt sex faktorer som avgör graden av europeisk konkurrenskraft. I en EU-strategi bör man utnyttja dessa faktorer för att se till att den genomförs framgångsrikt.

3.1   
  Säkerhet

Säkerhet

| 3.1.1 | Den viktigaste pelaren i en hållbar EU-strategi för luftfart är säkerhet. Även om luftfarten i allmänhet och den europeiska luftfarten i synnerhet är det avgjort säkraste transportsättet finns det inget utrymme för självbelåtenhet. |
| --- | --- |

3.1.1

Den viktigaste pelaren i en hållbar EU-strategi för luftfart är säkerhet. Även om luftfarten i allmänhet och den europeiska luftfarten i synnerhet är det avgjort säkraste transportsättet finns det inget utrymme för självbelåtenhet.

| 3.1.2 | Det är ytterst viktigt att ytterligare stärka Easas roll och resurser som den centrala byrån för säkerhetsorganisation, certifiering av luftfartsprodukter och tillsyn över berörda organisationer på nationell nivå. I detta sammanhang bör man förbättra Easas förmåga till samordning med alla berörda parter, inte bara i samband med luftfartsrelaterade incidenter, för att höja säkerhetsnormerna genom att t.ex. se över säkerhetsregler, betona vikten av utbildning, undvika onödig överreglering och främja en ”rättvisekultur”. |
| --- | --- |

3.1.2

Det är ytterst viktigt att ytterligare stärka Easas roll och resurser som den centrala byrån för säkerhetsorganisation, certifiering av luftfartsprodukter och tillsyn över berörda organisationer på nationell nivå. I detta sammanhang bör man förbättra Easas förmåga till samordning med alla berörda parter, inte bara i samband med luftfartsrelaterade incidenter, för att höja säkerhetsnormerna genom att t.ex. se över säkerhetsregler, betona vikten av utbildning, undvika onödig överreglering och främja en ”rättvisekultur”.

| 3.1.3 | Easas professionalism och expertis är internationellt erkänd, och byrån har i princip etablerat sig som en motpart till Förenta staternas FAA. Genomförandet av de s.k. svarta listorna över flygbolag och/eller regeringar utanför EU som inte uppfyller kraven är av avgörande betydelse inte bara för det europeiska luftrummets och de europeiska passagerarnas säkerhet, utan också som en förutsättning för anslutningen till högsta möjliga internationella säkerhetsnormer. Luftfartsstrategin bör bygga på dessa landvinningar. Kommissionen bör också utvärdera arbetsnormerna och den möjliga risken för social dumpning (se EESK:s yttrande TEN/565 (7)). |
| --- | --- |

3.1.3

Easas professionalism och expertis är internationellt erkänd, och byrån har i princip etablerat sig som en motpart till Förenta staternas FAA. Genomförandet av de s.k. svarta listorna över flygbolag och/eller regeringar utanför EU som inte uppfyller kraven är av avgörande betydelse inte bara för det europeiska luftrummets och de europeiska passagerarnas säkerhet, utan också som en förutsättning för anslutningen till högsta möjliga internationella säkerhetsnormer. Luftfartsstrategin bör bygga på dessa landvinningar. Kommissionen bör också utvärdera arbetsnormerna och den möjliga risken för social dumpning (se EESK:s yttrande TEN/565 (7)).

7

3.2   
  Hållbarhet

Hållbarhet

| 3.2.1 | En annan faktor som avgör hur sund EU:s luftfartsstrategi blir är dess förmåga att säkerställa att luftfarten kan leverera på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

3.2.1

En annan faktor som avgör hur sund EU:s luftfartsstrategi blir är dess förmåga att säkerställa att luftfarten kan leverera på ett hållbart sätt.

| 3.2.2 | Arbetsmarknadens parter, berörda parter och internationella partner inom den offentliga och den privata sektorn måste kunna förlita sig på en trovärdig och tillförlitlig EU-luftfartspolitik som bygger på en samstämmig och stabil strategi. Hållbarheten omfattar således ekonomiska faktorer samt de enskilda konkurrenternas förmåga att nå framgång på sina respektive marknader. Även den ekonomiska och kommersiella framgången kommer dock att bli kortvarig om luftfartsstrategin inte också är miljömässigt och socialt hållbar. |
| --- | --- |

3.2.2

Arbetsmarknadens parter, berörda parter och internationella partner inom den offentliga och den privata sektorn måste kunna förlita sig på en trovärdig och tillförlitlig EU-luftfartspolitik som bygger på en samstämmig och stabil strategi. Hållbarheten omfattar således ekonomiska faktorer samt de enskilda konkurrenternas förmåga att nå framgång på sina respektive marknader. Även den ekonomiska och kommersiella framgången kommer dock att bli kortvarig om luftfartsstrategin inte också är miljömässigt och socialt hållbar.

| 3.2.3 | Det är enbart möjligt att möta hållbarhetsutmaningarna i ett globalt sammanhang, samtidigt som man erkänner behovet av att följa EU:s särskilda krav, bestämmelser och strukturer, om ett helhetsperspektiv intas och de berörda parterna i EU samordnar sin verksamhet med en gemensam förståelse av de strategiska målen. |
| --- | --- |

3.2.3

Det är enbart möjligt att möta hållbarhetsutmaningarna i ett globalt sammanhang, samtidigt som man erkänner behovet av att följa EU:s särskilda krav, bestämmelser och strukturer, om ett helhetsperspektiv intas och de berörda parterna i EU samordnar sin verksamhet med en gemensam förståelse av de strategiska målen.

| 3.2.4 | Inrättandet av den gemensamma europeiska luftfartsmarknaden har skapat en dynamik som snabbt ger upphov till strukturella marknadsförändringar såsom gränsöverskridande förvärv, kvasifusioner av flygbolag, inrättande av holdingbolag och strategiska investeringar i flygplatser och flygbolag av icke-europeiska företag. Detta påverkar också EU-institutionernas roll. Följaktligen bör kommissionen se över sina nuvarande
  styrningsmodeller
  och utarbeta förslag för att anpassa dem till den institutionella och marknadsmässiga verkligheten. |
| --- | --- |

3.2.4

Inrättandet av den gemensamma europeiska luftfartsmarknaden har skapat en dynamik som snabbt ger upphov till strukturella marknadsförändringar såsom gränsöverskridande förvärv, kvasifusioner av flygbolag, inrättande av holdingbolag och strategiska investeringar i flygplatser och flygbolag av icke-europeiska företag. Detta påverkar också EU-institutionernas roll. Följaktligen bör kommissionen se över sina nuvarande
  styrningsmodeller
  och utarbeta förslag för att anpassa dem till den institutionella och marknadsmässiga verkligheten.

styrningsmodeller

| 3.2.5 | När det gäller flygledningstjänster bör förhållandet mellan införandeförvaltaren och nätverksförvaltaren ses över. Verksamheten inom organet för prestationsgranskning bör bedrivas under tydligt ledarskap från kommissionens sida. |
| --- | --- |

3.2.5

När det gäller flygledningstjänster bör förhållandet mellan införandeförvaltaren och nätverksförvaltaren ses över. Verksamheten inom organet för prestationsgranskning bör bedrivas under tydligt ledarskap från kommissionens sida.

3.3   
  Konkurrenskraft genom innovation och digitalisering

Konkurrenskraft genom innovation och digitalisering

| 3.3.1 | Digitaliseringen är en grundläggande drivkraft för innovation, förändringar i passagerarnas förväntningar, ökad användning av drönare, produktanpassning och produktinnovation. Det är mycket viktigt att kommissionen anammar digitaliseringens positiva effekter som en huvudprioritering i luftfartsstrategin för att främja och genomföra en heltäckande och integrerad transportpolitik. |
| --- | --- |

3.3.1

Digitaliseringen är en grundläggande drivkraft för innovation, förändringar i passagerarnas förväntningar, ökad användning av drönare, produktanpassning och produktinnovation. Det är mycket viktigt att kommissionen anammar digitaliseringens positiva effekter som en huvudprioritering i luftfartsstrategin för att främja och genomföra en heltäckande och integrerad transportpolitik.

| 3.3.2 | Flygbolag och flygplatser har utvecklat innovativa affärsmetoder för att få tillgång till nya intäktskällor, öka den operativa effektiviteten samt separera och slå ihop sina tjänster för att begränsa kommodifieringen av sin produkt och erbjuda skräddarsydda tjänster. |
| --- | --- |

3.3.2

Flygbolag och flygplatser har utvecklat innovativa affärsmetoder för att få tillgång till nya intäktskällor, öka den operativa effektiviteten samt separera och slå ihop sina tjänster för att begränsa kommodifieringen av sin produkt och erbjuda skräddarsydda tjänster.

| 3.3.3 | EU:s luftfartsstrategi bör bygga vidare på denna utveckling med målet att sörja för en ledande roll för EU när det gäller en på detta sätt mer brett definierad innovation. Användningen av Sesar som ett tekniskt verktyg bör förbättras ytterligare för att öka konkurrenskraften och främja tillväxten. |
| --- | --- |

3.3.3

EU:s luftfartsstrategi bör bygga vidare på denna utveckling med målet att sörja för en ledande roll för EU när det gäller en på detta sätt mer brett definierad innovation. Användningen av Sesar som ett tekniskt verktyg bör förbättras ytterligare för att öka konkurrenskraften och främja tillväxten.

| 3.3.4 | Drönarna utgör för närvarande den mest utmanande dimensionen av behovet av och begränsningarna för innovation. Den snabba spridningen av drönare för militärt, kommersiellt och privat bruk nödvändiggör flera krav, särskilt beträffande flygtrafikens säkerhet, trygghet, personlig integritet samt lagstiftning om certifiering och licensiering av deras användning, för att bara nämna några få. Om utvecklingen och användningen av drönare främjas på lämpligt sätt kan Europa inta en ledande roll (se EESK:s yttrande TEN/553). |
| --- | --- |

3.3.4

Drönarna utgör för närvarande den mest utmanande dimensionen av behovet av och begränsningarna för innovation. Den snabba spridningen av drönare för militärt, kommersiellt och privat bruk nödvändiggör flera krav, särskilt beträffande flygtrafikens säkerhet, trygghet, personlig integritet samt lagstiftning om certifiering och licensiering av deras användning, för att bara nämna några få. Om utvecklingen och användningen av drönare främjas på lämpligt sätt kan Europa inta en ledande roll (se EESK:s yttrande TEN/553).

| 3.3.5 | Europa bör marknadsföras som världens nav för biojet, och FoU bör främja en utökad produktion av biojetbränsle i EU. |
| --- | --- |

3.3.5

Europa bör marknadsföras som världens nav för biojet, och FoU bör främja en utökad produktion av biojetbränsle i EU.

3.4   
  Den sociala dimensionen

Den sociala dimensionen

| — | I linje med kommissionens arbetsprogram för 2015 bör skapandet av sysselsättning i EU:s ekonomi, inbegripet luftfartssektorn, prioriteras. Både befintliga och nya arbetstillfällen bör baseras på bästa europeiska normer. |
| --- | --- |

—

I linje med kommissionens arbetsprogram för 2015 bör skapandet av sysselsättning i EU:s ekonomi, inbegripet luftfartssektorn, prioriteras. Både befintliga och nya arbetstillfällen bör baseras på bästa europeiska normer.

| — | En framgångsrik europeisk luftfart är beroende av de anställdas färdigheter och kvalifikationer. Därför bör man vidta åtgärder för att öka denna sektors attraktionskraft och förhindra att kvalificerad arbetskraft lämnar sektorn eller söker arbete i andra delar av världen (”kompetensflykt”). |
| --- | --- |

—

En framgångsrik europeisk luftfart är beroende av de anställdas färdigheter och kvalifikationer. Därför bör man vidta åtgärder för att öka denna sektors attraktionskraft och förhindra att kvalificerad arbetskraft lämnar sektorn eller söker arbete i andra delar av världen (”kompetensflykt”).

| — | Som ett gemensamt forum för arbetsgivarna och arbetstagarna inom sektorn bör EU:s branschvisa kommitté för social dialog inom den civila luftfarten rådfrågas om EU-institutionernas initiativ som rör sektorn. Detta kommer att säkerställa att arbetsmarknadsparternas röst hörs och ökar sannolikheten för deras stöd. |
| --- | --- |

—

Som ett gemensamt forum för arbetsgivarna och arbetstagarna inom sektorn bör EU:s branschvisa kommitté för social dialog inom den civila luftfarten rådfrågas om EU-institutionernas initiativ som rör sektorn. Detta kommer att säkerställa att arbetsmarknadsparternas röst hörs och ökar sannolikheten för deras stöd.

| — | I alla avtal på området för EU:s yttre luftfartspolitik bör man sträva efter att se till att ILO:s principer behandlas och finna ömsesidigt godtagbara åtgärder för att säkra efterlevnaden (se EESK:s yttrande TEN/500). |
| --- | --- |

—

I alla avtal på området för EU:s yttre luftfartspolitik bör man sträva efter att se till att ILO:s principer behandlas och finna ömsesidigt godtagbara åtgärder för att säkra efterlevnaden (se EESK:s yttrande TEN/500).

3.5   
  Verksamhetsoptimering

Verksamhetsoptimering

| 3.5.1 | Hur framgångsrik EU:s luftfartsstrategi är kan mätas genom den utsträckning i vilken enskilda berörda parter från den offentliga och den privata sektorn uppmuntras att göra sitt bästa. Ju större gapet är mellan det rådande läget och den bästa optimeringen av verksamheten, desto mindre konkurrenskraftig kommer den europeiska luftfarten att vara internationellt. Denna princip gäller förvaltningen av luftrummet, flygplatsers och flygbolags effektivitet och sammanhängande interinstitutionellt samarbete inom Europa. |
| --- | --- |

3.5.1

Hur framgångsrik EU:s luftfartsstrategi är kan mätas genom den utsträckning i vilken enskilda berörda parter från den offentliga och den privata sektorn uppmuntras att göra sitt bästa. Ju större gapet är mellan det rådande läget och den bästa optimeringen av verksamheten, desto mindre konkurrenskraftig kommer den europeiska luftfarten att vara internationellt. Denna princip gäller förvaltningen av luftrummet, flygplatsers och flygbolags effektivitet och sammanhängande interinstitutionellt samarbete inom Europa.

| 3.5.2 | Nyckeltal visar på mindre än optimala resultatnivåer på grund av olika nationella tillvägagångssätt, vilket bidrar till fragmentering av den gemensamma europeiska luftfartsmarknaden. En kompromiss krävs mellan legitima rättsliga och politiska nationella intressen och berörda parters möjlighet att optimera verksamheten. |
| --- | --- |

3.5.2

Nyckeltal visar på mindre än optimala resultatnivåer på grund av olika nationella tillvägagångssätt, vilket bidrar till fragmentering av den gemensamma europeiska luftfartsmarknaden. En kompromiss krävs mellan legitima rättsliga och politiska nationella intressen och berörda parters möjlighet att optimera verksamheten.

| 3.5.3 | ”Vi måste göra vår läxa.” Ett funktionellt och effektivt gemensamt europeiskt luftrum är ett nödvändigt villkor för den europeiska luftfartssektorns hållbara konkurrenskraft. Att lösa flygplatsernas kapacitetskris måste vara en integrerad del i detta. |
| --- | --- |

3.5.3

”Vi måste göra vår läxa.” Ett funktionellt och effektivt gemensamt europeiskt luftrum är ett nödvändigt villkor för den europeiska luftfartssektorns hållbara konkurrenskraft. Att lösa flygplatsernas kapacitetskris måste vara en integrerad del i detta.

| 3.5.4 | EU:s luftfartspolitik får inte begränsas till EU:s luftrum. Luftfarten i EU påverkar till sin natur
  hela den geografiska regionen Europa
  . Europeiska regeringar och berörda parter i länder utanför EU bör därför ses som naturliga partner till EU, som under kommissionens ledning kommer att rådfrågas och göras delaktiga i EU:s övergripande luftfartspolitik. Den fortsatta utvecklingen av Eurocontrols databas och erfarenheter av central flödeshantering är ett utmärkt exempel på brobyggande mellan EU-medlemsstaternas och andra europeiska länders verktyg för hantering av flygtrafik. |
| --- | --- |

3.5.4

EU:s luftfartspolitik får inte begränsas till EU:s luftrum. Luftfarten i EU påverkar till sin natur
  hela den geografiska regionen Europa
  . Europeiska regeringar och berörda parter i länder utanför EU bör därför ses som naturliga partner till EU, som under kommissionens ledning kommer att rådfrågas och göras delaktiga i EU:s övergripande luftfartspolitik. Den fortsatta utvecklingen av Eurocontrols databas och erfarenheter av central flödeshantering är ett utmärkt exempel på brobyggande mellan EU-medlemsstaternas och andra europeiska länders verktyg för hantering av flygtrafik.

hela den geografiska regionen Europa

| 3.5.5 | Principen om en enda säkerhetskontroll (”one-stop security”), som bör genomföras i hela EU, bör även övervägas när det gäller andra länder. Ömsesidigt erkännande av standarder bör även vara möjligt i fråga om ”likasinnade” länder, vilket dessutom skulle bidra till ett balanserat globalt säkerhetssystem där alla insatser riktas mot de verkliga hoten (8). |
| --- | --- |

3.5.5

Principen om en enda säkerhetskontroll (”one-stop security”), som bör genomföras i hela EU, bör även övervägas när det gäller andra länder. Ömsesidigt erkännande av standarder bör även vara möjligt i fråga om ”likasinnade” länder, vilket dessutom skulle bidra till ett balanserat globalt säkerhetssystem där alla insatser riktas mot de verkliga hoten (8).

8

3.6   
  Förbindelsemöjligheter

Förbindelsemöjligheter

| 3.6.1 | Luftfartssektorn har mognat till ett luftfartsvärdenätverk, företag som är sammankopplade för att gemensamt skapa värde. Den gemensamma luftfartsmarknaden har underlättat tillväxten av mycket effektiva europeiska flygbolag och flygbolagskoncerner. Dessutom håller nischflygbolag på att utvecklas. Dessa ”nästa generationens” flygbolag samt flygbolag som bygger på andra affärsmodeller är alla beroende av ett nätverk av effektiva och marknadsorienterade leverantörer för sin hållbara framgång. |
| --- | --- |

3.6.1

Luftfartssektorn har mognat till ett luftfartsvärdenätverk, företag som är sammankopplade för att gemensamt skapa värde. Den gemensamma luftfartsmarknaden har underlättat tillväxten av mycket effektiva europeiska flygbolag och flygbolagskoncerner. Dessutom håller nischflygbolag på att utvecklas. Dessa ”nästa generationens” flygbolag samt flygbolag som bygger på andra affärsmodeller är alla beroende av ett nätverk av effektiva och marknadsorienterade leverantörer för sin hållbara framgång.

| 3.6.2 | Ett sådant nätverk av flygbolag, flygplatser, marktjänstföretag, flygledningstjänstorganisationer osv. som är beroende av varandra skapar inte bara sysselsättning som en sektor utan också för de regioner och samhällen som denna bransch förbinder. Ju fler förbindelser, desto mer relevanta blir sådana förbindelser för en region eller ett samhälle på grund av deras dragningskraft på turism och handel och desto större blir förbindelsemöjligheternas värde för ekonomin. |
| --- | --- |

3.6.2

Ett sådant nätverk av flygbolag, flygplatser, marktjänstföretag, flygledningstjänstorganisationer osv. som är beroende av varandra skapar inte bara sysselsättning som en sektor utan också för de regioner och samhällen som denna bransch förbinder. Ju fler förbindelser, desto mer relevanta blir sådana förbindelser för en region eller ett samhälle på grund av deras dragningskraft på turism och handel och desto större blir förbindelsemöjligheternas värde för ekonomin.

| 3.6.3 | En effektiv luftfart underlättar således den ekonomiska tillväxten. En framgångsrik EU-strategi för luftfart bör därför syfta till att förbättra den ekonomiska tillväxten genom en minskning av de externa kostnader som påverkar sektorns verksamhet i EU samt tillväxtmöjligheter för luftfarten internationellt. |
| --- | --- |

3.6.3

En effektiv luftfart underlättar således den ekonomiska tillväxten. En framgångsrik EU-strategi för luftfart bör därför syfta till att förbättra den ekonomiska tillväxten genom en minskning av de externa kostnader som påverkar sektorns verksamhet i EU samt tillväxtmöjligheter för luftfarten internationellt.

3.7   
  Internationell luftfart

Internationell luftfart

| 3.7.1 | Luftfarten är en av de få tjänstesektorer som inte konkurrerar lokalt, utan globalt. Produktionskostnader, tillgängligt politiskt stöd och medel som beviljas för flygbolag utanför EU men som nekas bolag i EU påverkar därför Europas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

3.7.1

Luftfarten är en av de få tjänstesektorer som inte konkurrerar lokalt, utan globalt. Produktionskostnader, tillgängligt politiskt stöd och medel som beviljas för flygbolag utanför EU men som nekas bolag i EU påverkar därför Europas konkurrenskraft.

| 3.7.2 | Europeiska unionen har globalt sett unika styrkor. Trots och på grund av sin inre mångfald har EU inrättat konfliktlösningsmekanismer, godkännandesystem för statligt stöd, en social dialog och säkerhetsnormer, som tillsammans med andra normer utgör en samling värderingar som delas av dess över 500 miljoner invånare och företag i en av världens mäktigaste, stabilaste och inflytelserikaste ekonomiska regioner. Att få tillgång till denna marknad är ett mycket attraktivt alternativ för företag utanför EU. |
| --- | --- |

3.7.2

Europeiska unionen har globalt sett unika styrkor. Trots och på grund av sin inre mångfald har EU inrättat konfliktlösningsmekanismer, godkännandesystem för statligt stöd, en social dialog och säkerhetsnormer, som tillsammans med andra normer utgör en samling värderingar som delas av dess över 500 miljoner invånare och företag i en av världens mäktigaste, stabilaste och inflytelserikaste ekonomiska regioner. Att få tillgång till denna marknad är ett mycket attraktivt alternativ för företag utanför EU.

| 3.7.3 | EU:s luftfartsstrategi bör bygga på dessa normer, och man bör i gemensamma och samordnade förhandlingar sträva efter att de ska godtas av tredjeländer. EU har redan upprättat ett fungerande luftfartsavtal med Förenta staterna, vilket innehåller bestämmelser som ger båda parter möjlighet att vidareutveckla samförståndet om att förbättra, gemensamt genomföra och t.o.m. utvidga dessa normer till att omfatta tredjeländer. En heltäckande och integrerad luftfartspolitik bör därför syfta till att utnyttja befintliga instrument, t.ex. den gemensamma kommittén EU–Förenta staterna, för att skapa en gemensam förståelse med andra likasinnade länder runtom i världen om att hållbar luftfart är beroende av att grundläggande värderingar respekteras. EU och Förenta staterna skulle kunna inta en ledande roll när det gäller att upprätta globala normer (inklusive Sesar/NextGen). |
| --- | --- |

3.7.3

EU:s luftfartsstrategi bör bygga på dessa normer, och man bör i gemensamma och samordnade förhandlingar sträva efter att de ska godtas av tredjeländer. EU har redan upprättat ett fungerande luftfartsavtal med Förenta staterna, vilket innehåller bestämmelser som ger båda parter möjlighet att vidareutveckla samförståndet om att förbättra, gemensamt genomföra och t.o.m. utvidga dessa normer till att omfatta tredjeländer. En heltäckande och integrerad luftfartspolitik bör därför syfta till att utnyttja befintliga instrument, t.ex. den gemensamma kommittén EU–Förenta staterna, för att skapa en gemensam förståelse med andra likasinnade länder runtom i världen om att hållbar luftfart är beroende av att grundläggande värderingar respekteras. EU och Förenta staterna skulle kunna inta en ledande roll när det gäller att upprätta globala normer (inklusive Sesar/NextGen).

| 3.7.4 | Särskilt när det gäller yttre förbindelser är det inte tillräckligt att se till att alla medlemsstater och alla berörda parter från den privata sektorn kan vara delaktiga i alla faser av alla förhandlingar. Man bör se till att i synnerhet berörda parter med särskilda intressen på vissa marknader regionalt, globalt eller sektoriellt rådfrågas och görs delaktiga för att säkerställa fortsatt acceptans för en integrerad, heltäckande luftfartspolitik. Luftfarten kan bara främja ekonomisk tillväxt om GD Transport och rörlighet stöds fullt ut av andra generaldirektorat, t.ex. generaldirektoraten för regional- och stadspolitik, handel och konkurrens. |
| --- | --- |

3.7.4

Särskilt när det gäller yttre förbindelser är det inte tillräckligt att se till att alla medlemsstater och alla berörda parter från den privata sektorn kan vara delaktiga i alla faser av alla förhandlingar. Man bör se till att i synnerhet berörda parter med särskilda intressen på vissa marknader regionalt, globalt eller sektoriellt rådfrågas och görs delaktiga för att säkerställa fortsatt acceptans för en integrerad, heltäckande luftfartspolitik. Luftfarten kan bara främja ekonomisk tillväxt om GD Transport och rörlighet stöds fullt ut av andra generaldirektorat, t.ex. generaldirektoraten för regional- och stadspolitik, handel och konkurrens.

| 3.7.5 | I en globaliserad ekonomi bör bestämmelserna om ägande och kontroll naturligtvis ses över grundligt och omprövas. I en framtidsinriktad EU-strategi för luftfart bör man överväga att kodifiera EU:s principer om rättvis konkurrens för att främja utomeuropeiska flygbolags acceptans för dessa normer som ett sätt att säkra rättvis konkurrens på liberaliserade marknader. För att förbättra förståelsen rekommenderar EESK att kommissionen överväger olika alternativ för en eventuell ändring av de nuvarande ägande- och kontrollkraven separat. Förslagen bör bygga på ytterligare forskning och analys. |
| --- | --- |

3.7.5

I en globaliserad ekonomi bör bestämmelserna om ägande och kontroll naturligtvis ses över grundligt och omprövas. I en framtidsinriktad EU-strategi för luftfart bör man överväga att kodifiera EU:s principer om rättvis konkurrens för att främja utomeuropeiska flygbolags acceptans för dessa normer som ett sätt att säkra rättvis konkurrens på liberaliserade marknader. För att förbättra förståelsen rekommenderar EESK att kommissionen överväger olika alternativ för en eventuell ändring av de nuvarande ägande- och kontrollkraven separat. Förslagen bör bygga på ytterligare forskning och analys.

Bryssel den 17 september 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  EUT C 230, 14.7.2015, s. 17.

1

(2)  EUT C 198, 10.7.2013, s. 9.

2

(3)  EUT C 376, 22.12.2011, s. 38.

3

(4)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 173.

4

(5)  EUT C 451, 16.12.2014, s. 123.

5

(6)  EUT C 230, 14.7.2015, s. 17.

6

(7)  EESK:s yttrande TEN/565 – Social dumpning inom den civila luftfarten, se sidan 110 i detta nummer av EUT.

7

(8)  EUT C 100, 30.4.2009, s. 39.

8

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/176 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/176

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Den inre marknaden för internationella godstransporter på väg: social dumpning och cabotage

(förberedande yttrande)

(2016/C 013/26)

| Föredragande: | Stefan BACK och Raymond HENCKS |
| --- | --- |

Föredragande:

Stefan BACK och Raymond HENCKS

Den 6 juli 2015 beslutade det kommande luxemburgska rådsordförandeskapet att i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Den inre marknaden för internationella godstransporter på väg: social dumpning och cabotage

(förberedande yttrande).

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 31 augusti 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16 och 17 september 2015 (sammanträdet den 17 september), antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 170 röster för, 3 röster emot och 5 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK upprepar sitt stöd för Junckerkommissionens mål att bekämpa social dumpning, vilket framfördes i EESK:s yttrande från 2015 om färdplanen för ett gemensamt europeiskt transportområde, och likaså sin uppmaning till kommissionen om att föreslå förebyggande åtgärder (1). |
| --- | --- |

1.1

EESK upprepar sitt stöd för Junckerkommissionens mål att bekämpa social dumpning, vilket framfördes i EESK:s yttrande från 2015 om färdplanen för ett gemensamt europeiskt transportområde, och likaså sin uppmaning till kommissionen om att föreslå förebyggande åtgärder (1).

| 1.2 | EESK ser positivt på det luxemburgska rådsordförandeskapets stöd till kommissionens initiativ för att bekämpa alla former av social dumpning, exempelvis i samband med odeklarerat arbete (2). |
| --- | --- |

1.2

EESK ser positivt på det luxemburgska rådsordförandeskapets stöd till kommissionens initiativ för att bekämpa alla former av social dumpning, exempelvis i samband med odeklarerat arbete (2).

| 1.3 | EESK beklagar att begreppet ”social dumpning” saknar en definition, trots att det används i stor utsträckning. I detta yttrande använder EESK begreppet social dumpning om metoder som syftar till att kringgå eller bryter mot bestämmelser på det sociala området eller i fråga om marknadstillträde (brevlådeföretag) i syfte att vinna konkurrensfördelar. Yttrandet kommer att fokusera på olika sätt att hantera dessa metoder. |
| --- | --- |

1.3

EESK beklagar att begreppet ”social dumpning” saknar en definition, trots att det används i stor utsträckning. I detta yttrande använder EESK begreppet social dumpning om metoder som syftar till att kringgå eller bryter mot bestämmelser på det sociala området eller i fråga om marknadstillträde (brevlådeföretag) i syfte att vinna konkurrensfördelar. Yttrandet kommer att fokusera på olika sätt att hantera dessa metoder.

| 1.4 | EESK välkomnar kommissionens planer på att






  — | förenkla och förtydliga EU:s förordningar om rätten att bedriva yrkesmässig transport på väg och tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg, särskilt när det gäller cabotage i syfte att underlätta genomförandet, |
| --- | --- | --- |

1.4

EESK välkomnar kommissionens planer på att

—

förenkla och förtydliga EU:s förordningar om rätten att bedriva yrkesmässig transport på väg och tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg, särskilt när det gäller cabotage i syfte att underlätta genomförandet,

| — | införa strängare etableringsvillkor för att förhindra missbruk av brevlådeföretag, |
| --- | --- |

—

införa strängare etableringsvillkor för att förhindra missbruk av brevlådeföretag,

| — | utarbeta ett åtgärdspaket för arbetskraftens rörlighet för att underlätta för arbetstagarnas fria rörlighet och ge medlemsstaterna bättre kapacitet att bekämpa social dumpning, bedrägerier och otillbörligt utnyttjande när det gäller utstationering av arbetstagare och tillgång till sociala förmåner. |
| --- | --- |

—

utarbeta ett åtgärdspaket för arbetskraftens rörlighet för att underlätta för arbetstagarnas fria rörlighet och ge medlemsstaterna bättre kapacitet att bekämpa social dumpning, bedrägerier och otillbörligt utnyttjande när det gäller utstationering av arbetstagare och tillgång till sociala förmåner.

| 1.5 | EESK upprepar sitt stöd för kommissionens förslag om inrättande av ett europeiskt forum för att förbättra samarbetet när det gäller att förebygga och avskräcka från odeklarerat arbete och uppmanar rådet och Europaparlamentet att snarast anta detta förslag (3). |
| --- | --- |

1.5

EESK upprepar sitt stöd för kommissionens förslag om inrättande av ett europeiskt forum för att förbättra samarbetet när det gäller att förebygga och avskräcka från odeklarerat arbete och uppmanar rådet och Europaparlamentet att snarast anta detta förslag (3).

| 1.6 | EESK anser att det behövs omedelbara åtgärder på EU-nivå, så att den inre marknaden för transporter på väg inte riskerar att fragmenteras genom ensidiga nationella åtgärder mot social dumpning. Effektiva EU-åtgärder kan skapa gynnsamma förhållanden för ett ytterligare marknadsöppnande (4). |
| --- | --- |

1.6

EESK anser att det behövs omedelbara åtgärder på EU-nivå, så att den inre marknaden för transporter på väg inte riskerar att fragmenteras genom ensidiga nationella åtgärder mot social dumpning. Effektiva EU-åtgärder kan skapa gynnsamma förhållanden för ett ytterligare marknadsöppnande (4).

| 1.7 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna, som har huvudansvaret för att genomföra både vägtransport- och sociallagstiftningen, att prioritera följande:






  — | Se till att arbets- och väginspektionsmyndigheterna i EU-medlemsstaterna samarbetar fullt ut. |
| --- | --- | --- |

1.7

EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna, som har huvudansvaret för att genomföra både vägtransport- och sociallagstiftningen, att prioritera följande:

—

Se till att arbets- och väginspektionsmyndigheterna i EU-medlemsstaterna samarbetar fullt ut.

| — | Sammanföra uppgifterna i de nationella elektroniska registren över vägtransportföretag (se artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 (5)) med registrerade uppgifter om yrkesförarnas socialförsäkring och anställning för att förbättra genomförandet över gränserna och motverka otillbörligt utnyttjande och bedrägerier. |
| --- | --- |

—

Sammanföra uppgifterna i de nationella elektroniska registren över vägtransportföretag (se artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 (5)) med registrerade uppgifter om yrkesförarnas socialförsäkring och anställning för att förbättra genomförandet över gränserna och motverka otillbörligt utnyttjande och bedrägerier.

| — | Snarast genomföra sammankopplingen av de nationella registren via Europeiska registret för vägtransportföretag (ERRU), som skulle ha inrättats i december 2012, för att förbättra det gränsöverskridande genomförandet och samarbetet mellan medlemsstaterna. I samband med detta kan det bli aktuellt att använda informationssystemet för den inre marknaden (IMI) (6). |
| --- | --- |

—

Snarast genomföra sammankopplingen av de nationella registren via Europeiska registret för vägtransportföretag (ERRU), som skulle ha inrättats i december 2012, för att förbättra det gränsöverskridande genomförandet och samarbetet mellan medlemsstaterna. I samband med detta kan det bli aktuellt att använda informationssystemet för den inre marknaden (IMI) (6).

| — | Inom vägtransportsektorn fullt ut genomföra de tvingande minimikraven enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008 (7) (Rom I-förordningen), Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG (8) om utstationering av arbetstagare och Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/67/EU (9) om tillämpning av det direktivet. EESK framhåller kommissionens avsikt att granska direktiven 96/71/EG och 2014/67/EU för att se om det krävs riktlinjer eller andra åtgärder för att underlätta ett effektivt och rättssäkert genomförande i vägtransportsektorn. |
| --- | --- |

—

Inom vägtransportsektorn fullt ut genomföra de tvingande minimikraven enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008 (7) (Rom I-förordningen), Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG (8) om utstationering av arbetstagare och Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/67/EU (9) om tillämpning av det direktivet. EESK framhåller kommissionens avsikt att granska direktiven 96/71/EG och 2014/67/EU för att se om det krävs riktlinjer eller andra åtgärder för att underlätta ett effektivt och rättssäkert genomförande i vägtransportsektorn.

| 1.8 | EESK understryker att stärkt kontroll av efterlevnaden inte får innebära oproportionerliga krav som hindrar normal konkurrens mellan europeiska transportföretag och ett fullbordade av den inre marknaden inom vägtransportsektorn. |
| --- | --- |

1.8

EESK understryker att stärkt kontroll av efterlevnaden inte får innebära oproportionerliga krav som hindrar normal konkurrens mellan europeiska transportföretag och ett fullbordade av den inre marknaden inom vägtransportsektorn.

| 1.9 | EESK påpekar också att kommissionen, när den föreslår förenklingar av marknadstillträdesbestämmelserna, inbegripet cabotage, skulle kunna överväga möjligheten att anpassa bestämmelserna om godstransporter på väg till bestämmelserna om tillfälligt tillhandahållande av tjänster i allmänhet, med hänsyn tagen till transportsektorns särdrag. En förenkling av reglerna för marknadstillträde skulle utgöra en grund för en mer enhetlig tillämpning och en förbättrad efterlevnadskultur som skulle begränsa möjligheterna till social dumpning. Förenklingen bör vara nära kopplad till ett beslutsamt genomförande av de fastställda åtgärderna i syfte att undvika social dumpning. |
| --- | --- |

1.9

EESK påpekar också att kommissionen, när den föreslår förenklingar av marknadstillträdesbestämmelserna, inbegripet cabotage, skulle kunna överväga möjligheten att anpassa bestämmelserna om godstransporter på väg till bestämmelserna om tillfälligt tillhandahållande av tjänster i allmänhet, med hänsyn tagen till transportsektorns särdrag. En förenkling av reglerna för marknadstillträde skulle utgöra en grund för en mer enhetlig tillämpning och en förbättrad efterlevnadskultur som skulle begränsa möjligheterna till social dumpning. Förenklingen bör vara nära kopplad till ett beslutsamt genomförande av de fastställda åtgärderna i syfte att undvika social dumpning.

| 1.10 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja utbyte av information och bästa praxis om effektivt genomförande för att bekämpa otillbörligt utnyttjande och social dumpning. En EU-högnivåkonferens för presentation och utbyte av bästa praxis kommer därför att anordnas. |
| --- | --- |

1.10

EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja utbyte av information och bästa praxis om effektivt genomförande för att bekämpa otillbörligt utnyttjande och social dumpning. En EU-högnivåkonferens för presentation och utbyte av bästa praxis kommer därför att anordnas.

| 1.11 | EESK ber kommissionen att uppmana medlemsstaterna att delta i projekt för att med hjälp av effektiva och fungerande riskbedömningssystem uppmuntra och stimulera företag som följer reglerna. |
| --- | --- |

1.11

EESK ber kommissionen att uppmana medlemsstaterna att delta i projekt för att med hjälp av effektiva och fungerande riskbedömningssystem uppmuntra och stimulera företag som följer reglerna.

2.   Det aktuella läget inom sektorn och på marknaden

| 2.1 | Godstransporter på väg är den europeiska ekonomins motor. De utgör 73 % av godstransporterna i EU. Godstransporter utgör nästan 2 % av EU:s BNP, och dess andel av de internationella transporterna ökade måttligt mellan 2004 och 2012, från 30 % till 33 %. Antalet cabotagetransporter ökade med 50 % men utgör fortfarande bara en liten del av marknaden (5 %). Från 2005 till 2012 minskade de nationella godstransporterna med 9,1 %, medan tredjelandstransporter var det segment som växte snabbast på marknaden för godstransporter på väg. Ökningen var mer än 80 % mellan 2004 och 2012 (10). |
| --- | --- |

2.1

Godstransporter på väg är den europeiska ekonomins motor. De utgör 73 % av godstransporterna i EU. Godstransporter utgör nästan 2 % av EU:s BNP, och dess andel av de internationella transporterna ökade måttligt mellan 2004 och 2012, från 30 % till 33 %. Antalet cabotagetransporter ökade med 50 % men utgör fortfarande bara en liten del av marknaden (5 %). Från 2005 till 2012 minskade de nationella godstransporterna med 9,1 %, medan tredjelandstransporter var det segment som växte snabbast på marknaden för godstransporter på väg. Ökningen var mer än 80 % mellan 2004 och 2012 (10).

| 2.2 | Bara under 2013 ökade cabotagetransporterna med 20 %. Västeuropa står för den största andelen av cabotagetransporterna, och 86 % av alla cabotagetransporter sker i Tyskland, Frankrike, Italien, Storbritannien, Belgien och Sverige (11). Enligt en undersökning (12) som genomförts på uppdrag av kommissionen utförs de flesta nationella transporter av inhemska transportföretag med säte i den aktuella medlemsstaten. |
| --- | --- |

2.2

Bara under 2013 ökade cabotagetransporterna med 20 %. Västeuropa står för den största andelen av cabotagetransporterna, och 86 % av alla cabotagetransporter sker i Tyskland, Frankrike, Italien, Storbritannien, Belgien och Sverige (11). Enligt en undersökning (12) som genomförts på uppdrag av kommissionen utförs de flesta nationella transporter av inhemska transportföretag med säte i den aktuella medlemsstaten.

| 2.3 | Enligt kommissionens rapport från 2014 om läget på marknaden håller skillnaderna i EU sammantaget på att utjämnas när det gäller löner, absoluta arbetskostnader och andra delar av ersättningen (13). De kvarstående skillnaderna sägs vara jämförbara med skillnaderna i genomsnittslöner mellan EU-12 (EU-13) och EU-15 (med EU-15 avses de medlemsstater som anslöt sig till EU före 2004 och med EU-12 eller EU-13 de stater som anslöt sig 2004 eller senare). |
| --- | --- |

2.3

Enligt kommissionens rapport från 2014 om läget på marknaden håller skillnaderna i EU sammantaget på att utjämnas när det gäller löner, absoluta arbetskostnader och andra delar av ersättningen (13). De kvarstående skillnaderna sägs vara jämförbara med skillnaderna i genomsnittslöner mellan EU-12 (EU-13) och EU-15 (med EU-15 avses de medlemsstater som anslöt sig till EU före 2004 och med EU-12 eller EU-13 de stater som anslöt sig 2004 eller senare).

| 2.4 | Dessa skillnader måste beaktas mot bakgrund av de särskilda förhållanden som råder i sektorn för godstransporter på väg, som utmärks av en mycket rörlig arbetskraft och omfattande gränsöverskridande verksamhet. Dessa löneskillnader är visserligen oundvikliga om man ser till den inre marknaden i dess helhet, men om de utnyttjas på ett sätt som kringgår eller strider mot lagen kan de påverka sektorns konkurrensvillkor och förarnas situation, vilket framgår av följande avsnitt (14). |
| --- | --- |

2.4

Dessa skillnader måste beaktas mot bakgrund av de särskilda förhållanden som råder i sektorn för godstransporter på väg, som utmärks av en mycket rörlig arbetskraft och omfattande gränsöverskridande verksamhet. Dessa löneskillnader är visserligen oundvikliga om man ser till den inre marknaden i dess helhet, men om de utnyttjas på ett sätt som kringgår eller strider mot lagen kan de påverka sektorns konkurrensvillkor och förarnas situation, vilket framgår av följande avsnitt (14).

| 2.5 | Man kan konstatera att sektorn för godstransporter på väg står inför ett antal andra utmaningar. Utöver att sektorn lider brist på kvalificerade förare är den fortfarande oattraktiv för unga och kvinnor, främst på grund av dåliga arbetsförhållanden, låg lön, brist på karriärmöjligheter och dålig balans mellan arbetsliv och privatliv (15). Detta yttrande är visserligen inriktat på behovet av att ta itu med social dumpning inom sektorn, men kommittén konstaterar att framsteg när det gäller att möta ovannämnda utmaningar också kan ge ett positivt bidrag till att minska den sociala dumpningen. |
| --- | --- |

2.5

Man kan konstatera att sektorn för godstransporter på väg står inför ett antal andra utmaningar. Utöver att sektorn lider brist på kvalificerade förare är den fortfarande oattraktiv för unga och kvinnor, främst på grund av dåliga arbetsförhållanden, låg lön, brist på karriärmöjligheter och dålig balans mellan arbetsliv och privatliv (15). Detta yttrande är visserligen inriktat på behovet av att ta itu med social dumpning inom sektorn, men kommittén konstaterar att framsteg när det gäller att möta ovannämnda utmaningar också kan ge ett positivt bidrag till att minska den sociala dumpningen.

3.   EU-bestämmelser som är tillämpliga på sektorn för godstransporter på väg

| 3.1 | Följande EU-lagstiftning och rättspraxis är särskilt relevanta för detta yttrande:






  a) | Tillträde till yrket och marknadstillträde:






  — | Förordning (EG) nr 1071/2009 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1

Följande EU-lagstiftning och rättspraxis är särskilt relevanta för detta yttrande:

a)

Tillträde till yrket och marknadstillträde:

—

Förordning (EG) nr 1071/2009 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik.

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1072/2009 (16) om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1072/2009 (16) om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg.

| b) | Sociallagstiftning som särskilt gäller vägtransporter:






  — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG (17) om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter. |
| --- | --- | --- |

b)

Sociallagstiftning som särskilt gäller vägtransporter:

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG (17) om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter.

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 (18) om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (som innehåller regler om körtid, raster och vila i vägtransportsektorn). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 (18) om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (som innehåller regler om körtid, raster och vila i vägtransportsektorn).

| c) | Annan relevant EU-lagstiftning (sociallagstiftning osv.) som gäller för alla industrisektorer:






  — | Förordning (EG) nr 593/2008 om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (Rom I). |
| --- | --- | --- |

c)

Annan relevant EU-lagstiftning (sociallagstiftning osv.) som gäller för alla industrisektorer:

—

Förordning (EG) nr 593/2008 om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (Rom I).

| — | EU-domstolens dom av den 15 mars 2011 i målet Koelzsch, och av den 15 december 2011 i målet Voogsgeerd, som klargör tillämpningen av Rom I-förordningen under de särskilda omständigheter som råder i vägtransportsektorn. |
| --- | --- |

—

EU-domstolens dom av den 15 mars 2011 i målet Koelzsch, och av den 15 december 2011 i målet Voogsgeerd, som klargör tillämpningen av Rom I-förordningen under de särskilda omständigheter som råder i vägtransportsektorn.

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 (19) och åtföljande förordning (EG) nr 987/2009 om samordning av de sociala trygghetssystemen. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 (19) och åtföljande förordning (EG) nr 987/2009 om samordning av de sociala trygghetssystemen.

| — | Direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster. |
| --- | --- |

—

Direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster.

| — | Direktiv 2014/67/EU om tillämpning av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster. |
| --- | --- |

—

Direktiv 2014/67/EU om tillämpning av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster.

| 3.2 | Direktivet om utstationering av arbetstagare och dess genomförandedirektiv är tillämpbara om alla villkor som fastställs i direktivet om utstationering av arbetstagare är uppfyllda. Direktiven omfattar således endast tillfällig utstationering utanför det land där föraren vanligen utför sitt arbete. I tillämpliga fall medger utstationeringsdirektivet minimilön och vissa andra bestämmelser om social trygghet i den medlemsstat där arbetet utförs. Annars kommer den tillämpliga lagen att regleras genom avtal och Rom I-förordningen om tillämplig lag för avtal (förordning (EG) nr 593/2008). Rom I-förordningen kommer att ge företräde åt de tvingande anställningsbestämmelser som gäller i det land där eller från vilket arbetet normalt utförs, oberoende av den anställdes hemmabas eller vilken lag som valts i anställningsavtalet. Hänvisning görs till EU-domstolens beslut som citeras ovan under 3.1. |
| --- | --- |

3.2

Direktivet om utstationering av arbetstagare och dess genomförandedirektiv är tillämpbara om alla villkor som fastställs i direktivet om utstationering av arbetstagare är uppfyllda. Direktiven omfattar således endast tillfällig utstationering utanför det land där föraren vanligen utför sitt arbete. I tillämpliga fall medger utstationeringsdirektivet minimilön och vissa andra bestämmelser om social trygghet i den medlemsstat där arbetet utförs. Annars kommer den tillämpliga lagen att regleras genom avtal och Rom I-förordningen om tillämplig lag för avtal (förordning (EG) nr 593/2008). Rom I-förordningen kommer att ge företräde åt de tvingande anställningsbestämmelser som gäller i det land där eller från vilket arbetet normalt utförs, oberoende av den anställdes hemmabas eller vilken lag som valts i anställningsavtalet. Hänvisning görs till EU-domstolens beslut som citeras ovan under 3.1.

| 3.3 | I åtskilliga fall kommer det att bli svårt att visa att Rom I-förordningen eller direktivet om utstationering av arbetstagare ger företräde till andra bestämmelser än hemmabasens lagstiftning eller den lag som man kommit överens om i avtalet. När tillsynsorganen avgör vilken lag som är tillämplig tar de hänsyn till alla relevanta aspekter, bl.a. kravet på en verklig anknytning till hemmabasen för att den lagen ska gälla. |
| --- | --- |

3.3

I åtskilliga fall kommer det att bli svårt att visa att Rom I-förordningen eller direktivet om utstationering av arbetstagare ger företräde till andra bestämmelser än hemmabasens lagstiftning eller den lag som man kommit överens om i avtalet. När tillsynsorganen avgör vilken lag som är tillämplig tar de hänsyn till alla relevanta aspekter, bl.a. kravet på en verklig anknytning till hemmabasen för att den lagen ska gälla.

| 3.4 | EESK påpekar att direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare har tillämpats på olika sätt när det gäller vägtransportsektorn. Det är därför viktigt att granska genomförandet av det direktivet samt tillämpningen av direktiv 2014/67/EU mot bakgrund av det planerade paketet om mobila arbetstagare för att säkerställa en enhetlig och effektiv tillämpning. |
| --- | --- |

3.4

EESK påpekar att direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare har tillämpats på olika sätt när det gäller vägtransportsektorn. Det är därför viktigt att granska genomförandet av det direktivet samt tillämpningen av direktiv 2014/67/EU mot bakgrund av det planerade paketet om mobila arbetstagare för att säkerställa en enhetlig och effektiv tillämpning.

| 3.5 | Såsom redan påpekats är i synnerhet bestämmelserna om marknadstillträde inom vägtransportsektorn, inklusive cabotage, oklara och komplexa och de tolkas och genomförs på olika sätt i medlemsstaterna. Detta skapar osäkerhet angående rättsläget för alla berörda och gör det svårt att kontrollera efterlevnaden. |
| --- | --- |

3.5

Såsom redan påpekats är i synnerhet bestämmelserna om marknadstillträde inom vägtransportsektorn, inklusive cabotage, oklara och komplexa och de tolkas och genomförs på olika sätt i medlemsstaterna. Detta skapar osäkerhet angående rättsläget för alla berörda och gör det svårt att kontrollera efterlevnaden.

| 3.6 | Ovanstående problem med genomförandet, tillsammans med en önskan att skyndsamt behandla frågan om social dumpning, har gjort att vissa medlemsstater har antagit nationell lagstiftning för att lösa problemet med löner och sociala standarder. Sådana åtgärder orsakar redan problem som påverkar den inre marknadens funktion, till exempel när det gäller nationella minimilöner och bestämmelser om kör- och vilotid (20). |
| --- | --- |

3.6

Ovanstående problem med genomförandet, tillsammans med en önskan att skyndsamt behandla frågan om social dumpning, har gjort att vissa medlemsstater har antagit nationell lagstiftning för att lösa problemet med löner och sociala standarder. Sådana åtgärder orsakar redan problem som påverkar den inre marknadens funktion, till exempel när det gäller nationella minimilöner och bestämmelser om kör- och vilotid (20).

4.   Problemet och vem det påverkar

| 4.1 | Detta förberedande yttrande handlar om social dumpning och cabotage inom godstransporter på väg. För västeuropeiska vägtransportföretag är kostnaden för arbetskraft den absolut största delen av driftskostnaderna. För aktörer med säte i Central- och Östeuropa är det däremot bränslet som utgör den i genomsnitt största kostnaden. En annan kostnadsstruktur kan också möjliggöra större investeringar. Mot denna backgrund upplever vissa transportföretag från EU-15 att de missgynnas i konkurrensen och försöker använda lågavlönad arbetskraft. Detta görs ibland av både EU-15- och EU-13-vägtransportföretag genom system som kringgår eller strider mot EU-lagstiftningen eller den nationella lagstiftningen (dvs. förordning (EG) nr 1071/2009, direktiv 96/71/EG, brevlådesystem etc.). Kryphålen i lagstiftningen och transportverksamhetens mobila karaktär gör det svårt att upptäcka olagliga system. Såsom påpekas i punkt 4.6 kan kostnaderna för arbetskraft också minskas på ett fullt lagligt sätt. Det kommer dock i många fall att leda till spänningar. |
| --- | --- |

4.1

Detta förberedande yttrande handlar om social dumpning och cabotage inom godstransporter på väg. För västeuropeiska vägtransportföretag är kostnaden för arbetskraft den absolut största delen av driftskostnaderna. För aktörer med säte i Central- och Östeuropa är det däremot bränslet som utgör den i genomsnitt största kostnaden. En annan kostnadsstruktur kan också möjliggöra större investeringar. Mot denna backgrund upplever vissa transportföretag från EU-15 att de missgynnas i konkurrensen och försöker använda lågavlönad arbetskraft. Detta görs ibland av både EU-15- och EU-13-vägtransportföretag genom system som kringgår eller strider mot EU-lagstiftningen eller den nationella lagstiftningen (dvs. förordning (EG) nr 1071/2009, direktiv 96/71/EG, brevlådesystem etc.). Kryphålen i lagstiftningen och transportverksamhetens mobila karaktär gör det svårt att upptäcka olagliga system. Såsom påpekas i punkt 4.6 kan kostnaderna för arbetskraft också minskas på ett fullt lagligt sätt. Det kommer dock i många fall att leda till spänningar.

| 4.2 | De parter som påverkas negativt av sociala dumpningsmetoder är i synnerhet yrkesförare och vägtransportföretag som inte tillgriper sådana metoder, åtminstone i EU-15. Seriösa aktörer får sin image förstörd och drabbas av negativa effekter till följd av sådana ensidiga åtgärder som nämns i punkt 3.6. Kommissionen planerar därför att lägga fram förslag under 2016 i syfte att ta itu med problemet med social dumpning inom vägtransportsektorn. Utan en korrekt och grundlig analys av marknaden för godstransporter på väg kan man dock knappast vänta sig ett ändamålsenligt förslag. Data finns redan på nationell nivå i de nationella elektroniska registren för vägtransportföretag. På EU-nivå borde data som regel finnas tillgängliga via Europeiska registret för vägtransportföretag, som enligt förordning (EG) nr 1071/2009 senast i december 2012 skulle ha kopplat samman de nationella elektroniska registren och underlättat informationsutbyte om företagens rykte. Registret har fortfarande inte inrättats, vilket EESK beklagar, då detta misslyckande påverkar kontrollen av efterlevnaden negativt. |
| --- | --- |

4.2

De parter som påverkas negativt av sociala dumpningsmetoder är i synnerhet yrkesförare och vägtransportföretag som inte tillgriper sådana metoder, åtminstone i EU-15. Seriösa aktörer får sin image förstörd och drabbas av negativa effekter till följd av sådana ensidiga åtgärder som nämns i punkt 3.6. Kommissionen planerar därför att lägga fram förslag under 2016 i syfte att ta itu med problemet med social dumpning inom vägtransportsektorn. Utan en korrekt och grundlig analys av marknaden för godstransporter på väg kan man dock knappast vänta sig ett ändamålsenligt förslag. Data finns redan på nationell nivå i de nationella elektroniska registren för vägtransportföretag. På EU-nivå borde data som regel finnas tillgängliga via Europeiska registret för vägtransportföretag, som enligt förordning (EG) nr 1071/2009 senast i december 2012 skulle ha kopplat samman de nationella elektroniska registren och underlättat informationsutbyte om företagens rykte. Registret har fortfarande inte inrättats, vilket EESK beklagar, då detta misslyckande påverkar kontrollen av efterlevnaden negativt.

| 4.3 | När det gäller yrkesförare berör de olagliga metoderna främst följande:






  — | Löner: även om det, när de rättsliga villkoren är uppfyllda, är fullt normalt och godtagbart med ersättning enligt villkoren i det land där föraren har sin hemmabas (principen om ”ursprungsland”) förekommer det, särskilt inom cabotage, att denna princip används på ett oskäligt sätt, i strid med de tvingande bestämmelserna i direktivet om utstationering av arbetstagare eller Rom I-förordningen. |
| --- | --- | --- |

4.3

När det gäller yrkesförare berör de olagliga metoderna främst följande:

—

Löner: även om det, när de rättsliga villkoren är uppfyllda, är fullt normalt och godtagbart med ersättning enligt villkoren i det land där föraren har sin hemmabas (principen om ”ursprungsland”) förekommer det, särskilt inom cabotage, att denna princip används på ett oskäligt sätt, i strid med de tvingande bestämmelserna i direktivet om utstationering av arbetstagare eller Rom I-förordningen.

| — | Arbetsförhållanden: otillåten planering av förarens resor, vilket leder till alltför lång körtid, eller ersättning endast för körtiden och inte för den tid som det tar att utföra andra arbetsuppgifter, såsom lastning och lossning. |
| --- | --- |

—

Arbetsförhållanden: otillåten planering av förarens resor, vilket leder till alltför lång körtid, eller ersättning endast för körtiden och inte för den tid som det tar att utföra andra arbetsuppgifter, såsom lastning och lossning.

| — | Social trygghet: arbetsgivaren underlåter att betala in sociala avgifter, vilket inverkar negativt på förarnas och deras familjers rättigheter och förmåner. |
| --- | --- |

—

Social trygghet: arbetsgivaren underlåter att betala in sociala avgifter, vilket inverkar negativt på förarnas och deras familjers rättigheter och förmåner.

| — | Hälso- och sjukvårdsförmåner: företag som låter föraren stå för sjukförsäkring och/eller sjukvård etc. |
| --- | --- |

—

Hälso- och sjukvårdsförmåner: företag som låter föraren stå för sjukförsäkring och/eller sjukvård etc.

| 4.4 | Ett antal företag har utvecklat komplicerade och oklara anställningssystem, som drar nytta av att sektorn är gränsöverskridande och präglas av stor rörlighet. De använder sig av förmedlare, bemanningsföretag eller fiktiva företag (brevlådesystemet) med säte i medlemsstater med låg skyddsnivå och låga arbetsnormer och sociala normer. Beroende på omständigheterna kan sådana arrangemang vara gränsfall eller olagliga, särskilt om anställningsavtalets kopplingar till ett land med låga löner och låga sociala normer är fiktiva. |
| --- | --- |

4.4

Ett antal företag har utvecklat komplicerade och oklara anställningssystem, som drar nytta av att sektorn är gränsöverskridande och präglas av stor rörlighet. De använder sig av förmedlare, bemanningsföretag eller fiktiva företag (brevlådesystemet) med säte i medlemsstater med låg skyddsnivå och låga arbetsnormer och sociala normer. Beroende på omständigheterna kan sådana arrangemang vara gränsfall eller olagliga, särskilt om anställningsavtalets kopplingar till ett land med låga löner och låga sociala normer är fiktiva.

| 4.5 | De komplexa anställningssystemen inom vägtransportsektorn gör det svårare att spåra företaget och ställa det till svars, exempelvis vid klagomål om obetalda löner eller sociala avgifter. Omvänt gör dessa skumma anställningsförhållanden det mycket svårare för utländska förare – för att inte nämna dem från tredjeland – att sätta sig in i, hantera och utnyttja sina rättigheter och förmåner. |
| --- | --- |

4.5

De komplexa anställningssystemen inom vägtransportsektorn gör det svårare att spåra företaget och ställa det till svars, exempelvis vid klagomål om obetalda löner eller sociala avgifter. Omvänt gör dessa skumma anställningsförhållanden det mycket svårare för utländska förare – för att inte nämna dem från tredjeland – att sätta sig in i, hantera och utnyttja sina rättigheter och förmåner.

| 4.6 | Exempel på metoder som kan vara olagliga:






  — | Verksamhet genom brevlådeföretag har varit förbjudet sedan 2011 efter antagandet och ikraftträdandet av förordning (EG) nr 1071/2009, där det fastställs att ett företag måste ha ett faktiskt och fast driftsställe för att ha rätt att etablera företag i en medlemsstat. |
| --- | --- | --- |

4.6

Exempel på metoder som kan vara olagliga:

—

Verksamhet genom brevlådeföretag har varit förbjudet sedan 2011 efter antagandet och ikraftträdandet av förordning (EG) nr 1071/2009, där det fastställs att ett företag måste ha ett faktiskt och fast driftsställe för att ha rätt att etablera företag i en medlemsstat.

| — | Att tillämpa de löne- och anställningsvillkor som gäller i det land där hemmabasen ligger och inte de tvingande reglerna i det land där eller från vilket föraren vanligen utför sitt arbete – om det strider mot direktivet om utstationering av arbetstagare och Rom I-förordningen (med domstolens dom i målet Koelzsch), vilket förklaras i avsnitt 3 ovan. |
| --- | --- |

—

Att tillämpa de löne- och anställningsvillkor som gäller i det land där hemmabasen ligger och inte de tvingande reglerna i det land där eller från vilket föraren vanligen utför sitt arbete – om det strider mot direktivet om utstationering av arbetstagare och Rom I-förordningen (med domstolens dom i målet Koelzsch), vilket förklaras i avsnitt 3 ovan.

| — | Ersättning per körd kilometer strider mot förordning (EG) nr 561/2006, som innehåller ett förbud mot denna typ av betalning, eftersom den utgör en trafiksäkerhetsrisk. |
| --- | --- |

—

Ersättning per körd kilometer strider mot förordning (EG) nr 561/2006, som innehåller ett förbud mot denna typ av betalning, eftersom den utgör en trafiksäkerhetsrisk.

| — | Att bo i månader i och omkring lastbilen, med begränsad eller ingen tillgång till hygienanläggningar, varm mat etc. strider mot artikel 31 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna: ‘Varje arbetstagare har rätt till hälsosamma, säkra och värdiga arbetsförhållanden.’ |
| --- | --- |

—

Att bo i månader i och omkring lastbilen, med begränsad eller ingen tillgång till hygienanläggningar, varm mat etc. strider mot artikel 31 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna: ‘Varje arbetstagare har rätt till hälsosamma, säkra och värdiga arbetsförhållanden.’

Det står klart att det även finns situationer där kostnader kan minskas på ett fullt lagligt sätt, exempelvis genom att man inrättar ett dotterbolag eller använder oberoende bemanningsföretag.

| 4.7 | Cabotage definieras som inrikes godstransport som tillfälligt utförs av ett utlandsetablerat transportföretag i en värdmedlemsstat. Med ”tillfälligt” avses i förordning (EG) nr 1072/2009 högst tre cabotagetransporter inom sju dagar efter en internationell transport till värdmedlemsstaten. Tillsyn och kontroll av cabotage är svårt eftersom förordningen om marknadstillträde gör det svårt att kontrollera efterlevnaden. Det hindrar dem som ska kontrollera efterlevnaden från att begära kompletterande handlingar i syfte att kontrollera att cabotagereglerna följs. Reglerna också är otydliga i flera avseenden och tolkas olika i olika medlemsstater, t.ex. när det gäller definitionen av en transport. Detta har lett till att det sker få kontroller, både utmed vägarna och i företagets lokaler. |
| --- | --- |

4.7

Cabotage definieras som inrikes godstransport som tillfälligt utförs av ett utlandsetablerat transportföretag i en värdmedlemsstat. Med ”tillfälligt” avses i förordning (EG) nr 1072/2009 högst tre cabotagetransporter inom sju dagar efter en internationell transport till värdmedlemsstaten. Tillsyn och kontroll av cabotage är svårt eftersom förordningen om marknadstillträde gör det svårt att kontrollera efterlevnaden. Det hindrar dem som ska kontrollera efterlevnaden från att begära kompletterande handlingar i syfte att kontrollera att cabotagereglerna följs. Reglerna också är otydliga i flera avseenden och tolkas olika i olika medlemsstater, t.ex. när det gäller definitionen av en transport. Detta har lett till att det sker få kontroller, både utmed vägarna och i företagets lokaler.

| 4.8 | EESK konstaterar att en annan kostnadsstruktur i EU-13 kommer att locka till sig företag. Detta är i sig inte något problem ur den inre marknadens perspektiv. Det bör dock påpekas att det kan vara fråga om social dumpning i de fall där verksamheten sägs vara baserad i EU-13 men i själva verket är upprättad i form av brevlådeföretag utan någon verklig verksamhet i EU-13. År 2013, i samband med kommissionens planer på att liberalisera cabotagereglerna, signalerade de europeiska arbetsmarknadsparterna inom vägtransportsektorn, ETF och IRU, att marknaden inte var redo för fri konkurrens när det gällde inrikes godstransport på väg, just på grund av de sociala och skattemässiga skillnaderna mellan EU-medlemsstaterna (21). IRU och ETF ansåg att reglerna inte behövde ändras utan i stället borde genomdrivas mer effektivt. |
| --- | --- |

4.8

EESK konstaterar att en annan kostnadsstruktur i EU-13 kommer att locka till sig företag. Detta är i sig inte något problem ur den inre marknadens perspektiv. Det bör dock påpekas att det kan vara fråga om social dumpning i de fall där verksamheten sägs vara baserad i EU-13 men i själva verket är upprättad i form av brevlådeföretag utan någon verklig verksamhet i EU-13. År 2013, i samband med kommissionens planer på att liberalisera cabotagereglerna, signalerade de europeiska arbetsmarknadsparterna inom vägtransportsektorn, ETF och IRU, att marknaden inte var redo för fri konkurrens när det gällde inrikes godstransport på väg, just på grund av de sociala och skattemässiga skillnaderna mellan EU-medlemsstaterna (21). IRU och ETF ansåg att reglerna inte behövde ändras utan i stället borde genomdrivas mer effektivt.

| 4.9 | EESK vill också fästa uppmärksamheten vid behovet att se till att förare från tredjeland som är anställda av EU-företag rekryteras med full respekt för tillämpliga bestämmelser om invandring, att deras arbetsförhållanden följer tvingande lagbestämmelser och att de utrustas med de förarbevis som krävs enlighet EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

4.9

EESK vill också fästa uppmärksamheten vid behovet att se till att förare från tredjeland som är anställda av EU-företag rekryteras med full respekt för tillämpliga bestämmelser om invandring, att deras arbetsförhållanden följer tvingande lagbestämmelser och att de utrustas med de förarbevis som krävs enlighet EU:s lagstiftning.

| 4.10 | Det är mot denna bakgrund som man bör betrakta kommissionens nuvarande fokus på social dumpning, såsom det beskrivs i ordförande Junckers politiska prioriteringar och i arbetsprogrammet för 2015 samt såsom det framförts av rådet bl.a. i det luxemburgska rådsordförandeskapets program. |
| --- | --- |

4.10

Det är mot denna bakgrund som man bör betrakta kommissionens nuvarande fokus på social dumpning, såsom det beskrivs i ordförande Junckers politiska prioriteringar och i arbetsprogrammet för 2015 samt såsom det framförts av rådet bl.a. i det luxemburgska rådsordförandeskapets program.

Förutom det ännu inte antagna förslaget om ett forum för bekämpning av odeklarerat arbete och social dumpning har kommissionen tillkännagett följande två viktiga initiativ:

| — | En översyn av vägtransportlagstiftningen för att klargöra reglerna om etablering och cabotage samt för att underlätta kontroller. |
| --- | --- |

—

En översyn av vägtransportlagstiftningen för att klargöra reglerna om etablering och cabotage samt för att underlätta kontroller.

| — | Ett paket för arbetskraftens rörlighet för att förhindra att bestämmelserna kringgås och överträds. |
| --- | --- |

—

Ett paket för arbetskraftens rörlighet för att förhindra att bestämmelserna kringgås och överträds.

Det är nödvändigt att lyckas med detta för att förhindra fragmentering av den inre transportmarknaden genom nationella genomförandeåtgärder och för att skapa förutsättningar för ytterligare marknadsöppnande i denna sektor.

| 4.11 | EESK vill ta upp möjligheten att förenkla reglerna för marknadstillträde för cabotage genom att införa en regel liknande den som gäller för gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster i allmänhet. Detta innebär att rätten att tillhandahålla cabotagetjänster tydligt kopplas till tjänsternas tillfälliga karaktär. På så sätt skulle man undvika den ändlösa och systematiska ansamlingen av sju dagar långa cabotageperioder, som nu tycks vara möjlig, och tydliggöra när det inträder en skyldighet att inrätta en verksamhet i värdmedlemsstaten. Man skulle också undvika de nuvarande skillnaderna i tolkningen av de tämligen detaljerade men otydliga bestämmelserna i den nuvarande lagstiftningen. |
| --- | --- |

4.11

EESK vill ta upp möjligheten att förenkla reglerna för marknadstillträde för cabotage genom att införa en regel liknande den som gäller för gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster i allmänhet. Detta innebär att rätten att tillhandahålla cabotagetjänster tydligt kopplas till tjänsternas tillfälliga karaktär. På så sätt skulle man undvika den ändlösa och systematiska ansamlingen av sju dagar långa cabotageperioder, som nu tycks vara möjlig, och tydliggöra när det inträder en skyldighet att inrätta en verksamhet i värdmedlemsstaten. Man skulle också undvika de nuvarande skillnaderna i tolkningen av de tämligen detaljerade men otydliga bestämmelserna i den nuvarande lagstiftningen.

Bryssel den 17 september 2015.

Henri MALOSSE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 291, 4.9.2015, s. 14.

1

(2)  Det luxemburgska ordförandeskapets arbetsprogram, s. 12.

2

(3)  EUT C 458, 19.12.2014, s. 43.

3

(4)  EESK hänvisar i detta sammanhang till den bedömning som gjordes i kommissionens rapport från 2014 om läget för unionens vägtransportmarknad (COM(2014) 222 final).

4

(5)  EUT L 300, 14.11.2009, s. 51.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1024/2012 (EUT L 316, 14.11.2012, s. 1).

6

(7)  EUT L 177, 4.7.2008, s. 6.

7

(8)  EUT L 18, 21.1.1997, s. 1.

8

(9)  EUT L 159, 28.5.2014, s. 11.

9

(10)  ”Employment Conditions in the International Road Haulage Sector”, studie på uppdrag av Europaparlamentets utskott för sysselsättning och sociala frågor, 2015.

10

(11)  Idem.

11

(12)  ”Collection and Analysis of Data on the Structure of the Road Haulage Sector in the European Union”, AECOM, 2014.

12

(13)  Kommissionens rapport om läget för unionens vägtransportmarknad (COM(2014) 222 final).

13

(14)  Kommissionens rapport om läget för unionens vägtransportmarknad, COM(2014) 222 final, avsnitt 3.2.

14

(15)  Se fotnot 9.

15

(16)  EUT L 300, 14.11.2009, s. 72.

16

(17)  EUT L 80, 23.3.2002, s. 35.

17

(18)  EUT L 102, 11.4.2006, s. 1.

18

(19)  EUT L 166, 30.4.2004, s. 1.

19

(20)  Kommissionens pressmeddelande av den 19 maj 2015 och artikeln i Financial Times av den 19 maj 2015 ‘Protests from Road haulage industry forces Brussels to act’. Se även GD Transports nyhetsbrev (nr 183, 12.9.2014) och kommissionens svar på frågorna i Europaparlamentet E-006597-14 och E-007161-14.

20

(21)  ”Social Sector Partners Proposal for a Policy Package for the Next Revision of the EU Regulations (EC) No 1071/2009 on Access to Profession and 1072/2009 on Access to the Road Haulage Market”, 2013.

21

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/183 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/183

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential och Möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen

(2016/C 013/27)

| Föredragande: | Luca JAHIER |
| --- | --- |
| Medföredragande: | José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO |

Föredragande:

Luca JAHIER

Medföredragande:

José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Den 19 maj 2015 beslutade Europaparlamentet att i enlighet med artikel 304.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential

och

Möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen.

Möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen

Vid sin 510:e plenarsession den 16–17 september 2015 (sammanträdet den 16 september 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 185 röster för, 4 röster emot och 4 nedlagda röster.

1.   Inledning

Inledning

| 1.1 | Detta yttrande har utarbetats på Europaparlamentets begäran i samband med de två betänkandena från utskottet för konstitutionella frågor: Att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential (föredragande: Mercedes BRESSO och Elmar BROK) och Möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen (föredragande: Guy VERHOFSTADT). |
| --- | --- |

1.1

Detta yttrande har utarbetats på Europaparlamentets begäran i samband med de två betänkandena från utskottet för konstitutionella frågor: Att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential (föredragande: Mercedes BRESSO och Elmar BROK) och Möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen (föredragande: Guy VERHOFSTADT).

Att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential

Möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen

| 1.2 | EESK välkomnar Europaparlamentets initiativ. Det förväntas på ett betydande sätt bidra till att blåsa nytt liv i debatten om EU:s framtid. Kommittén har redan antagit ett flertal yttranden i frågan och är angelägen om att ytterligare bidra till Europaparlamentets arbete. |
| --- | --- |

1.2

EESK välkomnar Europaparlamentets initiativ. Det förväntas på ett betydande sätt bidra till att blåsa nytt liv i debatten om EU:s framtid. Kommittén har redan antagit ett flertal yttranden i frågan och är angelägen om att ytterligare bidra till Europaparlamentets arbete.

| 1.3 | EESK är det organiserade civila samhällets (1) institutionella företrädare på EU-nivå och dess ledamöter ska ”i unionens allmänna intresse fullgöra sina skyldigheter under full oavhängighet” (2). I egenskap av rådgivande organ till EU-institutionerna har EESK alltsedan inrättandet säkerställt att ett representativt och brett urval av det organiserade civila samhället i Europa på ett effektiv och regelbundet sätt har kunnat delta i EU:s politikutformning och beslutsfattande. Kommittén bidrar därför till att säkerställa att beslut fattas på ett så öppet sätt och så nära medborgarna som möjligt (3) och bidrar därigenom till genomförandet av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, som styr utövandet av unionens befogenheter (4). |
| --- | --- |

1.3

EESK är det organiserade civila samhällets (1) institutionella företrädare på EU-nivå och dess ledamöter ska ”i unionens allmänna intresse fullgöra sina skyldigheter under full oavhängighet” (2). I egenskap av rådgivande organ till EU-institutionerna har EESK alltsedan inrättandet säkerställt att ett representativt och brett urval av det organiserade civila samhället i Europa på ett effektiv och regelbundet sätt har kunnat delta i EU:s politikutformning och beslutsfattande. Kommittén bidrar därför till att säkerställa att beslut fattas på ett så öppet sätt och så nära medborgarna som möjligt (3) och bidrar därigenom till genomförandet av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, som styr utövandet av unionens befogenheter (4).

1

2

3

4

2.   Europa vid ett vägskäl – att greppa möjligheterna

Europa vid ett vägskäl – att greppa möjligheterna

| 2.1 | Nästan sex år efter Lissabonfördragets ikraftträdande har Europaparlamentet tagit upp frågan om huruvida de befintliga bestämmelserna i Lissabonfördraget räcker för att EU ska kunna övervinna sina utmaningar och huruvida vissa politikområden och EU:s nuvarande institutionella struktur behöver ses över. |
| --- | --- |

2.1

Nästan sex år efter Lissabonfördragets ikraftträdande har Europaparlamentet tagit upp frågan om huruvida de befintliga bestämmelserna i Lissabonfördraget räcker för att EU ska kunna övervinna sina utmaningar och huruvida vissa politikområden och EU:s nuvarande institutionella struktur behöver ses över.

| 2.2 | Krisen som utlöstes 2008 avslöjade allvarliga brister i euroområdets arkitektur och i EU:s institutionella struktur, vilket ledde till att åtgärder snabbt vidtogs för att anpassa sig och hitta nya lösningar. Dessa förändringar har visat på EU-institutionernas återhämtningsförmåga och på den kapacitet som de har att hantera hotet om en generell splittring av euroområdet. Resultatet blev dessutom att mekanismer för solidaritet och bistånd som saknar motstycke i EU:s historia infördes. EU-länderna måste dock återfå en tillräcklig tillväxtnivå för att förbättra företagsklimatet och behålla sysselsättningen, minska arbetslösheten, de sociala ojämlikheterna och skillnaderna i utvecklingsnivå mellan medlemsstaterna och regionerna. Hittills har de tillväxtfrämjande åtgärderna varit otillräckliga för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

2.2

Krisen som utlöstes 2008 avslöjade allvarliga brister i euroområdets arkitektur och i EU:s institutionella struktur, vilket ledde till att åtgärder snabbt vidtogs för att anpassa sig och hitta nya lösningar. Dessa förändringar har visat på EU-institutionernas återhämtningsförmåga och på den kapacitet som de har att hantera hotet om en generell splittring av euroområdet. Resultatet blev dessutom att mekanismer för solidaritet och bistånd som saknar motstycke i EU:s historia infördes. EU-länderna måste dock återfå en tillräcklig tillväxtnivå för att förbättra företagsklimatet och behålla sysselsättningen, minska arbetslösheten, de sociala ojämlikheterna och skillnaderna i utvecklingsnivå mellan medlemsstaterna och regionerna. Hittills har de tillväxtfrämjande åtgärderna varit otillräckliga för att uppnå dessa mål.

| 2.3 | De ekonomiska problemen har dock lett till att akuta ekonomiska och finanspolitiska initiativ för att hantera den djupa finansiella och ekonomiska krisen dominerat. Dessa åtgärder har lett till allvarliga farhågor när det gäller den demokratiska ansvarsskyldigheten och åtgärdernas sociala konsekvenser, som inte har beaktats i tillräcklig utsträckning. Reaktionerna på krisen har satt fokus på frågor som insyn, ansvarsskyldighet och hållbarhet i EU:s beslutsfattande, bl.a. på grund av det ofta förekommande mellanstatliga samarbetet. |
| --- | --- |

2.3

De ekonomiska problemen har dock lett till att akuta ekonomiska och finanspolitiska initiativ för att hantera den djupa finansiella och ekonomiska krisen dominerat. Dessa åtgärder har lett till allvarliga farhågor när det gäller den demokratiska ansvarsskyldigheten och åtgärdernas sociala konsekvenser, som inte har beaktats i tillräcklig utsträckning. Reaktionerna på krisen har satt fokus på frågor som insyn, ansvarsskyldighet och hållbarhet i EU:s beslutsfattande, bl.a. på grund av det ofta förekommande mellanstatliga samarbetet.

| 2.4 | Under krisen undertecknade de flesta av EU:s medlemsstater mellanstatliga fördrag, dvs. rättsliga instrument som förhandlas fram utanför de förfaranden som anges i EU-fördragen. Exempel på sådana fördrag är fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen och fördraget om Europeiska stabilitetsmekanismen. Dessa fördrag har kommit till utan någon nämnvärd öppen eller offentlig debatt. En sådan mellanstatlig strategi, företrädd av Europeiska rådet, kan förklaras av krisens ekonomiska dimension och det brådskande behovet av att snabbt införa betydande instrument för att hantera denna kris. Detta väcker frågan om potentiella konflikter mellan dessa fördrags mellanstatliga karaktär och EU:s egen ”rättsstatsprincip”. |
| --- | --- |

2.4

Under krisen undertecknade de flesta av EU:s medlemsstater mellanstatliga fördrag, dvs. rättsliga instrument som förhandlas fram utanför de förfaranden som anges i EU-fördragen. Exempel på sådana fördrag är fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen och fördraget om Europeiska stabilitetsmekanismen. Dessa fördrag har kommit till utan någon nämnvärd öppen eller offentlig debatt. En sådan mellanstatlig strategi, företrädd av Europeiska rådet, kan förklaras av krisens ekonomiska dimension och det brådskande behovet av att snabbt införa betydande instrument för att hantera denna kris. Detta väcker frågan om potentiella konflikter mellan dessa fördrags mellanstatliga karaktär och EU:s egen ”rättsstatsprincip”.

| 2.5 | EU måste nu lösa problemet med ökande fragmentering och en ekonomisk, social och politisk kris som skapat djup splittring och allt större oro hos befolkningen, något som sammantaget skapar ett alltmer delat samhälle. EU av i dag kännetecknas av återuppväckta fördomar, nationella stereotyper och ökande klyftor mellan folk och länder, och av framväxten av populistiska och antieuropeiska rörelser. Det finns därför ett akut behov av att främja det som förenar människorna i Europa i stället för det som skiljer dem åt. Det kommer att bli en lång process och den bör inledas omedelbart. |
| --- | --- |

2.5

EU måste nu lösa problemet med ökande fragmentering och en ekonomisk, social och politisk kris som skapat djup splittring och allt större oro hos befolkningen, något som sammantaget skapar ett alltmer delat samhälle. EU av i dag kännetecknas av återuppväckta fördomar, nationella stereotyper och ökande klyftor mellan folk och länder, och av framväxten av populistiska och antieuropeiska rörelser. Det finns därför ett akut behov av att främja det som förenar människorna i Europa i stället för det som skiljer dem åt. Det kommer att bli en lång process och den bör inledas omedelbart.

| 2.6 | I EU av i dag har medborgarna också ett lågt förtroende för EU-institutionerna, och den traditionella demokratiska politiken ifrågasätts i grunden. Detta avspeglas främst på nationell nivå, något som vi också har sett i de senaste valresultaten. Påverkan är dock högst märkbar även på europeisk nivå. I valet till Europaparlamentet 2014 gick ungefär en fjärdedel av alla platser till kandidater från partier som antingen var skeptiska mot EU-projektet eller mot vissa delar av EU:s politik. Trots det nationella ansvaret för krisen känner medborgarna nämligen antingen att ”Europa” bär ansvaret för de socioekonomiska problemen eller att EU-institutionerna inte gör tillräckligt för att förbättra deras vardag. Det finns emellertid fortfarande en betydande majoritet av väljarna som är för en ytterligare europeisk integration. |
| --- | --- |

2.6

I EU av i dag har medborgarna också ett lågt förtroende för EU-institutionerna, och den traditionella demokratiska politiken ifrågasätts i grunden. Detta avspeglas främst på nationell nivå, något som vi också har sett i de senaste valresultaten. Påverkan är dock högst märkbar även på europeisk nivå. I valet till Europaparlamentet 2014 gick ungefär en fjärdedel av alla platser till kandidater från partier som antingen var skeptiska mot EU-projektet eller mot vissa delar av EU:s politik. Trots det nationella ansvaret för krisen känner medborgarna nämligen antingen att ”Europa” bär ansvaret för de socioekonomiska problemen eller att EU-institutionerna inte gör tillräckligt för att förbättra deras vardag. Det finns emellertid fortfarande en betydande majoritet av väljarna som är för en ytterligare europeisk integration.

nationell

europeisk

| 2.7 | Risken för att Förenade kungariket lämnar EU efter en folkomröstning 2017 eller dessförinnan och det fortsatt instabila läget i Grekland bidrar ytterligare till att EU kan sägas befinna sig vid ett politiskt vägskäl. Man skulle även kunna hävda att EU har förlorat orienteringen när det gäller fördjupningen av den europeiska integrationen och att det finns stora frågetecken kring EU:s framtida utveckling och identitet. Tidigare drevs EU-integrationen av en vision (fred, försoning, välstånd osv.), men i dag har vi ett EU som reagerar i efterhand på hot och utmaningar i stället för att driva processen framåt. |
| --- | --- |

2.7

Risken för att Förenade kungariket lämnar EU efter en folkomröstning 2017 eller dessförinnan och det fortsatt instabila läget i Grekland bidrar ytterligare till att EU kan sägas befinna sig vid ett politiskt vägskäl. Man skulle även kunna hävda att EU har förlorat orienteringen när det gäller fördjupningen av den europeiska integrationen och att det finns stora frågetecken kring EU:s framtida utveckling och identitet. Tidigare drevs EU-integrationen av en vision (fred, försoning, välstånd osv.), men i dag har vi ett EU som reagerar i efterhand på hot och utmaningar i stället för att driva processen framåt.

| 2.8 | Däremot har Europeiska rådets tidigare ordförande Herman VAN ROMPUY sagt att EU i dag måste sträva efter att uppnå rätt balans mellan ett ”möjligheternas” EU, som kan erbjuda nya möjligheter, och ett ”trygghetens” EU, som kan stödja sina medborgare (5). Det är just en sådan synergi som, förstärkt av en ny deltagardimension, kan bidra till att EU:s medborgare, och därmed även politikerna, återfår förtroendet för det europeiska projektet, i linje med de tankar som uttrycks i ingressen till EU-fördraget. |
| --- | --- |

2.8

Däremot har Europeiska rådets tidigare ordförande Herman VAN ROMPUY sagt att EU i dag måste sträva efter att uppnå rätt balans mellan ett ”möjligheternas” EU, som kan erbjuda nya möjligheter, och ett ”trygghetens” EU, som kan stödja sina medborgare (5). Det är just en sådan synergi som, förstärkt av en ny deltagardimension, kan bidra till att EU:s medborgare, och därmed även politikerna, återfår förtroendet för det europeiska projektet, i linje med de tankar som uttrycks i ingressen till EU-fördraget.

5

| 2.9 | Förutom de interna svårigheterna står EU inför ett ökande antal avgörande yttre utmaningar, t.ex. den ökande rädslan och oron för terrorism, migrationstrycket, energisäkerheten och den territoriella sammanhållningen, samt även en tilltagande instabilitet längs EU:s gränser i öster och söder. |
| --- | --- |

2.9

Förutom de interna svårigheterna står EU inför ett ökande antal avgörande yttre utmaningar, t.ex. den ökande rädslan och oron för terrorism, migrationstrycket, energisäkerheten och den territoriella sammanhållningen, samt även en tilltagande instabilitet längs EU:s gränser i öster och söder.

| 2.10 | Med tanke på dessa betydande utmaningar är det nu hög tid att på nytt ta upp debatten om hur EU ska kunna fungera på ett effektivt sätt och om fördragens roll i denna process. Det är dags att undersöka hur man kan åstadkomma bättre resultat för EU-medborgarna och att anpassa och stärka den nuvarande institutionella strukturen. |
| --- | --- |

2.10

Med tanke på dessa betydande utmaningar är det nu hög tid att på nytt ta upp debatten om hur EU ska kunna fungera på ett effektivt sätt och om fördragens roll i denna process. Det är dags att undersöka hur man kan åstadkomma bättre resultat för EU-medborgarna och att anpassa och stärka den nuvarande institutionella strukturen.

| 2.11 | Lika viktigt är behovet av att återuppbygga förtroendet genom att koncentrera sig mer på att förklara för medborgarna vilka fördelar EU har samt att lyssna på dem och på representativa civilsamhällesorganisationer. Den rådande uppfattningen är att EU inte har lyckats vare sig utforma eller genomföra hållbara, inkluderande och balanserade strategier med inriktning på investeringar och tillväxt och minskade ojämlikheter. EU har inte heller lyckats leverera konkreta resultat till sina medborgare, och medlemsstaterna bär en del av ansvaret för detta. Slutresultatet är att medborgarna har allt mindre förtroende för EU och känner att EU-institutionerna på ett olämpligt sätt lägger sig i lokala frågor samt att det uppstår en växande klyfta av felaktig information. Att återuppbygga förtroendet för EU är avgörande. EU befinner sig vid en vändpunkt och medborgarnas acceptans kommer att vara avgörande för att gå vidare. |
| --- | --- |

2.11

Lika viktigt är behovet av att återuppbygga förtroendet genom att koncentrera sig mer på att förklara för medborgarna vilka fördelar EU har samt att lyssna på dem och på representativa civilsamhällesorganisationer. Den rådande uppfattningen är att EU inte har lyckats vare sig utforma eller genomföra hållbara, inkluderande och balanserade strategier med inriktning på investeringar och tillväxt och minskade ojämlikheter. EU har inte heller lyckats leverera konkreta resultat till sina medborgare, och medlemsstaterna bär en del av ansvaret för detta. Slutresultatet är att medborgarna har allt mindre förtroende för EU och känner att EU-institutionerna på ett olämpligt sätt lägger sig i lokala frågor samt att det uppstår en växande klyfta av felaktig information. Att återuppbygga förtroendet för EU är avgörande. EU befinner sig vid en vändpunkt och medborgarnas acceptans kommer att vara avgörande för att gå vidare.

3.   Att bättre utnyttja de befintliga EU-fördragen

Att bättre utnyttja de befintliga EU-fördragen

| 3.1 | De befintliga EU-fördragen utgör tveklöst en stor outnyttjad potential som skulle kunna utnyttjas för att förbättra politiken och därmed stärka EU såväl internt som externt. Oavsett om det är fråga om att fördjupa politiken eller förbättra genomförandet finns det en mängd olika politikområden och tekniska instrument som skulle kunna användas. Detta bör vara den nuvarande prioriteringen för EU och dess institutionella struktur. |
| --- | --- |

3.1

De befintliga EU-fördragen utgör tveklöst en stor outnyttjad potential som skulle kunna utnyttjas för att förbättra politiken och därmed stärka EU såväl internt som externt. Oavsett om det är fråga om att fördjupa politiken eller förbättra genomförandet finns det en mängd olika politikområden och tekniska instrument som skulle kunna användas. Detta bör vara den nuvarande prioriteringen för EU och dess institutionella struktur.

| 3.2 | Trots behovet av att revidera vissa delar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen genom specifika fördragsändringar måste det anses att förutsättningarna för detta i dag inte är uppfyllda. EESK kommer därför endast att behandla frågan om ändringar och anpassningar av fördragen när så är lämpligt. |
| --- | --- |

3.2

Trots behovet av att revidera vissa delar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen genom specifika fördragsändringar måste det anses att förutsättningarna för detta i dag inte är uppfyllda. EESK kommer därför endast att behandla frågan om ändringar och anpassningar av fördragen när så är lämpligt.

| 3.3 | För att kunna återfå EU-medborgarnas förtroende måste man kunna säkerställa enhetligheten och samstämmigheten mellan all EU-politik och all EU-verksamhet, i enlighet med vad som anges i artikel 7 i EUF-fördraget, och på så vis förbättra genomförandet av de befintliga fördragen. En balans måste då hittas mellan den territoriella sammanhållningen och fördragens ekonomiska och sociala dimensioner. Detta skulle framför allt förutsätta en fullständig tillämpning av EU-fördragets artikel 3, där det bl.a. anges att EU ska bygga på en ”social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft där full sysselsättning och sociala framsteg eftersträvas, samt på en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö [...] [vilket] ska främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt solidaritet mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

3.3

För att kunna återfå EU-medborgarnas förtroende måste man kunna säkerställa enhetligheten och samstämmigheten mellan all EU-politik och all EU-verksamhet, i enlighet med vad som anges i artikel 7 i EUF-fördraget, och på så vis förbättra genomförandet av de befintliga fördragen. En balans måste då hittas mellan den territoriella sammanhållningen och fördragens ekonomiska och sociala dimensioner. Detta skulle framför allt förutsätta en fullständig tillämpning av EU-fördragets artikel 3, där det bl.a. anges att EU ska bygga på en ”social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft där full sysselsättning och sociala framsteg eftersträvas, samt på en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö [...] [vilket] ska främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt solidaritet mellan medlemsstaterna”.

| 3.4 | Andra underutnyttjade befintliga fördragsbestämmelser är t.ex. de fem övergripande klausulerna i EUF-fördraget som i synnerhet rör främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män (artikel 8), säkerställande av en hög sysselsättningsnivå, garantier för ett fullgott socialt skydd och bekämpande av social utestängning (artikel 9), bekämpande av diskriminering (artikel 10), miljöskydd (artikel 11) och konsumentskydd (artikel 12). I framtiden bör dessa bestämmelser användas för att främja en starkare sammankoppling av EU:s olika politikområden och ökad ansvarsskyldighet i förhållande till EU-medborgarna. |
| --- | --- |

3.4

Andra underutnyttjade befintliga fördragsbestämmelser är t.ex. de fem övergripande klausulerna i EUF-fördraget som i synnerhet rör främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män (artikel 8), säkerställande av en hög sysselsättningsnivå, garantier för ett fullgott socialt skydd och bekämpande av social utestängning (artikel 9), bekämpande av diskriminering (artikel 10), miljöskydd (artikel 11) och konsumentskydd (artikel 12). I framtiden bör dessa bestämmelser användas för att främja en starkare sammankoppling av EU:s olika politikområden och ökad ansvarsskyldighet i förhållande till EU-medborgarna.

| 3.5 | Det finns dessutom ett stort antal politikområden som inte har utnyttjats i tillräcklig utsträckning. Huvudinstrumentet för en integration av de 28 medlemsstaterna har varit den inre marknaden
   (6). Detta instrument bör kompletteras med ytterligare former av integration för att driva på tillväxten, konkurrenskraften och sysselsättningen och skapa fördelar för alla EU-medborgare och regioner. För att uppnå detta behövs omfattande EU-initiativ, främst när det gäller produktmarknaderna och på områdena energi, transporter, tjänster, arbetsmarknader, offentlig upphandling, immateriella rättigheter och den digitala ekonomin. Dessutom bör de nationella reformerna på skatteområdet vara mer öppna för insyn, bekämpa orättvis skattekonkurrens och åtföljas av ett bredare spektrum av EU-åtgärder (7). |
| --- | --- |

3.5

Det finns dessutom ett stort antal politikområden som inte har utnyttjats i tillräcklig utsträckning. Huvudinstrumentet för en integration av de 28 medlemsstaterna har varit den inre marknaden
   (6). Detta instrument bör kompletteras med ytterligare former av integration för att driva på tillväxten, konkurrenskraften och sysselsättningen och skapa fördelar för alla EU-medborgare och regioner. För att uppnå detta behövs omfattande EU-initiativ, främst när det gäller produktmarknaderna och på områdena energi, transporter, tjänster, arbetsmarknader, offentlig upphandling, immateriella rättigheter och den digitala ekonomin. Dessutom bör de nationella reformerna på skatteområdet vara mer öppna för insyn, bekämpa orättvis skattekonkurrens och åtföljas av ett bredare spektrum av EU-åtgärder (7).

inre marknaden

6

7

| 3.6 | De två främsta sektorspecifika kluster som ska omfattas av de förstärkta EU-åtgärderna bör vara energiunionen och den digitala inre marknaden. Det sistnämnda området är föremål för ett särskilt yttrande från EESK som håller på att utarbetas och kommer därför inte att behandlas i detalj i detta yttrande. |
| --- | --- |

3.6

De två främsta sektorspecifika kluster som ska omfattas av de förstärkta EU-åtgärderna bör vara energiunionen och den digitala inre marknaden. Det sistnämnda området är föremål för ett särskilt yttrande från EESK som håller på att utarbetas och kommer därför inte att behandlas i detalj i detta yttrande.

energiunionen

digitala inre marknaden

| 3.7 | För att avvärja det yttre hotet om en osäker energiförsörjning skulle EU kunna tillämpa de befintliga bestämmelserna i artikel 194 i EUF-fördraget och arbeta i riktning mot en energiunion. EESK har hela tiden förespråkat ”mer Europa” i energipolitiken och efterlyst solidaritet som drivkraft för framväxten av en europeisk energipolitik. Artikel 194 skulle kunna utgöra rättslig grund för inrättandet av ett effektivt och öppet styrningssystem för energiunionen som skulle effektivisera EU:s energipolitik, sänka kostnaderna, erbjuda medborgarna ett mervärde och bidra till att EU profilerar sig tydligare gentemot sina internationella partner. Att främja förnybar energi och stödja företagen i deras energiomställning ingår som integrerade delar i denna process. |
| --- | --- |

3.7

För att avvärja det yttre hotet om en osäker energiförsörjning skulle EU kunna tillämpa de befintliga bestämmelserna i artikel 194 i EUF-fördraget och arbeta i riktning mot en energiunion. EESK har hela tiden förespråkat ”mer Europa” i energipolitiken och efterlyst solidaritet som drivkraft för framväxten av en europeisk energipolitik. Artikel 194 skulle kunna utgöra rättslig grund för inrättandet av ett effektivt och öppet styrningssystem för energiunionen som skulle effektivisera EU:s energipolitik, sänka kostnaderna, erbjuda medborgarna ett mervärde och bidra till att EU profilerar sig tydligare gentemot sina internationella partner. Att främja förnybar energi och stödja företagen i deras energiomställning ingår som integrerade delar i denna process.

| 3.8 | Verkliga framsteg för att driva på inkluderande tillväxt, konkurrenskraft, sysselsättning och fördelar för alla medborgare och regioner i EU skulle dessutom kunna göras i samband med nästa halvtidsöversyn av Europa 2020-strategin. Det skulle kräva att reformerna är inriktade på EU-investeringar i syfte att främja konkurrenskraft på innovationsområdet, sysselsättning, resurseffektivitet, hållbar återindustrialisering, fler arbetstillfällen, anständigt arbete, jämställdhet på arbetsmarknaden, social och regional sammanhållning, integration och en välfungerande inre marknad. EESK understryker att Europa inte behöver en helt ny strategi, utan en mycket effektivare Europa 2020-strategi (8), som omfattar en allt mer effektiv, balanserad och demokratisk utformning av den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

3.8

Verkliga framsteg för att driva på inkluderande tillväxt, konkurrenskraft, sysselsättning och fördelar för alla medborgare och regioner i EU skulle dessutom kunna göras i samband med nästa halvtidsöversyn av Europa 2020-strategin. Det skulle kräva att reformerna är inriktade på EU-investeringar i syfte att främja konkurrenskraft på innovationsområdet, sysselsättning, resurseffektivitet, hållbar återindustrialisering, fler arbetstillfällen, anständigt arbete, jämställdhet på arbetsmarknaden, social och regional sammanhållning, integration och en välfungerande inre marknad. EESK understryker att Europa inte behöver en helt ny strategi, utan en mycket effektivare Europa 2020-strategi (8), som omfattar en allt mer effektiv, balanserad och demokratisk utformning av den europeiska planeringsterminen.

Europa 2020-strategin

8

| 3.9 | Ett sätt att uppnå stordriftsfördelar och att förverkliga EU:s politiska mål skulle kunna vara en reform av EU:s system för egna medel, att förenkla det nuvarande systemet med bidrag och betalningar för medlemsstaterna och att lägga fram ett nytt system för egna medel och reformera korrigeringssystemet. En ändring i systemet för egna medel skulle innebära att den ursprungliga artikel 201 i Romfördraget, nuvarande artikel 311 i EUF-fördraget, skulle genomföras på rätt sätt och fullt ut för första gången. För EESK är det avgörande att systemet för egna medel uppfyller en rad kriterier, bland annat följande: rättvisa, effektivitet, stabilitet, öppenhet, enkelhet, ansvarsskyldighet, budgetdisciplin, fokus på europeiskt mervärde, subsidiaritet och finanspolitiskt oberoende. För att uppnå dessa mål föreslår kommittén att man utnyttjar tillfället för att vid nästa halvtidsöversyn av EU:s budget anta de relevanta förslagen från Mario MONTIS högnivågrupp. Det främsta målet måste vara att förstärka EU-budgetens autonomi, så att den kan ge en hävstångseffekt och i högre grad komplettera de nationella budgetarna. Detta kommer direkt att bidra till stordriftsfördelar och till att EU:s politiska mål uppnås (9). |
| --- | --- |

3.9

Ett sätt att uppnå stordriftsfördelar och att förverkliga EU:s politiska mål skulle kunna vara en reform av EU:s system för egna medel, att förenkla det nuvarande systemet med bidrag och betalningar för medlemsstaterna och att lägga fram ett nytt system för egna medel och reformera korrigeringssystemet. En ändring i systemet för egna medel skulle innebära att den ursprungliga artikel 201 i Romfördraget, nuvarande artikel 311 i EUF-fördraget, skulle genomföras på rätt sätt och fullt ut för första gången. För EESK är det avgörande att systemet för egna medel uppfyller en rad kriterier, bland annat följande: rättvisa, effektivitet, stabilitet, öppenhet, enkelhet, ansvarsskyldighet, budgetdisciplin, fokus på europeiskt mervärde, subsidiaritet och finanspolitiskt oberoende. För att uppnå dessa mål föreslår kommittén att man utnyttjar tillfället för att vid nästa halvtidsöversyn av EU:s budget anta de relevanta förslagen från Mario MONTIS högnivågrupp. Det främsta målet måste vara att förstärka EU-budgetens autonomi, så att den kan ge en hävstångseffekt och i högre grad komplettera de nationella budgetarna. Detta kommer direkt att bidra till stordriftsfördelar och till att EU:s politiska mål uppnås (9).

egna medel

9

| 3.10 | EU behöver också reformer för att förstärka känslan av ett gemensamt medborgarskap på EU-nivå. Men känslan av ett gemensamt europeiskt medborgarskap kommer inte att kunna skapas utan medborgarnas engagemang i beslutsfattandet på EU-nivå. Detta innebär att det måste skapas en känsla av tillhörighet och deltagande i den gemensamma processen för en gemensam sak runt om i Europa. En möjlighet att uppnå detta skulle vara att ge medborgarna möjlighet att välja ledamöter av Europaparlamentet från transnationella listor, dvs. från flera medlemsstater men från europeiska partier, i stället för att endast rösta på nationella partier. Detta kan dock kräva en fördragsändring av artikel 223 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

3.10

EU behöver också reformer för att förstärka känslan av ett gemensamt medborgarskap på EU-nivå. Men känslan av ett gemensamt europeiskt medborgarskap kommer inte att kunna skapas utan medborgarnas engagemang i beslutsfattandet på EU-nivå. Detta innebär att det måste skapas en känsla av tillhörighet och deltagande i den gemensamma processen för en gemensam sak runt om i Europa. En möjlighet att uppnå detta skulle vara att ge medborgarna möjlighet att välja ledamöter av Europaparlamentet från transnationella listor, dvs. från flera medlemsstater men från europeiska partier, i stället för att endast rösta på nationella partier. Detta kan dock kräva en fördragsändring av artikel 223 i EUF-fördraget.

gemensamt medborgarskap

| 3.11 | I detta sammanhang har EESK redan tidigare pekat på behovet av ett effektivt genomförande av EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna genom nya, målinriktade initiativ (10). Kommittén framhåller behovet av att säkerställa jämlikhet för alla, med särskilt fokus på sårbara grupper, och understryker att på EU-nivå gäller skyldigheterna i stadgan för alla institutioner, byråer och organ. EESK uppmanar medlemsstaterna att på samtliga myndighetsnivåer och politik- och lagstiftningsområden bygga upp en kultur som är inriktad på skydd och främjande av grundläggande rättigheter. Även de särskilda konsekvenserna för de grundläggande rättigheterna under införlivandeprocessen bör undersökas och identifieras. EESK uppmanar eftertryckligen kommissionen att agera effektivt i sin roll som fördragens väktare och att använda sig av överträdelseförfarandet utan att ta hänsyn till politiska överväganden. EESK har dessutom uppmanat alla EU:s institutioner, kontor, byråer och medlemsstater som är involverade i genomförandet av grundläggande rättigheter att främja dessa tillsammans med det civila samhället. Samtliga förordningar som rör ekonomisk styrning och den inre marknadens funktion måste ta hänsyn till bestämmelserna i EU:s stadga, via en särskild bedömning (11). |
| --- | --- |

3.11

I detta sammanhang har EESK redan tidigare pekat på behovet av ett effektivt genomförande av EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna genom nya, målinriktade initiativ (10). Kommittén framhåller behovet av att säkerställa jämlikhet för alla, med särskilt fokus på sårbara grupper, och understryker att på EU-nivå gäller skyldigheterna i stadgan för alla institutioner, byråer och organ. EESK uppmanar medlemsstaterna att på samtliga myndighetsnivåer och politik- och lagstiftningsområden bygga upp en kultur som är inriktad på skydd och främjande av grundläggande rättigheter. Även de särskilda konsekvenserna för de grundläggande rättigheterna under införlivandeprocessen bör undersökas och identifieras. EESK uppmanar eftertryckligen kommissionen att agera effektivt i sin roll som fördragens väktare och att använda sig av överträdelseförfarandet utan att ta hänsyn till politiska överväganden. EESK har dessutom uppmanat alla EU:s institutioner, kontor, byråer och medlemsstater som är involverade i genomförandet av grundläggande rättigheter att främja dessa tillsammans med det civila samhället. Samtliga förordningar som rör ekonomisk styrning och den inre marknadens funktion måste ta hänsyn till bestämmelserna i EU:s stadga, via en särskild bedömning (11).

EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna

10

11

| 3.12 | Under de senaste tio åren har EU-28 ställts inför stora utmaningar och socialt sett splittrande problem som ingen enskild medlemsstat på ett effektivt sätt kan möta ensam. Det är bara genom en samordnad politik och gemensamma åtgärder på EU-nivå som positiva resultat kan nås. Detta gäller särskilt migrations- och asylpolitik, och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp). På båda dessa politikområden ger de befintliga EU-fördragen stort handlingsutrymme, och många bestämmelser har inte utnyttjats på grund av att det saknats en gemensam och samordnad politisk vilja (12). Artiklarna 21–46 i EU-fördraget och artiklarna 76–81 i EUF-fördraget bör därför utnyttjas i större utsträckning. |
| --- | --- |

3.12

Under de senaste tio åren har EU-28 ställts inför stora utmaningar och socialt sett splittrande problem som ingen enskild medlemsstat på ett effektivt sätt kan möta ensam. Det är bara genom en samordnad politik och gemensamma åtgärder på EU-nivå som positiva resultat kan nås. Detta gäller särskilt migrations- och asylpolitik, och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp). På båda dessa politikområden ger de befintliga EU-fördragen stort handlingsutrymme, och många bestämmelser har inte utnyttjats på grund av att det saknats en gemensam och samordnad politisk vilja (12). Artiklarna 21–46 i EU-fördraget och artiklarna 76–81 i EUF-fördraget bör därför utnyttjas i större utsträckning.

migrations- och asylpolitik

gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp)

12

| 3.13 | För att fortsatta framsteg ska kunna göras måste det också till en kombination av ambition, pragmatism och innovation. EESK anser att vi nu har möjlighet att möta de utmaningar som EU står inför och arbeta för att EU:s utveckling ska gå in i en ny fas. Det är dags att utarbeta en ny pakt, mellan medlemsstaterna och mellan EU och dess medborgare, för ett Europa som kommer att stärka samarbete, konkurrenskraft och tillväxt, integration och solidaritet. |
| --- | --- |

3.13

För att fortsatta framsteg ska kunna göras måste det också till en kombination av ambition, pragmatism och innovation. EESK anser att vi nu har möjlighet att möta de utmaningar som EU står inför och arbeta för att EU:s utveckling ska gå in i en ny fas. Det är dags att utarbeta en ny pakt, mellan medlemsstaterna och mellan EU och dess medborgare, för ett Europa som kommer att stärka samarbete, konkurrenskraft och tillväxt, integration och solidaritet.

| 3.14 | Ett underutnyttjat instrument är utan tvekan ”fördjupat samarbete” (som definieras i artikel 20 i EU-fördraget). Detta förfarande användes för första gången när det gäller äktenskapsskillnad och hemskillnad och därefter för att skapa ett enhetligt patentskydd i EU, liksom för det föreslagna införandet av en skatt på finansiella transaktioner. För det andra kan övergångsklausulen (t.ex. artikel 48.7 i EU-fördraget) användas. Sådana revideringar skulle dock kräva enhällighet bland medlemsstaternas regeringar i Europeiska rådet eller rådet, vilket kan gör dem svåra att genomföra. Båda dessa instrument skulle, i princip, kunna förenkla och påskynda EU:s beslutsfattande. |
| --- | --- |

3.14

Ett underutnyttjat instrument är utan tvekan ”fördjupat samarbete” (som definieras i artikel 20 i EU-fördraget). Detta förfarande användes för första gången när det gäller äktenskapsskillnad och hemskillnad och därefter för att skapa ett enhetligt patentskydd i EU, liksom för det föreslagna införandet av en skatt på finansiella transaktioner. För det andra kan övergångsklausulen (t.ex. artikel 48.7 i EU-fördraget) användas. Sådana revideringar skulle dock kräva enhällighet bland medlemsstaternas regeringar i Europeiska rådet eller rådet, vilket kan gör dem svåra att genomföra. Båda dessa instrument skulle, i princip, kunna förenkla och påskynda EU:s beslutsfattande.

| 3.15 | Det är därför viktigt att bygga vidare på slutsatserna från Europeiska rådet som vid sitt sammanträde den 26–27 juni 2014 enades om att ”en allt fastare sammanslutning som begrepp ger möjlighet till olika vägar för integration för olika länder, så att de som vill ha en fördjupad integration kan fortsätta längs en sådan väg, med bibehållen respekt för dem som inte önskar någon ytterligare fördjupning” (13). Detta uttalande utgör grunden för ett differentierat EU där alla 28 medlemsstater deltar, eventuellt i olika stor utsträckning, vilket underlättar ett förstärkt samarbete på strategiska områden, men som det står alla medlemsstater fritt att fullt ut delta i. |
| --- | --- |

3.15

Det är därför viktigt att bygga vidare på slutsatserna från Europeiska rådet som vid sitt sammanträde den 26–27 juni 2014 enades om att ”en allt fastare sammanslutning som begrepp ger möjlighet till olika vägar för integration för olika länder, så att de som vill ha en fördjupad integration kan fortsätta längs en sådan väg, med bibehållen respekt för dem som inte önskar någon ytterligare fördjupning” (13). Detta uttalande utgör grunden för ett differentierat EU där alla 28 medlemsstater deltar, eventuellt i olika stor utsträckning, vilket underlättar ett förstärkt samarbete på strategiska områden, men som det står alla medlemsstater fritt att fullt ut delta i.

en allt fastare sammanslutning som begrepp ger möjlighet till olika vägar för integration för olika länder, så att de som vill ha en fördjupad integration kan fortsätta längs en sådan väg, med bibehållen respekt för dem som inte önskar någon ytterligare fördjupning

13

| 3.16 | EESK anser dessutom att de makroregionala strategierna har en allt större betydelse för unionens framtid. En förstärkning och utvidgning av dessa strategier kan bidra till att det växer fram en europeisk mellannivå som kan skapa konvergens i EU och se till att det organiserade civila samhället, inklusive näringslivets och arbetsmarknadens organisationer, deltar systematiskt. |
| --- | --- |

3.16

EESK anser dessutom att de makroregionala strategierna har en allt större betydelse för unionens framtid. En förstärkning och utvidgning av dessa strategier kan bidra till att det växer fram en europeisk mellannivå som kan skapa konvergens i EU och se till att det organiserade civila samhället, inklusive näringslivets och arbetsmarknadens organisationer, deltar systematiskt.

4.   Att förstärka euroområdet och fullborda EMU

Att förstärka euroområdet och fullborda EMU

| 4.1 | Att åtgärda bristerna i EMU-konstruktionen och stärka den ekonomiska styrningen har stått i fokus för EU:s krishanteringsstrategi de senaste åren. Nödåtgärder för att hålla EMU flytande har lett till ett antal förändringar, som dock varit en följd av en mellanstatlig beslutsprocess. Det är nu viktigt att se till att dessa mellanstatliga lösningar inte blir en permanent rättslig ram utöver EU-fördragen. |
| --- | --- |

4.1

Att åtgärda bristerna i EMU-konstruktionen och stärka den ekonomiska styrningen har stått i fokus för EU:s krishanteringsstrategi de senaste åren. Nödåtgärder för att hålla EMU flytande har lett till ett antal förändringar, som dock varit en följd av en mellanstatlig beslutsprocess. Det är nu viktigt att se till att dessa mellanstatliga lösningar inte blir en permanent rättslig ram utöver EU-fördragen.

| 4.2 | I detta sammanhang är det av största vikt att man snabbt går över från det nuvarande systemet baserat på regler för budgetdisciplin till en process med större konvergens mellan länderna i euroområdet. |
| --- | --- |

4.2

I detta sammanhang är det av största vikt att man snabbt går över från det nuvarande systemet baserat på regler för budgetdisciplin till en process med större konvergens mellan länderna i euroområdet.

| 4.3 | Med tanke på att euron är EU:s valuta måste till att börja med de medlemsstater som ingår i euroområdet påskynda och fördjupa integrationen genom att fullborda EMU, en process som måste vara öppen för alla EU-medlemsstater. Detta kan uppnås genom en tydlig styrning och en förstärkt institutionell ram för euroområdet som ska baseras på






  — | en monetär och finansiell pelare, som till stor del redan existerar men som även bör omfatta genomförandet av en fullt utvecklad EU-bankunion för att skapa en paneuropeisk kapitalmarknad, samtidigt som skattebetalarna ska skyddas från ett alltför stort risktagande och oordnade betalningsinställelser, |
| --- | --- | --- |

4.3

Med tanke på att euron är EU:s valuta måste till att börja med de medlemsstater som ingår i euroområdet påskynda och fördjupa integrationen genom att fullborda EMU, en process som måste vara öppen för alla EU-medlemsstater. Detta kan uppnås genom en tydlig styrning och en förstärkt institutionell ram för euroområdet som ska baseras på

en process som måste vara öppen för alla EU-medlemsstater

—

en monetär och finansiell pelare, som till stor del redan existerar men som även bör omfatta genomförandet av en fullt utvecklad EU-bankunion för att skapa en paneuropeisk kapitalmarknad, samtidigt som skattebetalarna ska skyddas från ett alltför stort risktagande och oordnade betalningsinställelser,

monetär och finansiell pelare

| — | en ekonomisk pelare för att stärka beslutsprocessen inom den ekonomiska politiken och på så sätt främja tillväxten, sysselsättningen, konkurrenskraften, konvergensen och den europeiska solidariteten, |
| --- | --- |

—

en ekonomisk pelare för att stärka beslutsprocessen inom den ekonomiska politiken och på så sätt främja tillväxten, sysselsättningen, konkurrenskraften, konvergensen och den europeiska solidariteten,

ekonomisk pelare

| — | en social pelare, som inte går att skilja från ekonomisk utveckling och effektivitet, så att man kan säkerställa ett fullständigt genomförande av EU-fördragen, mot bakgrund av artikel 3 i EU-fördraget, och förbättra den sociala och territoriella sammanhållningen, |
| --- | --- |

—

en social pelare, som inte går att skilja från ekonomisk utveckling och effektivitet, så att man kan säkerställa ett fullständigt genomförande av EU-fördragen, mot bakgrund av artikel 3 i EU-fördraget, och förbättra den sociala och territoriella sammanhållningen,

social pelare

| — | en politisk pelare med större ansvarsskyldighet och demokratisk legitimitet för att främja trovärdigheten och förtroendet. |
| --- | --- |

—

en politisk pelare med större ansvarsskyldighet och demokratisk legitimitet för att främja trovärdigheten och förtroendet.

politisk pelare

| 4.4 | Vidare bör åtgärder vidtas för att införa en egen budget för euroområdet. Det skulle kunna bidra till att absorbera eventuella framtida chocker så länge som denna potentiella finanspolitiska kapacitet är utformad som en villkorlig hjälp till reforminsatser. I sitt yttrande på eget initiativ om ett fullbordande av EMU (14) framhåller EESK att en sådan egen budget för euroområdet skulle kunna finansieras med hjälp av en skatt på finansiella transaktioner som ska gälla hela euroområdet, en koldioxidskatt, en tillfällig avgift eller via gemensamma obligationer. Dock krävs det fortfarande en överenskommelse om vart och ett av dessa alternativ. |
| --- | --- |

4.4

Vidare bör åtgärder vidtas för att införa en egen budget för euroområdet. Det skulle kunna bidra till att absorbera eventuella framtida chocker så länge som denna potentiella finanspolitiska kapacitet är utformad som en villkorlig hjälp till reforminsatser. I sitt yttrande på eget initiativ om ett fullbordande av EMU (14) framhåller EESK att en sådan egen budget för euroområdet skulle kunna finansieras med hjälp av en skatt på finansiella transaktioner som ska gälla hela euroområdet, en koldioxidskatt, en tillfällig avgift eller via gemensamma obligationer. Dock krävs det fortfarande en överenskommelse om vart och ett av dessa alternativ.

14

| 4.5 | Framsteg när det gäller EU:s ekonomiska styrning kan nås om EU:s sociala dimension stärks. Detta bör baseras på en mer balanserad tillämpning av artikel 3 i EU-fördraget, i vilken det föreskrivs att EU måste hitta en balans mellan ekonomisk effektivitet och social och territoriell sammanhållning. Syftet med artiklarna 151 och 153 i EUF-fördraget är dessutom att stödja en harmonisering av medlemsstaternas sociala system, en fråga som EESK behandlat under 2013 (15). |
| --- | --- |

4.5

Framsteg när det gäller EU:s ekonomiska styrning kan nås om EU:s sociala dimension stärks. Detta bör baseras på en mer balanserad tillämpning av artikel 3 i EU-fördraget, i vilken det föreskrivs att EU måste hitta en balans mellan ekonomisk effektivitet och social och territoriell sammanhållning. Syftet med artiklarna 151 och 153 i EUF-fördraget är dessutom att stödja en harmonisering av medlemsstaternas sociala system, en fråga som EESK behandlat under 2013 (15).

15

| 4.6 | Samtidigt måste vi stärka EU:s demokratiska legitimitet i syfte att stärka unionens politiska ramar och särskilt Europaparlamentets roll. Här kan konkreta steg tas inom ramen för gällande fördrag och regler. På medellång till lång sikt kan en eventuell översyn av fördraget leda till att de institutionella bestämmelserna anpassas till de krav som oundvikligen följer av en verklig politisk union. EESK har redan antagit en mycket detaljerad färdplan med en rad olika möjliga åtgärder för att fullborda EMU:s politiska pelare (16). |
| --- | --- |

4.6

Samtidigt måste vi stärka EU:s demokratiska legitimitet i syfte att stärka unionens politiska ramar och särskilt Europaparlamentets roll. Här kan konkreta steg tas inom ramen för gällande fördrag och regler. På medellång till lång sikt kan en eventuell översyn av fördraget leda till att de institutionella bestämmelserna anpassas till de krav som oundvikligen följer av en verklig politisk union. EESK har redan antagit en mycket detaljerad färdplan med en rad olika möjliga åtgärder för att fullborda EMU:s politiska pelare (16).

16

| 4.7 | EESK noterar de fem ordförandenas rapport av den 22 juni 2015 till Europeiska rådet om ”Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union” och förväntar sig att den kommer att utgöra en grund för mer kraftfulla åtgärder, såsom anges ovan (17). |
| --- | --- |

4.7

EESK noterar de fem ordförandenas rapport av den 22 juni 2015 till Europeiska rådet om ”Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union” och förväntar sig att den kommer att utgöra en grund för mer kraftfulla åtgärder, såsom anges ovan (17).

17

5.   Hur vi kan stärka medborgardeltagandet, demokratin och ansvarsskyldigheten

Hur vi kan stärka medborgardeltagandet, demokratin och ansvarsskyldigheten

| 5.1 | Medborgaren måste stå i centrum för hela debatten om EU:s framtid. Demokrati och ansvarsskyldighet är grundläggande begrepp för det europeiska medborgarskapet. I egenskap av fördragens väktare har kommissionen en nyckelroll för att dessa grundläggande principer ska kunna genomföras. Kommissionen, som är den institution som ensam har rätt att ta lagstiftningsinitiativ, spelar också en avgörande roll för att balansera de olika krafter och intressen som tillsammans bildar EU. Denna balansakt måste ske parallellt med ett effektivare genomförande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, för att skapa en mer demokratisk och deltagandebaserad styrning av EU. |
| --- | --- |

5.1

Medborgaren måste stå i centrum för hela debatten om EU:s framtid. Demokrati och ansvarsskyldighet är grundläggande begrepp för det europeiska medborgarskapet. I egenskap av fördragens väktare har kommissionen en nyckelroll för att dessa grundläggande principer ska kunna genomföras. Kommissionen, som är den institution som ensam har rätt att ta lagstiftningsinitiativ, spelar också en avgörande roll för att balansera de olika krafter och intressen som tillsammans bildar EU. Denna balansakt måste ske parallellt med ett effektivare genomförande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, för att skapa en mer demokratisk och deltagandebaserad styrning av EU.

| 5.2 | Lissabonfördraget medför en stärkt roll för Europaparlamentet och förutsätter en proaktiv inställning hos medlemsstaterna genom att rådet stärks. I framtiden kommer det emellertid att bli nödvändigt att ytterligare utvidga Europaparlamentets befogenheter, exempelvis genom att ge det en utökad roll i den europeiska ramen för ekonomisk styrning och i den europeiska planeringsterminen, och att skapa en mer balanserad ansvarsfördelning mellan de tre institutionerna och ett stärkt mellaninstitutionellt samarbete för att säkerställa att EU-metoden får en stabilare grund att stå på. I detta sammanhang är en fråga av särskilt intresse den omfattande användningen av ”trepartsmöten” för antagande av akter vid första och andra behandlingen i det ordinarie lagstiftningsförfarandet (18). ”Trepartsmöten” har i stor utsträckning blivit normen, vilket strider mot de demokratiska principerna om öppenhet och ansvarsskyldighet och hotar den balans som måste upprätthållas mellan de tre institutionerna inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet. EESK förespråkar därför att man återgår till andan, om än inte den bokstavliga lydelsen, i det ordinarie lagstiftningsförfarandet och att ”trepartsmöten” bör förbli undantag. |
| --- | --- |

5.2

Lissabonfördraget medför en stärkt roll för Europaparlamentet och förutsätter en proaktiv inställning hos medlemsstaterna genom att rådet stärks. I framtiden kommer det emellertid att bli nödvändigt att ytterligare utvidga Europaparlamentets befogenheter, exempelvis genom att ge det en utökad roll i den europeiska ramen för ekonomisk styrning och i den europeiska planeringsterminen, och att skapa en mer balanserad ansvarsfördelning mellan de tre institutionerna och ett stärkt mellaninstitutionellt samarbete för att säkerställa att EU-metoden får en stabilare grund att stå på. I detta sammanhang är en fråga av särskilt intresse den omfattande användningen av ”trepartsmöten” för antagande av akter vid första och andra behandlingen i det ordinarie lagstiftningsförfarandet (18). ”Trepartsmöten” har i stor utsträckning blivit normen, vilket strider mot de demokratiska principerna om öppenhet och ansvarsskyldighet och hotar den balans som måste upprätthållas mellan de tre institutionerna inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet. EESK förespråkar därför att man återgår till andan, om än inte den bokstavliga lydelsen, i det ordinarie lagstiftningsförfarandet och att ”trepartsmöten” bör förbli undantag.

18

| 5.3 | EU-metoden kommer dessutom att tillämpas på ett effektivare sätt med hjälp av ”horisontell” subsidiaritet. Denna term, samt ”vertikal” subsidiaritet, definieras inte uttryckligen i fördragen. Dock erkänns den offentliga roll som privata aktörer, t.ex. medborgare och representativa civilsamhällesorganisationer, spelar och deras deltagande i utformningen av politiken och beslutsfattandet – genom deras särskilda rådgivande roll – liksom arbetsmarknadsparternas autonoma reglerande roll inom ramen för den europeiska sociala dialogen. |
| --- | --- |

5.3

EU-metoden kommer dessutom att tillämpas på ett effektivare sätt med hjälp av ”horisontell” subsidiaritet. Denna term, samt ”vertikal” subsidiaritet, definieras inte uttryckligen i fördragen. Dock erkänns den offentliga roll som privata aktörer, t.ex. medborgare och representativa civilsamhällesorganisationer, spelar och deras deltagande i utformningen av politiken och beslutsfattandet – genom deras särskilda rådgivande roll – liksom arbetsmarknadsparternas autonoma reglerande roll inom ramen för den europeiska sociala dialogen.

| 5.4 | Begreppet horisontell subsidiaritet, som ibland även kallas funktionell subsidiaritet, erkänns redan indirekt i fördragen i artiklarna 152, 154 och 155 i EUF-fördraget om den sociala dialogen och arbetsmarknadsparternas roll. |
| --- | --- |

5.4

Begreppet horisontell subsidiaritet, som ibland även kallas funktionell subsidiaritet, erkänns redan indirekt i fördragen i artiklarna 152, 154 och 155 i EUF-fördraget om den sociala dialogen och arbetsmarknadsparternas roll.

| 5.5 | Även i artikel 11 i EU-fördraget fastställs principen om deltagandedemokrati som ett viktigt komplement till representativ demokrati, som beskrivs i artiklarna 10 och 12 i EU-fördraget (19) och som utgör grunden för demokrati. Artikel 11.1 och 11.2 i EU-fördraget (20) har, liksom EESK har betonat vid flera tillfällen, öppnat upp betydande möjligheter för den europeiska demokratins utveckling genom att de lägger grunden till ett långsiktigt inrättande av en strukturerad civil dialog på EU-nivå, vid sidan av den politiska dialogen mellan EU-institutionerna och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.5

Även i artikel 11 i EU-fördraget fastställs principen om deltagandedemokrati som ett viktigt komplement till representativ demokrati, som beskrivs i artiklarna 10 och 12 i EU-fördraget (19) och som utgör grunden för demokrati. Artikel 11.1 och 11.2 i EU-fördraget (20) har, liksom EESK har betonat vid flera tillfällen, öppnat upp betydande möjligheter för den europeiska demokratins utveckling genom att de lägger grunden till ett långsiktigt inrättande av en strukturerad civil dialog på EU-nivå, vid sidan av den politiska dialogen mellan EU-institutionerna och medlemsstaterna.

19

20

| 5.6 | EU-metoden måste dessutom kompletteras med en förstärkt ”vertikal” subsidiaritet med en starkare roll för de nationella parlamenten i EU:s beslutsfattande och ett utökat samarbete mellan dessa och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

5.6

EU-metoden måste dessutom kompletteras med en förstärkt ”vertikal” subsidiaritet med en starkare roll för de nationella parlamenten i EU:s beslutsfattande och ett utökat samarbete mellan dessa och Europaparlamentet.

| 5.7 | En viktig aspekt är att allt som beskrivits ovan redan skulle kunna uppnås inom ramen för de befintliga fördragen. När det gäller medborgardeltagande, demokrati och ansvarsskyldighet i synnerhet skulle mycket kunna uppnås genom en vidareutveckling av EU-politiken och med hjälp av bättre förfaranden och ett bättre genomförande. Såsom redan har påpekats i de två yttrandena från EESK (21)
   (22) har framstegen mot en effektiv tillämpning av artikel 11 dock varit begränsade och därmed har man inte heller kunnat ge begreppet deltagandedemokrati en fullständig innebörd. |
| --- | --- |

5.7

En viktig aspekt är att allt som beskrivits ovan redan skulle kunna uppnås inom ramen för de befintliga fördragen. När det gäller medborgardeltagande, demokrati och ansvarsskyldighet i synnerhet skulle mycket kunna uppnås genom en vidareutveckling av EU-politiken och med hjälp av bättre förfaranden och ett bättre genomförande. Såsom redan har påpekats i de två yttrandena från EESK (21)
   (22) har framstegen mot en effektiv tillämpning av artikel 11 dock varit begränsade och därmed har man inte heller kunnat ge begreppet deltagandedemokrati en fullständig innebörd.

21

22

deltagandedemokrati

| 5.8 | Detta gäller också i samband med det europeiska medborgarinitiativet (ECI) enligt artikel 11.4. Medborgarinitiativet borde kunna vara ett centralt instrument för deltagandedemokrati och ett aktivt medborgarskap men är i sin nuvarande utformning tämligen ineffektivt, och dess genomförandebestämmelser måste revideras väsentligt. |
| --- | --- |

5.8

Detta gäller också i samband med det europeiska medborgarinitiativet (ECI) enligt artikel 11.4. Medborgarinitiativet borde kunna vara ett centralt instrument för deltagandedemokrati och ett aktivt medborgarskap men är i sin nuvarande utformning tämligen ineffektivt, och dess genomförandebestämmelser måste revideras väsentligt.

| 5.9 | Med hjälp av en strukturerad medborgardialog, t.ex. om miljö- och konsumentskydd, måste begreppet ”horisontell” subsidiaritet förstärkas och utvidgas till att omfatta fler politikområden i framtiden. Detta skulle stärka de representativa civilsamhällesorganisationernas roll i EU-förfaranden genom att de ges möjlighet att bidra fullt ut till de politikområden som rör dem, och på så vis ge principen om deltagandedemokrati en innebörd. För att uppnå detta mål har EESK, i egenskap av det organiserade civila samhällets institutionella företrädare på EU-nivå, en avgörande roll att spela för att förverkliga deltagandedemokratins fulla potential och för att utveckla och stärka den civila dialogen, i partnerskap med EU:s institutioner. |
| --- | --- |

5.9

Med hjälp av en strukturerad medborgardialog, t.ex. om miljö- och konsumentskydd, måste begreppet ”horisontell” subsidiaritet förstärkas och utvidgas till att omfatta fler politikområden i framtiden. Detta skulle stärka de representativa civilsamhällesorganisationernas roll i EU-förfaranden genom att de ges möjlighet att bidra fullt ut till de politikområden som rör dem, och på så vis ge principen om deltagandedemokrati en innebörd. För att uppnå detta mål har EESK, i egenskap av det organiserade civila samhällets institutionella företrädare på EU-nivå, en avgörande roll att spela för att förverkliga deltagandedemokratins fulla potential och för att utveckla och stärka den civila dialogen, i partnerskap med EU:s institutioner.

”horisontell” subsidiaritet

| 5.10 | Som institutionell företrädare för det organiserade civila samhället på EU-nivå har EESK en roll som kan delas in i tre uppgifter: i) att underlätta och stödja dialogen mellan representativa civilsamhällesorganisationer och med EU-institutionerna, ii) att säkerställa det organiserade civilsamhällets varaktiga deltagande i EU:s politiska processer, och iii) att övervaka genomförandet av artikel 11 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

5.10

Som institutionell företrädare för det organiserade civila samhället på EU-nivå har EESK en roll som kan delas in i tre uppgifter: i) att underlätta och stödja dialogen mellan representativa civilsamhällesorganisationer och med EU-institutionerna, ii) att säkerställa det organiserade civilsamhällets varaktiga deltagande i EU:s politiska processer, och iii) att övervaka genomförandet av artikel 11 i EU-fördraget.

| 5.11 | EESK har därmed och i egenskap av samrådsorgan till EU-institutionerna (23) möjlighet att fullt ut fungera som i) en drivkraft och samordnare i dialogen mellan och med det civila samhällets organisationer, ii) som en viktig mellanhand mellan det organiserade civila samhället och EU:s beslutsfattande organ, och iii) som en effektiv bro mellan den nationella och den europeiska nivån. Vid en eventuell översyn av fördragen kommer EESK att begära ett explicit erkännande av denna roll (24). |
| --- | --- |

5.11

EESK har därmed och i egenskap av samrådsorgan till EU-institutionerna (23) möjlighet att fullt ut fungera som i) en drivkraft och samordnare i dialogen mellan och med det civila samhällets organisationer, ii) som en viktig mellanhand mellan det organiserade civila samhället och EU:s beslutsfattande organ, och iii) som en effektiv bro mellan den nationella och den europeiska nivån. Vid en eventuell översyn av fördragen kommer EESK att begära ett explicit erkännande av denna roll (24).

23

24

| 5.12 | Nystarten för agendan för bättre lagstiftning speglar den nya kommissionens önskan att lägga stor vikt vid sitt utvärderingsarbete och involvera andra institutioner, nationella myndigheter och det civila samhället i processen. Som rådgivande organ är EESK:s medverkan i utvärderingen av politiken grundläggande eftersom den bygger på kommitténs rättmätiga roll inom EU:s institutionella struktur: i) att skydda det som EU har uppnått för att uppfylla EU-medborgarnas behov och ii) att uppmärksamma hinder för genomförandet av EU:s politik och lagstiftning eller eventuella brister. |
| --- | --- |

5.12

Nystarten för agendan för bättre lagstiftning speglar den nya kommissionens önskan att lägga stor vikt vid sitt utvärderingsarbete och involvera andra institutioner, nationella myndigheter och det civila samhället i processen. Som rådgivande organ är EESK:s medverkan i utvärderingen av politiken grundläggande eftersom den bygger på kommitténs rättmätiga roll inom EU:s institutionella struktur: i) att skydda det som EU har uppnått för att uppfylla EU-medborgarnas behov och ii) att uppmärksamma hinder för genomförandet av EU:s politik och lagstiftning eller eventuella brister.

| 5.13 | Som en del av den roll som kommittén tilldelas i artikel 13.4 i EU-fördraget erkänner man både i EESK:s samarbetsprotokoll med Europeiska kommissionen av den 22 februari 2012 och EESK:s samarbetsavtal med Europaparlamentet av den 5 februari 2014 det betydande mervärde som EESK kan ha för agendan för bättre lagstiftning genom att förmedla det civila samhällets bidrag genom hela den politiska cykeln (25). EESK begär därför att kommitténs institutionella roll uttryckligen erkänns vid en eventuell framtida översyn av det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (26). |
| --- | --- |

5.13

Som en del av den roll som kommittén tilldelas i artikel 13.4 i EU-fördraget erkänner man både i EESK:s samarbetsprotokoll med Europeiska kommissionen av den 22 februari 2012 och EESK:s samarbetsavtal med Europaparlamentet av den 5 februari 2014 det betydande mervärde som EESK kan ha för agendan för bättre lagstiftning genom att förmedla det civila samhällets bidrag genom hela den politiska cykeln (25). EESK begär därför att kommitténs institutionella roll uttryckligen erkänns vid en eventuell framtida översyn av det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (26).

25

26

| 5.14 | För att effektivt kunna bidra till detta bör kommittén själv fullt ut utnyttja sin potential och stärka sin roll, sina arbetsmetoder och sina förbindelser med de viktigaste europeiska organisationerna och nätverken i det civila samhället. EESK ökar även det egna arbetets relevans genom att fokusera mer på kluster av prioriterade EU-politikområden inom ramen för den rådgivande roll som kommittén tilldelas i fördragen. |
| --- | --- |

5.14

För att effektivt kunna bidra till detta bör kommittén själv fullt ut utnyttja sin potential och stärka sin roll, sina arbetsmetoder och sina förbindelser med de viktigaste europeiska organisationerna och nätverken i det civila samhället. EESK ökar även det egna arbetets relevans genom att fokusera mer på kluster av prioriterade EU-politikområden inom ramen för den rådgivande roll som kommittén tilldelas i fördragen.

| 5.15 | EESK kan därigenom på ett betydande sätt bidra till att bygga vidare på Lissabonfördragets potential inom politikområden som direkt påverkar medborgarna och att kartlägga eventuella brister som skulle kräva ändringar och anpassningar av den aktuella politiken för att bättre tillgodose medborgarnas behov. |
| --- | --- |

5.15

EESK kan därigenom på ett betydande sätt bidra till att bygga vidare på Lissabonfördragets potential inom politikområden som direkt påverkar medborgarna och att kartlägga eventuella brister som skulle kräva ändringar och anpassningar av den aktuella politiken för att bättre tillgodose medborgarnas behov.

Bryssel den 16 september 2015.

Henri MALOSSE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Det organiserade civila samhället kan definieras som summan av alla organisationsstrukturer vars medlemmar har mål och skyldigheter som är av allmänt intresse och som även agerar som medlare mellan offentliga myndigheter och medborgare.

1

Se yttrandena om ”Det organiserade medborgarsamhällets roll och bidrag vid byggandet av Europa” av den 22 september 1999 (EGT C 329, 17.11.1999, s. 30) och om ”Det organiserade civila samhället och nya styrelseformer i EU – ett bidrag från kommittén till utarbetandet av vitboken” av den 25 april 2001 (EGT C 193, 10.7.2001, s. 117).

(2)  Se artikel 300.4 i EUF-fördraget.

2

(3)  Se artikel 1 i EU-fördraget.

3

(4)  Se artikel 5.1 i EU-fördraget.

4

(5)  Tal av Herman Van Rompuy i Bryssel den 17 juni 2015: Is there a need for a ”New Pact for Europe”?

5

Is there a need for a ”New Pact for Europe”?

http://www.newpactforeurope.eu/documents/eventsdocs/speech.vanrompuy.17june2015.pdf

(6)  Avdelningarna I–IV i EUF-fördraget.

6

(7)  Yttrande om ”Fullbordande av EMU – Skattepolitikens roll” av den 10 december 2014 (EUT C 230, 14.7.2015, s. 24).

7

(8)  EESK:s yttrande om ”Framsteg i genomförandet av Europa 2020-strategin och hur dess mål ska kunna uppnås senast 2020” av den 19 februari 2015 (EUT C 251, 31.7.2015, s. 19).

8

(9)  EESK:s yttrande om ”Ändrat förslag till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel” (COM(2011) 739 final – 2011/0183 (CNS)) och ”Ändrat förslag till rådets förordning om genomförandebestämmelser till systemet för Europeiska unionens egna medel” (COM(2011) 740 final – 2011/0184 (APP)) av den 29 mars 2012 (EUT C 181, 21.6.2012, s. 45).

9

(10)  EESK:s yttrande om ”Kommissionens meddelande – Strategi för Europeiska unionens konkreta tillämpning av stadgan om de grundläggande rättigheterna” av den 21 september 2011 (EUT C 376, 22.12.2011, s. 74).

10

(11)  EESK har redan föreslagit att ett protokoll om sociala framsteg ska införas i fördragen i samband med en eventuell översyn.

11

Se EESK:s yttrande om ”Meddelande från kommissionen: Inremarknadsakt II – Tillsammans för ny tillväxt” av den 17 januari 2013 (EUT C 76, 14.3.2013, s. 24).

(12)  Yttranden om ”Den gemensamma migrationspolitiken” av den 11 september 2014 (EUT C 458, 19.12.2014, s. 7), ”EU:s invandringspolitik och förbindelserna med tredjeländer” av den 9 juli 2014 (EUT C 451, 16.12.2014, s. 1) och ”EU:s nya utrikes- och säkerhetspolitik och det civila samhällets roll” av den 27 oktober 2011 (EUT C 24, 28.1.2012, s. 56).

12

(13)  Punkt 27 i slutsatserna.

13

(14)  EESK:s yttrande om ”Fullbordande av Ekonomiska och monetära unionen – Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs förslag inför nästa lagstiftningsperiod i EU” av den 9 juli 2014 (EUT C 451, 16.12.2014, s. 10).

14

(15)  EESK:s yttrande om ”Ekonomiska och monetära unions sociala dimension” av den 22 maj 2013 (EUT C 271, 19.9.2013, s. 1) och EESK:s yttrande om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Att stärka den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension” av den 17 oktober 2013 (EUT C 67, 6.3.2014, s. 122).

15

(16)  EESK:s yttrande om ”Fullbordande av EMU – den politiska pelaren” av den 27 maj 2015 (ECO/376) (EUT C 332, 8.10.2015, s. 8).

16

(17)  http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/5-presidents-report_en.pdf

17

(18)  Trepartsmöten föreskrivs i Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma förklaring av den 13 juni 2007 om praktiska bestämmelser för medbeslutandeförfarandet (artikel 251 i EG-fördraget) (EUT C 145, 30.6.2007, s. 5).

18

(19)  Om rollen för nationella parlament respektive Europaparlamentet.

19

(20)  I artiklarna 11.1 och 11.2 anges följande:

20

”Institutionerna ska på lämpligt sätt ge medborgarna och de representativa sammanslutningarna möjlighet att ge uttryck för och offentligt diskutera sina åsikter på alla unionens åtgärdsområden.”

”Institutionerna ska föra en öppen, tydlig och regelbunden dialog med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället.”

(21)  EESK:s yttrande om ”Principer, förfaranden och åtgärder för tillämpningen av artikel 11.1 och 11.2 i Lissabonfördraget” av den 14 november 2012 (EUT C 11, 15.1.2013, s. 8).

21

(22)  EESK:s yttrande om ”Utvärdering av kommissionens samråd med berörda parter” av den 2 juli 2015 (EUT C 383, 17.11.2015, s. 57).

22

(23)  I artikel 13.4 i EU-fördraget om unionens institutionella ramar fastställs det att ”Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska bistås av en ekonomisk och social kommitté och en regionkommitté, vilka ska ha rådgivande funktion”.

23

”Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska bistås av en ekonomisk och social kommitté och en regionkommitté, vilka ska ha rådgivande funktion”

(24)  Detta förslag lämnades av kommittén till rådet redan i ett yttrande från 2006, under den reflektionstid som följde efter misslyckandet med att ratificera det konstitutionella fördraget. Se EESK:s yttrande om ”Bidrag till Europeiska rådet den 15–16 juni 2006 – Perioden för eftertanke” av den 17 maj 2006 (EUT C 195, 18.8.2006, s. 64).

24

(25)  I punkt 18 i samarbetsprotokollet med kommissionen anges det att ”Kommittén ska bidra till utvärderingen av genomförandet av EU:s lagstiftning, särskilt när det gäller övergripande klausuler, i enlighet med artiklarna 8–12 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.”

25

Kommittén ska bidra till utvärderingen av genomförandet av EU:s lagstiftning, särskilt när det gäller övergripande klausuler, i enlighet med artiklarna 8–12 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

I samarbetsavtalet med Europaparlamentet anges det att EESK systematiskt ska tillhandahålla ”konsekvensanalyser som rör EU:s lagstiftning” för parlamentet tillsammans med ”information och relevant material från det civila samhället om hur gällande lagstiftning och befintliga utgiftsprogram fungerar i praktiken samt om vilka brister som bör beaktas när man utarbetar och reviderar lagstiftning och EU-politik”.

konsekvensanalyser som rör EU:s lagstiftning

information och relevant material från det civila samhället om hur gällande lagstiftning och befintliga utgiftsprogram fungerar i praktiken samt om vilka brister som bör beaktas när man utarbetar och reviderar lagstiftning och EU-politik”

(26)  EESK:s yttrande om ”Delegerade akter” av den 16 september 2015 (INT/768) (se sidan 145 i detta nummer av EUT).

26

---

III Förberedande akter

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

EESK:s 510:a plenarsession den 16–17 september 2015

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/192 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/192

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda

[COM(2015) 215 final]

(2016/C 013/28)

| Föredragande: | Bernd DITTMANN |
| --- | --- |

Föredragande:

Bernd DITTMANN

Den 1 juni 2015 beslutade Europeiska kommissionen att i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda

[COM(2015) 215 final].

Underkommittén för ”Bättre lagstiftning”, som inrättats enligt artikel 19 i arbetsordningen och som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt utkast till yttrande enhälligt den 2 september 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16–17 september 2015 (sammanträdet den 16 september 2015) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 174 röster för, 3 röster emot och 9 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Bättre, smart lagstiftning är en gemensam uppgift för alla EU-institutioner och medlemsstaterna, med huvudmålet att höja EU-lagstiftningens kvalitet till förmån för medborgarna, företagen, konsumenterna och arbetstagarna. Bättre lagstiftning ersätter dock inte politiska beslut. Bättre lagstiftning är en process som ständigt vidareutvecklas. Man har redan uppnått mycket, men det finns fortfarande utrymme för förbättringar. |
| --- | --- |

1.1

Bättre, smart lagstiftning är en gemensam uppgift för alla EU-institutioner och medlemsstaterna, med huvudmålet att höja EU-lagstiftningens kvalitet till förmån för medborgarna, företagen, konsumenterna och arbetstagarna. Bättre lagstiftning ersätter dock inte politiska beslut. Bättre lagstiftning är en process som ständigt vidareutvecklas. Man har redan uppnått mycket, men det finns fortfarande utrymme för förbättringar.

| 1.2 | EESK har sedan länge engagerat sig djupt i frågan om bättre lagstiftning, såsom framgår av sammanställningen över de viktigaste yttrandena om bättre lagstiftning (1). Kommittén har därmed påtagit sig ett särskilt ansvar för stödet och acceptansen för EU:s lagstiftning och bättre lagstiftning i det civila samhället. |
| --- | --- |

1.2

EESK har sedan länge engagerat sig djupt i frågan om bättre lagstiftning, såsom framgår av sammanställningen över de viktigaste yttrandena om bättre lagstiftning (1). Kommittén har därmed påtagit sig ett särskilt ansvar för stödet och acceptansen för EU:s lagstiftning och bättre lagstiftning i det civila samhället.

| 1.3 | EESK konstaterar att man i agendan för bättre lagstiftning inte i tillräcklig utsträckning beaktar kommittén i enlighet med den roll och funktion som den ges i EU-fördragen och samarbetsavtalen med kommissionen och Europaparlamentet. EU:s rådgivande organ bör tas med i det interinstitutionella avtalet. |
| --- | --- |

1.3

EESK konstaterar att man i agendan för bättre lagstiftning inte i tillräcklig utsträckning beaktar kommittén i enlighet med den roll och funktion som den ges i EU-fördragen och samarbetsavtalen med kommissionen och Europaparlamentet. EU:s rådgivande organ bör tas med i det interinstitutionella avtalet.

| 1.4 | EESK stöder ett omfattande deltagande av berörda parter genom samråd under en politisk åtgärds hela livscykel och hänvisar i detta sammanhang till sitt yttrande om utvärdering av riktlinjerna för samråd. En bra avgränsning av målgruppen och hänsyn till de berörda parternas representativitet är väsentliga aspekter av bättre lagstiftning där det finns utrymme för förbättringar. |
| --- | --- |

1.4

EESK stöder ett omfattande deltagande av berörda parter genom samråd under en politisk åtgärds hela livscykel och hänvisar i detta sammanhang till sitt yttrande om utvärdering av riktlinjerna för samråd. En bra avgränsning av målgruppen och hänsyn till de berörda parternas representativitet är väsentliga aspekter av bättre lagstiftning där det finns utrymme för förbättringar.

| 1.5 | Vid urvalet av experter för nämnden för lagstiftningskontroll, Refit-plattform och alla andra organ samt vid hearingar, workshoppar och andra situationer anser EESK att man måste säkerställa största möjliga oberoende, opartiskhet och öppenhet. |
| --- | --- |

1.5

Vid urvalet av experter för nämnden för lagstiftningskontroll, Refit-plattform och alla andra organ samt vid hearingar, workshoppar och andra situationer anser EESK att man måste säkerställa största möjliga oberoende, opartiskhet och öppenhet.

| 1.6 | EESK anser att själv- och samreglering måste ingå i det interinstitutionella avtalet och bör övervägas på jämställd fot med lagstiftningsåtgärder för att lösa politiska frågor. |
| --- | --- |

1.6

EESK anser att själv- och samreglering måste ingå i det interinstitutionella avtalet och bör övervägas på jämställd fot med lagstiftningsåtgärder för att lösa politiska frågor.

| 1.7 | Informella trepartsmöten bör begränsas till särskilda akutfall, och större delen av lagstiftningen bör antas genom det normala lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

1.7

Informella trepartsmöten bör begränsas till särskilda akutfall, och större delen av lagstiftningen bör antas genom det normala lagstiftningsförfarandet.

| 1.8 | EESK uppmanar kommissionen att inrikta sig mer på bristerna i medlemsstaternas införlivande och genomförande av EU-lagstiftningen, och anser att man bör använda sig av förordningar i stället för direktiv. |
| --- | --- |

1.8

EESK uppmanar kommissionen att inrikta sig mer på bristerna i medlemsstaternas införlivande och genomförande av EU-lagstiftningen, och anser att man bör använda sig av förordningar i stället för direktiv.

2.   Agendan för bättre lagstiftning – en grundläggande bedömning

| 2.1 | Det är EESK:s övertygelse att åtgärder och instrument för bättre lagstiftning bör bidra till att förbättra EU-rättsakternas kvalitet och effektivitet och till att utforma enkla, tydliga och konsekventa bestämmelser som bidrar till att uppnå målen i EU-fördragen och särskilt till att stärka och fullborda den europeiska inre marknaden samt utgör ett mervärde för medborgarna, företagen, konsumenterna och arbetstagarna i Europa. |
| --- | --- |

2.1

Det är EESK:s övertygelse att åtgärder och instrument för bättre lagstiftning bör bidra till att förbättra EU-rättsakternas kvalitet och effektivitet och till att utforma enkla, tydliga och konsekventa bestämmelser som bidrar till att uppnå målen i EU-fördragen och särskilt till att stärka och fullborda den europeiska inre marknaden samt utgör ett mervärde för medborgarna, företagen, konsumenterna och arbetstagarna i Europa.

| 2.2 | EU är ett gemensamt rättsligt område som måste garantera en god, tillförlitlig och genomförbar rättslig ram. Konceptet med bättre lagstiftning, som ska inriktas såväl på förhandsåtgärder på EU-nivå som på ett konsekvent införlivande och genomförande av EU-lagstiftningen i medlemsstaterna och omfattar åtgärder för bättre lagstiftning under en rättsakts hela livscykel (2), kommer att ge ett värdefullt bidrag till den europeiska integrationen och medborgarna om man inte enbart inför nya teknokratiska förfaranden och instrument, utan alla EU-institutioner och medlemsstater dessutom engagerar sig i att skapa en kultur av bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

2.2

EU är ett gemensamt rättsligt område som måste garantera en god, tillförlitlig och genomförbar rättslig ram. Konceptet med bättre lagstiftning, som ska inriktas såväl på förhandsåtgärder på EU-nivå som på ett konsekvent införlivande och genomförande av EU-lagstiftningen i medlemsstaterna och omfattar åtgärder för bättre lagstiftning under en rättsakts hela livscykel (2), kommer att ge ett värdefullt bidrag till den europeiska integrationen och medborgarna om man inte enbart inför nya teknokratiska förfaranden och instrument, utan alla EU-institutioner och medlemsstater dessutom engagerar sig i att skapa en kultur av bättre lagstiftning.

| 2.3 | Kommissionen presenterar sitt meddelande och de åtföljande dokumenten som en nystart. Förslagen måste utan tvekan betecknas som ambitiösa. Kommittén vill dock också påpeka att bättre lagstiftning inte är en ny fråga, utan har diskuterats och vidareutvecklats i många år. De förbättringar som man har uppnått har bidragit till att EU-lagstiftningen i grunden håller hög kvalitet, till förmån för medborgarna, företagen, konsumenterna och arbetstagarna i Europa. I jämförelse med de nationella lagstiftarna eller i en internationell jämförelse anser EESK att mekanismerna och de fastställda förfarandena på EU-nivå fungerar väl för att säkerställa en hög kvalitet på lagstiftningen (3). Som denna rapport visar finns det dock fortfarande utrymme för förbättringar. EESK erkänner emellertid att mycket redan har gjorts och uppnåtts med hjälp av bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

2.3

Kommissionen presenterar sitt meddelande och de åtföljande dokumenten som en nystart. Förslagen måste utan tvekan betecknas som ambitiösa. Kommittén vill dock också påpeka att bättre lagstiftning inte är en ny fråga, utan har diskuterats och vidareutvecklats i många år. De förbättringar som man har uppnått har bidragit till att EU-lagstiftningen i grunden håller hög kvalitet, till förmån för medborgarna, företagen, konsumenterna och arbetstagarna i Europa. I jämförelse med de nationella lagstiftarna eller i en internationell jämförelse anser EESK att mekanismerna och de fastställda förfarandena på EU-nivå fungerar väl för att säkerställa en hög kvalitet på lagstiftningen (3). Som denna rapport visar finns det dock fortfarande utrymme för förbättringar. EESK erkänner emellertid att mycket redan har gjorts och uppnåtts med hjälp av bättre lagstiftning.

| 2.4 | Mot bakgrund av den växande kritiken mot konceptet med bättre lagstiftning betonar EESK att kommitténs uppfattning är att det inte ska handla om ”mer” eller ”mindre” reglering i EU eller om att avreglera eller nedprioritera vissa politikområden och därmed äventyra de värden som EU står för: socialt skydd, miljöskydd och grundläggande rättigheter (4). Bättre lagstiftning är i första hand ett verktyg för att säkerställa att de politiska målen faktiskt uppnås på basis av en evidensbaserad grund i ljuset av ovannämnda värden, utan att miljö- eller konsumenträttigheter eller sociala normer inskränks eller befogenheter förskjuts i den institutionella strukturen genom att nya organ inrättas. Bättre lagstiftning kan och får inte ersätta politiska beslut. |
| --- | --- |

2.4

Mot bakgrund av den växande kritiken mot konceptet med bättre lagstiftning betonar EESK att kommitténs uppfattning är att det inte ska handla om ”mer” eller ”mindre” reglering i EU eller om att avreglera eller nedprioritera vissa politikområden och därmed äventyra de värden som EU står för: socialt skydd, miljöskydd och grundläggande rättigheter (4). Bättre lagstiftning är i första hand ett verktyg för att säkerställa att de politiska målen faktiskt uppnås på basis av en evidensbaserad grund i ljuset av ovannämnda värden, utan att miljö- eller konsumenträttigheter eller sociala normer inskränks eller befogenheter förskjuts i den institutionella strukturen genom att nya organ inrättas. Bättre lagstiftning kan och får inte ersätta politiska beslut.

| 2.5 | EESK deltar aktivt i det demokratiska utformandet och genomförandet av EU-lagstiftningen. EESK har sedan flera år utförligt engagerat sig i frågan om bättre lagstiftning och avgett en rad yttranden med konkreta rekommendationer om vidareutvecklingen av detta koncept. En sammanställning av dessa rekommendationer finns tillgänglig (5) och bör användas som en källa till inspiration och idéer för hur agendan för bättre lagstiftning kan förbättras ytterligare. Detta visar att EESK har ett särskilt ansvar för stödet och acceptansen för målen för bättre lagstiftning i det civila samhället. Kommittén är också redo att ge sitt bidrag till en öppen, demokratisk och konsekvent bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

2.5

EESK deltar aktivt i det demokratiska utformandet och genomförandet av EU-lagstiftningen. EESK har sedan flera år utförligt engagerat sig i frågan om bättre lagstiftning och avgett en rad yttranden med konkreta rekommendationer om vidareutvecklingen av detta koncept. En sammanställning av dessa rekommendationer finns tillgänglig (5) och bör användas som en källa till inspiration och idéer för hur agendan för bättre lagstiftning kan förbättras ytterligare. Detta visar att EESK har ett särskilt ansvar för stödet och acceptansen för målen för bättre lagstiftning i det civila samhället. Kommittén är också redo att ge sitt bidrag till en öppen, demokratisk och konsekvent bättre lagstiftning.

| 2.6 | Det är beklagligt att man i kommissionens meddelande och hela paketet för bättre lagstiftning inte i tillräcklig utsträckning tar fasta på EESK:s roll, funktion och representativitet enligt fördragen, vilket gör att man inte utnyttjar möjligheten att använda sig av kommittéledamöternas expertis och sakkunskap och inte gör EESK:s uppgifter rättvisa. EESK:s deltagande i agendan för bättre lagstiftning är begränsat till Refit-plattformen (efterhandsfasen) och avspeglar inte i tillräcklig utsträckning kommitténs uppgifter och ansvar för att stärka institutionernas demokratiska legitimitet och effektivitet. |
| --- | --- |

2.6

Det är beklagligt att man i kommissionens meddelande och hela paketet för bättre lagstiftning inte i tillräcklig utsträckning tar fasta på EESK:s roll, funktion och representativitet enligt fördragen, vilket gör att man inte utnyttjar möjligheten att använda sig av kommittéledamöternas expertis och sakkunskap och inte gör EESK:s uppgifter rättvisa. EESK:s deltagande i agendan för bättre lagstiftning är begränsat till Refit-plattformen (efterhandsfasen) och avspeglar inte i tillräcklig utsträckning kommitténs uppgifter och ansvar för att stärka institutionernas demokratiska legitimitet och effektivitet.

| 2.7 | EESK vill därför beaktas på lämpligt sätt i agendan för bättre lagstiftning. Denna rapport innehåller förslag till hur och var kommittén bör göras delaktig. |
| --- | --- |

2.7

EESK vill därför beaktas på lämpligt sätt i agendan för bättre lagstiftning. Denna rapport innehåller förslag till hur och var kommittén bör göras delaktig.

3.   Interinstitutionellt avtal – i riktning mot en gemensam kultur av bättre lagstiftning

| 3.1 | I kommissionens meddelande behandlas bland annat de planerade åtgärderna i det interinstitutionella avtalet. EESK betraktar förslaget till interinstitutionellt avtal som en av de viktigaste delarna i agendan för bättre lagstiftning. Kommissionen bör stödjas i sitt arbete med att ständigt vidareutveckla målen för bättre lagstiftning med deltagande av det civila samhället som helhet. Detta förutsätter dock i synnerhet stöd av de lagstiftande organen rådet och Europaparlamentet. Förslaget till interinstitutionellt avtal är ambitiöst och kan bara bli framgångsrikt om alla institutioner tydligt förbinder sig till målen för och innehållet i bättre lagstiftning och till en konsekvent tillämpning av förslagen i det interinstitutionella avtalet i ljuset av EU:s fördrag. Om förhandlingarna misslyckas skulle det innebära ett stort steg tillbaka, även i förhållande till åtagandena i det interinstitutionella avtalet från 2003. |
| --- | --- |

3.1

I kommissionens meddelande behandlas bland annat de planerade åtgärderna i det interinstitutionella avtalet. EESK betraktar förslaget till interinstitutionellt avtal som en av de viktigaste delarna i agendan för bättre lagstiftning. Kommissionen bör stödjas i sitt arbete med att ständigt vidareutveckla målen för bättre lagstiftning med deltagande av det civila samhället som helhet. Detta förutsätter dock i synnerhet stöd av de lagstiftande organen rådet och Europaparlamentet. Förslaget till interinstitutionellt avtal är ambitiöst och kan bara bli framgångsrikt om alla institutioner tydligt förbinder sig till målen för och innehållet i bättre lagstiftning och till en konsekvent tillämpning av förslagen i det interinstitutionella avtalet i ljuset av EU:s fördrag. Om förhandlingarna misslyckas skulle det innebära ett stort steg tillbaka, även i förhållande till åtagandena i det interinstitutionella avtalet från 2003.

| 3.2 | Trots att Europaparlamentet erkänner EESK:s roll och betydelse (6) nämns EESK och ReK och deras roll och funktion enligt fördragen inte alls i det interinstitutionella avtalet. Det är inte godtagbart. |
| --- | --- |

3.2

Trots att Europaparlamentet erkänner EESK:s roll och betydelse (6) nämns EESK och ReK och deras roll och funktion enligt fördragen inte alls i det interinstitutionella avtalet. Det är inte godtagbart.

| 3.3 | Förutsatt att kommissionen rådfrågar EESK i god tid är kommittén beredd att stödja EU-institutionerna vid åtgärder för bättre lagstiftning, utveckla nya idéer, utförligt yttra sig om planerade initiativ inom ramen för sina befogenheter, säkerställa deras höga kvalitet och i förekommande fall följa upp EU-initiativ eller i särskilda fall fungera som testorgan för planerade initiativ. |
| --- | --- |

3.3

Förutsatt att kommissionen rådfrågar EESK i god tid är kommittén beredd att stödja EU-institutionerna vid åtgärder för bättre lagstiftning, utveckla nya idéer, utförligt yttra sig om planerade initiativ inom ramen för sina befogenheter, säkerställa deras höga kvalitet och i förekommande fall följa upp EU-initiativ eller i särskilda fall fungera som testorgan för planerade initiativ.

| 3.4 | EESK anser därför att de båda rådgivande EU-organen bör tas med i det interinstitutionella avtalet när det gäller de åtgärder för bättre lagstiftning som de anförtros i EU-fördragen och i samarbetsavtalen med kommissionen och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

3.4

EESK anser därför att de båda rådgivande EU-organen bör tas med i det interinstitutionella avtalet när det gäller de åtgärder för bättre lagstiftning som de anförtros i EU-fördragen och i samarbetsavtalen med kommissionen och Europaparlamentet.

| 3.5 | Det konkreta sakinnehållet i det interinstitutionella avtalet kommer att utvärderas i ett yttrande på eget initiativ när det har antagits av rådet och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

3.5

Det konkreta sakinnehållet i det interinstitutionella avtalet kommer att utvärderas i ett yttrande på eget initiativ när det har antagits av rådet och Europaparlamentet.

4.   Bedömning av meddelandet om agendan för bättre lagstiftning

4.1   
  Ändring av arbetssättet på EU-nivå

| 4.1.1 | Kommissionen vill med sin nya interna organisation, anpassningen av sin verksamhet till de politiska riktlinjerna, utarbetandet av ett enhetligt arbetsprogram på EU-nivå och det förstärkta samspelet med institutionerna uppnå bättre bestämmelser och bättre resultat. |
| --- | --- |

4.1.1

Kommissionen vill med sin nya interna organisation, anpassningen av sin verksamhet till de politiska riktlinjerna, utarbetandet av ett enhetligt arbetsprogram på EU-nivå och det förstärkta samspelet med institutionerna uppnå bättre bestämmelser och bättre resultat.

| 4.1.2 | EESK välkomnar att kommissionen har inlett ett strukturerat utbyte med rådet och Europaparlamentet om det årliga arbetsprogrammet och den fleråriga programplaneringen och i enlighet med samarbetsavtalet rådfrågar kommittén innan det årliga arbetsprogrammet offentliggörs. Utbytet bör omfatta hela programplaneringscykeln och säkerställa synergieffekter genom att en regelbunden dialog förs mellan EESK och Europaparlamentet, kommissionen och rådet, så att åtgärderna i arbetsprogrammet kan följas upp på ett målinriktat sätt också efter antagandet och det allmänna samarbetet kan förbättras. EESK rekommenderar att planeringen av nya initiativ och prioriteringar ska göras mot bakgrund av och med hänvisning till befintliga strategier och integrationsplaner (t.ex. Europa 2020-strategin, den årliga tillväxtöversikten och den europeiska planeringsterminen/de landsspecifika rekommendationerna) och innehålla detaljerad information om hur de planerade åtgärderna är integrerade i de befintliga strategierna och avspeglar deras mål. På så sätt kan man undvika att vissa politikområden och mål över- eller underordnas befintliga strategier. |
| --- | --- |

4.1.2

EESK välkomnar att kommissionen har inlett ett strukturerat utbyte med rådet och Europaparlamentet om det årliga arbetsprogrammet och den fleråriga programplaneringen och i enlighet med samarbetsavtalet rådfrågar kommittén innan det årliga arbetsprogrammet offentliggörs. Utbytet bör omfatta hela programplaneringscykeln och säkerställa synergieffekter genom att en regelbunden dialog förs mellan EESK och Europaparlamentet, kommissionen och rådet, så att åtgärderna i arbetsprogrammet kan följas upp på ett målinriktat sätt också efter antagandet och det allmänna samarbetet kan förbättras. EESK rekommenderar att planeringen av nya initiativ och prioriteringar ska göras mot bakgrund av och med hänvisning till befintliga strategier och integrationsplaner (t.ex. Europa 2020-strategin, den årliga tillväxtöversikten och den europeiska planeringsterminen/de landsspecifika rekommendationerna) och innehålla detaljerad information om hur de planerade åtgärderna är integrerade i de befintliga strategierna och avspeglar deras mål. På så sätt kan man undvika att vissa politikområden och mål över- eller underordnas befintliga strategier.

4.2   
  Bättre samråd, mer öppenhet och insyn

| 4.2.1 | Kommissionen planerar att genom samråd göra berörda parter delaktiga under en politisk åtgärds hela livscykel. De berörda parterna ska rådfrågas om färdplaner, inledande konsekvensbedömningar, rättsakter som antas av kommissionärskollegiet, efterhandsutvärderingar och kontroller av ändamålsenligheten samt utkast till delegerade akter och genomförandeakter. Dessutom ska motiveringen till rättsakter förbättras. |
| --- | --- |

4.2.1

Kommissionen planerar att genom samråd göra berörda parter delaktiga under en politisk åtgärds hela livscykel. De berörda parterna ska rådfrågas om färdplaner, inledande konsekvensbedömningar, rättsakter som antas av kommissionärskollegiet, efterhandsutvärderingar och kontroller av ändamålsenligheten samt utkast till delegerade akter och genomförandeakter. Dessutom ska motiveringen till rättsakter förbättras.

| 4.2.2 | EESK välkomnar principiellt målet om större öppenhet och ökad delaktighet för berörda parter under en rättsakts hela livscykel. EESK har konsekvent framhållit vikten av intensivt samråd med alla berörda parter (7), eftersom ett brett samråd med berörda parter kan bidra till lagstiftningens kvalitet och ändamålsenlighet genom att man når en balans mellan att uppnå de politiska målen, å ena sidan, och att sörja för administrativ förenkling, å andra sidan. Bättre samråd kommer att öka medvetenheten och förbättra tillämpningen av bestämmelserna (8). |
| --- | --- |

4.2.2

EESK välkomnar principiellt målet om större öppenhet och ökad delaktighet för berörda parter under en rättsakts hela livscykel. EESK har konsekvent framhållit vikten av intensivt samråd med alla berörda parter (7), eftersom ett brett samråd med berörda parter kan bidra till lagstiftningens kvalitet och ändamålsenlighet genom att man når en balans mellan att uppnå de politiska målen, å ena sidan, och att sörja för administrativ förenkling, å andra sidan. Bättre samråd kommer att öka medvetenheten och förbättra tillämpningen av bestämmelserna (8).

| 4.2.3 | I ett yttrande om utvärdering av samråden med berörda parter (9) lade EESK så sent som i juli 2015 fram förslag till förbättring av möjligheterna att samråda med berörda parter, vilka kommittén till fullo hänvisar till i detta yttrande. EESK konstaterar i det avseendet att riktlinjerna på det hela taget innehåller goda krav för att högkvalitativa samråd ska kunna genomföras. Såsom ovannämnda yttrande tydligt visar finns det dock fortfarande många (även aktuella) fall där kommissionens behöriga avdelningar inte konsekvent har tillämpat de nya riktlinjerna. EESK anser därför att man bör föreskriva obligatorisk tillämpning av riktlinjerna som kvalitetsnormer för samråd med berörda parter inom kommissionen. |
| --- | --- |

4.2.3

I ett yttrande om utvärdering av samråden med berörda parter (9) lade EESK så sent som i juli 2015 fram förslag till förbättring av möjligheterna att samråda med berörda parter, vilka kommittén till fullo hänvisar till i detta yttrande. EESK konstaterar i det avseendet att riktlinjerna på det hela taget innehåller goda krav för att högkvalitativa samråd ska kunna genomföras. Såsom ovannämnda yttrande tydligt visar finns det dock fortfarande många (även aktuella) fall där kommissionens behöriga avdelningar inte konsekvent har tillämpat de nya riktlinjerna. EESK anser därför att man bör föreskriva obligatorisk tillämpning av riktlinjerna som kvalitetsnormer för samråd med berörda parter inom kommissionen.

| 4.2.4 | En bra avgränsning av målgruppen för samrådet är en förutsättning för att man ska få de upplysningar som krävs. Kommittén skulle inom ramen för sina befogenheter och i nära samarbete med alla berörda organisationer och med kommissionen kunna stödja arbetet med att identifiera representativa organisationer inom målgrupperna (10). EESK anser de förstärkta mekanismerna för samråd med berörda parter gör det nödvändigt att säkerställa öppenhet vid urvalet av experter i organ, vid konferenser, vid workshoppar osv. På samma sätt måste man ta större hänsyn till de berörda parternas representativitet och göra en kvalitativ och kvantitativ viktning vid användningen av resultaten beroende på om ett svar kommer från en enskild person eller en representativ organisation i det civila samhället. Synpunkter från en organisation bör ges jämförelsevis större vikt. |
| --- | --- |

4.2.4

En bra avgränsning av målgruppen för samrådet är en förutsättning för att man ska få de upplysningar som krävs. Kommittén skulle inom ramen för sina befogenheter och i nära samarbete med alla berörda organisationer och med kommissionen kunna stödja arbetet med att identifiera representativa organisationer inom målgrupperna (10). EESK anser de förstärkta mekanismerna för samråd med berörda parter gör det nödvändigt att säkerställa öppenhet vid urvalet av experter i organ, vid konferenser, vid workshoppar osv. På samma sätt måste man ta större hänsyn till de berörda parternas representativitet och göra en kvalitativ och kvantitativ viktning vid användningen av resultaten beroende på om ett svar kommer från en enskild person eller en representativ organisation i det civila samhället. Synpunkter från en organisation bör ges jämförelsevis större vikt.

| 4.2.5 | Kvaliteten på frågor (ofta suggestiva), urvalet av dem och kommissionens återkopplingsmekanismer lämnar ofta mycket övrigt att önska (11). EESK har i det avseendet lagt fram omfattande förslag till hur dessa brister kan avhjälpas (12). Till exempel skulle kommittén vid utformningen av frågeformulär för samråd kunna påverka frågeställningarna genom att bidra med frågor eller regelbundet utnyttjas som ”testorgan” för att kontrollera om frågorna är relevanta. Att granska och övervaka samråd och att inrätta en observationsgrupp för detta vid EESK (13) skulle kunna ge ett lämpligt bidrag till att höja samrådens kvalitet. |
| --- | --- |

4.2.5

Kvaliteten på frågor (ofta suggestiva), urvalet av dem och kommissionens återkopplingsmekanismer lämnar ofta mycket övrigt att önska (11). EESK har i det avseendet lagt fram omfattande förslag till hur dessa brister kan avhjälpas (12). Till exempel skulle kommittén vid utformningen av frågeformulär för samråd kunna påverka frågeställningarna genom att bidra med frågor eller regelbundet utnyttjas som ”testorgan” för att kontrollera om frågorna är relevanta. Att granska och övervaka samråd och att inrätta en observationsgrupp för detta vid EESK (13) skulle kunna ge ett lämpligt bidrag till att höja samrådens kvalitet.

| 4.2.6 | Det är också viktigt med lämpliga tidsfrister för samråden. Tidsfristerna bör inte förlänga regleringsprocessen i onödan, men samtidigt kan frister på 4, 8 eller 12 veckor för samråd om delvis komplexa eller mycket tekniska initiativ vara för korta för att samla in ändamålsenliga synpunkter. En strukturerad och ständigt uppdaterad planering av samråden (i kommissionens färdplaner) och offentliggörande av deras mål, med en tillförlitlig tidsangivelse, kan hjälpa de berörda parterna att förbereda sitt deltagande. |
| --- | --- |

4.2.6

Det är också viktigt med lämpliga tidsfrister för samråden. Tidsfristerna bör inte förlänga regleringsprocessen i onödan, men samtidigt kan frister på 4, 8 eller 12 veckor för samråd om delvis komplexa eller mycket tekniska initiativ vara för korta för att samla in ändamålsenliga synpunkter. En strukturerad och ständigt uppdaterad planering av samråden (i kommissionens färdplaner) och offentliggörande av deras mål, med en tillförlitlig tidsangivelse, kan hjälpa de berörda parterna att förbereda sitt deltagande.

| 4.2.7 | För att ytterligare öka öppenheten och överskådligheten för de berörda parterna föreslår EESK att man på kommissionens centrala webbplats för samråd (14) ska samla alla pågående samråd av EU:s institutioner, byråer och underordnade organ (15) samt alla samråd om delegerade akter och genomförandeakter och presentera dem på ett enhetligt och överskådligt sätt, och att man ska öka kännedomen om dem i hela Europa inom ramen för en heltäckande kommunikationsstrategi. |
| --- | --- |

4.2.7

För att ytterligare öka öppenheten och överskådligheten för de berörda parterna föreslår EESK att man på kommissionens centrala webbplats för samråd (14) ska samla alla pågående samråd av EU:s institutioner, byråer och underordnade organ (15) samt alla samråd om delegerade akter och genomförandeakter och presentera dem på ett enhetligt och överskådligt sätt, och att man ska öka kännedomen om dem i hela Europa inom ramen för en heltäckande kommunikationsstrategi.

| 4.2.8 | Vi välkomnar i synnerhet samråden om delegerade akter (artikel 290 i EUF-fördraget) och genomförandeakter (artikel 291 i EUF-fördraget). Bristande öppenhet, uppenbar rättsosäkerhet och otillräcklig politisk kontroll i systemet med förhandssamråd om underordnade rättsakter kritiseras ofta med rätta (16). EESK anser också att man bör inrätta ett särskilt register för delegerade akter i linje med registret över kommittéhandlingar. Användningen av delegerade akter och genomförandeakter måste begränsas snävt och motiveras särskilt. Åtgärder på underordnad nivå måste konsekvent rätta sig efter den grundläggande rättsakten. Politiska beslut får inte undergrävas genom delegerade akter och genomförandeakter. |
| --- | --- |

4.2.8

Vi välkomnar i synnerhet samråden om delegerade akter (artikel 290 i EUF-fördraget) och genomförandeakter (artikel 291 i EUF-fördraget). Bristande öppenhet, uppenbar rättsosäkerhet och otillräcklig politisk kontroll i systemet med förhandssamråd om underordnade rättsakter kritiseras ofta med rätta (16). EESK anser också att man bör inrätta ett särskilt register för delegerade akter i linje med registret över kommittéhandlingar. Användningen av delegerade akter och genomförandeakter måste begränsas snävt och motiveras särskilt. Åtgärder på underordnad nivå måste konsekvent rätta sig efter den grundläggande rättsakten. Politiska beslut får inte undergrävas genom delegerade akter och genomförandeakter.

| 4.2.9 | Dessutom bör man se till att det inte sker någon överlappning mellan samråd eller innehåll i delegerade akter och genomförandeakter och samråd om riktlinjer från EU:s byråer eller deras innehåll. |
| --- | --- |

4.2.9

Dessutom bör man se till att det inte sker någon överlappning mellan samråd eller innehåll i delegerade akter och genomförandeakter och samråd om riktlinjer från EU:s byråer eller deras innehåll.

| 4.2.10 | Man bör i grunden skilja mellan samråd med arbetsmarknadens parter – i enlighet med de förfaranden för social dialog som fastställs i EU-fördragen (artiklarna 154 och 155 i EUF-fördraget) – och offentliga samråd med alla berörda parter i det civila samhället i enlighet med artikel 11.3 i EU-fördraget. Båda har sin särskilda roll och olika legitimitet. |
| --- | --- |

4.2.10

Man bör i grunden skilja mellan samråd med arbetsmarknadens parter – i enlighet med de förfaranden för social dialog som fastställs i EU-fördragen (artiklarna 154 och 155 i EUF-fördraget) – och offentliga samråd med alla berörda parter i det civila samhället i enlighet med artikel 11.3 i EU-fördraget. Båda har sin särskilda roll och olika legitimitet.

| 4.2.11 | Det påpekas visserligen i förklaringarna i verktygslådan för bättre lagstiftning att samråden med arbetsmarknadens parter inte omfattas av miniminormerna för samråd och således inte kraven på offentliga samråd. EESK skulle dock bestämt vilja framhäva att det aktuella meddelandet under inga omständigheter får användas som förevändning för att göra samråden med arbetsmarknadens parter eller deras förhandlingsresultat föremål för förhands- eller efterhandskontroller genom offentliga samråd. Den sociala dialogen är ett särskilt förfarande som föreskrivs i EUF-fördraget (17) och som måste respekteras. Offentliga samråd kan därför inte ersätta samråd med arbetsmarknadens parter (18). Genomförandet av resultaten av arbetsmarknadsparternas överenskommelser måste säkerställas i enlighet med artikel 155 i EUF-fördraget (19). |
| --- | --- |

4.2.11

Det påpekas visserligen i förklaringarna i verktygslådan för bättre lagstiftning att samråden med arbetsmarknadens parter inte omfattas av miniminormerna för samråd och således inte kraven på offentliga samråd. EESK skulle dock bestämt vilja framhäva att det aktuella meddelandet under inga omständigheter får användas som förevändning för att göra samråden med arbetsmarknadens parter eller deras förhandlingsresultat föremål för förhands- eller efterhandskontroller genom offentliga samråd. Den sociala dialogen är ett särskilt förfarande som föreskrivs i EUF-fördraget (17) och som måste respekteras. Offentliga samråd kan därför inte ersätta samråd med arbetsmarknadens parter (18). Genomförandet av resultaten av arbetsmarknadsparternas överenskommelser måste säkerställas i enlighet med artikel 155 i EUF-fördraget (19).

4.3   
  Bättre instrument för bättre lösningar

| 4.3.1 | Kommissionen kommer hädanefter att tillämpa de nya integrerade riktlinjerna för bättre lagstiftning (20) på nya åtgärder, åtar sig att också undersöka andra alternativ än lagstiftning, t.ex. samreglering och självreglering, och kommer att ägna särskild uppmärksamhet åt principen ”tänk småskaligt först”, testet för små och medelstora företag och möjligheten att undanta mikroföretag från vissa EU-krav. |
| --- | --- |

4.3.1

Kommissionen kommer hädanefter att tillämpa de nya integrerade riktlinjerna för bättre lagstiftning (20) på nya åtgärder, åtar sig att också undersöka andra alternativ än lagstiftning, t.ex. samreglering och självreglering, och kommer att ägna särskild uppmärksamhet åt principen ”tänk småskaligt först”, testet för små och medelstora företag och möjligheten att undanta mikroföretag från vissa EU-krav.

| 4.3.2 | EESK välkomnar att riktlinjerna för bättre lagstiftning har preciserats och omarbetats och lagts fram i en konsoliderad version, kompletterad med en mer detaljerad verktygslåda. EESK anser att dessa instrument kan ge ett betydande bidrag till bättre lagstiftning samt sörja för ett brett stöd och konsekvent tillämpning av kommissionens personal genom att de presenteras på ett enhetligt sätt i ett dokument. Generalsekretariatet bör se till att alla kommissionsavdelningar följer dem. |
| --- | --- |

4.3.2

EESK välkomnar att riktlinjerna för bättre lagstiftning har preciserats och omarbetats och lagts fram i en konsoliderad version, kompletterad med en mer detaljerad verktygslåda. EESK anser att dessa instrument kan ge ett betydande bidrag till bättre lagstiftning samt sörja för ett brett stöd och konsekvent tillämpning av kommissionens personal genom att de presenteras på ett enhetligt sätt i ett dokument. Generalsekretariatet bör se till att alla kommissionsavdelningar följer dem.

| 4.3.3 | Kommissionen bekräftar att riktlinjerna för bättre lagstiftning ”säkerställer [...] att ett konkurrenskraftigt EU med hållbar utveckling prioriteras i all vår verksamhet” (21). EU:s åtgärder bör finna en balans mellan EU:s övergripande mål och främjandet av konkurrenskraft. EESK för sin del anser att alla lagstiftningsförslag och andra förslag bör bli föremål en effektiv och konsekvent bedömning i linje med målen i artikel 3 i EU-fördraget och att ”konkurrenskraftskontroller” bör utföras regelbundet. |
| --- | --- |

4.3.3

Kommissionen bekräftar att riktlinjerna för bättre lagstiftning ”säkerställer [...] att ett konkurrenskraftigt EU med hållbar utveckling prioriteras i all vår verksamhet” (21). EU:s åtgärder bör finna en balans mellan EU:s övergripande mål och främjandet av konkurrenskraft. EESK för sin del anser att alla lagstiftningsförslag och andra förslag bör bli föremål en effektiv och konsekvent bedömning i linje med målen i artikel 3 i EU-fördraget och att ”konkurrenskraftskontroller” bör utföras regelbundet.

| 4.3.4 | ESSK har ständigt uppmanat till att göra förfarandena öppnare och till att alltid beakta ekonomiska, sociala, miljömässiga och konsumentrelaterade frågor på ett heltäckande och mer balanserat sätt (22). Detta borde genomgående kontrolleras vid varje konsekvensbedömning. EESK skulle kunna bidra till en balanserad bedömning av dessa instrument och förfaranden inom ramen för sina befogenheter. |
| --- | --- |

4.3.4

ESSK har ständigt uppmanat till att göra förfarandena öppnare och till att alltid beakta ekonomiska, sociala, miljömässiga och konsumentrelaterade frågor på ett heltäckande och mer balanserat sätt (22). Detta borde genomgående kontrolleras vid varje konsekvensbedömning. EESK skulle kunna bidra till en balanserad bedömning av dessa instrument och förfaranden inom ramen för sina befogenheter.

| 4.3.5 | Lagstiftning bör i princip utformas på ett sådant sätt att den kan tillämpas lika på alla företag. Kommissionens förnyade åtagande att i synnerhet ”tänka småskaligt först” och att beakta de små och medelstora företagens (inklusive mikroföretagens) intressen måste välkomnas. |
| --- | --- |

4.3.5

Lagstiftning bör i princip utformas på ett sådant sätt att den kan tillämpas lika på alla företag. Kommissionens förnyade åtagande att i synnerhet ”tänka småskaligt först” och att beakta de små och medelstora företagens (inklusive mikroföretagens) intressen måste välkomnas.

| 4.3.6 | Det är oomstritt att det behövs reglering genom lagstiftning för företag av alla storlekar, men denna lagstiftning skapar ofta problem för småföretag, särskilt mikroföretag, vid grundandet och förvaltningen av företaget. EESK påpekar att mikroföretag inte bör undantas generellt. I stället bör en bedömning göras från fall till fall i samband med lagstiftningsförslag efter en grundlig konsekvensbedömning (23). I detta sammanhang måste mikroföretagens intressen beaktas, och arbetstagarnas och konsumenternas rättigheter får inte begränsas. |
| --- | --- |

4.3.6

Det är oomstritt att det behövs reglering genom lagstiftning för företag av alla storlekar, men denna lagstiftning skapar ofta problem för småföretag, särskilt mikroföretag, vid grundandet och förvaltningen av företaget. EESK påpekar att mikroföretag inte bör undantas generellt. I stället bör en bedömning göras från fall till fall i samband med lagstiftningsförslag efter en grundlig konsekvensbedömning (23). I detta sammanhang måste mikroföretagens intressen beaktas, och arbetstagarnas och konsumenternas rättigheter får inte begränsas.

| 4.3.7 | EESK välkomnar att konsekvensbedömningsnämnden omvandlas till en nämnd för lagstiftningskontroll och kräver att man ska säkerställa största möjliga öppenhet, opartiskhet och oberoende bland experterna. Att externa experter ingår är ett steg i rätt riktning. På så sätt kan man dels se till att organet blir mer opartiskt, dels kommer utvidgningen av ansvarsområdet till utvärderingar och kontroller av ändamålsenligheten sannolikt att leda till större samstämmighet och synergi i konsekvensbedömningen. Målet måste dock förbli att skapa ett enda oberoende organ för konsekvensbedömning som arbetar för samtliga EU-institutioner och har ett utbyte med de etablerade rådgivande organen, EESK och ReK. Detta oberoende organ bör använda sig av externa experter, ha en extern ordförande och granska kommissionens förslag (24). Kommissionen bör tydliggöra att dess mål är ett oberoende, externt organ och att den nuvarande sammansättningen endast ska betraktas som ett ytterligare mellanliggande steg i denna riktning. På så sätt skulle man kunna säkerställa öppenhet och teknisk expertis och förhindra att EU:s lagstiftning blir intressestyrd. |
| --- | --- |

4.3.7

EESK välkomnar att konsekvensbedömningsnämnden omvandlas till en nämnd för lagstiftningskontroll och kräver att man ska säkerställa största möjliga öppenhet, opartiskhet och oberoende bland experterna. Att externa experter ingår är ett steg i rätt riktning. På så sätt kan man dels se till att organet blir mer opartiskt, dels kommer utvidgningen av ansvarsområdet till utvärderingar och kontroller av ändamålsenligheten sannolikt att leda till större samstämmighet och synergi i konsekvensbedömningen. Målet måste dock förbli att skapa ett enda oberoende organ för konsekvensbedömning som arbetar för samtliga EU-institutioner och har ett utbyte med de etablerade rådgivande organen, EESK och ReK. Detta oberoende organ bör använda sig av externa experter, ha en extern ordförande och granska kommissionens förslag (24). Kommissionen bör tydliggöra att dess mål är ett oberoende, externt organ och att den nuvarande sammansättningen endast ska betraktas som ett ytterligare mellanliggande steg i denna riktning. På så sätt skulle man kunna säkerställa öppenhet och teknisk expertis och förhindra att EU:s lagstiftning blir intressestyrd.

| 4.3.8 | EESK har i studier (25) och yttranden (26) framhållit betydelsen av själv- och samreglering och deras särskilda kännetecken som ett fall av ”horisontell subsidiaritet” (27). Det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning från 2003 innehöll ett särskilt kapitel om denna fråga. EESK anser att självreglering och/eller samreglering i vissa fall kan utgöra en effektiv förebyggande metod eller ett användbart komplement till lagstiftningsåtgärder, under förutsättning att de tillämpas inom ramen för en bred, begriplig och tydligt fastställd lagstiftningsram som bland annat bygger på principerna om öppenhet, oberoende, effektivitet och ansvar (28). |
| --- | --- |

4.3.8

EESK har i studier (25) och yttranden (26) framhållit betydelsen av själv- och samreglering och deras särskilda kännetecken som ett fall av ”horisontell subsidiaritet” (27). Det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning från 2003 innehöll ett särskilt kapitel om denna fråga. EESK anser att självreglering och/eller samreglering i vissa fall kan utgöra en effektiv förebyggande metod eller ett användbart komplement till lagstiftningsåtgärder, under förutsättning att de tillämpas inom ramen för en bred, begriplig och tydligt fastställd lagstiftningsram som bland annat bygger på principerna om öppenhet, oberoende, effektivitet och ansvar (28).

| 4.3.9 | Öppenheten bör ökas genom tillämpning av åtgärder för bättre lagstiftning framför allt mot bakgrund av den kraftigt ökade användningen av informella trepartsmöten (29). Detta skulle kunna uppnås genom att man offentliggör resultaten från varje trepartsmöte och resultaten från hela trepartsdialogen före rådets och Europaparlamentets antagande. Visserligen bör det erkännas att användningen av trepartsmöten syftar till att på det hela taget påskynda lagstiftningsprocessen, men detta ger upphov till det grundläggande problemet i dagens lagstiftningspraxis, nämligen att medlemsstaterna i rådet ständigt knyter s.k. förhandlingspaket mellan olika rättsakter för att skapa majoriteter för enskilda direktiv. Alltför ofta sker detta med bristande öppenhet och under stor tidspress, utan tillräcklig medverkan av experterna från medlemsstaterna, Europaparlamentet och kommissionen, och utan tillräcklig analys av effekterna av centrala inslag i dessa förhandlingspaket. Detta påverkar lagstiftningens kvalitet och öppenhet. |
| --- | --- |

4.3.9

Öppenheten bör ökas genom tillämpning av åtgärder för bättre lagstiftning framför allt mot bakgrund av den kraftigt ökade användningen av informella trepartsmöten (29). Detta skulle kunna uppnås genom att man offentliggör resultaten från varje trepartsmöte och resultaten från hela trepartsdialogen före rådets och Europaparlamentets antagande. Visserligen bör det erkännas att användningen av trepartsmöten syftar till att på det hela taget påskynda lagstiftningsprocessen, men detta ger upphov till det grundläggande problemet i dagens lagstiftningspraxis, nämligen att medlemsstaterna i rådet ständigt knyter s.k. förhandlingspaket mellan olika rättsakter för att skapa majoriteter för enskilda direktiv. Alltför ofta sker detta med bristande öppenhet och under stor tidspress, utan tillräcklig medverkan av experterna från medlemsstaterna, Europaparlamentet och kommissionen, och utan tillräcklig analys av effekterna av centrala inslag i dessa förhandlingspaket. Detta påverkar lagstiftningens kvalitet och öppenhet.

| 4.3.10 | Därför måste man inom ramen för förfarandena för bättre lagstiftning säkerställa att informella trepartsmöten begränsas till särskilda akutfall och att den allra största delen av lagstiftningen antas genom det normala lagstiftningsförfarandet. Det är enda sättet att sörja för fullständig demokratisk legitimitet och delaktighet. |
| --- | --- |

4.3.10

Därför måste man inom ramen för förfarandena för bättre lagstiftning säkerställa att informella trepartsmöten begränsas till särskilda akutfall och att den allra största delen av lagstiftningen antas genom det normala lagstiftningsförfarandet. Det är enda sättet att sörja för fullständig demokratisk legitimitet och delaktighet.

4.4   
  Förstärkning av efterhandsutvärderingen, Refit-programmet och Refit-plattformen

| 4.4.1 | Kommissionen föreslår också att den ska lägga mer vikt vid utvärdering, bedöma rättsakter under hela ”livscykeln”, utforma Refit-programmet på ett mer målinriktat sätt, införliva det i arbetsprogrammet och göra kontroller av ändamålsenligheten. Införlivandet av rättsakter ska förbättras, och man ska inrätta en Refit-plattform, där EESK kommer att ha en medlem. |
| --- | --- |

4.4.1

Kommissionen föreslår också att den ska lägga mer vikt vid utvärdering, bedöma rättsakter under hela ”livscykeln”, utforma Refit-programmet på ett mer målinriktat sätt, införliva det i arbetsprogrammet och göra kontroller av ändamålsenligheten. Införlivandet av rättsakter ska förbättras, och man ska inrätta en Refit-plattform, där EESK kommer att ha en medlem.

| 4.4.2 | EESK välkomnar kommissionens förslag att lägga tonvikt vid utvärderingar och göra andra EU-institutioner och det civila samhället delaktiga i denna process. Efterhandsutvärderingar där de uttalade målen jämförs med de observerade resultaten utgör viktiga analysinstrument, särskilt med tanke på att slutsatserna av utvärderingarna, på grundval av modellen med en rättsakts livscykel, kan bidra direkt till en möjlig konsekvensbedömning inför översynen av en rättsakt. Det är positivt att företrädarna för det organiserade civila samhället, företrädare för företag, arbetstagare och konsumenter, till vilka rättsakter i regel riktar sig, ska göras delaktiga i denna process genom riktade och offentliga samråd. EESK påpekar dock att utvärderingar bör inledas först efter att en rättsakt har genomförts under en rimlig period för att relevanta data och uppgifter om dess effekter ska kunna samlas in och sammanställas (30). |
| --- | --- |

4.4.2

EESK välkomnar kommissionens förslag att lägga tonvikt vid utvärderingar och göra andra EU-institutioner och det civila samhället delaktiga i denna process. Efterhandsutvärderingar där de uttalade målen jämförs med de observerade resultaten utgör viktiga analysinstrument, särskilt med tanke på att slutsatserna av utvärderingarna, på grundval av modellen med en rättsakts livscykel, kan bidra direkt till en möjlig konsekvensbedömning inför översynen av en rättsakt. Det är positivt att företrädarna för det organiserade civila samhället, företrädare för företag, arbetstagare och konsumenter, till vilka rättsakter i regel riktar sig, ska göras delaktiga i denna process genom riktade och offentliga samråd. EESK påpekar dock att utvärderingar bör inledas först efter att en rättsakt har genomförts under en rimlig period för att relevanta data och uppgifter om dess effekter ska kunna samlas in och sammanställas (30).

| 4.4.3 | Det är ytterst viktigt att EESK deltar i denna process. I samarbetsavtalen med kommissionen och Europaparlamentet föreskrivs EESK:s deltagande i detta avseende, vilket dessutom skulle kunna leda till synergieffekter i samarbetet med parlamentet. Mot bakgrund av den ovannämnda livscykelmodellen för en rättsakt skulle det säkerställas att EESK:s synpunkter beaktas i ett tidigt stadium. EESK skulle vid behov kunna genomföra egna bedömningar, lägga fram resultaten i Refit-plattformen med andra berörda parter och medlemsstaterna samt kommissionen och därigenom förbättra sitt samarbete med institutionerna och ge förslag till utvärderingar för Refit-programmet. Genom att Refit-programmet integreras i kommissionens nästa årliga arbetsprogram skulle ett ytterligare EESK-bidrag till programplaneringen säkerställas. |
| --- | --- |

4.4.3

Det är ytterst viktigt att EESK deltar i denna process. I samarbetsavtalen med kommissionen och Europaparlamentet föreskrivs EESK:s deltagande i detta avseende, vilket dessutom skulle kunna leda till synergieffekter i samarbetet med parlamentet. Mot bakgrund av den ovannämnda livscykelmodellen för en rättsakt skulle det säkerställas att EESK:s synpunkter beaktas i ett tidigt stadium. EESK skulle vid behov kunna genomföra egna bedömningar, lägga fram resultaten i Refit-plattformen med andra berörda parter och medlemsstaterna samt kommissionen och därigenom förbättra sitt samarbete med institutionerna och ge förslag till utvärderingar för Refit-programmet. Genom att Refit-programmet integreras i kommissionens nästa årliga arbetsprogram skulle ett ytterligare EESK-bidrag till programplaneringen säkerställas.

| 4.4.4 | EESK välkomnar kommissionens strävan efter att förbättra förfarandena och instrumenten i Refit-programmet. Vi hänvisar i detta sammanhang till tidigare yttranden (31) (se bilaga). |
| --- | --- |

4.4.4

EESK välkomnar kommissionens strävan efter att förbättra förfarandena och instrumenten i Refit-programmet. Vi hänvisar i detta sammanhang till tidigare yttranden (31) (se bilaga).

| 4.4.5 | Det är redan kommissionens praxis att upphäva vissa föråldrade rättsakter, och detta bör fortsätta. Genomförandet av kontroller av ändamålsenligheten välkomnas principiellt (32). Kommissionen bör på ett öppet sätt redogöra för och offentliggöra alla genomförda, pågående och planerade kontroller av ändamålsenligheten på en webbplats. |
| --- | --- |

4.4.5

Det är redan kommissionens praxis att upphäva vissa föråldrade rättsakter, och detta bör fortsätta. Genomförandet av kontroller av ändamålsenligheten välkomnas principiellt (32). Kommissionen bör på ett öppet sätt redogöra för och offentliggöra alla genomförda, pågående och planerade kontroller av ändamålsenligheten på en webbplats.

| 4.4.6 | Inrättandet av en Refit-plattform där EESK ska delta välkomnas uttryckligen. Plattformen ska samla in och analysera förslag till administrativ förenkling som följer av EU-lagstiftningen samt införlivandet och tillämpningen av den i medlemsstaterna. EESK efterlyser en balanserad sammansättning av gruppen av berörda parter. Hur framgångsrik plattformen blir kommer att bero på detta. EESK företräds av en framstående expert i gruppen av berörda parter. Kommissionen bör dock klargöra hur EESK:s och ReK:s representativa mandat förhåller sig till Refit-plattform. EESK:s och ReK:s särskilda institutionella roll jämfört med andra berörda parter bör beaktas. I grunden välkomnas medlemsstaternas deltagande i detta organ, vilket bör ge möjlighet till att när som helst inleda en diskussion med medlemsstaternas företrädare. Europaparlamentet bör regelbundet informeras om arbetet i Refit-plattformen och få möjlighet att delta i plattformens årliga möte. |
| --- | --- |

4.4.6

Inrättandet av en Refit-plattform där EESK ska delta välkomnas uttryckligen. Plattformen ska samla in och analysera förslag till administrativ förenkling som följer av EU-lagstiftningen samt införlivandet och tillämpningen av den i medlemsstaterna. EESK efterlyser en balanserad sammansättning av gruppen av berörda parter. Hur framgångsrik plattformen blir kommer att bero på detta. EESK företräds av en framstående expert i gruppen av berörda parter. Kommissionen bör dock klargöra hur EESK:s och ReK:s representativa mandat förhåller sig till Refit-plattform. EESK:s och ReK:s särskilda institutionella roll jämfört med andra berörda parter bör beaktas. I grunden välkomnas medlemsstaternas deltagande i detta organ, vilket bör ge möjlighet till att när som helst inleda en diskussion med medlemsstaternas företrädare. Europaparlamentet bör regelbundet informeras om arbetet i Refit-plattformen och få möjlighet att delta i plattformens årliga möte.

| 4.4.7 | Enligt EESK är en av de största svagheterna i EU-agendan för bättre lagstiftning att medlemsstaterna inte är tillräckligt delaktiga. Detta är inte bara problematiskt för medlemsstaterna, utan också för EU. Därför är det knappast förvånande att medlemsstaterna, i avsaknad av noggranna och evidensbaserade åtgärder och planer för införlivandet samt åtgärder för ett faktiskt genomförande, ibland införlivar EU-lagstiftningen tvekande, för sent, felaktigt eller inte alls. |
| --- | --- |

4.4.7

Enligt EESK är en av de största svagheterna i EU-agendan för bättre lagstiftning att medlemsstaterna inte är tillräckligt delaktiga. Detta är inte bara problematiskt för medlemsstaterna, utan också för EU. Därför är det knappast förvånande att medlemsstaterna, i avsaknad av noggranna och evidensbaserade åtgärder och planer för införlivandet samt åtgärder för ett faktiskt genomförande, ibland införlivar EU-lagstiftningen tvekande, för sent, felaktigt eller inte alls.

| 4.4.8 | Det är beklagligt att kommissionen i sitt meddelande inte tar upp detta problem och inte lägger fram några förslag till hur det kan åtgärdas. Till exempel var man under 2013 tvungen att inleda 1 300 överträdelseförfaranden mot medlemsstaterna. För närvarande är överträdelseförfaranden pga. försenat införlivande ett mindre problem (i slutet av 2013 pågick 390 förfaranden), utan liksom under 2012 avsåg de flesta överträdelserna (62 % av alla ärenden) bristande efterlevnad av EU-bestämmelserna om miljö, beskattning, transporter samt den inre marknaden och tjänster (33). |
| --- | --- |

4.4.8

Det är beklagligt att kommissionen i sitt meddelande inte tar upp detta problem och inte lägger fram några förslag till hur det kan åtgärdas. Till exempel var man under 2013 tvungen att inleda 1 300 överträdelseförfaranden mot medlemsstaterna. För närvarande är överträdelseförfaranden pga. försenat införlivande ett mindre problem (i slutet av 2013 pågick 390 förfaranden), utan liksom under 2012 avsåg de flesta överträdelserna (62 % av alla ärenden) bristande efterlevnad av EU-bestämmelserna om miljö, beskattning, transporter samt den inre marknaden och tjänster (33).

| 4.4.9 | Ett alternativ skulle kunna vara att kommissionen satsar mer på offentlig information i detta avseende, för i slutändan var det regeringarna i de medlemsstater som införlivar lagstiftningen felaktigt, för sent eller inte alls som antog denna lagstiftning i rådet. De är ansvariga för det allmänt bristfälliga genomförande av EU:s regelverk som konstateras varje år i rapporten om tillämpningen av EU-rätten. Kommissionen bör också systematiskt undersöka vilka åtgärder som är nödvändiga för att i grunden förändra den rådande situationen samt ta hänsyn till EESK:s tidigare förslag (34). |
| --- | --- |

4.4.9

Ett alternativ skulle kunna vara att kommissionen satsar mer på offentlig information i detta avseende, för i slutändan var det regeringarna i de medlemsstater som införlivar lagstiftningen felaktigt, för sent eller inte alls som antog denna lagstiftning i rådet. De är ansvariga för det allmänt bristfälliga genomförande av EU:s regelverk som konstateras varje år i rapporten om tillämpningen av EU-rätten. Kommissionen bör också systematiskt undersöka vilka åtgärder som är nödvändiga för att i grunden förändra den rådande situationen samt ta hänsyn till EESK:s tidigare förslag (34).

| 4.4.10 | När det finns ett behov av reglering bör man från fall till fall, beroende på innehållet och bakgrunden, bedöma om det är lämpligare med direktiv eller med förordningar. För att t.ex. undvika olika införlivandeåtgärder eller nationell överreglering (s.k. gold-plating) (35) bör man i synnerhet använda förordningar i större utsträckning snarare än direktiv (36). Detta skulle ge större rättslig klarhet och rättssäkerhet. |
| --- | --- |

4.4.10

När det finns ett behov av reglering bör man från fall till fall, beroende på innehållet och bakgrunden, bedöma om det är lämpligare med direktiv eller med förordningar. För att t.ex. undvika olika införlivandeåtgärder eller nationell överreglering (s.k. gold-plating) (35) bör man i synnerhet använda förordningar i större utsträckning snarare än direktiv (36). Detta skulle ge större rättslig klarhet och rättssäkerhet.

| 4.4.11 | Införlivandet och genomförandet av EU-lagstiftningen är också viktiga indikatorer för den senare utvärderingen av den, som ska göras av de respektive regeringarna. Kommissionens åtagande att utarbeta ”genomförandeplaner” för viktiga direktiv (37) som ska underlätta införlivandet i medlemsstaterna genom stödjande kommissionsåtgärder är ett välkommet inslag i det nya paketet för bättre lagstiftning. Till detta hör möjligheten för kommissionen att be medlemsstaterna att lägga fram förklarande dokument om den nationella införlivandestrategin och genomföra en kontroll av överensstämmelsen i två steg. EESK anser att detta definitivt är ett steg i rätt riktning. Det återstår att se hur väl dessa åtgärder kommer att fungera i praktiken. |
| --- | --- |

4.4.11

Införlivandet och genomförandet av EU-lagstiftningen är också viktiga indikatorer för den senare utvärderingen av den, som ska göras av de respektive regeringarna. Kommissionens åtagande att utarbeta ”genomförandeplaner” för viktiga direktiv (37) som ska underlätta införlivandet i medlemsstaterna genom stödjande kommissionsåtgärder är ett välkommet inslag i det nya paketet för bättre lagstiftning. Till detta hör möjligheten för kommissionen att be medlemsstaterna att lägga fram förklarande dokument om den nationella införlivandestrategin och genomföra en kontroll av överensstämmelsen i två steg. EESK anser att detta definitivt är ett steg i rätt riktning. Det återstår att se hur väl dessa åtgärder kommer att fungera i praktiken.

Bryssel den 16 september 2015.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Henri MALOSSE

---

(1)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions&itemCode=36193

1

(2)  Livscykeln omfattar uppkomsten av ett initiativ inom kommissionen från förberedelse- till utformningsfasen, kommissionens antagande av förslaget, lagstiftningsförfarandet, rättsaktens ikraftträdande, medlemsstaternas införlivande och tillämpning, kommissionens utvärdering, granskningen inom Refit-programmet och i förekommande fall uppdatering, översyn, upphävande och framläggande av ett nytt förslag.

2

(3)  Enligt en rapport från revisionsrätten från 2010 utgör kommissionens system bästa praxis på EU-nivå och internationell nivå i fråga om sin öppenhet och sin omfattning.

3

(4)  COM(2015) 215 final.

4

(5)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions&itemCode=36193

5

(6)  Punkt 19 i betänkandet om programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit): lägesrapport och framtidsutsikter (2014/2150(INI)), föredragande: Sylvia Yvonne Kaufmann.

6

(7)  EUT C 48, 15.2.2011, s. 48.

7

(8)  EESK:s yttrande om ”Utvärdering av kommissionens samråd med berörda parter” (EUT C 383, 17.11.2015, s. 57).

8

(9)  Se fotnot 8.

9

(10)  Se fotnot 8.

10

(11)  Se fotnot 8.

11

(12)  Se fotnot 8.

12

(13)  Se fotnot 8.

13

(14)  http://ec.europa.eu/yourvoice/consultations/index_sv.htm

14

(15)  I synnerhet t.ex. de europeiska tillsynsmyndigheterna Eiopa, Esma och EBA.

15

(16)  EESK:s yttrande om ”Delegerade akter” (se s. 145 i detta nummer av EUT).

16

(17)  Artikel 154.2 och 154.3 i EUF-fördraget.

17

(18)  Se även punkt 10 i betänkandet från Europaparlamentets utskott för rättsliga frågor om programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit): lägesrapport och framtidsutsikter (2014/2150(INI)).

18

(19)  Negativt exempel: frisöravtalet.

19

(20)  SWD(2015) 111.

20

(21)  COM(2015) 215 final, punkt 3.1.

21

(22)  EUT C 230, 14.7.2015, s. 66.

22

(23)  EUT C 327, 12.11.2013, s. 33.

23

(24)  Se fotnot 23.

24

(25)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions.32948

25

(26)  EUT C 291, 4.9.2015, s. 29.

26

(27)  Se fotnot 23.

27

(28)  EUT C 230, 14.7.2015, s. 66, punkt 5.10.

28

(29)  Detta gällde 80 % av lagstiftningen under Europaparlamentets senaste mandatperiod.

29

(30)  Se fotnot 22.

30

(31)  Se fotnot 22.

31

(32)  Se fotnot 23.

32

(33)  Trettioförsta årsrapporten om kontrollen av EU-rättens tillämpning (COM(2014) 612 final).

33

(34)  Se fotnot 22.

34

(35)  EESK håller på att slutföra en egen studie där frågan behandlas utförligt.

35

(36)  Jämfört med mandatperioden 2000–2004, där man ännu använde sig mer av direktiv än av förordningar (155 förordningar jämfört med 191 direktiv), skedde det under den senaste mandatperioden (2010–2014) en tydlig förskjutning i riktning mot användning av förordningar (383) i stället för direktiv (136).

36

(37)  Better Regulation Guidelines (SWD(2015) 111 final), kapitel IV: http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/swd_br_guidelines_en.pdf

37

---

BILAGA

Textavsnitt i utkastet till kommitténs yttrande som avslogs till förmån för ett ändringsförslag som antogs av plenarförsamlingen:

Punkt 4.3.10

EESK noterar därför initiativet att göra relevanta ändringsförslag särskilt från rådet och Europaparlamentet föremål för en konsekvensbedömning (vilket ingick redan i det interinstitutionella avtalet från 2003), eftersom detta avsevärt kan förbättra lagstiftningens kvalitet. Samtidigt beklagar kommittén att kommissionen i sitt meddelande inte behandlar denna fråga tillräckligt utförligt. Därför måste man inom ramen för förfarandena för bättre lagstiftning säkerställa att informella trepartsmöten begränsas till särskilda akutfall och att den allra största delen av lagstiftningen antas genom det normala lagstiftningsförfarandet. Det är enda sättet att sörja för fullständig demokratisk legitimitet och delaktighet.

Omröstningsresultat: 106 röster för, 59 emot och 19 nedlagda röster.

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/201 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/201

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en unionsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken (omarbetning)

[COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)]

(2016/C 013/29)

| Föredragande utan studiegrupp: | Brian CURTIS |
| --- | --- |

Föredragande utan studiegrupp:

Brian CURTIS

Den 2 och den 6 juli 2015 beslutade rådet respektive Europaparlamentet att i enlighet med artiklarna 43.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en unionsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken (omarbetning)

[COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)].

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 2 september 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16 och 17 september 2015 (sammanträdet den 16 september), antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 141 röster för och 2 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK ställer sig i huvudsak bakom kommissionens avsikt att bygga vidare på de delar som fungerar bra och således bevara en hög grad av kontinuitet och samtidigt tillgodose de nya kraven, och anser att de föreslagna ändringarna inte går utöver vad som är nödvändigt och lämpligt för att uppnå det grundläggande målet att förbättra kvalitet, åtkomst och tillgänglighet när det gäller uppgifter inom fiskerisektorn. |
| --- | --- |

1.1

EESK ställer sig i huvudsak bakom kommissionens avsikt att bygga vidare på de delar som fungerar bra och således bevara en hög grad av kontinuitet och samtidigt tillgodose de nya kraven, och anser att de föreslagna ändringarna inte går utöver vad som är nödvändigt och lämpligt för att uppnå det grundläggande målet att förbättra kvalitet, åtkomst och tillgänglighet när det gäller uppgifter inom fiskerisektorn.

| 1.2 | Uppgifternas tillgänglighet är det område som kräver störst framsteg. Den process genom vilken slutanvändare begär uppgifter från medlemsstaterna (uppgiftsförfrågningar) är för tungrodd och resursintensiv, åtkomsten till uppgifter om fiskeverksamhet varierar mellan medlemsstaterna på grund av skilda åtkomstregler, vilket delvis beror på begränsningar av möjligheten att använda uppgifterna för flera olika ändamål, och uppgifter som samlas in enligt uppgiftsinsamlingsramen är underutnyttjade på grund av åtkomstsvårigheter, vilket innebär stora förluster i potentiella användningsområden för uppgifterna och onödiga investeringar när samma uppgifter samlas in för andra ändamål (t.ex. inom fysisk planering på det marina området). Översynen av uppgiftsinsamlingsramen är en möjlighet dels att säkerställa bättre tillgång till fiskeriuppgifter för en bredare krets av berörda parter, dels att med hjälp av den senaste tekniska utvecklingen minska den börda som uppgiftsförfrågningar innebär för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.2

Uppgifternas tillgänglighet är det område som kräver störst framsteg. Den process genom vilken slutanvändare begär uppgifter från medlemsstaterna (uppgiftsförfrågningar) är för tungrodd och resursintensiv, åtkomsten till uppgifter om fiskeverksamhet varierar mellan medlemsstaterna på grund av skilda åtkomstregler, vilket delvis beror på begränsningar av möjligheten att använda uppgifterna för flera olika ändamål, och uppgifter som samlas in enligt uppgiftsinsamlingsramen är underutnyttjade på grund av åtkomstsvårigheter, vilket innebär stora förluster i potentiella användningsområden för uppgifterna och onödiga investeringar när samma uppgifter samlas in för andra ändamål (t.ex. inom fysisk planering på det marina området). Översynen av uppgiftsinsamlingsramen är en möjlighet dels att säkerställa bättre tillgång till fiskeriuppgifter för en bredare krets av berörda parter, dels att med hjälp av den senaste tekniska utvecklingen minska den börda som uppgiftsförfrågningar innebär för medlemsstaterna.

| 1.3 | Kvaliteten och tillförlitligheten måste fortfarande förbättras. Ett sätt att säkerställa en hög kvalitet på uppgifterna är att tillämpa riktlinjerna för europeisk statistik och det europeiska statistiksystemets ram för kvalitetssäkring. |
| --- | --- |

1.3

Kvaliteten och tillförlitligheten måste fortfarande förbättras. Ett sätt att säkerställa en hög kvalitet på uppgifterna är att tillämpa riktlinjerna för europeisk statistik och det europeiska statistiksystemets ram för kvalitetssäkring.

2.   Bakgrund

| 2.1 | År 2000 (1) inrättades en EU-ram för insamling och förvaltning av uppgifter inom fiskerisektorn, som efter att ha reformerats 2008 resulterade i ramförordningen om uppgiftsinsamling (uppgiftsinsamlingsramen) (2). Uppgiftsinsamlingsramen var ett viktigt steg mot en harmoniserad uppsättning EU-regler som styr insamling av biologiska, miljörelaterade, tekniska, och socioekonomiska uppgifter om fiske-, vattenbruks- och beredningssektorerna. |
| --- | --- |

2.1

År 2000 (1) inrättades en EU-ram för insamling och förvaltning av uppgifter inom fiskerisektorn, som efter att ha reformerats 2008 resulterade i ramförordningen om uppgiftsinsamling (uppgiftsinsamlingsramen) (2). Uppgiftsinsamlingsramen var ett viktigt steg mot en harmoniserad uppsättning EU-regler som styr insamling av biologiska, miljörelaterade, tekniska, och socioekonomiska uppgifter om fiske-, vattenbruks- och beredningssektorerna.

| 2.2 | Vid antagandet av 2013 års reform av den gemensamma fiskeripolitiken (3) begärde rådet och Europaparlamentet att kommissionen skulle påskynda antagandet av ett förslag till ändring av uppgiftsinsamlingsramen, så att de principer och mål för datainsamling som är nödvändiga för att stödja den reformerade gemensamma fiskeripolitiken så snart som möjligt skulle kunna genomföras i praktiken. Det aktuella förslaget syftar till att uppnå detta mål genom stärkt regionalt samarbete och anpassning till nya uppgiftsbehov. |
| --- | --- |

2.2

Vid antagandet av 2013 års reform av den gemensamma fiskeripolitiken (3) begärde rådet och Europaparlamentet att kommissionen skulle påskynda antagandet av ett förslag till ändring av uppgiftsinsamlingsramen, så att de principer och mål för datainsamling som är nödvändiga för att stödja den reformerade gemensamma fiskeripolitiken så snart som möjligt skulle kunna genomföras i praktiken. Det aktuella förslaget syftar till att uppnå detta mål genom stärkt regionalt samarbete och anpassning till nya uppgiftsbehov.

| 2.2.1 | Uppgiftsinsamlingsramen ska anpassas till de behov som följer av den nya förordningen om den gemensamma fiskeripolitiken: den gradvisa övergången till maximalt hållbart uttag, fiskets inverkan på ekosystemen (t.ex. skyddade arter, livsmiljöer på havsbotten), miljöeffekter och andra effekter av vattenbruk (illustreras genom information om dödlighet/förluster eller användning av läkemedel) och effekterna av landningsskyldigheten. |
| --- | --- |

2.2.1

Uppgiftsinsamlingsramen ska anpassas till de behov som följer av den nya förordningen om den gemensamma fiskeripolitiken: den gradvisa övergången till maximalt hållbart uttag, fiskets inverkan på ekosystemen (t.ex. skyddade arter, livsmiljöer på havsbotten), miljöeffekter och andra effekter av vattenbruk (illustreras genom information om dödlighet/förluster eller användning av läkemedel) och effekterna av landningsskyldigheten.

| 2.2.2 | Översynen av uppgiftsinsamlingsramen bör också garantera att uppgifterna samlas in enligt en kostnads- och nyttoanalys som visar vilken precision som uppnås enligt vetenskapliga modeller och tillhörande risknivå (t.ex. utföra undersökningar vart tredje år i stället för varje år). En sådan analys bör bygga på en diskussion mellan fiskeriförvaltningsansvariga, uppgiftsinsamlare och leverantörer av vetenskapliga utlåtanden. |
| --- | --- |

2.2.2

Översynen av uppgiftsinsamlingsramen bör också garantera att uppgifterna samlas in enligt en kostnads- och nyttoanalys som visar vilken precision som uppnås enligt vetenskapliga modeller och tillhörande risknivå (t.ex. utföra undersökningar vart tredje år i stället för varje år). En sådan analys bör bygga på en diskussion mellan fiskeriförvaltningsansvariga, uppgiftsinsamlare och leverantörer av vetenskapliga utlåtanden.

| 2.3 | Syftet med kommissionens förslag är att anpassa uppgiftsinsamlingsramen och annan relevant EU-lagstiftning om insamling av fiskeriuppgifter till varandra för att få bort överlappningar och därmed minska kostnaderna för hela systemet för marina data. En separat konsekvensbedömning ansågs inte vara nödvändig med tanke på att uppgiftsinsamlingsramen omfattades av konsekvensbedömningen för den gemensamma fiskeripolitiken eftersom det fanns en tydlig avsikt att uppgiftsinsamlingsramen skulle ingå i denna. |
| --- | --- |

2.3

Syftet med kommissionens förslag är att anpassa uppgiftsinsamlingsramen och annan relevant EU-lagstiftning om insamling av fiskeriuppgifter till varandra för att få bort överlappningar och därmed minska kostnaderna för hela systemet för marina data. En separat konsekvensbedömning ansågs inte vara nödvändig med tanke på att uppgiftsinsamlingsramen omfattades av konsekvensbedömningen för den gemensamma fiskeripolitiken eftersom det fanns en tydlig avsikt att uppgiftsinsamlingsramen skulle ingå i denna.

3.   Kommentarer

| 3.1 | Uppgiftsinsamlingsramen är alltför komplicerad, både vad gäller den rättsliga ramen och formerna för genomförandet. En orsak till att den är komplicerad och ineffektiv är överlappningen mellan datakraven i uppgiftsinsamlingsramen och annan EU-lagstiftning, t.ex. kontrollförordningen (4) och de specifika statistikförordningarna (5). Det faktum att samma rådata måste skickas i olika aggregationsformer till olika slutanvändare är en annan källa till komplexitet och ineffektivitet. |
| --- | --- |

3.1

Uppgiftsinsamlingsramen är alltför komplicerad, både vad gäller den rättsliga ramen och formerna för genomförandet. En orsak till att den är komplicerad och ineffektiv är överlappningen mellan datakraven i uppgiftsinsamlingsramen och annan EU-lagstiftning, t.ex. kontrollförordningen (4) och de specifika statistikförordningarna (5). Det faktum att samma rådata måste skickas i olika aggregationsformer till olika slutanvändare är en annan källa till komplexitet och ineffektivitet.

| 3.2 | Uppgiftsinsamlingsramens rättsliga struktur är alltför föreskrivande och detaljerad, vilket leder till ett tungrott system som inte fullt ut klarar av att svara på föränderliga behov. Därför måste slutanvändarna göras delaktiga i utarbetandet av datakraven för att se till att de motsvarar deras behov. |
| --- | --- |

3.2

Uppgiftsinsamlingsramens rättsliga struktur är alltför föreskrivande och detaljerad, vilket leder till ett tungrott system som inte fullt ut klarar av att svara på föränderliga behov. Därför måste slutanvändarna göras delaktiga i utarbetandet av datakraven för att se till att de motsvarar deras behov.

| 3.3 | Ett annat intresseområde är behovet att öka samverkan med målen inom annan EU-politik. Detta gäller främst för ramdirektivet om en marin strategi. |
| --- | --- |

3.3

Ett annat intresseområde är behovet att öka samverkan med målen inom annan EU-politik. Detta gäller främst för ramdirektivet om en marin strategi.

Bryssel den 16 september 2015.

Henri MALOSSE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EGT L 176, 15.7.2000, s. 1.

1

(2)  EUT L 60, 5.3.2008, s. 1.

2

(3)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

3

(4)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

4

(5)  EUT L 218, 13.8.2008, s. 1.

5

EUT L 403, 30.12.2006, s. 1.

EUT L 87, 31.3.2009, s. 1.

EUT L 87, 31.3.2009, s. 42.

EUT L 87, 31.3.2009, s. 70.

EUT L 97, 9.4.2008, s. 13.

---

| 15.1.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 13/203 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 13/203

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier

(löpande program)

[COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)]

(2016/C 013/30)

| Föredragande: | José María ESPUNY MOYANO |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Martin SIECKER |

Föredragande:

José María ESPUNY MOYANO

Medföredragande:

Martin SIECKER

Den 30 april och den 17 juni 2015 beslutade Europaparlamentet respektive rådet att i enlighet med artiklarna 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier (löpande program)

[COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)].

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 2 september 2015.

Vid sin 510:e plenarsession den 16–17 september 2015 (sammanträdet den 16 september 2015), antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 138 röster för, 6 röster emot och 7 nedlagda röster:

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar Europeiska kommissionens planer på att ta upp denna fråga som är av stort intresse för produktionssektorerna och allmänheten. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar Europeiska kommissionens planer på att ta upp denna fråga som är av stort intresse för produktionssektorerna och allmänheten.

| 1.2 | EESK ser positivt på att kommissionen fullgör sin uppgift att hitta lösningar för det system för godkännande av genmodifierade grödor som i praktiken har visat sig vara olämpligt. |
| --- | --- |

1.2

EESK ser positivt på att kommissionen fullgör sin uppgift att hitta lösningar för det system för godkännande av genmodifierade grödor som i praktiken har visat sig vara olämpligt.

| 1.3 | EESK beklagar att man i förslaget inte lägger större vikt vid centrala aspekter som spårbarhet och enhetlighet i lagstiftningen för livsmedels- och fodersektorerna och att det saknas en rapport om de samhällsekonomiska effekterna av förslagen. |
| --- | --- |

1.3

EESK beklagar att man i förslaget inte lägger större vikt vid centrala aspekter som spårbarhet och enhetlighet i lagstiftningen för livsmedels- och fodersektorerna och att det saknas en rapport om de samhällsekonomiska effekterna av förslagen.

| 1.4 | Kommittén har också vissa reservationer när det gäller de verkliga möjligheterna att genomföra dessa bestämmelser på den inre marknaden och när det gäller vissa juridiska aspekter. Man får inte heller glömma att det vid sidan av dessa rättsliga frågor finns problem som rör den allmänna opinionen samt politiska problem. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén har också vissa reservationer när det gäller de verkliga möjligheterna att genomföra dessa bestämmelser på den inre marknaden och när det gäller vissa juridiska aspekter. Man får inte heller glömma att det vid sidan av dessa rättsliga frågor finns problem som rör den allmänna opinionen samt politiska problem.

| 1.5 | EESK rekommenderar därför Europeiska kommissionen att dra tillbaka förslaget i dess nuvarande form och att utarbeta ett förbättrat förslag där man åtgärdar de brister som tas upp i detta yttrande och i liknande rekommendationer från Europaparlamentet. |
| --- | --- |

1.5

EESK rekommenderar därför Europeiska kommissionen att dra tillbaka förslaget i dess nuvarande form och att utarbeta ett förbättrat förslag där man åtgärdar de brister som tas upp i detta yttrande och i liknande rekommendationer från Europaparlamentet.

2.   Bakgrund

Bakgrund

| 2.1 | Biotekniska grödor (genetiskt modifierade organismer eller GMO) började utvecklas i världen 1996. Sedan dess har deras odlingsareal ständigt ökat, i en stadig takt på 3–4 % per år. Mellan 2013 och 2014 ökade arealen för biotekniska grödor med 6,3 miljoner hektar, till totalt 181 miljoner hektar, odlade av över 18 miljoner jordbrukare i 28 länder. Odlingen är mest utbredd i Förenta staterna, Brasilien och Argentina, men det finns även stora arealer i utvecklingsländer som Burkina Faso, Sudan och Bangladesh. De främsta grödorna är majs, soja och bomull, men även andra grödor odlas, t.ex. aubergine, tomat och paprika. |
| --- | --- |

2.1

Biotekniska grödor (genetiskt modifierade organismer eller GMO) började utvecklas i världen 1996. Sedan dess har deras odlingsareal ständigt ökat, i en stadig takt på 3–4 % per år. Mellan 2013 och 2014 ökade arealen för biotekniska grödor med 6,3 miljoner hektar, till totalt 181 miljoner hektar, odlade av över 18 miljoner jordbrukare i 28 länder. Odlingen är mest utbredd i Förenta staterna, Brasilien och Argentina, men det finns även stora arealer i utvecklingsländer som Burkina Faso, Sudan och Bangladesh. De främsta grödorna är majs, soja och bomull, men även andra grödor odlas, t.ex. aubergine, tomat och paprika.

| 2.2 | I Europeiska unionen odlas GMO i fem länder (Portugal, Tjeckien, Rumänien, Slovakien och Spanien). Arealen uppgår till totalt 148 000 hektar (varav 137 000 i Spanien, 8 000 i Portugal, 2 500 i Tjeckien, 800 i Rumänien och 100 i Slovakien (siffror från 2013 (1)). |
| --- | --- |

2.2

I Europeiska unionen odlas GMO i fem länder (Portugal, Tjeckien, Rumänien, Slovakien och Spanien). Arealen uppgår till totalt 148 000 hektar (varav 137 000 i Spanien, 8 000 i Portugal, 2 500 i Tjeckien, 800 i Rumänien och 100 i Slovakien (siffror från 2013 (1)).

1

| 2.3 | Sedan mer än ett årtionde finns det regler om att förekomsten av GMO ska anges i märkningen av livsmedels- och foderprodukter. För närvarande är 85–90 % av det industrifoder som produceras i EU märkt som GMO eller som innehållande GMO. Detta beror på att sådant foder innehåller en betydande mängd råvaror av GMO-ursprung, både importerade och producerade i EU, som i genomsnitt motsvarar 20–25 % av industrifodrets sammansättning. Om detta förslag träder i kraft kan det allvarligt komma att påverka efterfrågan på och utbudet av livsmedel och foder i EU. De konsekvenser som detta kan få för det europeiska jordbruket och därmed den gemensamma jordbrukspolitiken måste utvärderas noga. EU-regler som säkerställer att förekomsten av GMO i livsmedel och djurfoder kan spåras på ett korrekt sätt bör utvidgas till att också omfatta en märkning av dessa produkter som GMO-fria när de verkligen är det. |
| --- | --- |

2.3

Sedan mer än ett årtionde finns det regler om att förekomsten av GMO ska anges i märkningen av livsmedels- och foderprodukter. För närvarande är 85–90 % av det industrifoder som produceras i EU märkt som GMO eller som innehållande GMO. Detta beror på att sådant foder innehåller en betydande mängd råvaror av GMO-ursprung, både importerade och producerade i EU, som i genomsnitt motsvarar 20–25 % av industrifodrets sammansättning. Om detta förslag träder i kraft kan det allvarligt komma att påverka efterfrågan på och utbudet av livsmedel och foder i EU. De konsekvenser som detta kan få för det europeiska jordbruket och därmed den gemensamma jordbrukspolitiken måste utvärderas noga. EU-regler som säkerställer att förekomsten av GMO i livsmedel och djurfoder kan spåras på ett korrekt sätt bör utvidgas till att också omfatta en märkning av dessa produkter som GMO-fria när de verkligen är det.

| 2.4 | I EU:s livsmedelslagstiftning har man däremot inte gjort liknande satsningar på spårbarhet, vilket är något som EESK vill framhålla och beklaga. |
| --- | --- |

2.4

I EU:s livsmedelslagstiftning har man däremot inte gjort liknande satsningar på spårbarhet, vilket är något som EESK vill framhålla och beklaga.

3.   Gällande lagstiftning

Gällande lagstiftning

| 3.1 | Sedan Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (2) trädde i kraft har en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna aldrig varit för eller emot ett utkast till kommissionens beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer eller av genetiskt modifierade livsmedel och foder. Inget yttrande har avgetts under något skede av förfarandet. Kommissionen har därför antagit beslut om godkännande i enlighet med tillämplig lagstiftning, utan stöd av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.1

Sedan Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (2) trädde i kraft har en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna aldrig varit för eller emot ett utkast till kommissionens beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer eller av genetiskt modifierade livsmedel och foder. Inget yttrande har avgetts under något skede av förfarandet. Kommissionen har därför antagit beslut om godkännande i enlighet med tillämplig lagstiftning, utan stöd av medlemsstaterna.

2

| 3.2 | Det har blivit en norm att åter hänvisa ärendet till kommissionen för slutligt beslut, vilket bara bör ske undantagsvis. |
| --- | --- |

3.2

Det har blivit en norm att åter hänvisa ärendet till kommissionen för slutligt beslut, vilket bara bör ske undantagsvis.

| 3.3 | Om en kvalificerad majoritet inte kan uppnås bland medlemsstaterna måste kommissionen, i sin egenskap av riskhanterare, fatta beslut (om att bevilja eller avslå godkännande) inom en rimlig tidsfrist. |
| --- | --- |

3.3

Om en kvalificerad majoritet inte kan uppnås bland medlemsstaterna måste kommissionen, i sin egenskap av riskhanterare, fatta beslut (om att bevilja eller avslå godkännande) inom en rimlig tidsfrist.

4.   Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| 4.1 | Kommissionens förslag går ut på att en ny artikel 34a ska läggas till i förordning (EG) nr 1829/2003. Enligt den nya artikeln får medlemsstaterna vidta åtgärder som begränsar eller förbjuder användningen av genetiskt modifierade organismer, förutsatt att åtgärderna är






  — | motiverade och grundar sig på tvingande skäl som är förenliga med EU-lagstiftningen och som under inga omständigheter får stå i strid med den riskbedömning som gjorts, samt att de är |
| --- | --- | --- |

4.1

Kommissionens förslag går ut på att en ny artikel 34a ska läggas till i förordning (EG) nr 1829/2003. Enligt den nya artikeln får medlemsstaterna vidta åtgärder som begränsar eller förbjuder användningen av genetiskt modifierade organismer, förutsatt att åtgärderna är

—

motiverade och grundar sig på tvingande skäl som är förenliga med EU-lagstiftningen och som under inga omständigheter får stå i strid med den riskbedömning som gjorts, samt att de är

| — | proportionella och icke-diskriminerande. |
| --- | --- |

—

proportionella och icke-diskriminerande.

| 4.2 | Om en medlemsstat ämnar vidta åtgärder enligt det nya systemet ska den först lägga fram ett utkast till dessa åtgärder med tillhörande motivering för kommissionen. |
| --- | --- |

4.2

Om en medlemsstat ämnar vidta åtgärder enligt det nya systemet ska den först lägga fram ett utkast till dessa åtgärder med tillhörande motivering för kommissionen.

| 4.3 | De åtgärder som vidtas får inte påverka användningen av livsmedel och foder som innehåller en oavsiktlig eller tekniskt oundviklig förekomst av genetiskt modifierat material. |
| --- | --- |

4.3

De åtgärder som vidtas får inte påverka användningen av livsmedel och foder som innehåller en oavsiktlig eller tekniskt oundviklig förekomst av genetiskt modifierat material.

| 4.4 | Åtgärderna får inte tillämpas på genetiskt modifierade organismer som är avsedda att odlas. |
| --- | --- |

4.4

Åtgärderna får inte tillämpas på genetiskt modifierade organismer som är avsedda att odlas.

| 4.4.1 | Ett liknande förfarande har dock redan nyligen antagits genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/412 (3) , vilket ger medlemsstaterna större frihet att besluta att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier. Det aktuella kommissionsförslaget syftar till att skapa ett liknande förfarande för genetiskt modifierade livsmedels- och foderprodukter, i linje med den lösning som man nyligen kommit överens om för odling av genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

4.4.1

Ett liknande förfarande har dock redan nyligen antagits genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/412 (3) , vilket ger medlemsstaterna större frihet att besluta att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier. Det aktuella kommissionsförslaget syftar till att skapa ett liknande förfarande för genetiskt modifierade livsmedels- och foderprodukter, i linje med den lösning som man nyligen kommit överens om för odling av genetiskt modifierade organismer.

3

5.   Preliminärt påpekande

Preliminärt påpekande

| 5.1 | Genetiskt modifierade organismer är en mycket känslig fråga som väcker starka känslor både för och emot. Detta yttrande från EESK kommer därför att strikt begränsas till för- och nackdelarna med förslaget, utan att gå in på en mer generell bedömning av om genetiskt modifierade organismer är ”bra” eller ”dåliga”, vilket kommittén redan har gjort vid tidigare tillfällen (4). |
| --- | --- |

5.1

Genetiskt modifierade organismer är en mycket känslig fråga som väcker starka känslor både för och emot. Detta yttrande från EESK kommer därför att strikt begränsas till för- och nackdelarna med förslaget, utan att gå in på en mer generell bedömning av om genetiskt modifierade organismer är ”bra” eller ”dåliga”, vilket kommittén redan har gjort vid tidigare tillfällen (4).

4

6.   Skäl som talar för kommissionens förslag

Skäl som talar för kommissionens förslag

6.1   
  Bättre balans mellan medlemsstaternas och EU:s befogenheter

Bättre balans mellan medlemsstaternas och EU:s befogenheter

| 6.1.1 | Den gällande gemensamma jordbrukspolitikens drifts- och budgetmässiga begränsningar leder till att många länder notoriskt ifrågasätter behörigheterna enligt fördragen på detta område, vilket stör EU-institutionernas politiska arbete. |
| --- | --- |

6.1.1

Den gällande gemensamma jordbrukspolitikens drifts- och budgetmässiga begränsningar leder till att många länder notoriskt ifrågasätter behörigheterna enligt fördragen på detta område, vilket stör EU-institutionernas politiska arbete.

| 6.1.2 | Dessutom kritiserar vissa medlemsstater som inte är ”naturliga” stödmottagare inom den gemensamma jordbrukspolitiken ofta den budgetmässiga betydelse som läggs vid denna politik och andra politikområden inom den tredje pelaren. Detta politiska motstånd får allt större stöd i vissa medlemsstater, vilket varken lagstiftaren eller EESK får bortse från. |
| --- | --- |

6.1.2

Dessutom kritiserar vissa medlemsstater som inte är ”naturliga” stödmottagare inom den gemensamma jordbrukspolitiken ofta den budgetmässiga betydelse som läggs vid denna politik och andra politikområden inom den tredje pelaren. Detta politiska motstånd får allt större stöd i vissa medlemsstater, vilket varken lagstiftaren eller EESK får bortse från.

| 6.1.3 | Kommissionens förslag skulle i praktiken utgöra en reträtt för att tillmötesgå vissa medlemsstaters (och deras allmänna opinioners) krav på att förbättra balansen mellan medlemsstaternas och unionens befogenheter, särskilt på ett område där medlemsstaterna fortfarande har befogenheter (när det gäller odling av genetiskt modifierade organismer). |
| --- | --- |

6.1.3

Kommissionens förslag skulle i praktiken utgöra en reträtt för att tillmötesgå vissa medlemsstaters (och deras allmänna opinioners) krav på att förbättra balansen mellan medlemsstaternas och unionens befogenheter, särskilt på ett område där medlemsstaterna fortfarande har befogenheter (när det gäller odling av genetiskt modifierade organismer).

| 6.2 | Förslaget omfattar rättsliga försiktighetsåtgärder och skyddsklausuler för att undvika missbruk från medlemsstaternas sida. |
| --- | --- |

6.2

Förslaget omfattar rättsliga försiktighetsåtgärder och skyddsklausuler för att undvika missbruk från medlemsstaternas sida.

| 6.2.1 | Kravet att de åtgärder som vidtas av medlemsstaterna ska motiveras från fall till fall innebär att åtgärderna inte får vara godtyckliga. De måste dessutom vara förenliga med fördragen och det anges särskilt och uttryckligen att de även måste vara förenliga med principerna för den inre marknaden och unionens internationella åtaganden. |
| --- | --- |

6.2.1

Kravet att de åtgärder som vidtas av medlemsstaterna ska motiveras från fall till fall innebär att åtgärderna inte får vara godtyckliga. De måste dessutom vara förenliga med fördragen och det anges särskilt och uttryckligen att de även måste vara förenliga med principerna för den inre marknaden och unionens internationella åtaganden.

| 6.2.2 | Dessa försiktighetsåtgärder i kombination med principen om ansvarsfull offentlig förvaltning, som karakteriserar dagens moderna nationella förvaltningar, bör bidra till att beslut om undantag endast fattas i exceptionella fall och är proportionella. |
| --- | --- |

6.2.2

Dessa försiktighetsåtgärder i kombination med principen om ansvarsfull offentlig förvaltning, som karakteriserar dagens moderna nationella förvaltningar, bör bidra till att beslut om undantag endast fattas i exceptionella fall och är proportionella.

6.3   
  Rättelse av en onormal situation i EU:s rättspraxis

Rättelse av en onormal situation i EU:s rättspraxis

| 6.3.1 | Precis som kommissionen påpekar i förslagets motivering har förordning (EG) nr 1829/2003 aldrig tillämpats fullständigt, vilket dels beror på att de nationella ståndpunkterna inte är vetenskapligt motiverade och dels på den onormala rättsliga situationen att kommissionen fattar besluten direkt (kommittéförfarandet). |
| --- | --- |

6.3.1

Precis som kommissionen påpekar i förslagets motivering har förordning (EG) nr 1829/2003 aldrig tillämpats fullständigt, vilket dels beror på att de nationella ståndpunkterna inte är vetenskapligt motiverade och dels på den onormala rättsliga situationen att kommissionen fattar besluten direkt (kommittéförfarandet).

| 6.3.2 | Denna verkligt exceptionella situation i EU:s lagstiftning skulle begränsas om förslaget antas på de villkor som kommissionen framlägger. De medlemsstater som hittills har använt strategin att inte utfärda beslut eller att systematiskt motsätta sig att tillräckliga majoriteter bildas skulle eventuellt inte längre anse det nödvändigt att motsätta sig beslut på politisk nivå i rådet om de på nationell nivå har andra möjligheter att opponera sig eller besluta att rådets beslut på detta område inte ska tillämpas på deras territorium. |
| --- | --- |

6.3.2

Denna verkligt exceptionella situation i EU:s lagstiftning skulle begränsas om förslaget antas på de villkor som kommissionen framlägger. De medlemsstater som hittills har använt strategin att inte utfärda beslut eller att systematiskt motsätta sig att tillräckliga majoriteter bildas skulle eventuellt inte längre anse det nödvändigt att motsätta sig beslut på politisk nivå i rådet om de på nationell nivå har andra möjligheter att opponera sig eller besluta att rådets beslut på detta område inte ska tillämpas på deras territorium.

6.4   
  Kommissionen har fullgjort sitt uppdrag

Kommissionen har fullgjort sitt uppdrag

| 6.4.1 | Genom att utarbeta förslaget om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 har kommissionen fullgjort sitt uppdrag att lägga fram ett förslag för att komma till rätta med begränsningarna i den gällande lagstiftningen om genetiskt modifierade livsmedel och foder. I detta avseende är kommissionens förslag både nödvändigt och lämpligt. |
| --- | --- |

6.4.1

Genom att utarbeta förslaget om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 har kommissionen fullgjort sitt uppdrag att lägga fram ett förslag för att komma till rätta med begränsningarna i den gällande lagstiftningen om genetiskt modifierade livsmedel och foder. I detta avseende är kommissionens förslag både nödvändigt och lämpligt.

7.   Skäl som talar mot kommissionens förslag

Skäl som talar mot kommissionens förslag

7.1   
  Generellt motstånd från alla berörda sektorer

Generellt motstånd från alla berörda sektorer

| 7.1.1 | Kommissionens förslag har väckt ett allmänt motstånd, som också tagits upp i medierna, både inom de sektorer som har uttalat sig för användningen av genetiskt modifierade organismer i livsmedel och foder och alla som konsekvent har uttalat sig mot användningen av GMO. Det är viktigt att framhålla den offentliga kritiken av förslaget från Europaparlamentets utskott för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, som ligger till grund för rekommendationen om att dra tillbaka förslaget. En formell omröstning kommer att hållas i oktober (5). |
| --- | --- |

7.1.1

Kommissionens förslag har väckt ett allmänt motstånd, som också tagits upp i medierna, både inom de sektorer som har uttalat sig för användningen av genetiskt modifierade organismer i livsmedel och foder och alla som konsekvent har uttalat sig mot användningen av GMO. Det är viktigt att framhålla den offentliga kritiken av förslaget från Europaparlamentets utskott för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, som ligger till grund för rekommendationen om att dra tillbaka förslaget. En formell omröstning kommer att hållas i oktober (5).

5

| 7.1.2 | De starka förbehåll som har uttryckts av de berörda sektorerna, om än från olika och till och med helt motsatta utgångspunkter, ger oundvikligen upphov till en komplicerad parlamentarisk debatt med osäker utgång. Detta bör undvikas genom att beslutet återsänds för en mer genomtänkt omprövning. |
| --- | --- |

7.1.2

De starka förbehåll som har uttryckts av de berörda sektorerna, om än från olika och till och med helt motsatta utgångspunkter, ger oundvikligen upphov till en komplicerad parlamentarisk debatt med osäker utgång. Detta bör undvikas genom att beslutet återsänds för en mer genomtänkt omprövning.

7.2   
  Risk för bristande insyn i de nationella beslutsprocesserna

Risk för bristande insyn i de nationella beslutsprocesserna

| 7.2.1 | I enlighet med direktiv (EU) 2015/412 tillämpar kommissionen ett gemensamt system för utvärdering av risker i samband med genetiskt modifierade organismer. Medlemsstaternas möjlighet att begränsa riskbedömningar och godkännanden på EU-nivå av nationella skäl (utan ett obligatoriskt och öppet system för information till allmänheten om medlemsstaternas skäl och motiveringar till att välja undantagsklausuler) kan dock allvarligt motverka åtagandena om insyn i det offentliga beslutsfattandet, vilket är en av prioriteringarna i Junckerkommissionens offentliggjorda politiska program. Det skulle därför vara lämpligt att kräva att lagstiftningen innehåller bestämmelser om information till allmänheten på nationell nivå och att informationen ska vara öppen och fritt tillgänglig. |
| --- | --- |

7.2.1

I enlighet med direktiv (EU) 2015/412 tillämpar kommissionen ett gemensamt system för utvärdering av risker i samband med genetiskt modifierade organismer. Medlemsstaternas möjlighet att begränsa riskbedömningar och godkännanden på EU-nivå av nationella skäl (utan ett obligatoriskt och öppet system för information till allmänheten om medlemsstaternas skäl och motiveringar till att välja undantagsklausuler) kan dock allvarligt motverka åtagandena om insyn i det offentliga beslutsfattandet, vilket är en av prioriteringarna i Junckerkommissionens offentliggjorda politiska program. Det skulle därför vara lämpligt att kräva att lagstiftningen innehåller bestämmelser om information till allmänheten på nationell nivå och att informationen ska vara öppen och fritt tillgänglig.

7.3   
  Risk för begränsad förutsägbarhet

Risk för begränsad förutsägbarhet

| 7.3.1 | Om kommissionens nuvarande förslag antas skulle det kunna ge upphov till en onormal situation där offentliga beslut som fattas enligt vetenskapliga kriterier på EU-nivå kan få olika rättsliga och ekonomiska effekter i olika medlemsstater. Detta kan i sin tur minska förutsägbarheten och trovärdigheten i de beslut som fattas på EU-nivå. |
| --- | --- |

7.3.1

Om kommissionens nuvarande förslag antas skulle det kunna ge upphov till en onormal situation där offentliga beslut som fattas enligt vetenskapliga kriterier på EU-nivå kan få olika rättsliga och ekonomiska effekter i olika medlemsstater. Detta kan i sin tur minska förutsägbarheten och trovärdigheten i de beslut som fattas på EU-nivå.

| 7.3.2 | Det saknas en socioekonomisk konsekvensanalys av förslaget med en detaljerad beskrivning av hur kostnaderna kommer att påverkas när det gäller livsmedelskedjan, odling och tillgång till råvaror samt eventuella snedvridningar på marknaden. |
| --- | --- |

7.3.2

Det saknas en socioekonomisk konsekvensanalys av förslaget med en detaljerad beskrivning av hur kostnaderna kommer att påverkas när det gäller livsmedelskedjan, odling och tillgång till råvaror samt eventuella snedvridningar på marknaden.

| 7.3.3 | Det planeras inga åtgärder för att säkerställa spårbarhet av genetiskt modifierade organismer i märkningen av livsmedel. |
| --- | --- |

7.3.3

Det planeras inga åtgärder för att säkerställa spårbarhet av genetiskt modifierade organismer i märkningen av livsmedel.

7.4   
  Risk för snedvridning av den internationella handeln

Risk för snedvridning av den internationella handeln

| 7.4.1 | Även om kommissionens förslag kräver att unionens internationella åtaganden uppfylls omfattar det inga specifika och klart fastlagda begränsningar av medlemsstaternas åtgärder (undantag), som kan strida mot dessa åtaganden. Förslaget innehåller inte heller mekanismer för att EU-institutionerna ska kunna upphäva sådana nationella beslut om de inte uppfyller principen om respekt för internationella åtaganden. Det är viktigt att notera att EU:s handelspartner, särskilt Förenta staterna, offentligt har uttryckt sina förbehåll mot detta lagstiftningsförslag, och till och med har ställt som villkor att dessa förbehåll måste undanröjas för att handelsförhandlingar på hög nivå (TTIP) ska kunna föras. |
| --- | --- |

7.4.1

Även om kommissionens förslag kräver att unionens internationella åtaganden uppfylls omfattar det inga specifika och klart fastlagda begränsningar av medlemsstaternas åtgärder (undantag), som kan strida mot dessa åtaganden. Förslaget innehåller inte heller mekanismer för att EU-institutionerna ska kunna upphäva sådana nationella beslut om de inte uppfyller principen om respekt för internationella åtaganden. Det är viktigt att notera att EU:s handelspartner, särskilt Förenta staterna, offentligt har uttryckt sina förbehåll mot detta lagstiftningsförslag, och till och med har ställt som villkor att dessa förbehåll måste undanröjas för att handelsförhandlingar på hög nivå (TTIP) ska kunna föras.

| 7.4.2 | Bland de internationella avtal som eventuellt kan påverkas eller begränsas om förslaget skulle antas, vilket i sin tur kan ge upphov till snedvridningar i form av hinder för den internationella handeln, är de allmänna WTO-åtagandena, vissa bestämmelser såsom det allmänna preferenssystemet i fråga om utvecklingsländer, och till och med initiativet ”Allt utom vapen”. |
| --- | --- |

7.4.2

Bland de internationella avtal som eventuellt kan påverkas eller begränsas om förslaget skulle antas, vilket i sin tur kan ge upphov till snedvridningar i form av hinder för den internationella handeln, är de allmänna WTO-åtagandena, vissa bestämmelser såsom det allmänna preferenssystemet i fråga om utvecklingsländer, och till och med initiativet ”Allt utom vapen”.

7.5   
  Är förslaget verkligen förenligt med principerna om fri rörlighet?

Är förslaget verkligen förenligt med principerna om fri rörlighet?

| 7.5.1 | Kommissionens förslag lyfter fram vikten av respekt för principerna om den inre marknaden. Den inre marknaden får inte snedvridas till följd av de nationella åtgärder som vidtas inom ramen för detta förslag, särskilt med tanke på att olika regioner i EU i praktiken troligtvis skulle tillämpa olika regler för odling, saluföring och transport inom EU. |
| --- | --- |

7.5.1

Kommissionens förslag lyfter fram vikten av respekt för principerna om den inre marknaden. Den inre marknaden får inte snedvridas till följd av de nationella åtgärder som vidtas inom ramen för detta förslag, särskilt med tanke på att olika regioner i EU i praktiken troligtvis skulle tillämpa olika regler för odling, saluföring och transport inom EU.

| 7.5.2 | Det saknas dock detaljerade regler för vilka skäl som motiverar antagandet av undantagsklausuler (det finns ingen positiv eller negativ lista). Förslaget innehåller inte heller några rättsliga mekanismer för upphävande av nationella åtgärder som kan anses vara oskäliga, otillräckligt motiverade eller diskriminerande, vilket skapar en uppenbar risk för rättsosäkerhet. |
| --- | --- |

7.5.2

Det saknas dock detaljerade regler för vilka skäl som motiverar antagandet av undantagsklausuler (det finns ingen positiv eller negativ lista). Förslaget innehåller inte heller några rättsliga mekanismer för upphävande av nationella åtgärder som kan anses vara oskäliga, otillräckligt motiverade eller diskriminerande, vilket skapar en uppenbar risk för rättsosäkerhet.

| 7.5.3 | Detta osäkra rättsläge kan endast lösas inför EU-domstolen, vilket innebär att medlemsstaternas administrativa arbete helt i onödan blir en rättslig fråga och att förseningar och merkostnader kan uppstå. |
| --- | --- |

7.5.3

Detta osäkra rättsläge kan endast lösas inför EU-domstolen, vilket innebär att medlemsstaternas administrativa arbete helt i onödan blir en rättslig fråga och att förseningar och merkostnader kan uppstå.

| 7.5.4 | Det är den sistnämnda frågan som ger upphov till flest tvivel beträffande det aktuella kommissionsförslagets läglighet och lämplighet. |
| --- | --- |

7.5.4

Det är den sistnämnda frågan som ger upphov till flest tvivel beträffande det aktuella kommissionsförslagets läglighet och lämplighet.

Bryssel den 16 september 2015.

Henri MALOSSE

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  http://ec.europa.eu/food/plant/docs/plant_gmo_report_studies_report_2013_mon_810_en.pdf

1

(2)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

2

(3)  EUT L 68, 13.3.2015, s. 1.

3

(4)  EGT C 68, 6.3.2012, s. 56.

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2014_2019/documents/envi/pr/1065/1065989/1065989sv.pdf

5

---