# Euroopan unionin C 51/10.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 51 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 59. vuosikerta10. helmikuu 2016 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 51

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

59. vuosikerta10. helmikuu 2016

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Alueiden komitea |
| | 115. täysistunto, 3.–4. joulukuuta 2015 |
| 2016/C 051/01 | Päätöslauselma aiheesta Euroopan komission työohjelma 2016 | 1 |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| | 115. täysistunto, 3.–4. joulukuuta 2015 |
| 2016/C 051/02 | Euroopan alueiden komitean lausunto – Alueellinen visio 2050, minkälainen tulevaisuus? | 8 |
| 2016/C 051/03 | Euroopan alueiden komitean lausunto – Euroopan muuttoliikeagenda | 14 |
| 2016/C 051/04 | Euroopan alueiden komitean lausunto – Työsuhteisiin sovellettavat EU:n palkkastandardit | 22 |
| 2016/C 051/05 | Euroopan alueiden komitean lausunto – Yhteisötalouden rooli talouskasvun elvyttämisessä ja työttömyyden torjunnassa | 25 |
| 2016/C 051/06 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Jakamistalouden paikallinen ja alueellinen ulottuvuus | 28 |
| 2016/C 051/07 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Euroopan unionin oikeudenmukainen ja tehokas yhtiöverojärjestelmä | 34 |
| 2016/C 051/08 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Palvelukauppasopimuksen (TiSA) paikallinen ja alueellinen ulottuvuus | 39 |
| 2016/C 051/09 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen tulevaisuus | 43 |
| 2016/C 051/10 | Euroopan alueiden komitean lausunto – Panos lintudirektiivin ja luontotyyppidirektiivin toimivuustarkastukseen | 48 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

115. täysistunto, 3.–4. joulukuuta 2015

2016/C 051/01

Päätöslauselma aiheesta Euroopan komission työohjelma 2016

1

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

115. täysistunto, 3.–4. joulukuuta 2015

2016/C 051/02

Euroopan alueiden komitean lausunto – Alueellinen visio 2050, minkälainen tulevaisuus?

8

2016/C 051/03

Euroopan alueiden komitean lausunto – Euroopan muuttoliikeagenda

14

2016/C 051/04

Euroopan alueiden komitean lausunto – Työsuhteisiin sovellettavat EU:n palkkastandardit

22

2016/C 051/05

Euroopan alueiden komitean lausunto – Yhteisötalouden rooli talouskasvun elvyttämisessä ja työttömyyden torjunnassa

25

2016/C 051/06

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Jakamistalouden paikallinen ja alueellinen ulottuvuus

28

2016/C 051/07

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Euroopan unionin oikeudenmukainen ja tehokas yhtiöverojärjestelmä

34

2016/C 051/08

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Palvelukauppasopimuksen (TiSA) paikallinen ja alueellinen ulottuvuus

39

2016/C 051/09

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen tulevaisuus

43

2016/C 051/10

Euroopan alueiden komitean lausunto – Panos lintudirektiivin ja luontotyyppidirektiivin toimivuustarkastukseen

48

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

115. täysistunto, 3.–4. joulukuuta 2015

| 10.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 51/1

---

Päätöslauselma aiheesta ”Euroopan komission työohjelma 2016”

(2016/C 051/01)

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| — | ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon ”Komission työohjelma 2016: Uudet haasteet – uudet keinot” sekä AK:n ja Euroopan komission yhteistyösopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon ”Komission työohjelma 2016: Uudet haasteet – uudet keinot” sekä AK:n ja Euroopan komission yhteistyösopimuksen,

| — | ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman Euroopan komission vuoden 2016 työohjelman painopisteistä ja 4. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman omista painopisteistään kuudentena toimikautena 2015–2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman Euroopan komission vuoden 2016 työohjelman painopisteistä ja 4. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman omista painopisteistään kuudentena toimikautena 2015–2020,

| — | ottaa huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet. |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet.

Työllisyys, kasvu, investoinnit ja koheesiopolitiikka

| 1. | on tyytyväinen komission ehdotuksiin esittää uutta lähestymistapaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisen kestävyysperiaatteen toteuttamiseksi ottaen huomioon Eurooppa 2020 -strategian väliarviointi ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttaminen. Mahdollisia vaihtoehtoja tätä uutta lähestymistapaa ajatellen voisivat olla kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttäminen joko uudelleensuunnattuun Eurooppa 2030 -strategiaan tai uuteen kestävän kehityksen strategiaan. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen komission ehdotuksiin esittää uutta lähestymistapaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisen kestävyysperiaatteen toteuttamiseksi ottaen huomioon Eurooppa 2020 -strategian väliarviointi ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttaminen. Mahdollisia vaihtoehtoja tätä uutta lähestymistapaa ajatellen voisivat olla kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttäminen joko uudelleensuunnattuun Eurooppa 2030 -strategiaan tai uuteen kestävän kehityksen strategiaan.

| 2. | korostaa, että tässä hankkeessa tarvitaan vahvaa alueellista ulottuvuutta ja että paikallis- ja alueviranomaisten on osallistuttava sen suunnitteluun ja toteuttamiseen EU-ohjausjakson välityksellä tehokkuuden sekä demokraattisen legitimiteetin ja vastuuvelvollisuuden varmistamiseksi. Tämä vaatimus on sidoksissa AK:n kehotukseen antaa alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevä valkoinen kirja, joka perustuu puheenjohtajavaltio Luxemburgin tekemään työhön alueellisen toimintasuunnitelman 2020 ja Eurooppa 2020 -strategian välisen vuorovaikutuksen analysoimiseksi. Komitea esittää tässä yhteydessä myös, että alueellisten vaikutusten arvioinneista tehdään pakollinen osa Euroopan komission vaikutustenarviointien toteuttamista. |
| --- | --- |

2.

korostaa, että tässä hankkeessa tarvitaan vahvaa alueellista ulottuvuutta ja että paikallis- ja alueviranomaisten on osallistuttava sen suunnitteluun ja toteuttamiseen EU-ohjausjakson välityksellä tehokkuuden sekä demokraattisen legitimiteetin ja vastuuvelvollisuuden varmistamiseksi. Tämä vaatimus on sidoksissa AK:n kehotukseen antaa alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevä valkoinen kirja, joka perustuu puheenjohtajavaltio Luxemburgin tekemään työhön alueellisen toimintasuunnitelman 2020 ja Eurooppa 2020 -strategian välisen vuorovaikutuksen analysoimiseksi. Komitea esittää tässä yhteydessä myös, että alueellisten vaikutusten arvioinneista tehdään pakollinen osa Euroopan komission vaikutustenarviointien toteuttamista.

| 3. | kehottaa Euroopan investointipankkia ja komissiota antamaan etusijan sellaisille hankkeille, myös pienille ja keskikokoisille hankekokonaisuuksille, joissa on mukana paikallis- ja alueviranomaisia, ja sitoutuu edistämään ja seuraamaan Euroopan strategisten investointien rahaston toimintaa paikallis- ja aluetasolla. Komitea huomauttaa, että ESIR-lainat eivät ole tarkoituksenmukaisia kaikille maille, sillä rahasto ei tarjoa paikallis- ja alueviranomaisille parempia lainamahdollisuuksia kuin mitä eräissä jäsenvaltioissa on jo tarjolla. |
| --- | --- |

3.

kehottaa Euroopan investointipankkia ja komissiota antamaan etusijan sellaisille hankkeille, myös pienille ja keskikokoisille hankekokonaisuuksille, joissa on mukana paikallis- ja alueviranomaisia, ja sitoutuu edistämään ja seuraamaan Euroopan strategisten investointien rahaston toimintaa paikallis- ja aluetasolla. Komitea huomauttaa, että ESIR-lainat eivät ole tarkoituksenmukaisia kaikille maille, sillä rahasto ei tarjoa paikallis- ja alueviranomaisille parempia lainamahdollisuuksia kuin mitä eräissä jäsenvaltioissa on jo tarjolla.

| 4. | on tyytyväinen komission halukkuuteen yksinkertaistaa koheesiopolitiikan täytäntöönpanoa ja katsoo, että yksinkertaistamistoimissa on noudatettava kokonaisvaltaista lähestymistapaa sekä edunsaajien että hallinnointiviranomaisten osalta. AK seuraavaa tiiviisti yksinkertaistamista käsittelevän korkean tason ryhmän työskentelyä ja antaa siihen oman panoksensa. |
| --- | --- |

4.

on tyytyväinen komission halukkuuteen yksinkertaistaa koheesiopolitiikan täytäntöönpanoa ja katsoo, että yksinkertaistamistoimissa on noudatettava kokonaisvaltaista lähestymistapaa sekä edunsaajien että hallinnointiviranomaisten osalta. AK seuraavaa tiiviisti yksinkertaistamista käsittelevän korkean tason ryhmän työskentelyä ja antaa siihen oman panoksensa.

| 5. | kehottaa komissiota aloittamaan varhaisessa vaiheessa vuoropuhelun AK:n kanssa monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamisen alueellisista näkökohdista, jotta voidaan varmistaa, että kaikki EU:n politiikat vahvistavat osaltaan unionin taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota aloittamaan varhaisessa vaiheessa vuoropuhelun AK:n kanssa monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamisen alueellisista näkökohdista, jotta voidaan varmistaa, että kaikki EU:n politiikat vahvistavat osaltaan unionin taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta.

| 6. | toteaa, että EU:n talousarvion suuntaaminen tulosten aikaansaamiseen edellyttää myös kunnianhimoisia jatkotoimia pian odotettavissa oleville omia varoja käsittelevän korkean tason työryhmän päätelmille. Koska EU:n talousarviovarojen vaikutus on suurin paikallis- ja aluetasolla, paikallis- ja alueviranomaisilla on myös oltava merkittävä rooli – muun muassa AK:n kautta – valmisteltaessa EU:n talousarviojärjestelmän uudistamista koskevia mittavia ja kattavia ehdotuksia, joita AK odottaa komission esittävän vuonna 2016. |
| --- | --- |

6.

toteaa, että EU:n talousarvion suuntaaminen tulosten aikaansaamiseen edellyttää myös kunnianhimoisia jatkotoimia pian odotettavissa oleville omia varoja käsittelevän korkean tason työryhmän päätelmille. Koska EU:n talousarviovarojen vaikutus on suurin paikallis- ja aluetasolla, paikallis- ja alueviranomaisilla on myös oltava merkittävä rooli – muun muassa AK:n kautta – valmisteltaessa EU:n talousarviojärjestelmän uudistamista koskevia mittavia ja kattavia ehdotuksia, joita AK odottaa komission esittävän vuonna 2016.

| 7. | kannustaa komissiota toistamiseen käynnistämään uudelleen keskustelun bkt:stä ja sitä laajemmasta näkökulmasta sekä tutkimaan täydentävien indikaattorien kehittämisen tarpeellisuutta ja mahdollisuutta hyvinvoinnin ja kestävän kehityksen mittaamiseksi. |
| --- | --- |

7.

kannustaa komissiota toistamiseen käynnistämään uudelleen keskustelun bkt:stä ja sitä laajemmasta näkökulmasta sekä tutkimaan täydentävien indikaattorien kehittämisen tarpeellisuutta ja mahdollisuutta hyvinvoinnin ja kestävän kehityksen mittaamiseksi.

| 8. | pitää valitettavana, ettei komission vuoden 2016 työohjelmassa viitata kaupunkeja koskevaan EU:n toimintaohjelmaan, sillä näihin asioihin sovellettavan EU-politiikan ja -lainsäädännön suhteen tarvitaan kipeästi nykyistä yhdennetympää lähestymistapaa. Komitea toistaa tältä osin kehotuksensa antaa valkoinen kirja kaupunkeja koskevasta EU:n toimintaohjelmasta. |
| --- | --- |

8.

pitää valitettavana, ettei komission vuoden 2016 työohjelmassa viitata kaupunkeja koskevaan EU:n toimintaohjelmaan, sillä näihin asioihin sovellettavan EU-politiikan ja -lainsäädännön suhteen tarvitaan kipeästi nykyistä yhdennetympää lähestymistapaa. Komitea toistaa tältä osin kehotuksensa antaa valkoinen kirja kaupunkeja koskevasta EU:n toimintaohjelmasta.

| 9. | kehottaa komissiota harkitsemaan puheenjohtajavaltio Luxemburgin ehdotusta laatia eurooppalainen rajatylittävä yleissopimus raja-alueita koskevista erityisistä säännöksistä. Komitea pyytää myös päästä aktiivisesti mukaan rajatylittävien esteiden uudelleentarkasteluun, jota komissio parhaillaan valmistelee. |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota harkitsemaan puheenjohtajavaltio Luxemburgin ehdotusta laatia eurooppalainen rajatylittävä yleissopimus raja-alueita koskevista erityisistä säännöksistä. Komitea pyytää myös päästä aktiivisesti mukaan rajatylittävien esteiden uudelleentarkasteluun, jota komissio parhaillaan valmistelee.

| 10. | toistaa komissiolle antamansa kehotuksen julkaista vihreä kirja liikkuvuudesta maantieteellisesti ja väestörakenteeltaan haastavilla alueilla. |
| --- | --- |

10.

toistaa komissiolle antamansa kehotuksen julkaista vihreä kirja liikkuvuudesta maantieteellisesti ja väestörakenteeltaan haastavilla alueilla.

| 11. | kehottaa komissiota antamaan maaseutualueita käsittelevän valkoisen kirjan näiden alueiden valtavan työllisyys- ja kasvupotentiaalin kehittämiseksi, myös kaupunki–maaseutuyhteyksissä. Komitea toteaa jälleen kerran, että YMP:tä on syytä yksinkertaistaa, ja odottaa kiinnostuneena kertomusta maitomarkkinoiden toiminnasta, josta se on jo esittänyt erittäin yksityiskohtaisia suosituksia. |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota antamaan maaseutualueita käsittelevän valkoisen kirjan näiden alueiden valtavan työllisyys- ja kasvupotentiaalin kehittämiseksi, myös kaupunki–maaseutuyhteyksissä. Komitea toteaa jälleen kerran, että YMP:tä on syytä yksinkertaistaa, ja odottaa kiinnostuneena kertomusta maitomarkkinoiden toiminnasta, josta se on jo esittänyt erittäin yksityiskohtaisia suosituksia.

| 12. | kehottaa komissiota laatimaan selkeän sinistä kasvua koskevan toimintasuunnitelman ja vaatii luomaan erityisen sinisen talouden osaamis- ja innovaatioyhteisön, jotta voidaan edelleen kehittää osaamista ja siirtää ideoita merentutkimuksesta yksityiselle sektorille. |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota laatimaan selkeän sinistä kasvua koskevan toimintasuunnitelman ja vaatii luomaan erityisen sinisen talouden osaamis- ja innovaatioyhteisön, jotta voidaan edelleen kehittää osaamista ja siirtää ideoita merentutkimuksesta yksityiselle sektorille.

| 13. | tukee komission pyrkimyksiä helpottaa innovatiivisten rahoitusvälineiden käyttöä. Komitea korostaa, että tällaisia välineitä on yksinkertaistettava edelleen, ja kehottaa komissiota ottamaan kaikki tarvittavat oikeudelliset ratkaisut käyttöön niin, että kuntien, alueiden, EIP:n ja työmarkkinaosapuolten edustajien kanssa käydään asiasta tiivistä vuoropuhelua. Näin voidaan välttää toistamasta ohjelmakauden 2007–2013 alussa tehtyjä virheitä. |
| --- | --- |

13.

tukee komission pyrkimyksiä helpottaa innovatiivisten rahoitusvälineiden käyttöä. Komitea korostaa, että tällaisia välineitä on yksinkertaistettava edelleen, ja kehottaa komissiota ottamaan kaikki tarvittavat oikeudelliset ratkaisut käyttöön niin, että kuntien, alueiden, EIP:n ja työmarkkinaosapuolten edustajien kanssa käydään asiasta tiivistä vuoropuhelua. Näin voidaan välttää toistamasta ohjelmakauden 2007–2013 alussa tehtyjä virheitä.

Kestävä kehitys

| 14. | perehtyy huolellisesti uuteen kiertotalouspakettiin, myös sen sisältämään toimintasuunnitelmaan ja uuteen säädösehdotukseen EU:n jätelainsäädännön muuttamiseksi sekä paikallis- ja alueviranomaisiin kohdistuviin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

14.

perehtyy huolellisesti uuteen kiertotalouspakettiin, myös sen sisältämään toimintasuunnitelmaan ja uuteen säädösehdotukseen EU:n jätelainsäädännön muuttamiseksi sekä paikallis- ja alueviranomaisiin kohdistuviin vaikutuksiin.

| 15. | kehottaa komissiota kannustamaan energia-alan eurooppalaisen yhteistyön lisäämiseen ja tunnustamaan selväsanaisesti paikallis- ja alueviranomaisten roolin ja osuuden energiaunioniin liittyvässä politiikassa, erityisesti kun on kyse uusiutuvista energialähteistä, energian mikrotuotannosta, energiatehokkuudesta, energian sisämarkkinoiden toteuttamisesta, energiainfrastruktuurista ja monipuolistamistoimista sekä innovatiivisesta energiateknologiasta. Komitea on halukas ottamaan aktiivisesti osaa energiainfrastruktuurifoorumiin ja tekemään yhteistyötä Euroopan energia-alan sääntelyviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota kannustamaan energia-alan eurooppalaisen yhteistyön lisäämiseen ja tunnustamaan selväsanaisesti paikallis- ja alueviranomaisten roolin ja osuuden energiaunioniin liittyvässä politiikassa, erityisesti kun on kyse uusiutuvista energialähteistä, energian mikrotuotannosta, energiatehokkuudesta, energian sisämarkkinoiden toteuttamisesta, energiainfrastruktuurista ja monipuolistamistoimista sekä innovatiivisesta energiateknologiasta. Komitea on halukas ottamaan aktiivisesti osaa energiainfrastruktuurifoorumiin ja tekemään yhteistyötä Euroopan energia-alan sääntelyviranomaisten kanssa.

| 16. | kehottaa komissiota ottamaan kuluttajien näkemykset ja odotukset sekä paikallis- ja alueviranomaisten kokemukset ja parhaat käytänteet huomioon energiamarkkinoiden uutta rakennetta kehitettäessä. Komitea on valmis osallistumaan aktiivisesti kansalaisten energiafoorumin toimintaan. |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota ottamaan kuluttajien näkemykset ja odotukset sekä paikallis- ja alueviranomaisten kokemukset ja parhaat käytänteet huomioon energiamarkkinoiden uutta rakennetta kehitettäessä. Komitea on valmis osallistumaan aktiivisesti kansalaisten energiafoorumin toimintaan.

| 17. | on tyytyväinen siihen, että komissio edistää Euroopan avaruusstrategiaa käsittelevää aloitetta, vaikkakaan kyseessä ei ole lainsäädäntöaloite, ja toivoo, että sen avulla tuetaan avaruusteknologioiden sovellusten markkinoita, jotta edistetään pk-yritysten perustamista alalle. Komitea kehottaa tässä yhteydessä ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset nykyistä enemmän mukaan Euroopan avaruusstrategian suunnittelu- ja toteutusvaiheisiin. |
| --- | --- |

17.

on tyytyväinen siihen, että komissio edistää Euroopan avaruusstrategiaa käsittelevää aloitetta, vaikkakaan kyseessä ei ole lainsäädäntöaloite, ja toivoo, että sen avulla tuetaan avaruusteknologioiden sovellusten markkinoita, jotta edistetään pk-yritysten perustamista alalle. Komitea kehottaa tässä yhteydessä ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset nykyistä enemmän mukaan Euroopan avaruusstrategian suunnittelu- ja toteutusvaiheisiin.

| 18. | pyytää komissiota tukemaan paikallisia ja alueellisia aloitteita, jotka ovat osa Sendain kehykseen kuuluvaa YK-johtoista kampanjaa kaupunkien riskinsietokyvyn edistämiseksi, ja toistaa komissiolle osoittamansa kehotuksen juurruttaa selviytymis- ja palautumiskyvyn kehittäminen vankasti kehitysyhteistyöpolitiikkaan. Toimien toteuttaminen tässä vaiheessa olisi huomattavasti kustannustehokkaampaa kuin pyrkiä vahvistamaan jo rakennetun infrastruktuurin kestokykyä jälkikäteen. |
| --- | --- |

18.

pyytää komissiota tukemaan paikallisia ja alueellisia aloitteita, jotka ovat osa Sendain kehykseen kuuluvaa YK-johtoista kampanjaa kaupunkien riskinsietokyvyn edistämiseksi, ja toistaa komissiolle osoittamansa kehotuksen juurruttaa selviytymis- ja palautumiskyvyn kehittäminen vankasti kehitysyhteistyöpolitiikkaan. Toimien toteuttaminen tässä vaiheessa olisi huomattavasti kustannustehokkaampaa kuin pyrkiä vahvistamaan jo rakennetun infrastruktuurin kestokykyä jälkikäteen.

| 19. | suhtautuu myönteisesti komission päätökseen yhdistää kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen ja Mayors Adapt -aloitteen hallinnointi ja on valmis osallistumaan aktiivisesti uuden ja yhdennetyn kaupunginjohtajien ilmasto- ja energiasopimuksen laajentamiseen ja edistämiseen kaikkialla maailmassa. Komitea toteaa kuitenkin jälleen, ettei muita ilmasto- ja energia-asioihin liittyviä paikallis- ja aluetason yhteistyömuotoja tulisi unohtaa. |
| --- | --- |

19.

suhtautuu myönteisesti komission päätökseen yhdistää kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen ja Mayors Adapt -aloitteen hallinnointi ja on valmis osallistumaan aktiivisesti uuden ja yhdennetyn kaupunginjohtajien ilmasto- ja energiasopimuksen laajentamiseen ja edistämiseen kaikkialla maailmassa. Komitea toteaa kuitenkin jälleen, ettei muita ilmasto- ja energia-asioihin liittyviä paikallis- ja aluetason yhteistyömuotoja tulisi unohtaa.

| 20. | pahoittelee, ettei työohjelmassa ole selvää viittausta Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksymään, vuoteen 2020 ulottuvaan yleiseen unionin ympäristöalan toimintaohjelmaan (1). Komitea kehottaa komissiota erityisesti toteuttamaan toimintaohjelman neljännen ensisijaisen tavoitteen eli maksimoimaan unionin ympäristölainsäädännöstä saatavat hyödyt parantamalla sen täytäntöönpanoa. Komitea on tyytyväinen suunniteltuun REFIT-aloitteeseen ympäristöraportoinnista mutta toistaa kehotuksensa antaa uusi direktiivi muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa ja esittää ehdotus ympäristötarkastuksista ja täytäntöönpanosta (2). |
| --- | --- |

20.

pahoittelee, ettei työohjelmassa ole selvää viittausta Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksymään, vuoteen 2020 ulottuvaan yleiseen unionin ympäristöalan toimintaohjelmaan (1). Komitea kehottaa komissiota erityisesti toteuttamaan toimintaohjelman neljännen ensisijaisen tavoitteen eli maksimoimaan unionin ympäristölainsäädännöstä saatavat hyödyt parantamalla sen täytäntöönpanoa. Komitea on tyytyväinen suunniteltuun REFIT-aloitteeseen ympäristöraportoinnista mutta toistaa kehotuksensa antaa uusi direktiivi muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa ja esittää ehdotus ympäristötarkastuksista ja täytäntöönpanosta (2).

| 21. | toteaa huolestuneena, että väestörakenteen muutos, sosioekonominen kriisi ja maantieteellisesti keskittyneet muuttovirrat voivat pahentaa jo ennestään olemassa olevia terveyseroja Euroopan alueiden välillä ja uhata tehokkaiden, helposti saavutettavien ja sopeutumiskykyisten terveysjärjestelmien olemassaoloa. Komitea pyytää komissiota tilaamaan tutkimuksen, jossa tarkastellaan näitä tilannetta pahentavia tekijöitä ja pohditaan, miten Euroopan alueet voivat muuttaa tämän haasteen mahdollisuudeksi. |
| --- | --- |

21.

toteaa huolestuneena, että väestörakenteen muutos, sosioekonominen kriisi ja maantieteellisesti keskittyneet muuttovirrat voivat pahentaa jo ennestään olemassa olevia terveyseroja Euroopan alueiden välillä ja uhata tehokkaiden, helposti saavutettavien ja sopeutumiskykyisten terveysjärjestelmien olemassaoloa. Komitea pyytää komissiota tilaamaan tutkimuksen, jossa tarkastellaan näitä tilannetta pahentavia tekijöitä ja pohditaan, miten Euroopan alueet voivat muuttaa tämän haasteen mahdollisuudeksi.

| 22. | kehottaa komissiota ryhtymään toimiin elintarvikejätteiden osalta asettamalla tavoitteeksi vähentää niitä ainakin 30 prosenttia vuoteen 2025 mennessä. Näin erityisesti siksi, että monet paikallis- ja alueviranomaiset eri puolilla Eurooppaa kaipaavat opastusta ja oikeusvarmuutta toteuttaessaan toimenpiteitä ja aloitteita elintarvikejätteiden vähentämiseksi. |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota ryhtymään toimiin elintarvikejätteiden osalta asettamalla tavoitteeksi vähentää niitä ainakin 30 prosenttia vuoteen 2025 mennessä. Näin erityisesti siksi, että monet paikallis- ja alueviranomaiset eri puolilla Eurooppaa kaipaavat opastusta ja oikeusvarmuutta toteuttaessaan toimenpiteitä ja aloitteita elintarvikejätteiden vähentämiseksi.

| 23. | vaatii jälleen, että EU:n toimenpiteissä, rahoitusjärjestelyissä ja painopisteissä on otettava huomioon pienten ja keskisuurten kuntien ja kaupunkien kumulatiivinen vaikutus, koska noin 56 prosenttia EU:n kunnista ja kaupungeista on pieniä tai keskisuuria, 5 000–100 000 asukkaan kuntia ja kaupunkeja. |
| --- | --- |

23.

vaatii jälleen, että EU:n toimenpiteissä, rahoitusjärjestelyissä ja painopisteissä on otettava huomioon pienten ja keskisuurten kuntien ja kaupunkien kumulatiivinen vaikutus, koska noin 56 prosenttia EU:n kunnista ja kaupungeista on pieniä tai keskisuuria, 5 000–100 000 asukkaan kuntia ja kaupunkeja.

Sisämarkkinat

| 24. | kehottaa komissiota esittämään pikaisesti sisämarkkinastrategian toteuttamiseksi ehdottamansa aloitteet. Komitea korostaa, että asiaan liittyvien toimenpiteiden alueelliset vaikutukset olisi arvioitava kaikilta osin. |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota esittämään pikaisesti sisämarkkinastrategian toteuttamiseksi ehdottamansa aloitteet. Komitea korostaa, että asiaan liittyvien toimenpiteiden alueelliset vaikutukset olisi arvioitava kaikilta osin.

| 25. | korostaa, että digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttaminen on paikallis- ja alueviranomaisille ratkaisevan tärkeää. Komitea kehottaa Euroopan komissiota raportoimaan säännöllisesti siitä, miten digitaalisen kuilun umpeenkuromisessa on edistytty etenkin alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

25.

korostaa, että digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttaminen on paikallis- ja alueviranomaisille ratkaisevan tärkeää. Komitea kehottaa Euroopan komissiota raportoimaan säännöllisesti siitä, miten digitaalisen kuilun umpeenkuromisessa on edistytty etenkin alue- ja paikallistasolla.

| 26. | on tyytyväinen Euroopan komission aikomukseen tarkistaa audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaa direktiiviä ja pyytää, että alueellinen ulottuvuus ja alueelliset vaatimukset otetaan huomioon. |
| --- | --- |

26.

on tyytyväinen Euroopan komission aikomukseen tarkistaa audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaa direktiiviä ja pyytää, että alueellinen ulottuvuus ja alueelliset vaatimukset otetaan huomioon.

| 27. | korostaa tarvetta laatia strategia tukemaan tieto- ja viestintätekniikkainfrastruktuurin kehittämistä etenkin maaseudulla, syrjäisillä alueilla sekä yleisesti ottaen kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla. Samalla on muistettava, että laajakaista- ja ultralaajakaistapalveluilla voi olla huomattava kasvuvaikutus. |
| --- | --- |

27.

korostaa tarvetta laatia strategia tukemaan tieto- ja viestintätekniikkainfrastruktuurin kehittämistä etenkin maaseudulla, syrjäisillä alueilla sekä yleisesti ottaen kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla. Samalla on muistettava, että laajakaista- ja ultralaajakaistapalveluilla voi olla huomattava kasvuvaikutus.

| 28. | on tyytyväinen siihen, että komissio keskittyy yhteistyö- tai jakamistalouden mahdollisuuksien hyödyntämiseen, ja odottaa komission esittävän pian ehdotuksia koordinoidusta tavasta toimia asiaan sovellettavien sääntöjen suhteen. Komitea odottaa niin ikään, että tässä yhteydessä otetaan huomioon paikallis- ja alueviranomaisten tärkeä rooli ja tarve turvata kuluttajien oikeudet. |
| --- | --- |

28.

on tyytyväinen siihen, että komissio keskittyy yhteistyö- tai jakamistalouden mahdollisuuksien hyödyntämiseen, ja odottaa komission esittävän pian ehdotuksia koordinoidusta tavasta toimia asiaan sovellettavien sääntöjen suhteen. Komitea odottaa niin ikään, että tässä yhteydessä otetaan huomioon paikallis- ja alueviranomaisten tärkeä rooli ja tarve turvata kuluttajien oikeudet.

| 29. | tukee komission pyrkimyksiä puuttua pk-yritysten ja startup-yritysten toimintaa hankaloittaviin sääntelyesteisiin ja on tyytyväinen komission aikomukseen esittää aloite toisen mahdollisuuden antamisesta konkurssiin joutuneille yrittäjille. Komitea korostaa paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää panosta vahvan yritysekosysteemin syntymiseen ja painottaa näin ollen tarvetta ottaa ne mukaan pk-yrityspolitiikan hallinnointiin ja erityisesti pk-yritysedustajien verkostoon. |
| --- | --- |

29.

tukee komission pyrkimyksiä puuttua pk-yritysten ja startup-yritysten toimintaa hankaloittaviin sääntelyesteisiin ja on tyytyväinen komission aikomukseen esittää aloite toisen mahdollisuuden antamisesta konkurssiin joutuneille yrittäjille. Komitea korostaa paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää panosta vahvan yritysekosysteemin syntymiseen ja painottaa näin ollen tarvetta ottaa ne mukaan pk-yrityspolitiikan hallinnointiin ja erityisesti pk-yritysedustajien verkostoon.

| 30. | kehottaa komissiota jatkamaan pyrkimyksiään pääomamarkkinaunionin luomiseksi ja muistuttaa jälleen tarpeesta minimoida tulevista sääntelytoimista aiheutuvat hallinnolliset rasitteet ja välttää liiallista riskinottoa ja epävakautta rahoitusmarkkinoilla. |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota jatkamaan pyrkimyksiään pääomamarkkinaunionin luomiseksi ja muistuttaa jälleen tarpeesta minimoida tulevista sääntelytoimista aiheutuvat hallinnolliset rasitteet ja välttää liiallista riskinottoa ja epävakautta rahoitusmarkkinoilla.

| 31. | on tyytyväinen komission aikomukseen esittää arvonlisäveroa koskeva toimintasuunnitelma, panna täytäntöön veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevat kansainväliset normit ja selventää EU:n arvonlisäverodirektiivin vuonna 2016 toteutettavan tarkistuksen yhteydessä niitä edellytyksiä, joiden nojalla kuntien välisen julkisoikeudellisen ja julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön piiriin kuulumattoman yhteistyön verottamatta jättämistä voidaan pitää EU:n oikeuden mukaisena. |
| --- | --- |

31.

on tyytyväinen komission aikomukseen esittää arvonlisäveroa koskeva toimintasuunnitelma, panna täytäntöön veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevat kansainväliset normit ja selventää EU:n arvonlisäverodirektiivin vuonna 2016 toteutettavan tarkistuksen yhteydessä niitä edellytyksiä, joiden nojalla kuntien välisen julkisoikeudellisen ja julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön piiriin kuulumattoman yhteistyön verottamatta jättämistä voidaan pitää EU:n oikeuden mukaisena.

| 32. | panee merkille komission ilmoituksen vetää pois yhteistä yhdistettyä yhtiöveropohjaa koskevan ehdotuksensa, johon AK oli suhtautunut myönteisesti, mutta pohtii, missä määrin komission aikomus korvata se ehdotuksilla, joilla tavoitellaan asteittain pakollista yhtiöveropohjaa, tekee tyhjäksi aiheesta parhaillaan käynnissä olevan julkisen kuulemismenettelyn tulokset. |
| --- | --- |

32.

panee merkille komission ilmoituksen vetää pois yhteistä yhdistettyä yhtiöveropohjaa koskevan ehdotuksensa, johon AK oli suhtautunut myönteisesti, mutta pohtii, missä määrin komission aikomus korvata se ehdotuksilla, joilla tavoitellaan asteittain pakollista yhtiöveropohjaa, tekee tyhjäksi aiheesta parhaillaan käynnissä olevan julkisen kuulemismenettelyn tulokset.

| 33. | pahoittelee syvästi sitä, ettei Euroopan komissio perustele päätöstään lykätä työvoiman liikkuvuutta koskevan paketin hyväksymistä, sillä paketin on tarkoitus olla yksi komission lippulaivahankkeista sosiaalisen polkumyynnin ja sosiaalisen matkailun torjumiseksi ja sosiaalisten oikeuksien vahvistamiseksi Euroopassa. AK:n mielestä pakettiin olisi sisällyttävä lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin tarkistaminen. |
| --- | --- |

33.

pahoittelee syvästi sitä, ettei Euroopan komissio perustele päätöstään lykätä työvoiman liikkuvuutta koskevan paketin hyväksymistä, sillä paketin on tarkoitus olla yksi komission lippulaivahankkeista sosiaalisen polkumyynnin ja sosiaalisen matkailun torjumiseksi ja sosiaalisten oikeuksien vahvistamiseksi Euroopassa. AK:n mielestä pakettiin olisi sisällyttävä lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin tarkistaminen.

| 34. | odottaa komission ehdotusta, jolla pyritään vastaamaan paremmin työ- ja yksityiselämän tasapainottamisen haasteisiin, erityisesti kun on kyse naisten osallistumisesta työmarkkinoille. Keinoja ovat etenkin vuonna 2010 annetun vanhempainlomadirektiivin tarkistaminen, ulospääsyn etsiminen äitiyslomadirektiiviä koskevasta institutionaalisesta umpikujasta ja konkreettisen strategian esittäminen sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi EU:ssa. |
| --- | --- |

34.

odottaa komission ehdotusta, jolla pyritään vastaamaan paremmin työ- ja yksityiselämän tasapainottamisen haasteisiin, erityisesti kun on kyse naisten osallistumisesta työmarkkinoille. Keinoja ovat etenkin vuonna 2010 annetun vanhempainlomadirektiivin tarkistaminen, ulospääsyn etsiminen äitiyslomadirektiiviä koskevasta institutionaalisesta umpikujasta ja konkreettisen strategian esittäminen sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi EU:ssa.

| 35. | kehottaa komissiota ehdottamaan tarkistusta direktiiviin työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimänmuutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta ja direktiiviin työperäisistä tuki- ja liikuntaelinsairauksista. |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota ehdottamaan tarkistusta direktiiviin työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimänmuutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta ja direktiiviin työperäisistä tuki- ja liikuntaelinsairauksista.

| 36. | korostaa, että Euroopan uuden osaamisen ohjelmassa olisi keskityttävä uudistettuihin toimiin Euroopan korkeakoulujärjestelmien nykyaikaistamiseksi sekä ehdotuksiin, joiden avulla pyritään varmistamaan, että kaikilla ihmisillä EU:ssa on oikeus ja mahdollisuus hankkia vähimmäistason koulutus ja taidot, saavuttamaan huippuosaamista ja edistämään innovointia ammatillisessa ja muussa koulutuksessa. Tässä yhteydessä olisi edistettävä digitaalisten taitojen opettamista ja koulutuksen roolia nuorten radikalisoitumisen torjunnassa. |
| --- | --- |

36.

korostaa, että Euroopan uuden osaamisen ohjelmassa olisi keskityttävä uudistettuihin toimiin Euroopan korkeakoulujärjestelmien nykyaikaistamiseksi sekä ehdotuksiin, joiden avulla pyritään varmistamaan, että kaikilla ihmisillä EU:ssa on oikeus ja mahdollisuus hankkia vähimmäistason koulutus ja taidot, saavuttamaan huippuosaamista ja edistämään innovointia ammatillisessa ja muussa koulutuksessa. Tässä yhteydessä olisi edistettävä digitaalisten taitojen opettamista ja koulutuksen roolia nuorten radikalisoitumisen torjunnassa.

Talous- ja rahaliitto

| 37. | on tyytyväinen komission halukkuuteen parantaa demokraattista vastuuvelvollisuutta EU:n talouden ohjausjärjestelmässä, joka ilman valtiotason alapuolella olevien hallintotasojen osallistumista jäisi vaillinaiseksi. |
| --- | --- |

37.

on tyytyväinen komission halukkuuteen parantaa demokraattista vastuuvelvollisuutta EU:n talouden ohjausjärjestelmässä, joka ilman valtiotason alapuolella olevien hallintotasojen osallistumista jäisi vaillinaiseksi.

| 38. | kehottaa komissiota arvioimaan, miten uudet EKT 2010 -säännöt vaikuttavat paikallis- ja alueyhteisöjen investointikykyyn. |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota arvioimaan, miten uudet EKT 2010 -säännöt vaikuttavat paikallis- ja alueyhteisöjen investointikykyyn.

| 39. | panee merkille komission aloitteet, jotka koskevat siirtymistä talous- ja rahaliiton viimeistelyn ensimmäisestä vaiheesta toiseen vaiheeseen, keväällä 2017 julkaistavaksi kaavailtu valkoinen kirja mukaan lukien. Komitea korostaa, että jokaisesta täytäntöönpanotoimesta on päätettävä erikseen. |
| --- | --- |

39.

panee merkille komission aloitteet, jotka koskevat siirtymistä talous- ja rahaliiton viimeistelyn ensimmäisestä vaiheesta toiseen vaiheeseen, keväällä 2017 julkaistavaksi kaavailtu valkoinen kirja mukaan lukien. Komitea korostaa, että jokaisesta täytäntöönpanotoimesta on päätettävä erikseen.

| 40. | korostaa, että talous- ja rahaliiton sosiaalisen ulottuvuuden parantamiseksi on ratkaisevan tärkeää puuttua alueellisiin eroihin. Komitea toteaa, että talous- ja rahaliiton sosiaalisten indikaattoreiden tulostauluun olisi sisällytettävä myös alueellisia eroja kuvaavia indikaattoreita. |
| --- | --- |

40.

korostaa, että talous- ja rahaliiton sosiaalisen ulottuvuuden parantamiseksi on ratkaisevan tärkeää puuttua alueellisiin eroihin. Komitea toteaa, että talous- ja rahaliiton sosiaalisten indikaattoreiden tulostauluun olisi sisällytettävä myös alueellisia eroja kuvaavia indikaattoreita.

Oikeusasiat, perusoikeudet ja muuttoliike

| 41. | katsoo, että monitasoinen hallinto antaa mahdollisuuden huolehtia perusoikeuksien suojelusta käytännössä ja että se edistää kansalaisten Euroopan rakentamista ja vaalimista. |
| --- | --- |

41.

katsoo, että monitasoinen hallinto antaa mahdollisuuden huolehtia perusoikeuksien suojelusta käytännössä ja että se edistää kansalaisten Euroopan rakentamista ja vaalimista.

| 42. | pitää keskinäistä luottamusta välttämättömänä tehokkaan rajatylittävän lainvalvonnan kannalta, koska terrorismi ja radikalisoituminen, järjestäytynyt rikollisuus ja kyberrikollisuus ovat luonnostaan kansainvälisiä ilmiöitä ja edellyttävät EU-tason toimia. Komitea on tyytyväinen komission sitoumukseen kiinnittää aiempaa enemmän huomiota operatiivisen yhteistyön ja siihen tarvittavien välineiden kehittämiseen. |
| --- | --- |

42.

pitää keskinäistä luottamusta välttämättömänä tehokkaan rajatylittävän lainvalvonnan kannalta, koska terrorismi ja radikalisoituminen, järjestäytynyt rikollisuus ja kyberrikollisuus ovat luonnostaan kansainvälisiä ilmiöitä ja edellyttävät EU-tason toimia. Komitea on tyytyväinen komission sitoumukseen kiinnittää aiempaa enemmän huomiota operatiivisen yhteistyön ja siihen tarvittavien välineiden kehittämiseen.

| 43. | panee merkille, että Euroopan muuttoliikeagendassa ja sen täytäntöönpanoon liittyvissä aloitteissa keskitytään solidaarisuuteen ja vastuullisuuteen. Komitea korostaa, että näiden periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen sekä paikallis- ja aluehallintotahojen valmiuksien pitäisi olla EU:n kaikkien muuttoliikepoliittisten toimintalinjojen keskiössä ja yhtä lailla keskeisessä asemassa jäsenvaltioiden hyväksyessä ja pannessa niitä täytäntöön. |
| --- | --- |

43.

panee merkille, että Euroopan muuttoliikeagendassa ja sen täytäntöönpanoon liittyvissä aloitteissa keskitytään solidaarisuuteen ja vastuullisuuteen. Komitea korostaa, että näiden periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen sekä paikallis- ja aluehallintotahojen valmiuksien pitäisi olla EU:n kaikkien muuttoliikepoliittisten toimintalinjojen keskiössä ja yhtä lailla keskeisessä asemassa jäsenvaltioiden hyväksyessä ja pannessa niitä täytäntöön.

| 44. | toteaa EU:n osoittavan lisää varoja pakolaiskriisin hoitamiseen ja kehottaa komissiota tekemään analyysin rahoituksen tuomasta lisäarvosta ja sen käytön laajuudesta, erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten osalta. Komitea korostaa, että muuttoliikkeen hallintaan ja kotouttamisen hoitoon on tarpeen myöntää ja jakaa varoja nykyistä nopeammin. Komitea kehottaa komissiota varmistamaan, että pakolaisia parhaillaan vastaanottaville ja majoittaville paikallis- ja alueyhteisöille annetaan tarvittavat taloudelliset resurssit pakolaisten välittömien tarpeiden täyttämiseen. |
| --- | --- |

44.

toteaa EU:n osoittavan lisää varoja pakolaiskriisin hoitamiseen ja kehottaa komissiota tekemään analyysin rahoituksen tuomasta lisäarvosta ja sen käytön laajuudesta, erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten osalta. Komitea korostaa, että muuttoliikkeen hallintaan ja kotouttamisen hoitoon on tarpeen myöntää ja jakaa varoja nykyistä nopeammin. Komitea kehottaa komissiota varmistamaan, että pakolaisia parhaillaan vastaanottaville ja majoittaville paikallis- ja alueyhteisöille annetaan tarvittavat taloudelliset resurssit pakolaisten välittömien tarpeiden täyttämiseen.

| 45. | on tyytyväinen ilmoitukseen aloitteista EU:n turvapaikkasäädösten puutteiden korjaamiseksi ja johdonmukaisen unioninlaajuisen pitkän aikavälin siirto- ja uudelleensijoittamisjärjestelmän esittämiseksi. Komitea pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että Dublin-asetusta aiotaan kehittää taakaan jakamiseksi nykyistä oikeudenmukaisemmin pysyvien ja tasapuolisten kiintiöiden pohjalta. Komitea korostaa, että yhdessä sovitut Dublin-menettelyn vaatimukset säilyvät voimassa ja että kaikkien EU:n jäsenvaltioiden on noudatettava EU:n vastaanotto- ja menettelynormeja. |
| --- | --- |

45.

on tyytyväinen ilmoitukseen aloitteista EU:n turvapaikkasäädösten puutteiden korjaamiseksi ja johdonmukaisen unioninlaajuisen pitkän aikavälin siirto- ja uudelleensijoittamisjärjestelmän esittämiseksi. Komitea pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että Dublin-asetusta aiotaan kehittää taakaan jakamiseksi nykyistä oikeudenmukaisemmin pysyvien ja tasapuolisten kiintiöiden pohjalta. Komitea korostaa, että yhdessä sovitut Dublin-menettelyn vaatimukset säilyvät voimassa ja että kaikkien EU:n jäsenvaltioiden on noudatettava EU:n vastaanotto- ja menettelynormeja.

| 46. | korostaa, että EU:n ulkorajaturvallisuutta on ehdottomasti parannettava pikaisesti. Komitea painottaa, että tulisi välttää kaikkia toimenpiteitä, jotka vaarantavat vapaan liikkuvuuden periaatteen Schengenin alueella, mutta myöntää myös, että poikkeustapauksissa EU:n sisärajoilla voidaan tehdä tarkastuksia vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen turvaamiseksi. Komitea kehottaa komissiota myös pohtimaan tarvetta toteuttaa tulevaisuudessa aloitteita pakolaisten kotouttamisen helpottamiseksi, esimerkiksi perustamalla ”muuttoliike- ja kotouttamiskumppanuuksia” alkuperämaan ja kohdemaan paikallis- ja alueviranomaisten kesken. |
| --- | --- |

46.

korostaa, että EU:n ulkorajaturvallisuutta on ehdottomasti parannettava pikaisesti. Komitea painottaa, että tulisi välttää kaikkia toimenpiteitä, jotka vaarantavat vapaan liikkuvuuden periaatteen Schengenin alueella, mutta myöntää myös, että poikkeustapauksissa EU:n sisärajoilla voidaan tehdä tarkastuksia vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen turvaamiseksi. Komitea kehottaa komissiota myös pohtimaan tarvetta toteuttaa tulevaisuudessa aloitteita pakolaisten kotouttamisen helpottamiseksi, esimerkiksi perustamalla ”muuttoliike- ja kotouttamiskumppanuuksia” alkuperämaan ja kohdemaan paikallis- ja alueviranomaisten kesken.

| 47. | panee merkille komission ehdotuksen turvallisten alkuperämaiden luetteloksi ja sitoutuu osallistumaan toimintalinjojen suunnitteluun ja parhaiden käytänteiden vaihtoon alue- ja paikallistasolla hyödyntäen neuvoa-antavia sekakomiteoitaan ja työryhmiään, jotka kattavat kaikki komission ehdotuksessa luetellut seitsemän maata. |
| --- | --- |

47.

panee merkille komission ehdotuksen turvallisten alkuperämaiden luetteloksi ja sitoutuu osallistumaan toimintalinjojen suunnitteluun ja parhaiden käytänteiden vaihtoon alue- ja paikallistasolla hyödyntäen neuvoa-antavia sekakomiteoitaan ja työryhmiään, jotka kattavat kaikki komission ehdotuksessa luetellut seitsemän maata.

| 48. | kehottaa komissiota kehittämään tehokkaan palauttamispolitiikan, joka pannaan täytäntöön ripeästi ja niiden maahanmuuttajien ihmisarvoa ja perusoikeuksia kunnioittaen, jotka eivät ole oikeutettuja turvapaikkaan ja jotka voidaan turvallisesti palauttaa. Tämä on välttämätöntä, jotta resurssit voidaan varmasti kohdentaa niihin, joiden hätä on todellinen, ja jotta voidaan välttää luomasta uusia sosiaalisia ristiriitoja, jotka saattaisivat pohjustaa tietä ääriliikkeille. |
| --- | --- |

48.

kehottaa komissiota kehittämään tehokkaan palauttamispolitiikan, joka pannaan täytäntöön ripeästi ja niiden maahanmuuttajien ihmisarvoa ja perusoikeuksia kunnioittaen, jotka eivät ole oikeutettuja turvapaikkaan ja jotka voidaan turvallisesti palauttaa. Tämä on välttämätöntä, jotta resurssit voidaan varmasti kohdentaa niihin, joiden hätä on todellinen, ja jotta voidaan välttää luomasta uusia sosiaalisia ristiriitoja, jotka saattaisivat pohjustaa tietä ääriliikkeille.

EU:n kauppapolitiikka

| 49. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen uuden investointituomioistuinjärjestelmän käyttöönottamisesta transatlanttisen kauppa- ja investointikumppanuuden (TTIP) yhteydessä sekä kaikissa muissa meneillään olevissa ja tulevissa kauppaneuvotteluissa. Komitea pitää tervetulleena erityisesti sitä, että uudessa ehdotuksessa turvataan valtioiden oikeus sääntelyyn, mutta kaipaa vielä yksityiskohtaisempia selvennyksiä siihen, miten tämä parantaa tilannetta nykyiseen sijoittajan ja valtion väliseen riitojenratkaisumekanismiin verrattuna. |
| --- | --- |

49.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen uuden investointituomioistuinjärjestelmän käyttöönottamisesta transatlanttisen kauppa- ja investointikumppanuuden (TTIP) yhteydessä sekä kaikissa muissa meneillään olevissa ja tulevissa kauppaneuvotteluissa. Komitea pitää tervetulleena erityisesti sitä, että uudessa ehdotuksessa turvataan valtioiden oikeus sääntelyyn, mutta kaipaa vielä yksityiskohtaisempia selvennyksiä siihen, miten tämä parantaa tilannetta nykyiseen sijoittajan ja valtion väliseen riitojenratkaisumekanismiin verrattuna.

| 50. | kehottaa komissiota ennen kauppaneuvottelujen käynnistämistä tekemään vaikutustenarviointeja kauppasopimusten mahdollisista taloudellisista, sosiaalisista ja ympäristövaikutuksista muun muassa pk-yritysten, kuluttajien, tiettyjen talouden alojen, ihmisoikeuksien ja kehitysmaiden osalta. Komitea korostaa erityisesti tarvetta selkiyttää sitä, voiko TTIP vaikuttaa paikallisiin julkisiin palveluihin ja milloin näin saattaa tapahtua. |
| --- | --- |

50.

kehottaa komissiota ennen kauppaneuvottelujen käynnistämistä tekemään vaikutustenarviointeja kauppasopimusten mahdollisista taloudellisista, sosiaalisista ja ympäristövaikutuksista muun muassa pk-yritysten, kuluttajien, tiettyjen talouden alojen, ihmisoikeuksien ja kehitysmaiden osalta. Komitea korostaa erityisesti tarvetta selkiyttää sitä, voiko TTIP vaikuttaa paikallisiin julkisiin palveluihin ja milloin näin saattaa tapahtua.

| 51. | pitää valitettavana, että alue- ja paikallisulottuvuus jää kauppaneuvotteluissa edelleen huomiotta ja kehottaa komissiota korjaamaan asian uudessa kauppa- ja investointistrategiassaan. Komitea kehottaa komissiota tässä yhteydessä myös ottamaan AK:n mukaan palvelukauppasopimuksesta käytäviin neuvotteluihin etenkin myöntämällä sille vastaavan oikeuden tutustua neuvotteluasiakirjoihin kuin TTIP:n tapauksessa. |
| --- | --- |

51.

pitää valitettavana, että alue- ja paikallisulottuvuus jää kauppaneuvotteluissa edelleen huomiotta ja kehottaa komissiota korjaamaan asian uudessa kauppa- ja investointistrategiassaan. Komitea kehottaa komissiota tässä yhteydessä myös ottamaan AK:n mukaan palvelukauppasopimuksesta käytäviin neuvotteluihin etenkin myöntämällä sille vastaavan oikeuden tutustua neuvotteluasiakirjoihin kuin TTIP:n tapauksessa.

Vakaus ja yhteistyö Euroopan unionin ulkopuolella

| 52. | korostaa, että Libyan, Syyrian ja Ukrainan konflikteihin on löydettävä viipymättä rauhanomainen ratkaisu. Komitea esittää paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista henkilötason diplomatiaan. Komitea toistaa olevansa valmis edistämään hallinnon hajauttamiseen tähtäävän uudistuksen toteuttamista Ukrainassa ja ehdottaa, että EU:n ja Libyan paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyösiteitä vahvistetaan keskittyen valmiuksien parantamiseen ja aluekehitykseen ja että näin tehdään myös ennen kattavan sisäisen sopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

52.

korostaa, että Libyan, Syyrian ja Ukrainan konflikteihin on löydettävä viipymättä rauhanomainen ratkaisu. Komitea esittää paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista henkilötason diplomatiaan. Komitea toistaa olevansa valmis edistämään hallinnon hajauttamiseen tähtäävän uudistuksen toteuttamista Ukrainassa ja ehdottaa, että EU:n ja Libyan paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyösiteitä vahvistetaan keskittyen valmiuksien parantamiseen ja aluekehitykseen ja että näin tehdään myös ennen kattavan sisäisen sopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa.

| 53. | pitää ilahduttavana komission aikomusta tarjota kohdennetummat puitteet vakauttamisen ja demokraattisen kehityksen tukemiselle Euroopan uuden naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvissa kumppanimaissa. Komitea korostaa, että uudessa politiikassa on omaksuttava alueellinen lähestymistapa ja hallinnon hajauttamisprosessin tukemisen on kuuluttava politiikan strategisiin tavoitteisiin. Komitea sitoutuu antamaan lähestymistapaan oman panoksensa kahden yhteistyöfooruminsa eli Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokouksen (ARLEM) ja EU:n ja itäisten kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten konferenssin (CORLEAP) kautta. |
| --- | --- |

53.

pitää ilahduttavana komission aikomusta tarjota kohdennetummat puitteet vakauttamisen ja demokraattisen kehityksen tukemiselle Euroopan uuden naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvissa kumppanimaissa. Komitea korostaa, että uudessa politiikassa on omaksuttava alueellinen lähestymistapa ja hallinnon hajauttamisprosessin tukemisen on kuuluttava politiikan strategisiin tavoitteisiin. Komitea sitoutuu antamaan lähestymistapaan oman panoksensa kahden yhteistyöfooruminsa eli Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokouksen (ARLEM) ja EU:n ja itäisten kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten konferenssin (CORLEAP) kautta.

| 54. | on tyytyväinen siihen, että komissio pyrkii edelleen konkretisoimaan EU:n ehdokasmaiden jäsenyysnäkymiä. Komitea kehottaa komissiota tarkastelemaan edistymiskertomuksissaan yksityiskohtaisemmin alueellisen ja paikallisen itsehallinnon tilannetta laajentumisprosessissa mukana olevissa maissa. Tämä tulee olemaan neuvoa-antavien sekakomiteoiden ja työryhmien toiminnan painopiste. |
| --- | --- |

54.

on tyytyväinen siihen, että komissio pyrkii edelleen konkretisoimaan EU:n ehdokasmaiden jäsenyysnäkymiä. Komitea kehottaa komissiota tarkastelemaan edistymiskertomuksissaan yksityiskohtaisemmin alueellisen ja paikallisen itsehallinnon tilannetta laajentumisprosessissa mukana olevissa maissa. Tämä tulee olemaan neuvoa-antavien sekakomiteoiden ja työryhmien toiminnan painopiste.

| 55. | suhtautuu myönteisesti ehdotettuun Cotonoun sopimuksen jälkeiseen politiikkaan ja komission aikomukseen lisätä ulkopolitiikan johdonmukaisuutta. Komitea korostaa, että on tarpeen kehittää paikallisdemokratiaa ja hallinnollisia valmiuksia kehitysyhteistyöpolitiikan yhteydessä sekä edistää kumppanialueiden alueellista yhdentymistä ja niiden kanssa tehtävää hajautettua kehitysyhteistyötä. |
| --- | --- |

55.

suhtautuu myönteisesti ehdotettuun Cotonoun sopimuksen jälkeiseen politiikkaan ja komission aikomukseen lisätä ulkopolitiikan johdonmukaisuutta. Komitea korostaa, että on tarpeen kehittää paikallisdemokratiaa ja hallinnollisia valmiuksia kehitysyhteistyöpolitiikan yhteydessä sekä edistää kumppanialueiden alueellista yhdentymistä ja niiden kanssa tehtävää hajautettua kehitysyhteistyötä.

| 56. | katsoo, että komission tulisi julkisissa kuulemismenettelyissä saatuja vastauksia tutkiessaan ottaa huomioon, että vastaukset tulevat eri tahoilta, ja tehdä ero erityisiä intressejä ja yleisiä intressejä edustavien vastausten välillä – paikallis- ja alueviranomaisten vastaukset lukeutuvat näistä jälkimmäisiin. Komitea korostaa, että on tärkeää ottaa huomioon erityyppiset näkökulmat, jotta voidaan arvioida myös tarvetta toteuttaa alueellinen ja paikallinen vaikutustenarviointi tiettyjen lainsäädäntöehdotusten yhteydessä. |
| --- | --- |

56.

katsoo, että komission tulisi julkisissa kuulemismenettelyissä saatuja vastauksia tutkiessaan ottaa huomioon, että vastaukset tulevat eri tahoilta, ja tehdä ero erityisiä intressejä ja yleisiä intressejä edustavien vastausten välillä – paikallis- ja alueviranomaisten vastaukset lukeutuvat näistä jälkimmäisiin. Komitea korostaa, että on tärkeää ottaa huomioon erityyppiset näkökulmat, jotta voidaan arvioida myös tarvetta toteuttaa alueellinen ja paikallinen vaikutustenarviointi tiettyjen lainsäädäntöehdotusten yhteydessä.

Kansalaisuus ja hallintotapa

| 57. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla voi olla ratkaiseva rooli hallinnollisia rasitteita aiheuttavien EU:n säännösten yksilöimisessä. Tämä koskee myös sellaisia rasitteita, jotka saattavat aiheutua säännösten voimaansaattamisesta tai täytäntöönpanosta. Komitea toistaa kehotuksensa sisällyttää parempaa sääntelyä koskevaan toimielinten väliseen sopimukseen viittaus AK:n panokseen lainsäädäntäprosessissa, sillä AK:lla on institutionaalisesti ensisijainen rooli, kun on kyse toissijaisuusperiaatteesta ja EU:n lainsäädännön alueellisesta vaikutuksesta. |
| --- | --- |

57.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla voi olla ratkaiseva rooli hallinnollisia rasitteita aiheuttavien EU:n säännösten yksilöimisessä. Tämä koskee myös sellaisia rasitteita, jotka saattavat aiheutua säännösten voimaansaattamisesta tai täytäntöönpanosta. Komitea toistaa kehotuksensa sisällyttää parempaa sääntelyä koskevaan toimielinten väliseen sopimukseen viittaus AK:n panokseen lainsäädäntäprosessissa, sillä AK:lla on institutionaalisesti ensisijainen rooli, kun on kyse toissijaisuusperiaatteesta ja EU:n lainsäädännön alueellisesta vaikutuksesta.

| 58. | tuo jälleen esiin kehotuksena vapauttaa alue- ja paikallisyhteisöjen demokraattisesti valitut edustajat ja niitä edustavat järjestöt lobbaajien pääsyä EU:n toimielimiin säätelevän avoimuusrekisterin säännöistä. |
| --- | --- |

58.

tuo jälleen esiin kehotuksena vapauttaa alue- ja paikallisyhteisöjen demokraattisesti valitut edustajat ja niitä edustavat järjestöt lobbaajien pääsyä EU:n toimielimiin säätelevän avoimuusrekisterin säännöistä.

| 59. | on tyytyväinen komission aikomukseen laajentaa kansalaisten kanssa käytävää vuoropuhelua ja sen vakaaseen pyrkimykseen kuroa EU:n ja kansalaisten välinen kuilu umpeen. Komitea toteaa jälleen, että se aikoo jatkossakin edistää avoimuutta ja demokraattista vastuuvelvollisuutta EU:n päätöksenteossa sekä hajautettua viestintää paikallis- ja alueviranomaisiin vaikuttavista EU:n toimintalinjoista unionin ja sen lainsäädännön legitimiteetin vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

59.

on tyytyväinen komission aikomukseen laajentaa kansalaisten kanssa käytävää vuoropuhelua ja sen vakaaseen pyrkimykseen kuroa EU:n ja kansalaisten välinen kuilu umpeen. Komitea toteaa jälleen, että se aikoo jatkossakin edistää avoimuutta ja demokraattista vastuuvelvollisuutta EU:n päätöksenteossa sekä hajautettua viestintää paikallis- ja alueviranomaisiin vaikuttavista EU:n toimintalinjoista unionin ja sen lainsäädännön legitimiteetin vahvistamiseksi.

| 60. | seuraa erittäin kiinnostuneena eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta annetun asetuksen tarkistamista ja korostaa kattavan tarkistuksen olevan tarpeen, jotta väline voi täyttää potentiaalisen tehtävänsä ja osoittaa mahdollisen arvonsa. |
| --- | --- |

60.

seuraa erittäin kiinnostuneena eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta annetun asetuksen tarkistamista ja korostaa kattavan tarkistuksen olevan tarpeen, jotta väline voi täyttää potentiaalisen tehtävänsä ja osoittaa mahdollisen arvonsa.

| 61. | antaa puheenjohtajan tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma komissiolle, Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

61.

antaa puheenjohtajan tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma komissiolle, Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle.

Bryssel 3. joulukuuta 2015.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1386/2013/EU, 20. marraskuuta 2013.

1

(2)  CDR 1119–2012 ja CDR 593–2013.

2

---

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

115. täysistunto, 3.–4. joulukuuta 2015

| 10.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 51/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 51/8

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – Alueellinen visio 2050, minkälainen tulevaisuus?

(2016/C 051/02)

| Esittelijä: | Oldřich VLASÁK (CZ, ECR), Hradec Královén kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Esittelijä:

Oldřich VLASÁK (CZ, ECR), Hradec Královén kaupunginvaltuuston jäsen

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | suhtautuu myönteisesti puheenjohtajavaltio Luxemburgin pyrkimyksiin keskustella alueellisesta visiosta 2050 ja on tyytyväinen siihen, että puheenjohtajavaltio Luxemburg on päättänyt pyytää AK:lta aiheesta lausunnon. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti puheenjohtajavaltio Luxemburgin pyrkimyksiin keskustella alueellisesta visiosta 2050 ja on tyytyväinen siihen, että puheenjohtajavaltio Luxemburg on päättänyt pyytää AK:lta aiheesta lausunnon.

| 2. | korostaa, että on tärkeä tunnustaa nimenomaisesti Euroopan unionin moninaiset alueelliset realiteetit, jotka edellyttävät erilaisia lähestymistapoja ja strategioita alueiden ongelmien ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

2.

korostaa, että on tärkeä tunnustaa nimenomaisesti Euroopan unionin moninaiset alueelliset realiteetit, jotka edellyttävät erilaisia lähestymistapoja ja strategioita alueiden ongelmien ratkaisemiseksi.

| 3. | katsoo, että yli 15 vuotta Potsdamissa vuonna 1999 hyväksytyn Euroopan aluekehityssuunnitelman jälkeen Euroopan unioni tarvitsee uuden alueellisen vision, joka






  — | muuntaa Lissabonin sopimukseen kirjatun alueellisen yhteenkuuluvuuden käsitteen konkreettisiksi toimintaohjeiksi |
| --- | --- | --- |

3.

katsoo, että yli 15 vuotta Potsdamissa vuonna 1999 hyväksytyn Euroopan aluekehityssuunnitelman jälkeen Euroopan unioni tarvitsee uuden alueellisen vision, joka

—

muuntaa Lissabonin sopimukseen kirjatun alueellisen yhteenkuuluvuuden käsitteen konkreettisiksi toimintaohjeiksi

| — | menee pelkkää alueellista kehityssuunnitelmaa pidemmälle |
| --- | --- |

—

menee pelkkää alueellista kehityssuunnitelmaa pidemmälle

| — | tarttuu Euroopan unionin tärkeimpiin alueellisiin haasteisiin |
| --- | --- |

—

tarttuu Euroopan unionin tärkeimpiin alueellisiin haasteisiin

| — | ohjaa kaikkia niitä EU:n politiikkoja, joilla on alueellinen ulottuvuus, ja nivoutuu alueellisen koheesion politiikkoihin ja niiden ERI-rahastoista osarahoitettuihin toimiin sekä on yhdenmukainen näiden kanssa |
| --- | --- |

—

ohjaa kaikkia niitä EU:n politiikkoja, joilla on alueellinen ulottuvuus, ja nivoutuu alueellisen koheesion politiikkoihin ja niiden ERI-rahastoista osarahoitettuihin toimiin sekä on yhdenmukainen näiden kanssa

| — | tarjoaa suunnan kaikille EU:n politiikoille, joihin sisältyy alueellinen ulottuvuus |
| --- | --- |

—

tarjoaa suunnan kaikille EU:n politiikoille, joihin sisältyy alueellinen ulottuvuus

| — | liittyy unionin politiikkojen tuleviin pitkän aikavälin taloudellisiin, ympäristöä koskeviin ja sosiaalisiin tavoitteisiin |
| --- | --- |

—

liittyy unionin politiikkojen tuleviin pitkän aikavälin taloudellisiin, ympäristöä koskeviin ja sosiaalisiin tavoitteisiin

| — | perustuu toissijaisuusperiaatteeseen ja monitasoisen hallinnon periaatteeseen. |
| --- | --- |

—

perustuu toissijaisuusperiaatteeseen ja monitasoisen hallinnon periaatteeseen.

| 4. | kehottaakin järjestämään laaja-alaisen Euroopan laajuisen kuulemismenettelyn Euroopan unionin tulevasta alueellisesta visiosta, joka perustuu vihreään kirjaan alueellisesta koheesiosta Euroopassa (COM(2008) 616 final), ja toistaa kehotuksensa laatia valkoinen kirja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta. Valkoista kirjaa voitaisiin käyttää muiden EU:n politiikkojen perustana, jotta niihin saadaan vahvempi paikallinen ja alueellinen ulottuvuus jo seuraavalla, vuoden 2020 jälkeisellä ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

4.

kehottaakin järjestämään laaja-alaisen Euroopan laajuisen kuulemismenettelyn Euroopan unionin tulevasta alueellisesta visiosta, joka perustuu vihreään kirjaan alueellisesta koheesiosta Euroopassa (COM(2008) 616 final), ja toistaa kehotuksensa laatia valkoinen kirja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta. Valkoista kirjaa voitaisiin käyttää muiden EU:n politiikkojen perustana, jotta niihin saadaan vahvempi paikallinen ja alueellinen ulottuvuus jo seuraavalla, vuoden 2020 jälkeisellä ohjelmakaudella.

| 5. | painottaa, että on tärkeää kartoittaa ajoissa maailmanlaajuisia suuntauksia ja haasteita, jotta julkisen vallan politiikkaa voidaan mukauttaa asianmukaisesti. AK on tässä yhteydessä tyytyväinen unionin toimielinten laatimiin tulevaisuuteen suuntautuviin raportteihin ja korostaa AK:n tutkimusta Challenges at the Horizon 2025 – Key trends and Impact on the LRAs (1). |
| --- | --- |

5.

painottaa, että on tärkeää kartoittaa ajoissa maailmanlaajuisia suuntauksia ja haasteita, jotta julkisen vallan politiikkaa voidaan mukauttaa asianmukaisesti. AK on tässä yhteydessä tyytyväinen unionin toimielinten laatimiin tulevaisuuteen suuntautuviin raportteihin ja korostaa AK:n tutkimusta Challenges at the Horizon 2025 – Key trends and Impact on the LRAs (1).

| 6. | viittaa Euroopan unionin parhaillaan kohtaamiin maailmanlaajuisiin kehityssuuntauksiin ja haasteisiin, joita on kartoitettu ESPAS-hankkeen (2) raportissa Global trends to 2030: Can the EU meet the challenges ahead? ja joihin sisältyy paikallinen ja alueellinen ulottuvuus, sillä niiden vaikutukset vaihtelevat alueittain paikallisista ja alueellisista erityispiirteistä ja toimintaympäristöistä riippuen. AK toteaa kuitenkin, ettei paikallista ja alueellista ulottuvuutta ole otettu riittävästi huomioon ESPASin raportissa, ja odottaakin saavansa tarttua paikalliseen ja alueelliseen ulottuvuuteen ESPAS-hankkeen tulevassa työssä. |
| --- | --- |

6.

viittaa Euroopan unionin parhaillaan kohtaamiin maailmanlaajuisiin kehityssuuntauksiin ja haasteisiin, joita on kartoitettu ESPAS-hankkeen (2) raportissa Global trends to 2030: Can the EU meet the challenges ahead? ja joihin sisältyy paikallinen ja alueellinen ulottuvuus, sillä niiden vaikutukset vaihtelevat alueittain paikallisista ja alueellisista erityispiirteistä ja toimintaympäristöistä riippuen. AK toteaa kuitenkin, ettei paikallista ja alueellista ulottuvuutta ole otettu riittävästi huomioon ESPASin raportissa, ja odottaakin saavansa tarttua paikalliseen ja alueelliseen ulottuvuuteen ESPAS-hankkeen tulevassa työssä.

| 7. | katsoo, että tarvitaan selkeää eurooppalaista paikallista ja alueellista visiota, jotta voidaan reagoida tehokkaasti nykyisiin ja tuleviin suuntauksiin ja haasteisiin, ja että vision avulla tulisi vahvistaa paikallista ja alueellista ulottuvuutta poliittisessa päätöksenteossa muun muassa paikkalähtöisen lähestymistavan soveltamisen kautta. |
| --- | --- |

7.

katsoo, että tarvitaan selkeää eurooppalaista paikallista ja alueellista visiota, jotta voidaan reagoida tehokkaasti nykyisiin ja tuleviin suuntauksiin ja haasteisiin, ja että vision avulla tulisi vahvistaa paikallista ja alueellista ulottuvuutta poliittisessa päätöksenteossa muun muassa paikkalähtöisen lähestymistavan soveltamisen kautta.

| 8. | korostaa tässä yhteydessä alueellisen toimintasuunnitelman 2020 roolia. Toimintasuunnitelma on edelleen voimassa ja se on pantava täytäntöön nykyistä paremmin. Tätä varten AK viittaa äskettäin antamaansa lausuntoon ”Euroopan unionin alueellisen toimintasuunnitelman 2020 täytäntöönpanon tehostaminen” (3). |
| --- | --- |

8.

korostaa tässä yhteydessä alueellisen toimintasuunnitelman 2020 roolia. Toimintasuunnitelma on edelleen voimassa ja se on pantava täytäntöön nykyistä paremmin. Tätä varten AK viittaa äskettäin antamaansa lausuntoon ”Euroopan unionin alueellisen toimintasuunnitelman 2020 täytäntöönpanon tehostaminen” (3).

| 9. | korostaa lisäksi, että strateginen suunnittelu sekä sellaisten selkeiden ja saavutettavien poliittisten tavoitteiden asettaminen, jotka voisivat olla osa visiota, ovat hyvän poliittisen päätöksenteon keskeisiä elementtejä. |
| --- | --- |

9.

korostaa lisäksi, että strateginen suunnittelu sekä sellaisten selkeiden ja saavutettavien poliittisten tavoitteiden asettaminen, jotka voisivat olla osa visiota, ovat hyvän poliittisen päätöksenteon keskeisiä elementtejä.

| 10. | toistaa, että EU:n tasolla perussopimuksessa (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artikla) asetetaan yleinen alueellinen tavoite Euroopan unionin kehittämiselle määrittelemällä, että ”[e]distääkseen koko unionin sopusointuista kehitystä unioni kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi”. Alueellinen yhteenkuuluvuus tarkoittaa kaikkien EU:n alueiden tasapainoista kehittämistä. |
| --- | --- |

10.

toistaa, että EU:n tasolla perussopimuksessa (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artikla) asetetaan yleinen alueellinen tavoite Euroopan unionin kehittämiselle määrittelemällä, että ”[e]distääkseen koko unionin sopusointuista kehitystä unioni kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi”. Alueellinen yhteenkuuluvuus tarkoittaa kaikkien EU:n alueiden tasapainoista kehittämistä.

Poliittisen päätöksenteon paikallinen ja alueellinen ulottuvuus

| 11. | kiinnittää huomiota paikkalähtöisen lähestymistavan (4) soveltamisen etuihin ja hyötyihin. Tällaisen lähestymistavan keskeisiä elementtejä ovat eri alojen nivominen paikalliseen ja alueelliseen erityisstrategiaan ja tulossuuntautunut paikallinen ja alueellinen vuoropuhelu. Jos paikkalähtöinen lähestymistapa pannaan täytäntöön tehokkaasti, sen avulla voidaan hyödyntää ja elvyttää paikallista ja alueellista identiteettiä ja paikallisia ja alueellisia erityispiirteitä ainutlaatuisena voimavarana. |
| --- | --- |

11.

kiinnittää huomiota paikkalähtöisen lähestymistavan (4) soveltamisen etuihin ja hyötyihin. Tällaisen lähestymistavan keskeisiä elementtejä ovat eri alojen nivominen paikalliseen ja alueelliseen erityisstrategiaan ja tulossuuntautunut paikallinen ja alueellinen vuoropuhelu. Jos paikkalähtöinen lähestymistapa pannaan täytäntöön tehokkaasti, sen avulla voidaan hyödyntää ja elvyttää paikallista ja alueellista identiteettiä ja paikallisia ja alueellisia erityispiirteitä ainutlaatuisena voimavarana.

| 12. | panee merkille, että vaikka paikkalähtöisestä lähestymistavasta keskustellaan usein EU:n toimielimissä, sitä ei ole vielä pantu kaikkialla EU:n tasolla ja jäsenvaltioissa laajalti täytäntöön. Euroopan alueiden komitea toistaa olevansa vahvasti vakuuttunut siitä, että EU:n politiikkojen paikkalähtöisellä lähestymistavalla saadaan aikaan parhaat tulokset, sillä sen myötä politiikat mukautetaan paikallisiin erityisoloihin, ja näin niillä tartutaan tehokkaammin alueiden, kaupunkien ja kuntien haasteisiin ja vähennetään siten niiden kehityseroja. |
| --- | --- |

12.

panee merkille, että vaikka paikkalähtöisestä lähestymistavasta keskustellaan usein EU:n toimielimissä, sitä ei ole vielä pantu kaikkialla EU:n tasolla ja jäsenvaltioissa laajalti täytäntöön. Euroopan alueiden komitea toistaa olevansa vahvasti vakuuttunut siitä, että EU:n politiikkojen paikkalähtöisellä lähestymistavalla saadaan aikaan parhaat tulokset, sillä sen myötä politiikat mukautetaan paikallisiin erityisoloihin, ja näin niillä tartutaan tehokkaammin alueiden, kaupunkien ja kuntien haasteisiin ja vähennetään siten niiden kehityseroja.

| 13. | toteaa, että vaikka alakohtaisia politiikkoja on edelleen vahvistettava, paikkalähtöinen lähestymistapa on tehokkain keino saavuttaa koko unionin sopusointuista kehitystä koskevat perussopimuksen tavoitteet. AK viittaa tässä yhteydessä Euroopan komission toteuttamaan tutkimukseen, jossa kartoitettiin paikkalähtöisen lähestymistavan onnistuneen täytäntöönpanon viisi yleistä ominaispiirrettä (5). Tällaisia piirteitä ovat sellaisen paikallisen ja alueellisen identiteetin hyödyntämisen tärkeä rooli, joka ulottuu maantieteellisiä ja alakohtaisia rajoja pidemmälle, avoin hallintojärjestelmä, vahva johtamiskyky sekä kokeileminen ja tekemällä oppiminen. |
| --- | --- |

13.

toteaa, että vaikka alakohtaisia politiikkoja on edelleen vahvistettava, paikkalähtöinen lähestymistapa on tehokkain keino saavuttaa koko unionin sopusointuista kehitystä koskevat perussopimuksen tavoitteet. AK viittaa tässä yhteydessä Euroopan komission toteuttamaan tutkimukseen, jossa kartoitettiin paikkalähtöisen lähestymistavan onnistuneen täytäntöönpanon viisi yleistä ominaispiirrettä (5). Tällaisia piirteitä ovat sellaisen paikallisen ja alueellisen identiteetin hyödyntämisen tärkeä rooli, joka ulottuu maantieteellisiä ja alakohtaisia rajoja pidemmälle, avoin hallintojärjestelmä, vahva johtamiskyky sekä kokeileminen ja tekemällä oppiminen.

| 14. | toteaa, että alakohtaiset politiikat ovat tärkeitä aluekehityksen kannalta, mutta paikkalähtöinen lähestymistapa on lähtökohtana tärkeä paikallisen ja alueellisen kehityksen mukauttamiseksi. Yhteisiin puitteisiin pohjautuva lähestymistapa (kumppanuussopimus) Euroopan rakenne- ja investointirahastojen täytäntöön panemiseksi tällä ohjelmakaudella on kannatettava, mutta jotta koko politiikka kyetään panemaan tehokkaasti täytäntöön, on erilaisista sääntelykehyksistä aiheutuvat esteet poistettava. Euroopan rakenne- ja investointirahastoja koskevia sääntöjä tulisi yksinkertaistaa siten, että paikallis- ja alueviranomaiset antavat panoksensa ja osallistuvat toimien suunnitteluun. Hankkeiden, joihin sovelletaan yhdennettyä alueellista lähestymistapaa, tulisi voida saada rahoitusta useammasta rahastosta, ja niiden tulisi voida kuulua yhden ainoan sääntelykehyksen piiriin. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että alakohtaiset politiikat ovat tärkeitä aluekehityksen kannalta, mutta paikkalähtöinen lähestymistapa on lähtökohtana tärkeä paikallisen ja alueellisen kehityksen mukauttamiseksi. Yhteisiin puitteisiin pohjautuva lähestymistapa (kumppanuussopimus) Euroopan rakenne- ja investointirahastojen täytäntöön panemiseksi tällä ohjelmakaudella on kannatettava, mutta jotta koko politiikka kyetään panemaan tehokkaasti täytäntöön, on erilaisista sääntelykehyksistä aiheutuvat esteet poistettava. Euroopan rakenne- ja investointirahastoja koskevia sääntöjä tulisi yksinkertaistaa siten, että paikallis- ja alueviranomaiset antavat panoksensa ja osallistuvat toimien suunnitteluun. Hankkeiden, joihin sovelletaan yhdennettyä alueellista lähestymistapaa, tulisi voida saada rahoitusta useammasta rahastosta, ja niiden tulisi voida kuulua yhden ainoan sääntelykehyksen piiriin.

| 15. | korostaa kuudennen koheesiokertomuksen analyysia, jossa todetaan, että ”alueelliset erot ovat kasvaneet viime vuosina, koska talouskriisi on vaikuttanut alueisiin eri tavoin” (6). Paitsi kriisi itsessään myös poliittiset päätökset, ja etenkin säästötoimet osana EU:n ohjausjaksoa, ovat vaikuttaneet hyvin eri tavoin Euroopan alueisiin. Esimerkiksi taloudellisesti vahvat alueet ovat kyenneet lieventämään kriisin vaikutuksia ja noudattamaan EU:n ohjausjakson vaatimuksia, kun taas taloudellisesti heikot alueet ovat joutuneet leikkaamaan julkisia investointeja säästötoimien vuoksi, mikä on johtanut talousvaikeuksiin. Analyysin perusteella voidaan päätellä, että paikallisia ja alueellisia vaikutuksia on olemassa jopa niillä politiikan aloilla, joita ei aiemmin ole tarkasteltu paikallisesta ja alueellisesta näkökulmasta, kuten pankkitoiminta tai veropolitiikka. Komitea muistuttaa, että kriisi on etenkin kärjistänyt eroja alueiden välillä ja vaikuttanut eniten maihin, jotka ovat kehityksessä jäljessä. AK painottaakin, että politiikkojen vaikutuksen yhdenmukaistamiseksi on niitä täytäntöön pantaessa otettava huomioon tasapainottamisperiaate ja alueellinen lähestymistapa. Tämä edellyttää tasapainoisen lähestymistavan soveltamista säästötoimiin. |
| --- | --- |

15.

korostaa kuudennen koheesiokertomuksen analyysia, jossa todetaan, että ”alueelliset erot ovat kasvaneet viime vuosina, koska talouskriisi on vaikuttanut alueisiin eri tavoin” (6). Paitsi kriisi itsessään myös poliittiset päätökset, ja etenkin säästötoimet osana EU:n ohjausjaksoa, ovat vaikuttaneet hyvin eri tavoin Euroopan alueisiin. Esimerkiksi taloudellisesti vahvat alueet ovat kyenneet lieventämään kriisin vaikutuksia ja noudattamaan EU:n ohjausjakson vaatimuksia, kun taas taloudellisesti heikot alueet ovat joutuneet leikkaamaan julkisia investointeja säästötoimien vuoksi, mikä on johtanut talousvaikeuksiin. Analyysin perusteella voidaan päätellä, että paikallisia ja alueellisia vaikutuksia on olemassa jopa niillä politiikan aloilla, joita ei aiemmin ole tarkasteltu paikallisesta ja alueellisesta näkökulmasta, kuten pankkitoiminta tai veropolitiikka. Komitea muistuttaa, että kriisi on etenkin kärjistänyt eroja alueiden välillä ja vaikuttanut eniten maihin, jotka ovat kehityksessä jäljessä. AK painottaakin, että politiikkojen vaikutuksen yhdenmukaistamiseksi on niitä täytäntöön pantaessa otettava huomioon tasapainottamisperiaate ja alueellinen lähestymistapa. Tämä edellyttää tasapainoisen lähestymistavan soveltamista säästötoimiin.

| 16. | toteaa, että vuonna 2009 muista indikaattoreista kuin bkt:stä käydyn keskustelun jälkeen EU-tasolla saatavilla olevat tiedot ovat huomattavasti lisääntyneet ja bkt:tä täydentäviä muita indikaattoreita on syytä kartoittaa etenkin mitattaessa EU:n alueiden ja kuntien edistymistä EU:n tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

16.

toteaa, että vuonna 2009 muista indikaattoreista kuin bkt:stä käydyn keskustelun jälkeen EU-tasolla saatavilla olevat tiedot ovat huomattavasti lisääntyneet ja bkt:tä täydentäviä muita indikaattoreita on syytä kartoittaa etenkin mitattaessa EU:n alueiden ja kuntien edistymistä EU:n tavoitteiden saavuttamisessa.

| 17. | painottaa, että useimmilla EU:n politiikoilla on alueellinen ja paikallinen ulottuvuus, jota voidaan arvioida alueellisten vaikutusten arvioinnin kautta ja joka tulisi ottaa huomioon politiikan suunnittelussa ja uudelleentarkastelussa. AK käynnisti alueellisten vaikutusten arvioinnin strategiansa kokeiluvaiheen vuonna 2014 tietyissä asiakokonaisuuksissa, ja kokeiluvaiheessa testattiin erilaisia menettelyjä ja lähestymistapoja. Komitea on erittäin tyytyväinen siihen, että 19. toukokuuta 2015 julkaistun sääntelyn parantamista koskevan paketin jatkoksi komissio käyttää alueellisten vaikutusten arviointia yhtenä vaikutustenarvioinnin osatekijänä. Näin ollen AK korostaa myös kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman roolia ja huomion erityistä kohdentamista sisämaa-alueisiin. Toimintaohjelman toteuttaminen on edelleen ensisijaista alueiden kehityksen kannalta. Komitea viittaa (25. kesäkuuta 2014 antamaansa) lausuntoon ”Kohti kaupunkeja koskevaa yhdennettyä EU-toimintaohjelmaa” (7) ja muistuttaa siinä esitetystä ehdotuksesta antaa valkoinen kirja yhdennetystä kaupunkipolitiikasta. AK toistaa myös kannattavansa Euroopan komission toteamuksia, kun se ilmoitti konkreettisten toimien käynnistämisestä kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman hyväksymiseksi sekä 80 miljardin euron kohdentamiseksi EU:n talousarviosta toimintaohjelman toteuttamiseen (8). Komitea kehottaa komissiota hyödyntämään AK:n kokemuksia. |
| --- | --- |

17.

painottaa, että useimmilla EU:n politiikoilla on alueellinen ja paikallinen ulottuvuus, jota voidaan arvioida alueellisten vaikutusten arvioinnin kautta ja joka tulisi ottaa huomioon politiikan suunnittelussa ja uudelleentarkastelussa. AK käynnisti alueellisten vaikutusten arvioinnin strategiansa kokeiluvaiheen vuonna 2014 tietyissä asiakokonaisuuksissa, ja kokeiluvaiheessa testattiin erilaisia menettelyjä ja lähestymistapoja. Komitea on erittäin tyytyväinen siihen, että 19. toukokuuta 2015 julkaistun sääntelyn parantamista koskevan paketin jatkoksi komissio käyttää alueellisten vaikutusten arviointia yhtenä vaikutustenarvioinnin osatekijänä. Näin ollen AK korostaa myös kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman roolia ja huomion erityistä kohdentamista sisämaa-alueisiin. Toimintaohjelman toteuttaminen on edelleen ensisijaista alueiden kehityksen kannalta. Komitea viittaa (25. kesäkuuta 2014 antamaansa) lausuntoon ”Kohti kaupunkeja koskevaa yhdennettyä EU-toimintaohjelmaa” (7) ja muistuttaa siinä esitetystä ehdotuksesta antaa valkoinen kirja yhdennetystä kaupunkipolitiikasta. AK toistaa myös kannattavansa Euroopan komission toteamuksia, kun se ilmoitti konkreettisten toimien käynnistämisestä kaupunkeja koskevan EU:n toimintaohjelman hyväksymiseksi sekä 80 miljardin euron kohdentamiseksi EU:n talousarviosta toimintaohjelman toteuttamiseen (8). Komitea kehottaa komissiota hyödyntämään AK:n kokemuksia.

Näyttöön perustuva päätöksenteko

| 18. | on huolissaan siitä, että nykyiset tilastoyksiköt EU:n jäsenvaltioissa eivät välttämättä edusta todellista sosioekonomista tilannetta, eikä niitä tulisi sellaisenaan yksistään käyttää tulevien toimintapolitiikkojen suunnittelun ja täytäntöönpanon perustana. Politiikkoihin olisi sisällytettävä vahva monialainen, alueiden välinen ja rajat ylittävä luonne ottaen huomioon muihin alueisiin kohdistuvat heijastusvaikutukset. |
| --- | --- |

18.

on huolissaan siitä, että nykyiset tilastoyksiköt EU:n jäsenvaltioissa eivät välttämättä edusta todellista sosioekonomista tilannetta, eikä niitä tulisi sellaisenaan yksistään käyttää tulevien toimintapolitiikkojen suunnittelun ja täytäntöönpanon perustana. Politiikkoihin olisi sisällytettävä vahva monialainen, alueiden välinen ja rajat ylittävä luonne ottaen huomioon muihin alueisiin kohdistuvat heijastusvaikutukset.

| 19. | toistaa, että näiden vaikutusten määrittämiseksi jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin on pantava täytäntöön alueellisten vaikutusten arviointeja päätöksentekoprosessinsa sekä alakohtaisten investointien suunnittelun ja täytäntöönpanon peruskäytänteenä. Jollei EU:n ja jäsenvaltioiden politiikkojen mahdollisia epäsymmetrisiä vaikutuksia oteta huomioon, kyseiset politiikat eivät voi koskaan olla riittävän tehokkaita tai tuloksekkaita, mikä saattaa johtaa epätoivottuihin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

19.

toistaa, että näiden vaikutusten määrittämiseksi jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin on pantava täytäntöön alueellisten vaikutusten arviointeja päätöksentekoprosessinsa sekä alakohtaisten investointien suunnittelun ja täytäntöönpanon peruskäytänteenä. Jollei EU:n ja jäsenvaltioiden politiikkojen mahdollisia epäsymmetrisiä vaikutuksia oteta huomioon, kyseiset politiikat eivät voi koskaan olla riittävän tehokkaita tai tuloksekkaita, mikä saattaa johtaa epätoivottuihin vaikutuksiin.

| 20. | painottaa, että EU:n politiikkojen vaikutusta tutkittaessa se seikka, että yhä useammat EU:n kansalaiset asuvat kaupunkialueilla, on otettava huomioon tästä niin kaupunki- kuin maaseutualueille aiheutuvien haasteiden osalta. Tilastotietoja kaupunkialueilta ei tällä hetkellä ole tai ne ovat hyvin niukkoja, minkä vuoksi vaikutuksia on vaikea arvioida johdonmukaisesti ja tarkasti. AK ja Euroopan komissio työskentelevät parhaillaan kaupunkialueiden vaikutustenarvioinnin kokeiluhankkeen parissa. Hanketta olisi kehitettävä edelleen tulevaisuudessa, ja se voisi olla arvokas väline arvioitaessa näitä vaikutuksia. Näin voitaisiin edistää sääntelyn parantamista. Komitea korostaa myös, että alueiden komitea on kehottanut ottamaan EU:n politiikoissa nykyistä paremmin huomioon pienten ja keskisuurten kaupunkien kumulatiivisen vaikutuksen. |
| --- | --- |

20.

painottaa, että EU:n politiikkojen vaikutusta tutkittaessa se seikka, että yhä useammat EU:n kansalaiset asuvat kaupunkialueilla, on otettava huomioon tästä niin kaupunki- kuin maaseutualueille aiheutuvien haasteiden osalta. Tilastotietoja kaupunkialueilta ei tällä hetkellä ole tai ne ovat hyvin niukkoja, minkä vuoksi vaikutuksia on vaikea arvioida johdonmukaisesti ja tarkasti. AK ja Euroopan komissio työskentelevät parhaillaan kaupunkialueiden vaikutustenarvioinnin kokeiluhankkeen parissa. Hanketta olisi kehitettävä edelleen tulevaisuudessa, ja se voisi olla arvokas väline arvioitaessa näitä vaikutuksia. Näin voitaisiin edistää sääntelyn parantamista. Komitea korostaa myös, että alueiden komitea on kehottanut ottamaan EU:n politiikoissa nykyistä paremmin huomioon pienten ja keskisuurten kaupunkien kumulatiivisen vaikutuksen.

| 21. | muistuttaa, että myös maaseutualueilla on keskenään hyvin erilaiset erityispiirteet ja ongelmat ja että niiden kehitysaste on EU:n ja etenkin kaupunkialueiden kehitysastetta matalampi – ja ero kasvaa koko ajan. Alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitetta ei voida saavuttaa, ellei hyödynnetä kaikkea käytettävissä olevaa eli kaikkien alueiden potentiaalia. Tämä on erityisen tärkeää, koska kaupunki- ja maaseutualueiden välille esimerkiksi työmatkaliikenteen ja vapaa-ajantarjonnan kautta muodostuvien toiminnallisten yhteyksien vuoksi ei ole aina mahdollista piirtää selkeitä aluerajoja. |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että myös maaseutualueilla on keskenään hyvin erilaiset erityispiirteet ja ongelmat ja että niiden kehitysaste on EU:n ja etenkin kaupunkialueiden kehitysastetta matalampi – ja ero kasvaa koko ajan. Alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitetta ei voida saavuttaa, ellei hyödynnetä kaikkea käytettävissä olevaa eli kaikkien alueiden potentiaalia. Tämä on erityisen tärkeää, koska kaupunki- ja maaseutualueiden välille esimerkiksi työmatkaliikenteen ja vapaa-ajantarjonnan kautta muodostuvien toiminnallisten yhteyksien vuoksi ei ole aina mahdollista piirtää selkeitä aluerajoja.

| 22. | toteaa, että teknologian odotetaan kehittyvän nopeasti tulevina vuosikymmeninä ja että sama koskee myös välineitä, joilla näitä vaikutuksia arvioidaan nopeasti, tehokkaasti ja puolueettomasti. Tämänkaltaisia malleja ollaan jo laatimassa ja ne kehittyvät nopeasti. Hyvänä esimerkkinä tällaisesta välineestä on ESPON Quick Scan -menetelmä. Tällä hetkellä suurimpana esteenä tällaisten välineiden käyttöönotolle on tilastotiedot käsittävän riittävän ja perinpohjaisen tietokannan puute ennen kaikkea paikallistasolla. |
| --- | --- |

22.

toteaa, että teknologian odotetaan kehittyvän nopeasti tulevina vuosikymmeninä ja että sama koskee myös välineitä, joilla näitä vaikutuksia arvioidaan nopeasti, tehokkaasti ja puolueettomasti. Tämänkaltaisia malleja ollaan jo laatimassa ja ne kehittyvät nopeasti. Hyvänä esimerkkinä tällaisesta välineestä on ESPON Quick Scan -menetelmä. Tällä hetkellä suurimpana esteenä tällaisten välineiden käyttöönotolle on tilastotiedot käsittävän riittävän ja perinpohjaisen tietokannan puute ennen kaikkea paikallistasolla.

| 23. | katsoo, että on yhtä lailla tärkeää arvioida EU:n politiikan alueellisia ja paikallisia vaikutuksia Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan mukaisilla rakenteellisista luontoon tai väestökehitykseen liittyvistä haitoista kärsivillä alueilla, kuten pohjoisimmilla alueilla, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen, ja saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueilla. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että on yhtä lailla tärkeää arvioida EU:n politiikan alueellisia ja paikallisia vaikutuksia Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan mukaisilla rakenteellisista luontoon tai väestökehitykseen liittyvistä haitoista kärsivillä alueilla, kuten pohjoisimmilla alueilla, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen, ja saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueilla.

| 24. | kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan unionia investoimaan huomattavasti nykyistä enemmän varoja puuttuvien, erilaisia alueellisia haasteita ilmentävien tilastotietojen saamiseksi ja kehittämään voimakkaasti tiedonkeruuta alimmalla hallintotasolla. Tämä on erityisen tärkeää maissa, joissa Eurostatin alueyksiköt eivät vastaa todellista maantieteellistä paikallis- tai aluetason jakoa. Ilman kattavaa ja alati ajantasaistuvaa kuvaa Euroopan unionin alueista ei voida laatia tehokkaita toimintapolitiikkoja, joilla tartutaan alueiden kohtaamiin haasteisiin. AK muistuttaa, että uusiin rakennerahastoasetuksiin sisältyy rakennerahastojen temaattinen tavoite 11, josta olisi mahdollista saada rahoitusta nimenomaan investointeihin, joilla kehitetään parempia paikallis- ja aluetason tietoja, mutta sitä on tähän mennessä hyödynnetty tähän tarkoitukseen valitettavan vähän. AK toistaa tässä yhteydessä, että on vähennettävä eri sidosryhmien, myös paikallis- ja alueviranomaisten, hallinnollista taakkaa luomalla tarkoituksenmukaisia välineitä, joiden avulla tilastotietoja voidaan kerätä ja niistä voidaan raportoida järjestelmällisesti, tarkasti ja valikoiden, jotta niiden käsittely nopeutuu. Tulee huolehtia siitä, että temaattiseen tavoitteeseen 11 liittyvien resurssien saatavuudesta tiedetään laajasti. |
| --- | --- |

24.

kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan unionia investoimaan huomattavasti nykyistä enemmän varoja puuttuvien, erilaisia alueellisia haasteita ilmentävien tilastotietojen saamiseksi ja kehittämään voimakkaasti tiedonkeruuta alimmalla hallintotasolla. Tämä on erityisen tärkeää maissa, joissa Eurostatin alueyksiköt eivät vastaa todellista maantieteellistä paikallis- tai aluetason jakoa. Ilman kattavaa ja alati ajantasaistuvaa kuvaa Euroopan unionin alueista ei voida laatia tehokkaita toimintapolitiikkoja, joilla tartutaan alueiden kohtaamiin haasteisiin. AK muistuttaa, että uusiin rakennerahastoasetuksiin sisältyy rakennerahastojen temaattinen tavoite 11, josta olisi mahdollista saada rahoitusta nimenomaan investointeihin, joilla kehitetään parempia paikallis- ja aluetason tietoja, mutta sitä on tähän mennessä hyödynnetty tähän tarkoitukseen valitettavan vähän. AK toistaa tässä yhteydessä, että on vähennettävä eri sidosryhmien, myös paikallis- ja alueviranomaisten, hallinnollista taakkaa luomalla tarkoituksenmukaisia välineitä, joiden avulla tilastotietoja voidaan kerätä ja niistä voidaan raportoida järjestelmällisesti, tarkasti ja valikoiden, jotta niiden käsittely nopeutuu. Tulee huolehtia siitä, että temaattiseen tavoitteeseen 11 liittyvien resurssien saatavuudesta tiedetään laajasti.

| 25. | korostaa ESPON-ohjelman (9) parissa tehtävää hyödyllistä työtä. Hankkeessa kerätään paikallisia ja alueellisia tietoja koko Euroopassa. Etenkin hankkeen raportissa Making Europe Open and Polycentric esitetyt ennusteet ovat tärkeitä, jotta voidaan tehdä tietoon perustuvia päätöksiä siitä, miten voidaan tehdä aluekehitystä vahvistavia investointeja. Kun otetaan huomioon eri skenaariot, AK katsoo, että monikeskuksisen kehityksen tulisi olla alueellisen vision 2050 tavoitteena ja keskeisenä elementtinä. Alueellisen vision piiriin kuuluu kaikenkokoisia paikallisyhteisöjä kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. Suurkaupunkialueiden laajentuessa olisi edistettävä tasapainoista kehitystä ja kiinnitettävä samalla huomiota pieniin kyliin ja vähemmän kehittyneisiin alueisiin sekä naapurialueiden keskinäisiin kytköksiin. |
| --- | --- |

25.

korostaa ESPON-ohjelman (9) parissa tehtävää hyödyllistä työtä. Hankkeessa kerätään paikallisia ja alueellisia tietoja koko Euroopassa. Etenkin hankkeen raportissa Making Europe Open and Polycentric esitetyt ennusteet ovat tärkeitä, jotta voidaan tehdä tietoon perustuvia päätöksiä siitä, miten voidaan tehdä aluekehitystä vahvistavia investointeja. Kun otetaan huomioon eri skenaariot, AK katsoo, että monikeskuksisen kehityksen tulisi olla alueellisen vision 2050 tavoitteena ja keskeisenä elementtinä. Alueellisen vision piiriin kuuluu kaikenkokoisia paikallisyhteisöjä kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. Suurkaupunkialueiden laajentuessa olisi edistettävä tasapainoista kehitystä ja kiinnitettävä samalla huomiota pieniin kyliin ja vähemmän kehittyneisiin alueisiin sekä naapurialueiden keskinäisiin kytköksiin.

Eurooppalainen alueellinen visio ja hallintotapa

| 26. | toteaa, että koska maailmanlaajuiset kehityssuuntaukset ja haasteet vaikuttavat eri tavoin Euroopan alueisiin ja koska kaikkiin julkisiin politiikkoihin sisältyy paikallinen ja alueellinen ulottuvuus, Euroopan alueellisessa visiossa olisi keskityttävä pääasiassa soveltamaan paikallista ja alueellista ulottuvuutta eurooppalaiseen hallintotapaan. |
| --- | --- |

26.

toteaa, että koska maailmanlaajuiset kehityssuuntaukset ja haasteet vaikuttavat eri tavoin Euroopan alueisiin ja koska kaikkiin julkisiin politiikkoihin sisältyy paikallinen ja alueellinen ulottuvuus, Euroopan alueellisessa visiossa olisi keskityttävä pääasiassa soveltamaan paikallista ja alueellista ulottuvuutta eurooppalaiseen hallintotapaan.

| 27. | muistuttaa, että AK on hyväksynyt eurooppalaisen monitasoisen hallinnon peruskirjan (10), jossa esitetään eurooppalaisen hallintotavan perusperiaatteet. Niiden on tarkoitus auttaa vahvistamaan poliittisen päätöksenteon paikallista ja alueellista ulottuvuutta ja parantamaan taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta Euroopassa, kuten AK on toistuvasti tuonut esiin kaikissa aluepolitiikasta antamissaan lausunnoissa. |
| --- | --- |

27.

muistuttaa, että AK on hyväksynyt eurooppalaisen monitasoisen hallinnon peruskirjan (10), jossa esitetään eurooppalaisen hallintotavan perusperiaatteet. Niiden on tarkoitus auttaa vahvistamaan poliittisen päätöksenteon paikallista ja alueellista ulottuvuutta ja parantamaan taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta Euroopassa, kuten AK on toistuvasti tuonut esiin kaikissa aluepolitiikasta antamissaan lausunnoissa.

| 28. | katsoo, että tässä yhteydessä olisi korostettava ja tuettava erityisesti erilaisia paikallis- ja alueviranomaisten ja muiden hajautetun hallinnon tahojen välisiä yhteistyömuotoja tehokkaana, tuloksekkaana ja perusteltuna välineenä julkisten palvelujen tarjoamiseksi. |
| --- | --- |

28.

katsoo, että tässä yhteydessä olisi korostettava ja tuettava erityisesti erilaisia paikallis- ja alueviranomaisten ja muiden hajautetun hallinnon tahojen välisiä yhteistyömuotoja tehokkaana, tuloksekkaana ja perusteltuna välineenä julkisten palvelujen tarjoamiseksi.

| 29. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten välinen rajat ylittävä yhteistyö on osoittautunut ratkaisevan tärkeäksi välineeksi raja-alueiden kehitykselle. Näin ollen EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi tuettava sitä edelleen. |
| --- | --- |

29.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten välinen rajat ylittävä yhteistyö on osoittautunut ratkaisevan tärkeäksi välineeksi raja-alueiden kehitykselle. Näin ollen EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi tuettava sitä edelleen.

| 30. | korostaa, että innovatiiviset rahoitusvälineet sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, joissa sovelletaan selkeitä sääntöjä, voivat olla tärkeitä aluekehityksen välineitä paikkalähtöisessä lähestymistavassa eräillä osa-alueilla, joilla yksityinen rahoitus voi täydentää julkista rahoitusta ja joilla tuottotaso on riittävän houkutteleva. On kuitenkin huolehdittava siitä, että paikallis- ja alueviranomaisille tarjotaan ohjeistusta rahoitusvälineiden käytöstä (11). |
| --- | --- |

30.

korostaa, että innovatiiviset rahoitusvälineet sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, joissa sovelletaan selkeitä sääntöjä, voivat olla tärkeitä aluekehityksen välineitä paikkalähtöisessä lähestymistavassa eräillä osa-alueilla, joilla yksityinen rahoitus voi täydentää julkista rahoitusta ja joilla tuottotaso on riittävän houkutteleva. On kuitenkin huolehdittava siitä, että paikallis- ja alueviranomaisille tarjotaan ohjeistusta rahoitusvälineiden käytöstä (11).

| 31. | korostaa paikallisen poliittisen johtajuuden ja demokraattisesti valitun paikallishallinnon ratkaisevaa roolia kehitettäessä paikkalähtöistä lähestymistapaa. Komitea panee merkille, että tällainen lähestymistapa edellyttää sidosryhmien osallistumista ja kaikkien hallintotasojen avoimuutta. On tärkeää, että kaikki prosessin toimijat ymmärtävät hyvin itse prosessin sekä sen arvon ja hyödyt. |
| --- | --- |

31.

korostaa paikallisen poliittisen johtajuuden ja demokraattisesti valitun paikallishallinnon ratkaisevaa roolia kehitettäessä paikkalähtöistä lähestymistapaa. Komitea panee merkille, että tällainen lähestymistapa edellyttää sidosryhmien osallistumista ja kaikkien hallintotasojen avoimuutta. On tärkeää, että kaikki prosessin toimijat ymmärtävät hyvin itse prosessin sekä sen arvon ja hyödyt.

| 32. | korostaa, että paikkalähtöiseen lähestymistapaan liittyy toimijoiden erityisrooleja eri hallintotasoilla. Aluesuunnittelussa ja kehitysstrategioiden laadinnassa olisi aina otettava huomioon kansalaisia lähinnä oleva taso, joka on useimmissa tapauksissa paikallis- tai aluetaso. |
| --- | --- |

32.

korostaa, että paikkalähtöiseen lähestymistapaan liittyy toimijoiden erityisrooleja eri hallintotasoilla. Aluesuunnittelussa ja kehitysstrategioiden laadinnassa olisi aina otettava huomioon kansalaisia lähinnä oleva taso, joka on useimmissa tapauksissa paikallis- tai aluetaso.

| 33. | toteaa, että politiikanaloilla, joilla toimivalta on unionin tasolla, paikallinen ja alueellinen ulottuvuus on otettava huomioon järjestelmällisesti. AK suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti sääntelyn parantamiseen tähtäävään Euroopan komission aloitteeseen ja on samaa mieltä siitä, että ”[p]aremman sääntelyn periaatteita noudattamalla voidaan varmistaa, että toimenpiteet perustuvat näyttöön ja ovat hyvin suunniteltuja ja että niistä on konkreettista ja pysyvää hyötyä kansalaisille, yrityksille ja koko yhteiskunnalle” (12). AK on erityisen tyytyväinen siihen, että sääntelyn parantamiseen tähtäävässä aloitteessa otetaan esiin perusperiaatteet, jotka sisältyvät komitean hyväksymään eurooppalaisen monitasoisen hallinnon peruskirjaan. |
| --- | --- |

33.

toteaa, että politiikanaloilla, joilla toimivalta on unionin tasolla, paikallinen ja alueellinen ulottuvuus on otettava huomioon järjestelmällisesti. AK suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti sääntelyn parantamiseen tähtäävään Euroopan komission aloitteeseen ja on samaa mieltä siitä, että ”[p]aremman sääntelyn periaatteita noudattamalla voidaan varmistaa, että toimenpiteet perustuvat näyttöön ja ovat hyvin suunniteltuja ja että niistä on konkreettista ja pysyvää hyötyä kansalaisille, yrityksille ja koko yhteiskunnalle” (12). AK on erityisen tyytyväinen siihen, että sääntelyn parantamiseen tähtäävässä aloitteessa otetaan esiin perusperiaatteet, jotka sisältyvät komitean hyväksymään eurooppalaisen monitasoisen hallinnon peruskirjaan.

| 34. | muistuttaa, että AK on perustanut Eurooppa 2020 -seurantafoorumin, jotta se voi seurata Eurooppa 2020 -strategian paikallista ja alueellista ulottuvuutta. Foorumi katsoo, että uudistetun Eurooppa 2020 -strategian tulisi perustua kaikkien hallintotasojen nykyistä vahvemmalle kumppanuudelle ja sitoutumiselle ja että strategialle tulisi antaa alueellinen ulottuvuus, kun samalla lisätään avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta sekä edistetään monitasoista hallintoa (13). |
| --- | --- |

34.

muistuttaa, että AK on perustanut Eurooppa 2020 -seurantafoorumin, jotta se voi seurata Eurooppa 2020 -strategian paikallista ja alueellista ulottuvuutta. Foorumi katsoo, että uudistetun Eurooppa 2020 -strategian tulisi perustua kaikkien hallintotasojen nykyistä vahvemmalle kumppanuudelle ja sitoutumiselle ja että strategialle tulisi antaa alueellinen ulottuvuus, kun samalla lisätään avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta sekä edistetään monitasoista hallintoa (13).

| 35. | katsoo, että kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen mukaan paikallis- ja alueyhteisöille tulisi antaa vastuu kehittämissuunnitelmien laatimisesta, jonka yhteydessä niiden tulisi hyödyntää paikallisia ja alueellisia erityispiirteitään ainutlaatuisina vahvuuksina ottaen huomioon sovitut unionin tavoitteet sekä asianmukainen edunvalvontaryhmien osallistaminen. AK painottaa, että koheesiopolitiikalla on keskeinen asema paikallis- ja alueviranomaisten taloudellisessa tukemisessa ja menetelmiä koskevassa ohjauksessa näiden pannessa täytäntöön kehittämissuunnitelmiaan. Tehokas hallintotapa on, samoin kuin laadukas hankesuunnittelu, erittäin tärkeä tekijä ohjelmien toteuttamisen parantamiseksi. |
| --- | --- |

35.

katsoo, että kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen mukaan paikallis- ja alueyhteisöille tulisi antaa vastuu kehittämissuunnitelmien laatimisesta, jonka yhteydessä niiden tulisi hyödyntää paikallisia ja alueellisia erityispiirteitään ainutlaatuisina vahvuuksina ottaen huomioon sovitut unionin tavoitteet sekä asianmukainen edunvalvontaryhmien osallistaminen. AK painottaa, että koheesiopolitiikalla on keskeinen asema paikallis- ja alueviranomaisten taloudellisessa tukemisessa ja menetelmiä koskevassa ohjauksessa näiden pannessa täytäntöön kehittämissuunnitelmiaan. Tehokas hallintotapa on, samoin kuin laadukas hankesuunnittelu, erittäin tärkeä tekijä ohjelmien toteuttamisen parantamiseksi.

| 36. | huomauttaa, että AK:n Eurooppa 2020 -seurantafoorumin hiljattain (lokakuussa 2015) julkaiseman kuudennen Eurooppa 2020 -strategiaa ja EU-ohjausjaksoa koskevan seurantaraportin mukaan paikallis- ja alueviranomaiset osallistuivat 15:ssä EU:n jäsenvaltiossa tiiviisti kansallisten uudistusohjelmien valmisteluun. Lisäksi 23 kaikkiaan 28 hallituksesta viittasi nimenomaisesti paikallis- ja alueviranomaisten rooliin ohjelmien toteutuksessa eräillä aloilla, kuten työmarkkinapolitiikassa, sosiaalisen osallisuuden edistämisessä ja terveydenhuollossa. Eurooppa 2020 -strategiaan liittyen 20 jäsenvaltiota korosti paikallisviranomaisten roolia kansallisissa uudistusohjelmissa sosiaalisen osallisuuden edistämiseen, uusiutuvaan energiaan ja ilmastonmuutokseen liittyvissä kysymyksissä. Komitea kehottaakin vahvistamaan Eurooppa 2020 -strategian uudelleentarkastelun yhteydessä edelleen EU:n politiikkojen paikallista ja alueellista ulottuvuutta, jotta kaikki jäsenvaltiot noudattaisivat kansallisia uudistusohjelmia laatiessaan toissijaisuusperiaatetta ja monitasoisen hallinnon ja kumppanuuden periaatetta. |
| --- | --- |

36.

huomauttaa, että AK:n Eurooppa 2020 -seurantafoorumin hiljattain (lokakuussa 2015) julkaiseman kuudennen Eurooppa 2020 -strategiaa ja EU-ohjausjaksoa koskevan seurantaraportin mukaan paikallis- ja alueviranomaiset osallistuivat 15:ssä EU:n jäsenvaltiossa tiiviisti kansallisten uudistusohjelmien valmisteluun. Lisäksi 23 kaikkiaan 28 hallituksesta viittasi nimenomaisesti paikallis- ja alueviranomaisten rooliin ohjelmien toteutuksessa eräillä aloilla, kuten työmarkkinapolitiikassa, sosiaalisen osallisuuden edistämisessä ja terveydenhuollossa. Eurooppa 2020 -strategiaan liittyen 20 jäsenvaltiota korosti paikallisviranomaisten roolia kansallisissa uudistusohjelmissa sosiaalisen osallisuuden edistämiseen, uusiutuvaan energiaan ja ilmastonmuutokseen liittyvissä kysymyksissä. Komitea kehottaakin vahvistamaan Eurooppa 2020 -strategian uudelleentarkastelun yhteydessä edelleen EU:n politiikkojen paikallista ja alueellista ulottuvuutta, jotta kaikki jäsenvaltiot noudattaisivat kansallisia uudistusohjelmia laatiessaan toissijaisuusperiaatetta ja monitasoisen hallinnon ja kumppanuuden periaatetta.

| 37. | toteaa, että koheesiopolitiikalla olisi varmistettava paikallisten ja alueellisten suunnitelmien ja unionin tavoitteiden yhdenmukaisuus. Kumppanuussopimukset ja toimenpideohjelmat ovat tässä yhteydessä tärkeimmät välineet. AK korostaa, että Euroopan rakenne- ja investointirahastojen kautta tuleva koheesiopolitiikan rahoitus voi olla osallisena välttämättömässä rahoitustuessa, jonka avulla suunnitelmat pystytään toteuttamaan. Komitea painottaa myös, että paikallisten ja alueellisten kehityssuunnitelmien täytäntöönpanoa voidaan helpottaa koheesiopolitiikan erityisvälineillä, kuten yhdennetyt alueelliset investoinnit ja paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet, ja että niitä olisi käytettävä nykyistä laajemmin. |
| --- | --- |

37.

toteaa, että koheesiopolitiikalla olisi varmistettava paikallisten ja alueellisten suunnitelmien ja unionin tavoitteiden yhdenmukaisuus. Kumppanuussopimukset ja toimenpideohjelmat ovat tässä yhteydessä tärkeimmät välineet. AK korostaa, että Euroopan rakenne- ja investointirahastojen kautta tuleva koheesiopolitiikan rahoitus voi olla osallisena välttämättömässä rahoitustuessa, jonka avulla suunnitelmat pystytään toteuttamaan. Komitea painottaa myös, että paikallisten ja alueellisten kehityssuunnitelmien täytäntöönpanoa voidaan helpottaa koheesiopolitiikan erityisvälineillä, kuten yhdennetyt alueelliset investoinnit ja paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet, ja että niitä olisi käytettävä nykyistä laajemmin.

| 38. | toteaa, että monissa muissa EU:n toimintapolitiikoissa, kuten maataloudessa ja maaseudun kehittämisessä, liikenne- ja energiapolitiikassa ja ympäristönsuojelussa, on alueellinen ja paikallinen ulottuvuus, joka on yhtä tärkeä kuin varsinaisen koheesiopolitiikan paikallinen ja alueellinen ulottuvuus. Tästä syystä myös muita alakohtaisia toimintapolitiikkoja on mukautettava paikallisten ja alueellisten kehittämissuunnitelmien tukemiseksi. Alueelliseen visioon 2050 tuleekin sisällyttää kaikki EU:n toimintapolitiikat, joissa on merkittävä alueellinen ulottuvuus, jotta poliittiseen päätöksentekoon sovelletaan paikkalähtöistä lähestymistapaa kaikilla asiaankuuluvilla EU:n aloilla. |
| --- | --- |

38.

toteaa, että monissa muissa EU:n toimintapolitiikoissa, kuten maataloudessa ja maaseudun kehittämisessä, liikenne- ja energiapolitiikassa ja ympäristönsuojelussa, on alueellinen ja paikallinen ulottuvuus, joka on yhtä tärkeä kuin varsinaisen koheesiopolitiikan paikallinen ja alueellinen ulottuvuus. Tästä syystä myös muita alakohtaisia toimintapolitiikkoja on mukautettava paikallisten ja alueellisten kehittämissuunnitelmien tukemiseksi. Alueelliseen visioon 2050 tuleekin sisällyttää kaikki EU:n toimintapolitiikat, joissa on merkittävä alueellinen ulottuvuus, jotta poliittiseen päätöksentekoon sovelletaan paikkalähtöistä lähestymistapaa kaikilla asiaankuuluvilla EU:n aloilla.

| 39. | toteaa, että eurooppalaisessa alueellisessa strategiassa/visiossa tarvitaan unionin tasolla yhtenäisempää ja koordinoidumpaa lähestymistapaa. Olisi tehtävä jatkuvaa yhteistyötä paikallis- ja alueyhteisöjä edustavien jäsenvaltio- ja unionitason yhteenliittymien kanssa. Tähän lähestymistapaan olisi sisällyttävä myös rakentava ja järjestelmällinen kokemusten ja tiedon vaihto erilaisia alakohtaisia toimintapolitiikkoja laadittaessa. |
| --- | --- |

39.

toteaa, että eurooppalaisessa alueellisessa strategiassa/visiossa tarvitaan unionin tasolla yhtenäisempää ja koordinoidumpaa lähestymistapaa. Olisi tehtävä jatkuvaa yhteistyötä paikallis- ja alueyhteisöjä edustavien jäsenvaltio- ja unionitason yhteenliittymien kanssa. Tähän lähestymistapaan olisi sisällyttävä myös rakentava ja järjestelmällinen kokemusten ja tiedon vaihto erilaisia alakohtaisia toimintapolitiikkoja laadittaessa.

| 40. | katsoo lopuksi, että eurooppalaista strategiaa/visiota on kehitettävä jatkuvasti etenkin hyödyntämällä alhaalta ylöspäin suuntautuvaa palautetta, jota saadaan jatkuvassa yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisia edustavien Euroopan laajuisten ja valtakunnallisten organisaatioiden kanssa ja ottaen huomioon maailmanlaajuiset kehityskulut. Tällaisia ovat esimerkiksi muuttoliikkeeseen ja ilmastonmuutokseen liittyvät haasteet, joissa EU:n paikallis- ja alueviranomaisilla on yhteisvastuullisuuden periaatteen pohjalta keskeinen rooli. |
| --- | --- |

40.

katsoo lopuksi, että eurooppalaista strategiaa/visiota on kehitettävä jatkuvasti etenkin hyödyntämällä alhaalta ylöspäin suuntautuvaa palautetta, jota saadaan jatkuvassa yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisia edustavien Euroopan laajuisten ja valtakunnallisten organisaatioiden kanssa ja ottaen huomioon maailmanlaajuiset kehityskulut. Tällaisia ovat esimerkiksi muuttoliikkeeseen ja ilmastonmuutokseen liittyvät haasteet, joissa EU:n paikallis- ja alueviranomaisilla on yhteisvastuullisuuden periaatteen pohjalta keskeinen rooli.

Bryssel 3. joulukuuta 2015.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  http://cor.europa.eu/en/documentation/studies/Documents/challenges-horizon-2025.pdf

1

(2)  http://europa.eu/espas/

2

(3)  EUVL C 195, 12.6.2015, s. 30.

3

(4)  Paikkalähtöinen lähestymistapa voidaan määritellä sidosryhmien osallistumiseksi yhteistyöprosessiin, jossa tarkoituksena on puuttua tietyn maantieteellisen alueen – kuten kaupunginosan, alueen tai ekosysteemin – ongelmiin.

4

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/fi/newsroom/news/2015/07/territorial-agenda-2020-put-in-practice

5

(6)  http://ec.europa.eu/regional_policy/fi/information/publications/reports/2014/6th-report-on-economic-social-and-territorial-cohesion, s. 3.

6

(7)  COTER-V-046.

7

(8)  Ks. aluepolitiikasta vastaavan komission jäsenen Corina Crețun toteamukset toisessa kaupunkifoorumissa (joka järjestettiin Brysselissä 2. kesäkuuta 2015).

8

(9)  http://www.espon.eu/main/

9

(10)  http://cor.europa.eu/fi/activities/governance/Pages/charter-for-multiLevel-governance.aspx

10

(11)  AK:n lausunto aiheesta ”Paikallis- ja aluekehitystä tukevat rahoitusvälineet”, hyväksytty 13. lokakuuta 2015, COTER-VI/005.

11

(12)  COM(2015) 215, s. 3.

12

(13)  http://cor.europa.eu/fi/news/Pages/regions-cities-athens-declaration.aspx

13

---

| 10.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 51/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 51/14

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – Euroopan muuttoliikeagenda

(2016/C 051/03)

| Esittelijä: | François DECOSTER (FR, ALDE), Nord-Pas-de-Calais’n aluevaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan muuttoliikeagenda
  COM(2015) 240 final |

Esittelijä:

François DECOSTER (FR, ALDE), Nord-Pas-de-Calais’n aluevaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan muuttoliikeagenda

COM(2015) 240 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | on tyytyväinen Eurooppa-neuvoston sekä oikeus- ja sisäasioiden neuvoston kokouksissa käytäviin jatkuviin keskusteluihin sekä pyrkimyksiin sopia yhteisestä lähestymistavasta ja konkreettisista ratkaisuista muuttoliikekriisiin nähden sekä siitä, miten tilannetta voidaan parhaiten lieventää. Komitea on kuitenkin syvästi huolissaan tilanteessa kyseisten kokousten jälkeen tapahtuneesta dramaattisesta kehityksestä sekä siitä, että edistyminen kohti EU:n ja sen jäsenvaltioiden yhteistä, kokonaisvaltaista vastausta on hidasta. Komitea kehottaa jäsenvaltioita, EU:n toimielimiä ja muita kansainvälisiä tahoja tekemään yhteistyötä, etsimään realistisia yhteisiä ratkaisuja ja täyttämään velvollisuutensa. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen Eurooppa-neuvoston sekä oikeus- ja sisäasioiden neuvoston kokouksissa käytäviin jatkuviin keskusteluihin sekä pyrkimyksiin sopia yhteisestä lähestymistavasta ja konkreettisista ratkaisuista muuttoliikekriisiin nähden sekä siitä, miten tilannetta voidaan parhaiten lieventää. Komitea on kuitenkin syvästi huolissaan tilanteessa kyseisten kokousten jälkeen tapahtuneesta dramaattisesta kehityksestä sekä siitä, että edistyminen kohti EU:n ja sen jäsenvaltioiden yhteistä, kokonaisvaltaista vastausta on hidasta. Komitea kehottaa jäsenvaltioita, EU:n toimielimiä ja muita kansainvälisiä tahoja tekemään yhteistyötä, etsimään realistisia yhteisiä ratkaisuja ja täyttämään velvollisuutensa.

| 2. | toteaa, että turvapaikanhakijoiden ja laittomien taloudellisten muuttajien virta EU:hun on kiihtynyt ennennäkemättömään suureksi ja että muuttajien määrän vuoksi on selvää, ettei ole yhtäkään jäsenvaltiota, jonka kyky huolehtia muuttovirrasta yksin ei olisi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä nopeasti koetuksella. Tarvitaan enemmän yhdentymistä ja solidaarisuutta EU:n jäsenvaltioiden välillä sekä voimakkaampaa kumppanuuden, yhteenkuuluvuuden ja jaetun vastuun tunnetta. Komitea korostaa, että kaikkien EU:n hallintotasojen – EU:n, valtio-, alue- ja paikallistaso – on kiireellisesti löydettävä yhteinen lähestymistapa kaikkien sosiaalisten, taloudellisten ja turvallisuuteen liittyvien haasteiden ratkaisemiseksi. Vain kokonaisvaltainen, yhdennetty poliittinen lähestymistapa muuttoliikkeen perimmäisiin syihin nähden voi johtaa ongelman ratkaisemiseen onnistuneesti. Tähän tulee sisältyä EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan vahvistaminen sekä EU:n sisäisten ja ulkoisten toimintalinjojen ja ulkoasiain-, turvallisuus-, kauppa-, kehitys-, humanitaarisen avun ja muuttoliikepolitiikan johdonmukaisuuden parantaminen. |
| --- | --- |

2.

toteaa, että turvapaikanhakijoiden ja laittomien taloudellisten muuttajien virta EU:hun on kiihtynyt ennennäkemättömään suureksi ja että muuttajien määrän vuoksi on selvää, ettei ole yhtäkään jäsenvaltiota, jonka kyky huolehtia muuttovirrasta yksin ei olisi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä nopeasti koetuksella. Tarvitaan enemmän yhdentymistä ja solidaarisuutta EU:n jäsenvaltioiden välillä sekä voimakkaampaa kumppanuuden, yhteenkuuluvuuden ja jaetun vastuun tunnetta. Komitea korostaa, että kaikkien EU:n hallintotasojen – EU:n, valtio-, alue- ja paikallistaso – on kiireellisesti löydettävä yhteinen lähestymistapa kaikkien sosiaalisten, taloudellisten ja turvallisuuteen liittyvien haasteiden ratkaisemiseksi. Vain kokonaisvaltainen, yhdennetty poliittinen lähestymistapa muuttoliikkeen perimmäisiin syihin nähden voi johtaa ongelman ratkaisemiseen onnistuneesti. Tähän tulee sisältyä EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan vahvistaminen sekä EU:n sisäisten ja ulkoisten toimintalinjojen ja ulkoasiain-, turvallisuus-, kauppa-, kehitys-, humanitaarisen avun ja muuttoliikepolitiikan johdonmukaisuuden parantaminen.

| 3. | on tyytyväinen siihen, että pakolaiskysymykselle omistetut valtion- ja hallitusten päämiesten kokoukset ovat johtaneet hienosyisen lähestymistavan omaksumiseen. Siinä tehdään ero ensinnäkin henkensä pelastamaan pyrkiviä pakolaisia koskevan kysymyksen ja toiseksi laitonta maahanmuuttoa koskevan kysymyksen välillä. Tämän lähestymistavan ansiosta kysymystä pystytään tarkastelemaan kokonaisuutena ja käsittelemään humanitaaristen näkökohtien ohella mm. rajavalvontaa, turvallisuus- ja puolustusasioita, ihmisten salakuljetusta, laittomien muuttajien paluuta ja uudelleenkotoutumista ja yhteistyötä alkuperä- ja kauttakulkumaiden kanssa. |
| --- | --- |

3.

on tyytyväinen siihen, että pakolaiskysymykselle omistetut valtion- ja hallitusten päämiesten kokoukset ovat johtaneet hienosyisen lähestymistavan omaksumiseen. Siinä tehdään ero ensinnäkin henkensä pelastamaan pyrkiviä pakolaisia koskevan kysymyksen ja toiseksi laitonta maahanmuuttoa koskevan kysymyksen välillä. Tämän lähestymistavan ansiosta kysymystä pystytään tarkastelemaan kokonaisuutena ja käsittelemään humanitaaristen näkökohtien ohella mm. rajavalvontaa, turvallisuus- ja puolustusasioita, ihmisten salakuljetusta, laittomien muuttajien paluuta ja uudelleenkotoutumista ja yhteistyötä alkuperä- ja kauttakulkumaiden kanssa.

| 4. | pahoittelee tässä yhteydessä sitä, että tähänastisissa valtion- ja hallitusten päämiesten kokouksissa on tarkasteltu tuskin lainkaan tilanteen humanitaarista ulottuvuutta. Komitea painottaa, että rajavalvonnan ja laittoman maahanmuuton torjumisen vahvistaminen sekä kaikkien muuttajien rekisteröiminen poikkeuksetta asiaankuuluvan EU:n säännöstön mukaisesti on tärkeää, mutta se ei mitenkään saa mennä ihmishenkien pelastamiseen ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyvien kansainvälisten velvoitteiden edelle tai ohittaa oikeutta hakea turvapaikkaa EU:sta. EU:n on säilyttävä kansainvälistä suojelua tarvitsevien ihmisten turvapaikkana. Niinpä komitea kehottaa painokkaasti kutsumaan koolle säännöllisiä korkean tason tapaamisia EU:n jäsenvaltioiden, EU:n toimielinten, EU:n virastojen, alueellisten järjestöjen ja asianomaisten EU:n ulkopuolisten maiden välillä. |
| --- | --- |

4.

pahoittelee tässä yhteydessä sitä, että tähänastisissa valtion- ja hallitusten päämiesten kokouksissa on tarkasteltu tuskin lainkaan tilanteen humanitaarista ulottuvuutta. Komitea painottaa, että rajavalvonnan ja laittoman maahanmuuton torjumisen vahvistaminen sekä kaikkien muuttajien rekisteröiminen poikkeuksetta asiaankuuluvan EU:n säännöstön mukaisesti on tärkeää, mutta se ei mitenkään saa mennä ihmishenkien pelastamiseen ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyvien kansainvälisten velvoitteiden edelle tai ohittaa oikeutta hakea turvapaikkaa EU:sta. EU:n on säilyttävä kansainvälistä suojelua tarvitsevien ihmisten turvapaikkana. Niinpä komitea kehottaa painokkaasti kutsumaan koolle säännöllisiä korkean tason tapaamisia EU:n jäsenvaltioiden, EU:n toimielinten, EU:n virastojen, alueellisten järjestöjen ja asianomaisten EU:n ulkopuolisten maiden välillä.

| 5. | huomauttaa myös, että yksi tämänhetkisen muuttotilanteen keskeisistä piirteistä on ihmisten hätää ja siirtolaisten vaikeaa sosiaalista tilannetta hyväksi käyttävien ihmissalakuljettajien ja organisoitujen ryhmien toiminnan kukoistaminen. AK kannattaa Euroopan ja Afrikan valtion- ja hallitusten päämiesten Vallettan huippukokouksessa 11. ja 12. marraskuuta 2015 ehdottamia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on tehostaa salakuljettajien ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa. Komitea korostaa, että niin nopea toiminta kuin pitkän aikavälin kokonaisvaltaiset ja konkreettiset toimintasuunnitelmatkin on laadittava tiiviissä yhteistyössä EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. Komitea muistuttaa, että tämän alan yhteistyön on oltava vastavuoroista ja että lähtö- ja kauttakulkumaiden on sitouduttava auttamaan ja toteuttamaan kaikki Vallettan toimintasuunnitelmassa sovitut toimenpiteet. Tästä syystä on välttämätöntä, että EU:n jäsenvaltioiden turvallisuusjoukot puuttuvat tilanteeseen nopeasti, että rikollisryhmiä valvotaan tarkasti ja että julkaistaan säännöllisesti tilannekatsauksia ja raportteja tuloksista, joita on saavutettu tämän EU:n jäsenvaltioiden väestön turvallisuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta uhkaavan järjestäytyneen rikollisuuden muodon torjunnassa. Komitea korostaa myös, miten tärkeää on tulijoiden tarkka rekisteröiminen Schengen-alueen rajoilla ja EU:n ulkorajojen tehokas valvonta. Riittävästä rajavalvonnasta ja Schengen-alueen sisäisen turvallisuuden turvaamistoimenpiteistä on huolehdittava täysimääräisesti. Hyvän esimerkin yhteistyöstä tarjoavat V4-maat, jotka lähettävät henkilökuntaa toistensa avuksi Schengen-alueen ulkorajojen turvaamiseksi (Unkari, Kreikka). |
| --- | --- |

5.

huomauttaa myös, että yksi tämänhetkisen muuttotilanteen keskeisistä piirteistä on ihmisten hätää ja siirtolaisten vaikeaa sosiaalista tilannetta hyväksi käyttävien ihmissalakuljettajien ja organisoitujen ryhmien toiminnan kukoistaminen. AK kannattaa Euroopan ja Afrikan valtion- ja hallitusten päämiesten Vallettan huippukokouksessa 11. ja 12. marraskuuta 2015 ehdottamia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on tehostaa salakuljettajien ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa. Komitea korostaa, että niin nopea toiminta kuin pitkän aikavälin kokonaisvaltaiset ja konkreettiset toimintasuunnitelmatkin on laadittava tiiviissä yhteistyössä EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. Komitea muistuttaa, että tämän alan yhteistyön on oltava vastavuoroista ja että lähtö- ja kauttakulkumaiden on sitouduttava auttamaan ja toteuttamaan kaikki Vallettan toimintasuunnitelmassa sovitut toimenpiteet. Tästä syystä on välttämätöntä, että EU:n jäsenvaltioiden turvallisuusjoukot puuttuvat tilanteeseen nopeasti, että rikollisryhmiä valvotaan tarkasti ja että julkaistaan säännöllisesti tilannekatsauksia ja raportteja tuloksista, joita on saavutettu tämän EU:n jäsenvaltioiden väestön turvallisuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta uhkaavan järjestäytyneen rikollisuuden muodon torjunnassa. Komitea korostaa myös, miten tärkeää on tulijoiden tarkka rekisteröiminen Schengen-alueen rajoilla ja EU:n ulkorajojen tehokas valvonta. Riittävästä rajavalvonnasta ja Schengen-alueen sisäisen turvallisuuden turvaamistoimenpiteistä on huolehdittava täysimääräisesti. Hyvän esimerkin yhteistyöstä tarjoavat V4-maat, jotka lähettävät henkilökuntaa toistensa avuksi Schengen-alueen ulkorajojen turvaamiseksi (Unkari, Kreikka).

| 6. | korostaa, että kaikkiin paikallis- ja alueviranomaistahojen kohtaamiin kysymyksiin puuttuvan nykyistä tehokkaamman täysipainoisen maahanmuuttopolitiikan luomiseksi on kiinnitettävä nykyistä vahvemmin huomiota EU:n ja sen jäsenvaltioiden sitoumukseen säilyttää yhteisvastuullisuuden periaate. AK panee tässä yhteydessä merkille Euroopan parlamentin 29. huhtikuuta hyväksymän päätöslauselman ja katsoo samalla, että yhteisvastuullisuuden on perustuttava keskinäiseen luottamukseen ennemminkin kuin pakkoon unohtamatta kuitenkaan sitä, että kyse on myös velvollisuudesta ja että on riskialtista kutsua vainosta johtuvaa liikkuvuutta muuttoliikkeeksi. |
| --- | --- |

6.

korostaa, että kaikkiin paikallis- ja alueviranomaistahojen kohtaamiin kysymyksiin puuttuvan nykyistä tehokkaamman täysipainoisen maahanmuuttopolitiikan luomiseksi on kiinnitettävä nykyistä vahvemmin huomiota EU:n ja sen jäsenvaltioiden sitoumukseen säilyttää yhteisvastuullisuuden periaate. AK panee tässä yhteydessä merkille Euroopan parlamentin 29. huhtikuuta hyväksymän päätöslauselman ja katsoo samalla, että yhteisvastuullisuuden on perustuttava keskinäiseen luottamukseen ennemminkin kuin pakkoon unohtamatta kuitenkaan sitä, että kyse on myös velvollisuudesta ja että on riskialtista kutsua vainosta johtuvaa liikkuvuutta muuttoliikkeeksi.

| 7. | suhtautuu näin ollen myönteisesti siihen, että Euroopan komissio esitti 13. toukokuuta Euroopan muuttoliikeagendan. Komitea katsoo, että se on merkittävä askel kohti kattavaa lähestymistapaa muuttoliikkeen etujen ja haasteiden suhteen. Komitea korostaa kuitenkin, että agendan noudattamista täytyy lisäksi jatkaa pitkäkestoisesti. |
| --- | --- |

7.

suhtautuu näin ollen myönteisesti siihen, että Euroopan komissio esitti 13. toukokuuta Euroopan muuttoliikeagendan. Komitea katsoo, että se on merkittävä askel kohti kattavaa lähestymistapaa muuttoliikkeen etujen ja haasteiden suhteen. Komitea korostaa kuitenkin, että agendan noudattamista täytyy lisäksi jatkaa pitkäkestoisesti.

| 8. | on tyytyväinen siihen, että komission tiedonannossa on pidetty tärkeänä antaa etusija tehokkaalle ja kestävällä pohjalla olevalle palauttamispolitiikalle, jossa kunnioitetaan siirtolaisten oikeuksia ja otetaan huomioon lähtömaiden erityispiirteet. Komitea pitää kuitenkin valitettavana sitä, ettei palautuspäätöksiä panna täytäntöön tehokkaasti, ja kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tiukkoja käytäntöjä niiden hakijoiden, joiden hakemus on hylätty, ja laittomien muuttajien palauttamiseksi oikeudenmukaisin ja ripein menettelyin. Komitea painottaa tässä yhteydessä sitä, että on tärkeää vahvistaa Frontexin roolia ja tehtävänantoa palautusoperaatioissa ja tehdä ero turvapaikanhakijoiden ja taloudellisista syistä muuttavien välillä, sillä kyse on kahdesta oikeudellisesti erilaisesta ryhmästä, jotka näin ollen edellyttävät erilaisia lähestymistapoja. Tätä tarkoitusta varten on parannettava käytännön yhteistyötä asianomaisten EU:n ulkopuolisten maiden kanssa mahdollisimman tehokkaiden ja nopeiden vapaaehtoisuuteen perustuvien palauttamisjärjestelmien edistämiseksi ja luomiseksi ja lisättävä lähtömaiden viranomaisten valmiuksia käsitellä takaisinottohakemuksia. |
| --- | --- |

8.

on tyytyväinen siihen, että komission tiedonannossa on pidetty tärkeänä antaa etusija tehokkaalle ja kestävällä pohjalla olevalle palauttamispolitiikalle, jossa kunnioitetaan siirtolaisten oikeuksia ja otetaan huomioon lähtömaiden erityispiirteet. Komitea pitää kuitenkin valitettavana sitä, ettei palautuspäätöksiä panna täytäntöön tehokkaasti, ja kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tiukkoja käytäntöjä niiden hakijoiden, joiden hakemus on hylätty, ja laittomien muuttajien palauttamiseksi oikeudenmukaisin ja ripein menettelyin. Komitea painottaa tässä yhteydessä sitä, että on tärkeää vahvistaa Frontexin roolia ja tehtävänantoa palautusoperaatioissa ja tehdä ero turvapaikanhakijoiden ja taloudellisista syistä muuttavien välillä, sillä kyse on kahdesta oikeudellisesti erilaisesta ryhmästä, jotka näin ollen edellyttävät erilaisia lähestymistapoja. Tätä tarkoitusta varten on parannettava käytännön yhteistyötä asianomaisten EU:n ulkopuolisten maiden kanssa mahdollisimman tehokkaiden ja nopeiden vapaaehtoisuuteen perustuvien palauttamisjärjestelmien edistämiseksi ja luomiseksi ja lisättävä lähtömaiden viranomaisten valmiuksia käsitellä takaisinottohakemuksia.

| 9. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komission tiedonannossa korostetaan välittömien toimien painopisteenä ihmishenkien pelastamista merellä, ja toistaa, että jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaisten välinen yhteisvastuullisuus, keskinäinen luottamus ja jaettu vastuu on poliittinen kompassi, jota on seurattava tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

9.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komission tiedonannossa korostetaan välittömien toimien painopisteenä ihmishenkien pelastamista merellä, ja toistaa, että jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaisten välinen yhteisvastuullisuus, keskinäinen luottamus ja jaettu vastuu on poliittinen kompassi, jota on seurattava tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| 10. | ilmaisee jälleen kantansa, jonka mukaan EU:n tulee soveltaa maahanmuuttoon solidaarista ja pitkällä aikavälillä kestäväpohjaista lähestymistapaa, jossa kunnioitetaan ihmisoikeuksia. Siinä on otettava huomioon kaikki muuttoliikkeeseen liittyvät osa-alueet: humanitaariset velvoitteet, turvapaikanhakijat ja taloudellinen maahanmuutto. Komitea korostaa salakuljetukseen ja ihmiskauppaan puuttumisen, unionin ulkopuolisten maiden kehityksen ja vakauden, tehokkaan palauttamispolitiikan ja Euroopan väestökehitykseen liittyvien haasteiden ratkaisemisen merkitystä. Komitea painottaa, että laillinen muuttoliike voi olla olennainen kehitystä edistävä tekijä. Sen lisäksi, että onnistunut kotouttamistyö tuo etuja maahanmuuttajille, se merkitsee myös huomattavaa etua sekä taloudelle että yhteiskunnalle työvoimatarpeiden tyydyttämisen ja hyvinvoinnin rahoittamiseen saatavan panoksen muodossa. Komitea kehottaakin kaikkia poliittisen vastuun kantajia eli EU:n toimielimiä, valtiollisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia, tiedotusvälineitä ja kansalaisyhteiskuntaa pidättymään leimaamasta maahanmuuttajia tai maahanmuuttoa ja tarjoamaan kansalaisille objektiivista tietoa muuttoliikkeestä sekä sen syistä ja vastaanottavaa yhteiskuntaa hyödyttävästä panoksesta. Komitea suhtautuu EU:n perusperiaatteiden mukaisesti torjuvasti kaikkinaiseen maahanmuuttajien syrjintään ja heihin kohdistuvaan rasistiseen käytökseen. |
| --- | --- |

10.

ilmaisee jälleen kantansa, jonka mukaan EU:n tulee soveltaa maahanmuuttoon solidaarista ja pitkällä aikavälillä kestäväpohjaista lähestymistapaa, jossa kunnioitetaan ihmisoikeuksia. Siinä on otettava huomioon kaikki muuttoliikkeeseen liittyvät osa-alueet: humanitaariset velvoitteet, turvapaikanhakijat ja taloudellinen maahanmuutto. Komitea korostaa salakuljetukseen ja ihmiskauppaan puuttumisen, unionin ulkopuolisten maiden kehityksen ja vakauden, tehokkaan palauttamispolitiikan ja Euroopan väestökehitykseen liittyvien haasteiden ratkaisemisen merkitystä. Komitea painottaa, että laillinen muuttoliike voi olla olennainen kehitystä edistävä tekijä. Sen lisäksi, että onnistunut kotouttamistyö tuo etuja maahanmuuttajille, se merkitsee myös huomattavaa etua sekä taloudelle että yhteiskunnalle työvoimatarpeiden tyydyttämisen ja hyvinvoinnin rahoittamiseen saatavan panoksen muodossa. Komitea kehottaakin kaikkia poliittisen vastuun kantajia eli EU:n toimielimiä, valtiollisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia, tiedotusvälineitä ja kansalaisyhteiskuntaa pidättymään leimaamasta maahanmuuttajia tai maahanmuuttoa ja tarjoamaan kansalaisille objektiivista tietoa muuttoliikkeestä sekä sen syistä ja vastaanottavaa yhteiskuntaa hyödyttävästä panoksesta. Komitea suhtautuu EU:n perusperiaatteiden mukaisesti torjuvasti kaikkinaiseen maahanmuuttajien syrjintään ja heihin kohdistuvaan rasistiseen käytökseen.

| 11. | kehottaa kohdassa 10 jo mainittuun objektiivisen tiedon tarjoamiseen liittyen Euroopan komissiota käynnistämään paikallis- ja alueviranomaisiin ja Euroopan kansalaisiin suunnatun suoran tiedotuskampanjan, jossa






  — | tarjotaan ajantasaisia ja ymmärrettäviä tietoja maahanmuuton todellisesta laajuudesta |
| --- | --- | --- |

11.

kehottaa kohdassa 10 jo mainittuun objektiivisen tiedon tarjoamiseen liittyen Euroopan komissiota käynnistämään paikallis- ja alueviranomaisiin ja Euroopan kansalaisiin suunnatun suoran tiedotuskampanjan, jossa

—

tarjotaan ajantasaisia ja ymmärrettäviä tietoja maahanmuuton todellisesta laajuudesta

| — | asetetaan saataville maahanmuuttajavirtojen seurannasta saatuja tietoja, kun maahanmuuttajat ovat ylittäneet Euroopan rajat |
| --- | --- |

—

asetetaan saataville maahanmuuttajavirtojen seurannasta saatuja tietoja, kun maahanmuuttajat ovat ylittäneet Euroopan rajat

| — | raportoidaan parhaista kotouttamiskäytänteistä etenkin väestökehitykseen ja talouteen kohdistuneiden vaikutusten osalta. |
| --- | --- |

—

raportoidaan parhaista kotouttamiskäytänteistä etenkin väestökehitykseen ja talouteen kohdistuneiden vaikutusten osalta.

| 12. | pitää ensisijaisena, että painotetaan ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin liittyvää ongelmaa asianmukaisesti, sillä heitä käsitellään yleensä marginaalisesti maahanmuuttopolitiikkaan liittyvissä aloitteissa. Komitean mielestä tätä varten on myönnettävä varoja alue- ja paikallisyhteisöille erityisesti ilman huoltajaa olevien alaikäisten tukemiseksi ja valvomiseksi, jotta vältetään heidän katoamisensa ja varmistetaan, etteivät nämä naisten ohella heikoimmassa asemassa olevat henkilöt joudu prostituutio- tai pedofiliarinkien tai elinkaupan uhreiksi. |
| --- | --- |

12.

pitää ensisijaisena, että painotetaan ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin liittyvää ongelmaa asianmukaisesti, sillä heitä käsitellään yleensä marginaalisesti maahanmuuttopolitiikkaan liittyvissä aloitteissa. Komitean mielestä tätä varten on myönnettävä varoja alue- ja paikallisyhteisöille erityisesti ilman huoltajaa olevien alaikäisten tukemiseksi ja valvomiseksi, jotta vältetään heidän katoamisensa ja varmistetaan, etteivät nämä naisten ohella heikoimmassa asemassa olevat henkilöt joudu prostituutio- tai pedofiliarinkien tai elinkaupan uhreiksi.

| 13. | katsoo, että muuttoliiketilanteen nopea kehitys huomioon ottaen on tarpeen määrittää ”välittömän toiminnan” prioriteetiksi niiden toimien lisäksi, joilla pyritään pelastamaan ihmishenkiä merellä, myös suunnitelma salakuljettajien toimiin puuttumiseksi ja salakuljetuksen lopettamiseksi maa- ja merireittien varrella. Tältä osin on myös olennaisen tärkeää hyödyntää kaikkien asiaankuuluvien ja toimiin osallistuvien tahojen yhteistyötä kaikilla hallintotasoilla. Näihin lukeutuvat jäsenvaltiot, paikallis- ja alueyhteisöt, viralliset elimet sekä kansalaisyhteiskunta. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että muuttoliiketilanteen nopea kehitys huomioon ottaen on tarpeen määrittää ”välittömän toiminnan” prioriteetiksi niiden toimien lisäksi, joilla pyritään pelastamaan ihmishenkiä merellä, myös suunnitelma salakuljettajien toimiin puuttumiseksi ja salakuljetuksen lopettamiseksi maa- ja merireittien varrella. Tältä osin on myös olennaisen tärkeää hyödyntää kaikkien asiaankuuluvien ja toimiin osallistuvien tahojen yhteistyötä kaikilla hallintotasoilla. Näihin lukeutuvat jäsenvaltiot, paikallis- ja alueyhteisöt, viralliset elimet sekä kansalaisyhteiskunta.

| 14. | toteaa, että on välttämätöntä lisätä tarkastuksia ja turvallisuuspalvelujen yhteistyötä, jotta voidaan varmistaa ja saada suuri yleisö vakuuttuneeksi siitä, ettei pakolaisten epätoivoon ja EU:hun saapumiseen kätkeydy terroristeja ja muita ääriaineksia. Paikallis- ja alueviranomaisten roolia radikalisoitumisen ja ääriliikkeiden havaitsemisessa, ehkäisemisessä ja torjunnassa tulee myös tukea. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että on välttämätöntä lisätä tarkastuksia ja turvallisuuspalvelujen yhteistyötä, jotta voidaan varmistaa ja saada suuri yleisö vakuuttuneeksi siitä, ettei pakolaisten epätoivoon ja EU:hun saapumiseen kätkeydy terroristeja ja muita ääriaineksia. Paikallis- ja alueviranomaisten roolia radikalisoitumisen ja ääriliikkeiden havaitsemisessa, ehkäisemisessä ja torjunnassa tulee myös tukea.

Tiedonannossa tarjotaan yhteisvastuullisuuteen perustuvia käytännön ratkaisuja

| 15. | on tyytyväinen tiedonannossa esitettyihin toimenpiteisiin EU:hun saapuvien siirtolaisten suuren määrän hallitsemiseksi. Uudelleensijoittaminen ja siirto saattavat olla tehokkaita keinoja puuttua turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten epätasaiseen jakautumiseen valtioiden välillä sekä alueiden välillä ja niiden sisällä. Sen tähden komitea vaatii päättäväisempiä toimenpiteitä unionin tasolla, kriteereistä sopimista sekä pysyvän ja oikeudenmukaisen järjestelmän aikaansaamista ja soveltamista turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten jakamiseksi jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

15.

on tyytyväinen tiedonannossa esitettyihin toimenpiteisiin EU:hun saapuvien siirtolaisten suuren määrän hallitsemiseksi. Uudelleensijoittaminen ja siirto saattavat olla tehokkaita keinoja puuttua turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten epätasaiseen jakautumiseen valtioiden välillä sekä alueiden välillä ja niiden sisällä. Sen tähden komitea vaatii päättäväisempiä toimenpiteitä unionin tasolla, kriteereistä sopimista sekä pysyvän ja oikeudenmukaisen järjestelmän aikaansaamista ja soveltamista turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten jakamiseksi jäsenvaltioiden välillä.

| 16. | korostaa kuitenkin, että dramaattisiin mittoihin paisunut laiton maahanmuutto edellyttää uudenlaista toimintatapaa. Toimintatavassa täytyy ottaa huomioon, että se, miten taloudellisista syistä muuttavia hallinnoidaan (näiden informointia, vastaanottoa tai palauttamista ajatellen), poikkeaa varsinaisesta humanitaarisesta avusta, jota pakolaisille on annettava. Lisäksi komitea painottaa tarvetta käydä hallinnon ja kansalaisten välillä järjestelmällistä vuoropuhelua näistä suunnitelluista toimenpiteistä ja esitellä samalla niiden vaikutuksia yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

16.

korostaa kuitenkin, että dramaattisiin mittoihin paisunut laiton maahanmuutto edellyttää uudenlaista toimintatapaa. Toimintatavassa täytyy ottaa huomioon, että se, miten taloudellisista syistä muuttavia hallinnoidaan (näiden informointia, vastaanottoa tai palauttamista ajatellen), poikkeaa varsinaisesta humanitaarisesta avusta, jota pakolaisille on annettava. Lisäksi komitea painottaa tarvetta käydä hallinnon ja kansalaisten välillä järjestelmällistä vuoropuhelua näistä suunnitelluista toimenpiteistä ja esitellä samalla niiden vaikutuksia yhteiskuntaan.

| 17. | toistaa, että nyt on selvitettävä tarkemmin, mitä vastuunjako ja yhteisvastuu turvapaikka- ja muuttoasioissa voi tarkoittaa. On selvää, että eri valtioilla, alueilla ja kunnilla on niiden taloudellisen vahvuuden kaltaisten omien erityispiirteiden pohjalta eri käsityksiä siitä, mitä tulee pitää oikeudenmukaisena vastuunjakona ja solidaarisuutena. Komitea pahoittelee kuitenkin, ettei komission tiedonannossa ehdoteta pitkän aikavälin ratkaisua suunnittelun ja resurssien suhteen, jotta vastaanottoon voidaan valmistautua ajoissa. |
| --- | --- |

17.

toistaa, että nyt on selvitettävä tarkemmin, mitä vastuunjako ja yhteisvastuu turvapaikka- ja muuttoasioissa voi tarkoittaa. On selvää, että eri valtioilla, alueilla ja kunnilla on niiden taloudellisen vahvuuden kaltaisten omien erityispiirteiden pohjalta eri käsityksiä siitä, mitä tulee pitää oikeudenmukaisena vastuunjakona ja solidaarisuutena. Komitea pahoittelee kuitenkin, ettei komission tiedonannossa ehdoteta pitkän aikavälin ratkaisua suunnittelun ja resurssien suhteen, jotta vastaanottoon voidaan valmistautua ajoissa.

| 18. | on tyytyväinen määrärahojen lisäämiseen EU:n Triton- ja Poseidon-operaatioita varten, 15 jäsenvaltion sitoumukseen asettaa käyttöön lisävaroja sekä tätä seuranneeseen EU:n päätökseen käynnistää sotilasoperaatio eteläisen Välimeren alueella (EUNAVFOR MED) ihmissalakuljetuksen verkostojen hajottamiseksi. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, ettei tiedonannossa käsitellä riittävästi kysymystä paikallis- ja alueviranomaisten käytettävissä olevista resursseista, sillä tällaisten varojen avulla nämä voisivat täyttää maahanmuutto- ja kotouttamisasioihin liittyvät velvoitteensa. On varmistettava, että kyseiset viranomaiset pystyvät hyödyntämään kansallista ja EU:n tarjoamaa rahoitusta (kuten maahanmuutto- ja turvapaikkarahastoa, eurooppalaista naapuruuden ja kumppanuuden välinettä sekä Euroopan sosiaalirahastoa). |
| --- | --- |

18.

on tyytyväinen määrärahojen lisäämiseen EU:n Triton- ja Poseidon-operaatioita varten, 15 jäsenvaltion sitoumukseen asettaa käyttöön lisävaroja sekä tätä seuranneeseen EU:n päätökseen käynnistää sotilasoperaatio eteläisen Välimeren alueella (EUNAVFOR MED) ihmissalakuljetuksen verkostojen hajottamiseksi. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, ettei tiedonannossa käsitellä riittävästi kysymystä paikallis- ja alueviranomaisten käytettävissä olevista resursseista, sillä tällaisten varojen avulla nämä voisivat täyttää maahanmuutto- ja kotouttamisasioihin liittyvät velvoitteensa. On varmistettava, että kyseiset viranomaiset pystyvät hyödyntämään kansallista ja EU:n tarjoamaa rahoitusta (kuten maahanmuutto- ja turvapaikkarahastoa, eurooppalaista naapuruuden ja kumppanuuden välinettä sekä Euroopan sosiaalirahastoa).

| 19. | suhtautuu myönteisesti Eurooppa-neuvoston 26. kesäkuuta ja 22. syyskuuta 2015 tekemiin päätöksiin 160 000:n selkeästi kansainvälistä suojelua tarvitsevan ihmisen siirrosta. Päätös osoittaa, miten yhteisvastuullisuuden periaatetta ja vastuunjakoa voitaisiin toteuttaa käytännössä. Komitea pahoittelee kuitenkin päätettyjen toimenpiteiden vitkastelevaa täytäntöönpanoa ja tavatonta rajallisuutta ja kehottaa jäsenvaltioita kiireellisesti toteuttamaan tässä yhteydessä annetut sitoumukset ja kaikkia hallintotasoja ottamaan tarvittavat rakenteet ja mekanismit viipymättä käyttöön sekä korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisille täytyy varata vankempi avainrooli tässä keskustelussa, sillä ne tietävät parhaiten valmiutensa ottaa inhimillisellä tavalla vastaan pakolaisia ja muuttajia. |
| --- | --- |

19.

suhtautuu myönteisesti Eurooppa-neuvoston 26. kesäkuuta ja 22. syyskuuta 2015 tekemiin päätöksiin 160 000:n selkeästi kansainvälistä suojelua tarvitsevan ihmisen siirrosta. Päätös osoittaa, miten yhteisvastuullisuuden periaatetta ja vastuunjakoa voitaisiin toteuttaa käytännössä. Komitea pahoittelee kuitenkin päätettyjen toimenpiteiden vitkastelevaa täytäntöönpanoa ja tavatonta rajallisuutta ja kehottaa jäsenvaltioita kiireellisesti toteuttamaan tässä yhteydessä annetut sitoumukset ja kaikkia hallintotasoja ottamaan tarvittavat rakenteet ja mekanismit viipymättä käyttöön sekä korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisille täytyy varata vankempi avainrooli tässä keskustelussa, sillä ne tietävät parhaiten valmiutensa ottaa inhimillisellä tavalla vastaan pakolaisia ja muuttajia.

| 20. | suhtautuu myönteisesti Eurooppa-neuvoston tähän mennessä antamiin päätelmiin ja Länsi-Balkanin reitin varrella sijaitsevien maiden johtajien 25. lokakuuta 2015 antamaan julkilausumaan. Tässä yhteydessä komitea kehottaa, että kaikki tähän mennessä sovitut toimet toteutetaan ja että valtiot lisäävät tarkoituksenmukaisten majoituspaikkojen määrää. |
| --- | --- |

20.

suhtautuu myönteisesti Eurooppa-neuvoston tähän mennessä antamiin päätelmiin ja Länsi-Balkanin reitin varrella sijaitsevien maiden johtajien 25. lokakuuta 2015 antamaan julkilausumaan. Tässä yhteydessä komitea kehottaa, että kaikki tähän mennessä sovitut toimet toteutetaan ja että valtiot lisäävät tarkoituksenmukaisten majoituspaikkojen määrää.

Ratkaisut on pantava täytäntöön nopeasti

| 21. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio pyrkii yhdessä EU:n ulkopuolisten maiden kanssa ja hankittujen uskottavien tietojen pohjalta ennakoimaan EU:hun suuntautuvaa laitonta maahanmuuttoa, mutta kehottaa jäsenvaltioita myös parantamaan tietojenvaihtoa sekä kahdenvälisesti että EU:n puitteissa. |
| --- | --- |

21.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio pyrkii yhdessä EU:n ulkopuolisten maiden kanssa ja hankittujen uskottavien tietojen pohjalta ennakoimaan EU:hun suuntautuvaa laitonta maahanmuuttoa, mutta kehottaa jäsenvaltioita myös parantamaan tietojenvaihtoa sekä kahdenvälisesti että EU:n puitteissa.

| 22. | korostaa, että vapaaehtoisryhmät ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot tekevät tärkeää työtä pelastaessaan ihmishenkiä Välimerellä. Tiedonannossa nk. Poseidon- ja Triton-operaatioita varten esitetyistä rahoitusratkaisuista ja operaatioiden puitteissa toteutettavissa tarmokkaammista toimista huolimatta kyseessä on edelleen akuutti hätätilanne, joka voidaan ratkaista vain EU:n ja sen jäsenvaltioiden päivittäisin yhteisin toimin ja ottaen yhdessä huomioon ihmisoikeuksiin liittyvät eurooppalaiset arvot. Komitea toteaa kuitenkin, ettei pakolaiskriisiä voida ratkaista pelkästään meripelastustoiminnalla, ja kehottaa komissiota ryhtymään asianmukaisiin liitännäistoimenpiteisiin ihmisten salakuljetuksen estämiseksi. Tärkeä toimenpide on YK:n turvallisuusneuvoston 9. lokakuuta 2015 hyväksymä päätöslauselma 2240, jonka nojalla jäsenvaltiot voivat pysäyttää aluksia Libyan rannikon edustalla oletetun ihmissalakuljetuksen perusteella. |
| --- | --- |

22.

korostaa, että vapaaehtoisryhmät ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot tekevät tärkeää työtä pelastaessaan ihmishenkiä Välimerellä. Tiedonannossa nk. Poseidon- ja Triton-operaatioita varten esitetyistä rahoitusratkaisuista ja operaatioiden puitteissa toteutettavissa tarmokkaammista toimista huolimatta kyseessä on edelleen akuutti hätätilanne, joka voidaan ratkaista vain EU:n ja sen jäsenvaltioiden päivittäisin yhteisin toimin ja ottaen yhdessä huomioon ihmisoikeuksiin liittyvät eurooppalaiset arvot. Komitea toteaa kuitenkin, ettei pakolaiskriisiä voida ratkaista pelkästään meripelastustoiminnalla, ja kehottaa komissiota ryhtymään asianmukaisiin liitännäistoimenpiteisiin ihmisten salakuljetuksen estämiseksi. Tärkeä toimenpide on YK:n turvallisuusneuvoston 9. lokakuuta 2015 hyväksymä päätöslauselma 2240, jonka nojalla jäsenvaltiot voivat pysäyttää aluksia Libyan rannikon edustalla oletetun ihmissalakuljetuksen perusteella.

| 23. | toistaa, että keskinäinen yhteisvastuullisuus on Euroopan unionin keskeinen periaate, jota on noudatettava paitsi jäsenvaltioiden välillä, myös siirtolaisiin ja paikallisviranomaisiin nähden ja paikallisviranomaisten välillä, sillä näiden tehtävänä on päivittäin auttaa siirtolaisia. |
| --- | --- |

23.

toistaa, että keskinäinen yhteisvastuullisuus on Euroopan unionin keskeinen periaate, jota on noudatettava paitsi jäsenvaltioiden välillä, myös siirtolaisiin ja paikallisviranomaisiin nähden ja paikallisviranomaisten välillä, sillä näiden tehtävänä on päivittäin auttaa siirtolaisia.

| 24. | korostaa, että tilanne on viime kuukausina muodostunut yhä vaikeammaksi, kun Välimerelle, Balkanin alueelle, Calais’hen ja muille Euroopan unionin rajaseuduille on saapunut valtavia määriä eri syistä liikkeelle lähteneitä siirtolaisia mutta myös siksi, että muuttajien määrä on kasvanut paikallis- ja aluetasolla. Muuttovirtojen solmukohdissa, kuten Calais’ssa ja Lampedusassa, vuosia jatkuneet ongelmat ovat nyt leviämässä muihin kaupunkeihin ja muille alueille. Tilanne on hälyttävä, ja se on pyrittävä kiireellisesti ratkaisemaan, mutta sitä on myös hyödynnettävä mahdollisuutena vakuuttaa julkinen mielipide siitä, että siirto on ainoa ratkaisu, ennen kuin muuttoreittien varrella sijaitsevat paikkakunnat musertuvat muuttajien suuresta määrästä. Muuttovirrat eivät ole vain muutamien alueyhteisöjen hetkellinen haaste vaan haaste, joka koskettaa lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä koko Euroopan unionia. |
| --- | --- |

24.

korostaa, että tilanne on viime kuukausina muodostunut yhä vaikeammaksi, kun Välimerelle, Balkanin alueelle, Calais’hen ja muille Euroopan unionin rajaseuduille on saapunut valtavia määriä eri syistä liikkeelle lähteneitä siirtolaisia mutta myös siksi, että muuttajien määrä on kasvanut paikallis- ja aluetasolla. Muuttovirtojen solmukohdissa, kuten Calais’ssa ja Lampedusassa, vuosia jatkuneet ongelmat ovat nyt leviämässä muihin kaupunkeihin ja muille alueille. Tilanne on hälyttävä, ja se on pyrittävä kiireellisesti ratkaisemaan, mutta sitä on myös hyödynnettävä mahdollisuutena vakuuttaa julkinen mielipide siitä, että siirto on ainoa ratkaisu, ennen kuin muuttoreittien varrella sijaitsevat paikkakunnat musertuvat muuttajien suuresta määrästä. Muuttovirrat eivät ole vain muutamien alueyhteisöjen hetkellinen haaste vaan haaste, joka koskettaa lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä koko Euroopan unionia.

| 25. | varoittaa komissiota muuttoliiketilanteen käynnistämästä inhimillisestä tragediasta Euroopassa: Kansainvälisen siirtolaisjärjestön (IOM) mukaan elokuun loppuun mennessä tietoon on tullut, että Välimerellä on kuollut jo yli 3 400 ihmistä, huhtikuussa 2015 kuolonuhreja oli muutaman päivän aikana 700, ja Englannin kanaalin ylittämispyrkimyksissä on kuollut ainakin 13 muuttajaa. Muuttajat joutuvat useissa tapauksissa ihmiskauppaa harjoittavien salakuljettajien uhreiksi. Näin tapahtui elokuun lopulla, kun 71 kuorma-auton lastitilaan suljettua muuttajaa kuoli Itävallassa salakuljettajiensa hylkääminä. |
| --- | --- |

25.

varoittaa komissiota muuttoliiketilanteen käynnistämästä inhimillisestä tragediasta Euroopassa: Kansainvälisen siirtolaisjärjestön (IOM) mukaan elokuun loppuun mennessä tietoon on tullut, että Välimerellä on kuollut jo yli 3 400 ihmistä, huhtikuussa 2015 kuolonuhreja oli muutaman päivän aikana 700, ja Englannin kanaalin ylittämispyrkimyksissä on kuollut ainakin 13 muuttajaa. Muuttajat joutuvat useissa tapauksissa ihmiskauppaa harjoittavien salakuljettajien uhreiksi. Näin tapahtui elokuun lopulla, kun 71 kuorma-auton lastitilaan suljettua muuttajaa kuoli Itävallassa salakuljettajiensa hylkääminä.

Ratkaisuissa voidaan ajatella pidemmälle

| 26. | kehottaa etsimään käytännön ratkaisuja, joissa ovat jäsenvaltioiden hallitusten lisäksi mukana myös paikallis- ja alueviranomaistahot. Muuttajiin ja esimerkiksi Kanaalitunneliin liittyvien tapahtumien seurauksena keskustelussa käsitellään enemmän kuin koskaan aiemmin paikallis- ja alueviranomaisten roolia ja tuodaan esiin, että haaste ei liity vain rahoituksen saatavuuteen vaan myös sen fyysiseen käyttöön. Näin ollen komission on pyrittävä löytämään käytännön ratkaisuja paikallisviranomaisten fyysisen kapasiteetin parantamiseksi. Pakolaisleirien yhtenäinen hallinnointi on toinen keino helpottaa paikallisviranomaisten tehtävää. Poliisivoimia ja hallintohenkilöstöä voitaisiin lähettää alueelta toiselle naapurialueiden yhteistyön edistämiseksi ja henkilöstön lisäämiseksi ahdingossa olevan kasvavan ihmisryhmän hallinnoinnissa. |
| --- | --- |

26.

kehottaa etsimään käytännön ratkaisuja, joissa ovat jäsenvaltioiden hallitusten lisäksi mukana myös paikallis- ja alueviranomaistahot. Muuttajiin ja esimerkiksi Kanaalitunneliin liittyvien tapahtumien seurauksena keskustelussa käsitellään enemmän kuin koskaan aiemmin paikallis- ja alueviranomaisten roolia ja tuodaan esiin, että haaste ei liity vain rahoituksen saatavuuteen vaan myös sen fyysiseen käyttöön. Näin ollen komission on pyrittävä löytämään käytännön ratkaisuja paikallisviranomaisten fyysisen kapasiteetin parantamiseksi. Pakolaisleirien yhtenäinen hallinnointi on toinen keino helpottaa paikallisviranomaisten tehtävää. Poliisivoimia ja hallintohenkilöstöä voitaisiin lähettää alueelta toiselle naapurialueiden yhteistyön edistämiseksi ja henkilöstön lisäämiseksi ahdingossa olevan kasvavan ihmisryhmän hallinnoinnissa.

| 27. | kehottaa lisäämään edelleen näitä määrärahoja suhteessa tehokkaiden pelastusoperaatioiden edellyttämiin muuttuviin tarpeisiin ja toivoo, että kaikki jäsenvaltiot sitoutuvat myöntämään tarvittavat lisävarat. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että monivuotisen rahoituskehyksen tarkistus, joka on tehtävä vuoden 2016 loppuun mennessä, tarjoaa mahdollisuuden lisätä Euroopan muuttoliikeagendan painopisteiden toteuttamista varten varattuja varoja. Komitea painottaa, että varojen ja resurssien nopeaa käyttöön antamista olisi helpotettava mahdollisimman pitkälle ilman tarpeettoman byrokratian aiheuttamia viivästyksiä. Lisäresursseja olisi osoitettava infrastruktuuriin, koulutusrakenteisiin ja hätäapuun etulinjan jäsenvaltioissa. Komitea kehottaa jäsenvaltioita esittämään käytännölliset suuntaviivat mahdollisuuksista hyödyntää rahoituslähteitä (esimerkiksi turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston, Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahaston (ESR) varoja). |
| --- | --- |

27.

kehottaa lisäämään edelleen näitä määrärahoja suhteessa tehokkaiden pelastusoperaatioiden edellyttämiin muuttuviin tarpeisiin ja toivoo, että kaikki jäsenvaltiot sitoutuvat myöntämään tarvittavat lisävarat. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että monivuotisen rahoituskehyksen tarkistus, joka on tehtävä vuoden 2016 loppuun mennessä, tarjoaa mahdollisuuden lisätä Euroopan muuttoliikeagendan painopisteiden toteuttamista varten varattuja varoja. Komitea painottaa, että varojen ja resurssien nopeaa käyttöön antamista olisi helpotettava mahdollisimman pitkälle ilman tarpeettoman byrokratian aiheuttamia viivästyksiä. Lisäresursseja olisi osoitettava infrastruktuuriin, koulutusrakenteisiin ja hätäapuun etulinjan jäsenvaltioissa. Komitea kehottaa jäsenvaltioita esittämään käytännölliset suuntaviivat mahdollisuuksista hyödyntää rahoituslähteitä (esimerkiksi turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston, Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahaston (ESR) varoja).

| 28. | kehottaa painokkaasti kiinnittämään erityistä huomiota synergiavaikutusten vahvistamiseen jo perustettujen elinten ja järjestelmien välillä niiden erityisillä toiminta- ja vastuualoilla: esimerkiksi Frontexin, SIS II:n ja Eurosurin välillä, jotka toimivat muuttoliikkeeseen ja henkilöiden liikkumiseen sekä turvallisuuteen liittyvien asioiden parissa, ja Europolin ja Eurojustin välillä, joiden toiminnan tarkoituksena on ennaltaehkäistä laittomaan kauttakulkuun liittyvää rikollisuutta (ihmisten salakuljetus ja ihmiskauppa) ja saada se loppumaan. |
| --- | --- |

28.

kehottaa painokkaasti kiinnittämään erityistä huomiota synergiavaikutusten vahvistamiseen jo perustettujen elinten ja järjestelmien välillä niiden erityisillä toiminta- ja vastuualoilla: esimerkiksi Frontexin, SIS II:n ja Eurosurin välillä, jotka toimivat muuttoliikkeeseen ja henkilöiden liikkumiseen sekä turvallisuuteen liittyvien asioiden parissa, ja Europolin ja Eurojustin välillä, joiden toiminnan tarkoituksena on ennaltaehkäistä laittomaan kauttakulkuun liittyvää rikollisuutta (ihmisten salakuljetus ja ihmiskauppa) ja saada se loppumaan.

| 29. | korostaa, että on tärkeää puuttua niihin perimmäisiin syihin, joiden vuoksi muuttajat, joilla ei ole perustetta turvapaikan saantiin, tulevat EU:hun. Komitea kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tehostamaan yhteistyötä kolmansien maiden kanssa Lähi-idässä ja Afrikassa, missä demokratiaa ja oikeusvaltiota on vahvistettava, sekä koordinoimaan ulkopolitiikkaansa paremmin. Tässä yhteydessä komitea suhtautuu myönteisesti Vallettassa Maltalla 11. ja 12. marraskuuta 2015 pidettyyn EU–Afrikka-huippukokoukseen (Rabatin ja Khartumin prosessien maat). Lisäksi komitea katsoo, että lähtömaiden läheisyydessä sijaitsevissa EU:n ulkopuolisissa maissa asuville pakolaisille on tarjottava peruspalveluita, joihin kuuluvat turvallisuuspalvelut leirien sisä- ja ulkopuolella sekä lapsille suunnattu opetus. Tämä edellyttää kauaskantoista visiota ja yhdennettyä suunnittelua, osapuolten välistä koordinointia ja paikallistalouden kehittämistä. |
| --- | --- |

29.

korostaa, että on tärkeää puuttua niihin perimmäisiin syihin, joiden vuoksi muuttajat, joilla ei ole perustetta turvapaikan saantiin, tulevat EU:hun. Komitea kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tehostamaan yhteistyötä kolmansien maiden kanssa Lähi-idässä ja Afrikassa, missä demokratiaa ja oikeusvaltiota on vahvistettava, sekä koordinoimaan ulkopolitiikkaansa paremmin. Tässä yhteydessä komitea suhtautuu myönteisesti Vallettassa Maltalla 11. ja 12. marraskuuta 2015 pidettyyn EU–Afrikka-huippukokoukseen (Rabatin ja Khartumin prosessien maat). Lisäksi komitea katsoo, että lähtömaiden läheisyydessä sijaitsevissa EU:n ulkopuolisissa maissa asuville pakolaisille on tarjottava peruspalveluita, joihin kuuluvat turvallisuuspalvelut leirien sisä- ja ulkopuolella sekä lapsille suunnattu opetus. Tämä edellyttää kauaskantoista visiota ja yhdennettyä suunnittelua, osapuolten välistä koordinointia ja paikallistalouden kehittämistä.

| 30. | panee merkille keskustelun EU:n laajuisista ”turvallisten kolmansien maiden” luetteloista, jotta EU:n tasolla pystytään takaamaan yhteiset normit kyseisistä maista peräisin olevien turvapaikkahakemusten käsittelyssä ja jotta pystytään helpottamaan tehokasta palauttamista, mikä on ennakkoedellytys sille, että EU:n turvapaikka- ja vastaanottokapasiteetti voidaan kohdistaa paremmin kansainvälistä suojelua perustellusti tarvitseviin henkilöihin. Komitea korostaa, että erityisesti EU:n ehdokasmaat ja ehdokkuutta edeltävässä vaiheessa olevat maat ovat velvollisia noudattamaan ihmisoikeuksien suojeluun sovellettavia EU:n vaatimuksia, jotta ne luokitellaan ”turvallisiksi alkuperämaiksi”. Komitea varoittaa kuitenkin, että näiden maiden tilannetta eritoten haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien eli ilman huoltajaa olevien alaikäisten, yksin maahan tulleiden naisten, etnisten vähemmistöjen ja HLBTI-ihmisten suhteen tulee seurata tarkasti ja että on parannettava mekanismeja, joiden avulla tunnistetaan ja vastaanotetaan turvapaikkaa perustellusti hakevat henkilöt näistä maista. Lisäksi on varmistettava, että erityiset vainon syyt, kuten sukupuoli, sukupuolinen suuntautuminen, sukupuoli-identiteetti tai kuuluminen etniseen ryhmään, otetaan asianmukaisesti huomioon vastaanottovaiheessa, hakemuksen käsittelyssä ja myöhemmissä vaiheissa eli muun muassa uudelleensijoittamisessa ja siirrossa. AK sitoutuu osallistumaan parhaiden käytänteiden vaihtoon alue- ja paikallistasolla hyödyntäen neuvoa-antavia sekakomiteoitaan ja työryhmiään, jotka kattavat kaikki komission ehdotuksessa luetellut seitsemän maata. |
| --- | --- |

30.

panee merkille keskustelun EU:n laajuisista ”turvallisten kolmansien maiden” luetteloista, jotta EU:n tasolla pystytään takaamaan yhteiset normit kyseisistä maista peräisin olevien turvapaikkahakemusten käsittelyssä ja jotta pystytään helpottamaan tehokasta palauttamista, mikä on ennakkoedellytys sille, että EU:n turvapaikka- ja vastaanottokapasiteetti voidaan kohdistaa paremmin kansainvälistä suojelua perustellusti tarvitseviin henkilöihin. Komitea korostaa, että erityisesti EU:n ehdokasmaat ja ehdokkuutta edeltävässä vaiheessa olevat maat ovat velvollisia noudattamaan ihmisoikeuksien suojeluun sovellettavia EU:n vaatimuksia, jotta ne luokitellaan ”turvallisiksi alkuperämaiksi”. Komitea varoittaa kuitenkin, että näiden maiden tilannetta eritoten haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien eli ilman huoltajaa olevien alaikäisten, yksin maahan tulleiden naisten, etnisten vähemmistöjen ja HLBTI-ihmisten suhteen tulee seurata tarkasti ja että on parannettava mekanismeja, joiden avulla tunnistetaan ja vastaanotetaan turvapaikkaa perustellusti hakevat henkilöt näistä maista. Lisäksi on varmistettava, että erityiset vainon syyt, kuten sukupuoli, sukupuolinen suuntautuminen, sukupuoli-identiteetti tai kuuluminen etniseen ryhmään, otetaan asianmukaisesti huomioon vastaanottovaiheessa, hakemuksen käsittelyssä ja myöhemmissä vaiheissa eli muun muassa uudelleensijoittamisessa ja siirrossa. AK sitoutuu osallistumaan parhaiden käytänteiden vaihtoon alue- ja paikallistasolla hyödyntäen neuvoa-antavia sekakomiteoitaan ja työryhmiään, jotka kattavat kaikki komission ehdotuksessa luetellut seitsemän maata.

| 31. | antaa komissiolle vilpittömästi kiitosta sitoutumisesta laatia vuoden 2016 alussa Dublin-asetuksen muuttamisesta ehdotuksia, joiden nojalla turvapaikkaa voitaisiin hakea ja hakemusta käsitellä EU:n ulkopuolella. Komitea kehottaa komissiota pitämään huolta siitä, että vastuun jako jäsenvaltioiden välillä perustuu kestävällä pohjalla oleviin kriteereihin ja että myös muuttajien perusoikeuksia kunnioitetaan. Lähtökohtana on oltava EU:n laajuinen sitova jakoperuste turvapaikanhakijoiden jakamiseksi jäsenvaltioiden kesken. |
| --- | --- |

31.

antaa komissiolle vilpittömästi kiitosta sitoutumisesta laatia vuoden 2016 alussa Dublin-asetuksen muuttamisesta ehdotuksia, joiden nojalla turvapaikkaa voitaisiin hakea ja hakemusta käsitellä EU:n ulkopuolella. Komitea kehottaa komissiota pitämään huolta siitä, että vastuun jako jäsenvaltioiden välillä perustuu kestävällä pohjalla oleviin kriteereihin ja että myös muuttajien perusoikeuksia kunnioitetaan. Lähtökohtana on oltava EU:n laajuinen sitova jakoperuste turvapaikanhakijoiden jakamiseksi jäsenvaltioiden kesken.

| 32. | suosittaa, että komissio sisällyttää ehdotukseensa myönteiseen päätökseen johtaneiden turvapaikkahakemusten vastavuoroisen tunnustamisen, jotta suojaa saavat ihmiset voivat nauttia samanlaisesta vapaasta liikkuvuudesta Euroopan unionissa kuin EU:n kansalaiset. Lisäksi komitea kehottaa komissiota tekemään ehdotuksen yleisestä eurooppalaisesta maahanmuuttosäännöstöstä, jotta Eurooppaan työskentelemään haluaville ihmisille avataan laillisia mahdollisuuksia. Lisäksi komission olisi avattava ehdokasmaiden kansalaisille kanava työvoiman muuttoliikettä varten, jotta helpotetaan heidän pääsyään Euroopan työmarkkinoille. |
| --- | --- |

32.

suosittaa, että komissio sisällyttää ehdotukseensa myönteiseen päätökseen johtaneiden turvapaikkahakemusten vastavuoroisen tunnustamisen, jotta suojaa saavat ihmiset voivat nauttia samanlaisesta vapaasta liikkuvuudesta Euroopan unionissa kuin EU:n kansalaiset. Lisäksi komitea kehottaa komissiota tekemään ehdotuksen yleisestä eurooppalaisesta maahanmuuttosäännöstöstä, jotta Eurooppaan työskentelemään haluaville ihmisille avataan laillisia mahdollisuuksia. Lisäksi komission olisi avattava ehdokasmaiden kansalaisille kanava työvoiman muuttoliikettä varten, jotta helpotetaan heidän pääsyään Euroopan työmarkkinoille.

| 33. | kehottaa painokkaasti Euroopan komissiota ja EU:n jäsenvaltioita ryhtymään jo tehtyjen päätösten mukaisesti ripeästi perustamaan nk. toimintapisteitä (hotspots-järjestelmä), joiden avulla EU:n virastot antavat eniten koetelluille rajaseuduille tukeaan saapuvien pakolaisten rekisteröinnissä. Komitea kehottaa myös laatimaan lisää asiaankuuluvia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

33.

kehottaa painokkaasti Euroopan komissiota ja EU:n jäsenvaltioita ryhtymään jo tehtyjen päätösten mukaisesti ripeästi perustamaan nk. toimintapisteitä (hotspots-järjestelmä), joiden avulla EU:n virastot antavat eniten koetelluille rajaseuduille tukeaan saapuvien pakolaisten rekisteröinnissä. Komitea kehottaa myös laatimaan lisää asiaankuuluvia toimenpiteitä.

| 34. | pahoittelee, ettei komissio ole esittänyt turvapaikanhakijoita koskevia erityistoimia turvallisten ja laillisten reittien avaamiseksi Eurooppaan, jotta vältyttäisiin ihmishenkien menetykseltä vaarallisten matkojen aikana. Voitaisiin esimerkiksi luoda ”humanitaarinen käytävä” niin, että myönnetään enemmän viisumeita humanitaarisin perustein ja perustetaan kauttakulkumaihin vastaanottokeskuksia turvapaikkahakemusten käsittelemistä varten tai sen määrittelemiseksi, täyttyvätkö laillisen EU-maihin tulon edellytykset. Ajatus ”humanitaarisesta käytävästä” vastaa siirtoa ja yhteisvastuullisuutta koskevia ajatuksia, sillä se on tehokkain väline järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi. Mitä nopeammin siirtolaiset ovat eurooppalaisten viranomaisten valvonnassa, sitä helpompaa siirto tulee olemaan. Näin voidaan myös parhaiten tasoittaa vastaanoton jakautumista jäsenvaltioiden välillä. Paikallis- ja alueviranomaisilla voisi olla tässä yhteydessä erittäin hyödyllinen rooli. |
| --- | --- |

34.

pahoittelee, ettei komissio ole esittänyt turvapaikanhakijoita koskevia erityistoimia turvallisten ja laillisten reittien avaamiseksi Eurooppaan, jotta vältyttäisiin ihmishenkien menetykseltä vaarallisten matkojen aikana. Voitaisiin esimerkiksi luoda ”humanitaarinen käytävä” niin, että myönnetään enemmän viisumeita humanitaarisin perustein ja perustetaan kauttakulkumaihin vastaanottokeskuksia turvapaikkahakemusten käsittelemistä varten tai sen määrittelemiseksi, täyttyvätkö laillisen EU-maihin tulon edellytykset. Ajatus ”humanitaarisesta käytävästä” vastaa siirtoa ja yhteisvastuullisuutta koskevia ajatuksia, sillä se on tehokkain väline järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi. Mitä nopeammin siirtolaiset ovat eurooppalaisten viranomaisten valvonnassa, sitä helpompaa siirto tulee olemaan. Näin voidaan myös parhaiten tasoittaa vastaanoton jakautumista jäsenvaltioiden välillä. Paikallis- ja alueviranomaisilla voisi olla tässä yhteydessä erittäin hyödyllinen rooli.

| 35. | peräänkuuluttaa todellista eurooppalaista maahanmuuttopolitiikkaa ja on tyytyväinen Euroopan komission sitoumukseen ehdottaa uusia toimenpiteitä ja tarkistaa sinisen kortin järjestelmää, tavoitteena korvata 28 kansallista järjestelmää ja helpottaa laillista muuttoa, ja kehottaa komissiota näitä ehdotuksia luonnostellessaan ottamaan huomioon paikallis- ja alueviranomaisten kokemukset ja paikallistilanteen tuntemuksen. |
| --- | --- |

35.

peräänkuuluttaa todellista eurooppalaista maahanmuuttopolitiikkaa ja on tyytyväinen Euroopan komission sitoumukseen ehdottaa uusia toimenpiteitä ja tarkistaa sinisen kortin järjestelmää, tavoitteena korvata 28 kansallista järjestelmää ja helpottaa laillista muuttoa, ja kehottaa komissiota näitä ehdotuksia luonnostellessaan ottamaan huomioon paikallis- ja alueviranomaisten kokemukset ja paikallistilanteen tuntemuksen.

| 36. | pahoittelee, ettei komissio ole ottanut huomioon alueiden komitean ehdotusta kehittää järjestelmä asiantuntemuksen jakamista sekä kokemusten ja hyvien käytänteiden yhteen keräämistä varten. Komitea toistaakin, että olisi toteutettava VIS-järjestelmään perustuva kattava tiedonvaihtojärjestelmä aiheesta muuttoliike ja paikallisviranomaiset. Tällainen järjestelmä voisi tuottaa erinomaisia tuloksia asumisjärjestelyjen, turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten hakemusten käsittelyn, kotouttamispolitiikan sekä laittoman maahanmuuton torjunnan osalta ja tarjoaisi käytännön ratkaisuja paikallisviranomaisten välisen yhteisvastuun periaatteen edistämiseksi. Komitea kehottaa komissiota luomaan foorumin muuttoliikekysymyksiä koskevaa yhteistyötä (vuoropuhelua) varten. |
| --- | --- |

36.

pahoittelee, ettei komissio ole ottanut huomioon alueiden komitean ehdotusta kehittää järjestelmä asiantuntemuksen jakamista sekä kokemusten ja hyvien käytänteiden yhteen keräämistä varten. Komitea toistaakin, että olisi toteutettava VIS-järjestelmään perustuva kattava tiedonvaihtojärjestelmä aiheesta muuttoliike ja paikallisviranomaiset. Tällainen järjestelmä voisi tuottaa erinomaisia tuloksia asumisjärjestelyjen, turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten hakemusten käsittelyn, kotouttamispolitiikan sekä laittoman maahanmuuton torjunnan osalta ja tarjoaisi käytännön ratkaisuja paikallisviranomaisten välisen yhteisvastuun periaatteen edistämiseksi. Komitea kehottaa komissiota luomaan foorumin muuttoliikekysymyksiä koskevaa yhteistyötä (vuoropuhelua) varten.

| 37. | kehottaa luomaan todellisen Euroopan rajavalvontajärjestelmän, jossa noudatetaan ammattimaisia ja tehokkaita toimintalinjauksia ja jolla on kapasiteetti havaita ja pysäyttää rikollisjoukkioiden suunnitelmat kuljettaa muuttajia laittomien ja vaarallisten reittien kautta sekä kapasiteetti vastaanottaa, seuloa ja rekisteröidä maitse tai meritse saapuvat tulijat organisoidusti. |
| --- | --- |

37.

kehottaa luomaan todellisen Euroopan rajavalvontajärjestelmän, jossa noudatetaan ammattimaisia ja tehokkaita toimintalinjauksia ja jolla on kapasiteetti havaita ja pysäyttää rikollisjoukkioiden suunnitelmat kuljettaa muuttajia laittomien ja vaarallisten reittien kautta sekä kapasiteetti vastaanottaa, seuloa ja rekisteröidä maitse tai meritse saapuvat tulijat organisoidusti.

| 38. | on samaa mieltä siitä, että yhteisen eurooppalaisen, nykytilanteeseen mukautetun, laajennetun ja nykyaikaistetun turvapaikkajärjestelmän täysimääräinen ja yhdenmukainen toteuttaminen olisi asetettava etusijalle. Komitea ehdottaakin, että paikallis- ja alueviranomaisille annetaan aktiivinen rooli ja näiden kokemuksia hyödynnetään vastaanotto-olosuhteisiin ja turvapaikkamenettelyihin liittyvien normien parantamiseen tähtäävässä ilmoitetussa prosessissa, jossa vastaanottoviranomaisille tarjotaan koulutusta ja verkottumismahdollisuuksia, sekä Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän kehittämisestä ja loppuunsaattamisesta käynnistettävässä keskustelussa. |
| --- | --- |

38.

on samaa mieltä siitä, että yhteisen eurooppalaisen, nykytilanteeseen mukautetun, laajennetun ja nykyaikaistetun turvapaikkajärjestelmän täysimääräinen ja yhdenmukainen toteuttaminen olisi asetettava etusijalle. Komitea ehdottaakin, että paikallis- ja alueviranomaisille annetaan aktiivinen rooli ja näiden kokemuksia hyödynnetään vastaanotto-olosuhteisiin ja turvapaikkamenettelyihin liittyvien normien parantamiseen tähtäävässä ilmoitetussa prosessissa, jossa vastaanottoviranomaisille tarjotaan koulutusta ja verkottumismahdollisuuksia, sekä Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän kehittämisestä ja loppuunsaattamisesta käynnistettävässä keskustelussa.

| 39. | toistaa näkemyksensä, jonka mukaan kehitysapupolitiikan taso ja laatu sekä siirtolaisten määrän kasvu ovat erottamattomasti yhteydessä toisiinsa. On ehdottoman tärkeää, että Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden maksama kehitysapu nostetaan nopeasti 0,7 prosenttiin suhteessa bkt:hen. Paikallis- ja alueviranomaisten taloudellista osallistumista maailman köyhyyden torjuntaan tulee myös lisätä pitäen mielessä, että eräät niistä ovat jo asettaneet tavoitteeksi käyttää varoistaan vuosittain yhden euron asukasta kohti yhteistyötoimiin, jotka kohdistuvat kehitysmaihin. |
| --- | --- |

39.

toistaa näkemyksensä, jonka mukaan kehitysapupolitiikan taso ja laatu sekä siirtolaisten määrän kasvu ovat erottamattomasti yhteydessä toisiinsa. On ehdottoman tärkeää, että Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden maksama kehitysapu nostetaan nopeasti 0,7 prosenttiin suhteessa bkt:hen. Paikallis- ja alueviranomaisten taloudellista osallistumista maailman köyhyyden torjuntaan tulee myös lisätä pitäen mielessä, että eräät niistä ovat jo asettaneet tavoitteeksi käyttää varoistaan vuosittain yhden euron asukasta kohti yhteistyötoimiin, jotka kohdistuvat kehitysmaihin.

| 40. | pyytää Euroopan komissiota saattamaan voimaan EU:n yhteisen turvapaikkajärjestelmän, jossa sovelletaan yhteisesti sovittuja kriteerejä samalla tavalla ja tarjotaan inhimillistä ja oikeudenmukaista kohtelua turvapaikkaa unionista hakeville henkilöille. Komitea kehottaa tarkistamaan perinpohjaisesti Dublin-asetuksen, niin että 28 kansallisen järjestelmän eroista, jotka uhkaavat tuhota Schengenin, päästään eroon oikeudellisesti ja käytännössä. |
| --- | --- |

40.

pyytää Euroopan komissiota saattamaan voimaan EU:n yhteisen turvapaikkajärjestelmän, jossa sovelletaan yhteisesti sovittuja kriteerejä samalla tavalla ja tarjotaan inhimillistä ja oikeudenmukaista kohtelua turvapaikkaa unionista hakeville henkilöille. Komitea kehottaa tarkistamaan perinpohjaisesti Dublin-asetuksen, niin että 28 kansallisen järjestelmän eroista, jotka uhkaavat tuhota Schengenin, päästään eroon oikeudellisesti ja käytännössä.

Oikeusperustan valinta

| 41. | pahoittelee, ettei EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artiklaa ole taaskaan hyödynnetty sellaisten toimenpiteiden toteuttamiseksi, joilla varmistetaan jäsenvaltioiden yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteen noudattaminen liikkuvuuden alalla, myös rahoituksen osalta. Muuttoa ja palauttamista koskevat sitoumukset ovat olleet täysin vapaaehtoisia, ja eräissä tapauksissa kunnat ovat ottaneet ohjat näiden sitoumusten käytännön toteuttamisessa. |
| --- | --- |

41.

pahoittelee, ettei EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artiklaa ole taaskaan hyödynnetty sellaisten toimenpiteiden toteuttamiseksi, joilla varmistetaan jäsenvaltioiden yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteen noudattaminen liikkuvuuden alalla, myös rahoituksen osalta. Muuttoa ja palauttamista koskevat sitoumukset ovat olleet täysin vapaaehtoisia, ja eräissä tapauksissa kunnat ovat ottaneet ohjat näiden sitoumusten käytännön toteuttamisessa.

| 42. | panee merkille, että uudelleenjakojärjestelmää koskevan ehdotuksen perustana on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 78 artiklan 3 kohdassa määritelty hätätilalauseke, mikä vaikuttaa täysin perustellulta tämänhetkisessä tilanteessa. Komitea korostaa kuitenkin, että jatkossa on hyväksyttävä muitakin eurooppalaiseen yhteisvastuullisuuteen perustuvia keskipitkän ja pitkän aikavälin toimenpiteitä ja että toimenpiteiden avoimuuden ja oikeutuksen varmistamiseksi Euroopan parlamentin tulee voida osallistua prosessiin täysimääräisesti. |
| --- | --- |

42.

panee merkille, että uudelleenjakojärjestelmää koskevan ehdotuksen perustana on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 78 artiklan 3 kohdassa määritelty hätätilalauseke, mikä vaikuttaa täysin perustellulta tämänhetkisessä tilanteessa. Komitea korostaa kuitenkin, että jatkossa on hyväksyttävä muitakin eurooppalaiseen yhteisvastuullisuuteen perustuvia keskipitkän ja pitkän aikavälin toimenpiteitä ja että toimenpiteiden avoimuuden ja oikeutuksen varmistamiseksi Euroopan parlamentin tulee voida osallistua prosessiin täysimääräisesti.

Paikallis- ja alueviranomaisten rooli

| 43. | vahvistaa, että monitasoinen hallinto on paras keino saada aikaan tarvittava toimenpiteiden ja aloitteiden yhdistelmä, jonka avulla päästään parhaisiin mahdollisiin tuloksiin pakolaisstatuksen omaaviksi tunnustettujen sekä muista syistä vastaanotettujen siirtolaisten kotouttamisessa. Kaikkien hallintotasojen olisi koko unionissa jaettava vastuu pakolaisten ja siirtolaisten vastaanottamisesta ja kotouttamisesta sekä parannettava alueiden välistä yhteistyötä, koordinointia ja yhteisvastuullisuutta kehittämällä jäsenvaltioiden, alueiden ja paikallisviranomaisten välinen pysyvä uudelleenjakomekanismi, jossa otetaan huomioon rakenteelliset rajoitukset, resurssit, työmarkkinoiden tarpeet, väestötilanteet ja muut asiaankuuluvat tekijät. Komitea kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita osoittamaan kaikille pakolais- ja muuttovirroista osallisiksi joutuville paikallis- ja alueyhteisöille riittävästi taloudellista, teknistä, hallinnollista ja turvallisuuteen liittyvää tukea. Samalla on arvioitava mahdollisuutta poikkeuksiin, jotka koskevat rakenteellisia ja taloudellisia rajoituksia. |
| --- | --- |

43.

vahvistaa, että monitasoinen hallinto on paras keino saada aikaan tarvittava toimenpiteiden ja aloitteiden yhdistelmä, jonka avulla päästään parhaisiin mahdollisiin tuloksiin pakolaisstatuksen omaaviksi tunnustettujen sekä muista syistä vastaanotettujen siirtolaisten kotouttamisessa. Kaikkien hallintotasojen olisi koko unionissa jaettava vastuu pakolaisten ja siirtolaisten vastaanottamisesta ja kotouttamisesta sekä parannettava alueiden välistä yhteistyötä, koordinointia ja yhteisvastuullisuutta kehittämällä jäsenvaltioiden, alueiden ja paikallisviranomaisten välinen pysyvä uudelleenjakomekanismi, jossa otetaan huomioon rakenteelliset rajoitukset, resurssit, työmarkkinoiden tarpeet, väestötilanteet ja muut asiaankuuluvat tekijät. Komitea kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita osoittamaan kaikille pakolais- ja muuttovirroista osallisiksi joutuville paikallis- ja alueyhteisöille riittävästi taloudellista, teknistä, hallinnollista ja turvallisuuteen liittyvää tukea. Samalla on arvioitava mahdollisuutta poikkeuksiin, jotka koskevat rakenteellisia ja taloudellisia rajoituksia.

| 44. | toistaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on välitöntä kokemusta tilanteesta. Näitä on kuultava ja nämä on otettava aktiivisemmin osallisiksi siirtoprosessiin. Paikallis- ja alueyhteisöt voivat parhaiten antaa selkeää tietoa alueillaan oleskelevien muuttajien määrästä. Kyseiset viranomaistahot on otettava mukaan vahvistettaessa yhteisvastuullisuuteen perustuvaa oikeudenmukaista mekanismia. |
| --- | --- |

44.

toistaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on välitöntä kokemusta tilanteesta. Näitä on kuultava ja nämä on otettava aktiivisemmin osallisiksi siirtoprosessiin. Paikallis- ja alueyhteisöt voivat parhaiten antaa selkeää tietoa alueillaan oleskelevien muuttajien määrästä. Kyseiset viranomaistahot on otettava mukaan vahvistettaessa yhteisvastuullisuuteen perustuvaa oikeudenmukaista mekanismia.

| 45. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa Euroopan komission ehdottaman hätätilanteessa käytettävän uudelleenjakomekanismin – jos sellainen toteutetaan piakkoin – sekä myös mahdollisten tulevien velvoittavien ja automaattisesti käyttöön otettavien siirtojärjestelmien täytäntöönpanossa ja hallinnoinnissa. Komitea katsoo, että tulevaa muuttoliikepolitiikkaa laadittaessa on nostettava keskeiseen asemaan sellaisten kanavien ja mahdollisuuksien tarjoaminen, joiden kautta kolmansien maiden kansalaiset voivat tulla työskentelemään tai opiskelemaan Eurooppaan. Jotta pystytään määrittämään kolmansien maiden kansalaisten lukumäärät, jotka eri jäsenvaltiot ottavat vastaan, on välttämätöntä ottaa huomioon vapaa kapasiteetti, joka on olemassa eri alueiden ja jäsenvaltioiden työmarkkinoilla (erityisesti rakenteellisesti) ja koulutusjärjestelmissä. Komitea korostaa, että tämän mukaisesti on myös tarpeen nopeuttaa yksinkertaistettujen viisumijärjestelyjen käyttöönottoa sellaisten kolmansien maiden kansalaisia varten, jotka osallistuvat koulutus-, tiede- ja talousyhteistyöohjelmiin, sekä tiivistää yhteistyötä muiden asianomaisten maiden kanssa ja tiedottaa ohjelmien tarjoamisesta ja muista laillisista mahdollisuuksista muuttaa Eurooppaan sekä laittoman maahanmuuton vakavista vaaroista. |
| --- | --- |

45.

kehottaa kaikkia jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa Euroopan komission ehdottaman hätätilanteessa käytettävän uudelleenjakomekanismin – jos sellainen toteutetaan piakkoin – sekä myös mahdollisten tulevien velvoittavien ja automaattisesti käyttöön otettavien siirtojärjestelmien täytäntöönpanossa ja hallinnoinnissa. Komitea katsoo, että tulevaa muuttoliikepolitiikkaa laadittaessa on nostettava keskeiseen asemaan sellaisten kanavien ja mahdollisuuksien tarjoaminen, joiden kautta kolmansien maiden kansalaiset voivat tulla työskentelemään tai opiskelemaan Eurooppaan. Jotta pystytään määrittämään kolmansien maiden kansalaisten lukumäärät, jotka eri jäsenvaltiot ottavat vastaan, on välttämätöntä ottaa huomioon vapaa kapasiteetti, joka on olemassa eri alueiden ja jäsenvaltioiden työmarkkinoilla (erityisesti rakenteellisesti) ja koulutusjärjestelmissä. Komitea korostaa, että tämän mukaisesti on myös tarpeen nopeuttaa yksinkertaistettujen viisumijärjestelyjen käyttöönottoa sellaisten kolmansien maiden kansalaisia varten, jotka osallistuvat koulutus-, tiede- ja talousyhteistyöohjelmiin, sekä tiivistää yhteistyötä muiden asianomaisten maiden kanssa ja tiedottaa ohjelmien tarjoamisesta ja muista laillisista mahdollisuuksista muuttaa Eurooppaan sekä laittoman maahanmuuton vakavista vaaroista.

| 46. | korostaa, että eurooppalainen maahanmuuttopolitiikka voi onnistua vain, jos on olemassa selkeä yhteisymmärrys toimivasta kotouttamispolitiikasta ja jos siihen sitoudutaan pitkällä aikavälillä, ja korostaa, että kotouttamisen onnistuminen tai epäonnistuminen tapahtuu nimenomaan paikallistasolla. Komitea kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että monilla paikallisyhteisöillä on vain vähän kokemusta kotouttamisesta ja niukasti resursseja siihen, ja pyytääkin Euroopan komissiota järjestämään jokavuotisen kotouttamista käsittelevän järjestelmällisen vuoropuhelun yhdessä Euroopan alueiden komitean kanssa, jotta voidaan laatia, tarkistaa ja päivittää kaikille Euroopan paikallis- ja alueyhteisöille suunnatut suuntaviivat kotouttamisen onnistumisen tueksi. |
| --- | --- |

46.

korostaa, että eurooppalainen maahanmuuttopolitiikka voi onnistua vain, jos on olemassa selkeä yhteisymmärrys toimivasta kotouttamispolitiikasta ja jos siihen sitoudutaan pitkällä aikavälillä, ja korostaa, että kotouttamisen onnistuminen tai epäonnistuminen tapahtuu nimenomaan paikallistasolla. Komitea kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että monilla paikallisyhteisöillä on vain vähän kokemusta kotouttamisesta ja niukasti resursseja siihen, ja pyytääkin Euroopan komissiota järjestämään jokavuotisen kotouttamista käsittelevän järjestelmällisen vuoropuhelun yhdessä Euroopan alueiden komitean kanssa, jotta voidaan laatia, tarkistaa ja päivittää kaikille Euroopan paikallis- ja alueyhteisöille suunnatut suuntaviivat kotouttamisen onnistumisen tueksi.

| 47. | on tyytyväinen siihen, että hätäsiirto-ohjelman yhteydessä tehdyn ehdotuksen mukaan kutakin siirrettyä ihmistä kohti on taattu 6 000 euron tuki turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta. Komitea kehottaa kuitenkin painokkaasti käyttämään nämä varat muuttajien vastaanottamisesta vastuussa olevien viranomaisten tasolla. Komitea kehottaa tarkistamaan lähitulevaisuudessa asianomaisia säännöksiä siten, että alueet ja paikalliset viranomaiset voivat hyödyntää suoraan turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa. Se katsoo lisäksi, että myös pidemmällä aikavälillä on kehitettävä välineitä, joilla luodaan pysyviä kannustimia ottaa vastaan pakolaisia tarjoamalla asianomaisille paikallis- ja alueyhteisöille suoraan taloudellista tukea. |
| --- | --- |

47.

on tyytyväinen siihen, että hätäsiirto-ohjelman yhteydessä tehdyn ehdotuksen mukaan kutakin siirrettyä ihmistä kohti on taattu 6 000 euron tuki turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta. Komitea kehottaa kuitenkin painokkaasti käyttämään nämä varat muuttajien vastaanottamisesta vastuussa olevien viranomaisten tasolla. Komitea kehottaa tarkistamaan lähitulevaisuudessa asianomaisia säännöksiä siten, että alueet ja paikalliset viranomaiset voivat hyödyntää suoraan turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa. Se katsoo lisäksi, että myös pidemmällä aikavälillä on kehitettävä välineitä, joilla luodaan pysyviä kannustimia ottaa vastaan pakolaisia tarjoamalla asianomaisille paikallis- ja alueyhteisöille suoraan taloudellista tukea.

| 48. | odottaa, että Euroopan muuttoliikeagendasta yhdessä Eurooppa-neuvoston päätelmien sekä oikeus- ja sisäasioiden neuvostossa käytyjen keskusteluiden kanssa tulee sellaisten tehokkaiden muuttoliike- ja turvapaikkatoimenpiteiden hyväksymisen ja toteuttamisen viitekehys, jotka perustuvat perusoikeuksien kunnioittamiseen sekä EU:n, jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten ja muuttajien väliseen yhteisvastuullisuuteen. |
| --- | --- |

48.

odottaa, että Euroopan muuttoliikeagendasta yhdessä Eurooppa-neuvoston päätelmien sekä oikeus- ja sisäasioiden neuvostossa käytyjen keskusteluiden kanssa tulee sellaisten tehokkaiden muuttoliike- ja turvapaikkatoimenpiteiden hyväksymisen ja toteuttamisen viitekehys, jotka perustuvat perusoikeuksien kunnioittamiseen sekä EU:n, jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten ja muuttajien väliseen yhteisvastuullisuuteen.

| 49. | vahvistaa, että yhteistyötä ja yhteisvastuullisuutta helpottaisi huomattavasti, jos toimivia ja käytännöllisiä ratkaisuja kehitettäisiin nykyistä tarmokkaammin. Paikallis- ja alueviranomaisten asiantuntemusta on hyödynnettävä kotouttamiseen liittyvissä kysymyksissä. |
| --- | --- |

49.

vahvistaa, että yhteistyötä ja yhteisvastuullisuutta helpottaisi huomattavasti, jos toimivia ja käytännöllisiä ratkaisuja kehitettäisiin nykyistä tarmokkaammin. Paikallis- ja alueviranomaisten asiantuntemusta on hyödynnettävä kotouttamiseen liittyvissä kysymyksissä.

| 50. | painottaa, että alueiden komitea pystyy tavoittamaan kaupungit ja kunnat kaikkialla Euroopassa, helpottamaan ja tukemaan innovatiivisten ajatusten ja käytänteiden vaihtoa sekä viemään eteenpäin keskustelua siitä, miten paikallis- ja alueviranomaiset voisivat osallistua tehokkaammin maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikan suunnitteluun ja toteuttamiseen monitasoisen hallinnon periaatteen ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

50.

painottaa, että alueiden komitea pystyy tavoittamaan kaupungit ja kunnat kaikkialla Euroopassa, helpottamaan ja tukemaan innovatiivisten ajatusten ja käytänteiden vaihtoa sekä viemään eteenpäin keskustelua siitä, miten paikallis- ja alueviranomaiset voisivat osallistua tehokkaammin maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikan suunnitteluun ja toteuttamiseen monitasoisen hallinnon periaatteen ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.

| 51. | vahvistaa, että tarvitaan alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa, jotta voidaan puuttua jäsenvaltioiden ja alueiden välisiin eroihin niissä olosuhteissa, joissa turvapaikanhakijoita, pakolaisia tai laittomia muuttajia otetaan vastaan heti heidän saapuessaan, sekä hakemusten ja tapausten käsittelyn tehokkuudessa ja nopeudessa. |
| --- | --- |

51.

vahvistaa, että tarvitaan alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa, jotta voidaan puuttua jäsenvaltioiden ja alueiden välisiin eroihin niissä olosuhteissa, joissa turvapaikanhakijoita, pakolaisia tai laittomia muuttajia otetaan vastaan heti heidän saapuessaan, sekä hakemusten ja tapausten käsittelyn tehokkuudessa ja nopeudessa.

| 52. | kehottaa painokkaasti EU:n, valtioiden ja valtiota alempien hallintotasojen viranomaisia tekemään tiivistä yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan, maahanmuuttajajärjestöjen ja paikallisten yhteisöjen kanssa ja ottamaan huomioon niiden panoksen. |
| --- | --- |

52.

kehottaa painokkaasti EU:n, valtioiden ja valtiota alempien hallintotasojen viranomaisia tekemään tiivistä yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan, maahanmuuttajajärjestöjen ja paikallisten yhteisöjen kanssa ja ottamaan huomioon niiden panoksen.

| 53. | vahvistaa, että EU:n olisi hyödynnettävä kaikki tilaisuudet tehdä yhteistyötä institutionaalisten kumppanien kanssa ja virittää keskustelua kaikissa asiaan liittyvissä puitteissa. Kansainvälisen siirtolaisjärjestön (IOM) kaltaiset valtiovallasta riippumattomat kansainväliset organisaatiot, olemassa olevat yhteistyöverkostot kolmansien maiden ja kansalaisyhteiskunnan kanssa sekä ARLEMin ja CORLEAPin kaltaiset alueyhteisöjen keskustelufoorumit ovat tärkeitä yhteistyön osatekijöitä tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

53.

vahvistaa, että EU:n olisi hyödynnettävä kaikki tilaisuudet tehdä yhteistyötä institutionaalisten kumppanien kanssa ja virittää keskustelua kaikissa asiaan liittyvissä puitteissa. Kansainvälisen siirtolaisjärjestön (IOM) kaltaiset valtiovallasta riippumattomat kansainväliset organisaatiot, olemassa olevat yhteistyöverkostot kolmansien maiden ja kansalaisyhteiskunnan kanssa sekä ARLEMin ja CORLEAPin kaltaiset alueyhteisöjen keskustelufoorumit ovat tärkeitä yhteistyön osatekijöitä tässä yhteydessä.

Bryssel 3. joulukuuta 2015

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

| 10.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 51/22 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 51/22

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – Työsuhteisiin sovellettavat EU:n palkkastandardit

(2016/C 051/04)

| Esittelijä: | Mick ANTONIW (UK, PES), Pontypriddin vaalipiirin edustaja Walesin edustajistossa |
| --- | --- |

Esittelijä:

Mick ANTONIW (UK, PES), Pontypriddin vaalipiirin edustaja Walesin edustajistossa

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Keskustelun oikeutus

| 1. | toteaa, että vastuu työ- ja sosiaalipolitiikasta kuuluu ensisijaisesti valtiollisille tai alueellisille hallitusvallan käyttäjille, että EU:n toimivaltuudet tällä alalla koskevat koordinointitehtäviä ja että jos EU tekee aloitteita unionin palkkastandardeista, on noudatettava toissijaisuusperiaatetta. |
| --- | --- |

1.

toteaa, että vastuu työ- ja sosiaalipolitiikasta kuuluu ensisijaisesti valtiollisille tai alueellisille hallitusvallan käyttäjille, että EU:n toimivaltuudet tällä alalla koskevat koordinointitehtäviä ja että jos EU tekee aloitteita unionin palkkastandardeista, on noudatettava toissijaisuusperiaatetta.

| 2. | muistuttaa, että ihmisten asenteita köyhyyteen tarkastelleen Eurobarometri-tutkimuksen mukaan suurin osa (73 prosenttia) ihmisistä katsoo, että köyhyys on heidän kotimaassaan laajalle levinnyt ongelma, ja toivoo pikaisia toimia valtiotasolla (89 prosenttia) ja EU:n tasolla (74 prosenttia) ongelman ratkaisemiseksi (1). |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että ihmisten asenteita köyhyyteen tarkastelleen Eurobarometri-tutkimuksen mukaan suurin osa (73 prosenttia) ihmisistä katsoo, että köyhyys on heidän kotimaassaan laajalle levinnyt ongelma, ja toivoo pikaisia toimia valtiotasolla (89 prosenttia) ja EU:n tasolla (74 prosenttia) ongelman ratkaisemiseksi (1).

| 3. | toteaa, että kaikkien työntekijöiden oikeus kohtuulliseen palkkaan, joka on riittävä turvaamaan tyydyttävän elintason heille ja heidän perheilleen, vahvistetaan Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa, jonka miltei kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet. |
| --- | --- |

3.

toteaa, että kaikkien työntekijöiden oikeus kohtuulliseen palkkaan, joka on riittävä turvaamaan tyydyttävän elintason heille ja heidän perheilleen, vahvistetaan Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa, jonka miltei kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet.

| 4. | katsoo, että Euroopan unionin demokraattinen legitiimiys vahvistuu, jos EU:n kansalaiset toteavat, että myös sosiaalista edistystä parannetaan, kun työllisyysulottuvuus ja sosiaalinen ulottuvuus otetaan täysimääräisesti mukaan vuosittaiseen talouspolitiikan koordinointijaksoon (talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso) kasvun edistämisen ohella. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että Euroopan unionin demokraattinen legitiimiys vahvistuu, jos EU:n kansalaiset toteavat, että myös sosiaalista edistystä parannetaan, kun työllisyysulottuvuus ja sosiaalinen ulottuvuus otetaan täysimääräisesti mukaan vuosittaiseen talouspolitiikan koordinointijaksoon (talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso) kasvun edistämisen ohella.

| 5. | muistuttaa, että EU on sitoutunut saavuttamaan Yhdistyneiden kansakuntien vuosituhannen kehitystavoitteet ja noudattamaan Yhdistyneiden kansakuntien päätöslauselmaa toisesta köyhyydenvastaisesta vuosikymmenestä (2008–2017). |
| --- | --- |

5.

muistuttaa, että EU on sitoutunut saavuttamaan Yhdistyneiden kansakuntien vuosituhannen kehitystavoitteet ja noudattamaan Yhdistyneiden kansakuntien päätöslauselmaa toisesta köyhyydenvastaisesta vuosikymmenestä (2008–2017).

| 6. | toteaa, että ILO:n yleissopimus nro 94 työlausekkeista välikirjoissa on nykyisin sitova yhdeksässä EU:n jäsenvaltiossa ja että sitä sovelletaan vapaaehtoisesti muissa jäsenvaltioissa. On kuitenkin selvitettävä mahdolliset oikeudelliset esteet ILO:n yleissopimuksen nro 94 ja EU:sta tehdyn sopimuksen välillä. |
| --- | --- |

6.

toteaa, että ILO:n yleissopimus nro 94 työlausekkeista välikirjoissa on nykyisin sitova yhdeksässä EU:n jäsenvaltiossa ja että sitä sovelletaan vapaaehtoisesti muissa jäsenvaltioissa. On kuitenkin selvitettävä mahdolliset oikeudelliset esteet ILO:n yleissopimuksen nro 94 ja EU:sta tehdyn sopimuksen välillä.

| 7. | panee merkille Euroopan parlamentin aiemmat vähimmäispalkkaa käsittelevät kehotukset (2) ja sen uusimman kehotuksen Euroopan komissiolle tarkastella ”kaikkia vaihtoehtoja talous- ja rahaliiton vahvistamiseksi ja sen muuttamiseksi kestävämmäksi ja enemmän kasvua, työllisyyttä ja vakautta suosivaksi sekä sellaiseksi, jolla on sosiaalinen ulottuvuus, jolla pyritään vaalimaan Euroopan sosiaalista markkinataloutta ja kunnioitetaan kollektiivista neuvotteluoikeutta ja jonka avulla varmistettaisiin jäsenvaltioiden sosiaalipolitiikkojen koordinoiminen, mihin sisältyy kullekin jäsenvaltiolle soveltuva, sen itsensä päättämä vähimmäispalkka- tai vähimmäistulomekanismi” (3). |
| --- | --- |

7.

panee merkille Euroopan parlamentin aiemmat vähimmäispalkkaa käsittelevät kehotukset (2) ja sen uusimman kehotuksen Euroopan komissiolle tarkastella ”kaikkia vaihtoehtoja talous- ja rahaliiton vahvistamiseksi ja sen muuttamiseksi kestävämmäksi ja enemmän kasvua, työllisyyttä ja vakautta suosivaksi sekä sellaiseksi, jolla on sosiaalinen ulottuvuus, jolla pyritään vaalimaan Euroopan sosiaalista markkinataloutta ja kunnioitetaan kollektiivista neuvotteluoikeutta ja jonka avulla varmistettaisiin jäsenvaltioiden sosiaalipolitiikkojen koordinoiminen, mihin sisältyy kullekin jäsenvaltiolle soveltuva, sen itsensä päättämä vähimmäispalkka- tai vähimmäistulomekanismi” (3).

Vähimmäispalkka ja kohtuullinen palkka

| 8. | painottaa, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen estävät ihmisarvoisen elämän toteutumista ja heikentävät ihmisten perusoikeuksia, ja esittää, että kaikissa jäsenvaltioissa olisi taattava ihmisarvoinen elämä – esimerkiksi tarvittavin perustoimeentulon turvaavin palveluin – ja harjoitettava sellaista politiikkaa ja etenkin työmarkkina- ja sosiaalipolitiikkaa, jolla varmistetaan kohtuullinen palkka koko työuran ajan. |
| --- | --- |

8.

painottaa, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen estävät ihmisarvoisen elämän toteutumista ja heikentävät ihmisten perusoikeuksia, ja esittää, että kaikissa jäsenvaltioissa olisi taattava ihmisarvoinen elämä – esimerkiksi tarvittavin perustoimeentulon turvaavin palveluin – ja harjoitettava sellaista politiikkaa ja etenkin työmarkkina- ja sosiaalipolitiikkaa, jolla varmistetaan kohtuullinen palkka koko työuran ajan.

| 9. | painottaa asian kiireellisyyttä, sillä köyhyys ja sosiaalinen eriarvoisuus ovat lisääntyneet kriisin johdosta ja EU:n talouskriisi ja siitä johtuva yksipuolinen säästöpolitiikka ovat kärjistäneet ongelmaa. Köyhyysriskin uhkaamien määrä on lisääntynyt, ja riski koskee varsinkin naisia ja lapsia. |
| --- | --- |

9.

painottaa asian kiireellisyyttä, sillä köyhyys ja sosiaalinen eriarvoisuus ovat lisääntyneet kriisin johdosta ja EU:n talouskriisi ja siitä johtuva yksipuolinen säästöpolitiikka ovat kärjistäneet ongelmaa. Köyhyysriskin uhkaamien määrä on lisääntynyt, ja riski koskee varsinkin naisia ja lapsia.

| 10. | korostaa, että Eurooppa 2020 -strategian tavoite köyhyyden vähentämisestä näyttää vaarantuneen ja sitä on pohdittava uudelleen Eurooppa 2020 -prosessin tulevan tarkistuksen yhteydessä, sillä köyhyyden uhkaamien ihmisten määrä kasvoi vuosien 2009 ja 2012 välillä 114 miljoonasta 124 miljoonaan (4). |
| --- | --- |

10.

korostaa, että Eurooppa 2020 -strategian tavoite köyhyyden vähentämisestä näyttää vaarantuneen ja sitä on pohdittava uudelleen Eurooppa 2020 -prosessin tulevan tarkistuksen yhteydessä, sillä köyhyyden uhkaamien ihmisten määrä kasvoi vuosien 2009 ja 2012 välillä 114 miljoonasta 124 miljoonaan (4).

| 11. | suhtautuu myönteisesti siihen, että useimmissa EU:n jäsenvaltioissa on vähimmäispalkkajärjestelmiä, joista on säädetty lailla tai sovittu työehtosopimuksin. Toimivalta ja vastuu palkanmuodostusta koskevissa kysymyksissä kuuluu jäsenvaltioille ja/tai maakohtaisille työmarkkinaosapuolille. Näin ollen on pidettävä huolta siitä, että työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja oikeutta solmia työehtosopimuksia kunnioitetaan täysimääräisesti. |
| --- | --- |

11.

suhtautuu myönteisesti siihen, että useimmissa EU:n jäsenvaltioissa on vähimmäispalkkajärjestelmiä, joista on säädetty lailla tai sovittu työehtosopimuksin. Toimivalta ja vastuu palkanmuodostusta koskevissa kysymyksissä kuuluu jäsenvaltioille ja/tai maakohtaisille työmarkkinaosapuolille. Näin ollen on pidettävä huolta siitä, että työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja oikeutta solmia työehtosopimuksia kunnioitetaan täysimääräisesti.

| 12. | korostaa, että vähimmäispalkkajärjestelmät vaihtelevat merkittävästi, ja panee merkille, että eräissä maissa raja on alle 50 prosenttia mediaanipalkasta. Komitea toteaa, että työssäkäyvien köyhyys on myös kasvava ongelma (5). |
| --- | --- |

12.

korostaa, että vähimmäispalkkajärjestelmät vaihtelevat merkittävästi, ja panee merkille, että eräissä maissa raja on alle 50 prosenttia mediaanipalkasta. Komitea toteaa, että työssäkäyvien köyhyys on myös kasvava ongelma (5).

| 13. | tunnustaa työehtosopimusten avainroolin vähimmäispalkkojen asettamisessa mutta korostaa, että monilla aloilla ja monissa pk-yrityksissä ei ole alakohtaisia sopimuksia. Tämän vuoksi jotkut työntekijät eivät kuulu sopimusten piiriin. AK kehottaa kansallisia työmarkkinaosapuolia vahvistamaan vuoropuheluaan valtakunnallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

13.

tunnustaa työehtosopimusten avainroolin vähimmäispalkkojen asettamisessa mutta korostaa, että monilla aloilla ja monissa pk-yrityksissä ei ole alakohtaisia sopimuksia. Tämän vuoksi jotkut työntekijät eivät kuulu sopimusten piiriin. AK kehottaa kansallisia työmarkkinaosapuolia vahvistamaan vuoropuheluaan valtakunnallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla.

| 14. | toteaa näin ollen, että tavoitteena tulisi olla se, että jäsenvaltioita kannustetaan ottamaan käyttöön viitteellinen kohtuullinen palkka, jonka viitearvona pyritään käyttämään 60:tä prosenttia mediaanipalkasta. Kohtuullinen palkka perustuu viitebudjetteihin (6) eli tavaroiden ja palvelujen pakettiin, jonka henkilö tarvitsee tasoltaan kohtuulliseen elämiseen yhdessä oikeudenmukaisten työehtojen ja -olojen kanssa. Äskettäisessä Eurofoundin tutkimuksessa (7) todetaan, että jos vähimmäispalkaksi olisi asetettu 60 prosenttia kansallisesta mediaanipalkasta, keskimäärin 16 prosenttia kaikista EU:n työntekijöistä olisi – vuoden 2010 lukujen perusteella – hyötynyt tästä. |
| --- | --- |

14.

toteaa näin ollen, että tavoitteena tulisi olla se, että jäsenvaltioita kannustetaan ottamaan käyttöön viitteellinen kohtuullinen palkka, jonka viitearvona pyritään käyttämään 60:tä prosenttia mediaanipalkasta. Kohtuullinen palkka perustuu viitebudjetteihin (6) eli tavaroiden ja palvelujen pakettiin, jonka henkilö tarvitsee tasoltaan kohtuulliseen elämiseen yhdessä oikeudenmukaisten työehtojen ja -olojen kanssa. Äskettäisessä Eurofoundin tutkimuksessa (7) todetaan, että jos vähimmäispalkaksi olisi asetettu 60 prosenttia kansallisesta mediaanipalkasta, keskimäärin 16 prosenttia kaikista EU:n työntekijöistä olisi – vuoden 2010 lukujen perusteella – hyötynyt tästä.

| 15. | kiinnittää huomiota Unionin viitebudjetit -verkoston työhön, jota se tekee kehittääkseen yhteisen menetelmän viitebudjetteja varten Euroopassa, jotta niiden sisältöä, kuten ruokakoreja, voitaisiin vertailla jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

15.

kiinnittää huomiota Unionin viitebudjetit -verkoston työhön, jota se tekee kehittääkseen yhteisen menetelmän viitebudjetteja varten Euroopassa, jotta niiden sisältöä, kuten ruokakoreja, voitaisiin vertailla jäsenvaltioiden välillä.

| 16. | korostaa, että yksityinen velkaantuminen – joka oli euroalueella 126 prosenttia suhteessa bkt:hen vuonna 2014, kun julkisen velan osuus oli 92 prosenttia – pahentaa osaltaan tilannetta, jossa kulutus laskee ja investoinnit vähenevät. Komitea on sitä mieltä, että kohtuulliset palkkarakenteet ovat tärkeitä talouden vakauttajia ja keskeinen väline parannettaessa muihin tekijöihin kuin hintaan perustuvaa kilpailukykyä. Näin ne edistävät merkittävästi talouskasvua, sosiaalista koheesiota ja auttavat välttämään taantumaa. Kotitalouksien tulojen turvaamiseksi kannattaa myös pohtia, olisiko EU:n tasolla otettava käyttöön ylivelkaantumisen hallinnan suhteen menettely, joka koskisi etenkin kotitalouksien kiinteistöjen pakkolunastuksen ehtoja. |
| --- | --- |

16.

korostaa, että yksityinen velkaantuminen – joka oli euroalueella 126 prosenttia suhteessa bkt:hen vuonna 2014, kun julkisen velan osuus oli 92 prosenttia – pahentaa osaltaan tilannetta, jossa kulutus laskee ja investoinnit vähenevät. Komitea on sitä mieltä, että kohtuulliset palkkarakenteet ovat tärkeitä talouden vakauttajia ja keskeinen väline parannettaessa muihin tekijöihin kuin hintaan perustuvaa kilpailukykyä. Näin ne edistävät merkittävästi talouskasvua, sosiaalista koheesiota ja auttavat välttämään taantumaa. Kotitalouksien tulojen turvaamiseksi kannattaa myös pohtia, olisiko EU:n tasolla otettava käyttöön ylivelkaantumisen hallinnan suhteen menettely, joka koskisi etenkin kotitalouksien kiinteistöjen pakkolunastuksen ehtoja.

| 17. | katsoo kohtuullisen palkan tarkoittavan sitä, että julkissektori saattaa joutua tukemaan kokopäivätyössä olevia ihmisiä vain hieman, jos lainkaan, lisätuella tai verohelpotuksilla, mikä voisi mahdollisesti auttaa jäsenvaltioita noudattamaan julkista taloutta koskevia velvoitteitaan. |
| --- | --- |

17.

katsoo kohtuullisen palkan tarkoittavan sitä, että julkissektori saattaa joutua tukemaan kokopäivätyössä olevia ihmisiä vain hieman, jos lainkaan, lisätuella tai verohelpotuksilla, mikä voisi mahdollisesti auttaa jäsenvaltioita noudattamaan julkista taloutta koskevia velvoitteitaan.

| 18. | ehdottaa, että pohditaan vähimmäispalkkajärjestelyjä työehtojen ja työolojen yhteydessä ja etenkin erityisten joustavien järjestelyiden osalta. |
| --- | --- |

18.

ehdottaa, että pohditaan vähimmäispalkkajärjestelyjä työehtojen ja työolojen yhteydessä ja etenkin erityisten joustavien järjestelyiden osalta.

| 19. | toteaa, että kohtuullinen palkka on yhdessä oikeudenmukaisten työehtojen ja -olojen sekä asianmukaisen sosiaaliturvajärjestelmän kanssa yksi ennakkoehdoista EU:n jäsenvaltioiden väliselle rehdille kilpailulle, jotta ne eivät tee toistensa toimia tyhjäksi kilpailemalla alhaisemmalla sääntelytasolla ja sosiaalisella polkumyynnillä. |
| --- | --- |

19.

toteaa, että kohtuullinen palkka on yhdessä oikeudenmukaisten työehtojen ja -olojen sekä asianmukaisen sosiaaliturvajärjestelmän kanssa yksi ennakkoehdoista EU:n jäsenvaltioiden väliselle rehdille kilpailulle, jotta ne eivät tee toistensa toimia tyhjäksi kilpailemalla alhaisemmalla sääntelytasolla ja sosiaalisella polkumyynnillä.

| 20. | korostaa, että tämä kysymys on erityisen tärkeä, kun otetaan huomioon lähetettyjä työntekijöitä koskeva direktiivi ja sen perusteella annetut Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomiot, jotka ovat merkinneet sitä, ettei yritysten tarvitse noudattaa alakohtaisia vähimmäispalkkasopimuksia, joita ei ole määrätty yleissitoviksi (8). |
| --- | --- |

20.

korostaa, että tämä kysymys on erityisen tärkeä, kun otetaan huomioon lähetettyjä työntekijöitä koskeva direktiivi ja sen perusteella annetut Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomiot, jotka ovat merkinneet sitä, ettei yritysten tarvitse noudattaa alakohtaisia vähimmäispalkkasopimuksia, joita ei ole määrätty yleissitoviksi (8).

| 21. | kehottaa painokkaasti valtiollisia ja alueviranomaisia soveltamaan lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin noudattamisen varmistamisesta annettua direktiiviä täysimääräisesti sekä odottaa tässä yhteydessä kovasti Euroopan komission ilmoittamaa lähetettyjä työntekijöitä koskevan voimassa olevan lainsäädännön tarkistamista, jossa tavoitteena on torjua sosiaalista polkumyyntiä ja varmistaa, että samasta työstä samalla paikalla maksetaan sama palkka koko EU:ssa. |
| --- | --- |

21.

kehottaa painokkaasti valtiollisia ja alueviranomaisia soveltamaan lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin noudattamisen varmistamisesta annettua direktiiviä täysimääräisesti sekä odottaa tässä yhteydessä kovasti Euroopan komission ilmoittamaa lähetettyjä työntekijöitä koskevan voimassa olevan lainsäädännön tarkistamista, jossa tavoitteena on torjua sosiaalista polkumyyntiä ja varmistaa, että samasta työstä samalla paikalla maksetaan sama palkka koko EU:ssa.

| 22. | katsoo, että aihetta koskevaa keskustelua olisi jatkossa käytävä muun muassa EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 ja 156 artiklan pohjalta ja jatkettava toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamiseksi pehmeillä prosesseilla, kuten avoimella koordinointimenetelmällä, ja osana talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa, jossa on jo tarkasteltu palkkakysymyksiä. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että aihetta koskevaa keskustelua olisi jatkossa käytävä muun muassa EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 ja 156 artiklan pohjalta ja jatkettava toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamiseksi pehmeillä prosesseilla, kuten avoimella koordinointimenetelmällä, ja osana talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa, jossa on jo tarkasteltu palkkakysymyksiä.

| 23. | katsoo lisäksi, että kohtuullista palkkaa voitaisiin käsitellä talouden tekijänä myös maakohtaisissa suosituksissa, joihin jo nykyisellään kuuluu palkanmääritys työmarkkinoilla ja joissa tarkastellaan myös maltillista palkkakehitystä. |
| --- | --- |

23.

katsoo lisäksi, että kohtuullista palkkaa voitaisiin käsitellä talouden tekijänä myös maakohtaisissa suosituksissa, joihin jo nykyisellään kuuluu palkanmääritys työmarkkinoilla ja joissa tarkastellaan myös maltillista palkkakehitystä.

| 24. | toteaa, että minimipalkoissa on suuria eroja niitä soveltavien EU:n jäsenvaltioiden välillä. Komitea korostaa, että kohtuulliset palkat, joista kukin jäsenvaltio on itse päättänyt joko lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa ja joka tapauksessa kyseisen valtion perinteitä ja käytänteitä täysin kunnioittaen, voisivat edistää osaltaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitetta auttaa 20 miljoonaa ihmistä jättämään taakseen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen. |
| --- | --- |

24.

toteaa, että minimipalkoissa on suuria eroja niitä soveltavien EU:n jäsenvaltioiden välillä. Komitea korostaa, että kohtuulliset palkat, joista kukin jäsenvaltio on itse päättänyt joko lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa ja joka tapauksessa kyseisen valtion perinteitä ja käytänteitä täysin kunnioittaen, voisivat edistää osaltaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitetta auttaa 20 miljoonaa ihmistä jättämään taakseen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen.

| 25. | toteaa, että kohtuulliset palkat voisivat auttaa torjumaan Euroopassa sietämättömälle tasolle kohonnutta eriarvoisuutta, joka on huolenaihe sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta, poliittinen kysymys ja riski EU:n tulevalle kasvupotentiaalille. |
| --- | --- |

25.

toteaa, että kohtuulliset palkat voisivat auttaa torjumaan Euroopassa sietämättömälle tasolle kohonnutta eriarvoisuutta, joka on huolenaihe sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta, poliittinen kysymys ja riski EU:n tulevalle kasvupotentiaalille.

| 26. | toteaa, että on olemassa hyviä esimerkkejä jäsenvaltioista, missä matalapalkkaisten osuus työntekijöistä on pieni. Niistä kolmessa – Ruotsissa, Tanskassa ja Italiassa – ei ole lakimääräisiä vähimmäispalkkoja eikä määräyksiä työehtosopimusten yleissitovuudesta, mutta palkanmuodostus toimii siellä hyvin perinteiden ja käytänteiden pohjalta (9). |
| --- | --- |

26.

toteaa, että on olemassa hyviä esimerkkejä jäsenvaltioista, missä matalapalkkaisten osuus työntekijöistä on pieni. Niistä kolmessa – Ruotsissa, Tanskassa ja Italiassa – ei ole lakimääräisiä vähimmäispalkkoja eikä määräyksiä työehtosopimusten yleissitovuudesta, mutta palkanmuodostus toimii siellä hyvin perinteiden ja käytänteiden pohjalta (9).

Alueellinen ulottuvuus

| 27. | kannustaa EU:n paikallis- ja alueyhteisöjä ryhtymään työnantajina edelläkävijöiksi pyrkimällä varmistamaan työntekijöidensä kohtuullisen palkan ja kehottaa parhaiden käytänteiden vaihtoon EU-tasolla. |
| --- | --- |

27.

kannustaa EU:n paikallis- ja alueyhteisöjä ryhtymään työnantajina edelläkävijöiksi pyrkimällä varmistamaan työntekijöidensä kohtuullisen palkan ja kehottaa parhaiden käytänteiden vaihtoon EU-tasolla.

| 28. | pitää lisäksi myönteisenä sitä, että eräät paikallis- ja aluetason viranomaiset ovat julkisia hankintoja koskevalla politiikallaan kannustaneet ja vaatineet toimeksisaajia maksamaan henkilöstölleen kohtuullista palkkaa. Komitea paneekin tyytyväisenä merkille, että julkisista hankinnoista 26. helmikuuta 2014 annetussa ja huhtikuussa 2016 voimaan tulevassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/24/EU todetaan suoraan, että työntekijöille edullisempien työehtojen ja -olojen soveltamista ei saisi estää (johdanto-osan 37 kappale), ja säädetään, että hankintaviranomaiset eivät saa käyttää pelkästään hintaa tai kustannuksia julkisen hankintasopimuksen ainoana tekoperusteena (67 artikla). Komitea pitää erittäin tervetulleena myös EU:n tuomioistuimen asiassa C-115/14 (17. marraskuuta 2015) antamaa tuomiota, jonka mukaan EU:n lainsäädäntö ei estä sulkemasta pois julkista hankintaa koskevan sopimuksen tekomenettelystä tarjoajaa, joka kieltäytyy sitoutumasta maksamaan asianomaisille työntekijöille vähimmäispalkkaa (10). |
| --- | --- |

28.

pitää lisäksi myönteisenä sitä, että eräät paikallis- ja aluetason viranomaiset ovat julkisia hankintoja koskevalla politiikallaan kannustaneet ja vaatineet toimeksisaajia maksamaan henkilöstölleen kohtuullista palkkaa. Komitea paneekin tyytyväisenä merkille, että julkisista hankinnoista 26. helmikuuta 2014 annetussa ja huhtikuussa 2016 voimaan tulevassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/24/EU todetaan suoraan, että työntekijöille edullisempien työehtojen ja -olojen soveltamista ei saisi estää (johdanto-osan 37 kappale), ja säädetään, että hankintaviranomaiset eivät saa käyttää pelkästään hintaa tai kustannuksia julkisen hankintasopimuksen ainoana tekoperusteena (67 artikla). Komitea pitää erittäin tervetulleena myös EU:n tuomioistuimen asiassa C-115/14 (17. marraskuuta 2015) antamaa tuomiota, jonka mukaan EU:n lainsäädäntö ei estä sulkemasta pois julkista hankintaa koskevan sopimuksen tekomenettelystä tarjoajaa, joka kieltäytyy sitoutumasta maksamaan asianomaisille työntekijöille vähimmäispalkkaa (10).

Bryssel 3. joulukuuta 2015.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  Eurobarometri-erityistutkimus köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä (2010).

1

(2)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 1) vähimmäistulon asemasta köyhyyden torjunnassa ja osallistavan yhteiskunnan edistämisessä Euroopassa, hyväksytty 20. lokakuuta 2010 (2010/2039(INI) ja 2) köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisesta foorumista, hyväksytty 15. marraskuuta 2011 (2011/2052(INI).

2

(3)  Euroopan parlamentin päätöslauselma komission vuoden 2016 työohjelmasta (2015/2729(RSP), kohta 16.

3

(4)  COM(2014) 130 final, Älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua edistävän Eurooppa 2020 -strategian arviointi.

4

(5)  Thorsten Schultenin tutkimus Contours of a European Minimum Wage Policy, Friedrich Ebert Stiftung, lokakuu 2014. http://epsu.org/IMG/pdf/Contours_of_a_Minimum_Wage_Policy_Schulten.pdf

5

(6)  COM(2013) 83 final, Sosiaalisten investointien paketti.

6

(7)  Raportti Pay in Europe in the 21st century, Christine Aumayr-Pintar ym., Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound), huhtikuu 2014.

7

(8)  Asia C-346/06 Dirk Rüffert vastaan Land Niedersachsen

8

(9)  Eurostat, Structure of earnings survey 2010. Siinä ei oteta lukuun yrityksiä, joissa on vähemmän kuin 10 työntekijää; ks. etenkin kaavio 5.34.

9

(10)  Jäsenvaltion alueellisen yksikön lainsäädäntö, jossa velvoitetaan tarjoajat ja niiden alihankkijat sitoutumaan siihen, että ne maksavat julkista hankintaa koskevan sopimuksen kohteena olevien suoritusten toteuttamiseen osallistuville työntekijöille vähimmäispalkkaa, todettiin yhteensopivaksi EU:n lainsäädännön kanssa.

10

---

| 10.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 51/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 51/25

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – Yhteisötalouden rooli talouskasvun elvyttämisessä ja työttömyyden torjunnassa

(2016/C 051/05)

| Esittelijä: | Luís GOMES (PT, EPP), Vila Real de Santo Antónion kunnanjohtaja |
| --- | --- |

Esittelijä:

Luís GOMES (PT, EPP), Vila Real de Santo Antónion kunnanjohtaja

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | katsoo, että yhteisötalous on avaintekijä Euroopan unionin sosiaalisessa ja taloudellisessa kehityksessä. Se käsittää kaksi miljoonaa yritystä, muiden muassa järjestöjä, osuuskuntia ja keskinäisiä yhtiöitä, ja luo 11 miljoonaa työpaikkaa, mikä vastaa kuutta prosenttia työssäkäyvästä väestöstä ja kymmentä prosenttia Euroopan yrityskentän kaikista yrityksistä. |
| --- | --- |

1.

katsoo, että yhteisötalous on avaintekijä Euroopan unionin sosiaalisessa ja taloudellisessa kehityksessä. Se käsittää kaksi miljoonaa yritystä, muiden muassa järjestöjä, osuuskuntia ja keskinäisiä yhtiöitä, ja luo 11 miljoonaa työpaikkaa, mikä vastaa kuutta prosenttia työssäkäyvästä väestöstä ja kymmentä prosenttia Euroopan yrityskentän kaikista yrityksistä.

| 2. | painottaa, että yhteisötalouden yksiköt ja toimijat ovat osoittautuneet sinnikkäiksi kriisin aikana ja että ne ovat vakavista vaikeuksista huolimatta auttaneet parantamaan kansalaisten hyvinvointia ja pitämään heidät työmarkkinoilla silloinkin, kun muut organisaatiot ja yritykset eivät ole kyenneet tekemään niin. Tämä piirre on ollut erityisen huomionarvoinen sellaisten henkilöiden integroimisessa, joilla on erityisiä vaikeuksia päästä tai palata työmarkkinoille. |
| --- | --- |

2.

painottaa, että yhteisötalouden yksiköt ja toimijat ovat osoittautuneet sinnikkäiksi kriisin aikana ja että ne ovat vakavista vaikeuksista huolimatta auttaneet parantamaan kansalaisten hyvinvointia ja pitämään heidät työmarkkinoilla silloinkin, kun muut organisaatiot ja yritykset eivät ole kyenneet tekemään niin. Tämä piirre on ollut erityisen huomionarvoinen sellaisten henkilöiden integroimisessa, joilla on erityisiä vaikeuksia päästä tai palata työmarkkinoille.

| 3. | pitää ensisijaisen tärkeänä, että yhteisötalouden panos Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseen otetaan paremmin huomioon EMUn vahvemmasta sosiaalisesta ulottuvuudesta vuonna 2012 annetun komission tiedonannon ja vuonna 2013 hyväksytyn sosiaalisten investointien paketin seurannassa, ja katsoo, että yhteisötalouteen kohdistuvilla investoinneilla tulee olla paikkansa ei pelkästään Euroopan strategisten investointien ra ja muita EU:n rahoituslähteitä hyödynnettäessä vaan myös Euroopan strategisten investointien rahaston ja Euroopan sosiaalirahaston – jotka usein osaltaan edistävät laadukkaiden työpaikkojen luomista EU:n kansalaisille – puitteissa. |
| --- | --- |

3.

pitää ensisijaisen tärkeänä, että yhteisötalouden panos Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseen otetaan paremmin huomioon EMUn vahvemmasta sosiaalisesta ulottuvuudesta vuonna 2012 annetun komission tiedonannon ja vuonna 2013 hyväksytyn sosiaalisten investointien paketin seurannassa, ja katsoo, että yhteisötalouteen kohdistuvilla investoinneilla tulee olla paikkansa ei pelkästään Euroopan strategisten investointien ra ja muita EU:n rahoituslähteitä hyödynnettäessä vaan myös Euroopan strategisten investointien rahaston ja Euroopan sosiaalirahaston – jotka usein osaltaan edistävät laadukkaiden työpaikkojen luomista EU:n kansalaisille – puitteissa.

| 4. | korostaa, että koska yhteisötalouden aloitteet perustuvat yhteisöihin kuuluvien yksilöiden väliseen yhteistyöhön ja kansalaisosallistumiseen, ne auttavat lisäämään sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta sekä luottamusta koko EU:ssa. Paikallisen sitoutuneisuutensa ja juurtuneisuutensa ansiosta ne ovat vähemmän alttiita yritystoiminnan siirtymiselle ja tarjoavat näin työntekijöilleen paremman turvan. Nämä ovat tekijöitä, jotka muodostavat osan näiden yritysten yhteiskuntavastuusta. |
| --- | --- |

4.

korostaa, että koska yhteisötalouden aloitteet perustuvat yhteisöihin kuuluvien yksilöiden väliseen yhteistyöhön ja kansalaisosallistumiseen, ne auttavat lisäämään sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta sekä luottamusta koko EU:ssa. Paikallisen sitoutuneisuutensa ja juurtuneisuutensa ansiosta ne ovat vähemmän alttiita yritystoiminnan siirtymiselle ja tarjoavat näin työntekijöilleen paremman turvan. Nämä ovat tekijöitä, jotka muodostavat osan näiden yritysten yhteiskuntavastuusta.

| 5. | on tyytyväinen yhteisötalouden saamaan asemaan EU:n lainsäädännössä, esimerkiksi asetuksessa (EU) N:o 1304/2013 Euroopan sosiaalirahastosta, asetuksessa (EU) N:o 1301/2013 Euroopan aluekehitysrahastosta tai työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (”EaSI-ohjelma”) ja eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta tehdyn päätöksen N:o 283/2010/EU muuttamisesta 11. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1296/2013. Komitea on myös tyytyväinen Euroopan rakenne- ja investointirahastojen uutta ohjelmasuunnittelukautta 2014–2020 koskeviin uusiin asetuksiin, joissa asetetaan yhteiskunnalliset yritykset ESR:n ja EAKR:n mahdollisiksi investointipainopisteiksi, vahvistetaan kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa ja tarjotaan mahdollisuuksia edistää kumppanuuteen perustuvia yhteisötalouden ja paikallis- tai alueviranomaisten välisiä aloitteita hyödyntämällä paikallisyhteisöjen omien kehittämishankkeiden kaltaisia välineitä. |
| --- | --- |

5.

on tyytyväinen yhteisötalouden saamaan asemaan EU:n lainsäädännössä, esimerkiksi asetuksessa (EU) N:o 1304/2013 Euroopan sosiaalirahastosta, asetuksessa (EU) N:o 1301/2013 Euroopan aluekehitysrahastosta tai työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (”EaSI-ohjelma”) ja eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta tehdyn päätöksen N:o 283/2010/EU muuttamisesta 11. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1296/2013. Komitea on myös tyytyväinen Euroopan rakenne- ja investointirahastojen uutta ohjelmasuunnittelukautta 2014–2020 koskeviin uusiin asetuksiin, joissa asetetaan yhteiskunnalliset yritykset ESR:n ja EAKR:n mahdollisiksi investointipainopisteiksi, vahvistetaan kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa ja tarjotaan mahdollisuuksia edistää kumppanuuteen perustuvia yhteisötalouden ja paikallis- tai alueviranomaisten välisiä aloitteita hyödyntämällä paikallisyhteisöjen omien kehittämishankkeiden kaltaisia välineitä.

| 6. | muistuttaa, että yhteisötalouden organisaatiot edistävät kaikkien kansalaisten osallistumista, yhteisvastuullisuutta ja yrittäjyyttä, tuotantojärjestelmässä syrjään jääneet kansalaiset mukaan luettuina, mikä auttaa luomaan taloudellista toimintaa, joka yhteiskunnallisten yritysten tapauksessa synnyttää lisäarvoa ja luo kannattavuutta myös aloilla, jotka ovat taloudellisesti muita heikompia. |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että yhteisötalouden organisaatiot edistävät kaikkien kansalaisten osallistumista, yhteisvastuullisuutta ja yrittäjyyttä, tuotantojärjestelmässä syrjään jääneet kansalaiset mukaan luettuina, mikä auttaa luomaan taloudellista toimintaa, joka yhteiskunnallisten yritysten tapauksessa synnyttää lisäarvoa ja luo kannattavuutta myös aloilla, jotka ovat taloudellisesti muita heikompia.

| 7. | korostaa, että on tärkeää edistää kansalaisten osallistumista sekä yhdessä luomisen prosesseja sosiaalisella alalla julkisen sektorin, yhteisötalouden monien erilaisten yksiköiden ja erityisesti yhteiskunnalliset yritykset käsittävän yksityisen sektorin välisten dynaamisten kumppanuuksien avulla. Samalla tulisi omaksua toimintamalli, jossa korostuvat sosiaalisesta näkökulmasta innovatiiviset toimenpiteet ja toimintalinjat. |
| --- | --- |

7.

korostaa, että on tärkeää edistää kansalaisten osallistumista sekä yhdessä luomisen prosesseja sosiaalisella alalla julkisen sektorin, yhteisötalouden monien erilaisten yksiköiden ja erityisesti yhteiskunnalliset yritykset käsittävän yksityisen sektorin välisten dynaamisten kumppanuuksien avulla. Samalla tulisi omaksua toimintamalli, jossa korostuvat sosiaalisesta näkökulmasta innovatiiviset toimenpiteet ja toimintalinjat.

| 8. | korostaa yrittäjyysosaamisen yhteisötalouden alalla saamaa verrattain vähäistä julkista tunnustusta, joka johtuu muun muassa eri alueiden ja maiden toimijoiden puutteellisesta verkostoitumisesta. Siksi on olennaisen tärkeää vaihtaa parhaita käytänteitä, kehittää kumppanuuksia ja luoda kannustin- ja rahoitusjärjestelyitä, jotta edistetään yrittäjyysosaamista, sosiaalista innovointia ja sosiaalisia investointeja. Nämä ovat edellytyksiä sille, että yhteisötaloudesta tulee houkuttavampaa ja että sen merkitys tunnustetaan nykyistä paremmin. |
| --- | --- |

8.

korostaa yrittäjyysosaamisen yhteisötalouden alalla saamaa verrattain vähäistä julkista tunnustusta, joka johtuu muun muassa eri alueiden ja maiden toimijoiden puutteellisesta verkostoitumisesta. Siksi on olennaisen tärkeää vaihtaa parhaita käytänteitä, kehittää kumppanuuksia ja luoda kannustin- ja rahoitusjärjestelyitä, jotta edistetään yrittäjyysosaamista, sosiaalista innovointia ja sosiaalisia investointeja. Nämä ovat edellytyksiä sille, että yhteisötaloudesta tulee houkuttavampaa ja että sen merkitys tunnustetaan nykyistä paremmin.

| 9. | ehdottaa, että yhteisötalouden tutkimukselle annetaan nykyistä suurempi painoarvo Euroopassa ja että panostetaan myös siihen, että laaditaan ja levitetään yhteisötaloutta käsitteleviä yleisiä koulutusohjelmia suurelle yleisölle ja erityisesti opiskelijoille sekä yhteisötalouden toimijoille ja työttömille tarkoitettuja erityisohjelmia, luomalla kumppanuuksia yhteisötalouden organisaatioiden, oppi- ja koulutuslaitosten sekä alue- ja paikallisviranomaisten välille. |
| --- | --- |

9.

ehdottaa, että yhteisötalouden tutkimukselle annetaan nykyistä suurempi painoarvo Euroopassa ja että panostetaan myös siihen, että laaditaan ja levitetään yhteisötaloutta käsitteleviä yleisiä koulutusohjelmia suurelle yleisölle ja erityisesti opiskelijoille sekä yhteisötalouden toimijoille ja työttömille tarkoitettuja erityisohjelmia, luomalla kumppanuuksia yhteisötalouden organisaatioiden, oppi- ja koulutuslaitosten sekä alue- ja paikallisviranomaisten välille.

| 10. | muistuttaa, että alue- ja paikallisviranomaisten, jäsenvaltioiden ja EU:n tulee edistää kumppanuutta sekä uusien välineiden ja sosiaalisen tuen uusien mahdollisuuksien – joita avautuu jatkuvasti tieto- ja viestintätekniikan kehittymisen ansiosta – kehittämisen tukemista parantamalla tarjottavien palvelujen laatua ja saatavuutta, järkeistämällä kustannuksia ja auttamalla siinä, että yhteisötaloudesta luodaan houkutteleva kuva suurelle yleisölle. |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, että alue- ja paikallisviranomaisten, jäsenvaltioiden ja EU:n tulee edistää kumppanuutta sekä uusien välineiden ja sosiaalisen tuen uusien mahdollisuuksien – joita avautuu jatkuvasti tieto- ja viestintätekniikan kehittymisen ansiosta – kehittämisen tukemista parantamalla tarjottavien palvelujen laatua ja saatavuutta, järkeistämällä kustannuksia ja auttamalla siinä, että yhteisötaloudesta luodaan houkutteleva kuva suurelle yleisölle.

| 11. | kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan yhteisötalouden toimijoiden toimintaa markkinoilla ottaen huomioon roolin, joka näillä on muun muassa työttömyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyvien ongelmien ratkaisemisessa, kun nämä työllistävät syrjäytyneiksi katsottuja ryhmiä. |
| --- | --- |

11.

kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan yhteisötalouden toimijoiden toimintaa markkinoilla ottaen huomioon roolin, joka näillä on muun muassa työttömyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyvien ongelmien ratkaisemisessa, kun nämä työllistävät syrjäytyneiksi katsottuja ryhmiä.

| 12. | kehottaa Euroopan komissiota esittämään oikeudellisen kehyksen, joka sisältää yhteiset määritelmät, joita sovelletaan erilaisiin yhteisötalouden eurooppalaisiin muotoihin, kuten osuuskuntiin, säätiöihin, keskinäisiin yhtiöihin ja yhdistyksiin, jotta yhteisötalouden yritysten toiminnalla on varma oikeudellinen perusta ja jotta ne voivat näin hyötyä sisämarkkinoiden ja vapaan liikkuvuuden eduista. Tämän asiakirjan tulisi sisältää muun muassa yhteisiä määritelmiä. Kyseiset määritelmät voivat olla lähtökohta laadittaessa EU:n ja näiden organisaatioiden välistä kumppanuutta koskevia ohjelmia, mikä mahdollistaa tukien mukauttamisen kunkintyyppisen organisaation tarpeisiin, jotta voidaan tehostaa niiden roolia työllisyyden edistämisessä ja yrittäjyysosaamisen tukemisessa paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

12.

kehottaa Euroopan komissiota esittämään oikeudellisen kehyksen, joka sisältää yhteiset määritelmät, joita sovelletaan erilaisiin yhteisötalouden eurooppalaisiin muotoihin, kuten osuuskuntiin, säätiöihin, keskinäisiin yhtiöihin ja yhdistyksiin, jotta yhteisötalouden yritysten toiminnalla on varma oikeudellinen perusta ja jotta ne voivat näin hyötyä sisämarkkinoiden ja vapaan liikkuvuuden eduista. Tämän asiakirjan tulisi sisältää muun muassa yhteisiä määritelmiä. Kyseiset määritelmät voivat olla lähtökohta laadittaessa EU:n ja näiden organisaatioiden välistä kumppanuutta koskevia ohjelmia, mikä mahdollistaa tukien mukauttamisen kunkintyyppisen organisaation tarpeisiin, jotta voidaan tehostaa niiden roolia työllisyyden edistämisessä ja yrittäjyysosaamisen tukemisessa paikallis- ja aluetasolla.

| 13. | panee merkille, että yhteisötalouden yksiköiden ja toimijoiden myönteinen rooli työttömyyden torjunnassa sekä osallistavan ja kestäväpohjaisen kasvun edistämisessä on erityisen merkittävä alueilla, joille on ominaista lähtömuutto, väestön nopea ikääntyminen, puutteellinen tuotantodynamiikka sekä vähäinen yrittäjähenkisyys. Erityisesti tulisi kiinnittää huomiota maaseutualueisiin. Kyseisillä alueilla yhteisötalouden merkitys on yhteiskunnallisten tavaroiden ja palveluiden paikallisen kysynnän tyydyttämistä suurempi, sillä yhteisötalouden organisaatiot ovat yksi harvoista tahoista, jotka yhteisten ponnistelujen ansiosta pystyvät edistämään yrittäjähenkisyyttä ja pidättelemään tai houkuttelemaan alueiden omia resursseja hyödyntämään kykeneviä taloudellisia toimijoita. |
| --- | --- |

13.

panee merkille, että yhteisötalouden yksiköiden ja toimijoiden myönteinen rooli työttömyyden torjunnassa sekä osallistavan ja kestäväpohjaisen kasvun edistämisessä on erityisen merkittävä alueilla, joille on ominaista lähtömuutto, väestön nopea ikääntyminen, puutteellinen tuotantodynamiikka sekä vähäinen yrittäjähenkisyys. Erityisesti tulisi kiinnittää huomiota maaseutualueisiin. Kyseisillä alueilla yhteisötalouden merkitys on yhteiskunnallisten tavaroiden ja palveluiden paikallisen kysynnän tyydyttämistä suurempi, sillä yhteisötalouden organisaatiot ovat yksi harvoista tahoista, jotka yhteisten ponnistelujen ansiosta pystyvät edistämään yrittäjähenkisyyttä ja pidättelemään tai houkuttelemaan alueiden omia resursseja hyödyntämään kykeneviä taloudellisia toimijoita.

| 14. | kehottaa edistämään yhteisötalouden ja ammattioppilaitosten välistä yhteistyötä kaikilla toiminta-aloilla ja tukemaan koulu- ja opiskelijaosuuskuntien perustamista nuorten työskentelymahdollisuuksien laajentamiseksi ja siten nuorisotyöttömyyden ennalta ehkäisemiseksi. Komitea kannattaa tähän liittyen myös koulu- ja opiskelijaosuuskuntien lukemista yhteisötalouden toimijoiden joukkoon ja ehdottaa, että Euroopan komissio ja eri jäsenvaltiot koordinoisivat tältä osin toimiaan, jotta osuustoiminta ja yhteisötalous sisällytettäisiin oppilaitosten ja korkeakoulutuksen yrittäjyyskasvatukseen osana valtion opetusohjelmia ja -suunnitelmia. |
| --- | --- |

14.

kehottaa edistämään yhteisötalouden ja ammattioppilaitosten välistä yhteistyötä kaikilla toiminta-aloilla ja tukemaan koulu- ja opiskelijaosuuskuntien perustamista nuorten työskentelymahdollisuuksien laajentamiseksi ja siten nuorisotyöttömyyden ennalta ehkäisemiseksi. Komitea kannattaa tähän liittyen myös koulu- ja opiskelijaosuuskuntien lukemista yhteisötalouden toimijoiden joukkoon ja ehdottaa, että Euroopan komissio ja eri jäsenvaltiot koordinoisivat tältä osin toimiaan, jotta osuustoiminta ja yhteisötalous sisällytettäisiin oppilaitosten ja korkeakoulutuksen yrittäjyyskasvatukseen osana valtion opetusohjelmia ja -suunnitelmia.

| 15. | katsoo, että jäsenvaltioiden ja EU:n tukia kumppanuuksille, joissa on mukana yhteisötalouden organisaatioita, tulee aina kun mahdollista ja kaikin mahdollisin keinoin korottaa harvaan asutuilla alueilla ja alueilla, missä työttömyyden tunnusluvut ovat erityisen korkeat ja missä haavoittuvassa asemassa olevien sosiaaliryhmien työllisyys on matalalla tasolla, sekä alueilla, joita leimaavat köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen, ja nimenomaisten ympäristönäkökohtien vuoksi tärkeillä alueilla. Näin pitää toimia, jotta edistetään niiden erityistä roolia lisäarvon luomisessa ja säilyttämisessä kyseisillä alueilla. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että jäsenvaltioiden ja EU:n tukia kumppanuuksille, joissa on mukana yhteisötalouden organisaatioita, tulee aina kun mahdollista ja kaikin mahdollisin keinoin korottaa harvaan asutuilla alueilla ja alueilla, missä työttömyyden tunnusluvut ovat erityisen korkeat ja missä haavoittuvassa asemassa olevien sosiaaliryhmien työllisyys on matalalla tasolla, sekä alueilla, joita leimaavat köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen, ja nimenomaisten ympäristönäkökohtien vuoksi tärkeillä alueilla. Näin pitää toimia, jotta edistetään niiden erityistä roolia lisäarvon luomisessa ja säilyttämisessä kyseisillä alueilla.

| 16. | kehottaa Euroopan komissiota soveltamaan joustavasti yhteisötalouden organisaatioille suunnattua valtiontukea koskevia sääntöjä, tukemaan paikallis- ja alueyhteisöjä sääntöjen tulkitsemisessa ja oikeasuhtaisessa soveltamisessa sekä mahdollisuuksien mukaan lisäämään jäsenvaltioiden tai niiden paikallis- ja alueyhteisöjen sekä EU:n tukea kumppanuusjärjestelyille, joissa on osapuolina yhteisötalouden organisaatioita. |
| --- | --- |

16.

kehottaa Euroopan komissiota soveltamaan joustavasti yhteisötalouden organisaatioille suunnattua valtiontukea koskevia sääntöjä, tukemaan paikallis- ja alueyhteisöjä sääntöjen tulkitsemisessa ja oikeasuhtaisessa soveltamisessa sekä mahdollisuuksien mukaan lisäämään jäsenvaltioiden tai niiden paikallis- ja alueyhteisöjen sekä EU:n tukea kumppanuusjärjestelyille, joissa on osapuolina yhteisötalouden organisaatioita.

| 17. | on tyytyväinen siihen, että hiljattain on hyväksytty julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevat direktiivit (direktiivit 2014/24/EU, 2014/25/EU ja 2014/23/EU), joihin sisältyy sosiaalisia lausekkeita ja kriteerejä muun muassa sosiaalisen osallisuuden ja sosiaalisen innovoinnin edistämiseksi. Komitea kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan nyt saatettaessa näitä direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöä, että hankintaviranomaiset voivat hyödyntää täysimittaisesti erityissäännöksiä, jotka koskevat varattuja hankintasopimuksia ja yksinkertaistettuja menettelyjä, yhteisötalouden toimijoiden roolin vahvistamiseksi niin valtakunnallisella kuin alue- ja paikallistasolla. Lisäksi komitea kehottaa EU:n toimielimiä seuraamaan näiden sääntöjen soveltamista valtakunnallisella sekä alue- ja paikallistasolla sekä jatkamaan keskustelua niiden parantamisesta. |
| --- | --- |

17.

on tyytyväinen siihen, että hiljattain on hyväksytty julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevat direktiivit (direktiivit 2014/24/EU, 2014/25/EU ja 2014/23/EU), joihin sisältyy sosiaalisia lausekkeita ja kriteerejä muun muassa sosiaalisen osallisuuden ja sosiaalisen innovoinnin edistämiseksi. Komitea kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan nyt saatettaessa näitä direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöä, että hankintaviranomaiset voivat hyödyntää täysimittaisesti erityissäännöksiä, jotka koskevat varattuja hankintasopimuksia ja yksinkertaistettuja menettelyjä, yhteisötalouden toimijoiden roolin vahvistamiseksi niin valtakunnallisella kuin alue- ja paikallistasolla. Lisäksi komitea kehottaa EU:n toimielimiä seuraamaan näiden sääntöjen soveltamista valtakunnallisella sekä alue- ja paikallistasolla sekä jatkamaan keskustelua niiden parantamisesta.

| 18. | katsoo, että yhteisötalous voi olla tarkoituksenmukainen ja hyvin tehokas väline harmaan talouden torjumiseksi ja taloudellisen ja sosiaalisen lisäarvon tuottamiseksi. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että yhteisötalous voi olla tarkoituksenmukainen ja hyvin tehokas väline harmaan talouden torjumiseksi ja taloudellisen ja sosiaalisen lisäarvon tuottamiseksi.

| 19. | katsoo, että on ratkaisevan tärkeää vapauttaa yhteisötalouden potentiaali parantamalla yhteisötalouden toimijoiden mahdollisuuksia hyödyntää erilaisia rahoitusmuotoja, kuten eurooppalaisia rahastoja, riskipääomarahastoja, mikroluottoja ja kollektiivista mikrorahoitusta (joukkorahoitus), ja osoittamalla käyttöön riittävästi taloudellisia resursseja paikallis-, alue-, valtio- ja EU-tasolla sovittamalla yhteen tarvittavat taloudelliset ja rahoitukselliset vaatimustasot näiden organisaatioiden ruohonjuuritasolla tekemän työn tunnustetun yleishyödyllisyyden kanssa. |
| --- | --- |

19.

katsoo, että on ratkaisevan tärkeää vapauttaa yhteisötalouden potentiaali parantamalla yhteisötalouden toimijoiden mahdollisuuksia hyödyntää erilaisia rahoitusmuotoja, kuten eurooppalaisia rahastoja, riskipääomarahastoja, mikroluottoja ja kollektiivista mikrorahoitusta (joukkorahoitus), ja osoittamalla käyttöön riittävästi taloudellisia resursseja paikallis-, alue-, valtio- ja EU-tasolla sovittamalla yhteen tarvittavat taloudelliset ja rahoitukselliset vaatimustasot näiden organisaatioiden ruohonjuuritasolla tekemän työn tunnustetun yleishyödyllisyyden kanssa.

| 20. | pitää valitettavana, että digitaalisia sisämarkkinoita koskevassa komission strategiassa ei mainita yhteisötaloutta ja viitataan vain ohimennen ei-kaupalliseen yhteisölliseen talouteen, jonka sosiaalinen potentiaali on erittäin suuri. |
| --- | --- |

20.

pitää valitettavana, että digitaalisia sisämarkkinoita koskevassa komission strategiassa ei mainita yhteisötaloutta ja viitataan vain ohimennen ei-kaupalliseen yhteisölliseen talouteen, jonka sosiaalinen potentiaali on erittäin suuri.

| 21. | painottaa tarvetta edistää seurantakulttuuria yhteisötalouden organisaatioissa parantamalla niiden valmiuksia mitata toimintansa taloudellisia ja sosiaalisia ulottuvuuksia ja raportoida niistä sekä kehittämällä menetelmiä ja indikaattoreita, jotka vastaavat tällaisten organisaatioiden luonnetta ja erityispiirteitä. Seurannasta kertyviä kokemuksia on levitettävä ja asetettava eri tavoin saataville. |
| --- | --- |

21.

painottaa tarvetta edistää seurantakulttuuria yhteisötalouden organisaatioissa parantamalla niiden valmiuksia mitata toimintansa taloudellisia ja sosiaalisia ulottuvuuksia ja raportoida niistä sekä kehittämällä menetelmiä ja indikaattoreita, jotka vastaavat tällaisten organisaatioiden luonnetta ja erityispiirteitä. Seurannasta kertyviä kokemuksia on levitettävä ja asetettava eri tavoin saataville.

| 22. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on perustanut monikielisen sähköisen foorumin (Euroopan sosiaalisen innovoinnin foorumi) tiedonvaihdon edistämiseksi sosiaalisen innovoinnin alalla, mutta pitää tarpeellisena, että foorumissa on erillinen yhteisötalouden osasto. |
| --- | --- |

22.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on perustanut monikielisen sähköisen foorumin (Euroopan sosiaalisen innovoinnin foorumi) tiedonvaihdon edistämiseksi sosiaalisen innovoinnin alalla, mutta pitää tarpeellisena, että foorumissa on erillinen yhteisötalouden osasto.

| 23. | ehdottaa, että Euroopan komissio perustaisi erityisen yhteisötaloutta käsittelevän yksikön, sillä vaikuttaa siltä, että tämänhetkisessä päätöksessä yhdistää GROW-pääosaston yksiköitä uudeksi klustereista, yhteisötaloudesta ja yrittäjyydestä vastaavaksi yksiköksi ei oteta huomioon yhteisötalouden laajuutta ja todellista tilannetta. |
| --- | --- |

23.

ehdottaa, että Euroopan komissio perustaisi erityisen yhteisötaloutta käsittelevän yksikön, sillä vaikuttaa siltä, että tämänhetkisessä päätöksessä yhdistää GROW-pääosaston yksiköitä uudeksi klustereista, yhteisötaloudesta ja yrittäjyydestä vastaavaksi yksiköksi ei oteta huomioon yhteisötalouden laajuutta ja todellista tilannetta.

| 24. | kannustaa EU:n toimielimiä, jäsenvaltioita sekä paikallis- ja alueviranomaisia arvioimaan nykyisiä esimerkkejä paikallisten ja alueellisten hallintotahojen, yhteisötalouden ja muiden toimijoiden uusista vuoropuhelumuodoista sekä kumppaneina yhdessä laatimista ja toteuttamista toimista sekä edistämään näiden esimerkkien levittämistä. |
| --- | --- |

24.

kannustaa EU:n toimielimiä, jäsenvaltioita sekä paikallis- ja alueviranomaisia arvioimaan nykyisiä esimerkkejä paikallisten ja alueellisten hallintotahojen, yhteisötalouden ja muiden toimijoiden uusista vuoropuhelumuodoista sekä kumppaneina yhdessä laatimista ja toteuttamista toimista sekä edistämään näiden esimerkkien levittämistä.

| 25. | katsoo, että koska valtaosalla yhteisötalouden organisaatioista toiminta-alue on hyvin paikallinen (tai alueellinen), EU:n ja jäsenvaltioiden tulee tukea ja edistää paikallis- ja alueviranomaisten nykyistä laajempaa roolia yhteisötaloutta koskevien ohjelmien ja politiikkojen määrittelyssä sekä niiden yhteensovittamisessa erilaisten julkisten toimintalinjojen kanssa, jotta vauhditetaan asetettujen tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

25.

katsoo, että koska valtaosalla yhteisötalouden organisaatioista toiminta-alue on hyvin paikallinen (tai alueellinen), EU:n ja jäsenvaltioiden tulee tukea ja edistää paikallis- ja alueviranomaisten nykyistä laajempaa roolia yhteisötaloutta koskevien ohjelmien ja politiikkojen määrittelyssä sekä niiden yhteensovittamisessa erilaisten julkisten toimintalinjojen kanssa, jotta vauhditetaan asetettujen tavoitteiden saavuttamista.

| 26. | kehottaa Euroopan komissiota ehdottamaan jäsenvaltioille, jotka eivät ole sitä vielä tehneet, yhteisötalouden toiminnan ja kehittämisen kannalta välttämättömän oikeudellisen ja lainsäädäntökehyksen laatimista mahdollisimman pian sen jälkeen, kun alaa varten on määritelty selkeä strategia. |
| --- | --- |

26.

kehottaa Euroopan komissiota ehdottamaan jäsenvaltioille, jotka eivät ole sitä vielä tehneet, yhteisötalouden toiminnan ja kehittämisen kannalta välttämättömän oikeudellisen ja lainsäädäntökehyksen laatimista mahdollisimman pian sen jälkeen, kun alaa varten on määritelty selkeä strategia.

Bryssel 3. joulukuuta 2015.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

| 10.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 51/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 51/28

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Jakamistalouden paikallinen ja alueellinen ulottuvuus”

(2016/C 051/06)

| Esittelijä: | Benedetta BRIGHENTI (IT, PES) Castelnuovo Rangonen kunnan apulaispormestari, Modenan maakunta |
| --- | --- |

Esittelijä:

Benedetta BRIGHENTI (IT, PES) Castelnuovo Rangonen kunnan apulaispormestari, Modenan maakunta

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | katsoo, että jakamistalous rakentuu uusille tai uudistetuille sosiaalisille rakenteille, joilla on merkittäviä liiketoiminnallisia, oikeudellisia ja institutionaalisia vaikutuksia. Kyse on sosiaalisista käytänteistä, jotka perustuvat jakamiseen, yhteistoimintaan ja yhteistyöhön. Koska käsite on luonteeltaan innovatiivinen ja dynaaminen, sitä ei voida määritellä lopullisesti. Se kuitenkin sisältää ilmiöitä, joilla on seuraavat ominaispiirteet:






  i. | Sen tärkeimmät tekijät eivät toimi samalla tavalla kuin on tapana olettaa perinteisissä kansantaloudellisissa malleissa (esimerkiksi ns. homo oeconomicus). Tämä ei estä sitä, että tekijät voivat olla rationaalisia ja toimia päämäärätietoisesti saavuttaakseen tavoitteensa. |
| --- | --- | --- |

1.

katsoo, että jakamistalous rakentuu uusille tai uudistetuille sosiaalisille rakenteille, joilla on merkittäviä liiketoiminnallisia, oikeudellisia ja institutionaalisia vaikutuksia. Kyse on sosiaalisista käytänteistä, jotka perustuvat jakamiseen, yhteistoimintaan ja yhteistyöhön. Koska käsite on luonteeltaan innovatiivinen ja dynaaminen, sitä ei voida määritellä lopullisesti. Se kuitenkin sisältää ilmiöitä, joilla on seuraavat ominaispiirteet:

i.

Sen tärkeimmät tekijät eivät toimi samalla tavalla kuin on tapana olettaa perinteisissä kansantaloudellisissa malleissa (esimerkiksi ns. homo oeconomicus). Tämä ei estä sitä, että tekijät voivat olla rationaalisia ja toimia päämäärätietoisesti saavuttaakseen tavoitteensa.

| ii. | Jakamistaloudessa sovelletaan alustoihin perustuvaa lähestymistapaa, jossa suhteet, maine, sosiaalinen luottamus ja muut ei-taloudelliset motiivit yhteisössä ovat yksi tärkeimmistä tekijöistä. |
| --- | --- |

ii.

Jakamistaloudessa sovelletaan alustoihin perustuvaa lähestymistapaa, jossa suhteet, maine, sosiaalinen luottamus ja muut ei-taloudelliset motiivit yhteisössä ovat yksi tärkeimmistä tekijöistä.

| iii. | Jakamistaloudessa hyödynnetään laajamittaisesti ja tiiviisti digitaalitekniikkaa ja tiedonkeruuta. Tiedosta tulee ensisijainen raaka-aine. Kiinteät kulut on enimmäkseen ulkoistettu. |
| --- | --- |

iii.

Jakamistaloudessa hyödynnetään laajamittaisesti ja tiiviisti digitaalitekniikkaa ja tiedonkeruuta. Tiedosta tulee ensisijainen raaka-aine. Kiinteät kulut on enimmäkseen ulkoistettu.

| iv. | Pienemmällä, paikallisella tasolla eräät jakamistalouden aloitteet voivat rajoittua fyysisten resurssien yhteiseen käyttöön tai hallinnointiin (esimerkiksi yhteistyöskentelytilat, yhteiset kaupunkiresurssit (urban commons) jne.), uudenlaisiin yhteisöllisiin sosiaalijärjestelmiin, jotka voivat olla toisinaan katu- tai rakennuskohtaisia. |
| --- | --- |

iv.

Pienemmällä, paikallisella tasolla eräät jakamistalouden aloitteet voivat rajoittua fyysisten resurssien yhteiseen käyttöön tai hallinnointiin (esimerkiksi yhteistyöskentelytilat, yhteiset kaupunkiresurssit (urban commons) jne.), uudenlaisiin yhteisöllisiin sosiaalijärjestelmiin, jotka voivat olla toisinaan katu- tai rakennuskohtaisia.

| v. | Jakamistalous voidaan järjestää sekä markkinapohjaisten että sosiaalisten mallien pohjalta. |
| --- | --- |

v.

Jakamistalous voidaan järjestää sekä markkinapohjaisten että sosiaalisten mallien pohjalta.

| 2. | toteaa tässä yhteydessä, että Euroopan komissio käyttää mieluummin termiä ”vuorovaikutustalous” kuin ”jakamistalous” ja on pyrkinyt äskettäin antamassaan tiedonannossa ”Sisämarkkinoiden päivitys” (1) alustavasti määrittelemään käsitteen seuraavasti: ”vuorovaikutustalous – tilauspalvelujen ja hyödykkeiden tilapäisen käytön monimutkainen ekosysteemi, joka perustuu verkkoalustojen kautta tehtäviin vaihtoihin – on kehittymässä vinhaa vauhtia. Vuorovaikutustalous johtaa suurempaan valinnanvaraan ja alempiin hintoihin kuluttajien kannalta ja tarjoaa kasvumahdollisuuksia innovatiivisille aloitteleville yrityksille ja vakiintuneille eurooppalaisille yrityksille sekä niiden kotimaassa että rajojen yli. Se myös lisää työllisyyttä ja hyödyttää työntekijöitä mahdollistamalla joustavammat aikataulut ei-ammattimaisista mikrotyöpaikoista osa-aikaiseen yrittäjyyteen. Resursseja voidaan käyttää tehokkaammin ja näin lisätä tuottavuutta ja kestävyyttä.” AK:n näkemyksen mukaan tässä määritelmässä keskitytään kuitenkin jakamistalouden (tai vuorovaikutustalouden) kaupallisiin ja kuluttajanäkökohtiin, kun taas sellaiset lähestymistavat, jotka eivät ole kaupallisia ja perustuvat yhteisiin resursseihin, jäävät huomiotta. Näin ollen komitea kehottaa Euroopan komissiota edelleen analysoimaan ja myöhemmin myös määrittelemään jakamistalouden eri muotoja (joista osa kuuluu yhteisötalouteen). |
| --- | --- |

2.

toteaa tässä yhteydessä, että Euroopan komissio käyttää mieluummin termiä ”vuorovaikutustalous” kuin ”jakamistalous” ja on pyrkinyt äskettäin antamassaan tiedonannossa ”Sisämarkkinoiden päivitys” (1) alustavasti määrittelemään käsitteen seuraavasti: ”vuorovaikutustalous – tilauspalvelujen ja hyödykkeiden tilapäisen käytön monimutkainen ekosysteemi, joka perustuu verkkoalustojen kautta tehtäviin vaihtoihin – on kehittymässä vinhaa vauhtia. Vuorovaikutustalous johtaa suurempaan valinnanvaraan ja alempiin hintoihin kuluttajien kannalta ja tarjoaa kasvumahdollisuuksia innovatiivisille aloitteleville yrityksille ja vakiintuneille eurooppalaisille yrityksille sekä niiden kotimaassa että rajojen yli. Se myös lisää työllisyyttä ja hyödyttää työntekijöitä mahdollistamalla joustavammat aikataulut ei-ammattimaisista mikrotyöpaikoista osa-aikaiseen yrittäjyyteen. Resursseja voidaan käyttää tehokkaammin ja näin lisätä tuottavuutta ja kestävyyttä.” AK:n näkemyksen mukaan tässä määritelmässä keskitytään kuitenkin jakamistalouden (tai vuorovaikutustalouden) kaupallisiin ja kuluttajanäkökohtiin, kun taas sellaiset lähestymistavat, jotka eivät ole kaupallisia ja perustuvat yhteisiin resursseihin, jäävät huomiotta. Näin ollen komitea kehottaa Euroopan komissiota edelleen analysoimaan ja myöhemmin myös määrittelemään jakamistalouden eri muotoja (joista osa kuuluu yhteisötalouteen).

Jakamistalous ajattelutavan muuttajana

| 3. | korostaa, että monien mielestä jakamistalouden tärkein toimija ei ole enää ”kuluttaja”, joka haluaa omistaa jotain tai ostaa jonkin palvelun, vaan pikemminkin kansalainen, tavallinen ihminen, käyttäjä, valmistaja, tuottaja, suunnittelija, työntekijä, digitaalipienyrittäjä tai kaupunkiviljelijä, joka haluaa käyttää tiettyä palvelua tai resurssia, jota tarvitaan tyydyttämään hänen tiettyjä tarpeitaan. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että monien mielestä jakamistalouden tärkein toimija ei ole enää ”kuluttaja”, joka haluaa omistaa jotain tai ostaa jonkin palvelun, vaan pikemminkin kansalainen, tavallinen ihminen, käyttäjä, valmistaja, tuottaja, suunnittelija, työntekijä, digitaalipienyrittäjä tai kaupunkiviljelijä, joka haluaa käyttää tiettyä palvelua tai resurssia, jota tarvitaan tyydyttämään hänen tiettyjä tarpeitaan.

| 4. | huomauttaa, että toiset taas katsovat jakamistalouden toimijan olevan useissa tilanteissa myös toimintaan halukas henkilö, joka haluaa huolehtia yhteisestä vapaasti hyödynnettävästä, aineellisesta tai aineettomasta resurssista tai hallita, tuottaa tai uudistaa sitä pienessä mittakaavassa vertaisperiaatteella, henkilöltä henkilölle ilman, että välikätenä toimii julkinen tai yksityinen palveluntarjoaja. Jakamistaloudessa toimija ei siis ole pelkästään ”talouden toimija”. Kyseessä voi pikemminkin olla sosiaalinen, yksityinen tai yhteiskunnallinen toimija, jolle perinteiset taloudelliset motiivit ovat toissijaisia tai jolla niitä ei ole lainkaan. Eräät jakamistalouden alat eivät ole välttämättä tiukasti ottaen taloudellisia rakenteita vaan sosiaalisia yhteisöjä ja yhteistyöverkostoja, jotka tuottavat uusia taloudellisia hankkeita tai hoitavat olemassa olevaan taloudelliseen toimintaan liittyvää tehtävää. |
| --- | --- |

4.

huomauttaa, että toiset taas katsovat jakamistalouden toimijan olevan useissa tilanteissa myös toimintaan halukas henkilö, joka haluaa huolehtia yhteisestä vapaasti hyödynnettävästä, aineellisesta tai aineettomasta resurssista tai hallita, tuottaa tai uudistaa sitä pienessä mittakaavassa vertaisperiaatteella, henkilöltä henkilölle ilman, että välikätenä toimii julkinen tai yksityinen palveluntarjoaja. Jakamistaloudessa toimija ei siis ole pelkästään ”talouden toimija”. Kyseessä voi pikemminkin olla sosiaalinen, yksityinen tai yhteiskunnallinen toimija, jolle perinteiset taloudelliset motiivit ovat toissijaisia tai jolla niitä ei ole lainkaan. Eräät jakamistalouden alat eivät ole välttämättä tiukasti ottaen taloudellisia rakenteita vaan sosiaalisia yhteisöjä ja yhteistyöverkostoja, jotka tuottavat uusia taloudellisia hankkeita tai hoitavat olemassa olevaan taloudelliseen toimintaan liittyvää tehtävää.

| 5. | korostaa, että jakamistalous näyttää myös kyseenalaistavan perinteiset kansantaloudelliset mallit, joissa kuluttajien ja tuottajien välillä tehdään selkeä ero. |
| --- | --- |

5.

korostaa, että jakamistalous näyttää myös kyseenalaistavan perinteiset kansantaloudelliset mallit, joissa kuluttajien ja tuottajien välillä tehdään selkeä ero.

| 6. | uskoo, että jakamistalous voi synnyttää uudenlaisen taloudellisen identiteetin, jossa yksilö, joka on haluton toimimaan yksin, liittää omien aineellisten etujensa maksimoinnin sijaan taloudelliseen käyttäytymiseensä sitoutumisen yhteisöön ja toimii – sosiaalisella, taloudellisella ja poliittisella – julkisella areenalla ja asemoi itsensä suhteessa muihin huolehtiakseen yleisestä yhteisestä edusta (esimerkiksi ns. mulier activa
   (2)). |
| --- | --- |

6.

uskoo, että jakamistalous voi synnyttää uudenlaisen taloudellisen identiteetin, jossa yksilö, joka on haluton toimimaan yksin, liittää omien aineellisten etujensa maksimoinnin sijaan taloudelliseen käyttäytymiseensä sitoutumisen yhteisöön ja toimii – sosiaalisella, taloudellisella ja poliittisella – julkisella areenalla ja asemoi itsensä suhteessa muihin huolehtiakseen yleisestä yhteisestä edusta (esimerkiksi ns. mulier activa
   (2)).

| 7. | korostaa tarvetta tehdä ero jakamistalouden eri muotojen välillä. Ne kaikki soveltavat samaa sosiaalista ajattelutapaa, joka perustuu jakamiseen, yhteistoimintaan ja yhteistyöhön, mutta ovat kuitenkin keskenään hyvin erilaisia. On syytä erotella sellaiset jakamistalouden muodot, joissa jollakin tapaa säilytetään sama sosiaalinen ja taloudellinen dynamiikka kuin aiemmassa taloudellisessa mallissa, ja soveltaa kuhunkin niistä erilaista oikeudellista järjestelmää. Jako voittoa tavoitteleviin ja voittoa tavoittelemattomiin (yleishyödyllisiin) toimintoihin ja jakamistalouden hankkeita toteuttavien yritysten tai yhdistysten tyyppeihin sekä toiminnan vaikutukset rajat ylittävään kauppaan unionin oikeuden näkökulmasta tarkasteltuina voivat olla tärkeitä muuttujia, joiden avulla pystytään erottamaan jakamistalouden eri muodot ja ehdottamaan eriytettyjä sääntelymalleja. |
| --- | --- |

7.

korostaa tarvetta tehdä ero jakamistalouden eri muotojen välillä. Ne kaikki soveltavat samaa sosiaalista ajattelutapaa, joka perustuu jakamiseen, yhteistoimintaan ja yhteistyöhön, mutta ovat kuitenkin keskenään hyvin erilaisia. On syytä erotella sellaiset jakamistalouden muodot, joissa jollakin tapaa säilytetään sama sosiaalinen ja taloudellinen dynamiikka kuin aiemmassa taloudellisessa mallissa, ja soveltaa kuhunkin niistä erilaista oikeudellista järjestelmää. Jako voittoa tavoitteleviin ja voittoa tavoittelemattomiin (yleishyödyllisiin) toimintoihin ja jakamistalouden hankkeita toteuttavien yritysten tai yhdistysten tyyppeihin sekä toiminnan vaikutukset rajat ylittävään kauppaan unionin oikeuden näkökulmasta tarkasteltuina voivat olla tärkeitä muuttujia, joiden avulla pystytään erottamaan jakamistalouden eri muodot ja ehdottamaan eriytettyjä sääntelymalleja.

| 8. | toteaa, että jakamistalous suppeassa merkityksessä ja toisaalta jakamistalouden yhteisölliset muodot voitaisiin ensinnäkin erotella toisistaan määrittämällä yhteistoiminta ja yhteistyö jakamisen lisäkerrostumiksi. Itse asiassa voitaisiin tehdä ero niiden jakamistalouden aloitteiden välillä, joissa luodaan ja vakiinnutetaan erilaisten käyttäjätyyppien välinen erottelu (kuluttaja-käyttäjät vastaan tarjoaja-käyttäjät), ja niiden jakamistalouden aloitteiden välillä, joissa edistetään yhteisölliseen kuluttamiseen tähtäävää lähestymistapaa, jossa kaikki käyttäjät voivat olla samanaikaisesti tarjoajia ja kuluttajia tai joissa tarjoaja-kuluttajat voivat jopa osallistua alustan hallinnointiin. Voitaisiin myös ottaa huomioon hallinto- ja liiketoiminnan valvontamalli ja erottaa toisistaan tilanteet, joissa alusta toimii vain välineenä (sopimuksen itsenäisesti tekevien) henkilöiden saattamiseksi yhteen, ja tilanteet, joissa välittäjä valvoo liiketoimintaa (3). Laajempi yhteistyö voi viitata jakamistalouteen, joka perustuu yhteisiin resursseihin (4). Jos toimijat eivät pelkästään jaa resurssia vaan tekevät yhteistyötä luodakseen, tuottaakseen tai uudistaakseen yhteisen resurssin laajemmalle yleisölle eli yhteisölle, on kyse yhteistoiminnasta ja voimavarojen yhdistämisestä yhteisten resurssien hyväksi. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että jakamistalous suppeassa merkityksessä ja toisaalta jakamistalouden yhteisölliset muodot voitaisiin ensinnäkin erotella toisistaan määrittämällä yhteistoiminta ja yhteistyö jakamisen lisäkerrostumiksi. Itse asiassa voitaisiin tehdä ero niiden jakamistalouden aloitteiden välillä, joissa luodaan ja vakiinnutetaan erilaisten käyttäjätyyppien välinen erottelu (kuluttaja-käyttäjät vastaan tarjoaja-käyttäjät), ja niiden jakamistalouden aloitteiden välillä, joissa edistetään yhteisölliseen kuluttamiseen tähtäävää lähestymistapaa, jossa kaikki käyttäjät voivat olla samanaikaisesti tarjoajia ja kuluttajia tai joissa tarjoaja-kuluttajat voivat jopa osallistua alustan hallinnointiin. Voitaisiin myös ottaa huomioon hallinto- ja liiketoiminnan valvontamalli ja erottaa toisistaan tilanteet, joissa alusta toimii vain välineenä (sopimuksen itsenäisesti tekevien) henkilöiden saattamiseksi yhteen, ja tilanteet, joissa välittäjä valvoo liiketoimintaa (3). Laajempi yhteistyö voi viitata jakamistalouteen, joka perustuu yhteisiin resursseihin (4). Jos toimijat eivät pelkästään jaa resurssia vaan tekevät yhteistyötä luodakseen, tuottaakseen tai uudistaakseen yhteisen resurssin laajemmalle yleisölle eli yhteisölle, on kyse yhteistoiminnasta ja voimavarojen yhdistämisestä yhteisten resurssien hyväksi.

| 9. | toteaa, että esiin näyttäisi nousevan kaksi jakamistalouden pääkategoriaa ja neljä muotoa:






  — | Jakamistalous suppeassa merkityksessä tai tilaustalous (on-demand economy):






  — | ”Saatavuustalous” (access economy) viittaa jakamistalousaloitteisiin, joiden liiketoimintamalleissa tavaroiden ja palveluiden vaihto perustuu saatavuuteen eikä niinkään omistamiseen. Kyse on tilapäisestä vuokraamisesta eikä niinkään myymisestä pysyvästi. |
| --- | --- | --- | --- |

9.

toteaa, että esiin näyttäisi nousevan kaksi jakamistalouden pääkategoriaa ja neljä muotoa:

—

Jakamistalous suppeassa merkityksessä tai tilaustalous (on-demand economy):

—

”Saatavuustalous” (access economy) viittaa jakamistalousaloitteisiin, joiden liiketoimintamalleissa tavaroiden ja palveluiden vaihto perustuu saatavuuteen eikä niinkään omistamiseen. Kyse on tilapäisestä vuokraamisesta eikä niinkään myymisestä pysyvästi.

| — | ”Keikkatalous” (gig economy) viittaa jakamistalouden aloitteisiin, jotka perustuvat digitaalisilla markkinapaikoilla kaupattavaan satunnaiseen työhön. |
| --- | --- |

—

”Keikkatalous” (gig economy) viittaa jakamistalouden aloitteisiin, jotka perustuvat digitaalisilla markkinapaikoilla kaupattavaan satunnaiseen työhön.

| — | Voimavarat yhdistävä talous (pooling economy):






  — | ”Yhteistyötalous” (collaborative economy) tarkoittaa aloitteita, joissa edistetään yhteisölliseen kuluttamiseen tähtäävää lähestymistapaa ja/tai joissa käyttäjät osallistuvat tuotantoprosessin suunnitteluun tai joissa asiakkaat muodostuvat yhteisöksi. |
| --- | --- | --- |

—

Voimavarat yhdistävä talous (pooling economy):

—

”Yhteistyötalous” (collaborative economy) tarkoittaa aloitteita, joissa edistetään yhteisölliseen kuluttamiseen tähtäävää lähestymistapaa ja/tai joissa käyttäjät osallistuvat tuotantoprosessin suunnitteluun tai joissa asiakkaat muodostuvat yhteisöksi.

| — | ”Yhteistalous” (commoning economy) viittaa aloitteisiin, jotka ovat yhteisomistuksessa tai -hallinnassa. |
| --- | --- |

—

”Yhteistalous” (commoning economy) viittaa aloitteisiin, jotka ovat yhteisomistuksessa tai -hallinnassa.

| 10. | panee merkille, että Euroopan komissio viittaa äskettäin julkaistuun tutkimukseen (5), jossa arvioidaan jakamistalouden kokonaistulojen kasvavan nykyisestä noin 13 miljardista eurosta jopa 300 miljardiin euroon vuoteen 2025 mennessä. AK:n mukaan jakamistalouden kasvua olisi kuitenkin pidettävä vain osittain vallankumouksena ja/tai kriisin seurauksena. Joidenkin näkökohtien osalta se voi myös merkitä nykyisen talousmallin eräiden sektoreiden paluuta (6) tai siirtymistä (7) vanhoihin talousperinteisiin ja -malleihin (joita ovat esimerkiksi osuustoimintatalous, yhteisötalous, yhteisvastuullinen talous, käsityöläistuotanto, yhteisoikeuteen perustuva talous (commons economy) jne.) ja jopa taloudellisen vaihdannan muinaisiin muotoihin (esim. vaihtokauppa), jotka ovat vaihtoehtoja markkinatalouden pääomavaltaisille muodoille. |
| --- | --- |

10.

panee merkille, että Euroopan komissio viittaa äskettäin julkaistuun tutkimukseen (5), jossa arvioidaan jakamistalouden kokonaistulojen kasvavan nykyisestä noin 13 miljardista eurosta jopa 300 miljardiin euroon vuoteen 2025 mennessä. AK:n mukaan jakamistalouden kasvua olisi kuitenkin pidettävä vain osittain vallankumouksena ja/tai kriisin seurauksena. Joidenkin näkökohtien osalta se voi myös merkitä nykyisen talousmallin eräiden sektoreiden paluuta (6) tai siirtymistä (7) vanhoihin talousperinteisiin ja -malleihin (joita ovat esimerkiksi osuustoimintatalous, yhteisötalous, yhteisvastuullinen talous, käsityöläistuotanto, yhteisoikeuteen perustuva talous (commons economy) jne.) ja jopa taloudellisen vaihdannan muinaisiin muotoihin (esim. vaihtokauppa), jotka ovat vaihtoehtoja markkinatalouden pääomavaltaisille muodoille.

| 11. | korostaa, että teknologisella innovoinnilla on perustava rooli jakamistaloutta kehitettäessä, sillä suurin osa jakamistalouden aloitteista perustuu sellaisten yhteistyöalustojen käyttöön, joiden kautta toteutetaan liiketoimet ja/tai tavara- tai palvelukauppa. Tästä syystä on vahvistettava digitaalikuilua torjuvia toimenpiteitä, etenkin kun tavoitteena on luoda digitaaliset sisämarkkinat. |
| --- | --- |

11.

korostaa, että teknologisella innovoinnilla on perustava rooli jakamistaloutta kehitettäessä, sillä suurin osa jakamistalouden aloitteista perustuu sellaisten yhteistyöalustojen käyttöön, joiden kautta toteutetaan liiketoimet ja/tai tavara- tai palvelukauppa. Tästä syystä on vahvistettava digitaalikuilua torjuvia toimenpiteitä, etenkin kun tavoitteena on luoda digitaaliset sisämarkkinat.

| 12. | korostaa, että tilanteissa, joissa uudet jakamistalouteen perustuvat palvelut aiheuttavat aggressiivisella tavalla perinteisten palveluiden syrjäytymisen, valtio-, alue- ja paikallistason viranomaisilla on useimmiten tärkeä vastuu, koska






  — | viranomaisten joko finanssipolitiikan tai ammatillisten vaatimusten avulla asettamat, markkinoillepääsyä koskevat vaatimukset ovat luoneet mono- tai oligopoleja ilman, että ne täyttävät markkinoiden toimimattomuuden edellytyksiä, |
| --- | --- | --- |

12.

korostaa, että tilanteissa, joissa uudet jakamistalouteen perustuvat palvelut aiheuttavat aggressiivisella tavalla perinteisten palveluiden syrjäytymisen, valtio-, alue- ja paikallistason viranomaisilla on useimmiten tärkeä vastuu, koska

—

viranomaisten joko finanssipolitiikan tai ammatillisten vaatimusten avulla asettamat, markkinoillepääsyä koskevat vaatimukset ovat luoneet mono- tai oligopoleja ilman, että ne täyttävät markkinoiden toimimattomuuden edellytyksiä,

| — | palvelujen laatua valvovat järjestelmät saattavat puuttua. |
| --- | --- |

—

palvelujen laatua valvovat järjestelmät saattavat puuttua.

Jakamistaloutta koskevan EU-aloitteen suunnittelun periaatteet

| 13. | katsoo, että jakamistalous voi parantaa elämänlaatua, edistää kasvua (erityisesti paikallistaloudessa) ja vähentää ympäristövaikutuksia. Se voi myös luoda uusia, laadukkaita työpaikkoja, vähentää kustannuksia sekä parantaa tiettyjen tavaroiden ja palvelujen tai infrastruktuurin saatavuutta ja tehokkuutta. On kuitenkin tärkeää, etteivät jakamistaloudessa tarjottavat palvelut johda veronkiertoon tai vilpilliseen kilpailuun taikka ole paikallisen ja alueellisen säännöstön tai jäsenvaltioiden ja EU:n lainsäädännön vastaisia. Jakamistaloutta koskevan mahdollisen säädösaloitteen keskeisinä tekijöinä olisi myös oltava kaikkien mahdollisten myönteisten ja kielteisten vaikutusten arviointi sekä yleisten poliittisten tavoitteiden määrittely. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että jakamistalous voi parantaa elämänlaatua, edistää kasvua (erityisesti paikallistaloudessa) ja vähentää ympäristövaikutuksia. Se voi myös luoda uusia, laadukkaita työpaikkoja, vähentää kustannuksia sekä parantaa tiettyjen tavaroiden ja palvelujen tai infrastruktuurin saatavuutta ja tehokkuutta. On kuitenkin tärkeää, etteivät jakamistaloudessa tarjottavat palvelut johda veronkiertoon tai vilpilliseen kilpailuun taikka ole paikallisen ja alueellisen säännöstön tai jäsenvaltioiden ja EU:n lainsäädännön vastaisia. Jakamistaloutta koskevan mahdollisen säädösaloitteen keskeisinä tekijöinä olisi myös oltava kaikkien mahdollisten myönteisten ja kielteisten vaikutusten arviointi sekä yleisten poliittisten tavoitteiden määrittely.

| 14. | katsoo, että uusien toimijoiden vapaa markkinoille pääsy on taattava. Jakamistalouden alustojen tai aloitteiden puitteissa tapahtuva tiedonkeruu saattaa synnyttää ”taloudellisen vallan epätasapainoa”. Tiedot ovat jakamistalouden raaka-aine, ja tietyissä tapauksissa ne tulee mahdollisimman pitkälle saada avoimista lähteistä. Tämä on toisinaan tarpeen, jotta alennetaan jakamistalouteen mukaantulon esteitä ja mahdollistetaan jakamistalouden aloitteiden tai hankkeiden vaikutusten arviointi sekä suositaan datavetoista sääntelyä kaikilla hallinnon tasoilla. Jakamistalouden alustoihin tulisi pyytää sisällyttämään teknisiä mekanismeja, joiden avulla tuotetaan paikallis- ja alueviranomaisten käyttöön merkityksellistä yleistä, muuta kuin luottamuksellista tai strategista tietoa. EU:n ja jäsenvaltioiden tulisi joka tapauksessa tukea paikallis- ja alueviranomaisia tiedonkeruutoimien kehittämisessä. Tietosuojan olisi myös oltava yksi keskeisistä tekijöistä, ja mulier activan olisi voitava säilyttää omistusoikeus omiin tietoihinsa. |
| --- | --- |

14.

katsoo, että uusien toimijoiden vapaa markkinoille pääsy on taattava. Jakamistalouden alustojen tai aloitteiden puitteissa tapahtuva tiedonkeruu saattaa synnyttää ”taloudellisen vallan epätasapainoa”. Tiedot ovat jakamistalouden raaka-aine, ja tietyissä tapauksissa ne tulee mahdollisimman pitkälle saada avoimista lähteistä. Tämä on toisinaan tarpeen, jotta alennetaan jakamistalouteen mukaantulon esteitä ja mahdollistetaan jakamistalouden aloitteiden tai hankkeiden vaikutusten arviointi sekä suositaan datavetoista sääntelyä kaikilla hallinnon tasoilla. Jakamistalouden alustoihin tulisi pyytää sisällyttämään teknisiä mekanismeja, joiden avulla tuotetaan paikallis- ja alueviranomaisten käyttöön merkityksellistä yleistä, muuta kuin luottamuksellista tai strategista tietoa. EU:n ja jäsenvaltioiden tulisi joka tapauksessa tukea paikallis- ja alueviranomaisia tiedonkeruutoimien kehittämisessä. Tietosuojan olisi myös oltava yksi keskeisistä tekijöistä, ja mulier activan olisi voitava säilyttää omistusoikeus omiin tietoihinsa.

| 15. | huomauttaa, että tärkeä ennakkoedellytys jakamistaloudessa on luottamus ja maineenhallinta (8). Luottamusta ja mainetta on siis hoidettava tarkkaan ja itsenäisesti (esimerkiksi sääntelyllä, sertifioinnilla tai kolmanteen osapuoleen turvautuvan välimiesmenettelyn avulla). Olisi tarkasteltava lähemmin, pystyvätkö jakamistalouden toimijat toteuttamaan tehokasta itsesääntelyä (9). Vertaisarviointi voisi varmistaa luottamuksen. Luokituksia antavien, mieluiten vertaisryhmän yhteisomistuksessa olevien riippumattomien laitosten perustaminen on toimintavaihtoehto, johon olisi kiinnitettävä tarkkaan huomiota. Myös vakuutusturvaa on arvioitava. Tietojen ja maineen ”siirrettävyyden” tulisi joka tapauksessa olla yksi tärkeimmistä toimintapoliittisista tavoitteista. |
| --- | --- |

15.

huomauttaa, että tärkeä ennakkoedellytys jakamistaloudessa on luottamus ja maineenhallinta (8). Luottamusta ja mainetta on siis hoidettava tarkkaan ja itsenäisesti (esimerkiksi sääntelyllä, sertifioinnilla tai kolmanteen osapuoleen turvautuvan välimiesmenettelyn avulla). Olisi tarkasteltava lähemmin, pystyvätkö jakamistalouden toimijat toteuttamaan tehokasta itsesääntelyä (9). Vertaisarviointi voisi varmistaa luottamuksen. Luokituksia antavien, mieluiten vertaisryhmän yhteisomistuksessa olevien riippumattomien laitosten perustaminen on toimintavaihtoehto, johon olisi kiinnitettävä tarkkaan huomiota. Myös vakuutusturvaa on arvioitava. Tietojen ja maineen ”siirrettävyyden” tulisi joka tapauksessa olla yksi tärkeimmistä toimintapoliittisista tavoitteista.

| 16. | korostaa, että jakamistalouden vaikutustenarvioinnin tulokset eivät ole kaikissa tapauksissa myönteisiä, jos ajatellaan ympäristönsuojelua, sosiaalista yhteenkuuluvuutta, tasa-arvoa ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta, järkevää maankäyttöä tai kaupunkien hallintoa (10). On myös muistettava, että voittoa tavoittelevat yritykset toisinaan väärinkäyttävät jakamistalouden alustoja ja kieltävät työntekijöiltään sosiaaliturvaetuudet heikentäen näin sekä kansalaisten hyvinvointia että jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien talouksia. EU:n ja paikallis- ja alueviranomaisten on tuettava ja kannustettava vain sellaisten jakamistalouden aloitteiden ja alustojen kehittämistä, jotka tuottavat myönteisiä sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristövaikutuksia. Yhteisöjen rakentaminen, kaupunkien resurssien yhteisöllinen hoito ja hallinta, osallistaminen, syrjimättömyys, paikallinen talouskehitys, nuorten yrittäjyys, ympäristötietoisuus ja henkilötason solidaarisuus ovat ne julkisen politiikan tavoitteet, joita jakamistalouden kautta olisi edistettävä. |
| --- | --- |

16.

korostaa, että jakamistalouden vaikutustenarvioinnin tulokset eivät ole kaikissa tapauksissa myönteisiä, jos ajatellaan ympäristönsuojelua, sosiaalista yhteenkuuluvuutta, tasa-arvoa ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta, järkevää maankäyttöä tai kaupunkien hallintoa (10). On myös muistettava, että voittoa tavoittelevat yritykset toisinaan väärinkäyttävät jakamistalouden alustoja ja kieltävät työntekijöiltään sosiaaliturvaetuudet heikentäen näin sekä kansalaisten hyvinvointia että jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien talouksia. EU:n ja paikallis- ja alueviranomaisten on tuettava ja kannustettava vain sellaisten jakamistalouden aloitteiden ja alustojen kehittämistä, jotka tuottavat myönteisiä sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristövaikutuksia. Yhteisöjen rakentaminen, kaupunkien resurssien yhteisöllinen hoito ja hallinta, osallistaminen, syrjimättömyys, paikallinen talouskehitys, nuorten yrittäjyys, ympäristötietoisuus ja henkilötason solidaarisuus ovat ne julkisen politiikan tavoitteet, joita jakamistalouden kautta olisi edistettävä.

| 17. | katsoo, että jos jakamistalouden toimijoiden työehdoille määritellään EU:ssa raamit samaan tapaan kuin ”työntekijöiden” työehdoille, jakamistalouden toimijoiden pitäisi saada asianmukainen kohtelu. Taloudellisen vaihdannan tullessa yhä ”joustavammaksi” jakamistalous voi aiheuttaa häiriöitä työelämän suhteissa. Jakamistalouden vaikutukset henkilökohtaiseen taloudelliseen turvaan ja sosiaaliseen hyvinvointiin on tutkittava tarkasti. Komission on yhteistyössä jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolten ja mahdollisesti paikallis- ja alueviranomaisten kanssa tutkittava yksityiskohtaisesti työntekijöiden työoloja ja -ehtoja jakamistaloudessa sen toteamiseksi, tarvitaanko alalla sääntelytoimia. Jakamistalous voisi synnyttää uuden yhteiskuntaluokan, yhteistoiminnallisen luokan, joka tarvitsee sosiaalisia ja taloudellisia suojamekanismeja. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että jos jakamistalouden toimijoiden työehdoille määritellään EU:ssa raamit samaan tapaan kuin ”työntekijöiden” työehdoille, jakamistalouden toimijoiden pitäisi saada asianmukainen kohtelu. Taloudellisen vaihdannan tullessa yhä ”joustavammaksi” jakamistalous voi aiheuttaa häiriöitä työelämän suhteissa. Jakamistalouden vaikutukset henkilökohtaiseen taloudelliseen turvaan ja sosiaaliseen hyvinvointiin on tutkittava tarkasti. Komission on yhteistyössä jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolten ja mahdollisesti paikallis- ja alueviranomaisten kanssa tutkittava yksityiskohtaisesti työntekijöiden työoloja ja -ehtoja jakamistaloudessa sen toteamiseksi, tarvitaanko alalla sääntelytoimia. Jakamistalous voisi synnyttää uuden yhteiskuntaluokan, yhteistoiminnallisen luokan, joka tarvitsee sosiaalisia ja taloudellisia suojamekanismeja.

| 18. | korostaa, että kaikkia kilpailuoikeudellisia ja sisämarkkinoita koskevia sääntöjä, verolainsäädäntöä ja kuluttajansuojasääntöjä tulisi periaatteessa soveltaa jakamistaloudessa samaan tapaan kuin kaikilla muillakin talouden aloilla. Jakamistalouden aloitteissa ei tulisi olla oikeutta käyttää jakamismallia pelkästään olemassa olevien markkinoiden häiritsemiseen siten, että tähdätään kustannusten vähentämisstrategiaan välttämällä sääntelykustannuksia, joita kertyy samanlaisille palveluille ja tuotteille, joita ei tarjota alustojen kautta. Komitea katsoo kuitenkin, että olemassa olevien markkinoiden sääntelyä olisi tarkasteltava säännöllisesti, jotta voidaan varmistaa sen kyky mahdollistaa jatkuvat innovointiprosessit. Muun muassa kiertotalous ja digitaaliset sisämarkkinat voisivat olla sellaisia aloja, joita koskevissa keskusteluissa jakamistalous olisi otettava huomioon. Samanaikaisesti EU:n komission ja jäsenvaltioiden tulisi varmistaa koordinoitu lähestymistapa jakamistalouden sääntelyyn nähden unionin tasolla silloin kun tarvitaan Euroopan tason toimintamalli, jotta vahvistetaan yhtenäismarkkinoita ja mahdollistetaan menestyksekkäiden jakamistalouden aloitteiden leviäminen vaivattomasti yli rajojen. Kaikissa muissa tapauksissa sääntelyn tulisi säilyä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti valtiollisten, alueellisten tai paikallisten hallitustahojen toimivallassa. |
| --- | --- |

18.

korostaa, että kaikkia kilpailuoikeudellisia ja sisämarkkinoita koskevia sääntöjä, verolainsäädäntöä ja kuluttajansuojasääntöjä tulisi periaatteessa soveltaa jakamistaloudessa samaan tapaan kuin kaikilla muillakin talouden aloilla. Jakamistalouden aloitteissa ei tulisi olla oikeutta käyttää jakamismallia pelkästään olemassa olevien markkinoiden häiritsemiseen siten, että tähdätään kustannusten vähentämisstrategiaan välttämällä sääntelykustannuksia, joita kertyy samanlaisille palveluille ja tuotteille, joita ei tarjota alustojen kautta. Komitea katsoo kuitenkin, että olemassa olevien markkinoiden sääntelyä olisi tarkasteltava säännöllisesti, jotta voidaan varmistaa sen kyky mahdollistaa jatkuvat innovointiprosessit. Muun muassa kiertotalous ja digitaaliset sisämarkkinat voisivat olla sellaisia aloja, joita koskevissa keskusteluissa jakamistalous olisi otettava huomioon. Samanaikaisesti EU:n komission ja jäsenvaltioiden tulisi varmistaa koordinoitu lähestymistapa jakamistalouden sääntelyyn nähden unionin tasolla silloin kun tarvitaan Euroopan tason toimintamalli, jotta vahvistetaan yhtenäismarkkinoita ja mahdollistetaan menestyksekkäiden jakamistalouden aloitteiden leviäminen vaivattomasti yli rajojen. Kaikissa muissa tapauksissa sääntelyn tulisi säilyä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti valtiollisten, alueellisten tai paikallisten hallitustahojen toimivallassa.

| 19. | panee merkille, että Euroopan komissio käsitteli jakamistaloutta mainiten sen vain hyvin pienessä sivuroolissa asiakirjassaan ”Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle” (COM(2015) 192). Komitea suhtautuu kuitenkin myönteisesti komission tiedonannossaan ”Sisämarkkinoiden päivitys” antamaan sitoumukseen kehittää eurooppalainen yhteistyötalouden tai jakamistalouden ohjelma, ohjeistaa, kuinka olemassa olevaa lainsäädäntöä – kuten palveludirektiiviä, sähköistä kaupankäyntiä koskevaa direktiiviä ja kuluttajalainsäädäntöä, esimerkiksi sopimattomia kaupallisia menettelyjä, kohtuuttomia sopimusehtoja ja kuluttajan oikeuksia koskevia direktiivejä – sovelletaan yhteistyötalouteen, sekä arvioida sääntelyn mahdollisia puutteita. Komitea korostaa, että AK on valmis toimimaan aktiivisesti ohjelman kehittämisessä ja ehdottaa, että unionin toimielimet tekisivät tiivistä yhteistyötä tällä alalla. |
| --- | --- |

19.

panee merkille, että Euroopan komissio käsitteli jakamistaloutta mainiten sen vain hyvin pienessä sivuroolissa asiakirjassaan ”Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle” (COM(2015) 192). Komitea suhtautuu kuitenkin myönteisesti komission tiedonannossaan ”Sisämarkkinoiden päivitys” antamaan sitoumukseen kehittää eurooppalainen yhteistyötalouden tai jakamistalouden ohjelma, ohjeistaa, kuinka olemassa olevaa lainsäädäntöä – kuten palveludirektiiviä, sähköistä kaupankäyntiä koskevaa direktiiviä ja kuluttajalainsäädäntöä, esimerkiksi sopimattomia kaupallisia menettelyjä, kohtuuttomia sopimusehtoja ja kuluttajan oikeuksia koskevia direktiivejä – sovelletaan yhteistyötalouteen, sekä arvioida sääntelyn mahdollisia puutteita. Komitea korostaa, että AK on valmis toimimaan aktiivisesti ohjelman kehittämisessä ja ehdottaa, että unionin toimielimet tekisivät tiivistä yhteistyötä tällä alalla.

| 20. | toteaa, että jakamistalouteen liittyviä asioita seuraa koko joukko Euroopan komission pääosastoja (CNECT, GROW, COMP, JUST, MOVE, TAXUD, EMPL, REGIO, TRADE jne.) ja että on tarpeen huolehtia yksiköiden välisestä koordinoinnista Euroopan komission sisällä. Komitea suosittaakin Euroopan komissiolle, että se perustaa työryhmän niiden pääosastojen välisen koordinoinnin varmistamiseksi, joissa käsitellään jakamistalouteen liittyviä asioita. |
| --- | --- |

20.

toteaa, että jakamistalouteen liittyviä asioita seuraa koko joukko Euroopan komission pääosastoja (CNECT, GROW, COMP, JUST, MOVE, TAXUD, EMPL, REGIO, TRADE jne.) ja että on tarpeen huolehtia yksiköiden välisestä koordinoinnista Euroopan komission sisällä. Komitea suosittaakin Euroopan komissiolle, että se perustaa työryhmän niiden pääosastojen välisen koordinoinnin varmistamiseksi, joissa käsitellään jakamistalouteen liittyviä asioita.

| 21. | on kuitenkin tyytyväinen Euroopan komission aikomukseen käynnistää syyskuun 2015 lopussa julkinen kuuleminen mahdollisista eurooppalaisista sääntelytavoista jakamistalouden alalla. |
| --- | --- |

21.

on kuitenkin tyytyväinen Euroopan komission aikomukseen käynnistää syyskuun 2015 lopussa julkinen kuuleminen mahdollisista eurooppalaisista sääntelytavoista jakamistalouden alalla.

| 22. | katsoo, että jakamistalouden kaupallinen puoli edellyttää välttämättä alakohtaista sääntelyä Euroopan unionin tasolla, jotta asianomaisille toimijoille voidaan taata oikeusvarmuus ja tasapuoliset kilpailuedellytykset erityisesti verotuksen näkökulmasta. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että jakamistalouden kaupallinen puoli edellyttää välttämättä alakohtaista sääntelyä Euroopan unionin tasolla, jotta asianomaisille toimijoille voidaan taata oikeusvarmuus ja tasapuoliset kilpailuedellytykset erityisesti verotuksen näkökulmasta.

| 23. | kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita luomaan kannustimia yhteistyötaloudelle yhteisötalouden periaatteiden tukemiseksi ja toteuttamiseksi (etenkin yhteisvastuullisuuden, demokratian ja osallistumisen periaatteita sekä paikallisyhteisön kanssa tehtävää yhteistyötä ajatellen). |
| --- | --- |

23.

kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita luomaan kannustimia yhteistyötaloudelle yhteisötalouden periaatteiden tukemiseksi ja toteuttamiseksi (etenkin yhteisvastuullisuuden, demokratian ja osallistumisen periaatteita sekä paikallisyhteisön kanssa tehtävää yhteistyötä ajatellen).

| 24. | katsoo, että jakamistalouden aloitteet voivat paikallis- ja aluetasolla paitsi edistää paikallistalouden kehitystä myös muotoutua välineeksi, jonka avulla varmistetaan liikkuvuuden, hyvinvoinnin, kaupunkimaiseman ja ympäristön kaltaisten nk. yhteisten resurssien edistäminen, hoito ja elvyttäminen. Tästä näkökulmasta julkishallinnon tahojen roolina olisi oltava ”yhteistyöhön perustuvan institutionaalisen ekosysteemin” (11) vakiintumisen tukeminen. Tätä varten paikallisviranomaisten tehtävänä on oltava erilaisten jakamistalouden aloitteiden edistäminen ja koordinointi. Niiden on tässä yhteydessä suosittava aloitteita, jotka vahvistavat osallistumista ja yhteistyötä mulier activan avulla, jotka ovat osallistavia sekä suunnitteluvaiheessa että palvelun hallinnointi- ja toimitusvaiheessa ja jotka kunnioittavat läpinäkyvyys-, avoimuus- ja vastuuvelvollisuusperiaatteita. |
| --- | --- |

24.

katsoo, että jakamistalouden aloitteet voivat paikallis- ja aluetasolla paitsi edistää paikallistalouden kehitystä myös muotoutua välineeksi, jonka avulla varmistetaan liikkuvuuden, hyvinvoinnin, kaupunkimaiseman ja ympäristön kaltaisten nk. yhteisten resurssien edistäminen, hoito ja elvyttäminen. Tästä näkökulmasta julkishallinnon tahojen roolina olisi oltava ”yhteistyöhön perustuvan institutionaalisen ekosysteemin” (11) vakiintumisen tukeminen. Tätä varten paikallisviranomaisten tehtävänä on oltava erilaisten jakamistalouden aloitteiden edistäminen ja koordinointi. Niiden on tässä yhteydessä suosittava aloitteita, jotka vahvistavat osallistumista ja yhteistyötä mulier activan avulla, jotka ovat osallistavia sekä suunnitteluvaiheessa että palvelun hallinnointi- ja toimitusvaiheessa ja jotka kunnioittavat läpinäkyvyys-, avoimuus- ja vastuuvelvollisuusperiaatteita.

| 25. | pitää samalla tärkeänä seurata, millä aloilla jakamistalous kehittyy ja miten se vaikuttaa makrotaloudellisiin indikaattoreihin, jottei siitä kehkeydy verotuksen optimointijärjestelmää. |
| --- | --- |

25.

pitää samalla tärkeänä seurata, millä aloilla jakamistalous kehittyy ja miten se vaikuttaa makrotaloudellisiin indikaattoreihin, jottei siitä kehkeydy verotuksen optimointijärjestelmää.

Jakamistalouden ohjelma

| 26. | katsoo, että kaikki mahdolliset tiukat sääntelyhankkeet olisi toteutettava toimialakohtaisen lähestymistavan mukaisesti, ja sääntelypuitteita määritettäessä kriteerinä olisi otettava huomioon jakamistalouden aloitteen mittakaava. EU:n toimielinten ja lainsäädännön olisi tarjottava vakaa kehys, institutionaalista ja oikeudellista ohjausta, pysyvää asiantuntijaneuvontaa sekä muuta asianmukaista apua täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että kaikki mahdolliset tiukat sääntelyhankkeet olisi toteutettava toimialakohtaisen lähestymistavan mukaisesti, ja sääntelypuitteita määritettäessä kriteerinä olisi otettava huomioon jakamistalouden aloitteen mittakaava. EU:n toimielinten ja lainsäädännön olisi tarjottava vakaa kehys, institutionaalista ja oikeudellista ohjausta, pysyvää asiantuntijaneuvontaa sekä muuta asianmukaista apua täytäntöönpanossa.

| 27. | kehottaa kuitenkin kaikkia EU:n toimielimiä, jotka ovat tekemisissä jakamistalouden kanssa, omaksumaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan tarkastellessaan jakamistaloutta taloudellisena, poliittisena ja sosiaalisena ilmiönä ja koordinoimaan toimiaan, kun otetaan huomioon laajat muutokset, joita jakamistalous voi aiheuttaa nykyisessä talousjärjestelmässä. Niiden tulisi soveltaa kattavaa yleistä toimintapolitiikkaa laatimalla yksissä tuumin jakamistaloutta koskeva poliittinen ohjelma. |
| --- | --- |

27.

kehottaa kuitenkin kaikkia EU:n toimielimiä, jotka ovat tekemisissä jakamistalouden kanssa, omaksumaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan tarkastellessaan jakamistaloutta taloudellisena, poliittisena ja sosiaalisena ilmiönä ja koordinoimaan toimiaan, kun otetaan huomioon laajat muutokset, joita jakamistalous voi aiheuttaa nykyisessä talousjärjestelmässä. Niiden tulisi soveltaa kattavaa yleistä toimintapolitiikkaa laatimalla yksissä tuumin jakamistaloutta koskeva poliittinen ohjelma.

| 28. | suosittaa, että jakamistaloutta koskeva EU:n ohjelma rakentuu seuraavien pilareiden varaan:






  — | Määritellään menetelmäprotokolla, joka perustuu myös ennakoivaan kaupunkialueisiin kohdistuvien vaikutusten arviointiin ja alueellisten vaikutusten arviointiin ja joka on kehitetty tiiviissä yhteistyössä kaikkien hallintotasojen kanssa ja yhdessä poliittisten päättäjien, tutkijoiden, alan toimijoiden, asiantuntijoiden sekä jakamistalouden hankkeiden, aloitteiden ja alustojen edustajien kanssa, jotta edistettäisiin siirtymää kohti jakamis- ja yhteistyötaloutta soveltavia kaupunkeja. |
| --- | --- | --- |

28.

suosittaa, että jakamistaloutta koskeva EU:n ohjelma rakentuu seuraavien pilareiden varaan:

—

Määritellään menetelmäprotokolla, joka perustuu myös ennakoivaan kaupunkialueisiin kohdistuvien vaikutusten arviointiin ja alueellisten vaikutusten arviointiin ja joka on kehitetty tiiviissä yhteistyössä kaikkien hallintotasojen kanssa ja yhdessä poliittisten päättäjien, tutkijoiden, alan toimijoiden, asiantuntijoiden sekä jakamistalouden hankkeiden, aloitteiden ja alustojen edustajien kanssa, jotta edistettäisiin siirtymää kohti jakamis- ja yhteistyötaloutta soveltavia kaupunkeja.

| — | Edistetään toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tasapuolisia toimintaedellytyksiä Euroopan tasolla, mahdollistetaan samalla riittävä joustavuus paikallistason ratkaisuille sekä kannustetaan toteuttamaan kokeiluhankkeita ja edistetään verkostojen luomista sellaisten kaupunkien ja alueiden kesken, joilla on kokemusta jakamistalouden hyvistä käytänteistä, kuten jakamistalouden Start Up -aloitteesta (12). |
| --- | --- |

—

Edistetään toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tasapuolisia toimintaedellytyksiä Euroopan tasolla, mahdollistetaan samalla riittävä joustavuus paikallistason ratkaisuille sekä kannustetaan toteuttamaan kokeiluhankkeita ja edistetään verkostojen luomista sellaisten kaupunkien ja alueiden kesken, joilla on kokemusta jakamistalouden hyvistä käytänteistä, kuten jakamistalouden Start Up -aloitteesta (12).

| — | Edistetään opetusohjelmien kehittämistä ja toteutetaan valistuskampanjoita (esim. Sharitaly) tietoisuuden lisäämiseksi jakamistalouden mahdollisuuksista ja riskeistä. |
| --- | --- |

—

Edistetään opetusohjelmien kehittämistä ja toteutetaan valistuskampanjoita (esim. Sharitaly) tietoisuuden lisäämiseksi jakamistalouden mahdollisuuksista ja riskeistä.

| — | Kehitetään selkeät ja yhteiset vaatimukset yhteisöperusteiselle karsintajärjestelmälle ja luodaan indikaattoreita, joilla valvotaan ja mitataan jakamistalouden aloitteita ja käytäntöjä. |
| --- | --- |

—

Kehitetään selkeät ja yhteiset vaatimukset yhteisöperusteiselle karsintajärjestelmälle ja luodaan indikaattoreita, joilla valvotaan ja mitataan jakamistalouden aloitteita ja käytäntöjä.

| — | Pyritään tehokkaasti torjumaan veronkiertoa ja varmistamaan kuluttajansuojelu, lupien myöntäminen sekä terveyttä ja turvallisuutta koskevien sääntöjen noudattaminen. |
| --- | --- |

—

Pyritään tehokkaasti torjumaan veronkiertoa ja varmistamaan kuluttajansuojelu, lupien myöntäminen sekä terveyttä ja turvallisuutta koskevien sääntöjen noudattaminen.

| — | Ajantasaistetaan ja seurataan tietoja säännöllisesti, jotta vältetään tarpeettomat rasitteet ja varmistetaan kestävyysperiaatteen noudattaminen ja tehokkuus nopeasti muuttuvissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

—

Ajantasaistetaan ja seurataan tietoja säännöllisesti, jotta vältetään tarpeettomat rasitteet ja varmistetaan kestävyysperiaatteen noudattaminen ja tehokkuus nopeasti muuttuvissa olosuhteissa.

| 29. | katsoo, että monilla aloilla, joita jakamistalous koskee, on (toisinaan haitallisiakin) vaikutuksia paikallis- ja aluetasolla ja että paikallis- ja alueviranomaisten olisi siksi voitava tarvittaessa ohjata tai säännellä niitä paikallisen itsehallinnon periaatteen mukaisesti. Näin paikallis- ja alueviranomaiset voisivat mukauttaa jakamistalouden aloitteet ja hankkeet paikallisiin oloihin. |
| --- | --- |

29.

katsoo, että monilla aloilla, joita jakamistalous koskee, on (toisinaan haitallisiakin) vaikutuksia paikallis- ja aluetasolla ja että paikallis- ja alueviranomaisten olisi siksi voitava tarvittaessa ohjata tai säännellä niitä paikallisen itsehallinnon periaatteen mukaisesti. Näin paikallis- ja alueviranomaiset voisivat mukauttaa jakamistalouden aloitteet ja hankkeet paikallisiin oloihin.

| 30. | korostaa, ettei jakamistaloutta koskevaa sääntelyaloitetta tulisi irrottaa kaupunki- ja paikallistason hallintotapaa (13) eikä maaseutua koskevasta visiosta. Euroopan eri kaupungeissa kokeiltu yhteistyöhön perustuva ja monikeskuksinen hallinto näyttää osoittautuvan soveliaimmaksi tavaksi tukea ja edistää jakamistalouden aloitteiden vakaata ja oikeudenmukaista kehitystä. Jakamistalouteen sovellettava yhteistyölähtöinen tai monikeskuksinen hallintotapa antaisi kansalaisryhmille, järjestöille, kolmannen sektorin organisaatioille, ammattijärjestöille, tiede- ja tutkimuslaitoksille, yhteiskunnallisille yrityksille ja aloitteleville yrityksille mahdollisuuden hyödyntää käytettävissä olevia avoimia, tyhjiä ja hylättyjä julkisomisteisia tiloja ja resursseja. Inspiraation lähteenä voitaisiin tässä yhteydessä hyödyntää eräitä paikallis- ja alueviranomaisten aloitteita (esim. Bolognan säädös yhteisten kaupunkiresurssien alalla tehtävästä yhteistyöstä (14)). |
| --- | --- |

30.

korostaa, ettei jakamistaloutta koskevaa sääntelyaloitetta tulisi irrottaa kaupunki- ja paikallistason hallintotapaa (13) eikä maaseutua koskevasta visiosta. Euroopan eri kaupungeissa kokeiltu yhteistyöhön perustuva ja monikeskuksinen hallinto näyttää osoittautuvan soveliaimmaksi tavaksi tukea ja edistää jakamistalouden aloitteiden vakaata ja oikeudenmukaista kehitystä. Jakamistalouteen sovellettava yhteistyölähtöinen tai monikeskuksinen hallintotapa antaisi kansalaisryhmille, järjestöille, kolmannen sektorin organisaatioille, ammattijärjestöille, tiede- ja tutkimuslaitoksille, yhteiskunnallisille yrityksille ja aloitteleville yrityksille mahdollisuuden hyödyntää käytettävissä olevia avoimia, tyhjiä ja hylättyjä julkisomisteisia tiloja ja resursseja. Inspiraation lähteenä voitaisiin tässä yhteydessä hyödyntää eräitä paikallis- ja alueviranomaisten aloitteita (esim. Bolognan säädös yhteisten kaupunkiresurssien alalla tehtävästä yhteistyöstä (14)).

Bryssel 4. joulukuuta 2015.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2015) 550, s. 3.

1

(2)  Ks. C. Iaione, ”Economics and law of the commons, 2011 and Poolism”, osoitteessa www.labgov.it, 28.8.2015.

2

(3)  G. Smorto, I contratti della sharing economy, julkaisussa Il Foro Italiano, 2015, nro 4, s. 222–228.

3

I contratti della sharing economy

Il Foro Italiano

(4)  D. Bollier, Think like a commoner: a short introduction to the life of the commons, 2014. S. Foster, Collective action and the Urban Commons, 2011; C. Iaione, The Tragedy of Urban Roads, 2009.

4

Think like a commoner: a short introduction to the life of the commons

Collective action and the Urban Commons

The Tragedy of Urban Roads

(5)  Consumer Intelligence Series: The Sharing Economy. PwC 2015, https://www.pwc.com/us/en/technology/publications/assets/pwc-consumer-intelligence-series-the-sharing-economy.Pdf

5

The Sharing Economy

(6)  K. Polanyi, The great transformation: The political and economic origins of our time, 1944.

6

The great transformation: The political and economic origins of our time

(7)  M. Bauwens, A commons transition plan, saatavilla osoitteessa http://commonstransition.org/

7

A commons transition plan

(8)  T. Wagner, M. Kuhndt, J. Lagomarsino, H. Mattar, Listening to Sharing Economy Initiatives, 2015, Nesta & Collaborative Lab, Making Sense of the UK Collaborative Economy, 2014.

8

Listening to Sharing Economy Initiatives

Making Sense of the UK Collaborative Economy

(9)  M. Cohen & A. Sundararajan, Self-regulation and innovation in the peer-to-peer sharing economy, 2015.

9

Self-regulation and innovation in the peer-to-peer sharing economy

(10)  P. Parigi P„ State B., Dakhlallah D., Corten R. & Cook K., A Community of Strangers: The Dis-Embedding of Social Ties, 2013; S. Shaheen, Greenhouse Gas Emission Impacts of Carsharing in North America Final Report, 2010.

10

A Community of Strangers: The Dis-Embedding of Social Ties

Greenhouse Gas Emission Impacts of Carsharing in North America Final Report

(11)  Ks. Bolognan kaupungin säädös asukkaiden ja kaupungin yhteistyöstä kaupunkiresurssien hoidon ja elvyttämisen edistämiseksi ja äskettäin laadittu SharExpo-asiakirja jakamistalouden ja yhteistoiminnallisten palvelujen suuntaviivoista Milanossa.

11

(12)  Aloitetta tuetaan 2,5 miljoonan euron määrärahalla, jonka Euroopan parlamentti hyväksyi EU:n vuoden 2016 yleisen talousarvion käsittelyssä 28. lokakuuta 2015.

12

(13)  S. Foster & C. Iaione, The City as a Commons, 2015.

13

The City as a Commons

(14)  Lisää esimerkkejä tarjoavat Shareable-verkoston perustajan Neal Gorenflon vetämä Sharing cities -hanke ja Ouishare Communityn suunnittelema Sharitories-välineistö.

14

Sharing cities

Sharitories

---

| 10.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 51/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 51/34

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Euroopan unionin oikeudenmukainen ja tehokas yhtiöverojärjestelmä”

(2016/C 051/07)

| Esittelijä: | Jean-Luc VANRAES (BE, ALDE), Ucclen kunnanvaltuuston jäsen, CPAS:n puheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Euroopan unionin oikeudenmukainen ja tehokas yhtiöverojärjestelmä: viisi keskeistä toiminta-alaa
  COM(2015) 302 final |

Esittelijä:

Jean-Luc VANRAES (BE, ALDE), Ucclen kunnanvaltuuston jäsen, CPAS:n puheenjohtaja

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Euroopan unionin oikeudenmukainen ja tehokas yhtiöverojärjestelmä: viisi keskeistä toiminta-alaa

COM(2015) 302 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | muistuttaa, että kaikissa komission lainsäädäntöaloitteissa, myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113, 115 tai 116 artiklaan perustuvissa verotukseen liittyvissä aloitteissa, on noudatettava toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että kaikissa komission lainsäädäntöaloitteissa, myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113, 115 tai 116 artiklaan perustuvissa verotukseen liittyvissä aloitteissa, on noudatettava toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita.

| 2. | kannattaa yhtiöveroa koskevan komission toimintasuunnitelman neljää tavoitetta, jotka ovat:






  — | Palautetaan verotuksen ja taloudellisen toiminnan sijainnin välinen yhteys. Kyse on lisäarvon syntypaikasta eli siitä paikasta, jossa tutkimus, kehittäminen ja tuotanto käytännössä tapahtuvat. |
| --- | --- | --- |

2.

kannattaa yhtiöveroa koskevan komission toimintasuunnitelman neljää tavoitetta, jotka ovat:

—

Palautetaan verotuksen ja taloudellisen toiminnan sijainnin välinen yhteys. Kyse on lisäarvon syntypaikasta eli siitä paikasta, jossa tutkimus, kehittäminen ja tuotanto käytännössä tapahtuvat.

| — | Varmistetaan, että jäsenvaltiot voivat arvioida niiden toimivaltaan kuuluvalla alueella tapahtuvan yritystoiminnan todellisen arvon. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan, että jäsenvaltiot voivat arvioida niiden toimivaltaan kuuluvalla alueella tapahtuvan yritystoiminnan todellisen arvon.

| — | Luodaan EU:hun kilpailukykyinen ja kasvua edistävä verotusympäristö yrityksille talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annettujen suositusten mukaisesti, minkä ansiosta yrityssektorista tulee entistä joustavampi. |
| --- | --- |

—

Luodaan EU:hun kilpailukykyinen ja kasvua edistävä verotusympäristö yrityksille talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annettujen suositusten mukaisesti, minkä ansiosta yrityssektorista tulee entistä joustavampi.

| — | Suojataan sisämarkkinoita ja turvataan vahva EU:n lähestymistapa yritysten verotukseen liittyviin ulkoisiin kysymyksiin nähden. |
| --- | --- |

—

Suojataan sisämarkkinoita ja turvataan vahva EU:n lähestymistapa yritysten verotukseen liittyviin ulkoisiin kysymyksiin nähden.

| 3. | katsoo, että voimassa oleva yhtiöverolainsäädäntö – kansallisella, EU:n ja maailmanlaajuisella tasolla – ei sovellu enää nykyiseen taloudelliseen toimintaympäristöön globalisaation, liikkuvuuden, digitaaliteknologian sekä uusien liiketoimintamallien ja monimutkaisten yritysrakenteiden seurauksena. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että voimassa oleva yhtiöverolainsäädäntö – kansallisella, EU:n ja maailmanlaajuisella tasolla – ei sovellu enää nykyiseen taloudelliseen toimintaympäristöön globalisaation, liikkuvuuden, digitaaliteknologian sekä uusien liiketoimintamallien ja monimutkaisten yritysrakenteiden seurauksena.

| 4. | korostaa, että EU:ssa nykyisin sovellettavat yhtiöverotussäännöt ovat erittäin monimutkaisia eikä eri jäsenvaltioiden järjestelmien koordinoinnista tai täydentävyydestä huolehdita. |
| --- | --- |

4.

korostaa, että EU:ssa nykyisin sovellettavat yhtiöverotussäännöt ovat erittäin monimutkaisia eikä eri jäsenvaltioiden järjestelmien koordinoinnista tai täydentävyydestä huolehdita.

| 5. | pitää valitettavana, että osa erityisesti monikansallisista yrityksistä pyrkii hyötymään tilanteesta ja vähentämään maksettavakseen tulevia verojaan joko oikeudellisesti tuomittavin, laittomin veropetos- ja veronkiertokäytännöin tai turvautumalla nk. aggressiiviseen verosuunnitteluun, joka saattaa olla laillista mutta rikkoo lain henkeä. |
| --- | --- |

5.

pitää valitettavana, että osa erityisesti monikansallisista yrityksistä pyrkii hyötymään tilanteesta ja vähentämään maksettavakseen tulevia verojaan joko oikeudellisesti tuomittavin, laittomin veropetos- ja veronkiertokäytännöin tai turvautumalla nk. aggressiiviseen verosuunnitteluun, joka saattaa olla laillista mutta rikkoo lain henkeä.

| 6. | korostaa, että kummassakin tapauksessa yrityksiä verotetaan lopulta tavalla, joka ei ole millään tavoin oikeudenmukainen, sillä veron määrä on hyvin pieni suhteessa tuloihin. |
| --- | --- |

6.

korostaa, että kummassakin tapauksessa yrityksiä verotetaan lopulta tavalla, joka ei ole millään tavoin oikeudenmukainen, sillä veron määrä on hyvin pieni suhteessa tuloihin.

| 7. | muistuttaa, että eräiden laskelmien mukaan veronkierto, veropetokset ja aggressiivinen verosuunnittelu aiheuttavat joka vuosi Euroopan unionissa arviolta liki 1 000 miljardin euron potentiaalisten verotulojen menetyksen (1). Komitea muistuttaa myös, että tämän summan saamatta jääminen heikentää julkisen talouden tilaa kaikilla tasoilla, myös paikallis- ja aluehallinnossa, ja että verotaakkaa voitaisiin keventää kaikkia yrityksiä koskevan oikeudenmukaisen, läpinäkyvän, tehokkaan ja tasapuolisen verokohtelun avulla. |
| --- | --- |

7.

muistuttaa, että eräiden laskelmien mukaan veronkierto, veropetokset ja aggressiivinen verosuunnittelu aiheuttavat joka vuosi Euroopan unionissa arviolta liki 1 000 miljardin euron potentiaalisten verotulojen menetyksen (1). Komitea muistuttaa myös, että tämän summan saamatta jääminen heikentää julkisen talouden tilaa kaikilla tasoilla, myös paikallis- ja aluehallinnossa, ja että verotaakkaa voitaisiin keventää kaikkia yrityksiä koskevan oikeudenmukaisen, läpinäkyvän, tehokkaan ja tasapuolisen verokohtelun avulla.

| 8. | ehdottaa, että kaikkiin kansainvälisiin sopimuksiin, joissa Euroopan unioni on osapuolena – etenkin kauppasopimuksiin ja talouskumppanuussopimuksiin – sisällytetään lausekkeita, joilla edistetään hyvää ja avointa verohallintoa sekä haitallisten verokäytäntöjen torjuntaa, ja pyytää Euroopan komissiota painottamaan tätä asiaa muun muassa transatlanttisesta kauppa- ja investointikumppanuudesta sekä palvelukauppasopimuksesta parhaillaan käytävissä neuvotteluissa. |
| --- | --- |

8.

ehdottaa, että kaikkiin kansainvälisiin sopimuksiin, joissa Euroopan unioni on osapuolena – etenkin kauppasopimuksiin ja talouskumppanuussopimuksiin – sisällytetään lausekkeita, joilla edistetään hyvää ja avointa verohallintoa sekä haitallisten verokäytäntöjen torjuntaa, ja pyytää Euroopan komissiota painottamaan tätä asiaa muun muassa transatlanttisesta kauppa- ja investointikumppanuudesta sekä palvelukauppasopimuksesta parhaillaan käytävissä neuvotteluissa.

| 9. | pitää näitä haitallisia verotuskäytäntöjä ja niiden laajuutta valitettavana, kun samaan aikaan lukuisat veroverolliset ja etenkin yksityishenkilöt kärsivät eräissä jäsenvaltioissa lisääntyneestä veropaineesta säästöpolitiikan vuoksi. Komitea katsoo, että verotuksen epäoikeudenmukaisuus uhkaa yhteiskuntarauhaa ja talouden vakautta. |
| --- | --- |

9.

pitää näitä haitallisia verotuskäytäntöjä ja niiden laajuutta valitettavana, kun samaan aikaan lukuisat veroverolliset ja etenkin yksityishenkilöt kärsivät eräissä jäsenvaltioissa lisääntyneestä veropaineesta säästöpolitiikan vuoksi. Komitea katsoo, että verotuksen epäoikeudenmukaisuus uhkaa yhteiskuntarauhaa ja talouden vakautta.

| 10. | muistuttaa, että nykyisten yhtiöverosääntöjen monimutkaisuus, joka toki hyödyttää muutamia suuryhtiöitä, sillä ne käyttävät hyväksi sääntöjen aukkoja, on selkeä haitta pienille, keskisuurille ja mikroyrityksille, sillä hallinnollinen raskaus hankaloittaa niiden toimintaa yleensä ja erityisesti rajatylittävää toimintaa. |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, että nykyisten yhtiöverosääntöjen monimutkaisuus, joka toki hyödyttää muutamia suuryhtiöitä, sillä ne käyttävät hyväksi sääntöjen aukkoja, on selkeä haitta pienille, keskisuurille ja mikroyrityksille, sillä hallinnollinen raskaus hankaloittaa niiden toimintaa yleensä ja erityisesti rajatylittävää toimintaa.

| 11. | katsoo, että tilanne aiheuttaa myös epätasapainoisen kilpailutilanteen yritysten välille: suurilla monikansallisilla yrityksillä on usein tarvittavat resurssit aggressiiviseen verosuunnitteluun ja sitä kautta veroilta välttymiseen, kun taas pienillä ja keskisuurilla yrityksillä ei ole tähän mahdollisuutta. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että tilanne aiheuttaa myös epätasapainoisen kilpailutilanteen yritysten välille: suurilla monikansallisilla yrityksillä on usein tarvittavat resurssit aggressiiviseen verosuunnitteluun ja sitä kautta veroilta välttymiseen, kun taas pienillä ja keskisuurilla yrityksillä ei ole tähän mahdollisuutta.

| 12. | toteaa, että unionin tasolla on havaittavissa pitkällä aikavälillä lakisääteisten yhtiöverokantojen yleinen laskusuuntaus. |
| --- | --- |

12.

toteaa, että unionin tasolla on havaittavissa pitkällä aikavälillä lakisääteisten yhtiöverokantojen yleinen laskusuuntaus.

| 13. | korostaa kuitenkin, että kantojen laskun rinnalla on ilmennyt viime vuosina erilaisia muita kehityssuuntauksia, kuten veropohjan laajentamista, yhtiöiden perustamisen lisääntymistä ja korkojen alentumista (jolloin vähennettävissä olevat erät pienenevät), joiden olisi pitänyt johtaa yhtiöverosta saatavien tulojen nousuun. |
| --- | --- |

13.

korostaa kuitenkin, että kantojen laskun rinnalla on ilmennyt viime vuosina erilaisia muita kehityssuuntauksia, kuten veropohjan laajentamista, yhtiöiden perustamisen lisääntymistä ja korkojen alentumista (jolloin vähennettävissä olevat erät pienenevät), joiden olisi pitänyt johtaa yhtiöverosta saatavien tulojen nousuun.

| 14. | toteaa, että eri jäsenvaltioissa sovellettuja tosiasiallisia verokantoja on vaikea vertailla, ja ehdottaa, että luodaan yhteinen laskentatapa, jotta pystytään laatimaan eri jäsenvaltioiden tosiasiallisten verokantojen vertailutaulukko. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että eri jäsenvaltioissa sovellettuja tosiasiallisia verokantoja on vaikea vertailla, ja ehdottaa, että luodaan yhteinen laskentatapa, jotta pystytään laatimaan eri jäsenvaltioiden tosiasiallisten verokantojen vertailutaulukko.

| 15. | kannattaa vaatimusta, jonka mukaan monikansallisten yritysten tulisi esittää tilinpäätöksissään kaikista niistä jäsenvaltioista ja kolmansista maista, joissa niillä on liiketoimintaa, joukko koottuja tietoja, joita ovat muun muassa tulos ennen veroja, tuloksesta peritty vero, työntekijöiden lukumäärä ja hallussa oleva varallisuus, ja vaatii, että nämä tiedot asetetaan julkisesti saataville, mahdollisuuksien mukaan eurooppalaisen keskusrekisterin muodossa. Vaatimus perustuu OECD:n tutkimukseen, jonka mukaan eräät monikansalliset yritykset maksavat käyttämiensä strategioiden ansiosta vain 5 prosentin veroa voitostaan, kun pienemmät yritykset maksavat voitostaan jopa 30 prosenttia veroa. |
| --- | --- |

15.

kannattaa vaatimusta, jonka mukaan monikansallisten yritysten tulisi esittää tilinpäätöksissään kaikista niistä jäsenvaltioista ja kolmansista maista, joissa niillä on liiketoimintaa, joukko koottuja tietoja, joita ovat muun muassa tulos ennen veroja, tuloksesta peritty vero, työntekijöiden lukumäärä ja hallussa oleva varallisuus, ja vaatii, että nämä tiedot asetetaan julkisesti saataville, mahdollisuuksien mukaan eurooppalaisen keskusrekisterin muodossa. Vaatimus perustuu OECD:n tutkimukseen, jonka mukaan eräät monikansalliset yritykset maksavat käyttämiensä strategioiden ansiosta vain 5 prosentin veroa voitostaan, kun pienemmät yritykset maksavat voitostaan jopa 30 prosenttia veroa.

Yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja

| 16. | katsoo, että yhteisestä yhdistetystä yhtiöveropohjasta on kahtalaista hyötyä: ensinnäkin se auttaa torjumaan aggressiivista verosuunnittelua, veropetoksia ja veronkiertoa sekä jäsenvaltioiden välistä haitallista verokilpailua, ja toiseksi se lujittaa sisämarkkinoita ja vähentää kaikenkokoisiin rajatylittävää toimintaa harjoittaviin yrityksiin kohdistuvaa hallinnollista rasitetta. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että yhteisestä yhdistetystä yhtiöveropohjasta on kahtalaista hyötyä: ensinnäkin se auttaa torjumaan aggressiivista verosuunnittelua, veropetoksia ja veronkiertoa sekä jäsenvaltioiden välistä haitallista verokilpailua, ja toiseksi se lujittaa sisämarkkinoita ja vähentää kaikenkokoisiin rajatylittävää toimintaa harjoittaviin yrityksiin kohdistuvaa hallinnollista rasitetta.

| 17. | katsoo, että veropohjan määrittäminen yksien verosääntöjen perusteella 28 säännöstön sijaan yksinkertaistaisi tilannetta ja toisi yrityksille säästöjä hallintokuluissa. Säästöt olisivat erityisen merkittäviä niille pk-yrityksille, jotka toimivat useamman jäsenvaltion alueella. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että veropohjan määrittäminen yksien verosääntöjen perusteella 28 säännöstön sijaan yksinkertaistaisi tilannetta ja toisi yrityksille säästöjä hallintokuluissa. Säästöt olisivat erityisen merkittäviä niille pk-yrityksille, jotka toimivat useamman jäsenvaltion alueella.

| 18. | korostaakin yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan mahdollisia myönteisiä vaikutuksia talouskasvuun, työllisyyteen ja verotuksen oikeudenmukaisuuteen sekä julkiseen talouteen myös paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

18.

korostaakin yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan mahdollisia myönteisiä vaikutuksia talouskasvuun, työllisyyteen ja verotuksen oikeudenmukaisuuteen sekä julkiseen talouteen myös paikallis- ja aluetasolla.

Yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan paikalliset ja alueelliset näkökohdat

| 19. | katsoo, että vaikka yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja ei – ainakaan vuoden 2011 ehdotuksessa – liity suoraan paikallis- ja aluetason verotukseen, sen käyttöönotto vaikuttaisi paikallis- ja aluehallinnon verotuloihin, joista osa muodostuu jäsenvaltiosta riippuen valtakunnallisen veropohjan perusteella kannetusta paikallis- tai alueverosta ja/tai valtakunnallisen yhtiöveron osuudesta. |
| --- | --- |

19.

katsoo, että vaikka yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja ei – ainakaan vuoden 2011 ehdotuksessa – liity suoraan paikallis- ja aluetason verotukseen, sen käyttöönotto vaikuttaisi paikallis- ja aluehallinnon verotuloihin, joista osa muodostuu jäsenvaltiosta riippuen valtakunnallisen veropohjan perusteella kannetusta paikallis- tai alueverosta ja/tai valtakunnallisen yhtiöveron osuudesta.

| 20. | kehottaa komissiota tarkastelemaan huolellisesti yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan käyttöönottoa koskevan uuden lainsäädäntöehdotuksen mahdollisia vaikutuksia paikallis- ja aluehallintoon ja erityisesti niiden talousarvioon, aloittamatta kuitenkaan uudelleen alusta ehdotuksen kaikkien vaikutusten arviointimenettelyä, sillä tämä viivästyttäisi tarpeettomasti hankkeen toteutumista. |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota tarkastelemaan huolellisesti yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan käyttöönottoa koskevan uuden lainsäädäntöehdotuksen mahdollisia vaikutuksia paikallis- ja aluehallintoon ja erityisesti niiden talousarvioon, aloittamatta kuitenkaan uudelleen alusta ehdotuksen kaikkien vaikutusten arviointimenettelyä, sillä tämä viivästyttäisi tarpeettomasti hankkeen toteutumista.

| 21. | korostaa, että yhteisen yhdennetyn yhtiöveropohjan käyttöönotto vaikuttaisi eräissä jäsenvaltioissa paikallis- ja aluetason veroihin, sillä olisi yksinkertaisuuden vuoksi loogista, että samaa veropohjaa käytettäisiin myös paikallis- ja alueverojen määrittämiseen. |
| --- | --- |

21.

korostaa, että yhteisen yhdennetyn yhtiöveropohjan käyttöönotto vaikuttaisi eräissä jäsenvaltioissa paikallis- ja aluetason veroihin, sillä olisi yksinkertaisuuden vuoksi loogista, että samaa veropohjaa käytettäisiin myös paikallis- ja alueverojen määrittämiseen.

Yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja ja verokannat

| 22. | korostaa, että yhteisellä yhdistetyllä veropohjalla ei ole tarkoitus yhdenmukaistaa verokantoja, sillä nykyisiin perussopimuksiin ei sisälly yhtään suoraa verotusta käsittelevää artiklaa. Yhdenmukaistamismahdollisuuden puuttuminen nykyisistä perussopimuksista ei kuitenkaan estä jäsenvaltioita halutessaan harkitsemasta tiiviimpää yhteistyötä tässä asiassa. |
| --- | --- |

22.

korostaa, että yhteisellä yhdistetyllä veropohjalla ei ole tarkoitus yhdenmukaistaa verokantoja, sillä nykyisiin perussopimuksiin ei sisälly yhtään suoraa verotusta käsittelevää artiklaa. Yhdenmukaistamismahdollisuuden puuttuminen nykyisistä perussopimuksista ei kuitenkaan estä jäsenvaltioita halutessaan harkitsemasta tiiviimpää yhteistyötä tässä asiassa.

| 23. | huomauttaa, että lakisääteiset yhtiöverokannat eri jäsenvaltioissa antavat epätarkan tai jopa harhaanjohtavan käsityksen, sillä veropohjat, verovähennykset ja etuusjärjestelmät vaihtelevat suuresti. Komitea korostaa, että tietyissä tapauksissa tosiasiallinen verokanta on hyvin kaukana lakisääteisestä verokannasta. |
| --- | --- |

23.

huomauttaa, että lakisääteiset yhtiöverokannat eri jäsenvaltioissa antavat epätarkan tai jopa harhaanjohtavan käsityksen, sillä veropohjat, verovähennykset ja etuusjärjestelmät vaihtelevat suuresti. Komitea korostaa, että tietyissä tapauksissa tosiasiallinen verokanta on hyvin kaukana lakisääteisestä verokannasta.

| 24. | pyytää siksi avoimuuden vuoksi, että jäsenvaltiot ja yhtiöverotuksen alalla lainsäädäntävaltaa käyttävät alueet toimittavat komissiolle yksityiskohtaisia lukuja tämänhetkisestä tosiasiallisesta keskimääräisestä yhtiöverokannasta, jossa on otettu huomioon kaikki vähennykset. |
| --- | --- |

24.

pyytää siksi avoimuuden vuoksi, että jäsenvaltiot ja yhtiöverotuksen alalla lainsäädäntävaltaa käyttävät alueet toimittavat komissiolle yksityiskohtaisia lukuja tämänhetkisestä tosiasiallisesta keskimääräisestä yhtiöverokannasta, jossa on otettu huomioon kaikki vähennykset.

Pakollisuus ja yhdistämisen lykkääminen

| 25. | on tyytyväinen komission uuteen ehdotukseen sisältyvään pyrkimykseen tehdä yhteisestä yhdistetystä veropohjasta pakollinen ainakin monikansallisille yhtiöille, sillä onhan selvää, että ne yhtiöt, joka turvautuvat aggressiivisiin verostrategioihin tai jopa veronkiertoon tai veropetoksiin, eivät osallistuisi yhteistä yhdistettyä veropohjaa koskevaan järjestelmään, joka estäisi tällaiset käytännöt, jos se olisi vapaaehtoinen. |
| --- | --- |

25.

on tyytyväinen komission uuteen ehdotukseen sisältyvään pyrkimykseen tehdä yhteisestä yhdistetystä veropohjasta pakollinen ainakin monikansallisille yhtiöille, sillä onhan selvää, että ne yhtiöt, joka turvautuvat aggressiivisiin verostrategioihin tai jopa veronkiertoon tai veropetoksiin, eivät osallistuisi yhteistä yhdistettyä veropohjaa koskevaan järjestelmään, joka estäisi tällaiset käytännöt, jos se olisi vapaaehtoinen.

| 26. | muistuttaa, että komitea ehdottikin vuonna 2011 antamassaan lausunnossa, että yhteisestä yhdistetystä veropohjasta tehdään pakollinen siirtymäkauden jälkeen ainakin tietynkokoisille yrityksille (2). |
| --- | --- |

26.

muistuttaa, että komitea ehdottikin vuonna 2011 antamassaan lausunnossa, että yhteisestä yhdistetystä veropohjasta tehdään pakollinen siirtymäkauden jälkeen ainakin tietynkokoisille yrityksille (2).

| 27. | pitää suotavana ottaa välittömästi käyttöön yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja. Koska yhdistämisneuvottelut ovat olleet hankalia ja pitkäaikaisia, AK kannattaa komission lähestymistapaa, jonka mukaan yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan yhdistämisosiota voidaan lykätä, jos tämä auttaa edistymään neuvotteluissa muista ehdotuksen osa-alueista ja etenkin yhteisen veropohjan määrittelystä. Komitea paneekin merkille komission 27. lokakuuta julkaisemassa vuoden 2016 työohjelmassaan ilmoittaman aikomuksen vetää pois nykyinen yhteistä yhdistettyä yhtiöveropohjaa koskeva ehdotuksensa, mutta pohtii, missä määrin aikomus korvata se ehdotuksilla, joissa sovelletaan vaiheittaista lähestymistapaa ja aloitetaan sopimalla pakollisesta veropohjasta, enteilee komission 8. lokakuuta aloittaman, tammikuun 8. päivään 2016 jatkuvan julkisen kuulemismenettelyn tuloksia. |
| --- | --- |

27.

pitää suotavana ottaa välittömästi käyttöön yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja. Koska yhdistämisneuvottelut ovat olleet hankalia ja pitkäaikaisia, AK kannattaa komission lähestymistapaa, jonka mukaan yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan yhdistämisosiota voidaan lykätä, jos tämä auttaa edistymään neuvotteluissa muista ehdotuksen osa-alueista ja etenkin yhteisen veropohjan määrittelystä. Komitea paneekin merkille komission 27. lokakuuta julkaisemassa vuoden 2016 työohjelmassaan ilmoittaman aikomuksen vetää pois nykyinen yhteistä yhdistettyä yhtiöveropohjaa koskeva ehdotuksensa, mutta pohtii, missä määrin aikomus korvata se ehdotuksilla, joissa sovelletaan vaiheittaista lähestymistapaa ja aloitetaan sopimalla pakollisesta veropohjasta, enteilee komission 8. lokakuuta aloittaman, tammikuun 8. päivään 2016 jatkuvan julkisen kuulemismenettelyn tuloksia.

| 28. | muistuttaa kuitenkin, että yhdistämisen on kuuluttava jatkossakin EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden tavoitteisiin yhtiöverotuksen alalla, sillä se tarjoaisi vastauksen kysymykseen konserninsisäisestä siirtohinnoittelusta Euroopan unionissa ja ratkaisisi siihen liittyvät veronkierto-ongelmat. Lisäksi se yksinkertaistaisi tilannetta ja toisi yrityksille huomattavaa säästöä hallintokuluissa. |
| --- | --- |

28.

muistuttaa kuitenkin, että yhdistämisen on kuuluttava jatkossakin EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden tavoitteisiin yhtiöverotuksen alalla, sillä se tarjoaisi vastauksen kysymykseen konserninsisäisestä siirtohinnoittelusta Euroopan unionissa ja ratkaisisi siihen liittyvät veronkierto-ongelmat. Lisäksi se yksinkertaistaisi tilannetta ja toisi yrityksille huomattavaa säästöä hallintokuluissa.

| 29. | katsoo, että jos yhdistämistä koskevat neuvottelut kariutuvat, voitaisiin harkita vähimmäisverokantaa. |
| --- | --- |

29.

katsoo, että jos yhdistämistä koskevat neuvottelut kariutuvat, voitaisiin harkita vähimmäisverokantaa.

| 30. | on lisäksi huolissaan siitä, että komission kaavailema väliaikainen rajatylittävä tappiovähennys, jota sovellettaisiin yhdistämistä odotettaessa, avaisi mahdollisuuksia uudenlaiseen aggressiiviseen verosuunnitteluun. AK kehottaa komissiota aikaistamaan alun perin ehdotettua täytäntöönpanoaikataulua tämän riskin vuoksi, sillä se aiheuttaisi jäsenvaltioille huomattavia tulonmenetyksiä. |
| --- | --- |

30.

on lisäksi huolissaan siitä, että komission kaavailema väliaikainen rajatylittävä tappiovähennys, jota sovellettaisiin yhdistämistä odotettaessa, avaisi mahdollisuuksia uudenlaiseen aggressiiviseen verosuunnitteluun. AK kehottaa komissiota aikaistamaan alun perin ehdotettua täytäntöönpanoaikataulua tämän riskin vuoksi, sillä se aiheuttaisi jäsenvaltioille huomattavia tulonmenetyksiä.

Muita yhteiseen yhdistettyyn yhtiöveropohjaan liittyviä näkökohtia

| 31. | katsoo, että moniin verojärjestelmiin sisältyvä velkaan ja korkoihin sovellettava etuuskohtelu hidastaa yritysten rahoitusmallien monipuolistumista ja estää EU:n ulkopuolisissa maissa yleisesti harjoitetun oman pääoman ehtoisen yhtiörahoituksen yleistymisen EU:ssa. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että moniin verojärjestelmiin sisältyvä velkaan ja korkoihin sovellettava etuuskohtelu hidastaa yritysten rahoitusmallien monipuolistumista ja estää EU:n ulkopuolisissa maissa yleisesti harjoitetun oman pääoman ehtoisen yhtiörahoituksen yleistymisen EU:ssa.

| 32. | pyytääkin komissiota ja jäsenvaltioita suosimaan yritysten rahoituslähteiden monipuolistamista, joka olisi kiistatta hyödyllistä kasvun ja työllisyyden kannalta. |
| --- | --- |

32.

pyytääkin komissiota ja jäsenvaltioita suosimaan yritysten rahoituslähteiden monipuolistamista, joka olisi kiistatta hyödyllistä kasvun ja työllisyyden kannalta.

| 33. | muistuttaa komitean ehdotuksesta, joka esitettiin vuonna 2011 annetussa lausunnossa yhteisestä yhdistetystä veropohjasta: sen mukaan ympäristönsuojeluun ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen liittyvät toistuvat menot olisi katsottava vähennyskelpoisiksi kuluiksi. Tämä koskee myös aloitteita, joiden tarkoituksena on ottaa käyttöön ympäristöystävällisiä integroituja tuotantoprosesseja. |
| --- | --- |

33.

muistuttaa komitean ehdotuksesta, joka esitettiin vuonna 2011 annetussa lausunnossa yhteisestä yhdistetystä veropohjasta: sen mukaan ympäristönsuojeluun ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen liittyvät toistuvat menot olisi katsottava vähennyskelpoisiksi kuluiksi. Tämä koskee myös aloitteita, joiden tarkoituksena on ottaa käyttöön ympäristöystävällisiä integroituja tuotantoprosesseja.

| 34. | kehottaa komissiota sisällyttämään tällaisen vähennysmahdollisuuden uuteen lainsäädäntöehdotukseen, jota odotetaan vuonna 2016. |
| --- | --- |

34.

kehottaa komissiota sisällyttämään tällaisen vähennysmahdollisuuden uuteen lainsäädäntöehdotukseen, jota odotetaan vuonna 2016.

| 35. | toteaa myös jälleen, kuten vuonna 2011, että yhteinen yhdistetty veropohja tulisi ottaa käyttöön samaan aikaan yhteisten tilinpitosääntöjen kanssa, jotta hallinnollisen yksinkertaistamisen tavoite saavutettaisiin täysimääräisesti. |
| --- | --- |

35.

toteaa myös jälleen, kuten vuonna 2011, että yhteinen yhdistetty veropohja tulisi ottaa käyttöön samaan aikaan yhteisten tilinpitosääntöjen kanssa, jotta hallinnollisen yksinkertaistamisen tavoite saavutettaisiin täysimääräisesti.

OECD:n työ

| 36. | on tyytyväinen siihen, että Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) työn tuloksena G20-maiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 16. marraskuuta 2015 Antalyassa veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen (base erosion and profit shifting, BEPS) vastaisen toimintasuunnitelman, johon osallistuu 62 maata. Komitea pitää kuitenkin riittämättöminä säännöksiä maakohtaisista julkisista ilmoituksista (country by country reporting), sillä BEPS-toimintasuunnitelman toimintalinjassa 13 kaavaillaan tietojen automaattista raportointia vain konsernin emoyhtiön verotuksellisen kotipaikan veroviranomaisille, vaikka EU:ssa on jo julkinen ilmoitusvelvollisuus, joka koskee EU:hun sijoittautuneita pankkeja ja kaivannaisteollisuutta. |
| --- | --- |

36.

on tyytyväinen siihen, että Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) työn tuloksena G20-maiden valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät 16. marraskuuta 2015 Antalyassa veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen (base erosion and profit shifting, BEPS) vastaisen toimintasuunnitelman, johon osallistuu 62 maata. Komitea pitää kuitenkin riittämättöminä säännöksiä maakohtaisista julkisista ilmoituksista (country by country reporting), sillä BEPS-toimintasuunnitelman toimintalinjassa 13 kaavaillaan tietojen automaattista raportointia vain konsernin emoyhtiön verotuksellisen kotipaikan veroviranomaisille, vaikka EU:ssa on jo julkinen ilmoitusvelvollisuus, joka koskee EU:hun sijoittautuneita pankkeja ja kaivannaisteollisuutta.

| 37. | pyytää Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita sekä lainsäädäntävaltaa yhtiöverotuksen alalla käyttäviä alueita varmistamaan, että BEPS-paketin soveltaminen tehdään pakolliseksi veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan uuden direktiivin avulla, jotta näitä ilmiöitä pystytään torjumaan tehokkaasti unionissa. |
| --- | --- |

37.

pyytää Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita sekä lainsäädäntävaltaa yhtiöverotuksen alalla käyttäviä alueita varmistamaan, että BEPS-paketin soveltaminen tehdään pakolliseksi veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan uuden direktiivin avulla, jotta näitä ilmiöitä pystytään torjumaan tehokkaasti unionissa.

| 38. | pitää myönteisenä, että talous- ja rahoitusasioiden neuvostossa on päästy sopimukseen nk. muutetusta nexus-lähestymistavasta, ja katsoo lisäksi, että mainitulla direktiivillä tulisi myös sisällyttää unionin oikeuteen sitova muutettu nexus-lähestymistapa, joka on määritelty OECD:n tasolla BEPS-hankkeen yhteydessä ja talous- ja rahoitusasioiden neuvostossa käytännesääntöjä käsittelevässä työryhmässä ja joka liittyy patenttituloihin sovellettaviin verokannustimiin (nk. patenttiboksit). |
| --- | --- |

38.

pitää myönteisenä, että talous- ja rahoitusasioiden neuvostossa on päästy sopimukseen nk. muutetusta nexus-lähestymistavasta, ja katsoo lisäksi, että mainitulla direktiivillä tulisi myös sisällyttää unionin oikeuteen sitova muutettu nexus-lähestymistapa, joka on määritelty OECD:n tasolla BEPS-hankkeen yhteydessä ja talous- ja rahoitusasioiden neuvostossa käytännesääntöjä käsittelevässä työryhmässä ja joka liittyy patenttituloihin sovellettaviin verokannustimiin (nk. patenttiboksit).

Yhteistyöhaluttomat oikeudenkäyttöalueet

| 39. | katsoo, että samaan aikaan unionissa tarvittavien aloitteiden ja kehityssuuntausten kanssa on erittäin tärkeää tiukentaa EU:n lähestymistapaa yhteistyöhaluttomiin oikeudenkäyttöalueisiin eli veroparatiiseihin nähden. |
| --- | --- |

39.

katsoo, että samaan aikaan unionissa tarvittavien aloitteiden ja kehityssuuntausten kanssa on erittäin tärkeää tiukentaa EU:n lähestymistapaa yhteistyöhaluttomiin oikeudenkäyttöalueisiin eli veroparatiiseihin nähden.

| 40. | katsoo, että jäsenvaltioiden eriävät linjaukset ja koordinoinnin puute erityisesti tässä asiassa tekevät mahdolliseksi sen, että yritykset välttyvät oikeudenmukaiselta verotukselta. |
| --- | --- |

40.

katsoo, että jäsenvaltioiden eriävät linjaukset ja koordinoinnin puute erityisesti tässä asiassa tekevät mahdolliseksi sen, että yritykset välttyvät oikeudenmukaiselta verotukselta.

| 41. | suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen julkaista tiedonannon liitteenä luettelo ”yhteistyöhaluttomista EU:n ulkopuolisista oikeudenkäyttöalueista” ja katsoo, että aloite on symbolisesti merkittävä. |
| --- | --- |

41.

suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen julkaista tiedonannon liitteenä luettelo ”yhteistyöhaluttomista EU:n ulkopuolisista oikeudenkäyttöalueista” ja katsoo, että aloite on symbolisesti merkittävä.

| 42. | katsoo lisäksi, että luettelon julkaisemisen pohjalta on käytävä kaikkien jäsenvaltioiden kesken keskustelua, jossa pyritään kunnianhimoisesti määrittämään yhteinen, koordinoitu EU-tason lähestymistapa näihin oikeudenkäyttöalueisiin nähden, jotta pystytään torjumaan niiden mahdollistamia haitallisia verokäytäntöjä. |
| --- | --- |

42.

katsoo lisäksi, että luettelon julkaisemisen pohjalta on käytävä kaikkien jäsenvaltioiden kesken keskustelua, jossa pyritään kunnianhimoisesti määrittämään yhteinen, koordinoitu EU-tason lähestymistapa näihin oikeudenkäyttöalueisiin nähden, jotta pystytään torjumaan niiden mahdollistamia haitallisia verokäytäntöjä.

| 43. | pohtii, onko komission julkaiseman yhteistyöhaluttomien oikeudenkäyttöalueiden luettelon laatimisperuste mahdollisesti liian tiukka, sillä vähintään kymmenen jäsenvaltion on täytynyt määrittää kyseiset alueet yhteistyöhaluttomiksi. |
| --- | --- |

43.

pohtii, onko komission julkaiseman yhteistyöhaluttomien oikeudenkäyttöalueiden luettelon laatimisperuste mahdollisesti liian tiukka, sillä vähintään kymmenen jäsenvaltion on täytynyt määrittää kyseiset alueet yhteistyöhaluttomiksi.

| 44. | on tässä yhteydessä tyytyväinen sopimuksiin, jotka EU on solminut toukokuussa 2015 Sveitsin, Andorran ja Liechtensteinin kanssa, sillä ne ovat suuri askel eteenpäin kohti avoimuutta ja veropetosten torjuntaa. |
| --- | --- |

44.

on tässä yhteydessä tyytyväinen sopimuksiin, jotka EU on solminut toukokuussa 2015 Sveitsin, Andorran ja Liechtensteinin kanssa, sillä ne ovat suuri askel eteenpäin kohti avoimuutta ja veropetosten torjuntaa.

| 45. | katsoo, että edellisessä kohdassa mainittuihin sopimuksiin sisältyvä automaattinen tietojenvaihtomekanismi on tehokas työkalu aggressiivisen verosuunnittelun vähentämiseen ja torjumiseen ja että se pitäisi ottaa yleisesti käyttöön. Komitea on myös tyytyväinen siihen, että useat komission luettelossa mainitut yhteistyöhaluttomat oikeudenkäyttöalueet ovat hyväksyneet tai sitoutuneet hyväksymään alaa koskevan maailmanlaajuisen standardin. |
| --- | --- |

45.

katsoo, että edellisessä kohdassa mainittuihin sopimuksiin sisältyvä automaattinen tietojenvaihtomekanismi on tehokas työkalu aggressiivisen verosuunnittelun vähentämiseen ja torjumiseen ja että se pitäisi ottaa yleisesti käyttöön. Komitea on myös tyytyväinen siihen, että useat komission luettelossa mainitut yhteistyöhaluttomat oikeudenkäyttöalueet ovat hyväksyneet tai sitoutuneet hyväksymään alaa koskevan maailmanlaajuisen standardin.

Bryssel 4. joulukuuta 2015.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  Closing the European Tax Gap, Report for Group of the Progressive Alliance of Socialists & Democrats in the European Parliament, kirjoittanut Tax Research UK:n johtaja R. Murphy. Saatavilla internetissä: http://www.socialistsanddemocrats.eu/sites/default/files/120229_richard_murphy_eu_tax_gap_en.pdf (englanniksi).

1

Closing the European Tax Gap, Report for Group of the Progressive Alliance of Socialists & Democrats in the European Parliament

Tax Research UK

(2)  Alueiden komitean lausunto ”Yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja (CCCTB)”, esittelijä: Gusty Graas (LU, ALDE). Viite: ECOS-V-018 / CdR 152/2011 fin. Saatavilla internetissä: http://webapi.cor.europa.eu/documentsanonymous/cdr152-2011_fin_ac_fi.doc

2

---

| 10.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 51/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 51/39

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Palvelukauppasopimuksen (TiSA) paikallinen ja alueellinen ulottuvuus”

(2016/C 051/08)

| Esittelijä: | Helmuth MARKOV (DE, PES) Brandenburgin osavaltion oikeusministeri sekä Eurooppa- ja kuluttajansuoja-asioista vastaava ministeri |
| --- | --- |

Esittelijä:

Helmuth MARKOV (DE, PES) Brandenburgin osavaltion oikeusministeri sekä Eurooppa- ja kuluttajansuoja-asioista vastaava ministeri

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Alustavat huomiot

| 1. | Palvelukauppasopimus (Trade in Services Agreement, TiSA) on kauppasopimus, josta käytäviin ja vuonna 2013 käynnistettyihin neuvotteluihin osallistuu parhaillaan 51 Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenvaltiota (1) ja EU. |
| --- | --- |

1.

Palvelukauppasopimus (Trade in Services Agreement, TiSA) on kauppasopimus, josta käytäviin ja vuonna 2013 käynnistettyihin neuvotteluihin osallistuu parhaillaan 51 Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenvaltiota (1) ja EU.

| 2. | Sopimusosapuolten tavoitteena on palvelukaupan liberalisointi, sillä palvelukauppa on maailmantalouden merkittävä osa-ala. EU:ssa palveluala työllistää noin 68 prosenttia työvoimasta, ja 10 miljoonaa työpaikkaa EU:ssa liittyy palveluvientiin. Palvelukaupan liberalisoinnilla tarkoitetaan ensi sijassa esteiden poistamista palveluntarjoajilta muissa maissa tarjottujen palvelujen osalta. |
| --- | --- |

2.

Sopimusosapuolten tavoitteena on palvelukaupan liberalisointi, sillä palvelukauppa on maailmantalouden merkittävä osa-ala. EU:ssa palveluala työllistää noin 68 prosenttia työvoimasta, ja 10 miljoonaa työpaikkaa EU:ssa liittyy palveluvientiin. Palvelukaupan liberalisoinnilla tarkoitetaan ensi sijassa esteiden poistamista palveluntarjoajilta muissa maissa tarjottujen palvelujen osalta.

| 3. | Vaikka palvelukauppasopimuksesta käydään neuvotteluja WTO:n ulkopuolella, palvelukauppasopimuksen on tarkoitus olla yhteensopiva palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) kanssa, jotta se voidaan muuttaa monenväliseksi sopimukseksi, jos muita WTO:n jäseniä liittyy siihen myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Vaikka palvelukauppasopimuksesta käydään neuvotteluja WTO:n ulkopuolella, palvelukauppasopimuksen on tarkoitus olla yhteensopiva palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) kanssa, jotta se voidaan muuttaa monenväliseksi sopimukseksi, jos muita WTO:n jäseniä liittyy siihen myöhemmin.

Yleiset huomiot

| 4. | Alueiden komitea (AK) toteaa jo 3. heinäkuuta 2003 GATSista käytävistä WTO:n neuvotteluista antamassaan lausunnossa, että palvelukaupasta käytävillä neuvotteluilla on suuri merkitys, kun otetaan huomioon alueelliset taloudelliset intressit (helpotetaan alueilla toimivien yritysten, eritoten pk-yritysten, pääsyä EU:n ulkopuolisille markkinoille) ja myös paikallis- ja alueyhteisöjen intressit, sillä ne sääntelevät palvelujen tarjontaa ja eräissä tapauksissa harjoittavat sitä itse. Komitea huomauttaa lausunnossaan myös, etteivät alueiden ja kuntien ylläpitämät yritykset voi aluesidonnaisuutensa vuoksi noudattaa markkinoille pääsyn vastavuoroisuuden periaatetta. |
| --- | --- |

4.

Alueiden komitea (AK) toteaa jo 3. heinäkuuta 2003 GATSista käytävistä WTO:n neuvotteluista antamassaan lausunnossa, että palvelukaupasta käytävillä neuvotteluilla on suuri merkitys, kun otetaan huomioon alueelliset taloudelliset intressit (helpotetaan alueilla toimivien yritysten, eritoten pk-yritysten, pääsyä EU:n ulkopuolisille markkinoille) ja myös paikallis- ja alueyhteisöjen intressit, sillä ne sääntelevät palvelujen tarjontaa ja eräissä tapauksissa harjoittavat sitä itse. Komitea huomauttaa lausunnossaan myös, etteivät alueiden ja kuntien ylläpitämät yritykset voi aluesidonnaisuutensa vuoksi noudattaa markkinoille pääsyn vastavuoroisuuden periaatetta.

| 5. | Nämä näkökannat pätevät myös palvelukauppasopimuksesta käytäviin neuvotteluihin samoin kuin toteamus, että julkiset palvelut perustuvat paikallis- ja alueyhteisöjen käsitykseen tehtävistään ja velvollisuuksistaan kansalaisiin nähden ja että tämän vuoksi on varmistettava niiden demokraattisen valvonnan säilyminen, jatkuvuus, saatavuus ja laatu. |
| --- | --- |

5.

Nämä näkökannat pätevät myös palvelukauppasopimuksesta käytäviin neuvotteluihin samoin kuin toteamus, että julkiset palvelut perustuvat paikallis- ja alueyhteisöjen käsitykseen tehtävistään ja velvollisuuksistaan kansalaisiin nähden ja että tämän vuoksi on varmistettava niiden demokraattisen valvonnan säilyminen, jatkuvuus, saatavuus ja laatu.

| 6. | pitää tervetulleena Euroopan parlamentin mietintöluonnoksen yleistä lähestymistapaa. Mietintöluonnokseen sisältyvät suositukset komissiolle transatlanttista palvelukauppasopimusta koskeviin neuvotteluihin. Mietinnön mukaan palvelukauppasopimuksen olisi ”tuotettava kouriintuntuvia etuja kuluttajille ja annettava asiasta kiinnostuneille sidosryhmille mahdollisuus osallistua neuvotteluihin tulevan monenvälistymisen helpottamiseksi”. Tämän vuoksi ”sopimuksen soveltamisalasta olisi kuitenkin jätettävä nimenomaisesti pois julkiset palvelut ja kulttuuripalvelut, tietosuojaan ja asianmukaisiin työoloihin liittyvät perusoikeudet sekä oikeus antaa sääntelyä, sillä näistä ei voida tinkiä.” Komitea pitää lisäksi tervetulleina mietintöluonnoksen lukuisia viittauksia palvelukauppasopimusneuvotteluiden paikalliseen ja alueelliseen ulottuvuuteen. |
| --- | --- |

6.

pitää tervetulleena Euroopan parlamentin mietintöluonnoksen yleistä lähestymistapaa. Mietintöluonnokseen sisältyvät suositukset komissiolle transatlanttista palvelukauppasopimusta koskeviin neuvotteluihin. Mietinnön mukaan palvelukauppasopimuksen olisi ”tuotettava kouriintuntuvia etuja kuluttajille ja annettava asiasta kiinnostuneille sidosryhmille mahdollisuus osallistua neuvotteluihin tulevan monenvälistymisen helpottamiseksi”. Tämän vuoksi ”sopimuksen soveltamisalasta olisi kuitenkin jätettävä nimenomaisesti pois julkiset palvelut ja kulttuuripalvelut, tietosuojaan ja asianmukaisiin työoloihin liittyvät perusoikeudet sekä oikeus antaa sääntelyä, sillä näistä ei voida tinkiä.” Komitea pitää lisäksi tervetulleina mietintöluonnoksen lukuisia viittauksia palvelukauppasopimusneuvotteluiden paikalliseen ja alueelliseen ulottuvuuteen.

| 7. | korostaa, että palvelukauppasopimusta koskeva EU:n neuvottelumandaatti koskee vain markkinoille pääsyä sääteleviä määräyksiä ja ulkomaisten palveluntarjoajien syrjimättömyyttä ja että se ei koske EU:n, yksittäisten valtioiden ja niiden paikallis- ja alueyhteisöjen oikeutta säännellä palveluja. |
| --- | --- |

7.

korostaa, että palvelukauppasopimusta koskeva EU:n neuvottelumandaatti koskee vain markkinoille pääsyä sääteleviä määräyksiä ja ulkomaisten palveluntarjoajien syrjimättömyyttä ja että se ei koske EU:n, yksittäisten valtioiden ja niiden paikallis- ja alueyhteisöjen oikeutta säännellä palveluja.

Yleiset suositukset

| 8. | toteaa, että palvelut ovat maailmantalouden ja Euroopan talouden merkittävä osa ja että palvelukauppasopimuksen myötä tapahtuvasta palvelukaupan liberalisoinnista odotetaan monenlaisia taloudellisia etuja ennen muuta eri maiden yksityissektorilla. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että palvelut ovat maailmantalouden ja Euroopan talouden merkittävä osa ja että palvelukauppasopimuksen myötä tapahtuvasta palvelukaupan liberalisoinnista odotetaan monenlaisia taloudellisia etuja ennen muuta eri maiden yksityissektorilla.

| 9. | tukee palvelukauppasopimuksesta nykyisin käytävää keskustelua ja korostaa, että on löydettävä neuvotteluosapuolten edellyttämän neuvottelujen aikaisen luottamuksen sekä jatkuvan avoimuuden tarpeen välinen tasapaino, jotta voidaan varmistaa, että kaikkien sidosryhmien myötävaikutuksella päästään hyväksyttäviin tuloksiin. Komitea viittaa tältä osin WTO:n yleiseen käytäntöön neuvotteluasiakirjojen julkisuuden suhteen ja odottaa, että sitä jatketaan myös palvelukauppasopimuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

9.

tukee palvelukauppasopimuksesta nykyisin käytävää keskustelua ja korostaa, että on löydettävä neuvotteluosapuolten edellyttämän neuvottelujen aikaisen luottamuksen sekä jatkuvan avoimuuden tarpeen välinen tasapaino, jotta voidaan varmistaa, että kaikkien sidosryhmien myötävaikutuksella päästään hyväksyttäviin tuloksiin. Komitea viittaa tältä osin WTO:n yleiseen käytäntöön neuvotteluasiakirjojen julkisuuden suhteen ja odottaa, että sitä jatketaan myös palvelukauppasopimuksen yhteydessä.

| 10. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyrkimyksiin parantaa neuvottelujen avoimuutta. Komitea korostaa kuitenkin, että vaikka komissio on saattanut neuvottelumandaatin julkisesti saataville, paikallis- ja aluehallinnon tahot, joita EU:n tasolla edustaa AK, on kutsuttava osallistumaan Euroopan komission keskusteluihin neuvottelukierrosten alussa ja lopussa. |
| --- | --- |

10.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyrkimyksiin parantaa neuvottelujen avoimuutta. Komitea korostaa kuitenkin, että vaikka komissio on saattanut neuvottelumandaatin julkisesti saataville, paikallis- ja aluehallinnon tahot, joita EU:n tasolla edustaa AK, on kutsuttava osallistumaan Euroopan komission keskusteluihin neuvottelukierrosten alussa ja lopussa.

| 11. | kannattaa sitä, että direktiiveissä säädetään sopimuksen neuvottelemisesta Euroopan komission osalta seuraavaa: ”Sopimuksessa on vahvistettava EU:n ja sen jäsenvaltioiden oikeus yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi säännellä palvelujen tarjontaa alueellaan ja ottaa tätä varten käyttöön uusia säännöksiä.” |
| --- | --- |

11.

kannattaa sitä, että direktiiveissä säädetään sopimuksen neuvottelemisesta Euroopan komission osalta seuraavaa: ”Sopimuksessa on vahvistettava EU:n ja sen jäsenvaltioiden oikeus yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi säännellä palvelujen tarjontaa alueellaan ja ottaa tätä varten käyttöön uusia säännöksiä.”

| 12. | vahvistaa julkisiin palveluihin liittyen, että sopimuksen neuvottelemisesta annettuihin direktiiveihin sisältyvä viittaus EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 14 ja 106 artiklaan ja pöytäkirjaan N:o 26 yleistä etua koskevista palveluista on merkittävä, ja kehottaa kunnioittamaan täysimääräisesti paikallista ja alueellista itsehallintoa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komitea kuitenkin pahoittelee tässä yhteydessä sitä, että kauppasopimuksissa, joista EU käy parhaillaan neuvotteluja (laaja-alainen talous- ja kauppasopimus, transatlanttinen kauppa- ja investointikumppanuus, palvelukauppasopimus), käytetään toisistaan poikkeavia käsitteistöjä yleishyödyllisten palvelujen alalla. |
| --- | --- |

12.

vahvistaa julkisiin palveluihin liittyen, että sopimuksen neuvottelemisesta annettuihin direktiiveihin sisältyvä viittaus EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 14 ja 106 artiklaan ja pöytäkirjaan N:o 26 yleistä etua koskevista palveluista on merkittävä, ja kehottaa kunnioittamaan täysimääräisesti paikallista ja alueellista itsehallintoa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komitea kuitenkin pahoittelee tässä yhteydessä sitä, että kauppasopimuksissa, joista EU käy parhaillaan neuvotteluja (laaja-alainen talous- ja kauppasopimus, transatlanttinen kauppa- ja investointikumppanuus, palvelukauppasopimus), käytetään toisistaan poikkeavia käsitteistöjä yleishyödyllisten palvelujen alalla.

| 13. | korostaa, että julkisten palvelujen yksityistäminen ei kuulu palvelukauppasopimuksesta käytävien neuvottelujen piiriin. |
| --- | --- |

13.

korostaa, että julkisten palvelujen yksityistäminen ei kuulu palvelukauppasopimuksesta käytävien neuvottelujen piiriin.

| 14. | korostaa, että paikallis- ja aluetasolla on kerättävä kattavia ja vertailukelpoisia tietoja palvelusopimuksen määräysten vaikutuksista ja että näiden tietojen ja vaikutustenarviointien perusteella on vastaavasti ajantasaistettava tilastollisia esityksiä ja talousennusteita. |
| --- | --- |

14.

korostaa, että paikallis- ja aluetasolla on kerättävä kattavia ja vertailukelpoisia tietoja palvelusopimuksen määräysten vaikutuksista ja että näiden tietojen ja vaikutustenarviointien perusteella on vastaavasti ajantasaistettava tilastollisia esityksiä ja talousennusteita.

| 15. | ilmaisee huolensa sen johdosta, ettei EU:n neuvotteluohjeissa (2) edellytettyä kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointia ole vielä saatettu päätökseen. Komitea toivoo, että tässä arvioinnissa (alueellisten vaikutusten arviointi) otetaan huomioon palvelukauppasopimuksen vaikutukset alueelliseen yhteenkuuluvuuteen. |
| --- | --- |

15.

ilmaisee huolensa sen johdosta, ettei EU:n neuvotteluohjeissa (2) edellytettyä kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointia ole vielä saatettu päätökseen. Komitea toivoo, että tässä arvioinnissa (alueellisten vaikutusten arviointi) otetaan huomioon palvelukauppasopimuksen vaikutukset alueelliseen yhteenkuuluvuuteen.

| 16. | korostaa SEUT-sopimuksen 11 artiklassa asetettua velvoitetta sisällyttää ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset myös EU:n ulkomaankauppapolitiikkaan erityisesti kestävän kehityksen edistämiseksi. |
| --- | --- |

16.

korostaa SEUT-sopimuksen 11 artiklassa asetettua velvoitetta sisällyttää ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset myös EU:n ulkomaankauppapolitiikkaan erityisesti kestävän kehityksen edistämiseksi.

| 17. | kiinnittää Euroopan komission huomion palvelukauppasopimuksesta käytävien neuvottelujen yhteydessä paikallis- ja aluetason erityisintresseihin. Tämä tehtävä voisi saada sitäkin enemmän painoarvoa, jos Euroopan unionin tuomioistuimen EU:n ja Singaporen vapaakauppasopimuksesta antaman lausunnon perusteella osoittautuisi, että palvelukauppasopimuksesta löytyy sekamuotoisen kauppasopimuksen piirteitä, jolloin se olisi tietyissä jäsenvaltioissa vietävä alueellisten edustajistojen ratifioitavaksi. |
| --- | --- |

17.

kiinnittää Euroopan komission huomion palvelukauppasopimuksesta käytävien neuvottelujen yhteydessä paikallis- ja aluetason erityisintresseihin. Tämä tehtävä voisi saada sitäkin enemmän painoarvoa, jos Euroopan unionin tuomioistuimen EU:n ja Singaporen vapaakauppasopimuksesta antaman lausunnon perusteella osoittautuisi, että palvelukauppasopimuksesta löytyy sekamuotoisen kauppasopimuksen piirteitä, jolloin se olisi tietyissä jäsenvaltioissa vietävä alueellisten edustajistojen ratifioitavaksi.

| 18. | huomauttaa, että SEUT-sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa määrätään, että yhteinen kauppapolitiikka kuuluu kokonaisuudessaan unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Kuitenkin myös toissijaisuusperiaatetta ajatellen on varhaisessa vaiheessa selvitettävä, miten toimivaltuudet kauppaneuvotteluissa jakautuvat silloin, kun kyseisillä neuvotteluilla on vaikutusta jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluviin aloihin. |
| --- | --- |

18.

huomauttaa, että SEUT-sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa määrätään, että yhteinen kauppapolitiikka kuuluu kokonaisuudessaan unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Kuitenkin myös toissijaisuusperiaatetta ajatellen on varhaisessa vaiheessa selvitettävä, miten toimivaltuudet kauppaneuvotteluissa jakautuvat silloin, kun kyseisillä neuvotteluilla on vaikutusta jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluviin aloihin.

Ehdotukset

| 19. | tukee näkemystä, jonka mukaan negatiivista luetteloa aloista, jotka on määrä sulkea sopimuksen ulkopuolelle, käytettäisiin syrjimättömyyttä koskevissa kysymyksissä, ja positiivista luetteloa palvelukauppasopimuksen kattamista politiikan aloista sovellettaisiin markkinoille pääsyyn liittyvissä asioissa. |
| --- | --- |

19.

tukee näkemystä, jonka mukaan negatiivista luetteloa aloista, jotka on määrä sulkea sopimuksen ulkopuolelle, käytettäisiin syrjimättömyyttä koskevissa kysymyksissä, ja positiivista luetteloa palvelukauppasopimuksen kattamista politiikan aloista sovellettaisiin markkinoille pääsyyn liittyvissä asioissa.

| 20. | odottaa, että – vaikka tietoystävälliset strategiat ovat olennaisen tärkeitä yrityksille ja kasvulle – niitä tulisi soveltaa vain silloin, kun ne eivät vahingoita kansalaisten oikeutta asianmukaiseen yksityisyydensuojaan (eli oikeutta kattavaan ja ehdottomaan henkilötietojen suojaan). Komitea vaatiikin GATS-sopimuksen XIV artiklaa vastaavaa ja siihen pohjautuvaa varauksetonta poikkeusta niitä toimenpiteitä varten, jotka koskevat yksityisyyden suojaamista henkilötietojen käsittelyssä ja levittämisessä sekä henkilöä koskevien tiedostojen ja tilitietojen luottamuksellisuuden suojaa. Lisäksi komitea vastustaa lähtökohtaisesti sopimuksen soveltamista tietosuojaan liittyviin toimenpiteisiin niin kauan kuin EU:ssa ei ole pantu täytäntöön kattavaa ja digitalisoinnin nykytasoon mukautettua oikeudellista kehystä tietojen suojaamiseksi. |
| --- | --- |

20.

odottaa, että – vaikka tietoystävälliset strategiat ovat olennaisen tärkeitä yrityksille ja kasvulle – niitä tulisi soveltaa vain silloin, kun ne eivät vahingoita kansalaisten oikeutta asianmukaiseen yksityisyydensuojaan (eli oikeutta kattavaan ja ehdottomaan henkilötietojen suojaan). Komitea vaatiikin GATS-sopimuksen XIV artiklaa vastaavaa ja siihen pohjautuvaa varauksetonta poikkeusta niitä toimenpiteitä varten, jotka koskevat yksityisyyden suojaamista henkilötietojen käsittelyssä ja levittämisessä sekä henkilöä koskevien tiedostojen ja tilitietojen luottamuksellisuuden suojaa. Lisäksi komitea vastustaa lähtökohtaisesti sopimuksen soveltamista tietosuojaan liittyviin toimenpiteisiin niin kauan kuin EU:ssa ei ole pantu täytäntöön kattavaa ja digitalisoinnin nykytasoon mukautettua oikeudellista kehystä tietojen suojaamiseksi.

| 21. | vastustaa kaikkea valtiovallan ja paikallis- ja alueyhteisöjen sääntelyoikeuden rajoittamista erityisesti seuraavilla aloilla: koulutus, kulttuuri, teatterilaitos, kirjastot, museot ja rahoitusasiat, työsuojelu, ympäristönsuojelu ja tietosuoja, julkisin varoin rahoitettavat sosiaali- ja terveyspalvelut, terveydenhoitolaitosten ja laboratorioiden toimilupakysymykset, jätteenkäsittelylaitokset ja voimalat, kuluttajansuojanormit, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden normit, koulut ja yhteiskunnan rahoittamat oppilaitokset, yksityisten tahojen rahoittamat oppilaitokset sekä julkisia hankintoja koskevat säännöt. |
| --- | --- |

21.

vastustaa kaikkea valtiovallan ja paikallis- ja alueyhteisöjen sääntelyoikeuden rajoittamista erityisesti seuraavilla aloilla: koulutus, kulttuuri, teatterilaitos, kirjastot, museot ja rahoitusasiat, työsuojelu, ympäristönsuojelu ja tietosuoja, julkisin varoin rahoitettavat sosiaali- ja terveyspalvelut, terveydenhoitolaitosten ja laboratorioiden toimilupakysymykset, jätteenkäsittelylaitokset ja voimalat, kuluttajansuojanormit, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden normit, koulut ja yhteiskunnan rahoittamat oppilaitokset, yksityisten tahojen rahoittamat oppilaitokset sekä julkisia hankintoja koskevat säännöt.

| 22. | torjuu kaikki saman alue- tai paikallisyhteisön yritysten ristiinrahoituksen rajoitukset, sikäli kuin ne ylittävät unionin oikeudesta ja jäsenvaltioiden oikeudesta johtuvat rajoitukset. |
| --- | --- |

22.

torjuu kaikki saman alue- tai paikallisyhteisön yritysten ristiinrahoituksen rajoitukset, sikäli kuin ne ylittävät unionin oikeudesta ja jäsenvaltioiden oikeudesta johtuvat rajoitukset.

| 23. | kehottaa hyväksymään tarkistuslausekkeen sopimuksen mahdollista uudelleentarkastelua ja uusien määräysten sopimukseen sisällyttämistä ajatellen, jotta tiettyä palvelua koskevat liberalisointipäätökset voidaan milloin tahansa peruuttaa. |
| --- | --- |

23.

kehottaa hyväksymään tarkistuslausekkeen sopimuksen mahdollista uudelleentarkastelua ja uusien määräysten sopimukseen sisällyttämistä ajatellen, jotta tiettyä palvelua koskevat liberalisointipäätökset voidaan milloin tahansa peruuttaa.

| 24. | torjuu sellaisten lausekkeiden sisällyttämisen sopimukseen, joilla alue- ja paikallisyhteisöt velvoitettaisiin jäädyttämään sopimuksen syntyhetkellä vallitseva liberalisoinnin tilanne (standstill-lauseke), joilla kiellettäisiin vapautettujen palvelujen palauttaminen julkisen vallan hoidettavaksi (salpalauseke), ja jotka liberalisoisivat kaikki uudet palvelut automaattisesti ja kokonaisuudessaan (tulevaisuutta koskeva suojauslauseke). |
| --- | --- |

24.

torjuu sellaisten lausekkeiden sisällyttämisen sopimukseen, joilla alue- ja paikallisyhteisöt velvoitettaisiin jäädyttämään sopimuksen syntyhetkellä vallitseva liberalisoinnin tilanne (standstill-lauseke), joilla kiellettäisiin vapautettujen palvelujen palauttaminen julkisen vallan hoidettavaksi (salpalauseke), ja jotka liberalisoisivat kaikki uudet palvelut automaattisesti ja kokonaisuudessaan (tulevaisuutta koskeva suojauslauseke).

| 25. | tähdentää, että palvelukauppasopimuksessa tulee määrittää ainoastaan vähimmäisnormit rajoittamatta oikeutta soveltaa vaativampia normeja. |
| --- | --- |

25.

tähdentää, että palvelukauppasopimuksessa tulee määrittää ainoastaan vähimmäisnormit rajoittamatta oikeutta soveltaa vaativampia normeja.

| 26. | kehottaa lisäämään palvelukauppasopimukseen sosiaalisen luvun, jossa määrätään asianomaisten ILO:n yleissopimusten perusteella sosiaalisen suojelun normeista ja etenkin työelämän perusnormeista, ilman että kyseinen luku estää palvelukauppasopimuksen monenvälistämisen. |
| --- | --- |

26.

kehottaa lisäämään palvelukauppasopimukseen sosiaalisen luvun, jossa määrätään asianomaisten ILO:n yleissopimusten perusteella sosiaalisen suojelun normeista ja etenkin työelämän perusnormeista, ilman että kyseinen luku estää palvelukauppasopimuksen monenvälistämisen.

| 27. | kehottaa varmistamaan määrämaaperiaatteen silloin, kun normit eroavat toisistaan, eritoten myös mallin 4 kattamalla alalla (tilapäisten palveluntoimittajien ja konsernin sisällä toiseen maahan lähetettyjen työntekijöiden vapaa liikkuvuus), tavoitteena työvoiman pätevyysvaatimusten sekä isäntämaan työ- ja työehtosopimuslainsäädännön säilyttäminen. Ei ole mahdollista eikä sallittua, että tätä palveluntoimittajien ja konsernin sisällä toiseen maahan lähetettyjen työntekijöiden vapaata liikkuvuutta käytetään väärin, kun palkataan tilapäisiä työntekijöitä, jotta estetään lakot ja kierretään voimassa olevaa työehtosopimuslainsäädäntöä. |
| --- | --- |

27.

kehottaa varmistamaan määrämaaperiaatteen silloin, kun normit eroavat toisistaan, eritoten myös mallin 4 kattamalla alalla (tilapäisten palveluntoimittajien ja konsernin sisällä toiseen maahan lähetettyjen työntekijöiden vapaa liikkuvuus), tavoitteena työvoiman pätevyysvaatimusten sekä isäntämaan työ- ja työehtosopimuslainsäädännön säilyttäminen. Ei ole mahdollista eikä sallittua, että tätä palveluntoimittajien ja konsernin sisällä toiseen maahan lähetettyjen työntekijöiden vapaata liikkuvuutta käytetään väärin, kun palkataan tilapäisiä työntekijöitä, jotta estetään lakot ja kierretään voimassa olevaa työehtosopimuslainsäädäntöä.

| 28. | edellyttää, että neuvottelutekstissä tunnustetaan selkeästi valtiovallan oikeus säätää lakeja EU:n, kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten yleisen edun nimissä (”sääntelyoikeus”), ja katsoo, ettei sääntely-yhteistyö saa millään tasolla heikentää demokraattista lainsäädäntää tai määräyksiä tai hidastaa päätöksentekoprosessia. |
| --- | --- |

28.

edellyttää, että neuvottelutekstissä tunnustetaan selkeästi valtiovallan oikeus säätää lakeja EU:n, kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten yleisen edun nimissä (”sääntelyoikeus”), ja katsoo, ettei sääntely-yhteistyö saa millään tasolla heikentää demokraattista lainsäädäntää tai määräyksiä tai hidastaa päätöksentekoprosessia.

| 29. | kehottaa sisällyttämään palvelukauppasopimukseen mahdollisuuden tutkia tuomioistuimessa ihmisoikeuksien noudattamista palvelukaupassa. |
| --- | --- |

29.

kehottaa sisällyttämään palvelukauppasopimukseen mahdollisuuden tutkia tuomioistuimessa ihmisoikeuksien noudattamista palvelukaupassa.

| 30. | kehottaa viemään riita-asiat, jotka koskevat puheena olevan sopimuksen noudattamista, ratkaistaviksi vastaajan tai vastaajien kotipaikan yleisissä tuomioistuimissa näiden kielellä ja ko. maassa voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti; niissä on oltava oikeus hakea muutosta. Komitea katsoo, että valtioiden välisten riitojenratkaisumenettelyjen olisi perustuttava WTO:ssa nykyisin voimassa oleviin menettelyihin. Sopimuksessa ei tarvita sijoittajan ja valtion välistä riitojenratkaisumekanismia. |
| --- | --- |

30.

kehottaa viemään riita-asiat, jotka koskevat puheena olevan sopimuksen noudattamista, ratkaistaviksi vastaajan tai vastaajien kotipaikan yleisissä tuomioistuimissa näiden kielellä ja ko. maassa voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti; niissä on oltava oikeus hakea muutosta. Komitea katsoo, että valtioiden välisten riitojenratkaisumenettelyjen olisi perustuttava WTO:ssa nykyisin voimassa oleviin menettelyihin. Sopimuksessa ei tarvita sijoittajan ja valtion välistä riitojenratkaisumekanismia.

| 31. | ehdottaa harkittavaksi, että sopimukseen sisällytetään määräykset kuluttajansuojasta verkossa, erityisesti petollista kaupallista toimintaa vastaan, ja määräykset erityisestä toimivallasta kuluttajakauppaa koskevissa asioissa Bryssel I -asetuksen malliin. |
| --- | --- |

31.

ehdottaa harkittavaksi, että sopimukseen sisällytetään määräykset kuluttajansuojasta verkossa, erityisesti petollista kaupallista toimintaa vastaan, ja määräykset erityisestä toimivallasta kuluttajakauppaa koskevissa asioissa Bryssel I -asetuksen malliin.

| 32. | kehottaa varmistamaan yleispalvelun tarjonnan, mm. jottei syrjäisillä alueilla, raja-alueilla, saarilla, vuoristossa jne. asuville ihmisille tarjota huonompaa laatua kuin suurtaajamien asukkaille ja ettei heille koidu korkeampia kustannuksia. |
| --- | --- |

32.

kehottaa varmistamaan yleispalvelun tarjonnan, mm. jottei syrjäisillä alueilla, raja-alueilla, saarilla, vuoristossa jne. asuville ihmisille tarjota huonompaa laatua kuin suurtaajamien asukkaille ja ettei heille koidu korkeampia kustannuksia.

| 33. | vastustaa kunnallisen ja alueellisen sääntelyn luokittelua maankäytön sekä aluekehityssuunnitelmien ja kaavoituksen osalta tullien ulkopuolisiksi kaupan esteiksi. |
| --- | --- |

33.

vastustaa kunnallisen ja alueellisen sääntelyn luokittelua maankäytön sekä aluekehityssuunnitelmien ja kaavoituksen osalta tullien ulkopuolisiksi kaupan esteiksi.

| 34. | on tyytyväinen siihen, että audiovisuaalipalvelut on nimenomaisesti suljettu neuvottelujen ulkopuolelle. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, ettei sama koske kulttuuripalveluja, ja ilmaisee sen vuoksi huolensa niiden rajaamisen vaikeudesta. Komitea vaatii suojelemaan kielellistä monimuotoisuutta ja kulttuurisia ominaispiirteitä paikallis- ja alueyhteisöissä ja kiinnittää erityistä huomiota vähemmistöjen intresseihin samoin kuin teollis- ja tekijänoikeuksiin. |
| --- | --- |

34.

on tyytyväinen siihen, että audiovisuaalipalvelut on nimenomaisesti suljettu neuvottelujen ulkopuolelle. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, ettei sama koske kulttuuripalveluja, ja ilmaisee sen vuoksi huolensa niiden rajaamisen vaikeudesta. Komitea vaatii suojelemaan kielellistä monimuotoisuutta ja kulttuurisia ominaispiirteitä paikallis- ja alueyhteisöissä ja kiinnittää erityistä huomiota vähemmistöjen intresseihin samoin kuin teollis- ja tekijänoikeuksiin.

| 35. | torjuu tiukasti rahoituspalveluihin liittyvät velvoitteet, jotka ovat ristiriidassa EU:ssa voimassa olevien rahoitusmarkkinoiden ja -tuotteiden sääntelytoimien kanssa. |
| --- | --- |

35.

torjuu tiukasti rahoituspalveluihin liittyvät velvoitteet, jotka ovat ristiriidassa EU:ssa voimassa olevien rahoitusmarkkinoiden ja -tuotteiden sääntelytoimien kanssa.

| 36. | pitää toisen julkisen kuulemismenettelyn järjestämistä palvelukauppasopimuksesta toivottavana ja kehottaa Euroopan komissiota nimenomaisesti ottamaan huomioon tämän ja aiemman kuulemismenettelyn tulokset lopullisessa arvioinnissaan sopimuksen määräyksistä. |
| --- | --- |

36.

pitää toisen julkisen kuulemismenettelyn järjestämistä palvelukauppasopimuksesta toivottavana ja kehottaa Euroopan komissiota nimenomaisesti ottamaan huomioon tämän ja aiemman kuulemismenettelyn tulokset lopullisessa arvioinnissaan sopimuksen määräyksistä.

| 37. | kehottaa käymään palvelukauppasopimusta koskevat neuvottelut avoimesti, mikä mahdollistaa sen, että kehitysmaat ja vähiten kehittyneet maat voivat halutessaan osallistua niihin. |
| --- | --- |

37.

kehottaa käymään palvelukauppasopimusta koskevat neuvottelut avoimesti, mikä mahdollistaa sen, että kehitysmaat ja vähiten kehittyneet maat voivat halutessaan osallistua niihin.

| 38. | muistuttaa, että yhä tiiviimmin yhdentyvässä maailmassa tarvitaan monenvälistä lähestymistapaa. |
| --- | --- |

38.

muistuttaa, että yhä tiiviimmin yhdentyvässä maailmassa tarvitaan monenvälistä lähestymistapaa.

| 39. | kehottaa neuvottelemaan kauppasäännöistä, joilla edistetään reilua ja oikeudenmukaista kauppaa sekä kestävää kehitystä, ja pitää tässä yhteydessä tervetulleena Euroopan komission kauppastrategiassaan esittämää kantaa, jonka mukaan eurooppalaisen kauppapolitiikan tulisi olla yhdenmukainen kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030 kanssa. |
| --- | --- |

39.

kehottaa neuvottelemaan kauppasäännöistä, joilla edistetään reilua ja oikeudenmukaista kauppaa sekä kestävää kehitystä, ja pitää tässä yhteydessä tervetulleena Euroopan komission kauppastrategiassaan esittämää kantaa, jonka mukaan eurooppalaisen kauppapolitiikan tulisi olla yhdenmukainen kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030 kanssa.

Bryssel 4. joulukuuta 2015.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  Palvelukauppasopimuksesta tätä nykyä neuvottelevat WTO:n jäsenet ovat Australia, Chile, Costa Rica, Etelä-Korea, Hongkong, Islanti, Israel, Japani, Kanada, Kolumbia, Liechtenstein, Mauritius, Meksiko, Norja, Pakistan, Panama, Paraguay, Peru, Sveitsi, Taiwan, Turkki, Uusi-Seelanti, Yhdysvallat ja EU:n 28 jäsenvaltiota.

1

(2)  Ks. kohta 10 asiakirjassa http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6891-2013-ADD-1-DCL-1/fi/pdf

2

---

| 10.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 51/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 51/43

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen tulevaisuus”

(2016/C 051/09)

| Esittelijä: | Kata TÜTTŐ (HU, PES) Budapestin 12:nnen kaupunkipiirivaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Esittelijä:

Kata TÜTTŐ (HU, PES) Budapestin 12:nnen kaupunkipiirivaltuuston jäsen

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen lujittaminen ja uusien tavoitteiden määritteleminen

| 1. | on kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen perustamisesta, vuodesta 2008, alkaen tukenut tätä eurooppalaista liikettä, jonka päämääränä on energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin liittyvien, allekirjoittajatahoina olevien paikallisviranomaisten saavutettavaksi määritettyjen tavoitteiden avulla mahdollisuuksien mukaan ylittää Euroopan unionin päättämä tavoite CO2-päästöjen vähentämisestä 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus on tätä nykyä voimassa EU:n kaikissa jäsenvaltioissa yhtä lukuun ottamatta, ja sopimuksen allekirjoittaneet paikallis- ja alueyhteisöt, joita on yhteensä yli 6 000, edustavat kolmannesta unionin väestöstä. Allekirjoittajat ovat sitoutuneet vähentämään hiilidioksidipäästöjään keskimäärin 28 prosenttia. |
| --- | --- |

1.

on kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen perustamisesta, vuodesta 2008, alkaen tukenut tätä eurooppalaista liikettä, jonka päämääränä on energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin liittyvien, allekirjoittajatahoina olevien paikallisviranomaisten saavutettavaksi määritettyjen tavoitteiden avulla mahdollisuuksien mukaan ylittää Euroopan unionin päättämä tavoite CO2-päästöjen vähentämisestä 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus on tätä nykyä voimassa EU:n kaikissa jäsenvaltioissa yhtä lukuun ottamatta, ja sopimuksen allekirjoittaneet paikallis- ja alueyhteisöt, joita on yhteensä yli 6 000, edustavat kolmannesta unionin väestöstä. Allekirjoittajat ovat sitoutuneet vähentämään hiilidioksidipäästöjään keskimäärin 28 prosenttia.

| 2. | toteaa aiempien lausuntojensa (1) mukaisesti, että kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus on perustamisestaan alkaen tuottanut ennennäkemättömällä tavalla tulosta paikallis- ja alueyhteisöjen aktivoimisessa ilmasto- ja energia-asioissa sekä monitasoisen hallinnon rakenteiden toteuttamisessa. |
| --- | --- |

2.

toteaa aiempien lausuntojensa (1) mukaisesti, että kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus on perustamisestaan alkaen tuottanut ennennäkemättömällä tavalla tulosta paikallis- ja alueyhteisöjen aktivoimisessa ilmasto- ja energia-asioissa sekä monitasoisen hallinnon rakenteiden toteuttamisessa.

| 3. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on käynnistänyt tämän hankkeen ja rahoittanut sitä. Sen myötä yli 6 400:aa kaupunkia ja aluetta kautta maailman tuetaan CO2-päästöjen supistamisessa energiansäästötoimien ja ympäristöä säästävää energiaa edistävien toimenpiteiden avulla. Sopimuspuolten vapaaehtoisten sitoumusten pohjalta on määrä päästä tältä osin 28 prosentin vähennykseen vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

3.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on käynnistänyt tämän hankkeen ja rahoittanut sitä. Sen myötä yli 6 400:aa kaupunkia ja aluetta kautta maailman tuetaan CO2-päästöjen supistamisessa energiansäästötoimien ja ympäristöä säästävää energiaa edistävien toimenpiteiden avulla. Sopimuspuolten vapaaehtoisten sitoumusten pohjalta on määrä päästä tältä osin 28 prosentin vähennykseen vuoteen 2020 mennessä.

| 4. | on toistuvasti painottanut tarvetta ottaa käyttöön kokonaisvaltainen lähestymistapa ilmastonmuutoksen torjumiseen ja sen väistämättömiin seurauksiin sopeutumiseen nähden. Komitea suhtautuu tämän vuoksi myönteisesti Euroopan komission päätökseen yhdistää kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus ja Mayors Adapt -aloite ja kannustaa komissiota hyödyntämään täysimääräisesti tästä syntyvät yhteisvaikutukset. Komitea suosittelee, että noudatetaan samanlaista lähestymistapaa myös saarten sopimus -aloitteen (Pact of Islands) suhteen. |
| --- | --- |

4.

on toistuvasti painottanut tarvetta ottaa käyttöön kokonaisvaltainen lähestymistapa ilmastonmuutoksen torjumiseen ja sen väistämättömiin seurauksiin sopeutumiseen nähden. Komitea suhtautuu tämän vuoksi myönteisesti Euroopan komission päätökseen yhdistää kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus ja Mayors Adapt -aloite ja kannustaa komissiota hyödyntämään täysimääräisesti tästä syntyvät yhteisvaikutukset. Komitea suosittelee, että noudatetaan samanlaista lähestymistapaa myös saarten sopimus -aloitteen (Pact of Islands) suhteen.

| 5. | kiinnittää huomiota siihen, että sovittuihin tavoitteisiin pyrittäessä painotetaan ennen kaikkea julkisten rakennusten energiatehokkuuden kohentamista, katuvalaistuksen nykyaikaistamista ja julkisen kaupunkiliikenteen kehittämistä. 44 prosenttia CO2-päästöjen pienentämistavoitteesta koostuu rakennusten energiakunnostustöistä. Sen lisäksi energiankulutuksen on määrä supistua 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä rakennuksiin ja liikenteeseen tehtävien investointien ansiosta. |
| --- | --- |

5.

kiinnittää huomiota siihen, että sovittuihin tavoitteisiin pyrittäessä painotetaan ennen kaikkea julkisten rakennusten energiatehokkuuden kohentamista, katuvalaistuksen nykyaikaistamista ja julkisen kaupunkiliikenteen kehittämistä. 44 prosenttia CO2-päästöjen pienentämistavoitteesta koostuu rakennusten energiakunnostustöistä. Sen lisäksi energiankulutuksen on määrä supistua 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä rakennuksiin ja liikenteeseen tehtävien investointien ansiosta.

| 6. | jatkaa erityisten välineidensä turvin institutionaalisen tuen antamista kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukselle ja kannustaa lisäksi jäsentensä välityksellä liittymään ja sitoutumaan siihen. Näin helpotetaan Euroopan unionin energiapoliittisten päämäärien saavuttamista ja tavoitetasojen ylittämistä. |
| --- | --- |

6.

jatkaa erityisten välineidensä turvin institutionaalisen tuen antamista kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukselle ja kannustaa lisäksi jäsentensä välityksellä liittymään ja sitoutumaan siihen. Näin helpotetaan Euroopan unionin energiapoliittisten päämäärien saavuttamista ja tavoitetasojen ylittämistä.

| 7. | kannattaa ja tukee kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen tavoitteiden laajentamista ja ajantasaistamista vuoteen 2030 ulottuvan EU:n ilmasto- ja energiapuiteohjelman mukaisesti. Tavoitteeksi tulee asettaa kasvihuonekaasupäästöjen tuottamisen vähentäminen yli 40 prosenttia (2) vuoden 1990 tasoon verrattuna (3). Komitea kehottaa sisällyttämään uusiin tavoitteisiin energiatehokkuuden lisäksi myös luonnonvarojen kestäväpohjaisen käytön. |
| --- | --- |

7.

kannattaa ja tukee kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen tavoitteiden laajentamista ja ajantasaistamista vuoteen 2030 ulottuvan EU:n ilmasto- ja energiapuiteohjelman mukaisesti. Tavoitteeksi tulee asettaa kasvihuonekaasupäästöjen tuottamisen vähentäminen yli 40 prosenttia (2) vuoden 1990 tasoon verrattuna (3). Komitea kehottaa sisällyttämään uusiin tavoitteisiin energiatehokkuuden lisäksi myös luonnonvarojen kestäväpohjaisen käytön.

| 8. | pyytää Euroopan komissiota pitämään huolta siitä, että kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuspuolet pystyvät jatkamaan toimintaansa myös vuoden 2020 jälkeen, ja tätä varten osoittamaan kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukselle itsenäisen hallinnollisen talousarvion, joka on sopusoinnussa hankkeen yhä merkittävämpien poliittisten tavoitteiden kanssa, sopimuksen pitkän aikavälin näkymien varmistamiseksi. Kun otetaan huomioon, että vuosi 2020 on lähellä ja että EU:n ilmasto- ja energiapuitteet ulottuvat aina vuoteen 2030, olisi suotavaa määrittää vuosi 2030 keskipitkän aikavälin merkkipaaluksi ja vuosi 2050 pitkän tähtäimen tavoitteiden takarajaksi samaan tapaan kuin on päätetty strategiasta vähähiiliseen talouteen siirtymiseksi vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

8.

pyytää Euroopan komissiota pitämään huolta siitä, että kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuspuolet pystyvät jatkamaan toimintaansa myös vuoden 2020 jälkeen, ja tätä varten osoittamaan kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukselle itsenäisen hallinnollisen talousarvion, joka on sopusoinnussa hankkeen yhä merkittävämpien poliittisten tavoitteiden kanssa, sopimuksen pitkän aikavälin näkymien varmistamiseksi. Kun otetaan huomioon, että vuosi 2020 on lähellä ja että EU:n ilmasto- ja energiapuitteet ulottuvat aina vuoteen 2030, olisi suotavaa määrittää vuosi 2030 keskipitkän aikavälin merkkipaaluksi ja vuosi 2050 pitkän tähtäimen tavoitteiden takarajaksi samaan tapaan kuin on päätetty strategiasta vähähiiliseen talouteen siirtymiseksi vuoteen 2050 mennessä.

| 9. | ehdottaa, että keskipitkällä aikavälillä vuoteen 2030 asetettua tavoitetta mukautetaan hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin tieteellisten raporttien (4) ja vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden yhteydessä tehtyjen alueiden komitean suositusten (5) pohjalta. Komitea suosittaa muun muassa, että kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteeksi asetetaan vähintään 50 prosenttia vuoden 1990 tasoon verrattuna. Komitea toteaa kuitenkin, että parhaillaan valmisteilla olevissa EU:n säädöspuitteissa unionin laajuiseksi tavoitteeksi määritetään kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 40 prosenttia. |
| --- | --- |

9.

ehdottaa, että keskipitkällä aikavälillä vuoteen 2030 asetettua tavoitetta mukautetaan hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin tieteellisten raporttien (4) ja vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden yhteydessä tehtyjen alueiden komitean suositusten (5) pohjalta. Komitea suosittaa muun muassa, että kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteeksi asetetaan vähintään 50 prosenttia vuoden 1990 tasoon verrattuna. Komitea toteaa kuitenkin, että parhaillaan valmisteilla olevissa EU:n säädöspuitteissa unionin laajuiseksi tavoitteeksi määritetään kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 40 prosenttia.

| 10. | ehdottaa, että sopimuksen allekirjoittajat määrittävät pitkän aikavälin tavoitteekseen vähintään 95 prosentin vähennyksen vuoteen 2050 mennessä. EU on hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin perusteltujen tieteellisten raporttien pohjalta sitoutunut vähentämään kasvihuonekaasupäästöjään 80–95 prosenttia vuoden 1990 tasoon verrattuna. Ottaen huomioon säännöllisesti julkaistavat tieteelliset tiedot ilmaston tilan heikkenemistä vastaan toteutettavista toimista ja lisäponnistuksista AK ehdottaa, että kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuspuolet päättävät asettaa supistamistavoitteensa tuon haarukan ylärajaan eli 95 prosenttiin. |
| --- | --- |

10.

ehdottaa, että sopimuksen allekirjoittajat määrittävät pitkän aikavälin tavoitteekseen vähintään 95 prosentin vähennyksen vuoteen 2050 mennessä. EU on hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin perusteltujen tieteellisten raporttien pohjalta sitoutunut vähentämään kasvihuonekaasupäästöjään 80–95 prosenttia vuoden 1990 tasoon verrattuna. Ottaen huomioon säännöllisesti julkaistavat tieteelliset tiedot ilmaston tilan heikkenemistä vastaan toteutettavista toimista ja lisäponnistuksista AK ehdottaa, että kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuspuolet päättävät asettaa supistamistavoitteensa tuon haarukan ylärajaan eli 95 prosenttiin.

| 11. | asettuu silti vastustamaan sitä, että sopimuspuoleksi liittymistä vaikeutettaisiin. Hiilidioksidipäästöjen vähentämistavoitetta tulisi nostaa, vaikka vain vähänkin, onhan yksi liikkeen vetovoimatekijöistä sen yksinkertaisuus. Tästä huolimatta AK suosittaa, että harkitaan kunnianhimoisimpia sopimuspuolia ajatellen kohdennettua sisäistä monitasoista järjestelmää ja siihen liittyvää tunnustamisjärjestelyä, erityisesti kun kyse on perustavammista kysymyksistä, kuten rakennussuunnittelusta, liikenteestä jne. |
| --- | --- |

11.

asettuu silti vastustamaan sitä, että sopimuspuoleksi liittymistä vaikeutettaisiin. Hiilidioksidipäästöjen vähentämistavoitetta tulisi nostaa, vaikka vain vähänkin, onhan yksi liikkeen vetovoimatekijöistä sen yksinkertaisuus. Tästä huolimatta AK suosittaa, että harkitaan kunnianhimoisimpia sopimuspuolia ajatellen kohdennettua sisäistä monitasoista järjestelmää ja siihen liittyvää tunnustamisjärjestelyä, erityisesti kun kyse on perustavammista kysymyksistä, kuten rakennussuunnittelusta, liikenteestä jne.

| 12. | suosittaa, että enemmän huomiota kohdistetaan pieniin kaupunkeihin ja kuntiin, kun otetaan huomioon, että 56 prosentissa EU:n kunnista asukasluku on 5 000–100 000. Pienten ja keskisuurten asuinyhdyskuntien ja kaupunkien tekemillä toimenpiteillä on voimakas kumulatiivinen vaikutus kestävän kaupunkikehityksen periaatteiden toteuttamisen kannalta. Komitea ehdottaakin, että laaditaan toimenpiteitä kestävyysperiaatteiden mukaista energiankäyttöä koskevien toimintasuunnitelmien – yksinkertainen rahoitusselvitys mukaan luettuna – ja seurantajärjestelmän yksinkertaistamiseksi ja ajanmukaistamiseksi, jotta otetaan huomioon asuinyhdyskuntien koko, koska kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen osallistumisesta johtuvat hallinnolliset muodollisuudet voivat nykyisin olla tiettyjen asukasluvultaan pienten yhteisöjen kannalta liian monimutkaisia. |
| --- | --- |

12.

suosittaa, että enemmän huomiota kohdistetaan pieniin kaupunkeihin ja kuntiin, kun otetaan huomioon, että 56 prosentissa EU:n kunnista asukasluku on 5 000–100 000. Pienten ja keskisuurten asuinyhdyskuntien ja kaupunkien tekemillä toimenpiteillä on voimakas kumulatiivinen vaikutus kestävän kaupunkikehityksen periaatteiden toteuttamisen kannalta. Komitea ehdottaakin, että laaditaan toimenpiteitä kestävyysperiaatteiden mukaista energiankäyttöä koskevien toimintasuunnitelmien – yksinkertainen rahoitusselvitys mukaan luettuna – ja seurantajärjestelmän yksinkertaistamiseksi ja ajanmukaistamiseksi, jotta otetaan huomioon asuinyhdyskuntien koko, koska kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen osallistumisesta johtuvat hallinnolliset muodollisuudet voivat nykyisin olla tiettyjen asukasluvultaan pienten yhteisöjen kannalta liian monimutkaisia.

Kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen yleistyminen kautta maailman

| 13. | toteaa tyytyväisenä, että kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus on jo ylittänyt unionin rajat. Tähän mennessä hankkeeseen on liittynyt yhteisöjä yli 50 maasta. Kyseiset yhteisöt ovat vapaaehtoisesti sitoutuneet supistamaan hiilidioksidipäästöjään. |
| --- | --- |

13.

toteaa tyytyväisenä, että kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus on jo ylittänyt unionin rajat. Tähän mennessä hankkeeseen on liittynyt yhteisöjä yli 50 maasta. Kyseiset yhteisöt ovat vapaaehtoisesti sitoutuneet supistamaan hiilidioksidipäästöjään.

| 14. | suosittaa, että kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen mallia viedään muualle maailmaan. Komitea ilmoittaa olevansa valmis tekemään sopimusta tunnetuksi kolmansien maiden kunnissa ja alueilla vaikuttavien kumppanitahojensa avulla, erityisesti kun kyse on niistä EU:n naapurimaissa sijaitsevista kumppanitahoista, joiden kanssa se on jo ottanut käyttöön yhteistyörakenteita ARLEMin ja CORLEAPin kaltaisten foorumiensa sekä neuvoa-antavien sekakomiteoidensa ja työryhmiensä välityksellä, jotta maailman kuntia ja alueita autetaan kohtaamaan ilmastonmuutoksesta johtuvat haasteet. |
| --- | --- |

14.

suosittaa, että kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen mallia viedään muualle maailmaan. Komitea ilmoittaa olevansa valmis tekemään sopimusta tunnetuksi kolmansien maiden kunnissa ja alueilla vaikuttavien kumppanitahojensa avulla, erityisesti kun kyse on niistä EU:n naapurimaissa sijaitsevista kumppanitahoista, joiden kanssa se on jo ottanut käyttöön yhteistyörakenteita ARLEMin ja CORLEAPin kaltaisten foorumiensa sekä neuvoa-antavien sekakomiteoidensa ja työryhmiensä välityksellä, jotta maailman kuntia ja alueita autetaan kohtaamaan ilmastonmuutoksesta johtuvat haasteet.

| 15. | kannustaa Euroopan komissiota tekemään myös EU:n ulkopuolella tunnetuksi kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen puitteissa hyväksi havaittuja periaatteita ja toimintatapoja ja edistämään ilmastotavoitteiden saavuttamista silmällä pitäen monitasoisen hallinnon mallin (6) yleistymistä, joka avaisi mahdollisuuksia lisätä hajautettua yhteistyötä. |
| --- | --- |

15.

kannustaa Euroopan komissiota tekemään myös EU:n ulkopuolella tunnetuksi kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen puitteissa hyväksi havaittuja periaatteita ja toimintatapoja ja edistämään ilmastotavoitteiden saavuttamista silmällä pitäen monitasoisen hallinnon mallin (6) yleistymistä, joka avaisi mahdollisuuksia lisätä hajautettua yhteistyötä.

Allekirjoittajien määrän lisääminen ja liikkeen tekeminen tunnetuksi EU:n jäsenvaltioissa

| 16. | toteaa tyytyväisenä, että lukuisat AK:n jäsenistä edustavat paikallisyhteisöjä, jotka ovat jo liittyneet kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen. Komitea kehottaakin AK:n jäseniä tekemään sopimushanketta tunnetuksi kotikunnissaan ja -alueillaan ja varmistamaan, että noudatetaan edelleen toimintapolitiikkaa, joka tähtää sen tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

16.

toteaa tyytyväisenä, että lukuisat AK:n jäsenistä edustavat paikallisyhteisöjä, jotka ovat jo liittyneet kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen. Komitea kehottaakin AK:n jäseniä tekemään sopimushanketta tunnetuksi kotikunnissaan ja -alueillaan ja varmistamaan, että noudatetaan edelleen toimintapolitiikkaa, joka tähtää sen tavoitteiden saavuttamiseen.

| 17. | katsoo, että kestävyysperiaatteiden mukaisten energiankäytön toimintasuunnitelmien kehittämisessä ja täytäntöönpanossa sekä raportointimenettelyissä tapahtuva yksinkertaistaminen voi olla omiaan houkuttelemaan uusia tahoja sopimuspuoliksi. Tässä tarkoituksessa olisi lisäksi erittäin hyödyllistä parantaa kestävyysperiaatteiden mukaisten energiankäytön toimintasuunnitelmien arviointimenettelyjä ja lyhentää suunnitelmien arviointiin enimmillään annettavaa aikamäärää. On syytä pitää mielessä, että pienillä kaupungeilla ja maaseutukunnilla ei tätä nykyä ole mahdollisuutta saada resursseja ja rahoitusta kestävyysperiaatteiden mukaisen energiankäytön toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että kestävyysperiaatteiden mukaisten energiankäytön toimintasuunnitelmien kehittämisessä ja täytäntöönpanossa sekä raportointimenettelyissä tapahtuva yksinkertaistaminen voi olla omiaan houkuttelemaan uusia tahoja sopimuspuoliksi. Tässä tarkoituksessa olisi lisäksi erittäin hyödyllistä parantaa kestävyysperiaatteiden mukaisten energiankäytön toimintasuunnitelmien arviointimenettelyjä ja lyhentää suunnitelmien arviointiin enimmillään annettavaa aikamäärää. On syytä pitää mielessä, että pienillä kaupungeilla ja maaseutukunnilla ei tätä nykyä ole mahdollisuutta saada resursseja ja rahoitusta kestävyysperiaatteiden mukaisen energiankäytön toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa varten.

| 18. | katsoo, että alueet ja yhteisöt, joilla on jo kokemusta tällä alalla, voisivat harjoittaa mentorointia ja siten edistää uusien yhteisöjen liittymistä hankkeeseen. Sama koskee kestävyysajattelun mukaiseen energiaan liittyvien toimintasuunnitelmien laatimista ja hyvien käytänteiden vaihtamista. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että alueet ja yhteisöt, joilla on jo kokemusta tällä alalla, voisivat harjoittaa mentorointia ja siten edistää uusien yhteisöjen liittymistä hankkeeseen. Sama koskee kestävyysajattelun mukaiseen energiaan liittyvien toimintasuunnitelmien laatimista ja hyvien käytänteiden vaihtamista.

| 19. | ehdottaa harkittavaksi, että jokaisessa jäsenvaltiossa nimetään ”kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen lähettiläs”, jotta myös tällä tavoin kiinnitetään kuntien ja alueiden huomiota kyseiseen hankkeeseen, mm. sellaisissa kunnissa ja alueilla, missä poliittisen suunnan käännyttyä ei välttämättä haluta enää jatkaa osallistumista kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen. Nämä ”lähettiläät” valittaisiin vapaaehtoisuuden pohjalta kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuspuolten joukosta. He saisivat tukea AK:lta, toimivaltaisilta jäsenvaltioiden ministeriöiltä ja – jäsenvaltioissa olevien pysyvien edustustojen välityksellä – Euroopan komissiolta. Samalla heidän tehtävänään olisi yleisesti myös tiedottaa tavoitteista kussakin maassa. |
| --- | --- |

19.

ehdottaa harkittavaksi, että jokaisessa jäsenvaltiossa nimetään ”kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen lähettiläs”, jotta myös tällä tavoin kiinnitetään kuntien ja alueiden huomiota kyseiseen hankkeeseen, mm. sellaisissa kunnissa ja alueilla, missä poliittisen suunnan käännyttyä ei välttämättä haluta enää jatkaa osallistumista kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen. Nämä ”lähettiläät” valittaisiin vapaaehtoisuuden pohjalta kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuspuolten joukosta. He saisivat tukea AK:lta, toimivaltaisilta jäsenvaltioiden ministeriöiltä ja – jäsenvaltioissa olevien pysyvien edustustojen välityksellä – Euroopan komissiolta. Samalla heidän tehtävänään olisi yleisesti myös tiedottaa tavoitteista kussakin maassa.

| 20. | suosittaa, että hyödynnetään jo olemassa olevia paikallis- ja aluetason kumppanuuksia ja muun muassa ystävyyskaupunkitoimintaa kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen ja sen tavoitteiden edistämiseen niin unionissa kuin sen ulkopuolella, jotta liike siten saisi maailmanlaajuista kantavuutta. |
| --- | --- |

20.

suosittaa, että hyödynnetään jo olemassa olevia paikallis- ja aluetason kumppanuuksia ja muun muassa ystävyyskaupunkitoimintaa kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen ja sen tavoitteiden edistämiseen niin unionissa kuin sen ulkopuolella, jotta liike siten saisi maailmanlaajuista kantavuutta.

Alueiden rooli kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen yhteydessä

| 21. | muistuttaa mieliin, että kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen tavoitteena on saada aikaan hallintorakenne, joka koordinoi kaikkien julkisen vallan tasojen välillä toissijaisuusperiaatteen ja monitasoisen hallinnon periaatteen mukaisesti, jotta tavoitteiltaan kunnianhimoisin julkisen vallan taso pystyisi toteuttamaan kustannustehokkaita toimia. Tärkeänä edellytyksenä tähän on se, että nämä toimet saavat alkunsa ruohonjuuritasolta. Väestön ja paikallisyhteisöjen aktivoiminen on ratkaisevan tärkeää. Paikallisyhteisöt ovat soveliain taso toimintasuunnitelmien laadintaan ja toteuttamiseen sekä kansalaisten saamiseen asian taakse. Alueet hoitavat koordinointitehtävää ja antavat tarpeellista tukeaan kaupungeille, joiden resurssit ovat niukat, laadittaessa kestävyysajattelun mukaista energiaa koskevia toimintasuunnitelmia. Valtiolliset viranomaiset huolehtivat myös koordinoinnista sekä maakohtaisten ja EU:lta peräisin olevien resurssien osoittamisesta. Sen lisäksi ne tekevät EU-tasolla säädöspuitteita, rahoitusta ja teknisen avun ohjelmia koskevia päätöksiä. |
| --- | --- |

21.

muistuttaa mieliin, että kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen tavoitteena on saada aikaan hallintorakenne, joka koordinoi kaikkien julkisen vallan tasojen välillä toissijaisuusperiaatteen ja monitasoisen hallinnon periaatteen mukaisesti, jotta tavoitteiltaan kunnianhimoisin julkisen vallan taso pystyisi toteuttamaan kustannustehokkaita toimia. Tärkeänä edellytyksenä tähän on se, että nämä toimet saavat alkunsa ruohonjuuritasolta. Väestön ja paikallisyhteisöjen aktivoiminen on ratkaisevan tärkeää. Paikallisyhteisöt ovat soveliain taso toimintasuunnitelmien laadintaan ja toteuttamiseen sekä kansalaisten saamiseen asian taakse. Alueet hoitavat koordinointitehtävää ja antavat tarpeellista tukeaan kaupungeille, joiden resurssit ovat niukat, laadittaessa kestävyysajattelun mukaista energiaa koskevia toimintasuunnitelmia. Valtiolliset viranomaiset huolehtivat myös koordinoinnista sekä maakohtaisten ja EU:lta peräisin olevien resurssien osoittamisesta. Sen lisäksi ne tekevät EU-tasolla säädöspuitteita, rahoitusta ja teknisen avun ohjelmia koskevia päätöksiä.

| 22. | tähdentää tulosten optimoinnin vaativan, että kaikki julkisen vallan tasot täyttävät sen tehtävän ja hoitavat sen roolin, joka niille kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen puitteissa kuuluu, ja painottaa lisäksi, että koska kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimusta on nyt sovellettu jo useita vuosia, vähimmäissitoumukset olisi pidettävä voimassa. |
| --- | --- |

22.

tähdentää tulosten optimoinnin vaativan, että kaikki julkisen vallan tasot täyttävät sen tehtävän ja hoitavat sen roolin, joka niille kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen puitteissa kuuluu, ja painottaa lisäksi, että koska kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimusta on nyt sovellettu jo useita vuosia, vähimmäissitoumukset olisi pidettävä voimassa.

| 23. | huomauttaa, että alueet tai mikroalueet (NUTS 4 -taso) voivat ratkaisevalla tavalla auttaa kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen allekirjoittaneita kaupunkeja laadittaessa kestävyysajattelun mukaista energiaa koskevia toimintasuunnitelmia ja toteutettaessa niitä ja vaihdettaessa hyviä käytänteitä. Tavoitteena on välttää kaksinkertaista työtä tai tarjota pienille ja keskikokoisille kaupungeille mahdollisuus osallistua hankkeeseen. Kaikenkokoisten alueiden olennainen rooli on tunnustettu virallisesti, kun niitä on liittynyt kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen alueellisiksi koordinaattoreiksi. |
| --- | --- |

23.

huomauttaa, että alueet tai mikroalueet (NUTS 4 -taso) voivat ratkaisevalla tavalla auttaa kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen allekirjoittaneita kaupunkeja laadittaessa kestävyysajattelun mukaista energiaa koskevia toimintasuunnitelmia ja toteutettaessa niitä ja vaihdettaessa hyviä käytänteitä. Tavoitteena on välttää kaksinkertaista työtä tai tarjota pienille ja keskikokoisille kaupungeille mahdollisuus osallistua hankkeeseen. Kaikenkokoisten alueiden olennainen rooli on tunnustettu virallisesti, kun niitä on liittynyt kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen alueellisiksi koordinaattoreiksi.

| 24. | toistaa aikaisemmat suosituksensa tärkeäksi katsomastaan alueiden koordinaatioroolin tunnustamisesta ja vahvistamisesta kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen yhteydessä. Rooli on keskeinen, jotta saadaan mukaan kaikkein pienimpien yhteisöjen toimenpiteet ja hankkeet, joista aiheutuneisiin kustannuksiin ne eivät saa mitään kompensaatiota. |
| --- | --- |

24.

toistaa aikaisemmat suosituksensa tärkeäksi katsomastaan alueiden koordinaatioroolin tunnustamisesta ja vahvistamisesta kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen yhteydessä. Rooli on keskeinen, jotta saadaan mukaan kaikkein pienimpien yhteisöjen toimenpiteet ja hankkeet, joista aiheutuneisiin kustannuksiin ne eivät saa mitään kompensaatiota.

Suosituksia vastaavien hankkeiden varalle

| 25. | toteaa, ettei kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksella ole monopoliasemaa eikä se ole ainut toimintamalli ilmastonmuutoksen torjuntatyössä. Lisäksi EU:n jäsenvaltioissa sekä Euroopan neuvoston piirissä on samankaltaisia hankkeita, ja on syytä pyrkiä kehittämään yhteisvaikutuksia niiden välillä. Tarvitaan valtakunnallisia ja alueellisia hankkeita operatiivisempaan tukeen varsinkin pienemmille kunnille. Kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen liittyvää raportointia ja sitoumuksia tulee tarkistaa siten, että ne helpottavat koordinointia sellaisten muiden kansainvälisten hankkeiden kanssa, joilla kerätään paikallis- ja aluetasolle huomiota YK:n ilmastoneuvottelujen yhteydessä. Esimerkkeinä mainittakoon Compact of Mayors -aloite, ilmastotoimenpiteiden tietokanta carbonn (carbonn Climate Registry) ja NAZCA-foorumi. |
| --- | --- |

25.

toteaa, ettei kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksella ole monopoliasemaa eikä se ole ainut toimintamalli ilmastonmuutoksen torjuntatyössä. Lisäksi EU:n jäsenvaltioissa sekä Euroopan neuvoston piirissä on samankaltaisia hankkeita, ja on syytä pyrkiä kehittämään yhteisvaikutuksia niiden välillä. Tarvitaan valtakunnallisia ja alueellisia hankkeita operatiivisempaan tukeen varsinkin pienemmille kunnille. Kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen liittyvää raportointia ja sitoumuksia tulee tarkistaa siten, että ne helpottavat koordinointia sellaisten muiden kansainvälisten hankkeiden kanssa, joilla kerätään paikallis- ja aluetasolle huomiota YK:n ilmastoneuvottelujen yhteydessä. Esimerkkeinä mainittakoon Compact of Mayors -aloite, ilmastotoimenpiteiden tietokanta carbonn (carbonn Climate Registry) ja NAZCA-foorumi.

| 26. | toistaa suosituksensa kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen ja Mayors Adapt -aloitteen yhdistämisestä. Komitea esitti sen jo lausunnossaan ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevasta EU:n strategiasta (7) ja suositteli siinä yhteydessä samaa menettelyä myös saarten sopimus -aloitteen (Pact of Islands) suhteen. |
| --- | --- |

26.

toistaa suosituksensa kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen ja Mayors Adapt -aloitteen yhdistämisestä. Komitea esitti sen jo lausunnossaan ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevasta EU:n strategiasta (7) ja suositteli siinä yhteydessä samaa menettelyä myös saarten sopimus -aloitteen (Pact of Islands) suhteen.

| 27. | kiinnittää kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen sihteeristön ja Euroopan komission huomiota hyötyihin, joita on saatavissa yhteisvaikutuksista, joita syntynee yhtäältä kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen ja Mayors Adapt -aloitteen osapuolten poliittisesta aktiivisuudesta ja toisaalta älykkäät kaupungit -aloitteen tarjoamista teknologisista ratkaisuista. |
| --- | --- |

27.

kiinnittää kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen sihteeristön ja Euroopan komission huomiota hyötyihin, joita on saatavissa yhteisvaikutuksista, joita syntynee yhtäältä kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen ja Mayors Adapt -aloitteen osapuolten poliittisesta aktiivisuudesta ja toisaalta älykkäät kaupungit -aloitteen tarjoamista teknologisista ratkaisuista.

| 28. | huomauttaa, että nämä monenlaiset hankkeet voivat aiheuttaa hämmennystä, kun niiden liittymismenettelyt ja valvontamekanismit poikkeavat toisistaan ja niiden tavoitteet menevät osittain päällekkäin. Komitea kehottaakin koordinoimaan – kun aloite lähtee kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuspuolten piiristä – ja järjestämään näitä eri elementtejä paremmin ja kiinnittämään erityistä huomiota läpinäkyvyyteen, viestinnän selkeyteen ja hallinnollisen taakan keventämiseen. Komitea ehdottaa, että tutkitaan mahdollisuutta perustaa keskitetty palvelupiste, mistä käsin paikallis- ja alueviranomaistahot voisivat saada kaikki tarvitsemansa tiedot näistä eri aloitteista. |
| --- | --- |

28.

huomauttaa, että nämä monenlaiset hankkeet voivat aiheuttaa hämmennystä, kun niiden liittymismenettelyt ja valvontamekanismit poikkeavat toisistaan ja niiden tavoitteet menevät osittain päällekkäin. Komitea kehottaakin koordinoimaan – kun aloite lähtee kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuspuolten piiristä – ja järjestämään näitä eri elementtejä paremmin ja kiinnittämään erityistä huomiota läpinäkyvyyteen, viestinnän selkeyteen ja hallinnollisen taakan keventämiseen. Komitea ehdottaa, että tutkitaan mahdollisuutta perustaa keskitetty palvelupiste, mistä käsin paikallis- ja alueviranomaistahot voisivat saada kaikki tarvitsemansa tiedot näistä eri aloitteista.

| 29. | toteaa, että rahoitusmahdollisuuksien käytettävyys on edelleen iso este kestävyysperiaatteiden mukaisten energiankäytön toimintasuunnitelmien täytäntöönpanossa eritoten pienten kuntien tapauksessa sekä maissa, missä on toteutettu mittavia julkisten menojen leikkauksia. |
| --- | --- |

29.

toteaa, että rahoitusmahdollisuuksien käytettävyys on edelleen iso este kestävyysperiaatteiden mukaisten energiankäytön toimintasuunnitelmien täytäntöönpanossa eritoten pienten kuntien tapauksessa sekä maissa, missä on toteutettu mittavia julkisten menojen leikkauksia.

| 30. | painottaa, että paikallis- ja alueyhteisöt tarvitsevat vankan institutionaalisen kehyksen lisäksi myös sellaisen oikeudellisen, taloudellisen, menettelyllisen ja tiedotuksellisen ympäristön, joka edistää verkottumista ja sujuvoittaa tavoitteisiin pääsemistä (8). |
| --- | --- |

30.

painottaa, että paikallis- ja alueyhteisöt tarvitsevat vankan institutionaalisen kehyksen lisäksi myös sellaisen oikeudellisen, taloudellisen, menettelyllisen ja tiedotuksellisen ympäristön, joka edistää verkottumista ja sujuvoittaa tavoitteisiin pääsemistä (8).

| 31. | vastustaa niiden yhteisöjen kaikenkaltaista syrjintää, jotka eivät ole liittyneet kaupunginjohtajien energia- ja ympäristösopimukseen. |
| --- | --- |

31.

vastustaa niiden yhteisöjen kaikenkaltaista syrjintää, jotka eivät ole liittyneet kaupunginjohtajien energia- ja ympäristösopimukseen.

Rahoituskysymykset

| 32. | panee huolestuneena merkille, että pienet ja keskisuuret kaupungit kykenevät vain vaivoin hyödyntämään EU:n resursseja. Eräiden kohdalla tämä johtuu tietämättömyydestä niiden ulottuvilla olevista rahoitusmahdollisuuksista, ja toisilta puolestaan puuttuu valmiuksia laatia suunnitelmia rahoituskelpoisista hankkeista. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota ja kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimustahoja jakamaan näille kaupungeille viipymättä tietoa niille tarjolla olevista rahoitusmahdollisuuksista, jotta niiden toimet toisivat konkreettista tulosta (9). Yleisemmällä tasolla komitea suosittaa, että perustetaan rahoitusohjelmia nimenomaisesti pieniä ja keskisuuria kuntia varten. |
| --- | --- |

32.

panee huolestuneena merkille, että pienet ja keskisuuret kaupungit kykenevät vain vaivoin hyödyntämään EU:n resursseja. Eräiden kohdalla tämä johtuu tietämättömyydestä niiden ulottuvilla olevista rahoitusmahdollisuuksista, ja toisilta puolestaan puuttuu valmiuksia laatia suunnitelmia rahoituskelpoisista hankkeista. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota ja kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimustahoja jakamaan näille kaupungeille viipymättä tietoa niille tarjolla olevista rahoitusmahdollisuuksista, jotta niiden toimet toisivat konkreettista tulosta (9). Yleisemmällä tasolla komitea suosittaa, että perustetaan rahoitusohjelmia nimenomaisesti pieniä ja keskisuuria kuntia varten.

| 33. | muistuttaa jälleen, että vaikka EU:n yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) hyväksymät kestävyysajattelun mukaista energiaa koskevat toimintasuunnitelmat ovatkin oivallisia malleja taajamien energiansäästöä ajatellen, ne tarvitsisivat tuekseen pankkirahoitusta tai yksityistä pääomaa konkretisoituakseen hankkeiksi. Yhteisöiltä puuttuvat kuitenkin useissa tapauksissa tähän tarvittavat valmiudet. Euroopan investointipankin (EIP) hallinnoima ELENA-ohjelma voi olla avuksi tässä tarkoituksessa, mutta siinä keskitytään miltei pelkästään mittaviin hankkeisiin. Jotta mahdollisimman monet suunnitelmat pystyttäisiin konkretisoimaan, on tarpeen perustaa ELENA-ohjelman mallin mukaisia valtakunnallisia tai alueellisia ohjelmia, jotka tarjoavat rahoitusmahdollisuuksia myös pienimuotoisempiin hankkeisiin eritoten pienissä ja keskisuurissa kunnissa. |
| --- | --- |

33.

muistuttaa jälleen, että vaikka EU:n yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) hyväksymät kestävyysajattelun mukaista energiaa koskevat toimintasuunnitelmat ovatkin oivallisia malleja taajamien energiansäästöä ajatellen, ne tarvitsisivat tuekseen pankkirahoitusta tai yksityistä pääomaa konkretisoituakseen hankkeiksi. Yhteisöiltä puuttuvat kuitenkin useissa tapauksissa tähän tarvittavat valmiudet. Euroopan investointipankin (EIP) hallinnoima ELENA-ohjelma voi olla avuksi tässä tarkoituksessa, mutta siinä keskitytään miltei pelkästään mittaviin hankkeisiin. Jotta mahdollisimman monet suunnitelmat pystyttäisiin konkretisoimaan, on tarpeen perustaa ELENA-ohjelman mallin mukaisia valtakunnallisia tai alueellisia ohjelmia, jotka tarjoavat rahoitusmahdollisuuksia myös pienimuotoisempiin hankkeisiin eritoten pienissä ja keskisuurissa kunnissa.

| 34. | katsoo, että sopimuspuolten tulee edelleen saada teknistä tukea (toteutettavuustutkimuksia, teknistä ja rahoitusjärjestelyihin liittyvää apua, apua hankintamenettelyissä yms.) valmistellakseen kestävyysajattelun mukaista energiaa koskevan toimintasuunnitelmansa yhteydessä hyväksyttyjen toimenpiteiden pohjalta rahoituskelpoisia hankkeita ja hyödyntääkseen pitkäaikaisia rahoitusmekanismeja tarvittavien investointien liikkeellepanemiseen. Mikäli sopimuspuolet ovat EIP:n ELENA-välineen avulla pystyneetkin käyttämään edukseen mittavia, pitkäkestoisia rahoitusmalleja, väline on hyvin vaativa hankkeen kokoon nähden ja vipuvaikutusta ajatellen, mikä karsii sopimuspuolina olevat pienet ja keskikokoiset yhteisöt pois heti suoralta kädeltä. EU:n antamaa tukea pitää osoittaa lisää kestävyysajattelun mukaista energiaa koskevien erikokoisten toimintasuunnitelmien kehittämiseen. On syytä järkeistää erilaisia rahoituslähteitä, joiden joukossa ovat mm. EIP:n mekanismit (ESIR, Euroopan investointineuvontakeskus, ELENA-ohjelma), Euroopan rakenne- ja investointirahastot (Fi-Compass-foorumi), Horisontti 2020 -puiteohjelma, Euroopan energiatehokkuusrahasto (EEEF), JESSICA ja tulossa oleva ”Älykästä rahoitusta älykkäille rakennuksille” -aloite. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että sopimuspuolten tulee edelleen saada teknistä tukea (toteutettavuustutkimuksia, teknistä ja rahoitusjärjestelyihin liittyvää apua, apua hankintamenettelyissä yms.) valmistellakseen kestävyysajattelun mukaista energiaa koskevan toimintasuunnitelmansa yhteydessä hyväksyttyjen toimenpiteiden pohjalta rahoituskelpoisia hankkeita ja hyödyntääkseen pitkäaikaisia rahoitusmekanismeja tarvittavien investointien liikkeellepanemiseen. Mikäli sopimuspuolet ovat EIP:n ELENA-välineen avulla pystyneetkin käyttämään edukseen mittavia, pitkäkestoisia rahoitusmalleja, väline on hyvin vaativa hankkeen kokoon nähden ja vipuvaikutusta ajatellen, mikä karsii sopimuspuolina olevat pienet ja keskikokoiset yhteisöt pois heti suoralta kädeltä. EU:n antamaa tukea pitää osoittaa lisää kestävyysajattelun mukaista energiaa koskevien erikokoisten toimintasuunnitelmien kehittämiseen. On syytä järkeistää erilaisia rahoituslähteitä, joiden joukossa ovat mm. EIP:n mekanismit (ESIR, Euroopan investointineuvontakeskus, ELENA-ohjelma), Euroopan rakenne- ja investointirahastot (Fi-Compass-foorumi), Horisontti 2020 -puiteohjelma, Euroopan energiatehokkuusrahasto (EEEF), JESSICA ja tulossa oleva ”Älykästä rahoitusta älykkäille rakennuksille” -aloite.

| 35. | pyytää Euroopan komissiota sallimaan kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen sihteeristön suosia – mahdollisesti verkkofoorumin välityksellä – paikallis- ja alueyhteisöjen hankkeiden kytkemistä yhteen, jotta niissä pystyttäisiin hyödyntämään EIP:n hallinnoiman ELENA-ohjelman palveluja. Komitea kehottaa komissiota lisäksi laajentamaan sopimuspuolten saamaa teknistä ja valmiuksien kehittämiseen tähtäävää apua. |
| --- | --- |

35.

pyytää Euroopan komissiota sallimaan kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen sihteeristön suosia – mahdollisesti verkkofoorumin välityksellä – paikallis- ja alueyhteisöjen hankkeiden kytkemistä yhteen, jotta niissä pystyttäisiin hyödyntämään EIP:n hallinnoiman ELENA-ohjelman palveluja. Komitea kehottaa komissiota lisäksi laajentamaan sopimuspuolten saamaa teknistä ja valmiuksien kehittämiseen tähtäävää apua.

| 36. | kehottaa kokoamaan kaikki rahoitusmahdollisuuksia koskevat tiedot välittömästi yhteen, selkeästi ja EU:n kaikilla virallisilla kielillä laadittuun esitteeseen, joka saatetaan vuosittain ajan tasalle, ja pyytää, että esite toimitetaan kaikille asianosaisille, mm. AK:lle ja sen jäsenille. |
| --- | --- |

36.

kehottaa kokoamaan kaikki rahoitusmahdollisuuksia koskevat tiedot välittömästi yhteen, selkeästi ja EU:n kaikilla virallisilla kielillä laadittuun esitteeseen, joka saatetaan vuosittain ajan tasalle, ja pyytää, että esite toimitetaan kaikille asianosaisille, mm. AK:lle ja sen jäsenille.

AK:n ja kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen yhteistyö

| 37. | muistuttaa, että AK:n tulee olla keskeisessä asemassa monitasoisen hallinnon järjestelmässä, sillä komitea on EU:n toimielimistä se, joka edustaa Euroopan kuntien ja alueiden näkemyksiä ja toimii lukuisten paikallisverkostojen yhdyspisteenä. On myös jatkettava merkittävää tukea työlle, jota Euroopan alueelliset ja paikalliset energiavirastot ja niiden verkostot tekevät monitasoisen hallinnon järjestelmissä kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen puitteissa. Näin pystytään pitämään huoli siitä, että EU:n lainsäädännössä otetaan kaupunkien ja kuntien tilanne ja tarpeet paremmin huomioon. |
| --- | --- |

37.

muistuttaa, että AK:n tulee olla keskeisessä asemassa monitasoisen hallinnon järjestelmässä, sillä komitea on EU:n toimielimistä se, joka edustaa Euroopan kuntien ja alueiden näkemyksiä ja toimii lukuisten paikallisverkostojen yhdyspisteenä. On myös jatkettava merkittävää tukea työlle, jota Euroopan alueelliset ja paikalliset energiavirastot ja niiden verkostot tekevät monitasoisen hallinnon järjestelmissä kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen puitteissa. Näin pystytään pitämään huoli siitä, että EU:n lainsäädännössä otetaan kaupunkien ja kuntien tilanne ja tarpeet paremmin huomioon.

| 38. | on valmis laatimaan toimia kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen tunnettuuden lisäämiseksi jäsentensä parissa ja kannustaa niitä, jotka eivät ole vielä niin tehneet, liittymään kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen edustamiensa paikallis- tai alueviranomaistahojen puolesta. Tätä silmällä pitäen komitea tutkii mahdollisuuksia perustaa väliaikainen ryhmä ”Kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen ystävät”, joka kokoaisi yhteen ne AK:n jäsenet, jotka ovat jo sopimuksen allekirjoittajia ja jotka voisivat saada tukea sopimuksen tunnetuksi tekemiseksi edustamissaan elimissä sekä AK:ssa että sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

38.

on valmis laatimaan toimia kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen tunnettuuden lisäämiseksi jäsentensä parissa ja kannustaa niitä, jotka eivät ole vielä niin tehneet, liittymään kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen edustamiensa paikallis- tai alueviranomaistahojen puolesta. Tätä silmällä pitäen komitea tutkii mahdollisuuksia perustaa väliaikainen ryhmä ”Kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen ystävät”, joka kokoaisi yhteen ne AK:n jäsenet, jotka ovat jo sopimuksen allekirjoittajia ja jotka voisivat saada tukea sopimuksen tunnetuksi tekemiseksi edustamissaan elimissä sekä AK:ssa että sen ulkopuolella.

| 39. | huomauttaa, että nykyisestä pakolaiskriisistä, joka johtuu lähinnä sodasta ja taloudellisista vaikeuksista, voi tulevaisuudessa tulla vielä vakavampi, mikäli ilmastonmuutosta ei torjuta menestyksekkäästi, ja sen seuraukset uhkaavat yhä useampien ihmisten eloonjäämistä. |
| --- | --- |

39.

huomauttaa, että nykyisestä pakolaiskriisistä, joka johtuu lähinnä sodasta ja taloudellisista vaikeuksista, voi tulevaisuudessa tulla vielä vakavampi, mikäli ilmastonmuutosta ei torjuta menestyksekkäästi, ja sen seuraukset uhkaavat yhä useampien ihmisten eloonjäämistä.

| 40. | toteaa lisäksi, että kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus on yksi välineistä, jotka ovat omiaan lähentämään EU:ta kansalaisiinsa. On todettu, että paikallis- ja alueyhteisöillä on kykyä päästä vapaaehtoisuuden pohjalta EU:n asettamia tavoitteita pidemmälle. Tätäkin parempiin tuloksiin päästään vain siinä tapauksessa, että yksittäiset kotitaloudet, mahdollisesti paikallis- ja alueyhteisöjen käynnistämien hankkeiden siivittäminä, pystyvät asettamaan omakohtaiset tavoitteensa siirtymisestä vaatimattomampaan, päästöttömämpään ja paremmin kestävyysajattelua noudattavaan energiankulutukseen niiden oman ja koko planeettamme edun nimissä. |
| --- | --- |

40.

toteaa lisäksi, että kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus on yksi välineistä, jotka ovat omiaan lähentämään EU:ta kansalaisiinsa. On todettu, että paikallis- ja alueyhteisöillä on kykyä päästä vapaaehtoisuuden pohjalta EU:n asettamia tavoitteita pidemmälle. Tätäkin parempiin tuloksiin päästään vain siinä tapauksessa, että yksittäiset kotitaloudet, mahdollisesti paikallis- ja alueyhteisöjen käynnistämien hankkeiden siivittäminä, pystyvät asettamaan omakohtaiset tavoitteensa siirtymisestä vaatimattomampaan, päästöttömämpään ja paremmin kestävyysajattelua noudattavaan energiankulutukseen niiden oman ja koko planeettamme edun nimissä.

Bryssel 4. joulukuuta 2015.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  CdR 1536/2015, CdR 1535/2015, CdR 4084/2014, CdR 2691/2014, CdR 6902/2013, CdR 5810/2013, CdR 140/2011, CdR 408/2010, CdR 164/2010, CdR 241/2008.

1

(2)  Vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiatoimien puitteiden mukainen tavoite on vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 40 prosenttia vuoden 1990 tasoon verrattuna. Kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen allekirjoittajat sitoutuvat ylittämään EU:n lainsäädännössä asetetut tavoitteet.

2

(3)  Kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen perustajien tavoitteena oli vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 2020 mennessä 20 prosenttia vuoden 1990 tasoon verrattuna.

3

(4)  http://www.ipcc.ch/publications_and_data/publications_and_data_reports.shtml

4

(5)  CdR 2691/2014.

5

(6)  CdR 89/2009.

6

(7)  CdR 3752/2013.

7

(8)  http://urban-intergroup.eu/wp-content/files_mf/position_paper_smart_cities_public_consultation_2011_en.pdf

8

(9)  CdR 283/2011.

9

---

| 10.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 51/48 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 51/48

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – Panos lintudirektiivin ja luontotyyppidirektiivin toimivuustarkastukseen

(2016/C 051/10)

| Esittelijä: | Roby BIWER (PES, LU) Bettembourgin kunnanvaltuuston jäsen, Luxemburg |
| --- | --- |

Esittelijä:

Roby BIWER (PES, LU) Bettembourgin kunnanvaltuuston jäsen, Luxemburg

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | korostaa, että tämän hetken suurimpia ympäristöhaasteita on pysäyttää luonnon monimuotoisuuden ja luontotyyppien häviäminen ja ekosysteemipalvelujen heikentyminen ja saada tilanne ennallistettua vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

1.

korostaa, että tämän hetken suurimpia ympäristöhaasteita on pysäyttää luonnon monimuotoisuuden ja luontotyyppien häviäminen ja ekosysteemipalvelujen heikentyminen ja saada tilanne ennallistettua vuoteen 2020 mennessä.

| 2. | muistuttaa, että Euroopan unionin lintudirektiivin (1) ja luontotyyppidirektiivin (2) (jäljempänä ”luontodirektiivit”) asianomaisten johdanto-osan kappaleiden mukaan yhteisön keskeisiin ja yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin kuuluu muun muassa ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen ja että luonnonvaraisten lajien kantojen ja elinympäristöjen supistuminen on vakava uhka luonnonympäristön säilymiselle. |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että Euroopan unionin lintudirektiivin (1) ja luontotyyppidirektiivin (2) (jäljempänä ”luontodirektiivit”) asianomaisten johdanto-osan kappaleiden mukaan yhteisön keskeisiin ja yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin kuuluu muun muassa ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen ja että luonnonvaraisten lajien kantojen ja elinympäristöjen supistuminen on vakava uhka luonnonympäristön säilymiselle.

| 3. | on huolissaan siitä, että ajankohtaisten selvitysten, kuten Euroopan unionin luonnon tilaa käsittelevän kertomuksen (3), mukaan ei voida olettaa, että vuodeksi 2020 asetettu biodiversiteettitavoite, jonka myös 25.–26. maaliskuuta 2010 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti, saavutetaan pelkästään tähän mennessä toteutettujen tai suunniteltujen toimenpiteiden pohjalta. |
| --- | --- |

3.

on huolissaan siitä, että ajankohtaisten selvitysten, kuten Euroopan unionin luonnon tilaa käsittelevän kertomuksen (3), mukaan ei voida olettaa, että vuodeksi 2020 asetettu biodiversiteettitavoite, jonka myös 25.–26. maaliskuuta 2010 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti, saavutetaan pelkästään tähän mennessä toteutettujen tai suunniteltujen toimenpiteiden pohjalta.

| 4. | yhtyy Euroopan komission EU:n biodiversiteettistrategian (4) yhteydessä esittämään käsitykseen, että luontodirektiivien täysimääräinen täytäntöönpano on olennaisen tärkeää luonnon monimuotoisuuden häviämisen pysäyttämiseksi ja strategian yksittäisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

4.

yhtyy Euroopan komission EU:n biodiversiteettistrategian (4) yhteydessä esittämään käsitykseen, että luontodirektiivien täysimääräinen täytäntöönpano on olennaisen tärkeää luonnon monimuotoisuuden häviämisen pysäyttämiseksi ja strategian yksittäisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 5. | toteaa, että paikallis- ja alueyhteisöillä on keskeinen rooli luontodirektiivien täytäntöönpanossa, ja on vakuuttunut siitä, että Euroopan alueiden komitean erityinen kokemus näistä direktiiveistä pohjautuu tähän avainrooliin. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että paikallis- ja alueyhteisöillä on keskeinen rooli luontodirektiivien täytäntöönpanossa, ja on vakuuttunut siitä, että Euroopan alueiden komitean erityinen kokemus näistä direktiiveistä pohjautuu tähän avainrooliin.

| 6. | haluaa poliittisen mandaattinsa nojalla antaa luontodirektiivejä koskevan erityiskokemuksensa käyttöön Euroopan komission parhaillaan toteuttaman toimivuustarkastuksen (5) yhteydessä ja ottaakin kantaa komission esittämiin aihealoihin seuraavasti: |
| --- | --- |

6.

haluaa poliittisen mandaattinsa nojalla antaa luontodirektiivejä koskevan erityiskokemuksensa käyttöön Euroopan komission parhaillaan toteuttaman toimivuustarkastuksen (5) yhteydessä ja ottaakin kantaa komission esittämiin aihealoihin seuraavasti:

Merkitys

| 7. | katsoo, että luontodirektiivien taustalla olevat perusteet ja tavoitteet ovat edelleen ajankohtaisia ja että nämä direktiivit ovat näin ollen välttämättömiä lajien ja niiden elinympäristöjen sekä luontotyyppien suojelemiseksi Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

7.

katsoo, että luontodirektiivien taustalla olevat perusteet ja tavoitteet ovat edelleen ajankohtaisia ja että nämä direktiivit ovat näin ollen välttämättömiä lajien ja niiden elinympäristöjen sekä luontotyyppien suojelemiseksi Euroopan unionissa.

| 8. | korostaa, että luontodirektiiveillä puututaan kaikkiin keskeisiin uhkiin, joita lajeihin, niiden elinympäristöihin ja luontotyyppeihin Euroopan unionissa kohdistuu. |
| --- | --- |

8.

korostaa, että luontodirektiiveillä puututaan kaikkiin keskeisiin uhkiin, joita lajeihin, niiden elinympäristöihin ja luontotyyppeihin Euroopan unionissa kohdistuu.

| 9. | on erittäin huolissaan siitä, etteivät kaikki jäsenvaltiot ole vielä panneet luontodirektiivien nykyisiä säännöksiä kokonaan täytäntöön, ja korostaa usein olevan kyse siitä, että Natura 2000 -alueiden asemaa ei ole vielä kaikilta osin turvattu oikeudellisesti, hoitosuunnitelmia ei ole laadittu eikä konkreettisia suojelutoimenpiteitä ole toteutettu. Komitea toivoo, että paikallis- ja alueyhteisöt otetaan tiiviimmin mukaan näiden tehtävien hoitamiseen. |
| --- | --- |

9.

on erittäin huolissaan siitä, etteivät kaikki jäsenvaltiot ole vielä panneet luontodirektiivien nykyisiä säännöksiä kokonaan täytäntöön, ja korostaa usein olevan kyse siitä, että Natura 2000 -alueiden asemaa ei ole vielä kaikilta osin turvattu oikeudellisesti, hoitosuunnitelmia ei ole laadittu eikä konkreettisia suojelutoimenpiteitä ole toteutettu. Komitea toivoo, että paikallis- ja alueyhteisöt otetaan tiiviimmin mukaan näiden tehtävien hoitamiseen.

| 10. | toteaa, että luontodirektiivien tavoitteena on suojelua kipeimmin kaipaavien lajien, niiden elinympäristöjen ja luontotyyppien kattava suojeleminen kaikilla politiikanaloilla ja että yksi tulevista haasteista onkin nivoa luonnonsuojelukysymykset tiukemmin osaksi muitakin politiikanlohkoja, esimerkiksi maatalouspolitiikkaa, sillä luonnonsuojelunäkökohtia ei vielä tähän mennessä ole otettu niissä optimaalisesti huomioon. |
| --- | --- |

10.

toteaa, että luontodirektiivien tavoitteena on suojelua kipeimmin kaipaavien lajien, niiden elinympäristöjen ja luontotyyppien kattava suojeleminen kaikilla politiikanaloilla ja että yksi tulevista haasteista onkin nivoa luonnonsuojelukysymykset tiukemmin osaksi muitakin politiikanlohkoja, esimerkiksi maatalouspolitiikkaa, sillä luonnonsuojelunäkökohtia ei vielä tähän mennessä ole otettu niissä optimaalisesti huomioon.

| 11. | pitää luontodirektiivejä tätä taustaa vasten erittäin tärkeinä lajien, niiden elinympäristöjen ja luontotyyppien suojelemiseksi paikallis- ja aluetasolla sellaisilta haittavaikutuksilta ja uhkilta, joita elinympäristöjen väheneminen tai pirstoutuminen, saastuminen ja alkuperäiseen lajistoon kuulumattomien eläin- ja kasvilajien leviäminen aiheuttavat. |
| --- | --- |

11.

pitää luontodirektiivejä tätä taustaa vasten erittäin tärkeinä lajien, niiden elinympäristöjen ja luontotyyppien suojelemiseksi paikallis- ja aluetasolla sellaisilta haittavaikutuksilta ja uhkilta, joita elinympäristöjen väheneminen tai pirstoutuminen, saastuminen ja alkuperäiseen lajistoon kuulumattomien eläin- ja kasvilajien leviäminen aiheuttavat.

Tuloksellisuus

| 12. | toteaa, että eri lajien, niiden elinympäristöjen ja luontotyyppien tila on todistetusti parantunut merkittävästi niillä aloilla, joilla luontodirektiivit on pantu täytäntöön (6). Näin ollen voidaan olettaa, että luontodirektiivien tavoitteet voidaan saavuttaa panemalla direktiivit täytäntöön kaikilta osin. |
| --- | --- |

12.

toteaa, että eri lajien, niiden elinympäristöjen ja luontotyyppien tila on todistetusti parantunut merkittävästi niillä aloilla, joilla luontodirektiivit on pantu täytäntöön (6). Näin ollen voidaan olettaa, että luontodirektiivien tavoitteet voidaan saavuttaa panemalla direktiivit täytäntöön kaikilta osin.

| 13. | korostaa, että monet kertomuksessa ”Luonnon tila Euroopan unionissa” esitetyt konkreettiset esimerkit osoittavat jäsenvaltioilla sekä paikallis- ja alueyhteisöillä olevan ratkaiseva rooli lajien ja elinympäristöjen suojelussa. |
| --- | --- |

13.

korostaa, että monet kertomuksessa ”Luonnon tila Euroopan unionissa” esitetyt konkreettiset esimerkit osoittavat jäsenvaltioilla sekä paikallis- ja alueyhteisöillä olevan ratkaiseva rooli lajien ja elinympäristöjen suojelussa.

| 14. | on erittäin huolissaan siitä, että luontodirektiivien täytäntöönpanon pohjalta saavutetut tulokset lajien ja luontotyyppien suojelussa ovat suppea-alaisia ja puutteellisia, sillä useimpien lajien ja luontotyyppien suojelun taso on edelleen epäsuotuisa ja huomattavan osan kohdalla tilanne uhkaa jopa huonontua entisestään. |
| --- | --- |

14.

on erittäin huolissaan siitä, että luontodirektiivien täytäntöönpanon pohjalta saavutetut tulokset lajien ja luontotyyppien suojelussa ovat suppea-alaisia ja puutteellisia, sillä useimpien lajien ja luontotyyppien suojelun taso on edelleen epäsuotuisa ja huomattavan osan kohdalla tilanne uhkaa jopa huonontua entisestään.

| 15. | toteaa myös, että luonnon monimuotoisuuden kehitys ei ole luontodirektiiveillä suojeltujen alueiden ulkopuolella yhtä myönteistä kuin Natura 2000 -verkostoon kuuluvilla alueilla, mikä ilmenee esimerkiksi yleisten lintulajien jyrkästä vähenemisestä. |
| --- | --- |

15.

toteaa myös, että luonnon monimuotoisuuden kehitys ei ole luontodirektiiveillä suojeltujen alueiden ulkopuolella yhtä myönteistä kuin Natura 2000 -verkostoon kuuluvilla alueilla, mikä ilmenee esimerkiksi yleisten lintulajien jyrkästä vähenemisestä.

| 16. | on vakuuttunut siitä, että muutamiin mahdollisesti vahinkoa aiheuttaviin lajeihin liittyvät kiistat erityyppisten sidosryhmien kesken voidaan ratkaista selkeitä sääntöjä sisältävin hoitosuunnitelmin, joissa määritellään noudatettava toimintamalli ja joiden tueksi on osoitettu riittävästi varoja ja henkilöstöä, jotta kansanterveydestä ja yleisestä turvallisuudesta voidaan huolehtia, vakavat vahingot voidaan välttää ja väistämättömistä vahingoista aiheutuvat haitat voidaan kompensoida. |
| --- | --- |

16.

on vakuuttunut siitä, että muutamiin mahdollisesti vahinkoa aiheuttaviin lajeihin liittyvät kiistat erityyppisten sidosryhmien kesken voidaan ratkaista selkeitä sääntöjä sisältävin hoitosuunnitelmin, joissa määritellään noudatettava toimintamalli ja joiden tueksi on osoitettu riittävästi varoja ja henkilöstöä, jotta kansanterveydestä ja yleisestä turvallisuudesta voidaan huolehtia, vakavat vahingot voidaan välttää ja väistämättömistä vahingoista aiheutuvat haitat voidaan kompensoida.

| 17. | kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan paikallis- ja alueyhteisöjä luontodirektiivien säännösten täysimääräisessä täytäntöönpanossa. Tämä koskee erityisesti Natura 2000 -alueiden osoittamista ja niiden aseman oikeudellista turvaamista sekä konkreettisten suojelutavoitteiden määrittelemistä, lajien ja luontotyyppien suojelemista käytännön suojelu- tai ennallistamistoimenpitein ja tarvittavien rahoitusvarojen käyttöä. On pyrittävä etenkin korjaamaan rahoituksen puutetta ja yksinkertaistamaan rahoituksen saantia nykyisistä lähteistä (7). |
| --- | --- |

17.

kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan paikallis- ja alueyhteisöjä luontodirektiivien säännösten täysimääräisessä täytäntöönpanossa. Tämä koskee erityisesti Natura 2000 -alueiden osoittamista ja niiden aseman oikeudellista turvaamista sekä konkreettisten suojelutavoitteiden määrittelemistä, lajien ja luontotyyppien suojelemista käytännön suojelu- tai ennallistamistoimenpitein ja tarvittavien rahoitusvarojen käyttöä. On pyrittävä etenkin korjaamaan rahoituksen puutetta ja yksinkertaistamaan rahoituksen saantia nykyisistä lähteistä (7).

| 18. | kannustaa Euroopan komissiota laatimaan tehokkaampia täytäntöönpano-ohjeita ja päivittämään nykyisiä ohjeita niin, että ne ovat helppotajuisia ja saatavissa jäsenvaltioiden eri kielillä, niihin pääsee vaivatta tutustumaan yhden ainoan internetportaalin (8) kautta ja niissä käsitellään voimassa olevaa oikeuskäytäntöä ja tarvittaessa eri alojen erityispiirteitä. |
| --- | --- |

18.

kannustaa Euroopan komissiota laatimaan tehokkaampia täytäntöönpano-ohjeita ja päivittämään nykyisiä ohjeita niin, että ne ovat helppotajuisia ja saatavissa jäsenvaltioiden eri kielillä, niihin pääsee vaivatta tutustumaan yhden ainoan internetportaalin (8) kautta ja niissä käsitellään voimassa olevaa oikeuskäytäntöä ja tarvittaessa eri alojen erityispiirteitä.

| 19. | ehdottaa, että Euroopan komissio panostaa enemmän ennen kaikkea luonnonsuojelutoimenpiteiden ja Natura 2000 -alueiden tuottamaa hyötyä koskevaan tiedotukseen, koulutukseen ja valistukseen ja esimerkiksi kehittää Euroopan ympäristökeskuksen nykyisestä Natura 2000 -katseluohjelmasta laajan maantieteellisen online-tietojärjestelmän, jonka avulla kansalaisille, suunnittelijoille, käyttäjille ja muille toimijoille tiedotetaan järjestelmällisesti kaikista luontodirektiivien täytäntöönpanoon yksittäisillä Natura 2000 -alueilla liittyvistä näkökohdista. |
| --- | --- |

19.

ehdottaa, että Euroopan komissio panostaa enemmän ennen kaikkea luonnonsuojelutoimenpiteiden ja Natura 2000 -alueiden tuottamaa hyötyä koskevaan tiedotukseen, koulutukseen ja valistukseen ja esimerkiksi kehittää Euroopan ympäristökeskuksen nykyisestä Natura 2000 -katseluohjelmasta laajan maantieteellisen online-tietojärjestelmän, jonka avulla kansalaisille, suunnittelijoille, käyttäjille ja muille toimijoille tiedotetaan järjestelmällisesti kaikista luontodirektiivien täytäntöönpanoon yksittäisillä Natura 2000 -alueilla liittyvistä näkökohdista.

| 20. | on vakuuttunut siitä, ettei todettuja puutteita ja monien lajien ja luontotyyppien suojelun huolestuttavaa tasoa voida pitää luontodirektiivien tuloksellisuuden puutteena vaan että luontodirektiivit sinänsä ovat osoittautuneet erittäin tuloksekkaiksi luonnon monimuotoisuuden suojelun välineiksi. |
| --- | --- |

20.

on vakuuttunut siitä, ettei todettuja puutteita ja monien lajien ja luontotyyppien suojelun huolestuttavaa tasoa voida pitää luontodirektiivien tuloksellisuuden puutteena vaan että luontodirektiivit sinänsä ovat osoittautuneet erittäin tuloksekkaiksi luonnon monimuotoisuuden suojelun välineiksi.

Tehokkuus

| 21. | toteaa ensinnäkin, että luonnon monimuotoisuuden suojelu on aivan ensisijaisesti yhteiskunnallinen tehtävä, joka on syytä hoitaa kestävyysperiaatteen mukaiseen eli pitkäjänteisesti ja kokonaisvaltaisesti toteuttamiskelpoiseen talousmalliin ja elämänmuotoon liittyvien syiden vuoksi. |
| --- | --- |

21.

toteaa ensinnäkin, että luonnon monimuotoisuuden suojelu on aivan ensisijaisesti yhteiskunnallinen tehtävä, joka on syytä hoitaa kestävyysperiaatteen mukaiseen eli pitkäjänteisesti ja kokonaisvaltaisesti toteuttamiskelpoiseen talousmalliin ja elämänmuotoon liittyvien syiden vuoksi.

| 22. | korostaa, että pk-yritykset eivät Euroopan komission järjestämässä julkisessa kuulemisessa (9) katsoneet luontodirektiivien kuuluvan niiden kymmenen säädöksen joukkoon, jotka aiheuttavat eniten kustannusrasitteita. |
| --- | --- |

22.

korostaa, että pk-yritykset eivät Euroopan komission järjestämässä julkisessa kuulemisessa (9) katsoneet luontodirektiivien kuuluvan niiden kymmenen säädöksen joukkoon, jotka aiheuttavat eniten kustannusrasitteita.

| 23. | pahoittelee, että suunnittelijoille, maankäyttäjille ja muille keskeisille aloille on toisinaan aiheutunut tarpeettomia kustannuksia siitä, että Natura 2000 -alueiden osoittamisessa on ollut viivästyksiä tai puutteita. Komitea toteaa kuitenkin myös, että paikallis- ja alueyhteisöille aiheutuvat erilaiset kustannukset selittyvät sillä, että lajien ja luontotyyppien moninaisuudessa ja näin ollen myös tarvittavissa luonnonsuojelutoimenpiteissä voi olla alueellisia eroja. |
| --- | --- |

23.

pahoittelee, että suunnittelijoille, maankäyttäjille ja muille keskeisille aloille on toisinaan aiheutunut tarpeettomia kustannuksia siitä, että Natura 2000 -alueiden osoittamisessa on ollut viivästyksiä tai puutteita. Komitea toteaa kuitenkin myös, että paikallis- ja alueyhteisöille aiheutuvat erilaiset kustannukset selittyvät sillä, että lajien ja luontotyyppien moninaisuudessa ja näin ollen myös tarvittavissa luonnonsuojelutoimenpiteissä voi olla alueellisia eroja.

| 24. | korostaa, että monet Natura 2000 -alueet tuottavat merkittäviä ja rahassa mitattavia ekosysteemipalveluita paikallis- ja aluetasolla (10). Esimerkkeinä mainittakoon terveyteen liittyvät palvelut, hiilidioksidin talteenotto, tulvavesien pidättäminen, veden puhdistaminen, ilman puhdistaminen tai maaperän eroosion torjunta. |
| --- | --- |

24.

korostaa, että monet Natura 2000 -alueet tuottavat merkittäviä ja rahassa mitattavia ekosysteemipalveluita paikallis- ja aluetasolla (10). Esimerkkeinä mainittakoon terveyteen liittyvät palvelut, hiilidioksidin talteenotto, tulvavesien pidättäminen, veden puhdistaminen, ilman puhdistaminen tai maaperän eroosion torjunta.

| 25. | toteaa, että ajankohtaiset tutkimukset (11) vahvistavat kustannus-hyötysuhteen olevan paikallis- ja aluetasolla erinomainen, sillä ekologiset, sosiaaliset ja taloudelliset hyödyt ovat huomattavasti luontodirektiivien täytäntöönpanosta aiheutuvia kustannuksia suuremmat. |
| --- | --- |

25.

toteaa, että ajankohtaiset tutkimukset (11) vahvistavat kustannus-hyötysuhteen olevan paikallis- ja aluetasolla erinomainen, sillä ekologiset, sosiaaliset ja taloudelliset hyödyt ovat huomattavasti luontodirektiivien täytäntöönpanosta aiheutuvia kustannuksia suuremmat.

| 26. | toteaa Natura 2000 -verkoston tarjoavan ympäristön kannalta kestäväpohjaiselle matkailualalle ja luontoon liittyville virkistyspalveluille mahdollisuuksia luoda uusia työpaikkoja ja saada tuloja. Komitea korostaa, että uusien liiketoimintamahdollisuuksien luominen epäsuotuisille maaseutualueille on tässä yhteydessä erityisen tärkeää. |
| --- | --- |

26.

toteaa Natura 2000 -verkoston tarjoavan ympäristön kannalta kestäväpohjaiselle matkailualalle ja luontoon liittyville virkistyspalveluille mahdollisuuksia luoda uusia työpaikkoja ja saada tuloja. Komitea korostaa, että uusien liiketoimintamahdollisuuksien luominen epäsuotuisille maaseutualueille on tässä yhteydessä erityisen tärkeää.

| 27. | katsoo näin ollen, että luontodirektiivien täytäntöönpano aiheuttaa luonnollisestikin kustannuksia mutta että nämä kustannukset ovat välttämättömiä luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi, joka on tarpeen myös kestävyyssyistä. Lisäksi nämä kustannukset ovat komitean mielestä oikeassa suhteessa niihin paljon suurempiin ja vain osittain rahassa mitattaviin höytyihin, joita luontodirektiivit tuovat. |
| --- | --- |

27.

katsoo näin ollen, että luontodirektiivien täytäntöönpano aiheuttaa luonnollisestikin kustannuksia mutta että nämä kustannukset ovat välttämättömiä luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi, joka on tarpeen myös kestävyyssyistä. Lisäksi nämä kustannukset ovat komitean mielestä oikeassa suhteessa niihin paljon suurempiin ja vain osittain rahassa mitattaviin höytyihin, joita luontodirektiivit tuovat.

Yhtenäisyys

| 28. | on vakuuttunut siitä, että kumpikin luontodirektiivi itsessään on erinomainen esimerkki keskitetystä, ymmärrettävästä, ristiriidattomasta sekä järjestelmällisesti rakentuvasta ja näin ollen kokonaisuudessaan tavoitteellisesta lainsäädännöstä. |
| --- | --- |

28.

on vakuuttunut siitä, että kumpikin luontodirektiivi itsessään on erinomainen esimerkki keskitetystä, ymmärrettävästä, ristiriidattomasta sekä järjestelmällisesti rakentuvasta ja näin ollen kokonaisuudessaan tavoitteellisesta lainsäädännöstä.

| 29. | pitää myös molempia luontodirektiivejä yhdessä onnistuneita lainsäädäntövälineinä, sillä ne toimivat samaan tapaan, eivät ole keskenään ristiriidassa ja täydentävät toisiaan sisällöllisten suojelusäännösten osalta järkevällä tavalla muodostaen siten yhdessä Natura 2000 -suojelujärjestelmän. |
| --- | --- |

29.

pitää myös molempia luontodirektiivejä yhdessä onnistuneita lainsäädäntövälineinä, sillä ne toimivat samaan tapaan, eivät ole keskenään ristiriidassa ja täydentävät toisiaan sisällöllisten suojelusäännösten osalta järkevällä tavalla muodostaen siten yhdessä Natura 2000 -suojelujärjestelmän.

| 30. | olettaa luontodirektiivien sopivan yhteen myös EU:n muiden ympäristösäädösten kanssa ja muistuttaa tässä yhteydessä ympäristövaikutusten arvioinnista annettuun direktiiviin nimenomaan tätä tarkoitusta varten tehdystä tarkistuksesta (12). Komitea kehottaa kuitenkin samalla jäsenvaltioita sekä paikallis- ja alueyhteisöjä koordinoimaan eri ympäristösäädösten täytäntöönpanoa nykyistä paremmin ja esimerkiksi edistämään lupamenettelyjen, seurantatoimien ja raportointivelvoitteiden yhdistämistä. |
| --- | --- |

30.

olettaa luontodirektiivien sopivan yhteen myös EU:n muiden ympäristösäädösten kanssa ja muistuttaa tässä yhteydessä ympäristövaikutusten arvioinnista annettuun direktiiviin nimenomaan tätä tarkoitusta varten tehdystä tarkistuksesta (12). Komitea kehottaa kuitenkin samalla jäsenvaltioita sekä paikallis- ja alueyhteisöjä koordinoimaan eri ympäristösäädösten täytäntöönpanoa nykyistä paremmin ja esimerkiksi edistämään lupamenettelyjen, seurantatoimien ja raportointivelvoitteiden yhdistämistä.

| 31. | katsoo, että luontodirektiivien ja vesipuitedirektiivin (13) sekä mahdollisesti myös ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin ja strategista ympäristöarviointia koskevan direktiivin (14) mukaisten suunnitteluprosessien yhteensovittamisen parantaminen voisi olla järkevää sekä ympäristönsuojelusyistä että tarpeettomien kustannusten välttämiseksi. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että luontodirektiivien ja vesipuitedirektiivin (13) sekä mahdollisesti myös ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin ja strategista ympäristöarviointia koskevan direktiivin (14) mukaisten suunnitteluprosessien yhteensovittamisen parantaminen voisi olla järkevää sekä ympäristönsuojelusyistä että tarpeettomien kustannusten välttämiseksi.

| 32. | kehottaa jäsenvaltioita tekemään paikallis- ja alueyhteisöjen kanssa yhteistyötä ja tukemaan niitä uusien ympäristösäädösten, kuten haitallisia vieraslajeja koskevan EU-asetuksen (15), käytännön täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

32.

kehottaa jäsenvaltioita tekemään paikallis- ja alueyhteisöjen kanssa yhteistyötä ja tukemaan niitä uusien ympäristösäädösten, kuten haitallisia vieraslajeja koskevan EU-asetuksen (15), käytännön täytäntöönpanossa.

| 33. | katsoo, että vaikka luontodirektiivit kytkeytyvät hyvin EU:n muuhun ympäristölainsäädäntöön, niiden tavoitteiden saavuttamista hankaloittaa se, ettei EU:n muulla alakohtaisella politiikalla, esimerkiksi yhteisellä maatalouspolitiikalla, yhteisellä kalastuspolitiikalla tai energia- ja liikennepolitiikalla, vieläkään edistetä riittävästi luonnon monimuotoisuuden säilymistä (16). |
| --- | --- |

33.

katsoo, että vaikka luontodirektiivit kytkeytyvät hyvin EU:n muuhun ympäristölainsäädäntöön, niiden tavoitteiden saavuttamista hankaloittaa se, ettei EU:n muulla alakohtaisella politiikalla, esimerkiksi yhteisellä maatalouspolitiikalla, yhteisellä kalastuspolitiikalla tai energia- ja liikennepolitiikalla, vieläkään edistetä riittävästi luonnon monimuotoisuuden säilymistä (16).

| 34. | katsoo, että rakenne- ja investointirahastoja käsittelevässä Euroopan komission väliraportissa on vääjäämättä asetettava velvoite arvioida kaikki EU:n tukemat hankkeet luonnon monimuotoisuuden kannalta (17). |
| --- | --- |

34.

katsoo, että rakenne- ja investointirahastoja käsittelevässä Euroopan komission väliraportissa on vääjäämättä asetettava velvoite arvioida kaikki EU:n tukemat hankkeet luonnon monimuotoisuuden kannalta (17).

| 35. | kehottaa Euroopan komissiota lisäksi tekemään EU:n biodiversiteettistrategian mukaisesti ehdotuksen lainsäädäntöpuitteista luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemipalveluiden nettohävikin välttämiseksi (18), jotta voidaan suojella lajeja ja luontotyyppejä myös Natura 2000 -alueiden ulkopuolella ja tarjota suojaa lajeille, jotka eivät kuulu tiukan suojelujärjestelmän piiriin. |
| --- | --- |

35.

kehottaa Euroopan komissiota lisäksi tekemään EU:n biodiversiteettistrategian mukaisesti ehdotuksen lainsäädäntöpuitteista luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemipalveluiden nettohävikin välttämiseksi (18), jotta voidaan suojella lajeja ja luontotyyppejä myös Natura 2000 -alueiden ulkopuolella ja tarjota suojaa lajeille, jotka eivät kuulu tiukan suojelujärjestelmän piiriin.

| 36. | on kaiken edellä esitetyn perusteella vakuuttunut siitä, että luontodirektiivit on kohdennettu niin, että ne soveltuvat hyvin niille asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen, mutta että lisätoimia on toteutettava luonnon monimuotoisuutta vahingoittavan toiminnan estämiseksi niillä politiikanaloilla, joita luontodirektiivien mukaiset toimenpiteet eivät koske. |
| --- | --- |

36.

on kaiken edellä esitetyn perusteella vakuuttunut siitä, että luontodirektiivit on kohdennettu niin, että ne soveltuvat hyvin niille asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen, mutta että lisätoimia on toteutettava luonnon monimuotoisuutta vahingoittavan toiminnan estämiseksi niillä politiikanaloilla, joita luontodirektiivien mukaiset toimenpiteet eivät koske.

EU:n lisäarvo

| 37. | toteaa, että luontodirektiivit ovat edistäneet huomattavasti yhtenäisemmän ja tehokkaamman lähestymistavan soveltamista luonnon ja lajien suojeluun ja korkeampien vähimmäisvaatimusten omaksumista kyseisillä oikeudenaloilla eri jäsenvaltioiden alueilla. |
| --- | --- |

37.

toteaa, että luontodirektiivit ovat edistäneet huomattavasti yhtenäisemmän ja tehokkaamman lähestymistavan soveltamista luonnon ja lajien suojeluun ja korkeampien vähimmäisvaatimusten omaksumista kyseisillä oikeudenaloilla eri jäsenvaltioiden alueilla.

| 38. | toteaa, että lajien ja luontotyyppien monimuotoisuus on rajat ylittävä ilmiö ja vaihtelee eri puolilla Eurooppaa ja että tehokas suojelu yli jäsenvaltiorajojen edellyttää siksi EU:n laajuista lähestymistapaa, jolla jäsenvaltioiden toimet koordinoidaan. |
| --- | --- |

38.

toteaa, että lajien ja luontotyyppien monimuotoisuus on rajat ylittävä ilmiö ja vaihtelee eri puolilla Eurooppaa ja että tehokas suojelu yli jäsenvaltiorajojen edellyttää siksi EU:n laajuista lähestymistapaa, jolla jäsenvaltioiden toimet koordinoidaan.

| 39. | palauttaa mieliin, että luontodirektiivit ovat keskeinen väline, jonka avulla Euroopan unioni voi täyttää kansainväliset velvoitteensa, jotka perustuvat biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen ja muihin kansainvälisiin sopimuksiin, kuten Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta tehtyyn yleissopimukseen (Bernin yleissopimus) ja muuttavien luonnonvaraisten eläinten suojelemista koskevaan Bonnin yleissopimukseen. Tällä tavoin se voi myös vaikuttaa myönteisesti luonnon monimuotoisuuteen ja luonnonvaraiseen kasvistoon ja eläimistöön sekä EU:ssa että sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

39.

palauttaa mieliin, että luontodirektiivit ovat keskeinen väline, jonka avulla Euroopan unioni voi täyttää kansainväliset velvoitteensa, jotka perustuvat biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen ja muihin kansainvälisiin sopimuksiin, kuten Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta tehtyyn yleissopimukseen (Bernin yleissopimus) ja muuttavien luonnonvaraisten eläinten suojelemista koskevaan Bonnin yleissopimukseen. Tällä tavoin se voi myös vaikuttaa myönteisesti luonnon monimuotoisuuteen ja luonnonvaraiseen kasvistoon ja eläimistöön sekä EU:ssa että sen ulkopuolella.

| 40. | on vakuuttunut siitä, että luontodirektiivit ovat edistäneet ratkaisevasti yhtenäisten oikeudellisten suojelunormien luomista jäsenvaltioissa ja että näin on voitu taata taloudellisille toimijoille selkeät puitteet ja yhtäläiset kilpailuedellytykset sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

40.

on vakuuttunut siitä, että luontodirektiivit ovat edistäneet ratkaisevasti yhtenäisten oikeudellisten suojelunormien luomista jäsenvaltioissa ja että näin on voitu taata taloudellisille toimijoille selkeät puitteet ja yhtäläiset kilpailuedellytykset sisämarkkinoilla.

| 41. | korostaa kaiken tämän pohjalta, että yhtenäistä unionitason lainsäädäntöä tarvitaan nyt enemmän kuin koskaan, jotta EU:n biodiversiteettistrategian ja kansainvälisten yleissopimusten tavoitteet voidaan saavuttaa, ja että luontodirektiivit muodostavat erinomaisen perustan tätä tarkoitusta varten. |
| --- | --- |

41.

korostaa kaiken tämän pohjalta, että yhtenäistä unionitason lainsäädäntöä tarvitaan nyt enemmän kuin koskaan, jotta EU:n biodiversiteettistrategian ja kansainvälisten yleissopimusten tavoitteet voidaan saavuttaa, ja että luontodirektiivit muodostavat erinomaisen perustan tätä tarkoitusta varten.

Loppuhuomiot

| 42. | on vakuuttunut siitä, että lajien ja luontotyyppien suojelun mahdolliset ongelmat eivät johdu luontodirektiiveistä itsestään vaan liittyvät yleensä paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotason täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

42.

on vakuuttunut siitä, että lajien ja luontotyyppien suojelun mahdolliset ongelmat eivät johdu luontodirektiiveistä itsestään vaan liittyvät yleensä paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotason täytäntöönpanoon.

| 43. | ei tämän vuoksi pidä suositeltavana ottaa luontodirektiivejä uudelleen käsiteltäviksi. Tarkistaminen ei ole suositeltavaa myöskään siksi, että alkuvaiheen epävarmuudet direktiivien tulkinnassa on sittemmin selvitetty ennen kaikkea Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön avulla. |
| --- | --- |

43.

ei tämän vuoksi pidä suositeltavana ottaa luontodirektiivejä uudelleen käsiteltäviksi. Tarkistaminen ei ole suositeltavaa myöskään siksi, että alkuvaiheen epävarmuudet direktiivien tulkinnassa on sittemmin selvitetty ennen kaikkea Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön avulla.

| 44. | pitää luontodirektiivien tarkistamista epätarkoituksenmukaisena niin ikään siitä syystä, että paikallis- ja alueyhteisöt tarvitsevat aikaa pannakseen niiden mahdollistamat ja vaatimat mutta toistaiseksi vielä toteuttamatta olevat toimenpiteet, kuten vielä tällä hetkellä puuttuvat hoitosuunnitelmat, täytäntöön ja hyödyntääkseen direktiivien tarjoamat mahdollisuudet vielä paremmin. |
| --- | --- |

44.

pitää luontodirektiivien tarkistamista epätarkoituksenmukaisena niin ikään siitä syystä, että paikallis- ja alueyhteisöt tarvitsevat aikaa pannakseen niiden mahdollistamat ja vaatimat mutta toistaiseksi vielä toteuttamatta olevat toimenpiteet, kuten vielä tällä hetkellä puuttuvat hoitosuunnitelmat, täytäntöön ja hyödyntääkseen direktiivien tarjoamat mahdollisuudet vielä paremmin.

| 45. | pelkää erilaisten lainsäädännön soveltajien intressejä ajatellen sitä, että nykyisen lainsäädännön tarkistaminen voisi johtaa aluksi pitkällisiin kiistoihin niiden yhteiskunnan toimijoiden välillä, joita lainsäädäntö koskee, ja tätä vaihetta voisi seurata vuosikymmeniä kestävä oikeudellisen epävarmuuden kausi. |
| --- | --- |

45.

pelkää erilaisten lainsäädännön soveltajien intressejä ajatellen sitä, että nykyisen lainsäädännön tarkistaminen voisi johtaa aluksi pitkällisiin kiistoihin niiden yhteiskunnan toimijoiden välillä, joita lainsäädäntö koskee, ja tätä vaihetta voisi seurata vuosikymmeniä kestävä oikeudellisen epävarmuuden kausi.

| 46. | on huolissaan yksittäisten Natura 2000 -alueiden tuhoamisesta sekä lintujen ja muiden eläinten laittoman tappamisen ja pyydystämisen tähänastisesta laajuudesta ja on vakuuttunut siitä, että luontodirektiivien säännösten noudattamisen valvomiseksi ja varmistamiseksi tarvitaan suurempia ponnisteluja kaikilla asian ohjauksesta ja hallinnasta vastaavilla tasoilla. |
| --- | --- |

46.

on huolissaan yksittäisten Natura 2000 -alueiden tuhoamisesta sekä lintujen ja muiden eläinten laittoman tappamisen ja pyydystämisen tähänastisesta laajuudesta ja on vakuuttunut siitä, että luontodirektiivien säännösten noudattamisen valvomiseksi ja varmistamiseksi tarvitaan suurempia ponnisteluja kaikilla asian ohjauksesta ja hallinnasta vastaavilla tasoilla.

| 47. | pitääkin välttämättömänä, että Euroopan komissio suhtautuu vakavasti rooliinsa unionin oikeuden valvojana, ja kehottaa komissiota tässä yhteydessä ottamaan unionin oikeuden soveltamista koskevat valitukset vakavasti ja käynnistämään epäröimättä asianmukaisia jäsenvelvoitteiden rikkomusmenettelyjä. |
| --- | --- |

47.

pitääkin välttämättömänä, että Euroopan komissio suhtautuu vakavasti rooliinsa unionin oikeuden valvojana, ja kehottaa komissiota tässä yhteydessä ottamaan unionin oikeuden soveltamista koskevat valitukset vakavasti ja käynnistämään epäröimättä asianmukaisia jäsenvelvoitteiden rikkomusmenettelyjä.

| 48. | suosittaa kaiken kaikkiaan, että Euroopan komissio käyttää toimivuustarkastusta keinona korostaa, miten tärkeää jäsenvaltioiden on panna luontodirektiivit entistä paremmin täytäntöön, ja kannattaa jokaista jäsenvaltioiden omaksumaa lähestymistapaa, jolla paikallis- ja alueyhteisöt pyritään ottamaan täytäntöönpanoon mukaan. |
| --- | --- |

48.

suosittaa kaiken kaikkiaan, että Euroopan komissio käyttää toimivuustarkastusta keinona korostaa, miten tärkeää jäsenvaltioiden on panna luontodirektiivit entistä paremmin täytäntöön, ja kannattaa jokaista jäsenvaltioiden omaksumaa lähestymistapaa, jolla paikallis- ja alueyhteisöt pyritään ottamaan täytäntöönpanoon mukaan.

Bryssel 4. joulukuuta 2015.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Markku MARKKULA

---

(1)  Direktiivi 2009/147/EY (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

1

(2)  Direktiivi 92/43/ETY (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

2

(3)  COM(2015) 219 final.

3

(4)  COM(2011) 244 final.

4

(5)  Ks. Euroopan komission toimeksianto:

5

http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/fitness_check/docs/Mandate%20for%20Nature%20Legislation.pdf

(6)  Ks. COM(2015) 219 final.

6

(7)  Ks. CdR 112/2010 fin ja CdR 8074/2013.

7

(8)  Ks. alueellisten vaikutusten arviointia koskeva AK:n raportti, 2015.

8

(9)  Ks. http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-188_fi.htm

9

(10)  Brink, Badura, Bassi et al., Estimating the Overall Economic Value of the Benefits provided by the Natura 2000 Network, 2011.

10

(11)  EU:n raportit osoittavat, että kaikkien Natura 2000 -alueiden täysimääräinen toteuttaminen maksaisi jäsenvaltioille noin 6 miljardia euroa vuodessa. Toisaalta Natura 2000 -alueisiin liittyvien ekosysteemipalveluiden arvo on jopa 300 miljardia euroa ja mahdollisten työpaikkojen määrä jopa 8 miljoonaa.

11

(12)  Direktiivi 2014/52/EU (EUVL L 124, 25.4.2014, s. 1).

12

(13)  Direktiivi 2000/60/EY (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

13

(14)  Direktiivi 2001/42/EY (EYVL L 197, 21.7.2001, s. 30).

14

(15)  Asetus (EU) N:o 1143/2014 (EUVL L 317, 4.11.2014, s. 35).

15

(16)  Ks. CdR 112/2010 fin, CdR 22/2009 fin sekä alueellisten vaikutusten arviointia koskeva AK:n raportti 2015 (ristiriidat aluepolitiikan kanssa).

16

(17)  Ks. CdR 4577/2013 fin.

17

(18)  Ks. CdR 4577/2013 fin ja Euroopan parlamentin päätöslauselma 2011/2307 (INI).

18

---