# Uradni list C 36/29.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 36 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5929. januar 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 36

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5929. januar 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| 2016/C 036/01 | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2012–2013Seje: 11. marec–14. marec 2013
  Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 162 E, 7.6.2013 .
  SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

2016/C 036/01

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2012–2013Seje: 11. marec–14. marec 2013
  Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 162 E, 7.6.2013 .
  SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 162 E, 7.6.2013 .

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 12. marec 2013 |
| 2016/C 036/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o posebnem poročilu Evropskega varuha človekovih pravic glede njegove preiskave pritožbe 2591/2010/GG proti Evropski komisiji (letališče Dunaj) (2012/2264(INI)) | 2 |
| 2016/C 036/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o vplivu gospodarske krize na enakost spolov in pravice žensk (2012/2301(INI)) | 6 |
| 2016/C 036/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o odpravi stereotipov o spolih v EU (2012/2116(INI)) | 18 |
| 2016/C 036/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o položaju žensk v Severni Afriki (2012/2102(INI)) | 27 |
| 2016/C 036/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o pripravi večletnega finančnega okvira za financiranje sodelovanja EU za afriške, karibske in pacifiške države ter čezmorske države in ozemlja za obdobje 2014–2020 (11. Evropski razvojni sklad) (2012/2222(INI)) | 36 |
| 2016/C 036/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o boljšem zagotavljanju koristi okoljskih ukrepov EU: krepitev zaupanja z boljšim znanjem in odzivnostjo (2012/2104(INI)) | 43 |
| | Sreda, 13. marec 2013 |
| 2016/C 036/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o izidu zasedanja Evropskega sveta 7. in 8. februarja 2013 o večletnem finančnem okviru (2012/2803(RSP)) | 49 |
| 2016/C 036/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2014, oddelek III – Komisija (2013/2010(BUD)) | 51 |
| 2016/C 036/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o sestavi Evropskega parlamenta glede na volitve leta 2014 (2012/2309(INL)) | 56 |
| 2016/C 036/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o osnutku izvedbene uredbe Komisije o spremembi prilog II in III k Uredbi (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač (2013/2524(RPS)) | 59 |
| | Četrtek, 14. marec 2013 |
| 2016/C 036/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o energetskem načrtu za leto 2050, prihodnosti z energijo (2012/2103(INI)) | 62 |
| 2016/C 036/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o ocenjevanjih tveganja in varnosti (stresni testi) jedrskih elektrarn v Evropski uniji in z njimi povezanih dejavnosti (2012/2830(RSP)) | 76 |
| 2016/C 036/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o okrepitvi boja proti rasizmu, ksenofobiji in kaznivim dejanjem iz sovraštva (2013/2543(RSP)) | 81 |
| 2016/C 036/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o varovanju javnega zdravja pred endokrinimi motilci (2012/2066(INI)) | 85 |
| 2016/C 036/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o vključevanju migrantov, njegovih učinkih na trg dela ter zunanji razsežnosti koordinacije v zvezi s socialno varnostjo v EU (2012/2131(INI)) | 91 |
| 2016/C 036/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o z azbestom povezanih poklicnih tveganjih za zdravje in obetih za odpravo vsega obstoječega azbesta (2012/2065(INI)) | 102 |
| 2016/C 036/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 s priporočili Komisiji o statutu evropske vzajemne družbe (2012/2039(INL)) | 111 |
| 2016/C 036/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o razmerah v Egiptu (2013/2542(RSP)) | 118 |
| 2016/C 036/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o jedrskih grožnjah in človekovih pravicah v Demokratični ljudski republiki Koreji (2013/2565(RSP)) | 123 |
| 2016/C 036/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o odnosih med EU in Kitajsko (2012/2137(INI)) | 126 |
| 2016/C 036/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o vnaprejšnjem dogovarjanju o izidih tekem in korupciji v športu (2013/2567(RSP)) | 137 |
| 2016/C 036/23 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o trajnosti v svetovni vrednostni verigi bombaža (2012/2841(RSP)) | 140 |
| 2016/C 036/24 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o razmerah v Bangladešu (2013/2561(RSP)) | 145 |
| 2016/C 036/25 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o Iraku: težak položaj manjšinskih skupin, med njimi tudi Iračanov turkmenske narodnosti (2013/2562(RSP)) | 147 |
| 2016/C 036/26 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o primeru Arafata Džaradata in razmerah palestinskih zapornikov v izraelskih zaporih (2013/2563(RSP)) | 150 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 12. marec 2013

2016/C 036/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o posebnem poročilu Evropskega varuha človekovih pravic glede njegove preiskave pritožbe 2591/2010/GG proti Evropski komisiji (letališče Dunaj) (2012/2264(INI))

2

2016/C 036/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o vplivu gospodarske krize na enakost spolov in pravice žensk (2012/2301(INI))

6

2016/C 036/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o odpravi stereotipov o spolih v EU (2012/2116(INI))

18

2016/C 036/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o položaju žensk v Severni Afriki (2012/2102(INI))

27

2016/C 036/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o pripravi večletnega finančnega okvira za financiranje sodelovanja EU za afriške, karibske in pacifiške države ter čezmorske države in ozemlja za obdobje 2014–2020 (11. Evropski razvojni sklad) (2012/2222(INI))

36

2016/C 036/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o boljšem zagotavljanju koristi okoljskih ukrepov EU: krepitev zaupanja z boljšim znanjem in odzivnostjo (2012/2104(INI))

43

Sreda, 13. marec 2013

2016/C 036/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o izidu zasedanja Evropskega sveta 7. in 8. februarja 2013 o večletnem finančnem okviru (2012/2803(RSP))

49

2016/C 036/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2014, oddelek III – Komisija (2013/2010(BUD))

51

2016/C 036/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o sestavi Evropskega parlamenta glede na volitve leta 2014 (2012/2309(INL))

56

2016/C 036/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o osnutku izvedbene uredbe Komisije o spremembi prilog II in III k Uredbi (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač (2013/2524(RPS))

59

Četrtek, 14. marec 2013

2016/C 036/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o energetskem načrtu za leto 2050, prihodnosti z energijo (2012/2103(INI))

62

2016/C 036/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o ocenjevanjih tveganja in varnosti (stresni testi) jedrskih elektrarn v Evropski uniji in z njimi povezanih dejavnosti (2012/2830(RSP))

76

2016/C 036/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o okrepitvi boja proti rasizmu, ksenofobiji in kaznivim dejanjem iz sovraštva (2013/2543(RSP))

81

2016/C 036/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o varovanju javnega zdravja pred endokrinimi motilci (2012/2066(INI))

85

2016/C 036/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o vključevanju migrantov, njegovih učinkih na trg dela ter zunanji razsežnosti koordinacije v zvezi s socialno varnostjo v EU (2012/2131(INI))

91

2016/C 036/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o z azbestom povezanih poklicnih tveganjih za zdravje in obetih za odpravo vsega obstoječega azbesta (2012/2065(INI))

102

2016/C 036/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 s priporočili Komisiji o statutu evropske vzajemne družbe (2012/2039(INL))

111

2016/C 036/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o razmerah v Egiptu (2013/2542(RSP))

118

2016/C 036/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o jedrskih grožnjah in človekovih pravicah v Demokratični ljudski republiki Koreji (2013/2565(RSP))

123

2016/C 036/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o odnosih med EU in Kitajsko (2012/2137(INI))

126

2016/C 036/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o vnaprejšnjem dogovarjanju o izidih tekem in korupciji v športu (2013/2567(RSP))

137

2016/C 036/23

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o trajnosti v svetovni vrednostni verigi bombaža (2012/2841(RSP))

140

2016/C 036/24

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o razmerah v Bangladešu (2013/2561(RSP))

145

2016/C 036/25

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o Iraku: težak položaj manjšinskih skupin, med njimi tudi Iračanov turkmenske narodnosti (2013/2562(RSP))

147

2016/C 036/26

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o primeru Arafata Džaradata in razmerah palestinskih zapornikov v izraelskih zaporih (2013/2563(RSP))

150

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 12. marec 2013 |
| 2016/C 036/27 | P7_TA(2013)0061Vseevropska energetska infrastruktura ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES (COM(2011)0658 – C7-0371/2011 – 2011/0300(COD))P7_TC1-COD(2011)0300Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 | 153 |
| 2016/C 036/28 | P7_TA(2013)0063Pravila za obračunavanje emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki nastanejo pri dejavnostih, povezanih z rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvom, ter akcijskih načrtih o takšnih emisijah in odvzemih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za obračunavanje emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki nastanejo pri dejavnostih, povezanih z rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvom, ter akcijskih načrtih o takšnih emisijah in odvzemih (COM(2012)0093 – C7-0074/2012 – 2012/0042(COD))P7_TC1-COD(2012)0042Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za obračunavanje emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki nastanejo pri dejavnostih v zvezi z rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvom, ter informacijah o ukrepih v zvezi s temi dejavnostmi | 154 |
| 2016/C 036/29 | P7_TA(2013)0064Mehanizem za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami na nacionalni ravni in ravni Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami na nacionalni ravni in ravni Unije (COM(2011)0789 – C7-0433/2011 – 2011/0372(COD))P7_TC1-COD(2011)0372Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami na nacionalni ravni in ravni Unije ter o razveljavitvi Sklepa št. 280/2004/ES | 155 |
| 2016/C 036/30 | P7_TA(2013)0065Spletno reševanje potrošniških sporov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spletnem reševanju potrošniških sporov (Uredba o spletnem reševanju potrošniških sporov) (COM(2011)0794 – C7-0453/2011 – 2011/0374(COD))P7_TC1-COD(2011)0374Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spletnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (Uredba o spletnem reševanju potrošniških sporov) | 156 |
| 2016/C 036/31 | P7_TA(2013)0066Alternativno reševanje potrošniških sporov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o alternativnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (Direktiva o alternativnem reševanju potrošniških sporov) (COM(2011)0793 – C7-0454/2011– 2011/0373(COD))P7_TC1-COD(2011)0373Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o alternativnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (Direktiva o alternativnem reševanju potrošniških sporov) | 157 |
| 2016/C 036/32 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu sklepa Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (sklep o pridružitvi ČDO) (COM(2012)0362 – C7-0285/2012 – 2012/0195(CNS)) | 158 |
| 2016/C 036/33 | P7_TA(2013)0068Radioaktivne snovi v vodi, namenjeni za prehrano ljudi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu direktive Sveta o določitvi zahtev za varstvo zdravja prebivalstva pred radioaktivnimi snovmi v vodi, namenjeni za prehrano ljudi (COM(2012)0147 – C7-0105/2012 – 2012/0074(COD))P7_TC1-COD(2012)0074Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Direktive
  Sveta

  2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zahtev za varstvo zdravja prebivalstva pred radioaktivnimi snovmi v vodi, namenjeni za prehrano ljudi, in o spremembi Direktive Sveta 98/83/ES [Sprememba 1] | 195 |
| 2016/C 036/34 | P7_TA(2013)0069Gospodarski in proračunski nadzor v državah članicah evroobmočja z resnimi težavami v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah evroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD))P7_TC1-COD(2011)0385Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članic evroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo | 210 |
| 2016/C 036/35 | P7_TA(2013)0070Spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v evroobmočju ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v evroobmočju (COM(2011)0821 – C7-0448/2011 – 2011/0386(COD))P7_TC1-COD(2011)0386Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v evroobmočju | 212 |
| 2016/C 036/36 | P7_TA(2013)0071Evropski skladi tveganega kapitala ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih skladih tveganega kapitala (COM(2011)0860 – C7-0490/2011 – 2011/0417(COD))P7_TC1-COD(2011)0417Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih skladih tveganega kapitala | 215 |
| 2016/C 036/37 | P7_TA(2013)0072Evropski skladi za socialno podjetništvo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih skladih za socialno podjetništvo (COM(2011)0862 – C7-0489/2011 – 2011/0418(COD))P7_TC1-COD(2011)0418Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih skladih za socialno podjetništvo | 216 |
| | Sreda, 13. marec 2013 |
| 2016/C 036/38 | P7_TA(2013)0079Sistem nacionalnih in regionalnih računov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (COM(2010)0774 – C7-0010/2011 – 2010/0374(COD))P7_TC1-COD(2010)0374Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji | 217 |
| 2016/C 036/39 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 13. marca 2013, k predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o odgovornostih države zastave za izvrševanje Direktive Sveta 2009/13/ES o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, ter o spremembi Direktive 1999/63/ES (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD)) | 217 |
| 2016/C 036/40 | Odločitev Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi pravil za neposredna plačila kmetom v podpornih shemah v okviru skupne kmetijske politike (COM(2011)0625/3 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD) – 2013/2528(RSP)) | 240 |
| 2016/C 036/41 | Odločitev Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov (Uredba o enotni SUT) (COM(2011)0626/3 – C7-0339/2011 – COM (2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD) – 2013/2529(RSP)) | 294 |
| 2016/C 036/42 | Odločitev Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (COM(2011)0627/3 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD) – 2013/2530(RSP)) | 542 |
| 2016/C 036/43 | Odločitev Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike (COM(2011)0628/2 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD) – 2013/2531(RSP)) | 631 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 12. marec 2013

2016/C 036/27

P7_TA(2013)0061Vseevropska energetska infrastruktura ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES (COM(2011)0658 – C7-0371/2011 – 2011/0300(COD))P7_TC1-COD(2011)0300Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009

153

2016/C 036/28

P7_TA(2013)0063Pravila za obračunavanje emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki nastanejo pri dejavnostih, povezanih z rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvom, ter akcijskih načrtih o takšnih emisijah in odvzemih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za obračunavanje emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki nastanejo pri dejavnostih, povezanih z rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvom, ter akcijskih načrtih o takšnih emisijah in odvzemih (COM(2012)0093 – C7-0074/2012 – 2012/0042(COD))P7_TC1-COD(2012)0042Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za obračunavanje emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki nastanejo pri dejavnostih v zvezi z rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvom, ter informacijah o ukrepih v zvezi s temi dejavnostmi

154

2016/C 036/29

P7_TA(2013)0064Mehanizem za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami na nacionalni ravni in ravni Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami na nacionalni ravni in ravni Unije (COM(2011)0789 – C7-0433/2011 – 2011/0372(COD))P7_TC1-COD(2011)0372Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami na nacionalni ravni in ravni Unije ter o razveljavitvi Sklepa št. 280/2004/ES

155

2016/C 036/30

P7_TA(2013)0065Spletno reševanje potrošniških sporov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spletnem reševanju potrošniških sporov (Uredba o spletnem reševanju potrošniških sporov) (COM(2011)0794 – C7-0453/2011 – 2011/0374(COD))P7_TC1-COD(2011)0374Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spletnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (Uredba o spletnem reševanju potrošniških sporov)

156

2016/C 036/31

P7_TA(2013)0066Alternativno reševanje potrošniških sporov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o alternativnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (Direktiva o alternativnem reševanju potrošniških sporov) (COM(2011)0793 – C7-0454/2011– 2011/0373(COD))P7_TC1-COD(2011)0373Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o alternativnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (Direktiva o alternativnem reševanju potrošniških sporov)

157

2016/C 036/32

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu sklepa Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (sklep o pridružitvi ČDO) (COM(2012)0362 – C7-0285/2012 – 2012/0195(CNS))

158

2016/C 036/33

P7_TA(2013)0068Radioaktivne snovi v vodi, namenjeni za prehrano ljudi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu direktive Sveta o določitvi zahtev za varstvo zdravja prebivalstva pred radioaktivnimi snovmi v vodi, namenjeni za prehrano ljudi (COM(2012)0147 – C7-0105/2012 – 2012/0074(COD))P7_TC1-COD(2012)0074Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Direktive
  Sveta

  2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zahtev za varstvo zdravja prebivalstva pred radioaktivnimi snovmi v vodi, namenjeni za prehrano ljudi, in o spremembi Direktive Sveta 98/83/ES [Sprememba 1]

Sveta

2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta

, in o spremembi Direktive Sveta 98/83/ES

195

2016/C 036/34

P7_TA(2013)0069Gospodarski in proračunski nadzor v državah članicah evroobmočja z resnimi težavami v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah evroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD))P7_TC1-COD(2011)0385Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članic evroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo

210

2016/C 036/35

P7_TA(2013)0070Spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v evroobmočju ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v evroobmočju (COM(2011)0821 – C7-0448/2011 – 2011/0386(COD))P7_TC1-COD(2011)0386Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v evroobmočju

212

2016/C 036/36

P7_TA(2013)0071Evropski skladi tveganega kapitala ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih skladih tveganega kapitala (COM(2011)0860 – C7-0490/2011 – 2011/0417(COD))P7_TC1-COD(2011)0417Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih skladih tveganega kapitala

215

2016/C 036/37

P7_TA(2013)0072Evropski skladi za socialno podjetništvo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih skladih za socialno podjetništvo (COM(2011)0862 – C7-0489/2011 – 2011/0418(COD))P7_TC1-COD(2011)0418Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih skladih za socialno podjetništvo

216

Sreda, 13. marec 2013

2016/C 036/38

P7_TA(2013)0079Sistem nacionalnih in regionalnih računov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (COM(2010)0774 – C7-0010/2011 – 2010/0374(COD))P7_TC1-COD(2010)0374Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji

217

2016/C 036/39

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 13. marca 2013, k predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o odgovornostih države zastave za izvrševanje Direktive Sveta 2009/13/ES o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, ter o spremembi Direktive 1999/63/ES (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD))

217

2016/C 036/40

Odločitev Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi pravil za neposredna plačila kmetom v podpornih shemah v okviru skupne kmetijske politike (COM(2011)0625/3 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD) – 2013/2528(RSP))

240

2016/C 036/41

Odločitev Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov (Uredba o enotni SUT) (COM(2011)0626/3 – C7-0339/2011 – COM (2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD) – 2013/2529(RSP))

294

2016/C 036/42

Odločitev Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (COM(2011)0627/3 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD) – 2013/2530(RSP))

542

2016/C 036/43

Odločitev Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike (COM(2011)0628/2 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD) – 2013/2531(RSP))

631

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

29.1.2016

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2012–2013

Seje: 11. marec–14. marec 2013

Zapisnik seje je bil objavljen v UL C 162 E, 7.6.2013.

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 12. marec 2013

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/2

---

P7_TA(2013)0062

Posebno poročilo Evropskega varuha človekovih pravic (letališče Dunaj)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o posebnem poročilu Evropskega varuha človekovih pravic glede njegove preiskave pritožbe 2591/2010/GG proti Evropski komisiji (letališče Dunaj) (2012/2264(INI))

(2016/C 036/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu,

| — | ob upoštevanju člena 228 Pogodbe o delovanju EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 228 Pogodbe o delovanju EU,

| — | ob upoštevanju Sklepa Evropskega parlamenta z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (94/262/ESPJ, ES, Euratom) (1), zlasti člena 3(7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Evropskega parlamenta z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (94/262/ESPJ, ES, Euratom) (1), zlasti člena 3(7),

| — | ob upoštevanju prvega stavka člena 205(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega stavka člena 205(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A7-0022/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A7-0022/2013),

| A. | ker je Evropski varuh človekovih pravic v skladu s členom 228 Pogodbe o delovanju Evropske unije pooblaščen za sprejemanje pritožb državljanov Unije glede primerov nepravilnosti pri dejavnostih institucij ali organov Unije; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropski varuh človekovih pravic v skladu s členom 228 Pogodbe o delovanju Evropske unije pooblaščen za sprejemanje pritožb državljanov Unije glede primerov nepravilnosti pri dejavnostih institucij ali organov Unije;

| B. | ker so pritožbe državljanov EU pomemben vir informacij o morebitnih kršitvah zakonodaje EU; |
| --- | --- |

B.

ker so pritožbe državljanov EU pomemben vir informacij o morebitnih kršitvah zakonodaje EU;

| C. | ker ima v skladu s členom 41 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije „[V]sakdo [...] pravico, da institucije, organi, uradi in agencije Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku“; |
| --- | --- |

C.

ker ima v skladu s členom 41 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije „[V]sakdo [...] pravico, da institucije, organi, uradi in agencije Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku“;

| D. | ker niti Pogodbi niti statut Evropskega varuha človekovih pravic ne opredeljujejo, kaj je nepravilnost, in tako to nalogo prepuščajo evropskemu varuhu, ki mora upoštevati tolmačenja Sodišča Evropske unije; ker je evropski varuh v prvo letno poročilo vključil okvirni seznam dejanj, ki bi si jih bilo mogoče razlagati kot nepravilnosti; |
| --- | --- |

D.

ker niti Pogodbi niti statut Evropskega varuha človekovih pravic ne opredeljujejo, kaj je nepravilnost, in tako to nalogo prepuščajo evropskemu varuhu, ki mora upoštevati tolmačenja Sodišča Evropske unije; ker je evropski varuh v prvo letno poročilo vključil okvirni seznam dejanj, ki bi si jih bilo mogoče razlagati kot nepravilnosti;

| E. | ker je evropski varuh na povabilo Parlamenta, naj jasno in natančno opredeli nepravilnosti, v svojem letnem poročilu za leto 1997 navedel, da „do nepravilnosti pride, kadar javni organ ne deluje v skladu z zanj zavezujočimi pravili ali načeli“; |
| --- | --- |

E.

ker je evropski varuh na povabilo Parlamenta, naj jasno in natančno opredeli nepravilnosti, v svojem letnem poročilu za leto 1997 navedel, da „do nepravilnosti pride, kadar javni organ ne deluje v skladu z zanj zavezujočimi pravili ali načeli“;

| F. | ker je to opredelitev dopolnil z izjavo, da je pri raziskovanju, ali so institucije in organi Skupnosti ravnali v skladu s pravili in načeli, ki so zanje zavezujoča, naloga v prvi vrsti ugotoviti, ali so ravnali zakonito; |
| --- | --- |

F.

ker je to opredelitev dopolnil z izjavo, da je pri raziskovanju, ali so institucije in organi Skupnosti ravnali v skladu s pravili in načeli, ki so zanje zavezujoča, naloga v prvi vrsti ugotoviti, ali so ravnali zakonito;

| G. | ker varuh nadzoruje tudi uporabo kodeksov dobrega upravnega ravnanja, ki so se jim institucije zavezale in ki upoštevajo splošna načela upravnega prava, vključno z načelom javne službe, pa tudi načela Listine o temeljnih pravicah, ki se v celoti uporablja za vse dele uprave EU; |
| --- | --- |

G.

ker varuh nadzoruje tudi uporabo kodeksov dobrega upravnega ravnanja, ki so se jim institucije zavezale in ki upoštevajo splošna načela upravnega prava, vključno z načelom javne službe, pa tudi načela Listine o temeljnih pravicah, ki se v celoti uporablja za vse dele uprave EU;

| H. | ker je v zadnjih 16 letih in pol varuh človekovih pravic predložil 18 posebnih poročil in je doslej deloval v duhu sodelovanja in odgovorno, saj je tovrstna poročila Evropskemu parlamentu uporabil le kot zadnje politično sredstvo, s čimer je izkazal svojo naklonjenost sporazumnim rešitvam; |
| --- | --- |

H.

ker je v zadnjih 16 letih in pol varuh človekovih pravic predložil 18 posebnih poročil in je doslej deloval v duhu sodelovanja in odgovorno, saj je tovrstna poročila Evropskemu parlamentu uporabil le kot zadnje politično sredstvo, s čimer je izkazal svojo naklonjenost sporazumnim rešitvam;

| I. | ker se to posebno poročilo ukvarja z načinom, kako je Komisija obravnavala pritožbo, ki so jo leta 2006 vložili podpisniki 27 državljanskih pobud, usmerjenih proti negativnim posledicam širitve dunajskega letališča, kot so jih zaznali podpisniki; |
| --- | --- |

I.

ker se to posebno poročilo ukvarja z načinom, kako je Komisija obravnavala pritožbo, ki so jo leta 2006 vložili podpisniki 27 državljanskih pobud, usmerjenih proti negativnim posledicam širitve dunajskega letališča, kot so jih zaznali podpisniki;

| J. | ker člen 2 direktive o presoji vplivov na okolje (2) navaja, da „države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se [...] presodijo vplivi projektov, ki bodo [...] verjetno pomembno vplivali na okolje“; |
| --- | --- |

J.

ker člen 2 direktive o presoji vplivov na okolje (2) navaja, da „države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se [...] presodijo vplivi projektov, ki bodo [...] verjetno pomembno vplivali na okolje“;

| K. | ker je Komisija ugotovila, da so bila razširitvena dela na letališču opravljena brez obvezne presoje vplivov na okolje, in ker je na Avstrijo 21. marca 2007 zaradi tega naslovila uradno pismo; ker Avstrija v odgovoru z dne 7. maja 2007 ni mogla oporekati dejstvu, da so infrastrukturne spremembe privedle do precejšnjega povečanja zračnega prometa in neprijetnosti zaradi preletov letal prek Dunaja, tj. da so imeli ti ukrepi pomemben vpliv na okolje; |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija ugotovila, da so bila razširitvena dela na letališču opravljena brez obvezne presoje vplivov na okolje, in ker je na Avstrijo 21. marca 2007 zaradi tega naslovila uradno pismo; ker Avstrija v odgovoru z dne 7. maja 2007 ni mogla oporekati dejstvu, da so infrastrukturne spremembe privedle do precejšnjega povečanja zračnega prometa in neprijetnosti zaradi preletov letal prek Dunaja, tj. da so imeli ti ukrepi pomemben vpliv na okolje;

| L. | ker se je Komisija glede na to, da so bila dela že končana oziroma so bila v zadnji fazi, odločila, da bo poskusila z avstrijskimi oblastmi doseči dogovor, naj v čim večji meri odpravijo neugodne posledice, namesto da bi vložila tožbo proti Avstriji na Sodišču Evropske unije; ker se je Komisija z Avstrijo sporazumela, da bo slednja opravila naknadno presojo vplivov na okolje, da bi med drugim ugotovila, kakšni ukrepi za blaženje posledic so potrebni, da bi se zmanjšal hrup, ki so mu izpostavljeni prebivalci na območjih blizu letališča; |
| --- | --- |

L.

ker se je Komisija glede na to, da so bila dela že končana oziroma so bila v zadnji fazi, odločila, da bo poskusila z avstrijskimi oblastmi doseči dogovor, naj v čim večji meri odpravijo neugodne posledice, namesto da bi vložila tožbo proti Avstriji na Sodišču Evropske unije; ker se je Komisija z Avstrijo sporazumela, da bo slednja opravila naknadno presojo vplivov na okolje, da bi med drugim ugotovila, kakšni ukrepi za blaženje posledic so potrebni, da bi se zmanjšal hrup, ki so mu izpostavljeni prebivalci na območjih blizu letališča;

| M. | ker je varuh to odločitev Komisije sprejel; ker pritožniki niso bili zadovoljni z načinom, kako je bila opravljena naknadna presoja vplivov, in so kritizirali predvsem dejstvo, da niso imeli na voljo pravnih sredstev, ki jih predvideva direktiva o presoji vplivov na okolje, in da je bil organ, odgovoren za presojo vplivov, avstrijsko ministrstvo za promet, ki je prej izdalo dovoljenje za gradnjo, zaradi česar je nastalo navzkrižje interesov; |
| --- | --- |

M.

ker je varuh to odločitev Komisije sprejel; ker pritožniki niso bili zadovoljni z načinom, kako je bila opravljena naknadna presoja vplivov, in so kritizirali predvsem dejstvo, da niso imeli na voljo pravnih sredstev, ki jih predvideva direktiva o presoji vplivov na okolje, in da je bil organ, odgovoren za presojo vplivov, avstrijsko ministrstvo za promet, ki je prej izdalo dovoljenje za gradnjo, zaradi česar je nastalo navzkrižje interesov;

| N. | ker je evropski varuh po opravljeni preiskavi menil, da ne more ugotoviti, da je Komisija zagotovila ustrezno izvedbo naknadne presoje vplivov na okolje; ker je vseeno zaključil primer, češ da njegovo nadaljnje ukrepanje ni potrebno, saj postopek še poteka, Komisija pa je izjavila, da bo postopek ugotavljanja kršitev zaključila šele, ko bo prepričana, da so avstrijski organi izvedli potrebne korake; |
| --- | --- |

N.

ker je evropski varuh po opravljeni preiskavi menil, da ne more ugotoviti, da je Komisija zagotovila ustrezno izvedbo naknadne presoje vplivov na okolje; ker je vseeno zaključil primer, češ da njegovo nadaljnje ukrepanje ni potrebno, saj postopek še poteka, Komisija pa je izjavila, da bo postopek ugotavljanja kršitev zaključila šele, ko bo prepričana, da so avstrijski organi izvedli potrebne korake;

| O. | ker so se pritožniki novembra 2010 znova obrnili na varuha in je ta sprožil novo preiskavo, v kateri je pregledal dokumentacijo Komisije; ker je varuh ocenil, da iz dokumentacije ni razvidno, da bi Komisija z avstrijskimi organi razpravljala o zadržkih, ki so jih izrazili pritožniki v obdobju, ko je bila opravljena naknadna presoja vplivov na okolje, niti ni razvidno, da bi bila odločitev varuha glede prve pritožbe predmet nadaljnje korespondence, razen poročil Avstrije o presoji vplivov; |
| --- | --- |

O.

ker so se pritožniki novembra 2010 znova obrnili na varuha in je ta sprožil novo preiskavo, v kateri je pregledal dokumentacijo Komisije; ker je varuh ocenil, da iz dokumentacije ni razvidno, da bi Komisija z avstrijskimi organi razpravljala o zadržkih, ki so jih izrazili pritožniki v obdobju, ko je bila opravljena naknadna presoja vplivov na okolje, niti ni razvidno, da bi bila odločitev varuha glede prve pritožbe predmet nadaljnje korespondence, razen poročil Avstrije o presoji vplivov;

| P. | ker je zaradi vsega tega varuh sklenil, da Komisija ni upoštevala njegovih ugotovitev iz prve preiskave, zlasti da ni bila dosledna v svojih odgovorih varuhu o možnostih pravnih sredstev v zvezi z naknadno presojo vplivov in da ni vztrajala, da je treba za izvedbo presoje vplivov imenovati drug organ, ne ministrstva za promet, ki je izdalo dovoljenje za dela; |
| --- | --- |

P.

ker je zaradi vsega tega varuh sklenil, da Komisija ni upoštevala njegovih ugotovitev iz prve preiskave, zlasti da ni bila dosledna v svojih odgovorih varuhu o možnostih pravnih sredstev v zvezi z naknadno presojo vplivov in da ni vztrajala, da je treba za izvedbo presoje vplivov imenovati drug organ, ne ministrstva za promet, ki je izdalo dovoljenje za dela;

| Q. | ker je varuh Komisiji poslal osnutek priporočila, v katerem jo je pozval, naj znova razmisli o svojem pristopu pri obravnavi pritožbe zaradi nepravilnosti na dunajskem letališču in odpravi pomanjkljivosti, na katere je opozoril, hkrati pa je poudaril, da to pomeni, da mora Komisija pri nadaljnjem ukrepanju v postopkih ugotavljanja kršitev upoštevati obveznost državnih organov, da zagotovijo, (i) da imajo pritožniki vpogled v postopek pregleda in (ii) da bodo sprejeti koraki za odpravo očitnega navzkrižja interesov pri uporabi Direktive 85/337/EGS; |
| --- | --- |

Q.

ker je varuh Komisiji poslal osnutek priporočila, v katerem jo je pozval, naj znova razmisli o svojem pristopu pri obravnavi pritožbe zaradi nepravilnosti na dunajskem letališču in odpravi pomanjkljivosti, na katere je opozoril, hkrati pa je poudaril, da to pomeni, da mora Komisija pri nadaljnjem ukrepanju v postopkih ugotavljanja kršitev upoštevati obveznost državnih organov, da zagotovijo, (i) da imajo pritožniki vpogled v postopek pregleda in (ii) da bodo sprejeti koraki za odpravo očitnega navzkrižja interesov pri uporabi Direktive 85/337/EGS;

| R. | ker je Komisija v odgovor na varuhovo prvo pripombo odgovorila, da je načela vprašanje pravnih sredstev z avstrijskimi organi, vendar je sprejela njihovo stališče, da bi to povzročilo zaplete zaradi nacionalnega zakona o pravosodnih postopkih, in opozorila, da so se avstrijski organi zavezali, da bo celotni vpliv že izvedenih del, ki so bila ocenjena šele naknadno, v celoti upoštevan v presoji okoljskega vpliva nove, tretje steze, za katero pa bo mogoča sodna revizija; |
| --- | --- |

R.

ker je Komisija v odgovor na varuhovo prvo pripombo odgovorila, da je načela vprašanje pravnih sredstev z avstrijskimi organi, vendar je sprejela njihovo stališče, da bi to povzročilo zaplete zaradi nacionalnega zakona o pravosodnih postopkih, in opozorila, da so se avstrijski organi zavezali, da bo celotni vpliv že izvedenih del, ki so bila ocenjena šele naknadno, v celoti upoštevan v presoji okoljskega vpliva nove, tretje steze, za katero pa bo mogoča sodna revizija;

| S. | ker je Komisija na drugo obtožbo o nepravilnostih odgovorila, da direktiva o presoji vplivov na okolje ne vsebuje določb o porazdelitvi pristojnosti za postopek presoje, ki se izvaja v državah članicah; ker lahko države članice, ki so odgovorne za organizacijo svoje uprave, v skladu z načelom subsidiarnosti povsem same odločijo, kateri organ bo odgovoren za postopke iz direktive o presoji vplivov na okolje, in ker je splošno načelo upravnega prava v vseh državah članicah to, da je organ, ki je sprejel nezakonito odločitev, ki je bila predmet upravne pritožbe ali sodbe sodišča, tudi odgovoren za odpravo napake; |
| --- | --- |

S.

ker je Komisija na drugo obtožbo o nepravilnostih odgovorila, da direktiva o presoji vplivov na okolje ne vsebuje določb o porazdelitvi pristojnosti za postopek presoje, ki se izvaja v državah članicah; ker lahko države članice, ki so odgovorne za organizacijo svoje uprave, v skladu z načelom subsidiarnosti povsem same odločijo, kateri organ bo odgovoren za postopke iz direktive o presoji vplivov na okolje, in ker je splošno načelo upravnega prava v vseh državah članicah to, da je organ, ki je sprejel nezakonito odločitev, ki je bila predmet upravne pritožbe ali sodbe sodišča, tudi odgovoren za odpravo napake;

| T. | ker osnutek priporočila torej ni bil uspešen in ker je varuh ocenil, da je šlo za primer, ko Komisija kljub hudi kršitvi zakonodaje EU ni bila sposobna ustrezno ukrepati, tako da bi zagotovila nepristransko naknadno presojo okoljskega vpliva, in ni ustrezno upoštevala nasveta varuha o možnostih pravnega varstva v zvezi s to presojo; |
| --- | --- |

T.

ker osnutek priporočila torej ni bil uspešen in ker je varuh ocenil, da je šlo za primer, ko Komisija kljub hudi kršitvi zakonodaje EU ni bila sposobna ustrezno ukrepati, tako da bi zagotovila nepristransko naknadno presojo okoljskega vpliva, in ni ustrezno upoštevala nasveta varuha o možnostih pravnega varstva v zvezi s to presojo;

| U. | ker je zato varuh ocenil, da je treba o zadevi obvestiti Parlament; |
| --- | --- |

U.

ker je zato varuh ocenil, da je treba o zadevi obvestiti Parlament;

| V. | ker je Komisija 26. oktobra 2012 sprejela predlog o pregledu direktive o presoji vplivov na okolje; ker je Odbor za pravne zadeve pripravil samoiniciativno zakonodajno poročilo, v katerem je pozval k splošni uredbi o upravnem postopku za upravo EU; |
| --- | --- |

V.

ker je Komisija 26. oktobra 2012 sprejela predlog o pregledu direktive o presoji vplivov na okolje; ker je Odbor za pravne zadeve pripravil samoiniciativno zakonodajno poročilo, v katerem je pozval k splošni uredbi o upravnem postopku za upravo EU;

Priporočila evropskega varuha

| 1. | pozdravlja posebno poročilo varuha, v katerem ta izpostavlja pomembna vprašanja v zvezi z uporabo direktive o presoji vplivov na okolje in izvedbo postopka za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja posebno poročilo varuha, v katerem ta izpostavlja pomembna vprašanja v zvezi z uporabo direktive o presoji vplivov na okolje in izvedbo postopka za ugotavljanje kršitev;

| 2. | opominja, da do nepravilnosti pride, kadar javni organ ne deluje v skladu z zanj zavezujočimi pravili ali načeli; |
| --- | --- |

2.

opominja, da do nepravilnosti pride, kadar javni organ ne deluje v skladu z zanj zavezujočimi pravili ali načeli;

| 3. | je seznanjen z domnevnimi nepravilnostmi v zvezi s tem, kako je Komisija vodila postopek ugotavljanja kršitev zoper Avstrijo, zlasti z njeno nezmožnostjo, da bi zagotovila, da organ, ki je izdal dovoljenje za gradnjo brez obvezne presoje okoljskega vpliva, ne bi izvedel tudi naknadne presoje okoljskega vpliva ter da bi pritožnik imel dostop do pravnih sredstev v zvezi s to presojo; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen z domnevnimi nepravilnostmi v zvezi s tem, kako je Komisija vodila postopek ugotavljanja kršitev zoper Avstrijo, zlasti z njeno nezmožnostjo, da bi zagotovila, da organ, ki je izdal dovoljenje za gradnjo brez obvezne presoje okoljskega vpliva, ne bi izvedel tudi naknadne presoje okoljskega vpliva ter da bi pritožnik imel dostop do pravnih sredstev v zvezi s to presojo;

| 4. | poudarja, da se posebno poročilo ne ukvarja z vprašanjem, ali so avstrijske oblasti ravnale napačno, temveč z vprašanjem, ali je Komisija izpolnila svoje obveznosti v preiskavi prejete pritožbe in pri ukrepanju v zvezi z njo ter pri svojem odzivu na zahteve in priporočila varuha od trenutka, ko je začel preiskovati ta primer; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da se posebno poročilo ne ukvarja z vprašanjem, ali so avstrijske oblasti ravnale napačno, temveč z vprašanjem, ali je Komisija izpolnila svoje obveznosti v preiskavi prejete pritožbe in pri ukrepanju v zvezi z njo ter pri svojem odzivu na zahteve in priporočila varuha od trenutka, ko je začel preiskovati ta primer;

| 5. | deli pomisleke varuha glede morebitnih negativnih posledic navzkrižja interesov pri izvedbi presoje okoljskih vplivov in se strinja, da bi bilo treba poiskati način, da se ta problem reši, hkrati pa razume skrbi Komisije, da bi presegla svoje pristojnosti, če bi od avstrijskih oblasti zahtevala, naj za izvedbo naknadne presoje okoljskih vplivov imenujejo drug organ; |
| --- | --- |

5.

deli pomisleke varuha glede morebitnih negativnih posledic navzkrižja interesov pri izvedbi presoje okoljskih vplivov in se strinja, da bi bilo treba poiskati način, da se ta problem reši, hkrati pa razume skrbi Komisije, da bi presegla svoje pristojnosti, če bi od avstrijskih oblasti zahtevala, naj za izvedbo naknadne presoje okoljskih vplivov imenujejo drug organ;

| 6. | pristojnim organom v državah članicah svetuje, naj morebitnim navzkrižjem interesov posvetijo pozornost že v obstoječem pravnem okviru in naj se pripravijo na morebitne spremembe zakonodaje EU v zvezi s tem; poudarja vlogo nacionalnih varuhov človekovih pravic kot pomembnih posrednikov, ki državljanom pomagajo, da ukrepajo zoper morebitna navzkrižja interesov in v primerih nepravilnosti na splošno v upravi držav članic; |
| --- | --- |

6.

pristojnim organom v državah članicah svetuje, naj morebitnim navzkrižjem interesov posvetijo pozornost že v obstoječem pravnem okviru in naj se pripravijo na morebitne spremembe zakonodaje EU v zvezi s tem; poudarja vlogo nacionalnih varuhov človekovih pravic kot pomembnih posrednikov, ki državljanom pomagajo, da ukrepajo zoper morebitna navzkrižja interesov in v primerih nepravilnosti na splošno v upravi držav članic;

| 7. | v zvezi z drugo trditvijo varuha človekovih pravic meni, da je poštena, dejavna in celovita vključitev lokalnega prebivalstva v izvrševanje direktive o presoji vplivov na okolje v splošnem nujna, in zato meni, da bi bilo treba pred projekti, ki utegnejo pomembno vplivati na bližnje okolje in zdravje ljudi, pogosteje izvesti odprte in pregledne mediacijske postopke; v zvezi s tem ugotavlja, da je bila pred izvedbo presoje vplivov na okolje v zvezi z gradnjo tretje vzletno-pristajalne steze na dunajskem letališču opravljena obsežna mediacija, ki je upoštevala tudi skupni vpliv (na primer onesnaženje s hrupom) razširitev, povezanih z obravnavanih primerom ugotavljanja kršitev in proti katerim je mogoč celovit postopek pritožbe; |
| --- | --- |

7.

v zvezi z drugo trditvijo varuha človekovih pravic meni, da je poštena, dejavna in celovita vključitev lokalnega prebivalstva v izvrševanje direktive o presoji vplivov na okolje v splošnem nujna, in zato meni, da bi bilo treba pred projekti, ki utegnejo pomembno vplivati na bližnje okolje in zdravje ljudi, pogosteje izvesti odprte in pregledne mediacijske postopke; v zvezi s tem ugotavlja, da je bila pred izvedbo presoje vplivov na okolje v zvezi z gradnjo tretje vzletno-pristajalne steze na dunajskem letališču opravljena obsežna mediacija, ki je upoštevala tudi skupni vpliv (na primer onesnaženje s hrupom) razširitev, povezanih z obravnavanih primerom ugotavljanja kršitev in proti katerim je mogoč celovit postopek pritožbe;

| 8. | se strinja z evropskim varuhom, da je vodenje in posodabljanje pregledne evidence del dobrega upravljanja, saj na primer omogoča, da varuh preveri, ali so bila njegova priporočila ustrezno upoštevana; |
| --- | --- |

8.

se strinja z evropskim varuhom, da je vodenje in posodabljanje pregledne evidence del dobrega upravljanja, saj na primer omogoča, da varuh preveri, ali so bila njegova priporočila ustrezno upoštevana;

| 9. | prav tako meni, da je priporočljivo med postopki za ugotavljanje kršitev ohranjati ustrezno, jasno in dosledno korespondenco s pritožniki ter z varuhom človekovih pravic med njegovo preiskavo, ter da gre za pomembno sestavino dobre upravne prakse; |
| --- | --- |

9.

prav tako meni, da je priporočljivo med postopki za ugotavljanje kršitev ohranjati ustrezno, jasno in dosledno korespondenco s pritožniki ter z varuhom človekovih pravic med njegovo preiskavo, ter da gre za pomembno sestavino dobre upravne prakse;

| 10. | pozdravlja izjavo Komisije, da namerava izboljšati svojo prakso glede obeh zadev, in sicer pisne dokumentacije in izčrpne korespondence, da bi se izognila komunikacijskim zapletom, do kakršnih je prišlo v obravnavanem primeru; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja izjavo Komisije, da namerava izboljšati svojo prakso glede obeh zadev, in sicer pisne dokumentacije in izčrpne korespondence, da bi se izognila komunikacijskim zapletom, do kakršnih je prišlo v obravnavanem primeru;

| 11. | poudarja, da niti Komisija, niti avstrijske oblasti pri izvedbi naknadne presoje vplivov na okolje, ki je temeljila na postopku sui generis, ki je bil izpogajan ad hoc, niso kršile veljavne evropske zakonodaje; vendar poudarja, da glede na to, da pravo EU ne daje pravne podlage za tak postopek, je treba to obravnavati kot izjemo in posledico preteklega nespoštovanja direktive, ki ga ni mogoče popraviti; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da niti Komisija, niti avstrijske oblasti pri izvedbi naknadne presoje vplivov na okolje, ki je temeljila na postopku sui generis, ki je bil izpogajan ad hoc, niso kršile veljavne evropske zakonodaje; vendar poudarja, da glede na to, da pravo EU ne daje pravne podlage za tak postopek, je treba to obravnavati kot izjemo in posledico preteklega nespoštovanja direktive, ki ga ni mogoče popraviti;

| 12. | meni, da bi se lahko Komisija v pogajanjih z avstrijskimi oblastmi bolj potrudila, kar zadeva možnost sodnega pregleda, glede na to, da so bile zadevne določbe (člen 10a) leta 2005 prenesene v avstrijsko zakonodajo, pa tudi glede na navzkrižje interesov na odgovornem avstrijskem ministrstvu, ob upoštevanju osnovnega načela sodne prakse EU, da je treba upoštevati tudi namen in duh zakonodaje, ne samo črke zakona; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi se lahko Komisija v pogajanjih z avstrijskimi oblastmi bolj potrudila, kar zadeva možnost sodnega pregleda, glede na to, da so bile zadevne določbe (člen 10a) leta 2005 prenesene v avstrijsko zakonodajo, pa tudi glede na navzkrižje interesov na odgovornem avstrijskem ministrstvu, ob upoštevanju osnovnega načela sodne prakse EU, da je treba upoštevati tudi namen in duh zakonodaje, ne samo črke zakona;

Primer dunajskega letališča, pregled direktive o presoji vplivov na okolje in uredba o dobrem upravljanju

| 13. | meni, da okoliščine, ki so privedle do postopka Komisije za ugotavljanje kršitev in posledično pritožbe pri evropskem varuhu, sprožajo resne pomisleke glede izvajanja Direktive 85/337/EGS v državi članici, v tem primeru Avstriji, v tistem času; pozdravlja dejstvo, da je leta 2009 pregled avstrijskega zveznega zakona, ki je prenesel direktivo o presoji vplivov na okolje, med drugim upošteval ugotovitve obravnavanega postopka za ugotavljanje kršitev in tako na tem področju uskladil avstrijsko zakonodajo s pravom EU; |
| --- | --- |

13.

meni, da okoliščine, ki so privedle do postopka Komisije za ugotavljanje kršitev in posledično pritožbe pri evropskem varuhu, sprožajo resne pomisleke glede izvajanja Direktive 85/337/EGS v državi članici, v tem primeru Avstriji, v tistem času; pozdravlja dejstvo, da je leta 2009 pregled avstrijskega zveznega zakona, ki je prenesel direktivo o presoji vplivov na okolje, med drugim upošteval ugotovitve obravnavanega postopka za ugotavljanje kršitev in tako na tem področju uskladil avstrijsko zakonodajo s pravom EU;

| 14. | opominja, da je bil Odbor za peticije v zadnjih letih obveščen o več primerih, ko so države članice domnevno dopustile, da so bili projekti odobreni in izvedeni brez obvezne presoje okoljskega vpliva; |
| --- | --- |

14.

opominja, da je bil Odbor za peticije v zadnjih letih obveščen o več primerih, ko so države članice domnevno dopustile, da so bili projekti odobreni in izvedeni brez obvezne presoje okoljskega vpliva;

| 15. | meni, da bi morala imeti javnost v primerih, ko je zelo verjetno, da bo projekt kršil osnovne zahteve iz direktive o presoji vplivov na okolje, na voljo učinkovite pravne instrumente, da bi lahko od pristojnega organa za presojo vplivov na okolje zahtevala takojšnje pojasnilo v zvezi s skladnostjo projektov s predpisi EU, da se prepreči nepopravljiva okoljska škoda, ki bi jo ti projekti lahko povzročili; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi morala imeti javnost v primerih, ko je zelo verjetno, da bo projekt kršil osnovne zahteve iz direktive o presoji vplivov na okolje, na voljo učinkovite pravne instrumente, da bi lahko od pristojnega organa za presojo vplivov na okolje zahtevala takojšnje pojasnilo v zvezi s skladnostjo projektov s predpisi EU, da se prepreči nepopravljiva okoljska škoda, ki bi jo ti projekti lahko povzročili;

| 16. | ugotavlja, da obstoječa direktiva o presoji vplivov na okolje ne predvideva naknadne presoje vplivov in da se je o tem instrumentu dogovorila Komisija v poskusu, da bi rešila nastalo situacijo, ko so bila dovoljenja že izdana, delo pa že opravljeno; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da obstoječa direktiva o presoji vplivov na okolje ne predvideva naknadne presoje vplivov in da se je o tem instrumentu dogovorila Komisija v poskusu, da bi rešila nastalo situacijo, ko so bila dovoljenja že izdana, delo pa že opravljeno;

| 17. | poudarja, da je primer dunajskega letališča osvetlil pomanjkljivosti obstoječe direktive o presoji vplivov na okolje, na primer kako obravnavati projekte, ki so bili že izvedeni, zaradi česar povrnitev v prejšnje stanje praktično ni več mogoča, in ki so morda že povzročili okoljsko škodo, pa tudi vprašanje navzkrižja interesov v pristojnih organih, kot se očita v obravnavanem primeru; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je primer dunajskega letališča osvetlil pomanjkljivosti obstoječe direktive o presoji vplivov na okolje, na primer kako obravnavati projekte, ki so bili že izvedeni, zaradi česar povrnitev v prejšnje stanje praktično ni več mogoča, in ki so morda že povzročili okoljsko škodo, pa tudi vprašanje navzkrižja interesov v pristojnih organih, kot se očita v obravnavanem primeru;

| 18. | se sklicuje na letno poročilo Odbora za peticije za leto 2011, v katerem je ta poudaril, da je treba pri presoji vplivov na okolje zagotoviti nepristranskost in pravičnost; opozarja, da je bila Komisija pozvana, naj izboljša direktivo o presoji vplivov na okolje z določitvijo jasnejših parametrov, kar zadeva neodvisnost strokovnih študij, skupne pragove EU, maksimalni časovni okvir za postopek – vključno z dejanskim javnim posvetovanjem –, zahtevo po obrazložitvi odločb, obvezno oceno razumnih drugih možnosti in kakovosten nadzorni mehanizem; |
| --- | --- |

18.

se sklicuje na letno poročilo Odbora za peticije za leto 2011, v katerem je ta poudaril, da je treba pri presoji vplivov na okolje zagotoviti nepristranskost in pravičnost; opozarja, da je bila Komisija pozvana, naj izboljša direktivo o presoji vplivov na okolje z določitvijo jasnejših parametrov, kar zadeva neodvisnost strokovnih študij, skupne pragove EU, maksimalni časovni okvir za postopek – vključno z dejanskim javnim posvetovanjem –, zahtevo po obrazložitvi odločb, obvezno oceno razumnih drugih možnosti in kakovosten nadzorni mehanizem;

| 19. | pozdravlja predlog Komisije o pregledu direktive o presoji vplivov na okolje, da bi jo tako okrepili; se zavezuje, da bo polno sodeloval s Komisijo in Svetom v tem postopku, da bi zagotovil, da bo ta pomembna direktiva še učinkoviteje in bolj nepristransko služila svojemu namenu (3); |
| --- | --- |

19.

pozdravlja predlog Komisije o pregledu direktive o presoji vplivov na okolje, da bi jo tako okrepili; se zavezuje, da bo polno sodeloval s Komisijo in Svetom v tem postopku, da bi zagotovil, da bo ta pomembna direktiva še učinkoviteje in bolj nepristransko služila svojemu namenu (3);

| 20. | ugotavlja, da obstoječa direktiva ne vsebuje zahtev glede nepristranskosti in pravičnosti organov, pristojnih za izdajo dovoljenj, in prav tako ne postavlja takšnih zahtev za organe, ki presojo vplivov na okolje izvajajo; prav tako ugotavlja, da ne vsebuje določb o postopku, ki naj se uporabi, ko je projekt že končan ali je blizu dokončanju, ali o tem, kako bi lahko javnost, ki jo to zadeva, z jasnim in nebirokratskim postopkom nemudoma pridobila pojasnila od pristojnega organa za presojo vplivov na okolje o skladnosti teh projektov, za katere je zelo verjetno, da kršijo temeljne določbe direktive o presoji vplivov na okolje, z določbami EU; zato meni, da je pregled direktive o presoji vplivov na okolje odlična priložnost, da se takšne zahteve in določbe uvedejo; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da obstoječa direktiva ne vsebuje zahtev glede nepristranskosti in pravičnosti organov, pristojnih za izdajo dovoljenj, in prav tako ne postavlja takšnih zahtev za organe, ki presojo vplivov na okolje izvajajo; prav tako ugotavlja, da ne vsebuje določb o postopku, ki naj se uporabi, ko je projekt že končan ali je blizu dokončanju, ali o tem, kako bi lahko javnost, ki jo to zadeva, z jasnim in nebirokratskim postopkom nemudoma pridobila pojasnila od pristojnega organa za presojo vplivov na okolje o skladnosti teh projektov, za katere je zelo verjetno, da kršijo temeljne določbe direktive o presoji vplivov na okolje, z določbami EU; zato meni, da je pregled direktive o presoji vplivov na okolje odlična priložnost, da se takšne zahteve in določbe uvedejo;

| 21. | meni, da je ta primer pokazal, da so poleg ukrepov za izboljšanje določb direktive o presoji vplivov na okolje potrebni tudi jasnejši postopki za ugotavljanje kršitev, po možnosti s sprejetjem splošne uredbe o upravnem postopku za upravo EU, s čimer bi se okrepil položaj pritožnika; meni, da bi bila taka uredba ustrezno sredstvo za pojasnitev obveznosti organov pri komunikaciji s pritožniki v postopku ugotavljanja kršitev ali z organi, ki predstavljajo evropske državljane, kot sta Odbor za peticije in varuh človekovih pravic, na primer z uvedbo obveznosti čim prejšnjega odziva na priporočila varuha človekovih pravic, da bi se izognili nepravilnim razlagam, kot se je zgodilo v obravnavanem primeru; |
| --- | --- |

21.

meni, da je ta primer pokazal, da so poleg ukrepov za izboljšanje določb direktive o presoji vplivov na okolje potrebni tudi jasnejši postopki za ugotavljanje kršitev, po možnosti s sprejetjem splošne uredbe o upravnem postopku za upravo EU, s čimer bi se okrepil položaj pritožnika; meni, da bi bila taka uredba ustrezno sredstvo za pojasnitev obveznosti organov pri komunikaciji s pritožniki v postopku ugotavljanja kršitev ali z organi, ki predstavljajo evropske državljane, kot sta Odbor za peticije in varuh človekovih pravic, na primer z uvedbo obveznosti čim prejšnjega odziva na priporočila varuha človekovih pravic, da bi se izognili nepravilnim razlagam, kot se je zgodilo v obravnavanem primeru;

o

o o

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu varuhu človekovih pravic, mreži evropskih varuhov človekovih pravic ter parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu varuhu človekovih pravic, mreži evropskih varuhov človekovih pravic ter parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 113, 4.5.1994, str. 15.

(2)  Direktiva Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, z vsemi spremembami.

(3)  COM(2012)0628.

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/6

---

P7_TA(2013)0073

Vpliv gospodarske krize na enakost spolov in pravice žensk

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o vplivu gospodarske krize na enakost spolov in pravice žensk (2012/2301(INI))

(2016/C 036/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8, člena 153(1)(i) in člena 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8, člena 153(1)(i) in člena 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ (COM(2012)0173) in njegovega spremnega dokumenta o izkoriščanju zaposlitvenega potenciala osebnih in gospodinjskih storitev (SWD(2012)0095), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ (COM(2012)0173) in njegovega spremnega dokumenta o izkoriščanju zaposlitvenega potenciala osebnih in gospodinjskih storitev (SWD(2012)0095),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Programu Evropske unije za socialne spremembe in inovacije (COM(2011)0609), ki ga je 6. oktobra 2011 predlagala Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Programu Evropske unije za socialne spremembe in inovacije (COM(2011)0609), ki ga je 6. oktobra 2011 predlagala Komisija,

| — | ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov za obdobje 2011–2020, ki ga je Evropski svet sprejel marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov za obdobje 2011–2020, ki ga je Evropski svet sprejel marca 2011,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije iz leta 2011 o doseženem napredku na področju enakosti žensk in moških v letu 2010 (SEC(2011)0193), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije iz leta 2011 o doseženem napredku na področju enakosti žensk in moških v letu 2010 (SEC(2011)0193),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom „Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom „Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ (COM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic – Del II integriranih smernic strategije Evropa 2020 (COM(2010)0193), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic – Del II integriranih smernic strategije Evropa 2020 (COM(2010)0193),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano) (2),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (3),

| — | ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o vlogi žensk v starajoči se družbi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o vlogi žensk v starajoči se družbi (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. oktobra 2010 o negotovem položaju delavk (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. oktobra 2010 o negotovem položaju delavk (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2010 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2010 (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pojavni obliki revščine žensk v Evropski uniji (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pojavni obliki revščine žensk v Evropski uniji (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o ženskah in vodenju podjetij (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o ženskah in vodenju podjetij (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o ženskem podjetništvu v malih in srednjih podjetjih (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o ženskem podjetništvu v malih in srednjih podjetjih (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o položaju mater samohranilk (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o položaju mater samohranilk (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2011 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2011 (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2012 o vlogi žensk v zelenem gospodarstvu (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2012 o vlogi žensk v zelenem gospodarstvu (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2012 o delovnih pogojih žensk v sektorju storitev (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2012 o delovnih pogojih žensk v sektorju storitev (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o strategiji EU o vključevanju Romov (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o strategiji EU o vključevanju Romov (17),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7–0048/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7–0048/2013),

| A. | ker se Evropska unija sooča z največjo gospodarsko in finančno krizo po veliki gospodarski krizi v 30. letih 20. stoletja, krizo, in ker se zaradi tega močno povečuje stopnja brezposelnosti v vseh, zlasti pa v južnih državah članicah; ker ima ta kriza posebno hude posledice za ranljive osebe in zlasti ženske, ki jih prizadeva neposredno – zaradi izgube zaposlitve ali znižanja dohodka ali negotovosti zaposlitve – in posredno zaradi zmanjševanja proračunskih sredstev za javne storitve in socialno varstvo; ker je zato pri obravnavi te krize in oblikovanju rešitev za njeno premagovanje med drugim bistveno temeljito preučiti vidik enakosti spolov; |
| --- | --- |

A.

ker se Evropska unija sooča z največjo gospodarsko in finančno krizo po veliki gospodarski krizi v 30. letih 20. stoletja, krizo, in ker se zaradi tega močno povečuje stopnja brezposelnosti v vseh, zlasti pa v južnih državah članicah; ker ima ta kriza posebno hude posledice za ranljive osebe in zlasti ženske, ki jih prizadeva neposredno – zaradi izgube zaposlitve ali znižanja dohodka ali negotovosti zaposlitve – in posredno zaradi zmanjševanja proračunskih sredstev za javne storitve in socialno varstvo; ker je zato pri obravnavi te krize in oblikovanju rešitev za njeno premagovanje med drugim bistveno temeljito preučiti vidik enakosti spolov;

| B. | ker je pravica do dela bistveni pogoj, da se ženskam omogoči dejanska enakopravnost, ekonomska neodvisnost in poklicni razvoj; ker sedanja kriza ni prizadela le finančnega in gospodarskega področja, temveč je načela tudi demokracijo, enakost, socialno varnost in enakost spolov ter se uporablja kot izgovor za zmanjšanje ali celo ustavitev prizadevanj na področju podnebnih sprememb in prihodnjih okoljskih izzivov; |
| --- | --- |

B.

ker je pravica do dela bistveni pogoj, da se ženskam omogoči dejanska enakopravnost, ekonomska neodvisnost in poklicni razvoj; ker sedanja kriza ni prizadela le finančnega in gospodarskega področja, temveč je načela tudi demokracijo, enakost, socialno varnost in enakost spolov ter se uporablja kot izgovor za zmanjšanje ali celo ustavitev prizadevanj na področju podnebnih sprememb in prihodnjih okoljskih izzivov;

| C. | ker so nedavne študije pokazale, da je med ljudmi, ki v finančnih institucijah EU sprejemajo odločitve, le 5 % žensk, guvernerji vseh 27 centralnih bank v državah članicah pa so moški; ker študije s področja spolov opozarjajo, da ženske stvari vodijo drugače, se izogibajo tveganjem, pri delu pa več pozornosti namenjajo dolgoročnim rešitvam; |
| --- | --- |

C.

ker so nedavne študije pokazale, da je med ljudmi, ki v finančnih institucijah EU sprejemajo odločitve, le 5 % žensk, guvernerji vseh 27 centralnih bank v državah članicah pa so moški; ker študije s področja spolov opozarjajo, da ženske stvari vodijo drugače, se izogibajo tveganjem, pri delu pa več pozornosti namenjajo dolgoročnim rešitvam;

| D. | ker je imela gospodarska kriza na začetku večji učinek na moške kot na ženske; ker brezposelnost moških in brezposelnost žensk od takrat naraščata z različno hitrostjo; ker ženske niso bile prve žrtve krize, so pa zdaj vse bolj in trajneje prizadete zaradi njenih posledic (večja pogostost in naraščanje števila negotovih oblik zaposlitev in zaposlitev s krajšim delovnim časom, večje tveganje, da bodo odpuščene, nižje plače, slabša socialna zaščita itd.); ker je ta faza veliko slabše dokumentirana brez zanesljivih primerljivih statističnih podatkov in ker so zato posledice za ženske podcenjene; |
| --- | --- |

D.

ker je imela gospodarska kriza na začetku večji učinek na moške kot na ženske; ker brezposelnost moških in brezposelnost žensk od takrat naraščata z različno hitrostjo; ker ženske niso bile prve žrtve krize, so pa zdaj vse bolj in trajneje prizadete zaradi njenih posledic (večja pogostost in naraščanje števila negotovih oblik zaposlitev in zaposlitev s krajšim delovnim časom, večje tveganje, da bodo odpuščene, nižje plače, slabša socialna zaščita itd.); ker je ta faza veliko slabše dokumentirana brez zanesljivih primerljivih statističnih podatkov in ker so zato posledice za ženske podcenjene;

| E. | ker imajo ženske bistveno vlogo pri spodbujanju gospodarskega razvoja; ker bi bil lahko ekonomski učinek nadaljnje krepitve vloge žensk tak, da bi skupnosti in družine ubežale revščini; |
| --- | --- |

E.

ker imajo ženske bistveno vlogo pri spodbujanju gospodarskega razvoja; ker bi bil lahko ekonomski učinek nadaljnje krepitve vloge žensk tak, da bi skupnosti in družine ubežale revščini;

| F. | ker se v času krize politika trga dela osredotoča bolj na vpliv na splošno raven zaposlenosti kot na gospodarsko nedejavne ženske; |
| --- | --- |

F.

ker se v času krize politika trga dela osredotoča bolj na vpliv na splošno raven zaposlenosti kot na gospodarsko nedejavne ženske;

| G. | ker je treba opozoriti, da brezposelne ženske pogosto niso upoštevane v uradnih statistikah ter da se razlike v stopnjah neaktivnosti moških in žensk pogosto podcenjujejo, saj se ženske iz različnih razlogov pogosteje umaknejo s trga dela (nosečnost, družinske obveznosti, časovne omejitve) in opravljajo neplačano ali neformalno delo, pogosto gre za delo doma ali pomoč vzdrževanim osebam ali delo na črno, trenutno pa je na voljo le malo študij o posledicah zmanjšanja javnih izdatkov z vidika enakosti spolov; |
| --- | --- |

G.

ker je treba opozoriti, da brezposelne ženske pogosto niso upoštevane v uradnih statistikah ter da se razlike v stopnjah neaktivnosti moških in žensk pogosto podcenjujejo, saj se ženske iz različnih razlogov pogosteje umaknejo s trga dela (nosečnost, družinske obveznosti, časovne omejitve) in opravljajo neplačano ali neformalno delo, pogosto gre za delo doma ali pomoč vzdrževanim osebam ali delo na črno, trenutno pa je na voljo le malo študij o posledicah zmanjšanja javnih izdatkov z vidika enakosti spolov;

| H. | ker so zmanjšanja proračunskih sredstev, ki so jih vlade sprejele zaradi izvajanja varčevalnih načrtov, najbolj prizadela javni sektor in njegove storitve socialnega varstva, v katerem so ženske najbolj zastopane in ki koristi predvsem ženskam – približno 70 % zaposlenih v javnem sektorju je žensk – prizadet pa je tudi zasebni sektor, in ker ženske zdaj postajajo glavne žrtve varčevalnih ukrepov; ker še nobena država doslej ni ocenila učinkov predlaganega zmanjšanja javnih izdatkov in posledic fiskalne konsolidacije z vidika enakosti spolov, pa naj gre za učinke posameznih ukrepov ali njihov skupni učinek; |
| --- | --- |

H.

ker so zmanjšanja proračunskih sredstev, ki so jih vlade sprejele zaradi izvajanja varčevalnih načrtov, najbolj prizadela javni sektor in njegove storitve socialnega varstva, v katerem so ženske najbolj zastopane in ki koristi predvsem ženskam – približno 70 % zaposlenih v javnem sektorju je žensk – prizadet pa je tudi zasebni sektor, in ker ženske zdaj postajajo glavne žrtve varčevalnih ukrepov; ker še nobena država doslej ni ocenila učinkov predlaganega zmanjšanja javnih izdatkov in posledic fiskalne konsolidacije z vidika enakosti spolov, pa naj gre za učinke posameznih ukrepov ali njihov skupni učinek;

| I. | ker so ženske bolj odvisne od socialnih nadomestil, ki se znižujejo v okviru varčevalnih ukrepov; |
| --- | --- |

I.

ker so ženske bolj odvisne od socialnih nadomestil, ki se znižujejo v okviru varčevalnih ukrepov;

| J. | ker kriza, kakršno trenutno doživljamo, zahteva korenite strukturne reforme trga dela; |
| --- | --- |

J.

ker kriza, kakršno trenutno doživljamo, zahteva korenite strukturne reforme trga dela;

| K. | ker pri ženskah zmanjševanje števila delovnih mest pogosto spremlja prilagajanje delovnega časa, tudi daljši delovni čas in pogosto v različnih izmenah; ker bo učinek okrevanja zelo verjetno hitrejši v industrijskem sektorju in bo tako privedel do oživitve trga dela za moške, zato se bo rast zaposlovanja pri moških hitrejša kot pri ženskah; ker bo zaposlovanje žensk dlje prizadeto zaradi varčevalnih ukrepov v javnih službah, to pa bo dolgoročno ogrozilo dosedanji napredek na področju enakosti spolov; |
| --- | --- |

K.

ker pri ženskah zmanjševanje števila delovnih mest pogosto spremlja prilagajanje delovnega časa, tudi daljši delovni čas in pogosto v različnih izmenah; ker bo učinek okrevanja zelo verjetno hitrejši v industrijskem sektorju in bo tako privedel do oživitve trga dela za moške, zato se bo rast zaposlovanja pri moških hitrejša kot pri ženskah; ker bo zaposlovanje žensk dlje prizadeto zaradi varčevalnih ukrepov v javnih službah, to pa bo dolgoročno ogrozilo dosedanji napredek na področju enakosti spolov;

| L. | ker sedanja kriza vodi v vse večje izkoriščanje žensk tako v zakonitem kot nezakonitem gospodarstvu; ker bodo imele njene posledice dolgoročnejši učinek za ženske z nelinearno poklicno potjo (vključno z ženskami v slabo plačanih začasnih, polovičnih, občasnih, netipičnih ali celo neformalnih zaposlitvah), pogosto z neprostovoljno skrajšanim delovnim časom, z negativnimi posledicami za pokojninske prispevke ter zvišanim odstotnim deležem žensk, ki jim grozi revščina; ker so lahko ženske na koncu upravičene do zelo nizke pokojnine in zaradi tega pahnjene čez rob revščine; ker obstaja tveganje, da bo cela generacija mladih, tako moških kot žensk, „izgubljena“, saj zaradi gospodarskih težav nimajo možnosti za zaposlitev, varne zaposlitve in pogosto možnosti za izobraževanje; |
| --- | --- |

L.

ker sedanja kriza vodi v vse večje izkoriščanje žensk tako v zakonitem kot nezakonitem gospodarstvu; ker bodo imele njene posledice dolgoročnejši učinek za ženske z nelinearno poklicno potjo (vključno z ženskami v slabo plačanih začasnih, polovičnih, občasnih, netipičnih ali celo neformalnih zaposlitvah), pogosto z neprostovoljno skrajšanim delovnim časom, z negativnimi posledicami za pokojninske prispevke ter zvišanim odstotnim deležem žensk, ki jim grozi revščina; ker so lahko ženske na koncu upravičene do zelo nizke pokojnine in zaradi tega pahnjene čez rob revščine; ker obstaja tveganje, da bo cela generacija mladih, tako moških kot žensk, „izgubljena“, saj zaradi gospodarskih težav nimajo možnosti za zaposlitev, varne zaposlitve in pogosto možnosti za izobraževanje;

| M. | ker kriza dodatno otežuje usklajevanje poklicne in družinske vloge; ker se vpliv otrok na zaposlenost pri ženskah razlikuje od tistega pri moških; ker imajo matere 12 % nižjo stopnjo udeležbe na trgu delovne sile kot ženske brez otrok, medtem ko je stopnja zaposlenosti pri očetih 8,7 % višja od tiste pri moških brez otrok; |
| --- | --- |

M.

ker kriza dodatno otežuje usklajevanje poklicne in družinske vloge; ker se vpliv otrok na zaposlenost pri ženskah razlikuje od tistega pri moških; ker imajo matere 12 % nižjo stopnjo udeležbe na trgu delovne sile kot ženske brez otrok, medtem ko je stopnja zaposlenosti pri očetih 8,7 % višja od tiste pri moških brez otrok;

| N. | ker se v sedanjih in načrtovanih pobudah in politikah za izhod iz krize ni upoštevala razsežnost spolov; |
| --- | --- |

N.

ker se v sedanjih in načrtovanih pobudah in politikah za izhod iz krize ni upoštevala razsežnost spolov;

| O. | ker na zaposlenost žensk vplivajo stereotipi o spolih, kot je predstava, da je brezposelnost moških „hujši“ problem kot brezposelnost žensk, to pa je le eden od številnih stereotipov o spolih, ki negativno vplivajo na zaposlitvene možnosti žensk; ker se dojemanje brezposelnosti pri moških v praksi razlikuje od dojemanja brezposelnosti žensk, saj se moški še vedno obravnavajo kot glavni hranitelji, ženske pa glavne skrbnice družine; |
| --- | --- |

O.

ker na zaposlenost žensk vplivajo stereotipi o spolih, kot je predstava, da je brezposelnost moških „hujši“ problem kot brezposelnost žensk, to pa je le eden od številnih stereotipov o spolih, ki negativno vplivajo na zaposlitvene možnosti žensk; ker se dojemanje brezposelnosti pri moških v praksi razlikuje od dojemanja brezposelnosti žensk, saj se moški še vedno obravnavajo kot glavni hranitelji, ženske pa glavne skrbnice družine;

| P. | ker je leta 2010 približno 23 % državljanov Evropske unije ogrožala revščina ali socialna izključenost (18) in ker to obubožanje prebivalstva najbolj prizadene ženske, ki se pogosto spopadajo s številnimi težavami, na primer starejše ženske, ki živijo same, in enostarševske družine, za katere zelo pogosto skrbijo ženske; ker te težave vključujejo težave pri ohranjanju ali iskanju zaposlitve v teh razmerah, težave pri zagotavljanju ustreznega prebivališča in prevzemanju odgovornosti za vzdrževane osebe (otroke, starše, bolnike ali invalide) ter težave pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja zaradi pomanjkanja ustreznih struktur podpore in raznolikih nacionalnih politik o tem vprašanju v 27 državah članicah EU; |
| --- | --- |

P.

ker je leta 2010 približno 23 % državljanov Evropske unije ogrožala revščina ali socialna izključenost (18) in ker to obubožanje prebivalstva najbolj prizadene ženske, ki se pogosto spopadajo s številnimi težavami, na primer starejše ženske, ki živijo same, in enostarševske družine, za katere zelo pogosto skrbijo ženske; ker te težave vključujejo težave pri ohranjanju ali iskanju zaposlitve v teh razmerah, težave pri zagotavljanju ustreznega prebivališča in prevzemanju odgovornosti za vzdrževane osebe (otroke, starše, bolnike ali invalide) ter težave pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja zaradi pomanjkanja ustreznih struktur podpore in raznolikih nacionalnih politik o tem vprašanju v 27 državah članicah EU;

| Q. | ker je kriza še poslabšala socialne in ekonomske razmere v mnogih prikrajšanih skupnostih in prispevala k še večjemu šolskemu osipu med dekleti in še večji izpostavljenosti trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

Q.

ker je kriza še poslabšala socialne in ekonomske razmere v mnogih prikrajšanih skupnostih in prispevala k še večjemu šolskemu osipu med dekleti in še večji izpostavljenosti trgovini z ljudmi;

| R. | ker krčenje storitev in nadomestil ogroža ekonomsko neodvisnost žensk, saj so nadomestila pogosto pomemben vir njihovih prihodkov, ženske namreč v večji meri koristijo javne storitve kot moški; ker se z največjimi skupnimi izgubami soočajo matere samohranilke in upokojenke, ki živijo same; |
| --- | --- |

R.

ker krčenje storitev in nadomestil ogroža ekonomsko neodvisnost žensk, saj so nadomestila pogosto pomemben vir njihovih prihodkov, ženske namreč v večji meri koristijo javne storitve kot moški; ker se z največjimi skupnimi izgubami soočajo matere samohranilke in upokojenke, ki živijo same;

| S. | ker se vse več žensk prostovoljno ali drugače odloča za neformalne in neplačane zaposlitve z nižjo ravnjo socialne zaščite z namenom, da bi ubežale krizi; ker po študiji OECD (19) delo v gospodinjstvu predstavlja 33 % BDP držav članic OECD; |
| --- | --- |

S.

ker se vse več žensk prostovoljno ali drugače odloča za neformalne in neplačane zaposlitve z nižjo ravnjo socialne zaščite z namenom, da bi ubežale krizi; ker po študiji OECD (19) delo v gospodinjstvu predstavlja 33 % BDP držav članic OECD;

| T. | ker zmanjšanje razkoraka v prejemkih za moško in žensko brezposelnost kaže bolj na splošno poslabšanje življenjskih in delovnih pogojev kot pa na napredek k večji enakosti spolov; |
| --- | --- |

T.

ker zmanjšanje razkoraka v prejemkih za moško in žensko brezposelnost kaže bolj na splošno poslabšanje življenjskih in delovnih pogojev kot pa na napredek k večji enakosti spolov;

| U. | ker so ženske, ki vstopajo na trg dela, gonilna sila pri vračanju k rasti; ker omogočajo povečanje prihodkov družine, kar povečuje porabo in omogoča večjo dinamiko gospodarstva; ker ima torej enakost spolov pozitiven učinek na produktivnosti in gospodarsko rast; |
| --- | --- |

U.

ker so ženske, ki vstopajo na trg dela, gonilna sila pri vračanju k rasti; ker omogočajo povečanje prihodkov družine, kar povečuje porabo in omogoča večjo dinamiko gospodarstva; ker ima torej enakost spolov pozitiven učinek na produktivnosti in gospodarsko rast;

| V. | ker nedavna sekundarna analiza pete evropske raziskave o delovnih razmerah („Ženske, moški in delovne razmere: sekundarna analiza pete evropske raziskave delovnih razmer, Eurofound 2012, predvidena objava v letu 2013) kaže, da segregacija na podlagi spola škoduje tako moškim kot ženskam; ker tako moški kot ženske navajajo, da se bolje počutijo in so bolj zadovoljni na delovnem mestu, če imajo sodelavce obeh spolov; ker je še vedno mogoče okrepiti prizadevanja v boju proti segregaciji na podlagi spola na trgu dela, poklicni polarizaciji po spolu ter delovnim mestom, ki jih zasedajo le osebe enega spola, saj tri petine delavcev v Evropi dela na delovnem mestu s sodelavci istega spola; |
| --- | --- |

V.

ker nedavna sekundarna analiza pete evropske raziskave o delovnih razmerah („Ženske, moški in delovne razmere: sekundarna analiza pete evropske raziskave delovnih razmer, Eurofound 2012, predvidena objava v letu 2013) kaže, da segregacija na podlagi spola škoduje tako moškim kot ženskam; ker tako moški kot ženske navajajo, da se bolje počutijo in so bolj zadovoljni na delovnem mestu, če imajo sodelavce obeh spolov; ker je še vedno mogoče okrepiti prizadevanja v boju proti segregaciji na podlagi spola na trgu dela, poklicni polarizaciji po spolu ter delovnim mestom, ki jih zasedajo le osebe enega spola, saj tri petine delavcev v Evropi dela na delovnem mestu s sodelavci istega spola;

| W. | ker se ukrepi za enakost spolov ukinjajo oziroma se z njimi odlaša in ker bo morebitno zmanjševanje javnih sredstev v prihodnje negativno vplivalo na zaposlenost med ženskami in na spodbujanje enakosti; |
| --- | --- |

W.

ker se ukrepi za enakost spolov ukinjajo oziroma se z njimi odlaša in ker bo morebitno zmanjševanje javnih sredstev v prihodnje negativno vplivalo na zaposlenost med ženskami in na spodbujanje enakosti;

| X. | ker se gospodarskega nazadovanja ne bi smelo izrabiti kot izgovor za upočasnitev izvajanja politik za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter zmanjševanje sredstev za varstvene storitve za vzdrževane osebe in možnost koriščenja različnih dopustov, saj bi to zlasti vplivalo na dostopanje žensk do trga dela; |
| --- | --- |

X.

ker se gospodarskega nazadovanja ne bi smelo izrabiti kot izgovor za upočasnitev izvajanja politik za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter zmanjševanje sredstev za varstvene storitve za vzdrževane osebe in možnost koriščenja različnih dopustov, saj bi to zlasti vplivalo na dostopanje žensk do trga dela;

| Y. | ker je nasilje nad ženskami pojav, ki je razširjen v vseh državah in v vseh družbenih slojih; ker stres zaradi ekonomskih težav pogosto vodi v pogostejše, nasilnejše in nevarnejše zlorabe in ker so raziskave pokazale, da je nasilje nad ženskami še večje, če zaradi gospodarske krize moški izgubljajo službe in premoženje; |
| --- | --- |

Y.

ker je nasilje nad ženskami pojav, ki je razširjen v vseh državah in v vseh družbenih slojih; ker stres zaradi ekonomskih težav pogosto vodi v pogostejše, nasilnejše in nevarnejše zlorabe in ker so raziskave pokazale, da je nasilje nad ženskami še večje, če zaradi gospodarske krize moški izgubljajo službe in premoženje;

| Z. | ker so ženske največ pridobile z ustvarjanjem delovnih mest v EU med letoma 1998 in 2008 (v tem času se je stopnja zaposlenosti žensk v EU dvignila s 55,6 % na 62,8 %) (20); ker je brezposelnost pri ženskah narasla za 12,7 %, pri moških pa samo za 3,18 %, tako da je bila stopnja brezposelnosti žensk v letu 2012 (10,7 %) nekoliko višja kot pri moških (10,6 %) (21); |
| --- | --- |

Z.

ker so ženske največ pridobile z ustvarjanjem delovnih mest v EU med letoma 1998 in 2008 (v tem času se je stopnja zaposlenosti žensk v EU dvignila s 55,6 % na 62,8 %) (20); ker je brezposelnost pri ženskah narasla za 12,7 %, pri moških pa samo za 3,18 %, tako da je bila stopnja brezposelnosti žensk v letu 2012 (10,7 %) nekoliko višja kot pri moških (10,6 %) (21);

| AA. | ker je leta 2011 s krajšim delovnim časom delalo 31,6 % žensk, moških pa le 8,1 %; |
| --- | --- |

AA.

ker je leta 2011 s krajšim delovnim časom delalo 31,6 % žensk, moških pa le 8,1 %;

| 1. | opozarja, da je enakost spolov eden temeljnih ciljev Evropske unije in da mora biti eden glavnih dejavnikov pri iskanju rešitev sedanje gospodarske in finančne krize, vključno z naložbami v javni sektor, sektor socialnega varstva in v okoljsko trajnostne stanovanjske objekte, promet itd., pa tudi z ustvarjanjem državnih prihodkov z učinkovitejšimi politikami obdavčevanja; obžaluje, da politični ukrepi proti krizi, tudi svežnji ukrepov za oživitev gospodarstva, ne priznavajo, analizirajo ali urejajo posledic krize z vidika enakosti spolov; obsoja skoraj popolno odsotnost vsakršnega vključevanja razsežnosti spolov v strategijo, ki bo nasledila lizbonsko strategijo, zato poziva Svet, Komisijo in države članice k vključevanju vidika enakosti spolov prek specifičnih ciljev v makroekonomskih smernicah in smernicah za zaposlovanje; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da je enakost spolov eden temeljnih ciljev Evropske unije in da mora biti eden glavnih dejavnikov pri iskanju rešitev sedanje gospodarske in finančne krize, vključno z naložbami v javni sektor, sektor socialnega varstva in v okoljsko trajnostne stanovanjske objekte, promet itd., pa tudi z ustvarjanjem državnih prihodkov z učinkovitejšimi politikami obdavčevanja; obžaluje, da politični ukrepi proti krizi, tudi svežnji ukrepov za oživitev gospodarstva, ne priznavajo, analizirajo ali urejajo posledic krize z vidika enakosti spolov; obsoja skoraj popolno odsotnost vsakršnega vključevanja razsežnosti spolov v strategijo, ki bo nasledila lizbonsko strategijo, zato poziva Svet, Komisijo in države članice k vključevanju vidika enakosti spolov prek specifičnih ciljev v makroekonomskih smernicah in smernicah za zaposlovanje;

| 2. | poziva Komisijo, naj vključi razsežnost spolov v vse politike, zlasti tiste, ki zadevajo učinek varčevalnih ukrepov in okrevanje iz krize, gospodarsko upravljanje, trajnostni razvoj in zelena delovna mesta, poklicno izobraževanje in usposabljanje, migracije, sodelovanje in razvoj, zdravje in varnost ter ukrepe, ki se načrtujejo ali izvajajo za premagovanje ali omejitev učinkov krize; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj vključi razsežnost spolov v vse politike, zlasti tiste, ki zadevajo učinek varčevalnih ukrepov in okrevanje iz krize, gospodarsko upravljanje, trajnostni razvoj in zelena delovna mesta, poklicno izobraževanje in usposabljanje, migracije, sodelovanje in razvoj, zdravje in varnost ter ukrepe, ki se načrtujejo ali izvajajo za premagovanje ali omejitev učinkov krize;

| 3. | poziva države članice, naj preučijo in poudarijo takojšnje in dolgoročne učinke gospodarske krize na ženske, pri čemer naj bodo zlasti pozorne na vprašanje, ali in kako kriza še dodatno povečuje neenakost spolov, ter s tem povezane posledice, kot so večja nevarnost seksističnega nasilja, slabšanje zdravja mater in otrok ter revščina med starejšimi ženskami; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice, naj preučijo in poudarijo takojšnje in dolgoročne učinke gospodarske krize na ženske, pri čemer naj bodo zlasti pozorne na vprašanje, ali in kako kriza še dodatno povečuje neenakost spolov, ter s tem povezane posledice, kot so večja nevarnost seksističnega nasilja, slabšanje zdravja mater in otrok ter revščina med starejšimi ženskami;

| 4. | opozarja, da se je stopnja zaposlenosti žensk v EU, potem ko je leta 2008 po več kot desetletni postopni rasti dosegla 62,8 %, od začetka gospodarske krize nekoliko znižala in leta 2011 znašala 62,3 %; zato poudarja, da je treba predlagati trajne rešitve, ki bodo upoštevale vidik enakosti spolov v politikah ohranjanja delovnih mest in spodbujanja rasti v EU in državah članicah; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da se je stopnja zaposlenosti žensk v EU, potem ko je leta 2008 po več kot desetletni postopni rasti dosegla 62,8 %, od začetka gospodarske krize nekoliko znižala in leta 2011 znašala 62,3 %; zato poudarja, da je treba predlagati trajne rešitve, ki bodo upoštevale vidik enakosti spolov v politikah ohranjanja delovnih mest in spodbujanja rasti v EU in državah članicah;

| 5. | poziva Komisijo, naj preuči možnost nadaljnje prilagoditve strukturnih skladov, da se zagotovi dodatna podpora za področja, na katerih se zaposlujejo ženske in ki jih utegne prizadeti kriza, ter podpora za varstvo otrok, usposabljanje in dostop do zaposlitve; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj preuči možnost nadaljnje prilagoditve strukturnih skladov, da se zagotovi dodatna podpora za področja, na katerih se zaposlujejo ženske in ki jih utegne prizadeti kriza, ter podpora za varstvo otrok, usposabljanje in dostop do zaposlitve;

| 6. | poudarja pomen vodilne pobude z naslovom Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti; poziva države članice, naj v celoti izkoristijo program Evropa za državljane in prihajajoči program za socialne spremembe in inovacije, zlasti v zvezi z učinkovitim izvajanjem ciljev za enakost spolov; poudarja pomen programa Daphne III, zlasti v zvezi z zaščito žensk pred vsemi oblikami nasilja ter doseganjem visoke ravni zdravstvenega varstva, blaginje in socialne kohezije; |
| --- | --- |

6.

poudarja pomen vodilne pobude z naslovom Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti; poziva države članice, naj v celoti izkoristijo program Evropa za državljane in prihajajoči program za socialne spremembe in inovacije, zlasti v zvezi z učinkovitim izvajanjem ciljev za enakost spolov; poudarja pomen programa Daphne III, zlasti v zvezi z zaščito žensk pred vsemi oblikami nasilja ter doseganjem visoke ravni zdravstvenega varstva, blaginje in socialne kohezije;

| 7. | poudarja, da kriza kljub primerljivima stopnjama brezposelnosti žensk in moških drugače vpliva na ženske; poudarja, da se ženske srečujejo z bistveno bolj negotovimi delovnimi razmerami, zlasti z vse večjo pogostostjo netipičnih oblik pogodb o zaposlovanju, ter da so se prihodki žensk močno znižali zaradi številnih dejavnikov, kot so vztrajne neenakosti v plačah med moškimi in ženskami, ki povprečno znašajo skoraj 17 %, in posledične neenakosti pri ravneh nadomestil za brezposelnost, razmah dela z neprostovoljno skrajšanim delovnim časom ter večje število negotovih zaposlitev ali zaposlitev za določen čas v škodo stabilnejših zaposlitev; ker je kriza ob vztrajnih neenakostih v plačah med moškimi in ženskami in posledičnih neenakostih pri ravneh nadomestil za brezposelnost še poslabšala položaj žensk na trgu dela; poudarja, da izkušnje iz predhodnih kriz kažejo, da se stopnja zaposlenosti moških na splošno hitreje obnovi kot stopnja zaposlenosti žensk; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da kriza kljub primerljivima stopnjama brezposelnosti žensk in moških drugače vpliva na ženske; poudarja, da se ženske srečujejo z bistveno bolj negotovimi delovnimi razmerami, zlasti z vse večjo pogostostjo netipičnih oblik pogodb o zaposlovanju, ter da so se prihodki žensk močno znižali zaradi številnih dejavnikov, kot so vztrajne neenakosti v plačah med moškimi in ženskami, ki povprečno znašajo skoraj 17 %, in posledične neenakosti pri ravneh nadomestil za brezposelnost, razmah dela z neprostovoljno skrajšanim delovnim časom ter večje število negotovih zaposlitev ali zaposlitev za določen čas v škodo stabilnejših zaposlitev; ker je kriza ob vztrajnih neenakostih v plačah med moškimi in ženskami in posledičnih neenakostih pri ravneh nadomestil za brezposelnost še poslabšala položaj žensk na trgu dela; poudarja, da izkušnje iz predhodnih kriz kažejo, da se stopnja zaposlenosti moških na splošno hitreje obnovi kot stopnja zaposlenosti žensk;

| 8. | poziva Komisijo, naj čim prej pripravi predlog direktive z ukrepi za premostitev razlik v plačah med spoloma za enako ali enakovredno delo; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj čim prej pripravi predlog direktive z ukrepi za premostitev razlik v plačah med spoloma za enako ali enakovredno delo;

| 9. | opozarja, da so med državami članicami Evropske unije še vedno zelo velike razlike, saj stopnja zaposlenosti žensk sega od 48,6 % do 77,2 %, ter da so za te neenake položaje potrebne posebej prilagojene rešitve v okviru splošnega evropskega pristopa; poleg tega poudarja potrebo po zanesljivih skupnih kazalnikih in torej zanesljivih primerljivih statističnih podatkih, da bi lahko ocenili različne položaje, opredelili potrebe in pripravili ustrezne odzive; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da so med državami članicami Evropske unije še vedno zelo velike razlike, saj stopnja zaposlenosti žensk sega od 48,6 % do 77,2 %, ter da so za te neenake položaje potrebne posebej prilagojene rešitve v okviru splošnega evropskega pristopa; poleg tega poudarja potrebo po zanesljivih skupnih kazalnikih in torej zanesljivih primerljivih statističnih podatkih, da bi lahko ocenili različne položaje, opredelili potrebe in pripravili ustrezne odzive;

| 10. | opozarja, da so ženske že pred začetkom gospodarske krize zasedale večino negotovih delovnih mest ali delovnih mest s krajšim delovnim časom in da je kriza ta trend še okrepila ter številne ženske še bolj izpostavila nevarnosti socialne izključenosti; ugotavlja, da je to najbolj izrazito v južnih državah članicah; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da so ženske že pred začetkom gospodarske krize zasedale večino negotovih delovnih mest ali delovnih mest s krajšim delovnim časom in da je kriza ta trend še okrepila ter številne ženske še bolj izpostavila nevarnosti socialne izključenosti; ugotavlja, da je to najbolj izrazito v južnih državah članicah;

| 11. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je brezposelnost mladih žensk povečala z 18,8 % v letu 2009 na 20,8 % v letu 2011 ter da bo kriza zlasti močno prizadela prikrajšane skupine žensk, vključno z invalidkami, priseljenkami, pripadnicami etničnih manjšin, ženskami z nizko izobrazbo, dolgotrajno brezposelnimi ženskami, samskimi materami, ženskami brez prihodka in ženskami, ki skrbijo za vzdrževane osebe; se strinja s sprejetjem svežnja ukrepov Evropske komisije, namenjenih zniževanju sedanjih nesprejemljivo visokih ravni brezposelnosti in socialne izključenosti mladih ter zagotavljanju možnosti zaposlovanja, izobraževanja in usposabljanja za mlade; |
| --- | --- |

11.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je brezposelnost mladih žensk povečala z 18,8 % v letu 2009 na 20,8 % v letu 2011 ter da bo kriza zlasti močno prizadela prikrajšane skupine žensk, vključno z invalidkami, priseljenkami, pripadnicami etničnih manjšin, ženskami z nizko izobrazbo, dolgotrajno brezposelnimi ženskami, samskimi materami, ženskami brez prihodka in ženskami, ki skrbijo za vzdrževane osebe; se strinja s sprejetjem svežnja ukrepov Evropske komisije, namenjenih zniževanju sedanjih nesprejemljivo visokih ravni brezposelnosti in socialne izključenosti mladih ter zagotavljanju možnosti zaposlovanja, izobraževanja in usposabljanja za mlade;

| 12. | meni, da je pravica do dela bistveni pogoj, da se ženskam omogoči dejanska enakopravnost, ekonomska neodvisnost in poklicni razvoj, ter zato vztraja, da je treba negotovo zaposlitev izkoreniniti s priznavanjem in spodbujanjem pravice do zaposlitve s pravicami; |
| --- | --- |

12.

meni, da je pravica do dela bistveni pogoj, da se ženskam omogoči dejanska enakopravnost, ekonomska neodvisnost in poklicni razvoj, ter zato vztraja, da je treba negotovo zaposlitev izkoreniniti s priznavanjem in spodbujanjem pravice do zaposlitve s pravicami;

| 13. | poziva EU in države članice, naj spremenijo svoje sedanje pristope k reševanju gospodarske krize in zagotovijo, da bodo sprejeti ukrepi dolgoročni in ne bodo spodkopavali politik socialnega varstva in struktur javnega sektorja, ki so predpogoj za večjo enakost spolov, kot so socialne službe in ustanove za varstvo, zdravstvena oskrba, izobraževanje in pravice delavcev; |
| --- | --- |

13.

poziva EU in države članice, naj spremenijo svoje sedanje pristope k reševanju gospodarske krize in zagotovijo, da bodo sprejeti ukrepi dolgoročni in ne bodo spodkopavali politik socialnega varstva in struktur javnega sektorja, ki so predpogoj za večjo enakost spolov, kot so socialne službe in ustanove za varstvo, zdravstvena oskrba, izobraževanje in pravice delavcev;

| 14. | opozarja, da prehod iz izobraževanja v zaposlitev postaja za ženske vse težji in da bo to v končni fazi pripeljalo do razhajanj pri tem, kako moški in ženske ocenjujejo svoje lastne sposobnosti; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da prehod iz izobraževanja v zaposlitev postaja za ženske vse težji in da bo to v končni fazi pripeljalo do razhajanj pri tem, kako moški in ženske ocenjujejo svoje lastne sposobnosti;

| 15. | meni, da so strukturne reforme, ki bodo nastale kot odziv na sedanjo krizo, priložnost za izboljšanje nekaterih oblik diskriminacije na podlagi spola, ki so še preštevilna na trgu dela v Evropi; |
| --- | --- |

15.

meni, da so strukturne reforme, ki bodo nastale kot odziv na sedanjo krizo, priložnost za izboljšanje nekaterih oblik diskriminacije na podlagi spola, ki so še preštevilna na trgu dela v Evropi;

| 16. | poudarja, da je v sivi ekonomiji več žensk kot moških, delno zato, ker panoge, kjer so ženske tradicionalno zaposlene, na primer pomoč v gospodinjstvu, nega itd., ponavadi niso tako strogo urejene s predpisi; po drugi strani ugotavlja, da se je obseg sive ekonomije zaradi krize povečal, čeprav je zaradi neobstoja zanesljivih podatkov o njeni pojavnosti in posledicah zelo težko dobiti jasno sliko o tem pojavu; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je v sivi ekonomiji več žensk kot moških, delno zato, ker panoge, kjer so ženske tradicionalno zaposlene, na primer pomoč v gospodinjstvu, nega itd., ponavadi niso tako strogo urejene s predpisi; po drugi strani ugotavlja, da se je obseg sive ekonomije zaradi krize povečal, čeprav je zaradi neobstoja zanesljivih podatkov o njeni pojavnosti in posledicah zelo težko dobiti jasno sliko o tem pojavu;

| 17. | poudarja, da imajo ženske bistveno vlogo pri premagovanju krize; je prepričan, da so ženske velik potencial za izboljšanje konkurenčnosti in uspešnosti podjetij, zlasti če so na vodstvenih položajih; zato meni, da jih je nujno treba vključiti v pripravo in izvedbo načrtov za oživitev gospodarstva, da bi spodbudili socialno kohezijo; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da imajo ženske bistveno vlogo pri premagovanju krize; je prepričan, da so ženske velik potencial za izboljšanje konkurenčnosti in uspešnosti podjetij, zlasti če so na vodstvenih položajih; zato meni, da jih je nujno treba vključiti v pripravo in izvedbo načrtov za oživitev gospodarstva, da bi spodbudili socialno kohezijo;

| 18. | poudarja, da sedanja gospodarska in finančna kriza ter posledične omejitve proračunskih sredstev ne smejo ogroziti rezultatov, ki so jih dosegle politike spodbujanja enakosti spolov, niti ne smejo biti izgovor za manjše prizadevanje na tem področju; meni, da bi morale države članice namesto tega krizo dojemati kot spodbudo za vključevanje politik o enakosti spolov v svoje politike zaposlovanja ter da bi morale te politike obravnavati kot del rešitve krize v smislu uporabe in celovitega izkoriščanja znanja in sposobnosti vseh Evropejcev; poziva države članice, naj zagotovijo vključevanje vidika spolov v vse predvidene fiskalne politike; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da sedanja gospodarska in finančna kriza ter posledične omejitve proračunskih sredstev ne smejo ogroziti rezultatov, ki so jih dosegle politike spodbujanja enakosti spolov, niti ne smejo biti izgovor za manjše prizadevanje na tem področju; meni, da bi morale države članice namesto tega krizo dojemati kot spodbudo za vključevanje politik o enakosti spolov v svoje politike zaposlovanja ter da bi morale te politike obravnavati kot del rešitve krize v smislu uporabe in celovitega izkoriščanja znanja in sposobnosti vseh Evropejcev; poziva države članice, naj zagotovijo vključevanje vidika spolov v vse predvidene fiskalne politike;

| 19. | poudarja, da pravic žensk ne bi smeli obravnavati, razumeti ali uresničevati kot konkurenčne pravicam moških, saj je izboljšanje storitev varstva in nege ter javnih storitev za družine pogoj za udeležbo moških in žensk na trgu dela; poudarja, da je treba spodbujati delitev družinskih in gospodinjskih obveznosti; poziva države članice, naj uvedejo nove ali izboljšajo obstoječe ukrepe za premostitev diskriminacije na podlagi spola in neenake delitve vlog, kot je spodbujanje moških, da prevzamejo skrb za otroke ter bolne ali invalidne sorodnike; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da pravic žensk ne bi smeli obravnavati, razumeti ali uresničevati kot konkurenčne pravicam moških, saj je izboljšanje storitev varstva in nege ter javnih storitev za družine pogoj za udeležbo moških in žensk na trgu dela; poudarja, da je treba spodbujati delitev družinskih in gospodinjskih obveznosti; poziva države članice, naj uvedejo nove ali izboljšajo obstoječe ukrepe za premostitev diskriminacije na podlagi spola in neenake delitve vlog, kot je spodbujanje moških, da prevzamejo skrb za otroke ter bolne ali invalidne sorodnike;

| 20. | poudarja, da je kriza še zaostrila problem padajoče stopnje rodnosti v Evropski uniji, saj pari in zlasti mlade ženske zaradi nezaposlenosti, nestabilnih razmer in negotovosti prelagajo starševstvo na poznejši čas, kar dodatno prispeva k trendu staranja prebivalstva Evropske unije; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je kriza še zaostrila problem padajoče stopnje rodnosti v Evropski uniji, saj pari in zlasti mlade ženske zaradi nezaposlenosti, nestabilnih razmer in negotovosti prelagajo starševstvo na poznejši čas, kar dodatno prispeva k trendu staranja prebivalstva Evropske unije;

| 21. | poudarja pomen reforme makroekonomske in socialne politike ter politike trga dela, s katerimi bi se zagotovila ekonomska in socialna pravičnost za ženske, razvile strategije za spodbujanje pravične porazdelitve bogastva, zagotovili minimalni prihodki in dostojne plače ter pokojnine, zmanjšale razlike v plačah med spoloma, ustvarilo več visokokakovostnih delovnih mest za ženske, vključno s pripadajočimi pravicami, ženskam omogočilo koriščenje javnih storitev visokega standarda ter izboljšalo socialno varstvo in storitve na lokalni ravni, kot so jasli, vrtci in druge oblike predšolske vzgoje, centri za dnevno oskrbo, prostočasne dejavnosti v okviru lokalne skupnosti, storitve v pomoč družinam in medgeneracijski centri; |
| --- | --- |

21.

poudarja pomen reforme makroekonomske in socialne politike ter politike trga dela, s katerimi bi se zagotovila ekonomska in socialna pravičnost za ženske, razvile strategije za spodbujanje pravične porazdelitve bogastva, zagotovili minimalni prihodki in dostojne plače ter pokojnine, zmanjšale razlike v plačah med spoloma, ustvarilo več visokokakovostnih delovnih mest za ženske, vključno s pripadajočimi pravicami, ženskam omogočilo koriščenje javnih storitev visokega standarda ter izboljšalo socialno varstvo in storitve na lokalni ravni, kot so jasli, vrtci in druge oblike predšolske vzgoje, centri za dnevno oskrbo, prostočasne dejavnosti v okviru lokalne skupnosti, storitve v pomoč družinam in medgeneracijski centri;

| 22. | opozarja, da zmanjševanje proračunskih sredstev ni nevtralno glede na spol, temveč je posledica makrostrukturnih gospodarskih politik Unije, zlasti izvajanja ukrepov iz programov za ekonomsko upravljanje in finančno prilagoditev, ki povzročajo in bodo še naprej povzročali večanje neenakosti med ženskami in moškimi, brezposelnost žensk ter prevlado žensk med revnimi; meni, da je zato potrebna sprememba politike, saj ženske prevladujejo v javnem sektorju in so glavne upravičenke socialnih politik; zato poziva k povečanju ustreznih proračunskih postavk; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da zmanjševanje proračunskih sredstev ni nevtralno glede na spol, temveč je posledica makrostrukturnih gospodarskih politik Unije, zlasti izvajanja ukrepov iz programov za ekonomsko upravljanje in finančno prilagoditev, ki povzročajo in bodo še naprej povzročali večanje neenakosti med ženskami in moškimi, brezposelnost žensk ter prevlado žensk med revnimi; meni, da je zato potrebna sprememba politike, saj ženske prevladujejo v javnem sektorju in so glavne upravičenke socialnih politik; zato poziva k povečanju ustreznih proračunskih postavk;

| 23. | poziva države članice in institucije Unije, naj pri načrtovanju varčevalnih ukrepov pripravijo oceno učinka z vidika spola ter tako zagotovijo, da bodo njihovi učinki čim bolj nevtralni glede na spol; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice in institucije Unije, naj pri načrtovanju varčevalnih ukrepov pripravijo oceno učinka z vidika spola ter tako zagotovijo, da bodo njihovi učinki čim bolj nevtralni glede na spol;

| 24. | poziva države članice, naj uvedejo upoštevanje vidika spolov pri pripravi proračuna, da se analizirajo vladni programi in politike, njihovi učinki na dodeljevanje virov in prispevki k enakosti med ženskami in moškimi; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj uvedejo upoštevanje vidika spolov pri pripravi proračuna, da se analizirajo vladni programi in politike, njihovi učinki na dodeljevanje virov in prispevki k enakosti med ženskami in moškimi;

| 25. | poudarja, da so ženske mnogo bolj kot moški izpostavljene tveganju počasnejšega poklicnega razvoja zaradi sprejemanja izhodiščnih zaposlitev na nižji stopnji ali dela s krajšim delovnim časom ter da so ženske v tem položaju zaradi tega bolj ranljive, imajo nezadovoljivo raven prihodkov in bolj trpijo zaradi revščine; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da so ženske mnogo bolj kot moški izpostavljene tveganju počasnejšega poklicnega razvoja zaradi sprejemanja izhodiščnih zaposlitev na nižji stopnji ali dela s krajšim delovnim časom ter da so ženske v tem položaju zaradi tega bolj ranljive, imajo nezadovoljivo raven prihodkov in bolj trpijo zaradi revščine;

| 26. | poziva države članice in regionalne organe, naj zagotovijo ustrezne varstvene storitve za otroke in druge vzdrževane osebe, ki so dostopne, visokokakovostne in usklajene z delom za polni delovni čas žensk in moških; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice in regionalne organe, naj zagotovijo ustrezne varstvene storitve za otroke in druge vzdrževane osebe, ki so dostopne, visokokakovostne in usklajene z delom za polni delovni čas žensk in moških;

| 27. | poudarja pomen takojšnjega ukrepanja za izvajanje politik za vrnitev na delo in programov za vključevanje teh delavcev javnega sektorja, ki so pretežno ženske, katerih delovna mesta so ogrožena zaradi rezov v proračunu javnega sektorja, v podjetniški sektor; |
| --- | --- |

27.

poudarja pomen takojšnjega ukrepanja za izvajanje politik za vrnitev na delo in programov za vključevanje teh delavcev javnega sektorja, ki so pretežno ženske, katerih delovna mesta so ogrožena zaradi rezov v proračunu javnega sektorja, v podjetniški sektor;

| 28. | poziva Komisijo in države članice, naj v vse politike zaposlovanja vključijo splošen pristop k enakosti spolov, sprejmejo potrebne ukrepe za spodbujanje vrnitve žensk na delo, ne le na delovnih mestih na nižjih ravneh, temveč tudi na vodstvenih položajih, in vključijo ta pristop v smernice o zaposlovanju v Evropski uniji; vztraja, da je treba pri pripravi proračuna ustrezno upoštevati vidik spolov, zlasti v naslednjem večletnem finančnem okviru 2014–2020, da se dosežejo cilji iz pakta za enakost spolov in strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo in države članice, naj v vse politike zaposlovanja vključijo splošen pristop k enakosti spolov, sprejmejo potrebne ukrepe za spodbujanje vrnitve žensk na delo, ne le na delovnih mestih na nižjih ravneh, temveč tudi na vodstvenih položajih, in vključijo ta pristop v smernice o zaposlovanju v Evropski uniji; vztraja, da je treba pri pripravi proračuna ustrezno upoštevati vidik spolov, zlasti v naslednjem večletnem finančnem okviru 2014–2020, da se dosežejo cilji iz pakta za enakost spolov in strategije Evropa 2020;

| 29. | obžaluje, da povečanje udeležbe žensk na trgu dela ni zajeto v letnem pregledu rasti za leto 2013, čeprav je to eden od krovnih ciljev strategije Evropa 2020; poziva Svet, naj pri sprejemanju letošnjih smernic ekonomske politike v okviru evropskega semestra doda prednostno nalogo spodbujanja udeležbe žensk na trgu dela; |
| --- | --- |

29.

obžaluje, da povečanje udeležbe žensk na trgu dela ni zajeto v letnem pregledu rasti za leto 2013, čeprav je to eden od krovnih ciljev strategije Evropa 2020; poziva Svet, naj pri sprejemanju letošnjih smernic ekonomske politike v okviru evropskega semestra doda prednostno nalogo spodbujanja udeležbe žensk na trgu dela;

| 30. | poziva države članice, naj v vse prihodnje nacionalne programe reform vključijo vprašanje enakosti spolov in ga v okviru teh programov sistematično obravnavajo; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, naj v vse prihodnje nacionalne programe reform vključijo vprašanje enakosti spolov in ga v okviru teh programov sistematično obravnavajo;

| 31. | poziva države članice, naj spodbujajo aktivno politiko trga dela, odločen socialni dialog, delovne standarde in socialno zaščito in tako zaščitijo pravice žensk, vključno z migrantkami, zatirajo prisilno delo in odpravijo neprijavljeno delo; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj spodbujajo aktivno politiko trga dela, odločen socialni dialog, delovne standarde in socialno zaščito in tako zaščitijo pravice žensk, vključno z migrantkami, zatirajo prisilno delo in odpravijo neprijavljeno delo;

| 32. | poziva države članice, naj izvajajo ukrepe za spodbujanje udeležbe mater v svetu dela, na primer prek politik za delo na daljavo, usposabljanje ali poklicno prekvalifikacijo, da bi spodbudili lažjo vrnitev na delo po porodniškem dopustu; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice, naj izvajajo ukrepe za spodbujanje udeležbe mater v svetu dela, na primer prek politik za delo na daljavo, usposabljanje ali poklicno prekvalifikacijo, da bi spodbudili lažjo vrnitev na delo po porodniškem dopustu;

| 33. | pozdravlja predlog direktive o bolj uravnoteženi zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji gospodarskih družb, ki kotirajo na borzi, ki ženskam omogoča dostop do delovnih mest, ki zahtevajo višje kvalifikacije in so bolje plačana, ter poziva države članice, naj podprejo to direktivo in se pripravijo na njeno izvajanje; poziva druge delodajalce, vključno z evropskimi, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi javnimi institucijami, upravami in organi, naj sprejmejo podobne zakonodajne ukrepe, saj bi morali biti vzor glede upoštevanja enakosti spolov pri sprejemanju odločitev; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja predlog direktive o bolj uravnoteženi zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji gospodarskih družb, ki kotirajo na borzi, ki ženskam omogoča dostop do delovnih mest, ki zahtevajo višje kvalifikacije in so bolje plačana, ter poziva države članice, naj podprejo to direktivo in se pripravijo na njeno izvajanje; poziva druge delodajalce, vključno z evropskimi, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi javnimi institucijami, upravami in organi, naj sprejmejo podobne zakonodajne ukrepe, saj bi morali biti vzor glede upoštevanja enakosti spolov pri sprejemanju odločitev;

| 34. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo strategijo za spodbujanje uravnotežene zastopanosti spolov v malih in srednjih podjetjih, ki jih omenjena direktiva na zajema; obsoja dejstvo, da so ženske nezadostno zastopane v organih odločanja finančnih ustanov in so zato praktično izključene iz postopka sprejemanja odločitev na finančnem področju; poziva Svet, Komisijo in države članice, naj izboljšajo udeležbo žensk na vseh ravneh odločanja, zlasti pri sprejemanju proračuna in vodenju evropskih finančnih sistemov, tudi Evropske centralne banke; v zvezi s tem poudarja, da je treba spodbujati finančno pismenost za dekleta in ženske; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo strategijo za spodbujanje uravnotežene zastopanosti spolov v malih in srednjih podjetjih, ki jih omenjena direktiva na zajema; obsoja dejstvo, da so ženske nezadostno zastopane v organih odločanja finančnih ustanov in so zato praktično izključene iz postopka sprejemanja odločitev na finančnem področju; poziva Svet, Komisijo in države članice, naj izboljšajo udeležbo žensk na vseh ravneh odločanja, zlasti pri sprejemanju proračuna in vodenju evropskih finančnih sistemov, tudi Evropske centralne banke; v zvezi s tem poudarja, da je treba spodbujati finančno pismenost za dekleta in ženske;

| 35. | poziva države članice, naj uvedejo politike množičnega usposabljanja delavcev v sektorjih, ki so jih negativne posledice krize ali globalizacije najbolj prizadele,, da bi jih pripravile na razvoj delovnih mest in na nova delovna mesta, pri čemer naj upoštevajo posebno mesto žensk ter dejstvo, da morajo pogosteje kot moški prekiniti kariero zaradi skrbi za otroke ali starejše in bolne člane družine, to pa ima posledice za njihovo poklicno pot; zahteva, naj podjetja sistematično izvajajo programe usposabljanja, da bodo pripravila prekvalifikacijo zaposlenih, predlagala prilagojene prezaposlitve ter ponudila usposabljanja, prilagojena iskalcem zaposlitve in nizko kvalificiranim delavcem; prav tako poziva k pripravi celovitega registra pomanjkanja delovne sile, razčlenjenega po sektorjih, kar bi ženskam omogočilo bolj ciljno usmerjeno pripravo in iskanje služb; |
| --- | --- |

35.

poziva države članice, naj uvedejo politike množičnega usposabljanja delavcev v sektorjih, ki so jih negativne posledice krize ali globalizacije najbolj prizadele,, da bi jih pripravile na razvoj delovnih mest in na nova delovna mesta, pri čemer naj upoštevajo posebno mesto žensk ter dejstvo, da morajo pogosteje kot moški prekiniti kariero zaradi skrbi za otroke ali starejše in bolne člane družine, to pa ima posledice za njihovo poklicno pot; zahteva, naj podjetja sistematično izvajajo programe usposabljanja, da bodo pripravila prekvalifikacijo zaposlenih, predlagala prilagojene prezaposlitve ter ponudila usposabljanja, prilagojena iskalcem zaposlitve in nizko kvalificiranim delavcem; prav tako poziva k pripravi celovitega registra pomanjkanja delovne sile, razčlenjenega po sektorjih, kar bi ženskam omogočilo bolj ciljno usmerjeno pripravo in iskanje služb;

| 36. | poziva države članice, naj pregledajo svoje sisteme socialnega varstva z namenom individualizacije pravic v okviru pokojninskih in socialnih shem, s čimer bi izničili „prednost hranitelja“ in zagotovili enake pokojninske pravice; |
| --- | --- |

36.

poziva države članice, naj pregledajo svoje sisteme socialnega varstva z namenom individualizacije pravic v okviru pokojninskih in socialnih shem, s čimer bi izničili „prednost hranitelja“ in zagotovili enake pokojninske pravice;

| 37. | poudarja, da se z zmanjševanjem izdatkov za sektor varstva in oskrbe dejansko obremenijo ženske in spodkopava enakost spolov, ter poziva vse države članice, naj pripravijo načrte za zagotavljanje storitev varstva in oskrbe, s katerimi bo mogoče spodbujati socialno pravičnost in enakost spolov; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da se z zmanjševanjem izdatkov za sektor varstva in oskrbe dejansko obremenijo ženske in spodkopava enakost spolov, ter poziva vse države članice, naj pripravijo načrte za zagotavljanje storitev varstva in oskrbe, s katerimi bo mogoče spodbujati socialno pravičnost in enakost spolov;

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo politike in programe poklicnega usposabljanja za ženske iz vseh starostnih skupin, pri čemer naj posebno pozornost namenijo nujni potrebi po programih vseživljenjskega učenja in potrebi po pridobivanju novih znanj v novih tehnologijah in v sektorju informacijske tehnologije, da bi ženskam izboljšale dostop in povečale njihovo udeležbo v različnih podjetniških sektorjih, kot sta ekonomski in finančni sektor, v katerih je zaposlenih malo žensk, predvidijo pa naj tudi posebne spremljevalne ukrepe, da bi ženske lahko združevale svoje delovne in družinske obveznosti ter obveznosti usposabljanja; opozarja na pomembno vlogo Evropskega socialnega sklada pri vključevanju na trg dela prek politik usposabljanja ter poziva države članice in lokalne oblasti k spodbujanju njegove uporabe zlasti v korist žensk, ki jih je gospodarska kriza bolj prizadela; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo politike in programe poklicnega usposabljanja za ženske iz vseh starostnih skupin, pri čemer naj posebno pozornost namenijo nujni potrebi po programih vseživljenjskega učenja in potrebi po pridobivanju novih znanj v novih tehnologijah in v sektorju informacijske tehnologije, da bi ženskam izboljšale dostop in povečale njihovo udeležbo v različnih podjetniških sektorjih, kot sta ekonomski in finančni sektor, v katerih je zaposlenih malo žensk, predvidijo pa naj tudi posebne spremljevalne ukrepe, da bi ženske lahko združevale svoje delovne in družinske obveznosti ter obveznosti usposabljanja; opozarja na pomembno vlogo Evropskega socialnega sklada pri vključevanju na trg dela prek politik usposabljanja ter poziva države članice in lokalne oblasti k spodbujanju njegove uporabe zlasti v korist žensk, ki jih je gospodarska kriza bolj prizadela;

| 39. | poudarja pomen vlaganja v ženske in enakost spolov; |
| --- | --- |

39.

poudarja pomen vlaganja v ženske in enakost spolov;

| 40. | poziva države članice, naj spodbujajo dejavno in ponovno vključevanje žensk na trg dela ter njihovo zaposlovanje v strateških razvojnih sektorjih prek posebnih ukrepov za prožen delovni čas, enako plačilo in reformo davčnih in pokojninskih sistemov, pa tudi ukrepov za vseživljenjsko učenje, namenjenih zagotavljanju znanj in kvalifikacij, potrebnih glede na strategijo Evropa 2020; poudarja pomen visoke ravni usposobljenosti kot spodbude za dostop žensk do sektorjev, kjer so slabše zastopane, na primer na področju znanstvenih raziskav in tehnološkega razvoja, prav v trenutku, ko Evropa potrebuje več raziskovalcev za spodbujanje inovacij in krepitev gospodarstva; poziva Komisijo, naj preuči nadaljnje prilagoditve strukturnih skladov, da se zagotovi dodatna podpora za področja, na katerih se zaposlujejo ženske in ki jih utegne prizadeti kriza, ter podpora za varstvo otrok, usposabljanje in dostop do zaposlitve; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice, naj spodbujajo dejavno in ponovno vključevanje žensk na trg dela ter njihovo zaposlovanje v strateških razvojnih sektorjih prek posebnih ukrepov za prožen delovni čas, enako plačilo in reformo davčnih in pokojninskih sistemov, pa tudi ukrepov za vseživljenjsko učenje, namenjenih zagotavljanju znanj in kvalifikacij, potrebnih glede na strategijo Evropa 2020; poudarja pomen visoke ravni usposobljenosti kot spodbude za dostop žensk do sektorjev, kjer so slabše zastopane, na primer na področju znanstvenih raziskav in tehnološkega razvoja, prav v trenutku, ko Evropa potrebuje več raziskovalcev za spodbujanje inovacij in krepitev gospodarstva; poziva Komisijo, naj preuči nadaljnje prilagoditve strukturnih skladov, da se zagotovi dodatna podpora za področja, na katerih se zaposlujejo ženske in ki jih utegne prizadeti kriza, ter podpora za varstvo otrok, usposabljanje in dostop do zaposlitve;

| 41. | opozarja, da je od začetka krize dostop mladih žensk (v starostni skupini 15–24 let) do prve zaposlitve s polnim delovnim časom v številnih državah članicah težji in da številne podaljšujejo študij, da bi rešile ta položaj; ugotavlja, da je kljub temu trendu in dejstvu, da boljša izobrazba na splošno bolje ščiti ženske, njihova diploma manj cenjena kot diploma moških; poziva države članice, naj pozornost namenijo strategijam, ki združujejo politike izobraževanja in usposabljanja s ciljnimi politikami zaposlovanja za mlade ženske; |
| --- | --- |

41.

opozarja, da je od začetka krize dostop mladih žensk (v starostni skupini 15–24 let) do prve zaposlitve s polnim delovnim časom v številnih državah članicah težji in da številne podaljšujejo študij, da bi rešile ta položaj; ugotavlja, da je kljub temu trendu in dejstvu, da boljša izobrazba na splošno bolje ščiti ženske, njihova diploma manj cenjena kot diploma moških; poziva države članice, naj pozornost namenijo strategijam, ki združujejo politike izobraževanja in usposabljanja s ciljnimi politikami zaposlovanja za mlade ženske;

| 42. | poziva države članice, naj zagotovijo vključitev osnov financ in podjetništva v srednješolske učne načrte; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice, naj zagotovijo vključitev osnov financ in podjetništva v srednješolske učne načrte;

| 43. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj izračunajo učinek novih pokojninskih sistemov na različne skupine žensk, pri čemer naj posebno pozornost namenijo pogodbam za krajši delovni čas in netipičnim pogodbam, ter naj prilagodijo sisteme socialnega varstva, tako da bodo zlasti upoštevali potrebe mlajših generacij; |
| --- | --- |

43.

poziva Evropsko komisijo in države članice, naj izračunajo učinek novih pokojninskih sistemov na različne skupine žensk, pri čemer naj posebno pozornost namenijo pogodbam za krajši delovni čas in netipičnim pogodbam, ter naj prilagodijo sisteme socialnega varstva, tako da bodo zlasti upoštevali potrebe mlajših generacij;

| 44. | poziva države članice, naj spodbujajo krepitev ekonomskih možnosti žensk s poudarkom na ženskem podjetništvu, in sicer s podpiranjem žensk, zlasti mladih in migrantk, ki ustanavljajo podjetja, tako da jim olajšajo dostop do financiranja, med drugim do mikrokreditov, tehnične pomoči in podpornih ukrepov, prek spodbujanja novih finančnih in podpornih orodij, razvoja ženskih podjetniških in sponzorskih mrež ter izmenjave primerov najboljše prakse med državami članicami in gospodarskimi subjekti; poudarja, da so naložbe na področju vprašanja žensk in enakosti spolov zelo pomembne, da se zagotovi gospodarska stabilnost in preprečijo gospodarski šoki; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice, naj spodbujajo krepitev ekonomskih možnosti žensk s poudarkom na ženskem podjetništvu, in sicer s podpiranjem žensk, zlasti mladih in migrantk, ki ustanavljajo podjetja, tako da jim olajšajo dostop do financiranja, med drugim do mikrokreditov, tehnične pomoči in podpornih ukrepov, prek spodbujanja novih finančnih in podpornih orodij, razvoja ženskih podjetniških in sponzorskih mrež ter izmenjave primerov najboljše prakse med državami članicami in gospodarskimi subjekti; poudarja, da so naložbe na področju vprašanja žensk in enakosti spolov zelo pomembne, da se zagotovi gospodarska stabilnost in preprečijo gospodarski šoki;

| 45. | poziva države članice, naj izboljšajo udeležbo žensk na vseh ravneh odločanja; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice, naj izboljšajo udeležbo žensk na vseh ravneh odločanja;

| 46. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj bolj izboljšajo spodbujanje podjetništva žensk, tudi s finančno podporo za podjetnice; |
| --- | --- |

46.

poziva Evropsko komisijo in države članice, naj bolj izboljšajo spodbujanje podjetništva žensk, tudi s finančno podporo za podjetnice;

| 47. | poziva države članice, naj spodbujajo žensko podjetništvo v zelenem gospodarstvu, ki je vir novih delovnih mest; poudarja, da lahko obnovljiva energija ustvari nove zaposlitvene priložnosti za ženske podjetnice na oddaljenih in najbolj oddaljenih območjih Evropske unije, kjer je brezposelnost žensk še posebej visoka in kjer so velike možnosti za izkoriščanje alternativnih virov energije, kot sta vetrna in sončna energija; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice, naj spodbujajo žensko podjetništvo v zelenem gospodarstvu, ki je vir novih delovnih mest; poudarja, da lahko obnovljiva energija ustvari nove zaposlitvene priložnosti za ženske podjetnice na oddaljenih in najbolj oddaljenih območjih Evropske unije, kjer je brezposelnost žensk še posebej visoka in kjer so velike možnosti za izkoriščanje alternativnih virov energije, kot sta vetrna in sončna energija;

| 48. | poudarja pomen aktivnih politik trga dela, inšpekcijskih pregledov dela in socialnega dialoga ter nadgradnje znanj, da se spodbudi prehod na zeleno gospodarstvo; |
| --- | --- |

48.

poudarja pomen aktivnih politik trga dela, inšpekcijskih pregledov dela in socialnega dialoga ter nadgradnje znanj, da se spodbudi prehod na zeleno gospodarstvo;

| 49. | poziva države članice, naj podprejo ustvarjanje delovnih mest v sektorju socialnega gospodarstva, v katerem prevladuje neplačano delo žensk, ter naj zlasti iščejo in vpeljejo nove rešitve za primerno ekonomsko ovrednotenje neformalnega, a ne nezakonitega dela; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice, naj podprejo ustvarjanje delovnih mest v sektorju socialnega gospodarstva, v katerem prevladuje neplačano delo žensk, ter naj zlasti iščejo in vpeljejo nove rešitve za primerno ekonomsko ovrednotenje neformalnega, a ne nezakonitega dela;

| 50. | poziva države članice, naj spodbujajo sektor varstva in oskrbe in zdravstvenega varstva, da se ustvarijo pogoji za doseganje ciljev strategije Evropa 2020, ki se nanašajo na zaposlovanje žensk; |
| --- | --- |

50.

poziva države članice, naj spodbujajo sektor varstva in oskrbe in zdravstvenega varstva, da se ustvarijo pogoji za doseganje ciljev strategije Evropa 2020, ki se nanašajo na zaposlovanje žensk;

| 51. | poziva države članice, naj spremljajo in odpravijo učinke zmanjšanja sredstev za javne storitve varstva in oskrbe, ki vodijo v ponovno privatizacijo varstva in oskrbe, da bi tako preprečili prenos bremena za nego na ženske in njihovo vrnitev v tradicionalno družinsko vlogo; poudarja, da so se zaradi varčevanja na področjih porodniškega, očetovskega in starševskega dopusta in otroških dodatkov ter drugih ugodnosti v zvezi z varstvom in oskrbo ter družino znatno zmanjšali prihodki vseh žensk z obveznostmi varstva in oskrbe; |
| --- | --- |

51.

poziva države članice, naj spremljajo in odpravijo učinke zmanjšanja sredstev za javne storitve varstva in oskrbe, ki vodijo v ponovno privatizacijo varstva in oskrbe, da bi tako preprečili prenos bremena za nego na ženske in njihovo vrnitev v tradicionalno družinsko vlogo; poudarja, da so se zaradi varčevanja na področjih porodniškega, očetovskega in starševskega dopusta in otroških dodatkov ter drugih ugodnosti v zvezi z varstvom in oskrbo ter družino znatno zmanjšali prihodki vseh žensk z obveznostmi varstva in oskrbe;

| 52. | opozarja, da še vedno obstajajo stereotipi v zvezi z dojemanjem položaja žensk in moških na trgu dela ter da ženske poskušajo uskladiti svoje delovne obveznosti s svojim družinskim življenjem in so zato bolj ranljive kot moški, ko gre za spremembo zaposlitve; |
| --- | --- |

52.

opozarja, da še vedno obstajajo stereotipi v zvezi z dojemanjem položaja žensk in moških na trgu dela ter da ženske poskušajo uskladiti svoje delovne obveznosti s svojim družinskim življenjem in so zato bolj ranljive kot moški, ko gre za spremembo zaposlitve;

| 53. | zahteva uvedbo politike javnega prevoza, zlasti razvoj in izboljšanje storitev javnega prevoza na taki podlagi, da bo upoštevana enakost spolov, s čimer bi ženskam omogočili dejavnejšo udeležbo na trgu dela in pri iskanju zaposlitve, tako da bi jim zagotovili dejansko mobilnost; |
| --- | --- |

53.

zahteva uvedbo politike javnega prevoza, zlasti razvoj in izboljšanje storitev javnega prevoza na taki podlagi, da bo upoštevana enakost spolov, s čimer bi ženskam omogočili dejavnejšo udeležbo na trgu dela in pri iskanju zaposlitve, tako da bi jim zagotovili dejansko mobilnost;

| 54. | je zaskrbljen zaradi položaja žensk, ki živijo na podeželju, kjer se je dostop do vrste storitev poslabšal; poziva države članice, naj zagotovijo delujoč javni prevoz, medicinsko pomoč in druge osnovne storitve na podeželskih območjih, da bi se zmanjšalo preseljevanje v mesta in preprečila marginalizacija obrobnih območij; |
| --- | --- |

54.

je zaskrbljen zaradi položaja žensk, ki živijo na podeželju, kjer se je dostop do vrste storitev poslabšal; poziva države članice, naj zagotovijo delujoč javni prevoz, medicinsko pomoč in druge osnovne storitve na podeželskih območjih, da bi se zmanjšalo preseljevanje v mesta in preprečila marginalizacija obrobnih območij;

| 55. | poudarja pomen učinkovitih ukrepov, ki bi omogočili združevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja, kar bi pozitivno vplivalo na povečanje udeležbe žensk iz vseh družbenih slojev v družbenem in političnem življenju; |
| --- | --- |

55.

poudarja pomen učinkovitih ukrepov, ki bi omogočili združevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja, kar bi pozitivno vplivalo na povečanje udeležbe žensk iz vseh družbenih slojev v družbenem in političnem življenju;

| 56. | poudarja, da bi moral program EU Erasmus za mlade podjetnike zlasti podpirati udeležbo žensk, da pridobijo enako zaupanje in znanje o poslovanju na enotnem trgu ter spretnosti, ki so potrebne za vodenje in razvoj podjetja; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da bi moral program EU Erasmus za mlade podjetnike zlasti podpirati udeležbo žensk, da pridobijo enako zaupanje in znanje o poslovanju na enotnem trgu ter spretnosti, ki so potrebne za vodenje in razvoj podjetja;

| 57. | poudarja, da zmanjšanja sredstev za javne storitve otroškega varstva neposredno vplivajo na ekonomsko neodvisnost žensk in usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta akcijski načrt za uresničevanje ciljev, ki so bili določeni v Barceloni za boljše zagotavljanje varstva otrok z razvojem jasli v posameznih podjetjih in med podjetji; poudarja pomen kolektivnih pogajanj s socialnimi partnerji za izboljšanje usklajevanja poklicnega in družinskega življenja na sektorski, državni in regionalni ravni ter omiljenja pogojev za dostop in obiskovanje sistema varstva otrok, vezanega na vrsto zaposlitve žensk, ter dejstva, da bi bilo treba uvesti najmanj trimesečno predhodno obvestilo za mesta v sistemih varstva otrok zaradi uskladitve družinskega in poklicnega življenja žensk; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da zmanjšanja sredstev za javne storitve otroškega varstva neposredno vplivajo na ekonomsko neodvisnost žensk in usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta akcijski načrt za uresničevanje ciljev, ki so bili določeni v Barceloni za boljše zagotavljanje varstva otrok z razvojem jasli v posameznih podjetjih in med podjetji; poudarja pomen kolektivnih pogajanj s socialnimi partnerji za izboljšanje usklajevanja poklicnega in družinskega življenja na sektorski, državni in regionalni ravni ter omiljenja pogojev za dostop in obiskovanje sistema varstva otrok, vezanega na vrsto zaposlitve žensk, ter dejstva, da bi bilo treba uvesti najmanj trimesečno predhodno obvestilo za mesta v sistemih varstva otrok zaradi uskladitve družinskega in poklicnega življenja žensk;

| 58. | poziva k primernim ureditvam porodniškega, očetovskega in starševskega dopusta ter k podpori pobudam podjetij za omogočanje prožnega delovnega časa in notranjih storitev otroškega varstva ter za dodelitev več sredstev za izobraževanje, programe vseživljenjskega učenja ter programe poklicne kvalifikacije in prekvalifikacije ter uvedbo primerne podpore za družinske člane, ki skrbijo za svojce, vključno z nadomestno oskrbo; |
| --- | --- |

58.

poziva k primernim ureditvam porodniškega, očetovskega in starševskega dopusta ter k podpori pobudam podjetij za omogočanje prožnega delovnega časa in notranjih storitev otroškega varstva ter za dodelitev več sredstev za izobraževanje, programe vseživljenjskega učenja ter programe poklicne kvalifikacije in prekvalifikacije ter uvedbo primerne podpore za družinske člane, ki skrbijo za svojce, vključno z nadomestno oskrbo;

| 59. | poudarja, da je treba vlagati v cenovno dostopne kakovostne storitve, kot so celodnevno otroško varstvo, celodnevna šola in oskrba starejših, ki omogočajo spodbujanje enakosti spolov in boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter ustvarjajo pogoje za lažji vstop ali ponovni vstop na trg dela; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da je treba vlagati v cenovno dostopne kakovostne storitve, kot so celodnevno otroško varstvo, celodnevna šola in oskrba starejših, ki omogočajo spodbujanje enakosti spolov in boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter ustvarjajo pogoje za lažji vstop ali ponovni vstop na trg dela;

| 60. | poudarja, da je bistvenega pomena odprtje novih ustanov za varstvo otrok, pa tudi spremembo statusa neformalnih sistemov varstva v uradno obliko varstva z določitvijo standardov kakovosti, izboljšanjem plačilnih pogojev ter omogočanjem usposabljanja za delavce v tem sektorju; upoštevati je treba tudi posebne potrebe staršev z netipičnim delovnim urnikom in staršev samohranilcev. |
| --- | --- |

60.

poudarja, da je bistvenega pomena odprtje novih ustanov za varstvo otrok, pa tudi spremembo statusa neformalnih sistemov varstva v uradno obliko varstva z določitvijo standardov kakovosti, izboljšanjem plačilnih pogojev ter omogočanjem usposabljanja za delavce v tem sektorju; upoštevati je treba tudi posebne potrebe staršev z netipičnim delovnim urnikom in staršev samohranilcev.

| 61. | poudarja potrebo po krepitvi odgovornosti držav in delodajalcev v zvezi z generacijsko pomladitvijo in pravicami do materinstva in očetovstva, kar pomeni, da morajo ženske imeti pravico, da so tako matere kot delavke, ne da bi se morale odreči delavskim pravicam; |
| --- | --- |

61.

poudarja potrebo po krepitvi odgovornosti držav in delodajalcev v zvezi z generacijsko pomladitvijo in pravicami do materinstva in očetovstva, kar pomeni, da morajo ženske imeti pravico, da so tako matere kot delavke, ne da bi se morale odreči delavskim pravicam;

| 62. | poudarja, da je treba zmanjšati učinke gospodarske in finančne krize na družine (zlasti ob upoštevanju primerov razvez, staršev samohranilcev ali razmer, ko za otroke skrbijo sorodniki ali ustanove), ob upoštevanju, da se ponavadi pričakuje, da gospodinjska opravila prevzamejo ženske; poudarja, da se zaradi tega povečuje tveganje za revščino žensk; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da je treba zmanjšati učinke gospodarske in finančne krize na družine (zlasti ob upoštevanju primerov razvez, staršev samohranilcev ali razmer, ko za otroke skrbijo sorodniki ali ustanove), ob upoštevanju, da se ponavadi pričakuje, da gospodinjska opravila prevzamejo ženske; poudarja, da se zaradi tega povečuje tveganje za revščino žensk;

| 63. | poudarja, da imajo odločitve nekaterih držav članic, da zmanjšajo proračunska sredstva za varstvo otrok, izobraževanje in zunajšolsko vzgojo, subvencije za šolsko prehrano in prevoz in pomoč za varstvo vzdrževanih oseb neposredne posledice za ženske, ki morajo opravljati večino dodatnega dela, ki ga zmanjšanje sredstev povzroči; poudarja, da to pogosto pomeni, da morajo ženske sprejeti delovna mesta s skrajšanim delovnim časom (ki ga spremljajo negativne socialne posledice, kot so nižji prihodki in zmanjšane pokojnine); meni, da je treba razširiti javno mrežo jasli, vrtcev in storitev javnih rekreativnih dejavnosti za otroke, kakor tudi javno omrežje za podporo starejšim in javno mrežo lokalnih splošnih bolnišnic; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da imajo odločitve nekaterih držav članic, da zmanjšajo proračunska sredstva za varstvo otrok, izobraževanje in zunajšolsko vzgojo, subvencije za šolsko prehrano in prevoz in pomoč za varstvo vzdrževanih oseb neposredne posledice za ženske, ki morajo opravljati večino dodatnega dela, ki ga zmanjšanje sredstev povzroči; poudarja, da to pogosto pomeni, da morajo ženske sprejeti delovna mesta s skrajšanim delovnim časom (ki ga spremljajo negativne socialne posledice, kot so nižji prihodki in zmanjšane pokojnine); meni, da je treba razširiti javno mrežo jasli, vrtcev in storitev javnih rekreativnih dejavnosti za otroke, kakor tudi javno omrežje za podporo starejšim in javno mrežo lokalnih splošnih bolnišnic;

| 64. | poziva Komisijo in države članice, naj obravnavajo posebne potrebe romskih žensk in deklet, uvedejo vidik enakosti spolov v vse politike za vključevanje Romov in poskrbijo za zaščito najbolj ranljivih podskupin; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo in države članice, naj obravnavajo posebne potrebe romskih žensk in deklet, uvedejo vidik enakosti spolov v vse politike za vključevanje Romov in poskrbijo za zaščito najbolj ranljivih podskupin;

| 65. | poudarja, da zmanjšanje sredstev za javne storitve otroškega varstva neposredno vpliva na ekonomsko neodvisnost žensk; poudarja, da je bilo leta 2010 28,3 % žensk nedejavnih ali zaposlenih s skrajšanim delovnim časom, ker niso imele na voljo storitev varstva, v primerjavi z letom 2009, ko je bilo takih žensk 27,9 %, in da je bila leta 2010 stopnja zaposlenosti žensk z majhnimi otroki v EU 12,7 % nižja kot pri ženskah brez otrok, torej se je ta razlika povečala v primerjavi z letom 2008, ko je znašala 11,5 %; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da zmanjšanje sredstev za javne storitve otroškega varstva neposredno vpliva na ekonomsko neodvisnost žensk; poudarja, da je bilo leta 2010 28,3 % žensk nedejavnih ali zaposlenih s skrajšanim delovnim časom, ker niso imele na voljo storitev varstva, v primerjavi z letom 2009, ko je bilo takih žensk 27,9 %, in da je bila leta 2010 stopnja zaposlenosti žensk z majhnimi otroki v EU 12,7 % nižja kot pri ženskah brez otrok, torej se je ta razlika povečala v primerjavi z letom 2008, ko je znašala 11,5 %;

| 66. | poziva države članice, naj vlagajo v sektor varstva in oskrbe kot potencialni sektor rasti za ženske in moške, da se preneha tradicionalna delitev vlog, s katero ženske prevzamejo naloge varstva in oskrbe, kar ustvarja ločevanje po spolu na trgu dela; poudarja, da se javno varstvo in oskrba zaradi zmanjšanja sredstev v sektorju varstva in oskrbe nadomešča z neplačanim varstvom in oskrbo na domu; poudarja potrebo po ustreznih pogodbah in socialnem varstvu za delavce, ki opravljajo varstvo in osebno nego na domu; |
| --- | --- |

66.

poziva države članice, naj vlagajo v sektor varstva in oskrbe kot potencialni sektor rasti za ženske in moške, da se preneha tradicionalna delitev vlog, s katero ženske prevzamejo naloge varstva in oskrbe, kar ustvarja ločevanje po spolu na trgu dela; poudarja, da se javno varstvo in oskrba zaradi zmanjšanja sredstev v sektorju varstva in oskrbe nadomešča z neplačanim varstvom in oskrbo na domu; poudarja potrebo po ustreznih pogodbah in socialnem varstvu za delavce, ki opravljajo varstvo in osebno nego na domu;

| 67. | v pričakovanju uskladitve porodniškega in očetovskega dopusta ter starševskega dopusta na evropski ravni poziva države članice, naj ohranijo ustrezne prejemke in druge družinske prejemke na zdajšnji ravni, da se ne zmanjšajo prihodki žensk, ter naj zagotovijo, da se ne kršijo pravice žensk na področju porodniškega dopusta; |
| --- | --- |

67.

v pričakovanju uskladitve porodniškega in očetovskega dopusta ter starševskega dopusta na evropski ravni poziva države članice, naj ohranijo ustrezne prejemke in druge družinske prejemke na zdajšnji ravni, da se ne zmanjšajo prihodki žensk, ter naj zagotovijo, da se ne kršijo pravice žensk na področju porodniškega dopusta;

| 68. | poziva Komisijo in države članice, naj pozorno spremljajo naraščanje primerov diskriminacije nosečnic na trgu dela, kot poročajo v številnih državah članicah; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo in države članice, naj pozorno spremljajo naraščanje primerov diskriminacije nosečnic na trgu dela, kot poročajo v številnih državah članicah;

| 69. | meni, da revščina žensk ni le posledica sedanje gospodarske krize, temveč tudi različnih dejavnikov, vključno s stereotipi, dohodkovnimi in pokojninskimi razlikami med ženskami in moškimi, neustreznimi mehanizmi za prerazporeditev v sistemih socialnega varstva, nezadovoljivo usklajenostjo družinskega in poklicnega življenja, daljšo pričakovano življenjsko dobo žensk in na splošno vsemi vrstami diskriminacije na podlagi spola, ki prizadenejo predvsem ženske; poudarja, da kriza zaostruje to stanje nenehne neenakosti; vztraja, da se je treba boriti proti stereotipom na vseh področjih in v vseh obdobjih življenja, saj so eden izmed najvztrajnejših vzrokov neenakosti moških in žensk, ki vplivajo na izbiro programov izobraževanja in zaposlovanja, na delitev gospodinjskih in družinskih obveznosti ter na razliko v plačilu, udeležbo v javnem življenju ter zastopanost na položajih, kjer se sprejemajo odločitve; |
| --- | --- |

69.

meni, da revščina žensk ni le posledica sedanje gospodarske krize, temveč tudi različnih dejavnikov, vključno s stereotipi, dohodkovnimi in pokojninskimi razlikami med ženskami in moškimi, neustreznimi mehanizmi za prerazporeditev v sistemih socialnega varstva, nezadovoljivo usklajenostjo družinskega in poklicnega življenja, daljšo pričakovano življenjsko dobo žensk in na splošno vsemi vrstami diskriminacije na podlagi spola, ki prizadenejo predvsem ženske; poudarja, da kriza zaostruje to stanje nenehne neenakosti; vztraja, da se je treba boriti proti stereotipom na vseh področjih in v vseh obdobjih življenja, saj so eden izmed najvztrajnejših vzrokov neenakosti moških in žensk, ki vplivajo na izbiro programov izobraževanja in zaposlovanja, na delitev gospodinjskih in družinskih obveznosti ter na razliko v plačilu, udeležbo v javnem življenju ter zastopanost na položajih, kjer se sprejemajo odločitve;

| 70. | poziva Komisijo, naj pregleda Direktivo 2006/54/ES, zlasti razliko v plačilu med spoloma, k čemur je Evropski parlament pozval v resoluciji z dne 24. maja 2012, v kateri so bila tudi priporočila Komisiji o uporabi načela enakega plačila za moške in ženske za opravljeno enako ali enakovredno delo; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo, naj pregleda Direktivo 2006/54/ES, zlasti razliko v plačilu med spoloma, k čemur je Evropski parlament pozval v resoluciji z dne 24. maja 2012, v kateri so bila tudi priporočila Komisiji o uporabi načela enakega plačila za moške in ženske za opravljeno enako ali enakovredno delo;

| 71. | poziva države članice in Komisijo, naj predlagajo rešitve za pomoč ženskam pri nadaljevanju njihovih karier ter naj se borijo zlasti proti neenakosti pri plačah, vezanih na porodniški dopust; |
| --- | --- |

71.

poziva države članice in Komisijo, naj predlagajo rešitve za pomoč ženskam pri nadaljevanju njihovih karier ter naj se borijo zlasti proti neenakosti pri plačah, vezanih na porodniški dopust;

| 72. | opozarja države članice, da so potrebni ukrepi za izboljšanje dohodka, vključno s pripravo shem minimalnega dohodka in programi socialne pomoči za osebe, ki težko zadovoljujejo svoje osnovne potrebe, zlasti osebe z otroki ali odgovornostjo oskrbe in varstva, še posebej pa za starše samohranilce; |
| --- | --- |

72.

opozarja države članice, da so potrebni ukrepi za izboljšanje dohodka, vključno s pripravo shem minimalnega dohodka in programi socialne pomoči za osebe, ki težko zadovoljujejo svoje osnovne potrebe, zlasti osebe z otroki ali odgovornostjo oskrbe in varstva, še posebej pa za starše samohranilce;

| 73. | ugotavlja, da gospodarska kriza spodbuja nadlegovanje, zlorabe in nasilje v vseh oblikah, zlasti povečanje prostitucije, žrtve teh dejanj pa so ženske; poudarja, da ženske ostajajo po vsem svetu žrtve najobsežnejših kršitev človekovih pravic, v vsaki kulturi in na vseh socialnih in gospodarskih ravneh; poudarja tudi, da je treba povečati javna, in finančna sredstva ter človeške vire, ki so na voljo za posredovanje v imenu skupin, ki jim grozi revščina, in v primerih, ko so ogroženi otroci, mladi, starejši, invalidi ali brezdomci; |
| --- | --- |

73.

ugotavlja, da gospodarska kriza spodbuja nadlegovanje, zlorabe in nasilje v vseh oblikah, zlasti povečanje prostitucije, žrtve teh dejanj pa so ženske; poudarja, da ženske ostajajo po vsem svetu žrtve najobsežnejših kršitev človekovih pravic, v vsaki kulturi in na vseh socialnih in gospodarskih ravneh; poudarja tudi, da je treba povečati javna, in finančna sredstva ter človeške vire, ki so na voljo za posredovanje v imenu skupin, ki jim grozi revščina, in v primerih, ko so ogroženi otroci, mladi, starejši, invalidi ali brezdomci;

| 74. | poziva države članice, naj preučijo in poudarijo takojšnje in dolgoročne učinke gospodarske krize na ženske, zlasti vprašanje, ali in kako je kriza še dodatno povečala neenakost spolov, ter posledice, kot so večja nevarnost nasilja na podlagi spola, slabšanje zdravja mater in otrok ter revščina med starejšimi ženskami; |
| --- | --- |

74.

poziva države članice, naj preučijo in poudarijo takojšnje in dolgoročne učinke gospodarske krize na ženske, zlasti vprašanje, ali in kako je kriza še dodatno povečala neenakost spolov, ter posledice, kot so večja nevarnost nasilja na podlagi spola, slabšanje zdravja mater in otrok ter revščina med starejšimi ženskami;

| 75. | poudarja, da imajo ženske v sedanjih razmerah gospodarske krize in proračunskega varčevanja manj sredstev, da bi sebe in otroke zaščitile pred nasiljem, in da je zato še pomembneje preprečiti neposredni finančni učinek, ki ga ima nasilje nad ženskami in otroki na sodstvo ter socialne in zdravstvene storitve; |
| --- | --- |

75.

poudarja, da imajo ženske v sedanjih razmerah gospodarske krize in proračunskega varčevanja manj sredstev, da bi sebe in otroke zaščitile pred nasiljem, in da je zato še pomembneje preprečiti neposredni finančni učinek, ki ga ima nasilje nad ženskami in otroki na sodstvo ter socialne in zdravstvene storitve;

| 76. | poudarja, da zmanjšanja sredstev negativno vplivajo na institucionalni okvir za politike o enakosti spolov, vključno z organi za enakost in organizacijami žensk; poziva države članice, naj ohranijo raven vladnega financiranja organov za enakost, projektov, zatočišč za ženske in organizacij žensk, saj so to učinkovita orodja za iskanje trajnih rešitev iz krize, ki zagotavljajo aktivno sodelovanje pri pripravi ukrepov za oživitev; ugotavlja, da zmanjšanje sredstev za organizacije žensk ogroža njihovo civilno in politično udeležbo ter je zato njihov glas v družbi še manj slišen; |
| --- | --- |

76.

poudarja, da zmanjšanja sredstev negativno vplivajo na institucionalni okvir za politike o enakosti spolov, vključno z organi za enakost in organizacijami žensk; poziva države članice, naj ohranijo raven vladnega financiranja organov za enakost, projektov, zatočišč za ženske in organizacij žensk, saj so to učinkovita orodja za iskanje trajnih rešitev iz krize, ki zagotavljajo aktivno sodelovanje pri pripravi ukrepov za oživitev; ugotavlja, da zmanjšanje sredstev za organizacije žensk ogroža njihovo civilno in politično udeležbo ter je zato njihov glas v družbi še manj slišen;

| 77. | poziva Evropski inštitut za enakost spolov k stalnemu in sistematičnemu spremljanju in ocenjevanju posledic gospodarske krize za delovne razmere žensk, ob upoštevanju diskriminacije pri zaposlovanju, povečanja delovnega bremena, pritiska in stresa na delovnem mestu ter psihičnega in psihološkega nadlegovanja; poudarja, da obstoječi podatki ne odražajo vse krutosti posledic krize za ženske; zato poziva Evropsko komisijo tudi, naj opravi oceno učinka ukrepov ekonomske politike in odzivov na sedanjo krizo z vidika spola; |
| --- | --- |

77.

poziva Evropski inštitut za enakost spolov k stalnemu in sistematičnemu spremljanju in ocenjevanju posledic gospodarske krize za delovne razmere žensk, ob upoštevanju diskriminacije pri zaposlovanju, povečanja delovnega bremena, pritiska in stresa na delovnem mestu ter psihičnega in psihološkega nadlegovanja; poudarja, da obstoječi podatki ne odražajo vse krutosti posledic krize za ženske; zato poziva Evropsko komisijo tudi, naj opravi oceno učinka ukrepov ekonomske politike in odzivov na sedanjo krizo z vidika spola;

| 78. | poziva države članice, naj odločno podprejo pristop upoštevanja vidika spolov pri načrtovanju proračuna, da bi povečali enakost spolov z odpravljanjem negativnih posledic za dohodke in izdatke ter izboljšali upravljanje in prevzemanje odgovornosti, zlasti kar zadeva državne proračune; |
| --- | --- |

78.

poziva države članice, naj odločno podprejo pristop upoštevanja vidika spolov pri načrtovanju proračuna, da bi povečali enakost spolov z odpravljanjem negativnih posledic za dohodke in izdatke ter izboljšali upravljanje in prevzemanje odgovornosti, zlasti kar zadeva državne proračune;

| 79. | poziva države članice, naj sprejmejo proračunske ukrepe, pomembne za enakost spolov; |
| --- | --- |

79.

poziva države članice, naj sprejmejo proračunske ukrepe, pomembne za enakost spolov;

| 80. | poziva države članice, naj ratificirajo konvencijo Mednarodne organizacije dela o delavcih, ki delajo na domu (Konvencija 189); |
| --- | --- |

80.

poziva države članice, naj ratificirajo konvencijo Mednarodne organizacije dela o delavcih, ki delajo na domu (Konvencija 189);

| 81. | poudarja pomen zagotavljanja ustreznega ravnovesja med varnostjo in prožnostjo na trgu dela s celovitim izvajanjem načel prožne varnosti ter odpravljanja razdrobljenosti trga dela z zagotavljanjem ustreznega socialnega varstva osebam v prehodnih obdobjih ali pri pogodbah o začasni zaposlitvi ali zaposlitvi s krajšim delovnim časom ter dostopa do usposabljanja, poklicnega razvoja in možnosti do zaposlitve s polnim delovnim časom; |
| --- | --- |

81.

poudarja pomen zagotavljanja ustreznega ravnovesja med varnostjo in prožnostjo na trgu dela s celovitim izvajanjem načel prožne varnosti ter odpravljanja razdrobljenosti trga dela z zagotavljanjem ustreznega socialnega varstva osebam v prehodnih obdobjih ali pri pogodbah o začasni zaposlitvi ali zaposlitvi s krajšim delovnim časom ter dostopa do usposabljanja, poklicnega razvoja in možnosti do zaposlitve s polnim delovnim časom;

| 82. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

82.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

(2)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(3)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

(4)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 23.

(5)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 49.

(6)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 79.

(7)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 1.

(8)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 65.

(9)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 77.

(10)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 134.

(11)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 56.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0458.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0069.

(14)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0225.

(15)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0321.

(16)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0322.

(17)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 112.

(18)  Eurostat: 23 % državljanov EU v letu 2010 ogroža revščina ali socialna izključenost – številka 9/2012.

(19)  OECD, Družbeni pregled leta 2011, Socialni kazalniki OECD, @OECD2011.

(20)  Eurostat: stopnja zaposlenosti žensk, EU-27.

(21)  Eurostat: harmonizirana stopnja brezposelnosti za moške in ženske – september 2012, Evropska unija.

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/18

---

P7_TA(2013)0074

Odprava stereotipov o spolih v EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o odpravi stereotipov o spolih v EU (2012/2116(INI))

(2016/C 036/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pekinške izjave in izhodišč za ukrepanje, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah, ki je potekala 15. septembra 1995 v Pekingu, ter resolucij Parlamenta z dne 18. maja 2000 o ukrepih po pekinških izhodiščih za ukrepanje (1), z dne 10. marca 2005 o ukrepih po 4. svetovni konferenci o ženskah – Izhodišča za ukrepanje (Peking + 10) (2) ter z dne 25. februarja 2010 o izhodiščih OZN za ukrepanje na področju enakosti spolov (Peking + 15) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pekinške izjave in izhodišč za ukrepanje, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah, ki je potekala 15. septembra 1995 v Pekingu, ter resolucij Parlamenta z dne 18. maja 2000 o ukrepih po pekinških izhodiščih za ukrepanje (1), z dne 10. marca 2005 o ukrepih po 4. svetovni konferenci o ženskah – Izhodišča za ukrepanje (Peking + 10) (2) ter z dne 25. februarja 2010 o izhodiščih OZN za ukrepanje na področju enakosti spolov (Peking + 15) (3),

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, ki poudarja vrednote, skupne državam članicam, kot so pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost in enakost moških in žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, ki poudarja vrednote, skupne državam članicam, kot so pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost in enakost moških in žensk,

| — | ob upoštevanju člena 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki omenja boj proti diskriminaciji na podlagi spola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki omenja boj proti diskriminaciji na podlagi spola,

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (prenovitev) (4) in Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (prenovitev) (4) in Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o spremembi Direktive Sveta 76/207/EGS o izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o spremembi Direktive Sveta 76/207/EGS o izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev (6),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z 2. decembra 1998, v skladu s katerimi bo letna ocena izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje vključevala količinske in kakovostne kazalnike in merila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z 2. decembra 1998, v skladu s katerimi bo letna ocena izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje vključevala količinske in kakovostne kazalnike in merila,

| — | ob upoštevanju skupne deklaracije ministrov EU za enakost med spoloma z dne 4. februarja 2005 v okviru pregledne konference ob desetletnici pekinških izhodišč za ukrepanje, v kateri so med drugim potrdili svojo odločno podporo in zavezanost polni in učinkoviti uveljavitvi pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne deklaracije ministrov EU za enakost med spoloma z dne 4. februarja 2005 v okviru pregledne konference ob desetletnici pekinških izhodišč za ukrepanje, v kateri so med drugim potrdili svojo odločno podporo in zavezanost polni in učinkoviti uveljavitvi pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z 2. in 3. junija 2005, ki države članice in Komisijo vabijo k krepitvi institucionalnih mehanizmov za spodbujanje enakosti med spoloma ter k oblikovanju okvira za ocenjevanje izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje, da bi poenotili in sistematizirali spremljanje napredka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z 2. in 3. junija 2005, ki države članice in Komisijo vabijo k krepitvi institucionalnih mehanizmov za spodbujanje enakosti med spoloma ter k oblikovanju okvira za ocenjevanje izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje, da bi poenotili in sistematizirali spremljanje napredka,

| — | ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020), ki ga je Evropski svet sprejel marca 2011 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020), ki ga je Evropski svet sprejel marca 2011 (7),

| — | ob upoštevanju Strategije Evropske komisije za enakost žensk in moških: 2010–2015, predstavljene 21. septembra 2010, in priloženih delovnih dokumentov služb Komisije o ukrepih za izvajanje strategije (COM(2010)0491, SEC(2010)1080), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Strategije Evropske komisije za enakost žensk in moških: 2010–2015, predstavljene 21. septembra 2010, in priloženih delovnih dokumentov služb Komisije o ukrepih za izvajanje strategije (COM(2010)0491, SEC(2010)1080),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. septembra 2008 o vplivu trženja in oglaševanja na enakost med ženskami in moškimi (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. septembra 2008 o vplivu trženja in oglaševanja na enakost med ženskami in moškimi (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji (9),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0401/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0401/2012),

| A. | ker člen 8 PDEU določa, da si Unija v vseh svojih dejavnostih prizadeva odpraviti neenakosti ter spodbujati enakost med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

A.

ker člen 8 PDEU določa, da si Unija v vseh svojih dejavnostih prizadeva odpraviti neenakosti ter spodbujati enakost med moškimi in ženskami;

| B. | ker veliko žensk kljub napredku v mnogih državah članicah še vedno nosi nesorazmeren delež bremena, ki se nanaša na vzgojo otrok in skrb za druge vzdrževane osebe; ker trdovratnost stereotipov ovira delitev družinskih in gospodinjskih obveznosti med ženskami in moškimi ter preprečuje uresničitev enakosti na trgu dela; |
| --- | --- |

B.

ker veliko žensk kljub napredku v mnogih državah članicah še vedno nosi nesorazmeren delež bremena, ki se nanaša na vzgojo otrok in skrb za druge vzdrževane osebe; ker trdovratnost stereotipov ovira delitev družinskih in gospodinjskih obveznosti med ženskami in moškimi ter preprečuje uresničitev enakosti na trgu dela;

| C. | ker na vseh ravneh družbe in v vseh starostnih skupinah še vedno obstajajo stereotipi, ki vplivajo na naše dojemanje drug drugega prek preveč poenostavljenih predstav, temelječih na družbeno konstruiranih normah, praksah in prepričanjih, ki so pogosto kulturne in temeljijo na veri ali jih vera spodbuja, in izražajo ter ohranjajo osnovna razmerja moči; |
| --- | --- |

C.

ker na vseh ravneh družbe in v vseh starostnih skupinah še vedno obstajajo stereotipi, ki vplivajo na naše dojemanje drug drugega prek preveč poenostavljenih predstav, temelječih na družbeno konstruiranih normah, praksah in prepričanjih, ki so pogosto kulturne in temeljijo na veri ali jih vera spodbuja, in izražajo ter ohranjajo osnovna razmerja moči;

| D. | ker je treba odpraviti vse neposredne in posredne oblike diskriminacije na podlagi spola, da se ženskam zagotovi pravica do enakega obravnavanja in spremeni kulturno dojemanje, da so ženske v mnogih pogledih pasivne ali manjvredne od moških; |
| --- | --- |

D.

ker je treba odpraviti vse neposredne in posredne oblike diskriminacije na podlagi spola, da se ženskam zagotovi pravica do enakega obravnavanja in spremeni kulturno dojemanje, da so ženske v mnogih pogledih pasivne ali manjvredne od moških;

| E. | ker tradicionalne vloge spolov in stereotipi še naprej močno vplivajo na razdelitev vlog med ženskami in moškimi doma, na delovnem mestu in v družbi na splošno, saj so ženske pogosto prikazane kot nekdo, ki skrbi za dom in otroke, medtem ko so moški prikazani kot tisti, ki domov prinašajo denar in ščitijo dom; ker stereotipi o spolih ohranjajo statusa quo v smislu podedovanih ovir na poti do enakopravnosti med spoloma ter omejevanje poklicne izbire in osebnega razvoja žensk, saj jim preprečujejo udejanjenje vseh svojih možnosti kot posameznicam in kot gospodarskim akterkam in zato zelo ovirajo uresničitev enakosti med ženskami in moškimi; |
| --- | --- |

E.

ker tradicionalne vloge spolov in stereotipi še naprej močno vplivajo na razdelitev vlog med ženskami in moškimi doma, na delovnem mestu in v družbi na splošno, saj so ženske pogosto prikazane kot nekdo, ki skrbi za dom in otroke, medtem ko so moški prikazani kot tisti, ki domov prinašajo denar in ščitijo dom; ker stereotipi o spolih ohranjajo statusa quo v smislu podedovanih ovir na poti do enakopravnosti med spoloma ter omejevanje poklicne izbire in osebnega razvoja žensk, saj jim preprečujejo udejanjenje vseh svojih možnosti kot posameznicam in kot gospodarskim akterkam in zato zelo ovirajo uresničitev enakosti med ženskami in moškimi;

| F. | ker se vloge spolov oblikujejo in privzgojijo prek različnih socialnih vplivov, in sicer prek medijev in izobraževanja, ter se razvijajo v fazah socializacije v otroštvu in puberteti, zato vse življenje vplivajo na ljudi; |
| --- | --- |

F.

ker se vloge spolov oblikujejo in privzgojijo prek različnih socialnih vplivov, in sicer prek medijev in izobraževanja, ter se razvijajo v fazah socializacije v otroštvu in puberteti, zato vse življenje vplivajo na ljudi;

| G. | ker se ženske na podeželju srečujejo s še večjo diskriminacijo in spolnimi stereotipi kot ženske v mestih, prav tako pa je tudi stopnja zaposlenosti žensk na podeželju veliko nižja od stopnje zaposlenosti žensk v mestih; |
| --- | --- |

G.

ker se ženske na podeželju srečujejo s še večjo diskriminacijo in spolnimi stereotipi kot ženske v mestih, prav tako pa je tudi stopnja zaposlenosti žensk na podeželju veliko nižja od stopnje zaposlenosti žensk v mestih;

| H. | ker so spolni stereotipi pogosto združeni z drugimi stereotipi, kot je na primer diskriminacija na podlagi starosti, priseljenskega statusa, spolne usmerjenosti, invalidnosti itd., in zato bolj vplivajo na nekatere ženske, ki jih je mogoče uvrstiti v več skupin; |
| --- | --- |

H.

ker so spolni stereotipi pogosto združeni z drugimi stereotipi, kot je na primer diskriminacija na podlagi starosti, priseljenskega statusa, spolne usmerjenosti, invalidnosti itd., in zato bolj vplivajo na nekatere ženske, ki jih je mogoče uvrstiti v več skupin;

| I. | ker je nasilje nad ženskami kršitev človekovih pravic, ki zadeva vse družbene, kulturne in gospodarske sloje; |
| --- | --- |

I.

ker je nasilje nad ženskami kršitev človekovih pravic, ki zadeva vse družbene, kulturne in gospodarske sloje;

Mediji in kultura

| J. | ker je diskriminacija na podlagi spolov v medijih, javnem obveščanju in oglaševanju še vedno razširjena in spodbuja množitev stereotipov o spolih, zlasti tako, da ženske prikazuje kot spolne objekte z namenom spodbujanja prodaje; ker so na primer v oglaševanju 27 % prikazanih zaposlenih in strokovnjakov ženske, od prikazanih pri gospodinjskih opravilih ali skrbi za otroke pa ženske predstavljajo 60 %; ker so oglaševanje in mediji lahko tudi močna orodja v boju proti stereotipom in spolnim predsodkom; |
| --- | --- |

J.

ker je diskriminacija na podlagi spolov v medijih, javnem obveščanju in oglaševanju še vedno razširjena in spodbuja množitev stereotipov o spolih, zlasti tako, da ženske prikazuje kot spolne objekte z namenom spodbujanja prodaje; ker so na primer v oglaševanju 27 % prikazanih zaposlenih in strokovnjakov ženske, od prikazanih pri gospodinjskih opravilih ali skrbi za otroke pa ženske predstavljajo 60 %; ker so oglaševanje in mediji lahko tudi močna orodja v boju proti stereotipom in spolnim predsodkom;

| K. | ker se otroci srečujejo s spolnimi stereotipi že v zgodnjem otroštvu, in sicer prek vzorov, ki jih spodbujajo televizijske nadaljevanke in programi, razprave, igre, videoigre in oglaševanje, izobraževalno gradivo in izobraževalni programi ter odnos v šoli, družini in družbi, kar vpliva na njihovo dojemanje pričakovanega vedenja moških in žensk in jih zaznamuje za celo življenje, vpliva pa tudi na njihove prihodnje težnje; |
| --- | --- |

K.

ker se otroci srečujejo s spolnimi stereotipi že v zgodnjem otroštvu, in sicer prek vzorov, ki jih spodbujajo televizijske nadaljevanke in programi, razprave, igre, videoigre in oglaševanje, izobraževalno gradivo in izobraževalni programi ter odnos v šoli, družini in družbi, kar vpliva na njihovo dojemanje pričakovanega vedenja moških in žensk in jih zaznamuje za celo življenje, vpliva pa tudi na njihove prihodnje težnje;

| L. | ker način, kako so dekleta prikazana v javnosti, znižuje spoštovanje družbe do njih in spodbuja nasilje nad njimi; ker kljub temu, da lahko imajo mediji pozitivno izobraževalno vlogo, so stereotipi o deklicah razširjeni v medijih, tudi v oglaševanju in otroških programih, in pogosto utrjujejo tradicionalne odnose in vedenje; |
| --- | --- |

L.

ker način, kako so dekleta prikazana v javnosti, znižuje spoštovanje družbe do njih in spodbuja nasilje nad njimi; ker kljub temu, da lahko imajo mediji pozitivno izobraževalno vlogo, so stereotipi o deklicah razširjeni v medijih, tudi v oglaševanju in otroških programih, in pogosto utrjujejo tradicionalne odnose in vedenje;

| M. | ker je v televizijskih programih, računalniških igrah in glasbenih videoposnetkih vedno opaznejša težnja, deloma za komercialne namene, po predstavitvi provokativno oblečenih žensk v seksualnih položajih, s čimer se dodatno spodbujajo stereotipi o spolih; ker besedila pesmi za mlade vsebujejo vsebino, ki namiguje na spolnost in pogosto spodbuja nasilje nad ženskami in dekleti; |
| --- | --- |

M.

ker je v televizijskih programih, računalniških igrah in glasbenih videoposnetkih vedno opaznejša težnja, deloma za komercialne namene, po predstavitvi provokativno oblečenih žensk v seksualnih položajih, s čimer se dodatno spodbujajo stereotipi o spolih; ker besedila pesmi za mlade vsebujejo vsebino, ki namiguje na spolnost in pogosto spodbuja nasilje nad ženskami in dekleti;

| N. | ker novi kulturni status pornografije vpliva predvsem na mlade ženske in moške; ker vključevanje pornografije v vsakodnevno življenje, to je trenutni kulturni proces, pri katerem se pornografija vključuje v naše življenje kot vse bolj splošno sprejet, pogosto idealiziran kulturni element, še posebej očitno kaže v mladinski kulturi: od najstniških televizijskih programov in revij o življenjskem slogu vse do videospotov in oglasov, namenjenih mladim; |
| --- | --- |

N.

ker novi kulturni status pornografije vpliva predvsem na mlade ženske in moške; ker vključevanje pornografije v vsakodnevno življenje, to je trenutni kulturni proces, pri katerem se pornografija vključuje v naše življenje kot vse bolj splošno sprejet, pogosto idealiziran kulturni element, še posebej očitno kaže v mladinski kulturi: od najstniških televizijskih programov in revij o življenjskem slogu vse do videospotov in oglasov, namenjenih mladim;

Izobraževanje in usposabljanje

| O. | ker dostop do formalnega osnovnošolskega, srednješolskega in visokošolskega izobraževanja in vsebina izobraževalnega programa, v skladu s katerim se poučujejo dekleta in fanti, najbolj vpliva na razlike med spoloma in ustrezno s tem na izbiro in dostop do pravic; ker je treba kljub temu, da imajo dekleta in fanti v EU na splošno dostop do izobraževanja in je na prvi pogled to področje manj problematično v primerjavi z drugimi deli sveta, poudariti, da dekleta in fanti niso enakopravni, kar zadeva dostopanje do izobraževalnih sistemov in možnosti ter njihovega izkoriščanja; ker je v nekaterih državah je dostopanje do izobraževanja še vedno težavno zlasti za dekleta, ki so pripadnice manjšin, kot so dekleta iz romske skupnosti, priseljenke, prosilke azila, begunke in invalidna dekleta; |
| --- | --- |

O.

ker dostop do formalnega osnovnošolskega, srednješolskega in visokošolskega izobraževanja in vsebina izobraževalnega programa, v skladu s katerim se poučujejo dekleta in fanti, najbolj vpliva na razlike med spoloma in ustrezno s tem na izbiro in dostop do pravic; ker je treba kljub temu, da imajo dekleta in fanti v EU na splošno dostop do izobraževanja in je na prvi pogled to področje manj problematično v primerjavi z drugimi deli sveta, poudariti, da dekleta in fanti niso enakopravni, kar zadeva dostopanje do izobraževalnih sistemov in možnosti ter njihovega izkoriščanja; ker je v nekaterih državah je dostopanje do izobraževanja še vedno težavno zlasti za dekleta, ki so pripadnice manjšin, kot so dekleta iz romske skupnosti, priseljenke, prosilke azila, begunke in invalidna dekleta;

| P. | ker se lahko otroci enakosti in tega, kako se boriti proti spolnim stereotipom, naučijo v rani mladosti z vzgojo, ki je osnovana na priznavanju enakosti; |
| --- | --- |

P.

ker se lahko otroci enakosti in tega, kako se boriti proti spolnim stereotipom, naučijo v rani mladosti z vzgojo, ki je osnovana na priznavanju enakosti;

| Q. | ker stereotipi o izobraževalnih in poklicnih možnostih, ki so na voljo ženskam, še vedno obstajajo in pomagajo ohranjati neenakopravnost; ker se v izobraževanju in usposabljanju še vedno posredujejo spolni stereotipi, saj ženske in moški pogosto izberejo tradicionalne poti izobraževanja in usposabljanja, to pa ima resne posledice za trg dela, saj omejuje diverzifikacijo poklicev, ženske pa se pogosto zaposlujejo v poklicih, ki so manj cenjeni in slabše plačani; |
| --- | --- |

Q.

ker stereotipi o izobraževalnih in poklicnih možnostih, ki so na voljo ženskam, še vedno obstajajo in pomagajo ohranjati neenakopravnost; ker se v izobraževanju in usposabljanju še vedno posredujejo spolni stereotipi, saj ženske in moški pogosto izberejo tradicionalne poti izobraževanja in usposabljanja, to pa ima resne posledice za trg dela, saj omejuje diverzifikacijo poklicev, ženske pa se pogosto zaposlujejo v poklicih, ki so manj cenjeni in slabše plačani;

| R. | ker izobraževalni proces ne spodbuja fantov in deklet k enakemu zanimanju za vse predmete, zlasti znanstvene in tehnične predmete; |
| --- | --- |

R.

ker izobraževalni proces ne spodbuja fantov in deklet k enakemu zanimanju za vse predmete, zlasti znanstvene in tehnične predmete;

| S. | ker mnogo evropskih držav v svoje poklicno svetovanje vključuje spolno razsežnost, vendar je ta ponavadi omejena na spodbujanje deklet k izbiri poklica v tehnoloških ali znanstvenih panogah, ni pa spodbujanja fantov k izbiri poklica v izobraževanju, zdravstvu ali družboslovju; |
| --- | --- |

S.

ker mnogo evropskih držav v svoje poklicno svetovanje vključuje spolno razsežnost, vendar je ta ponavadi omejena na spodbujanje deklet k izbiri poklica v tehnoloških ali znanstvenih panogah, ni pa spodbujanja fantov k izbiri poklica v izobraževanju, zdravstvu ali družboslovju;

Trg delovne sile

| T. | ker ima vpliv stereotipov o spolih na izobraževanje in usposabljanje velike posledice za trg dela, kjer se ženske še vedno spopadajo z vodoravno in navpično segregacijo, in ker to prispeva k temu, da se nekateri sektorji še vedno obravnavajo kot „moški“ (z več 85 % moških) in v katerih so plače posledično višje kot plače v sektorjih, ki se obravnavajo kot „ženski“ (z več kot 70 % žensk); ker je poleg tega v splošnem v poklicih z nižjim družbenogospodarskim statusom zaposlenih več žensk, kar tudi spodkopava njihovo samozavest in samospoštovanje; |
| --- | --- |

T.

ker ima vpliv stereotipov o spolih na izobraževanje in usposabljanje velike posledice za trg dela, kjer se ženske še vedno spopadajo z vodoravno in navpično segregacijo, in ker to prispeva k temu, da se nekateri sektorji še vedno obravnavajo kot „moški“ (z več 85 % moških) in v katerih so plače posledično višje kot plače v sektorjih, ki se obravnavajo kot „ženski“ (z več kot 70 % žensk); ker je poleg tega v splošnem v poklicih z nižjim družbenogospodarskim statusom zaposlenih več žensk, kar tudi spodkopava njihovo samozavest in samospoštovanje;

| U. | ker stereotipi o spolih na trgu dela še vedno omejujejo dostop žensk do nekaterih sektorjev, kot so strojništvo, gasilstvo, proizvodnja, gradbeništvo, lesarstvo, mehanika, tehnični in znanstveni sektor in nove tehnologije, vendar tudi omejujejo dostop moških do sektor varstva otrok (babištvo, nega dojenčkov itd.); |
| --- | --- |

U.

ker stereotipi o spolih na trgu dela še vedno omejujejo dostop žensk do nekaterih sektorjev, kot so strojništvo, gasilstvo, proizvodnja, gradbeništvo, lesarstvo, mehanika, tehnični in znanstveni sektor in nove tehnologije, vendar tudi omejujejo dostop moških do sektor varstva otrok (babištvo, nega dojenčkov itd.);

| V. | ker bi boljše poznavanje delovnih mest, ki obstajajo na trgu dela, spodbudilo to, da bi ženske lažje dostopale do vseh poklicnih usposabljanj; |
| --- | --- |

V.

ker bi boljše poznavanje delovnih mest, ki obstajajo na trgu dela, spodbudilo to, da bi ženske lažje dostopale do vseh poklicnih usposabljanj;

| W. | ker so spolni stereotipi kontraproduktivni in na trgu dela prispevajo k delitvi poklicev na podlagi spola, s čimer povečujejo razlike v plačilu med spoloma; |
| --- | --- |

W.

ker so spolni stereotipi kontraproduktivni in na trgu dela prispevajo k delitvi poklicev na podlagi spola, s čimer povečujejo razlike v plačilu med spoloma;

| X. | ker so ženske v EU leta 2010 še vedno v povprečju zaslužile 16,4 % manj kot moški na enakem delovnem mestu, razlika v plačilu pa se razlikuje med državami članicami in je v nekaterih državah članicah leta 2011 v povprečju presegla 22 %; ker obstaja veliko zapletenih razlogov za to razliko v plačilu, vendar so mnogi posledica spolnih stereotipov in obravnave žensk zgolj s stališča tradicionalne razdelitve vlog; |
| --- | --- |

X.

ker so ženske v EU leta 2010 še vedno v povprečju zaslužile 16,4 % manj kot moški na enakem delovnem mestu, razlika v plačilu pa se razlikuje med državami članicami in je v nekaterih državah članicah leta 2011 v povprečju presegla 22 %; ker obstaja veliko zapletenih razlogov za to razliko v plačilu, vendar so mnogi posledica spolnih stereotipov in obravnave žensk zgolj s stališča tradicionalne razdelitve vlog;

| Y. | ker so ženske glede usklajevanja delovnega in zasebnega življenja na splošno nesorazmerno zastopane na prožnih delovnih mestih in zaposlitvah za krajši delovni čas, kar kaže, da je tradicionalno mnenje, da ženske nosijo glavno odgovornost za skrb za družino, še vedno prisotno ter jih sili v sprejemanje zaposlitev za krajši delovni čas, ki imajo prožni delovni čas ali ki so začasne, in omejuje njihove priložnosti na trgu dela ter za napredovanje; |
| --- | --- |

Y.

ker so ženske glede usklajevanja delovnega in zasebnega življenja na splošno nesorazmerno zastopane na prožnih delovnih mestih in zaposlitvah za krajši delovni čas, kar kaže, da je tradicionalno mnenje, da ženske nosijo glavno odgovornost za skrb za družino, še vedno prisotno ter jih sili v sprejemanje zaposlitev za krajši delovni čas, ki imajo prožni delovni čas ali ki so začasne, in omejuje njihove priložnosti na trgu dela ter za napredovanje;

| Z. | ker prekinitve poklicne poti žensk zaradi porodniškega dopusta ali skrbi za bližnjega povečujejo razlike med spoloma glede plače in pokojnine; |
| --- | --- |

Z.

ker prekinitve poklicne poti žensk zaradi porodniškega dopusta ali skrbi za bližnjega povečujejo razlike med spoloma glede plače in pokojnine;

Gospodarsko in politično odločanje

| AA. | ker študija Komisije iz leta 2011 kaže, da bodo leta 2012 v Evropski uniji ženske predstavljale 14 % članov uprav največjih družb, ki kotirajo na borzi, kar kaže na obstoj t.i. „steklenega stropa“, ki ženskam otežuje, da bi zasedle najvišje vodstvene položaje in imele enake možnosti za napredovanje; |
| --- | --- |

AA.

ker študija Komisije iz leta 2011 kaže, da bodo leta 2012 v Evropski uniji ženske predstavljale 14 % članov uprav največjih družb, ki kotirajo na borzi, kar kaže na obstoj t.i. „steklenega stropa“, ki ženskam otežuje, da bi zasedle najvišje vodstvene položaje in imele enake možnosti za napredovanje;

| AB. | ker je delež žensk na področju političnega odločanja kljub napredku v preteklih letih še vedno zelo majhen, in sicer na lokalni in nacionalni ravni ter na ravni EU; ker se je zastopanost žensk v nacionalnih vladah in parlamentih povečala z 21 % leta 2004 na 23 % leta 2009, zastopanost žensk v Evropskem parlamentu pa se je povečala s 30 % leta 2004 na 35 % leta 2009; |
| --- | --- |

AB.

ker je delež žensk na področju političnega odločanja kljub napredku v preteklih letih še vedno zelo majhen, in sicer na lokalni in nacionalni ravni ter na ravni EU; ker se je zastopanost žensk v nacionalnih vladah in parlamentih povečala z 21 % leta 2004 na 23 % leta 2009, zastopanost žensk v Evropskem parlamentu pa se je povečala s 30 % leta 2004 na 35 % leta 2009;

| AC. | ker v političnih in gospodarskih organih odločanja še vedno prevladujejo spolni stereotipi in seksizem, in sicer v obliki stalnih seksističnih opazk in nadlegovanja, tudi v nekaterih oblikah spolnega nadlegovanja in nasilja nad ženskami; |
| --- | --- |

AC.

ker v političnih in gospodarskih organih odločanja še vedno prevladujejo spolni stereotipi in seksizem, in sicer v obliki stalnih seksističnih opazk in nadlegovanja, tudi v nekaterih oblikah spolnega nadlegovanja in nasilja nad ženskami;

| AD. | ker je treba spolne stereotipe odpraviti, zlasti na ravni družb, kjer je večina vodilnih položajev v rokah moških, saj ti stereotipi prispevajo k omejevanju ambicij mladih žensk in jih odvračajo od prijav na najvišje vodstvene položaje na področju finančnega, gospodarskega in političnega odločanja tako v javni kot zasebni sferi; |
| --- | --- |

AD.

ker je treba spolne stereotipe odpraviti, zlasti na ravni družb, kjer je večina vodilnih položajev v rokah moških, saj ti stereotipi prispevajo k omejevanju ambicij mladih žensk in jih odvračajo od prijav na najvišje vodstvene položaje na področju finančnega, gospodarskega in političnega odločanja tako v javni kot zasebni sferi;

Ukrepanje EU

| 1. | ugotavlja resno pomanjkanje napredka pri spoštovanju zavez, ki so jih sprejele EU in številne vlade kot del pekinških izhodišč za ukrepanje; poudarja potrebo po novih kazalnikih na področju spolnih stereotipov in po analitičnih poročilih na ravni EU ter poziva Evropski inštitut za enakost spolov, naj obravnava to vprašanje; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja resno pomanjkanje napredka pri spoštovanju zavez, ki so jih sprejele EU in številne vlade kot del pekinških izhodišč za ukrepanje; poudarja potrebo po novih kazalnikih na področju spolnih stereotipov in po analitičnih poročilih na ravni EU ter poziva Evropski inštitut za enakost spolov, naj obravnava to vprašanje;

| 2. | ugotavlja, da – kljub zavezanosti EU enakosti med moškimi in ženskami – v zakonodaji, ki zagotavlja nediskriminacijo žensk in enakost spolov na področjih socialne varnosti, izobraževanja in medijev, ter pri izvajanju te zakonodaje, še vedno obstaja vrzel; poudarja, de je treba hitreje izvajati veljavno zakonodajo na teh področjih in sprejeti novo; poziva Komisijo, naj na vsa področja politike vključi vprašanje enakosti spolov, saj bo to okrepilo potencial rasti evropske delovne sile; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da – kljub zavezanosti EU enakosti med moškimi in ženskami – v zakonodaji, ki zagotavlja nediskriminacijo žensk in enakost spolov na področjih socialne varnosti, izobraževanja in medijev, ter pri izvajanju te zakonodaje, še vedno obstaja vrzel; poudarja, de je treba hitreje izvajati veljavno zakonodajo na teh področjih in sprejeti novo; poziva Komisijo, naj na vsa področja politike vključi vprašanje enakosti spolov, saj bo to okrepilo potencial rasti evropske delovne sile;

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj učinkovito uporabijo sredstva Evropskega socialnega sklada za dolgoročne strategije, ki bi ženske seznanjale z delovnimi panogami, kjer so ženske zaradi spolnih stereotipov premalo zastopane, in bi te panoge naredile privlačnejše; meni, da bi strategije morale vključevati pozitivne ukrepe, vseživljenjsko učenje in dejavno spodbujanje deklic, naj se odločijo za študij na področjih, ki tradicionalno niso sprejeta kot ženska, kot so informacijska tehnologija ali strojništvo, ter naj spodbujajo ukrepe usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja za moške in ženske; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in države članice, naj učinkovito uporabijo sredstva Evropskega socialnega sklada za dolgoročne strategije, ki bi ženske seznanjale z delovnimi panogami, kjer so ženske zaradi spolnih stereotipov premalo zastopane, in bi te panoge naredile privlačnejše; meni, da bi strategije morale vključevati pozitivne ukrepe, vseživljenjsko učenje in dejavno spodbujanje deklic, naj se odločijo za študij na področjih, ki tradicionalno niso sprejeta kot ženska, kot so informacijska tehnologija ali strojništvo, ter naj spodbujajo ukrepe usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja za moške in ženske;

| 4. | poziva Komisijo, naj podpre ukrepe držav članic za odpravo stereotipov in njihove spodbude, da bi lahko vsi, brez ovir zaradi stereotipov, dostopali do izobraževanja in zaposlovanja; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj podpre ukrepe držav članic za odpravo stereotipov in njihove spodbude, da bi lahko vsi, brez ovir zaradi stereotipov, dostopali do izobraževanja in zaposlovanja;

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj odločno in trajno podprejo program Daphne in prihodnji program Pravice in državljanstvo, kot sredstvo za boj proti nasilju nad ženskami in pa tudi proti stereotipom o spolih; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo in države članice, naj odločno in trajno podprejo program Daphne in prihodnji program Pravice in državljanstvo, kot sredstvo za boj proti nasilju nad ženskami in pa tudi proti stereotipom o spolih;

| 6. | poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo strategije za odpravljanje izvornih vzrokov diskriminacije in nasilja nad ženskami, ki so zakoreninjeni v stereotipih in neenakosti ženskih in moških, začnejo pa naj pri odpravi stereotipov o spolih; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo strategije za odpravljanje izvornih vzrokov diskriminacije in nasilja nad ženskami, ki so zakoreninjeni v stereotipih in neenakosti ženskih in moških, začnejo pa naj pri odpravi stereotipov o spolih;

Mediji in kultura

| 7. | opozarja na dejstvo, da so spolni stereotipi v oglaševanju med otroškimi televizijskimi programi in v samih programih poseben problem, ker lahko vplivajo na spolno socializacijo in s tem na podobo, ki jo imajo otroci o sebi, svojih družinskih članih in zunanjem svetu; poudarja, da je treba zmanjšati izpostavljenost otrok spolnim stereotipom, po možnosti tako, da se v šolah zagotovi do medijev kritično izobraževanje; |
| --- | --- |

7.

opozarja na dejstvo, da so spolni stereotipi v oglaševanju med otroškimi televizijskimi programi in v samih programih poseben problem, ker lahko vplivajo na spolno socializacijo in s tem na podobo, ki jo imajo otroci o sebi, svojih družinskih članih in zunanjem svetu; poudarja, da je treba zmanjšati izpostavljenost otrok spolnim stereotipom, po možnosti tako, da se v šolah zagotovi do medijev kritično izobraževanje;

| 8. | poudarja, da je treba v proces vključevanja načela enakosti spolov vključiti tudi fante, in zato poziva k oblikovanju posebnih vaj za njihovo ozaveščanje o stereotipih; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba v proces vključevanja načela enakosti spolov vključiti tudi fante, in zato poziva k oblikovanju posebnih vaj za njihovo ozaveščanje o stereotipih;

| 9. | poudarja, da so v oglaševanju mnogokrat prisotna diskriminatorna in/ali nedostojna sporočila, ki temeljijo na vseh oblikah spolnih stereotipov, kar ovira strategije za doseganje enakopravnosti spolov; poziva Komisijo, države članice, civilno družbo in oglaševalske samoregulativne organe, naj tesno sodelujejo v boju proti takšnemu ravnanju z uporabo učinkovitih sredstev, ki bodo s trženjem in oglaševanjem zagotavljala spoštovanje človekovega dostojanstva in pravičnosti; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da so v oglaševanju mnogokrat prisotna diskriminatorna in/ali nedostojna sporočila, ki temeljijo na vseh oblikah spolnih stereotipov, kar ovira strategije za doseganje enakopravnosti spolov; poziva Komisijo, države članice, civilno družbo in oglaševalske samoregulativne organe, naj tesno sodelujejo v boju proti takšnemu ravnanju z uporabo učinkovitih sredstev, ki bodo s trženjem in oglaševanjem zagotavljala spoštovanje človekovega dostojanstva in pravičnosti;

| 10. | poudarja, da je lahko oglaševanje učinkovito orodje pri kljubovanju in nasprotovanju stereotipom ter vzvod proti rasizmu, seksizmu in diskriminaciji, kar je v današnjih večkulturnih družbah bistveno; poziva Komisijo, države članice in oglaševalsko stroko, naj okrepijo usposabljanje in izobraževanje kot način za preseganje stereotipov, boj proti diskriminaciji in spodbujanje enakopravnosti spolov že od mladih nog; zlasti poziva države članice, naj začnejo in razvijajo tesno sodelovanje z obstoječimi izobraževalnimi ustanovami na področju trženja, komunikologije in oglaševanja, da bi pomagale pri ustreznem usposabljanju bodoče delovne sile v tej panogi; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je lahko oglaševanje učinkovito orodje pri kljubovanju in nasprotovanju stereotipom ter vzvod proti rasizmu, seksizmu in diskriminaciji, kar je v današnjih večkulturnih družbah bistveno; poziva Komisijo, države članice in oglaševalsko stroko, naj okrepijo usposabljanje in izobraževanje kot način za preseganje stereotipov, boj proti diskriminaciji in spodbujanje enakopravnosti spolov že od mladih nog; zlasti poziva države članice, naj začnejo in razvijajo tesno sodelovanje z obstoječimi izobraževalnimi ustanovami na področju trženja, komunikologije in oglaševanja, da bi pomagale pri ustreznem usposabljanju bodoče delovne sile v tej panogi;

| 11. | poudarja, da je treba pripraviti posebne tečaje o spolnih stereotipih v medijih za odbore za standarde v oglaševanju in samoregulativne ter regulativne organe, da bi povečali ozaveščenost o negativnem vplivu spolno diskriminatornih podob na televiziji, internetu ter v trženjskih in oglaševalskih akcijah; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba pripraviti posebne tečaje o spolnih stereotipih v medijih za odbore za standarde v oglaševanju in samoregulativne ter regulativne organe, da bi povečali ozaveščenost o negativnem vplivu spolno diskriminatornih podob na televiziji, internetu ter v trženjskih in oglaševalskih akcijah;

| 12. | poziva EU, naj v vsej Evropski uniji oblikujejo kampanje ozaveščanja za ničelno strpnost do seksističnih napadov ali ponižujočega prikazovanja žensk in deklet v medijih; |
| --- | --- |

12.

poziva EU, naj v vsej Evropski uniji oblikujejo kampanje ozaveščanja za ničelno strpnost do seksističnih napadov ali ponižujočega prikazovanja žensk in deklet v medijih;

| 13. | poziva EU in države članice, naj z zaposlenimi v medijih izvedejo usposabljanje in akcije za večjo ozaveščenost o škodljivih učinkih spolnih stereotipov in dobri praksi na tem področju; |
| --- | --- |

13.

poziva EU in države članice, naj z zaposlenimi v medijih izvedejo usposabljanje in akcije za večjo ozaveščenost o škodljivih učinkih spolnih stereotipov in dobri praksi na tem področju;

| 14. | poudarja, da je treba spodbujati prikazovanje podobe žensk, ki spoštuje njihovo dostojanstvo, in se boriti proti še vedno obstoječim spolnim stereotipom, zlasti proti razširjenemu ponižujočemu prikazovanju, pri čemer pa je treba v celoti spoštovati svobodo izražanja in svobodo tiska; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba spodbujati prikazovanje podobe žensk, ki spoštuje njihovo dostojanstvo, in se boriti proti še vedno obstoječim spolnim stereotipom, zlasti proti razširjenemu ponižujočemu prikazovanju, pri čemer pa je treba v celoti spoštovati svobodo izražanja in svobodo tiska;

| 15. | poziva EU in njene države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe v zvezi z njegovo resolucijo z dne 16. septembra 1997 o diskriminaciji žensk v oglaševanju (10); |
| --- | --- |

15.

poziva EU in njene države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe v zvezi z njegovo resolucijo z dne 16. septembra 1997 o diskriminaciji žensk v oglaševanju (10);

| 16. | poziva Komisijo, naj pomaga državam članicam v boju proti seksualizaciji deklet, ne le z zbiranjem potrebnih podatkov, spodbujanjem dobre prakse in organiziranjem informativnih kampanj, temveč tudi s finančno podporo za ukrepe, sprejete v državah članicah, zlasti podporo organizacijam za ženske, ki se borijo proti seksualizaciji žensk in deklet in nasilju nad njimi; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj pomaga državam članicam v boju proti seksualizaciji deklet, ne le z zbiranjem potrebnih podatkov, spodbujanjem dobre prakse in organiziranjem informativnih kampanj, temveč tudi s finančno podporo za ukrepe, sprejete v državah članicah, zlasti podporo organizacijam za ženske, ki se borijo proti seksualizaciji žensk in deklet in nasilju nad njimi;

| 17. | poziva države članice, naj izvedejo pozitivne ukrepe in tako zagotovijo, da bo imelo več žensk dostop do vodstvenih položajev na področju medijev, tudi do najvišjih vodstvenih položajev; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj izvedejo pozitivne ukrepe in tako zagotovijo, da bo imelo več žensk dostop do vodstvenih položajev na področju medijev, tudi do najvišjih vodstvenih položajev;

| 18. | poziva države članice, naj razvijejo raziskovanje in zbiranje primerljivih podatkov v zvezi z ženskami in mediji, tudi o prikazovanju žensk iz posebnih skupin, kot so invalidne ženske ali pripadnice etničnih manjšin; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj razvijejo raziskovanje in zbiranje primerljivih podatkov v zvezi z ženskami in mediji, tudi o prikazovanju žensk iz posebnih skupin, kot so invalidne ženske ali pripadnice etničnih manjšin;

Izobraževanje in usposabljanje

| 19. | poudarja potrebo po posebnih tečajih za poklicno usmerjanje v osnovnih in srednjih šolah ter visokošolskih ustanovah, da bi se mladi seznanili z negativnimi posledicami spolnih stereotipov ter bi se jih spodbudilo k študiju in začetku poklicnih poti, ki so bile v preteklosti običajno sprejete kot moške ali ženske; poziva k zagotovitvi podpore vsem ukrepom za zmanjšanje razširjenosti spolnih stereotipov med majhnimi otroki; |
| --- | --- |

19.

poudarja potrebo po posebnih tečajih za poklicno usmerjanje v osnovnih in srednjih šolah ter visokošolskih ustanovah, da bi se mladi seznanili z negativnimi posledicami spolnih stereotipov ter bi se jih spodbudilo k študiju in začetku poklicnih poti, ki so bile v preteklosti običajno sprejete kot moške ali ženske; poziva k zagotovitvi podpore vsem ukrepom za zmanjšanje razširjenosti spolnih stereotipov med majhnimi otroki;

| 20. | vztraja, da je treba spodbujati enakost med ženskami in moškimi od ranega otroštva dalje, če naj se proti stereotipom, diskriminaciji in nasilju na podlagi spola borimo učinkovito; sem sodi tudi to, da bi se v šolah poučevalo o splošni deklaraciji o človekovih pravicah in evropski listini o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

20.

vztraja, da je treba spodbujati enakost med ženskami in moškimi od ranega otroštva dalje, če naj se proti stereotipom, diskriminaciji in nasilju na podlagi spola borimo učinkovito; sem sodi tudi to, da bi se v šolah poučevalo o splošni deklaraciji o človekovih pravicah in evropski listini o človekovih pravicah;

| 21. | poudarja potrebo po izobraževalnih programih/kurikulih, ki bodo osredotočeni na enakosti med moškimi in ženskami, spoštovanju drugih, medsebojnem spoštovanju med mladimi in zavračanju vsakršne oblike nasilja, opozarja pa tudi na pomen usposabljanja profesorjev na tem področju; |
| --- | --- |

21.

poudarja potrebo po izobraževalnih programih/kurikulih, ki bodo osredotočeni na enakosti med moškimi in ženskami, spoštovanju drugih, medsebojnem spoštovanju med mladimi in zavračanju vsakršne oblike nasilja, opozarja pa tudi na pomen usposabljanja profesorjev na tem področju;

| 22. | poudarja potrebo po procesu vključevanja načela enakosti spolov v šolah in zato spodbuja šole, naj uvedejo in izvajajo tečaje in praktične vaje za ozaveščanje, namenjene spodbujanju enakosti spolov v učnem načrtu; |
| --- | --- |

22.

poudarja potrebo po procesu vključevanja načela enakosti spolov v šolah in zato spodbuja šole, naj uvedejo in izvajajo tečaje in praktične vaje za ozaveščanje, namenjene spodbujanju enakosti spolov v učnem načrtu;

| 23. | poudarja potrebo po pripravi in izvedbi usposabljanj za učitelje, pedagoge, ravnatelje in vse druge, ki so vključeni v vzgojo in izobraževanje otrok, da bodo opremljeni s pedagoškimi instrumenti, potrebnimi za boj proti stereotipom na osnovi spola in za spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

23.

poudarja potrebo po pripravi in izvedbi usposabljanj za učitelje, pedagoge, ravnatelje in vse druge, ki so vključeni v vzgojo in izobraževanje otrok, da bodo opremljeni s pedagoškimi instrumenti, potrebnimi za boj proti stereotipom na osnovi spola in za spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami;

| 24. | poudarja, da ima sicer večina držav EU na visokošolskem področju ukrepe za enakopravnost spolov, vendar so skoraj vsi ukrepi in projekti usmerjeni k mladim ženskam; zato poziva države članice, naj pripravijo splošne državne strategije in pobude za boj proti spolnim stereotipom v visokem šolstvu, ki bodo usmerjene k mladim moškim; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da ima sicer večina držav EU na visokošolskem področju ukrepe za enakopravnost spolov, vendar so skoraj vsi ukrepi in projekti usmerjeni k mladim ženskam; zato poziva države članice, naj pripravijo splošne državne strategije in pobude za boj proti spolnim stereotipom v visokem šolstvu, ki bodo usmerjene k mladim moškim;

| 25. | poziva k primerni pripravi učiteljev in vodij usposabljanja v formalnem in neformalnem izobraževanju z osnovnim usposabljanjem na področju enakosti med ženskami/dekleti in moškimi/fanti, prepoznavanja različnih vrst zlorab, povezanih z njo in spolnim nasiljem, ter odzivanja nanje; |
| --- | --- |

25.

poziva k primerni pripravi učiteljev in vodij usposabljanja v formalnem in neformalnem izobraževanju z osnovnim usposabljanjem na področju enakosti med ženskami/dekleti in moškimi/fanti, prepoznavanja različnih vrst zlorab, povezanih z njo in spolnim nasiljem, ter odzivanja nanje;

| 26. | poudarja, da so potrebne politike, ki se bodo osredotočale na odpravljanju stereotipov o spolih od rane mladosti dalje, ki bodo gradile na usposabljanju za ozaveščanje problematike med učitelji in učenci in bodo podpirale raznolikost poklicnih poti za mlade ženske in moške; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da so potrebne politike, ki se bodo osredotočale na odpravljanju stereotipov o spolih od rane mladosti dalje, ki bodo gradile na usposabljanju za ozaveščanje problematike med učitelji in učenci in bodo podpirale raznolikost poklicnih poti za mlade ženske in moške;

| 27. | poziva EU in države članice, naj uresničujejo dejavne politike in tako dekletom, ki pripadajo manjšinam in priseljenskim skupnostim, zagotovijo dostop do izobraževanja in izobraževalnih sistemov; |
| --- | --- |

27.

poziva EU in države članice, naj uresničujejo dejavne politike in tako dekletom, ki pripadajo manjšinam in priseljenskim skupnostim, zagotovijo dostop do izobraževanja in izobraževalnih sistemov;

| 28. | poziva države članice, naj ocenijo učne načrte in vsebine šolskega gradiva zaradi reforme, s katero bi v vso učno gradivo vključili vprašanja spolov v širšem okviru, in sicer v zvezi z odpravljanjem spolnih stereotipov in povečanjem prepoznavnosti prispevka in vloge žensk v zgodovini, literaturi, umetnosti itd., tudi v prvih letih šolanja; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj ocenijo učne načrte in vsebine šolskega gradiva zaradi reforme, s katero bi v vso učno gradivo vključili vprašanja spolov v širšem okviru, in sicer v zvezi z odpravljanjem spolnih stereotipov in povečanjem prepoznavnosti prispevka in vloge žensk v zgodovini, literaturi, umetnosti itd., tudi v prvih letih šolanja;

| 29. | poziva EU, naj spodbuja evropsko razsežnost v izobraževanju, na primer z zagotavljanjem izmenjave primerov najboljše prakse na področju enakosti spolov kot izobraževalnega orodja ter s pripravo in zbiranjem statističnih podatkov v zvezi s spoloma v vseh vidikih izobraževanja na nacionalni ravni in ravni EU; |
| --- | --- |

29.

poziva EU, naj spodbuja evropsko razsežnost v izobraževanju, na primer z zagotavljanjem izmenjave primerov najboljše prakse na področju enakosti spolov kot izobraževalnega orodja ter s pripravo in zbiranjem statističnih podatkov v zvezi s spoloma v vseh vidikih izobraževanja na nacionalni ravni in ravni EU;

| 30. | poziva EU, naj v vse programe ocenjevanja, ki so namenjeni ocenjevanju kakovosti izobraževanja v evropskih šolah, vključi kvantitativne in kvalitativne kazalnike o enakosti spolov; |
| --- | --- |

30.

poziva EU, naj v vse programe ocenjevanja, ki so namenjeni ocenjevanju kakovosti izobraževanja v evropskih šolah, vključi kvantitativne in kvalitativne kazalnike o enakosti spolov;

Trg delovne sile

| 31. | opozarja na vedno večjo zaskrbljenost glede negativnega vpliva spolnih stereotipov na razliko v plačilu med spoloma, ki znaša 16,4 %, ter poziva Komisijo in države članice, naj to vprašanje upoštevajo pri razvoju novih politik; |
| --- | --- |

31.

opozarja na vedno večjo zaskrbljenost glede negativnega vpliva spolnih stereotipov na razliko v plačilu med spoloma, ki znaša 16,4 %, ter poziva Komisijo in države članice, naj to vprašanje upoštevajo pri razvoju novih politik;

| 32. | poudarja, da glede na razpoložljive podatke ženske za svoje kvalifikacije in izkušnje prejmejo nižje plačilo kot moški, deloma zato, ker je zaposlenost žensk tradicionalno obravnavana kot dodatek k družinskemu proračunu, kar ima pomembno vlogo pri ustvarjanju in ohranjanju razlike v plačilu med ženskami in moškimi; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da glede na razpoložljive podatke ženske za svoje kvalifikacije in izkušnje prejmejo nižje plačilo kot moški, deloma zato, ker je zaposlenost žensk tradicionalno obravnavana kot dodatek k družinskemu proračunu, kar ima pomembno vlogo pri ustvarjanju in ohranjanju razlike v plačilu med ženskami in moškimi;

| 33. | poudarja potrebo po dejavnostih krepitve ozaveščenosti, da bi se delodajalci in zaposleni seznanili s povezavo med spolnimi stereotipi in razlikami v plačilu in službah med spoloma, da bi se druge zainteresirane strani v družbi seznanile z dejstvom, da se zaradi spolnih stereotipov zmanjšujejo priložnosti žensk na trgu dela in v njihovem zasebnem življenju, ter da bi se spodbudila preglednost v javnih in zasebnih družbah in agencijah in zagotovilo enako plačilo za enako in enakovredno delo; |
| --- | --- |

33.

poudarja potrebo po dejavnostih krepitve ozaveščenosti, da bi se delodajalci in zaposleni seznanili s povezavo med spolnimi stereotipi in razlikami v plačilu in službah med spoloma, da bi se druge zainteresirane strani v družbi seznanile z dejstvom, da se zaradi spolnih stereotipov zmanjšujejo priložnosti žensk na trgu dela in v njihovem zasebnem življenju, ter da bi se spodbudila preglednost v javnih in zasebnih družbah in agencijah in zagotovilo enako plačilo za enako in enakovredno delo;

| 34. | poziva države članice, naj preverijo strukturo plačil v poklicih in opravilih, kjer prevladujejo ženske, kot način za odpravljanje spolnih stereotipov, ki so v žarišču problema razlike v plačilu; poziva države članice, delodajalce in sindikalna gibanja, naj pripravijo in izvajajo uporabna in usmerjena orodja za ocenjevanje delovnih mest za opredeljevanje dela enake vrednosti in s tem zagotavljanje enakega plačila za moške in ženske; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice, naj preverijo strukturo plačil v poklicih in opravilih, kjer prevladujejo ženske, kot način za odpravljanje spolnih stereotipov, ki so v žarišču problema razlike v plačilu; poziva države članice, delodajalce in sindikalna gibanja, naj pripravijo in izvajajo uporabna in usmerjena orodja za ocenjevanje delovnih mest za opredeljevanje dela enake vrednosti in s tem zagotavljanje enakega plačila za moške in ženske;

| 35. | poziva države članice, naj pripravijo nacionalne ukrepe za širjenje storitev cenovno dostopnih in kakovostnih oblik otroškega varstva, ki bodo na voljo zaposlenim staršem po vsej Evropi, in pomagajo pri vzpostavljanju struktur, ki bodo staršem, zaposlenim v podjetjih, omogočile uskladiti družinsko in zasebno življenje, zlasti s podpiranjem ustanavljanja in ohranjanja storitev otroškega varstva v podjetjih; poziva države članice, naj izboljšajo zagotavljanje zmogljivosti za skrb in varstvo drugih skupin vzdrževanih oseb (starejših, invalidov in oseb, ki potrebujejo pomoč) in tako z možnostjo usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja spodbudijo dejavno udeležbo žensk na trgu dela; |
| --- | --- |

35.

poziva države članice, naj pripravijo nacionalne ukrepe za širjenje storitev cenovno dostopnih in kakovostnih oblik otroškega varstva, ki bodo na voljo zaposlenim staršem po vsej Evropi, in pomagajo pri vzpostavljanju struktur, ki bodo staršem, zaposlenim v podjetjih, omogočile uskladiti družinsko in zasebno življenje, zlasti s podpiranjem ustanavljanja in ohranjanja storitev otroškega varstva v podjetjih; poziva države članice, naj izboljšajo zagotavljanje zmogljivosti za skrb in varstvo drugih skupin vzdrževanih oseb (starejših, invalidov in oseb, ki potrebujejo pomoč) in tako z možnostjo usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja spodbudijo dejavno udeležbo žensk na trgu dela;

| 36. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo prožne zaposlitvene možnosti in primerne oblike starševskega dopusta za moške in ženske; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo prožne zaposlitvene možnosti in primerne oblike starševskega dopusta za moške in ženske;

| 37. | poudarja, da so stereotipi o spolu pogosto že po naravi taki, da se samodejno uresničijo, zato ženske tedaj, ko jim ne omogočimo, da bi se izkazale, ne bodo nikoli uspele preseči ovir, ki jih ovirajo na njihovi poti naprej; zaradi tega delodajalce od njih odvračajo, na primer tako, da bi moral delodajalec ustrezno upravičiti vsako pogodbo za zaposlitev s skrajšanim delovnim časom; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da so stereotipi o spolu pogosto že po naravi taki, da se samodejno uresničijo, zato ženske tedaj, ko jim ne omogočimo, da bi se izkazale, ne bodo nikoli uspele preseči ovir, ki jih ovirajo na njihovi poti naprej; zaradi tega delodajalce od njih odvračajo, na primer tako, da bi moral delodajalec ustrezno upravičiti vsako pogodbo za zaposlitev s skrajšanim delovnim časom;

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo ženske v podjetništvu in samozaposlitvenih shemah tako, da jim zagotovijo ustrezno usposabljanje, financiranje in podporo; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo ženske v podjetništvu in samozaposlitvenih shemah tako, da jim zagotovijo ustrezno usposabljanje, financiranje in podporo;

| 39. | opozarja Komisijo, da razlike v plačilu med spoloma prizadenejo zlasti starejše ženske, saj vplivajo na pokojnine, kar poveča tveganje skrajne in dolgotrajne revščine, ko ženske dosežejo upokojitveno starost; |
| --- | --- |

39.

opozarja Komisijo, da razlike v plačilu med spoloma prizadenejo zlasti starejše ženske, saj vplivajo na pokojnine, kar poveča tveganje skrajne in dolgotrajne revščine, ko ženske dosežejo upokojitveno starost;

| 40. | ugotavlja, da se bo zaradi novih pravil upokojevanja EU povečala verjetnost, da bodo starejše ženske po dosegu upokojitvene starosti živele v revščini; zato poudarja, da je pomembno, da se ne podpre nobena sprememba v beli knjigi, ki povečuje razlike v pokojninah moških in žensk; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da se bo zaradi novih pravil upokojevanja EU povečala verjetnost, da bodo starejše ženske po dosegu upokojitvene starosti živele v revščini; zato poudarja, da je pomembno, da se ne podpre nobena sprememba v beli knjigi, ki povečuje razlike v pokojninah moških in žensk;

| 41. | poziva Komisijo, naj oceni izvajanje direktive EU o spolnem nadlegovanju na delovnem mestu in pripravi poročilo o pomanjkljivostih in izzivih, da se okrepijo zakonodaja in ukrepi držav članic; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj oceni izvajanje direktive EU o spolnem nadlegovanju na delovnem mestu in pripravi poročilo o pomanjkljivostih in izzivih, da se okrepijo zakonodaja in ukrepi držav članic;

Gospodarsko in politično odločanje

| 42. | opozarja, da je bila zastopanost žensk v nacionalnih vladah leta 2009 23-odstotna, in podpira uvedbo obveznih kvot, da bi se povečalo število žensk v nacionalnih vladah in parlamentih in na regionalni in občinski ravni ter v institucijah EU; poziva tudi k uvedbi kampanj ozaveščanja in pobud, s katerimi bi ženske spodbudili, da bi bile politično bolj dejavne in bi kandidirale za položaje v lokalni ali nacionalni vladi; |
| --- | --- |

42.

opozarja, da je bila zastopanost žensk v nacionalnih vladah leta 2009 23-odstotna, in podpira uvedbo obveznih kvot, da bi se povečalo število žensk v nacionalnih vladah in parlamentih in na regionalni in občinski ravni ter v institucijah EU; poziva tudi k uvedbi kampanj ozaveščanja in pobud, s katerimi bi ženske spodbudili, da bi bile politično bolj dejavne in bi kandidirale za položaje v lokalni ali nacionalni vladi;

| 43. | poudarja, da so evropske volitve leta 2014, ki jim bo sledilo imenovanje naslednje Evropske komisije in imenovanje kandidatov na „vodilna delovna mesta“ EU, priložnost za napredek v smeri demokracije enake zastopanosti na ravni EU in priložnost, da EU postavi zgled na tem področju; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da so evropske volitve leta 2014, ki jim bo sledilo imenovanje naslednje Evropske komisije in imenovanje kandidatov na „vodilna delovna mesta“ EU, priložnost za napredek v smeri demokracije enake zastopanosti na ravni EU in priložnost, da EU postavi zgled na tem področju;

| 44. | poziva države članice, naj podprejo enakopravno zastopanost, tako da za svojega kandidata za položaj evropskega komisarja predlagajo žensko in moškega; poziva imenovanega predsednika Komisije, naj si prizadeva za enakopravno zastopanost pri oblikovanju Komisije; poziva sedanjo Komisijo, naj javno podpre ta postopek; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice, naj podprejo enakopravno zastopanost, tako da za svojega kandidata za položaj evropskega komisarja predlagajo žensko in moškega; poziva imenovanega predsednika Komisije, naj si prizadeva za enakopravno zastopanost pri oblikovanju Komisije; poziva sedanjo Komisijo, naj javno podpre ta postopek;

| 45. | opozarja, da je leta 2010 delež žensk v upravnih odborih v Evropi znašal 12 %; podpira željo Komisije, da bi določila obvezne kvote za ženske na odgovornih položajih v velikih družbah, ki kotirajo na borzi; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da je leta 2010 delež žensk v upravnih odborih v Evropi znašal 12 %; podpira željo Komisije, da bi določila obvezne kvote za ženske na odgovornih položajih v velikih družbah, ki kotirajo na borzi;

Drugi ukrepi

| 46. | poziva države članice, naj ponovno ocenijo svoj pristop k vprašanju žensk in moških na trgu dela in k mehanizmom, ki delavcem omogočajo usklajevati družinsko in zasebno življenje, ker se lahko zaradi stereotipov povečajo poklicna segregacija in razlike v plačilu med spoloma; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice, naj ponovno ocenijo svoj pristop k vprašanju žensk in moških na trgu dela in k mehanizmom, ki delavcem omogočajo usklajevati družinsko in zasebno življenje, ker se lahko zaradi stereotipov povečajo poklicna segregacija in razlike v plačilu med spoloma;

| 47. | poziva države članice, naj boj proti nasilju nad ženskami pretvorijo v prednostno kazensko politiko; spodbuja države članice, naj v ta namen razvijajo sodelovanje med pravosodnimi organi in nacionalno policijo ter izmenjavo primerov dobre prakse; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice, naj boj proti nasilju nad ženskami pretvorijo v prednostno kazensko politiko; spodbuja države članice, naj v ta namen razvijajo sodelovanje med pravosodnimi organi in nacionalno policijo ter izmenjavo primerov dobre prakse;

| 48. | poudarja, da se je treba boriti proti vsem oblikam nasilja nad ženskami; poziva Komisijo in države članice, naj sprožijo usklajeno akcijo, ki bo vključevala kampanje za ozaveščanje ter obveščanje o nasilju na podlagi spola in strategije za odpravo družbenih stereotipov o ženskah preko izobraževanja in medijev, ter da spodbujajo izmenjavo primerov dobre prakse; ponovno poudarja potrebo po delu z žrtvami in storilci, da bi pri teh povečali ozaveščenost in spremenili stereotipe in družbeno pogojena prepričanja, ki ohranjajo razmere, zaradi katerih se pojavlja ta vrsta nasilja in njegovo sprejemanje; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da se je treba boriti proti vsem oblikam nasilja nad ženskami; poziva Komisijo in države članice, naj sprožijo usklajeno akcijo, ki bo vključevala kampanje za ozaveščanje ter obveščanje o nasilju na podlagi spola in strategije za odpravo družbenih stereotipov o ženskah preko izobraževanja in medijev, ter da spodbujajo izmenjavo primerov dobre prakse; ponovno poudarja potrebo po delu z žrtvami in storilci, da bi pri teh povečali ozaveščenost in spremenili stereotipe in družbeno pogojena prepričanja, ki ohranjajo razmere, zaradi katerih se pojavlja ta vrsta nasilja in njegovo sprejemanje;

| 49. | spodbuja Komisijo in države članice, naj spodbujajo enakost med spoloma in neodvisnost žensk, in sicer s kampanjami ozaveščanja, ki bodo opozarjale na vlogo in udeležbo žensk v svetu politike, gospodarstva, v družbenem življenju, športu, zdravstvu, umetnosti, znanosti in na vseh ravneh družbe; |
| --- | --- |

49.

spodbuja Komisijo in države članice, naj spodbujajo enakost med spoloma in neodvisnost žensk, in sicer s kampanjami ozaveščanja, ki bodo opozarjale na vlogo in udeležbo žensk v svetu politike, gospodarstva, v družbenem življenju, športu, zdravstvu, umetnosti, znanosti in na vseh ravneh družbe;

| 50. | meni, da so na državni ravni in ravni EU potrebni zakonodajni in nezakonodajni ukrepi za preseganje stereotipov in odpravo razlike v plačilu, za povečanje ženske prisotnosti v panogah, kjer prevladujejo moški, in za večje priznanje ženskih veščin in znanja ter poslovne uspešnosti na delovnem mestu, da bi presegli horizontalno in vertikalno izključevanje in povečali število žensk v organih odločanja v političnem in poslovnem življenju; |
| --- | --- |

50.

meni, da so na državni ravni in ravni EU potrebni zakonodajni in nezakonodajni ukrepi za preseganje stereotipov in odpravo razlike v plačilu, za povečanje ženske prisotnosti v panogah, kjer prevladujejo moški, in za večje priznanje ženskih veščin in znanja ter poslovne uspešnosti na delovnem mestu, da bi presegli horizontalno in vertikalno izključevanje in povečali število žensk v organih odločanja v političnem in poslovnem življenju;

| 51. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo odločne ukrepe za boj proti spolnim stereotipom in spodbujajo moške k enakopravni razdelitvi odgovornosti doma in pri skrbi za otroke, zlasti prek pobud za očetovski dopust in dopust za nego in varstvo otroka, kar bo okrepilo očetovske pravice, zagotovilo večjo enakopravnost med ženskami in moškimi ter ustreznejšo razdelitev družinskih in gospodinjskih odgovornosti, ter izboljšalo možnosti žensk za polno sodelovanje na trgu dela; poziva države članice, naj delodajalce prepričajo k sprejetju družini prijaznih ukrepov; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo odločne ukrepe za boj proti spolnim stereotipom in spodbujajo moške k enakopravni razdelitvi odgovornosti doma in pri skrbi za otroke, zlasti prek pobud za očetovski dopust in dopust za nego in varstvo otroka, kar bo okrepilo očetovske pravice, zagotovilo večjo enakopravnost med ženskami in moškimi ter ustreznejšo razdelitev družinskih in gospodinjskih odgovornosti, ter izboljšalo možnosti žensk za polno sodelovanje na trgu dela; poziva države članice, naj delodajalce prepričajo k sprejetju družini prijaznih ukrepov;

| 52. | poziva Komisijo in nacionalne vlade držav članic, naj spodbujajo več raziskav o spolnih stereotipih in zberejo dodatne statistične podatke o njih, tako da določijo ustrezne kazalnike spolnih stereotipov; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo in nacionalne vlade držav članic, naj spodbujajo več raziskav o spolnih stereotipih in zberejo dodatne statistične podatke o njih, tako da določijo ustrezne kazalnike spolnih stereotipov;

| 53. | opominja Komisijo, da je enakost spolov navedena v členu 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

53.

opominja Komisijo, da je enakost spolov navedena v členu 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah;

| 54. | poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo potencialno zaposljivost moških in žensk v različnih poklicih, da bi zagotovili, da se upoštevajo zahteve trga dela in da imata oba spola enake možnosti; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo potencialno zaposljivost moških in žensk v različnih poklicih, da bi zagotovili, da se upoštevajo zahteve trga dela in da imata oba spola enake možnosti;

| 55. | poziva Komisijo, naj se bori proti vsem oblikam nasilja nad ženskami, diskriminaciji žensk in stereotipom o ženskah, da se bodo v celoti spoštovale vse človekove pravice; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj se bori proti vsem oblikam nasilja nad ženskami, diskriminaciji žensk in stereotipom o ženskah, da se bodo v celoti spoštovale vse človekove pravice;

| 56. | poziva Komisijo, naj države članice pozove k spoštovanju zavez iz Evropskega pakta za enakost spolov; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo, naj države članice pozove k spoštovanju zavez iz Evropskega pakta za enakost spolov;

| 57. | spodbuja Evropski inštitut za enakost spolov in različne nacionalne inštitute za enakost spolov, naj spodbujajo nadaljnje raziskave o izvornih vzrokih spolnih stereotipov in vplivu stereotipov na enakost spolov, ter poudarja, kako pomembne so izmenjava novih zamisli in raziskave o najboljših praksah, da bi se odpravili spolni stereotipi v državah članicah in institucijah EU; |
| --- | --- |

57.

spodbuja Evropski inštitut za enakost spolov in različne nacionalne inštitute za enakost spolov, naj spodbujajo nadaljnje raziskave o izvornih vzrokih spolnih stereotipov in vplivu stereotipov na enakost spolov, ter poudarja, kako pomembne so izmenjava novih zamisli in raziskave o najboljših praksah, da bi se odpravili spolni stereotipi v državah članicah in institucijah EU;

| 58. | opozarja Komisijo na resolucijo Parlamenta z dne 3. septembra 2008 o vplivu trženja in oglaševanja na enakost med ženskami in moškimi ter jo poziva k izvajanju priporočil iz te resolucije; |
| --- | --- |

58.

opozarja Komisijo na resolucijo Parlamenta z dne 3. septembra 2008 o vplivu trženja in oglaševanja na enakost med ženskami in moškimi ter jo poziva k izvajanju priporočil iz te resolucije;

| 59. | poziva EU in države članice, naj izvajajo kampanje za ozaveščanje, izobraževanje in usposabljanje, da bi odpravili diskriminatorne kulturne norme in razširjene spolne stereotipe ter družbeno stigmatiziranje, ki upravičuje in ohranja nasilje nad ženskami, in zagotovijo, da nasilja ne bo možno upravičevati z običaji, tradicijo ali verskimi razlogi; |
| --- | --- |

59.

poziva EU in države članice, naj izvajajo kampanje za ozaveščanje, izobraževanje in usposabljanje, da bi odpravili diskriminatorne kulturne norme in razširjene spolne stereotipe ter družbeno stigmatiziranje, ki upravičuje in ohranja nasilje nad ženskami, in zagotovijo, da nasilja ne bo možno upravičevati z običaji, tradicijo ali verskimi razlogi;

| 60. | poziva EU in države članice, naj spodbujajo izmenjavo dobrih zgledov in olajšajo vzajemno učenje med državami članicami ter uvedejo možnosti financiranja kampanj na ravni EU in nacionalnih kampanj za odpravljanje spolnih stereotipov; |
| --- | --- |

60.

poziva EU in države članice, naj spodbujajo izmenjavo dobrih zgledov in olajšajo vzajemno učenje med državami članicami ter uvedejo možnosti financiranja kampanj na ravni EU in nacionalnih kampanj za odpravljanje spolnih stereotipov;

| 61. | poziva EU, naj zapolni sedanjo vrzel v evropski zakonodaji o rasni diskriminaciji in diskriminaciji na podlagi spola in predlaga novo zakonodajo, s katero bi zagotovili enakost med ženskami in moškimi na področjih izobraževanja in medijev; |
| --- | --- |

61.

poziva EU, naj zapolni sedanjo vrzel v evropski zakonodaji o rasni diskriminaciji in diskriminaciji na podlagi spola in predlaga novo zakonodajo, s katero bi zagotovili enakost med ženskami in moškimi na področjih izobraževanja in medijev;

| 62. | poziva EU in države članice, naj oblikujejo zaščitne ukrepe (v obliki varuhov pravic ali organov za spremljanje medijev, ki bodo vključevali strokovnjake s področja enakosti spolov) in tako zagotovijo, da kodeksi ravnanja v industriji vključujejo vidik enakosti spolov in se spoštujejo, ter javnosti omogočijo, da po potrebi vloži pritožbe; |
| --- | --- |

62.

poziva EU in države članice, naj oblikujejo zaščitne ukrepe (v obliki varuhov pravic ali organov za spremljanje medijev, ki bodo vključevali strokovnjake s področja enakosti spolov) in tako zagotovijo, da kodeksi ravnanja v industriji vključujejo vidik enakosti spolov in se spoštujejo, ter javnosti omogočijo, da po potrebi vloži pritožbe;

o

o o

| 63. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

63.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 59, 23.2.2001, str. 258.

(2)  UL C 320 E, 15.12.2005, str. 247.

(3)  UL C 348 E, 21.12.2010, str. 11.

(4)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(5)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

(6)  UL L 269, 5.10.2002, str. 15.

(7)  Priloga k sklepom Sveta z dne 7. marca 2011.

(8)  UL C 295 E, 4.12.2009, str. 43.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0069.

(10)  UL C 304, 6.10.1997, str. 60.

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/27

---

P7_TA(2013)0075

Položaj žensk v Severni Afriki

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o položaju žensk v Severni Afriki (2012/2102(INI))

(2016/C 036/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in druge alinee člena 3(5) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in druge alinee člena 3(5) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Strateškega partnerstva Afrika–EU – Skupna strategija Afrika–EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Strateškega partnerstva Afrika–EU – Skupna strategija Afrika–EU,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom „Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom „Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ (COM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju skupnih sporočil Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z naslovom „Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja“ (COM(2011)0200), „Nov odziv na spremembe v sosedstvu“ (COM(2011)0303) in „Uresničevanje zavez v okviru nove evropske sosedske politike“ (JOIN(2012)0014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih sporočil Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z naslovom „Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja“ (COM(2011)0200), „Nov odziv na spremembe v sosedstvu“ (COM(2011)0303) in „Uresničevanje zavez v okviru nove evropske sosedske politike“ (JOIN(2012)0014),

| — | ob upoštevanju tematskih in geografskih finančnih instrumentov Komisije za demokratizacijo in človekove pravice (kot sta Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice ter Evropski instrument sosedstva in partnerstva), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tematskih in geografskih finančnih instrumentov Komisije za demokratizacijo in človekove pravice (kot sta Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice ter Evropski instrument sosedstva in partnerstva),

| — | ob upoštevanju Strategije EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016 (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Strategije EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016 (COM(2012)0286),

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope o enakosti med ženskami in moškimi: pogoj za uspeh arabske pomladi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope o enakosti med ženskami in moškimi: pogoj za uspeh arabske pomladi (1),

| — | ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979 ter konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 in njenega izbirnega protokola glede prodaje otrok, otroške prostitucije in otroške pornografije z dne 25. maja 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979 ter konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 in njenega izbirnega protokola glede prodaje otrok, otroške prostitucije in otroške pornografije z dne 25. maja 2000,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 67/167 z dne 20. decembra 2012 o pohabljanju ženskih spolnih organov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 67/167 z dne 20. decembra 2012 o pohabljanju ženskih spolnih organov,

| — | ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah septembra 1995 v Pekingu, izjave in izhodišč za ukrepanje, sprejetih v Pekingu, ter poznejših končnih dokumentov s posebnih zasedanj Organizacije združenih narodov Peking + 5, Peking + 10 in Peking + 15 o nadaljnjih ukrepih in pobudah za izvajanje pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, ki so bili sprejeti 9. junija 2000, 11. marca 2005 ter 2. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah septembra 1995 v Pekingu, izjave in izhodišč za ukrepanje, sprejetih v Pekingu, ter poznejših končnih dokumentov s posebnih zasedanj Organizacije združenih narodov Peking + 5, Peking + 10 in Peking + 15 o nadaljnjih ukrepih in pobudah za izvajanje pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, ki so bili sprejeti 9. junija 2000, 11. marca 2005 ter 2. marca 2010,

| — | ob upoštevanju Protokola k Afriški listini o človekovih pravicah in pravicah ljudstev o pravicah žensk v Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola k Afriški listini o človekovih pravicah in pravicah ljudstev o pravicah žensk v Afriki,

| — | ob upoštevanju dejavnosti Parlamentarne skupščine Unije za Sredozemlje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti Parlamentarne skupščine Unije za Sredozemlje,

| — | ob upoštevanju procesa iz Istanbula in Marakeša ter ministrskih sklepov prve in druge evro-sredozemske ministrske konference o krepitvi vloge žensk v družbi, ki sta potekali 14. in 15. novembra 2006 v Istanbulu ter 11. in 12. novembra 2009 v Marakešu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju procesa iz Istanbula in Marakeša ter ministrskih sklepov prve in druge evro-sredozemske ministrske konference o krepitvi vloge žensk v družbi, ki sta potekali 14. in 15. novembra 2006 v Istanbulu ter 11. in 12. novembra 2009 v Marakešu,

| — | ob upoštevanju sklepov regionalnih dialogov v bližnjevzhodni in severnoafriški regiji med civilno družbo, državnimi akterji in političnimi voditelji, ki so potekali junija in novembra 2012 v Bejrutu in Amanu v okviru regionalnega projekta, ki ga financira EU in je namenjen spodbujanju skupnega programa enakosti med ženskami in moškimi skozi proces iz Istanbula, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov regionalnih dialogov v bližnjevzhodni in severnoafriški regiji med civilno družbo, državnimi akterji in političnimi voditelji, ki so potekali junija in novembra 2012 v Bejrutu in Amanu v okviru regionalnega projekta, ki ga financira EU in je namenjen spodbujanju skupnega programa enakosti med ženskami in moškimi skozi proces iz Istanbula,

| — | ob upoštevanju skupnega regionalnega programa za južno Sredozemlje z naslovom „Skok naprej za ženske“, ki sta ga uvedla Komisija in Agencija ZN za ženske; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega regionalnega programa za južno Sredozemlje z naslovom „Skok naprej za ženske“, ki sta ga uvedla Komisija in Agencija ZN za ženske;

| — | ob upoštevanju raziskovalnega poročila o mladostnikih (10. izdaja poročila UNICEF o napredku za otroke), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskovalnega poročila o mladostnikih (10. izdaja poročila UNICEF o napredku za otroke),

| — | ob upoštevanju poročila Programa ZN za razvoj o človekovem razvoju v arabskih državah iz leta 2005 z naslovom „K izboljšanju položaja žensk v arabskem svetu“ in poročila iz leta 2009 z naslovom „Izzivi za človekovo varnost v arabski regiji“, zlasti njegovega poglavja o osebni negotovosti ranljivih skupin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Programa ZN za razvoj o človekovem razvoju v arabskih državah iz leta 2005 z naslovom „K izboljšanju položaja žensk v arabskem svetu“ in poročila iz leta 2009 z naslovom „Izzivi za človekovo varnost v arabski regiji“, zlasti njegovega poglavja o osebni negotovosti ranljivih skupin,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o razmerah v Egiptu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o razmerah v Egiptu (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2011 o južnem sosedstvu, zlasti Libiji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2011 o južnem sosedstvu, zlasti Libiji (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2011 o pregledu evropske sosedske politike – južna dimenzija (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2011 o pregledu evropske sosedske politike – južna dimenzija (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2011 o uporabi spolnega nasilja v spopadih v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2011 o uporabi spolnega nasilja v spopadih v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2011 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2011 (6),

| — | ob upoštevanju svojih priporočil Svetu z dne 29. marca 2012 o načinih za morebitno ustanovitev Evropske ustanove za demokracijo (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih priporočil Svetu z dne 29. marca 2012 o načinih za morebitno ustanovitev Evropske ustanove za demokracijo (7),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenja Odbora za razvoj (A7-0047/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenja Odbora za razvoj (A7-0047/2013),

| A. | ker so številne, zlasti mlade ženske, zelo aktivno sodelovale v arabski pomladi v Severni Afriki, se od vsega začetka udeleževale demonstracij, javnih in političnih razprav in volitev, med drugim igrale aktivno vlogo v civilni družbi, družbenih medijih in blogih, zaradi česar so v svojih državah bile in so še vedno med najpomembnejšimi pobudniki demokratičnih sprememb ter ključnimi akterji pri krepitvi razvoja in kohezije; |
| --- | --- |

A.

ker so številne, zlasti mlade ženske, zelo aktivno sodelovale v arabski pomladi v Severni Afriki, se od vsega začetka udeleževale demonstracij, javnih in političnih razprav in volitev, med drugim igrale aktivno vlogo v civilni družbi, družbenih medijih in blogih, zaradi česar so v svojih državah bile in so še vedno med najpomembnejšimi pobudniki demokratičnih sprememb ter ključnimi akterji pri krepitvi razvoja in kohezije;

| B. | ker te države doživljajo politično in demokratično tranzicijo in spreminjajo ali prilagajajo svoje ustave, česar se aktivno in dosledno udeležujejo ženske, in sicer poslanke, izvoljene predstavnice ali ženske iz civilne družbe; ker bodo demokratično delovanje teh držav ter temeljne pravice in svoboščine temeljili na rezultatih tega procesa, ki bo vplival tudi na položaj žensk, |
| --- | --- |

B.

ker te države doživljajo politično in demokratično tranzicijo in spreminjajo ali prilagajajo svoje ustave, česar se aktivno in dosledno udeležujejo ženske, in sicer poslanke, izvoljene predstavnice ali ženske iz civilne družbe; ker bodo demokratično delovanje teh držav ter temeljne pravice in svoboščine temeljili na rezultatih tega procesa, ki bo vplival tudi na položaj žensk,

| C. | ker se vloga žensk med revolucijo ne razlikuje od vloge, ki jo morajo zagotavljati v procesu demokratične tranzicije in obnove države, in ker je uspeh teh procesov tesno povezan s polnim sodelovanjem žensk na vseh ravneh odločanja; |
| --- | --- |

C.

ker se vloga žensk med revolucijo ne razlikuje od vloge, ki jo morajo zagotavljati v procesu demokratične tranzicije in obnove države, in ker je uspeh teh procesov tesno povezan s polnim sodelovanjem žensk na vseh ravneh odločanja;

| D. | ker so ženske v teh državah v zadnjih desetletjih, čeprav v različni meri, bolj zastopane v visokem šolstvu, organizacijah civilne družbe, podjetjih in ustanovah, čeprav je bilo učinkovito uveljavljanje pravic v diktatorskih in paternalističnih režimih omejeno in je bila udeležba žensk odvisna od številnih omejevalnih pogojev; |
| --- | --- |

D.

ker so ženske v teh državah v zadnjih desetletjih, čeprav v različni meri, bolj zastopane v visokem šolstvu, organizacijah civilne družbe, podjetjih in ustanovah, čeprav je bilo učinkovito uveljavljanje pravic v diktatorskih in paternalističnih režimih omejeno in je bila udeležba žensk odvisna od številnih omejevalnih pogojev;

| E. | ker so pravice žensk eden od najpogostejših predmetov razprav v trenutnem političnem procesu in si ženske zanje najbolj prizadevajo, saj so izpostavljene nevarnosti nasprotovanja in ustrahovanja, kar bi zmanjšalo možnosti za uresničitev cilja skupne demokracije in enakopravnega državljanstva; |
| --- | --- |

E.

ker so pravice žensk eden od najpogostejših predmetov razprav v trenutnem političnem procesu in si ženske zanje najbolj prizadevajo, saj so izpostavljene nevarnosti nasprotovanja in ustrahovanja, kar bi zmanjšalo možnosti za uresničitev cilja skupne demokracije in enakopravnega državljanstva;

| F. | ker so nekatera skupna vprašanja glede enakosti spolov, na primer pravice deklet in žensk kot sestavni del splošnih človekovih pravic, enake pravice in skladnost z mednarodnimi konvencijami, v središču ustavnopravnih razprav; |
| --- | --- |

F.

ker so nekatera skupna vprašanja glede enakosti spolov, na primer pravice deklet in žensk kot sestavni del splošnih človekovih pravic, enake pravice in skladnost z mednarodnimi konvencijami, v središču ustavnopravnih razprav;

| G. | ker se zastopanost žensk v politiki in na položajih, na katerih se sprejemajo odločitve, v vseh sektorjih od države do države razlikuje, a je glede na stopnjo udeležbe žensk v različnih vstajah in na volitvah, ki so sledile, pa tudi glede na vse večji delež visoko izobraženih žensk nezadovoljiva; |
| --- | --- |

G.

ker se zastopanost žensk v politiki in na položajih, na katerih se sprejemajo odločitve, v vseh sektorjih od države do države razlikuje, a je glede na stopnjo udeležbe žensk v različnih vstajah in na volitvah, ki so sledile, pa tudi glede na vse večji delež visoko izobraženih žensk nezadovoljiva;

| H. | ker bi morala prenovljena sosedska politika EU bolj poudarjati enakost spolov, okrepljeno vlogo žensk in podporo civilni družbi; |
| --- | --- |

H.

ker bi morala prenovljena sosedska politika EU bolj poudarjati enakost spolov, okrepljeno vlogo žensk in podporo civilni družbi;

| I. | ker trenutno posebna podpora EU za rešitev vprašanja glede enakosti spolov za to regijo znaša 92 milijonov EUR, od katerih je 77 milijonov uporabljenih na dvostranski, 15 milijonov pa na regionalni ravni; |
| --- | --- |

I.

ker trenutno posebna podpora EU za rešitev vprašanja glede enakosti spolov za to regijo znaša 92 milijonov EUR, od katerih je 77 milijonov uporabljenih na dvostranski, 15 milijonov pa na regionalni ravni;

| J. | ker naj bi bil najpomembnejši med dvostranskimi programi EU izveden v Maroku, kjer naj bi za spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami dodelili 45 milijonov EUR proračunskih sredstev, in ker naj bi v Egiptu Agencija ZN za ženske izvedla 4-milijonski projekt, v Tuniziji in Libiji pa izvaja dvostranske programe za ženske v pripravah na volitve; |
| --- | --- |

J.

ker naj bi bil najpomembnejši med dvostranskimi programi EU izveden v Maroku, kjer naj bi za spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami dodelili 45 milijonov EUR proračunskih sredstev, in ker naj bi v Egiptu Agencija ZN za ženske izvedla 4-milijonski projekt, v Tuniziji in Libiji pa izvaja dvostranske programe za ženske v pripravah na volitve;

| K. | ker so družbeno-ekonomske razmere, zlasti visoka stopnja brezposelnosti mladih in žensk, ter revščina, ki pogosto vodi v socialno izključenost in čedalje večjo ranljivost žensk, skupaj s stremljenjem po pravicah, dostojanstvu in pravičnosti eden poglavitnih vzrokov za nemire v regiji; |
| --- | --- |

K.

ker so družbeno-ekonomske razmere, zlasti visoka stopnja brezposelnosti mladih in žensk, ter revščina, ki pogosto vodi v socialno izključenost in čedalje večjo ranljivost žensk, skupaj s stremljenjem po pravicah, dostojanstvu in pravičnosti eden poglavitnih vzrokov za nemire v regiji;

| L. | ker so bila številna dekleta in ženske v vsej regiji med vstajami in po njih žrtve spolnega nadlegovanja v javnosti in spolnega nasilja, vključno s posilstvom in preskusi deviškosti, ki so jih uporabljali kot sredstvo za izvajanje političnega pritiska na ženske, med drugim tudi pripadniki varnostnih sil; ker postaja ustrahovanje zaradi spola vse bolj pogosta metoda skrajnih gibanj; |
| --- | --- |

L.

ker so bila številna dekleta in ženske v vsej regiji med vstajami in po njih žrtve spolnega nadlegovanja v javnosti in spolnega nasilja, vključno s posilstvom in preskusi deviškosti, ki so jih uporabljali kot sredstvo za izvajanje političnega pritiska na ženske, med drugim tudi pripadniki varnostnih sil; ker postaja ustrahovanje zaradi spola vse bolj pogosta metoda skrajnih gibanj;

| M. | ker je položaj migrantk in otrok še bolj pereč zaradi nevarnosti v nekaterih delih regije in gospodarske krize; |
| --- | --- |

M.

ker je položaj migrantk in otrok še bolj pereč zaradi nevarnosti v nekaterih delih regije in gospodarske krize;

| N. | ker nevarnost trgovine z ljudmi narašča v državah v tranziciji in na območjih, kjer so prebivalci žrtve konfliktov ali kjer se nahajajo številni begunci ali notranje razseljene osebe; |
| --- | --- |

N.

ker nevarnost trgovine z ljudmi narašča v državah v tranziciji in na območjih, kjer so prebivalci žrtve konfliktov ali kjer se nahajajo številni begunci ali notranje razseljene osebe;

| O. | ker je temeljno vprašanje pri razpravah o ustavi to, ali naj bo islam v ustavi določen kot vera ljudi ali države; |
| --- | --- |

O.

ker je temeljno vprašanje pri razpravah o ustavi to, ali naj bo islam v ustavi določen kot vera ljudi ali države;

| P. | ker se referenduma o ustavi, ki je bil v Egiptu izveden decembra 2012, ni udeležilo zadostno število ljudi in ni dobil splošnega soglasja, so nekatera vprašanja ostala nerešena, še vedno pa ostaja nekaj manevrskega prostora za razlago bistvenih ustavnih vprašanj, vključno s pravicami žensk; |
| --- | --- |

P.

ker se referenduma o ustavi, ki je bil v Egiptu izveden decembra 2012, ni udeležilo zadostno število ljudi in ni dobil splošnega soglasja, so nekatera vprašanja ostala nerešena, še vedno pa ostaja nekaj manevrskega prostora za razlago bistvenih ustavnih vprašanj, vključno s pravicami žensk;

| Q. | ker sta parlamentarna razsežnost Unije za Sredozemlje ter proces iz Istanbula in Marakeša med najboljšimi orodji, ki ga imajo zakonodajalci za razpravo o teh vprašanjih, in ker parlamentarna skupščina Unije za Sredozemlje vključuje odbor za pravice žensk, ki ga je treba ustrezno uporabiti; |
| --- | --- |

Q.

ker sta parlamentarna razsežnost Unije za Sredozemlje ter proces iz Istanbula in Marakeša med najboljšimi orodji, ki ga imajo zakonodajalci za razpravo o teh vprašanjih, in ker parlamentarna skupščina Unije za Sredozemlje vključuje odbor za pravice žensk, ki ga je treba ustrezno uporabiti;

Pravice žensk

| 1. | poziva oblasti v teh državah, naj v svojo ustavo nepreklicno vključijo načelo enakosti med moškimi in ženskami, da se izrecno prepovejo vse oblike diskriminacije žensk in deklet ter nasilja nad njimi ter nudijo možnosti za pozitivne ukrepe in utrditev političnih, gospodarskih in socialnih pravic; poziva zakonodajalce teh držav, naj v skladu z mednarodnimi in regionalnimi instrumenti spremenijo vse obstoječe zakone ter naj načelo enakosti vključijo v vse projekte ali zakonodajne predloge, na podlagi katerih bi lahko prišlo do diskriminacije žensk, na primer na področju sklepanja zakonskih zvez, ločitev, skrbništva otrok, starševskih pravic, narodnosti, dediščine in poslovne sposobnosti, ter naj utrdijo obstoječe nacionalne mehanizme za varstvo pravic žensk; |
| --- | --- |

1.

poziva oblasti v teh državah, naj v svojo ustavo nepreklicno vključijo načelo enakosti med moškimi in ženskami, da se izrecno prepovejo vse oblike diskriminacije žensk in deklet ter nasilja nad njimi ter nudijo možnosti za pozitivne ukrepe in utrditev političnih, gospodarskih in socialnih pravic; poziva zakonodajalce teh držav, naj v skladu z mednarodnimi in regionalnimi instrumenti spremenijo vse obstoječe zakone ter naj načelo enakosti vključijo v vse projekte ali zakonodajne predloge, na podlagi katerih bi lahko prišlo do diskriminacije žensk, na primer na področju sklepanja zakonskih zvez, ločitev, skrbništva otrok, starševskih pravic, narodnosti, dediščine in poslovne sposobnosti, ter naj utrdijo obstoječe nacionalne mehanizme za varstvo pravic žensk;

| 2. | poziva nacionalne organe, naj zagotovijo enakost med ženskami in moškimi v kazenskih zakonikih in sistemu socialne varnosti; |
| --- | --- |

2.

poziva nacionalne organe, naj zagotovijo enakost med ženskami in moškimi v kazenskih zakonikih in sistemu socialne varnosti;

| 3. | poudarja, da je enakopravna udeležba žensk in moških na vseh življenjskih področjih bistven element demokracije in da sodelovanje žensk pri vodenju predstavlja predpogoj za družbeno-gospodarski razvoj, socialno kohezijo in pravično demokratično vodenje; zato vsem državam močno priporoča, naj bo enakost spolov prednostna naloga v njihovih programih za spodbujanje demokracije; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je enakopravna udeležba žensk in moških na vseh življenjskih področjih bistven element demokracije in da sodelovanje žensk pri vodenju predstavlja predpogoj za družbeno-gospodarski razvoj, socialno kohezijo in pravično demokratično vodenje; zato vsem državam močno priporoča, naj bo enakost spolov prednostna naloga v njihovih programih za spodbujanje demokracije;

| 4. | poudarja, da bo sedanje obdobje tranzicije v Severni Afriki vodilo v demokratične politične sisteme in družbe šele, ko bo dosežena enakost spolov, vključno s svobodo do izbire načina življenja; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bo sedanje obdobje tranzicije v Severni Afriki vodilo v demokratične politične sisteme in družbe šele, ko bo dosežena enakost spolov, vključno s svobodo do izbire načina življenja;

| 5. | poziva nacionalne organe v Severni Afriki, naj v celoti izvajajo konvencijo ZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) in njene protokole, vse mednarodne konvencije o človekovih pravicah ter hkrati umaknejo vse zadržke glede CEDAW; prav tako jih poziva, naj sodelujejo z mehanizmi ZN za varstvo pravic deklet in žensk; |
| --- | --- |

5.

poziva nacionalne organe v Severni Afriki, naj v celoti izvajajo konvencijo ZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) in njene protokole, vse mednarodne konvencije o človekovih pravicah ter hkrati umaknejo vse zadržke glede CEDAW; prav tako jih poziva, naj sodelujejo z mehanizmi ZN za varstvo pravic deklet in žensk;

| 6. | opozarja na odprto razpravo med islamskimi poznavalkami v zvezi z interpretacijo verskih besedil z vidika pravic in enakopravnosti žensk; |
| --- | --- |

6.

opozarja na odprto razpravo med islamskimi poznavalkami v zvezi z interpretacijo verskih besedil z vidika pravic in enakopravnosti žensk;

| 7. | opozarja na pomen zagotavljanja svobode izražanja in veroizpovedi ter pluralizma, tudi s spodbujanjem vzajemnega spoštovanja in medverskega dialoga, zlasti med ženskami; |
| --- | --- |

7.

opozarja na pomen zagotavljanja svobode izražanja in veroizpovedi ter pluralizma, tudi s spodbujanjem vzajemnega spoštovanja in medverskega dialoga, zlasti med ženskami;

| 8. | spodbuja države, naj začnejo vključujočo, obsežno in prostovoljno razpravo z vsemi zainteresiranimi stranmi, torej s civilno družbo, socialnimi partnerji, lokalnimi ženskimi organizacijami, lokalnimi organi in verskimi voditelji, ter naj zagotovijo, da se bodo zaščitile in spodbujale pravice žensk ter načelo enakosti med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

8.

spodbuja države, naj začnejo vključujočo, obsežno in prostovoljno razpravo z vsemi zainteresiranimi stranmi, torej s civilno družbo, socialnimi partnerji, lokalnimi ženskimi organizacijami, lokalnimi organi in verskimi voditelji, ter naj zagotovijo, da se bodo zaščitile in spodbujale pravice žensk ter načelo enakosti med moškimi in ženskami;

| 9. | opozarja, da se nobena monoteistična vera ne zagovarja nasilja oziroma se je ne sme uporabiti za njegovo opravičevanje; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da se nobena monoteistična vera ne zagovarja nasilja oziroma se je ne sme uporabiti za njegovo opravičevanje;

| 10. | poziva severnoafriške države, naj sprejmejo zakone in konkretne ukrepe za prepoved in kaznovanje vseh oblik nasilja nad ženskami, vključno z nasiljem v družini, spolnim nasiljem, spolnim nadlegovanjem ter tradicionalnimi škodljivimi praksami, kot sta pohabljanjem ženskih spolnih organov in prisilno sklepanje zakonskih zvez, zlasti mladoletnic; poudarja pomen varstva žrtev in zagotavljanja posebnih storitev; pozdravlja nedavno kampanjo proti nasilju v družini, ki jo je naročil tunizijski minister za ženske in družino, ter nenehna prizadevanja Maroka v podporo tej problematiki, saj je ta država leta 2012 organizirala deseto nacionalno kampanjo za boj proti nasilju nad ženskami; |
| --- | --- |

10.

poziva severnoafriške države, naj sprejmejo zakone in konkretne ukrepe za prepoved in kaznovanje vseh oblik nasilja nad ženskami, vključno z nasiljem v družini, spolnim nasiljem, spolnim nadlegovanjem ter tradicionalnimi škodljivimi praksami, kot sta pohabljanjem ženskih spolnih organov in prisilno sklepanje zakonskih zvez, zlasti mladoletnic; poudarja pomen varstva žrtev in zagotavljanja posebnih storitev; pozdravlja nedavno kampanjo proti nasilju v družini, ki jo je naročil tunizijski minister za ženske in družino, ter nenehna prizadevanja Maroka v podporo tej problematiki, saj je ta država leta 2012 organizirala deseto nacionalno kampanjo za boj proti nasilju nad ženskami;

| 11. | opozarja na dvojno diskriminacijo, s katero se srečujejo lezbijke, ter nacionalne organe v severnoafriških državah poziva, naj dekriminalizirajo homoseksualnost in zagotovijo, da ženske ne bodo diskriminirane na podlagi spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

11.

opozarja na dvojno diskriminacijo, s katero se srečujejo lezbijke, ter nacionalne organe v severnoafriških državah poziva, naj dekriminalizirajo homoseksualnost in zagotovijo, da ženske ne bodo diskriminirane na podlagi spolne usmerjenosti;

| 12. | poudarja pomen boja proti nekaznovanju vseh oblik nasilja nad ženskami, zlasti spolnega nasilja, tako da se zagotovijo učinkovite preiskave, pregon in strogo kaznovanje takih zločinov, da sodni sistem nudi mladoletnikom ustrezno zaščito in da se vsem ženskam omogoči nemoten dostop do pravnega varstva brez diskriminacije na podlagi vere in/ali narodnosti; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen boja proti nekaznovanju vseh oblik nasilja nad ženskami, zlasti spolnega nasilja, tako da se zagotovijo učinkovite preiskave, pregon in strogo kaznovanje takih zločinov, da sodni sistem nudi mladoletnikom ustrezno zaščito in da se vsem ženskam omogoči nemoten dostop do pravnega varstva brez diskriminacije na podlagi vere in/ali narodnosti;

| 13. | poziva nacionalne vlade, naj zagotovijo zadostno usposabljanje, da bodo osebe v sodnem sistemu in varnostne sile ustrezno usposobljene za obravnavo kaznivih dejanj, povezanih s spolnim nasiljem, in žrtev takega nasilja; prav tako poudarja pomen prehodnega sodnega sistema, ki upošteva vidik spola; |
| --- | --- |

13.

poziva nacionalne vlade, naj zagotovijo zadostno usposabljanje, da bodo osebe v sodnem sistemu in varnostne sile ustrezno usposobljene za obravnavo kaznivih dejanj, povezanih s spolnim nasiljem, in žrtev takega nasilja; prav tako poudarja pomen prehodnega sodnega sistema, ki upošteva vidik spola;

| 14. | obsoja uporabo vseh oblik nasilja, zlasti spolnega nasilja pred in med vstajami in po njih, ter njegovo nadaljnjo uporabo kot obliko političnega pritiska in sredstvo za zatiranje, ustrahovanje in poniževanje žensk; poziva nacionalne pravosodne sisteme, naj te zločine preganjajo z ustreznimi sredstvi, in poudarja, da bi lahko ukrepalo Mednarodno kazensko sodišče, če sodni ukrepi na nacionalni ravni niso mogoči; |
| --- | --- |

14.

obsoja uporabo vseh oblik nasilja, zlasti spolnega nasilja pred in med vstajami in po njih, ter njegovo nadaljnjo uporabo kot obliko političnega pritiska in sredstvo za zatiranje, ustrahovanje in poniževanje žensk; poziva nacionalne pravosodne sisteme, naj te zločine preganjajo z ustreznimi sredstvi, in poudarja, da bi lahko ukrepalo Mednarodno kazensko sodišče, če sodni ukrepi na nacionalni ravni niso mogoči;

| 15. | poudarja, da so se ženske v Severni Afriki med vstajami in po njih soočale s povečano ranljivostjo in viktimizacijo; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da so se ženske v Severni Afriki med vstajami in po njih soočale s povečano ranljivostjo in viktimizacijo;

| 16. | poziva severnoafriške države, naj razvijejo strategijo za žrtve spolnega nasilja med vstajami in po njih, da bi jim tako zagotovile ustrezno nadomestilo ter ekonomsko, družbeno in psihološko podporo; poziva organe severnoafriških držav, naj si prednostno prizadevajo za sodno obravnavo storilcev; |
| --- | --- |

16.

poziva severnoafriške države, naj razvijejo strategijo za žrtve spolnega nasilja med vstajami in po njih, da bi jim tako zagotovile ustrezno nadomestilo ter ekonomsko, družbeno in psihološko podporo; poziva organe severnoafriških držav, naj si prednostno prizadevajo za sodno obravnavo storilcev;

| 17. | obsoja prakso pohabljanja ženskih spolnih organov, ki še vedno obstaja v nekaterih predelih Egipta, in poziva nacionalne organe, naj okrepijo uresničevanje prepovedi, Komisijo pa, naj zagotovi programe za izkoreninjenje te prakse, tudi ob sodelovanju nevladnih organizacij in prek zdravstvene vzgoje; prav tako poudarja, da so za uspešen boj proti praksi pohabljanja ženskih spolnih organov pomembni večje ozaveščanje, mobilizacija skupnosti, izobraževanje in usposabljanje, pa tudi udeležba nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, civilne družbe ter verskih voditeljev in voditeljev skupnosti; |
| --- | --- |

17.

obsoja prakso pohabljanja ženskih spolnih organov, ki še vedno obstaja v nekaterih predelih Egipta, in poziva nacionalne organe, naj okrepijo uresničevanje prepovedi, Komisijo pa, naj zagotovi programe za izkoreninjenje te prakse, tudi ob sodelovanju nevladnih organizacij in prek zdravstvene vzgoje; prav tako poudarja, da so za uspešen boj proti praksi pohabljanja ženskih spolnih organov pomembni večje ozaveščanje, mobilizacija skupnosti, izobraževanje in usposabljanje, pa tudi udeležba nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, civilne družbe ter verskih voditeljev in voditeljev skupnosti;

| 18. | pozdravlja dejstvo, da se je vse več držav v regiji v zadnjih desetletjih odločilo dvigniti minimalno starost deklet za sklenitev zakonske zveze (16 let v Egiptu, 18 v Maroku in 20 v Tuniziji in Libiji), in obsoja vse poskuse njenega ponovnega zniževanja ali omejevanja učinkov teh reform, saj zgodnje in torej pogosto vsiljene poroke nimajo le negativnega vpliva na pravice, zdravje, psihologijo in izobrazbo deklet, temveč tudi ohranjajo revščino, saj slabijo gospodarsko rast; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja dejstvo, da se je vse več držav v regiji v zadnjih desetletjih odločilo dvigniti minimalno starost deklet za sklenitev zakonske zveze (16 let v Egiptu, 18 v Maroku in 20 v Tuniziji in Libiji), in obsoja vse poskuse njenega ponovnega zniževanja ali omejevanja učinkov teh reform, saj zgodnje in torej pogosto vsiljene poroke nimajo le negativnega vpliva na pravice, zdravje, psihologijo in izobrazbo deklet, temveč tudi ohranjajo revščino, saj slabijo gospodarsko rast;

| 19. | poudarja, da ni mogoče nobene oblike diskriminacije žensk ali deklet oziroma nasilja nad njimi utemeljiti s kulturo, tradicijo ali vero; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da ni mogoče nobene oblike diskriminacije žensk ali deklet oziroma nasilja nad njimi utemeljiti s kulturo, tradicijo ali vero;

| 20. | poudarja, da je treba zlasti ob oblikovanju nove zdravstvene politike olajšati dostop do zdravstvenega in socialnega varstva ter storitev za ženske in dekleta, posebno v zvezi s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami mater; poziva nacionalne organe, naj v celoti izvajajo akcijski program Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD) in programa ZN o razvoju in prebivalstvu, ter jih opozarja na sklepe poročila sklada Združenih narodov za prebivalstvo z naslovom „Po lastni izbiri, ne po naključju – načrtovanje družine, človekove pravice in razvoj“; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je treba zlasti ob oblikovanju nove zdravstvene politike olajšati dostop do zdravstvenega in socialnega varstva ter storitev za ženske in dekleta, posebno v zvezi s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami mater; poziva nacionalne organe, naj v celoti izvajajo akcijski program Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD) in programa ZN o razvoju in prebivalstvu, ter jih opozarja na sklepe poročila sklada Združenih narodov za prebivalstvo z naslovom „Po lastni izbiri, ne po naključju – načrtovanje družine, človekove pravice in razvoj“;

| 21. | poudarja pomen posebnih ukrepov za obveščanje žensk o njihovih pravicah ter pomen sodelovanja s civilno družbo in državnimi agencijami pri pripravi reform in izvajanju zakonov za preprečevanje diskriminacije; |
| --- | --- |

21.

poudarja pomen posebnih ukrepov za obveščanje žensk o njihovih pravicah ter pomen sodelovanja s civilno družbo in državnimi agencijami pri pripravi reform in izvajanju zakonov za preprečevanje diskriminacije;

Sodelovanje žensk pri odločanju

| 22. | poudarja, da aktivna udeležba žensk v javnem in političnem življenju kot protestnic, volivk, kandidatk in izvoljenih predstavnic priča o tem, da želijo polno uveljavljati svoje državljanske pravice ter se boriti za izgradnjo demokracije; poudarja, da so nedavni dogodki arabske pomladi pokazali, da lahko ženske odigrajo pomembno vlogo v revolucionarnih dogodkih; zato poziva k sprejetju vseh potrebnih ukrepov, vključno s pozitivnimi ukrepi in kvotami, da se zagotovi napredek pri enakovredni udeležbi žensk v procesu odločanja na vseh ravneh vladanja (od lokalne do nacionalne, od izvršnih do zakonodajnih pooblastil); |
| --- | --- |

22.

poudarja, da aktivna udeležba žensk v javnem in političnem življenju kot protestnic, volivk, kandidatk in izvoljenih predstavnic priča o tem, da želijo polno uveljavljati svoje državljanske pravice ter se boriti za izgradnjo demokracije; poudarja, da so nedavni dogodki arabske pomladi pokazali, da lahko ženske odigrajo pomembno vlogo v revolucionarnih dogodkih; zato poziva k sprejetju vseh potrebnih ukrepov, vključno s pozitivnimi ukrepi in kvotami, da se zagotovi napredek pri enakovredni udeležbi žensk v procesu odločanja na vseh ravneh vladanja (od lokalne do nacionalne, od izvršnih do zakonodajnih pooblastil);

| 23. | meni, da je bistvenega pomena, da več žensk sodeluje pri pripravi osnutkov zakonov v nacionalnih parlamentih, da bi se tako zagotovila pravičnejša zakonodajna praksa in resnično demokratičen proces; |
| --- | --- |

23.

meni, da je bistvenega pomena, da več žensk sodeluje pri pripravi osnutkov zakonov v nacionalnih parlamentih, da bi se tako zagotovila pravičnejša zakonodajna praksa in resnično demokratičen proces;

| 24. | podpira zamisel številnih poslank v teh državah, da bi bilo mogoče ženske pravice, enakost spolov ter aktivno udeležbo žensk v političnem, gospodarskem in družbenem življenju z izboljšanjem njihovih znanj in spretnosti in z bojem proti diskriminaciji boljše spodbujati in vključiti v zakonodajo z ustanovitvijo ženskega odbora ali posebnega parlamentarnega odbora za enakost spolov, če še ne obstaja, ki bi se ukvarjal s temi vprašanji in poskrbel za vključevanje načela enakosti spolov v parlamentarno delo; |
| --- | --- |

24.

podpira zamisel številnih poslank v teh državah, da bi bilo mogoče ženske pravice, enakost spolov ter aktivno udeležbo žensk v političnem, gospodarskem in družbenem življenju z izboljšanjem njihovih znanj in spretnosti in z bojem proti diskriminaciji boljše spodbujati in vključiti v zakonodajo z ustanovitvijo ženskega odbora ali posebnega parlamentarnega odbora za enakost spolov, če še ne obstaja, ki bi se ukvarjal s temi vprašanji in poskrbel za vključevanje načela enakosti spolov v parlamentarno delo;

| 25. | vztraja pri tem, da je treba zastopanost žensk povečati na vseh ravneh odločanja, zlasti v ustanovah, političnih strankah, sindikatih in javnem sektorju (vključno s sodstvom), ter poudarja, da so ženske pogosto dobro zastopane v številnih sektorjih, veliko manj pa jih je na visokih položajih, deloma tudi zaradi trdovratne spolne diskriminacije in stereotipov ter pojava „steklenega stropa“; |
| --- | --- |

25.

vztraja pri tem, da je treba zastopanost žensk povečati na vseh ravneh odločanja, zlasti v ustanovah, političnih strankah, sindikatih in javnem sektorju (vključno s sodstvom), ter poudarja, da so ženske pogosto dobro zastopane v številnih sektorjih, veliko manj pa jih je na visokih položajih, deloma tudi zaradi trdovratne spolne diskriminacije in stereotipov ter pojava „steklenega stropa“;

| 26. | meni, da demokratična tranzicija zahteva izvajanje politike, ki upoštevajo vidik spola, in mehanizme, s katerimi se zagotovi polno in enakopravno sodelovanje žensk pri odločanju v javnem življenju, kar velja za politično, gospodarsko, družbeno in okoljsko področje; |
| --- | --- |

26.

meni, da demokratična tranzicija zahteva izvajanje politike, ki upoštevajo vidik spola, in mehanizme, s katerimi se zagotovi polno in enakopravno sodelovanje žensk pri odločanju v javnem življenju, kar velja za politično, gospodarsko, družbeno in okoljsko področje;

| 27. | poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo izobrazba in mediji pri spodbujanju sprememb odnosov v celotni družbi ter sprejemanju demokratičnih načel o spoštovanju človekovega dostojanstva in partnerskega odnosa za oba spola; |
| --- | --- |

27.

poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo izobrazba in mediji pri spodbujanju sprememb odnosov v celotni družbi ter sprejemanju demokratičnih načel o spoštovanju človekovega dostojanstva in partnerskega odnosa za oba spola;

| 28. | poudarja, da je treba več žensk vključiti v mirovna pogajanja ter procese posredovanja, notranje sprave in izgradnje miru; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba več žensk vključiti v mirovna pogajanja ter procese posredovanja, notranje sprave in izgradnje miru;

| 29. | vztraja pri pomenu izoblikovanja in financiranja usposabljanj, s katerimi bi ženske pripravili na vodstvene položaje v politiki, pa tudi vseh preostalih ukrepov, ki pripomorejo k osamosvajanju žensk in njihovemu polnemu sodelovanju na političnem, gospodarskem in družbenem življenju; |
| --- | --- |

29.

vztraja pri pomenu izoblikovanja in financiranja usposabljanj, s katerimi bi ženske pripravili na vodstvene položaje v politiki, pa tudi vseh preostalih ukrepov, ki pripomorejo k osamosvajanju žensk in njihovemu polnemu sodelovanju na političnem, gospodarskem in družbenem življenju;

Krepitev vloge žensk

| 30. | izreka pohvalo državam, ki so okrepile prizadevanja v prid izobraževanju deklet; kljub temu ponovno zatrjuje, da je treba ženskam in dekletom zagotoviti boljši dostop do izobraževanja, zlasti do visoke izobrazbe, s katero bi nadoknadile zamujeno; opozarja, da so še vedno potrebni nekateri ukrepi za odpravo nepismenosti žensk in da bi se bilo treba osredotočiti na poklicno usposabljanje, vključno s tečaji za spodbujanje digitalne pismenosti žensk; priporoča vključitev enakosti spolov v izobraževalne programe; |
| --- | --- |

30.

izreka pohvalo državam, ki so okrepile prizadevanja v prid izobraževanju deklet; kljub temu ponovno zatrjuje, da je treba ženskam in dekletom zagotoviti boljši dostop do izobraževanja, zlasti do visoke izobrazbe, s katero bi nadoknadile zamujeno; opozarja, da so še vedno potrebni nekateri ukrepi za odpravo nepismenosti žensk in da bi se bilo treba osredotočiti na poklicno usposabljanje, vključno s tečaji za spodbujanje digitalne pismenosti žensk; priporoča vključitev enakosti spolov v izobraževalne programe;

| 31. | poudarja, da mora biti dostop deklet do visokokakovostnega srednjega in visokošolskega izobraževanja prednostna naloga vlad in parlamentov severnoafriških držav, saj bo tako mogoče povečati razvoj in gospodarsko rast ter zagotoviti demokratično stabilnost; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da mora biti dostop deklet do visokokakovostnega srednjega in visokošolskega izobraževanja prednostna naloga vlad in parlamentov severnoafriških držav, saj bo tako mogoče povečati razvoj in gospodarsko rast ter zagotoviti demokratično stabilnost;

| 32. | poziva k izoblikovanju politik, ki bodo upoštevale poseben položaj najranljivejših kategorij žensk, vključno z dekleti in invalidkami, pa tudi priseljencev, članov etničnih manjšin, homoseksualcev in transseksualcev; |
| --- | --- |

32.

poziva k izoblikovanju politik, ki bodo upoštevale poseben položaj najranljivejših kategorij žensk, vključno z dekleti in invalidkami, pa tudi priseljencev, članov etničnih manjšin, homoseksualcev in transseksualcev;

| 33. | poudarja dejstvo, da bi bilo treba storiti veliko več za zagotovitev ekonomske neodvisnosti žensk in spodbujanje njihove udeležbe v gospodarskih zadevah, vključno s kmetijskim in storitvenim sektorjem; poudarja, da se ekonomsko neodvisne ženske lažje uprejo nasilju in poniževanju; meni, da bi bilo treba pospeševati izmenjavo najboljše prakse med podjetniki, sindikati in civilno družbo na regionalni ravni, zlasti za podporo najbolj prikrajšanim ženskam na podeželskih in revnih mestnih območjih; |
| --- | --- |

33.

poudarja dejstvo, da bi bilo treba storiti veliko več za zagotovitev ekonomske neodvisnosti žensk in spodbujanje njihove udeležbe v gospodarskih zadevah, vključno s kmetijskim in storitvenim sektorjem; poudarja, da se ekonomsko neodvisne ženske lažje uprejo nasilju in poniževanju; meni, da bi bilo treba pospeševati izmenjavo najboljše prakse med podjetniki, sindikati in civilno družbo na regionalni ravni, zlasti za podporo najbolj prikrajšanim ženskam na podeželskih in revnih mestnih območjih;

| 34. | poziva vlade severnoafriških držav, naj spodbujajo in podpirajo večjo udeležbo žensk na trgu dela in naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za preprečevanje diskriminacije na podlagi spola na delovnem mestu; poudarja, da so potrebna orodja, ki bodo ženskam omogočila dostop do trga dela na področjih, ki so jim tradicionalno zaprta; |
| --- | --- |

34.

poziva vlade severnoafriških držav, naj spodbujajo in podpirajo večjo udeležbo žensk na trgu dela in naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za preprečevanje diskriminacije na podlagi spola na delovnem mestu; poudarja, da so potrebna orodja, ki bodo ženskam omogočila dostop do trga dela na področjih, ki so jim tradicionalno zaprta;

| 35. | priznava vlogo medijev pri spodbujanju vprašanj o položaju žensk in njihovi vlogi v družbi, pa tudi vpliv, ki ga imajo na stališče državljanov v njihovih državah; priporoča pripravo akcijskega načrta za podporo ženskam v medijih v smislu poklicne poti ter kot možnosti za spremljanje, kako so ženske predstavljene na televiziji, in sicer prek produkcije televizijskih programov in z uporabo novih medijev (interneta in družabnih omrežij), da bi tako spodbudili politično udeležbo žensk in razširili prepričanje, da je tradicija lahko popolnoma združljiva z enakimi možnostmi; |
| --- | --- |

35.

priznava vlogo medijev pri spodbujanju vprašanj o položaju žensk in njihovi vlogi v družbi, pa tudi vpliv, ki ga imajo na stališče državljanov v njihovih državah; priporoča pripravo akcijskega načrta za podporo ženskam v medijih v smislu poklicne poti ter kot možnosti za spremljanje, kako so ženske predstavljene na televiziji, in sicer prek produkcije televizijskih programov in z uporabo novih medijev (interneta in družabnih omrežij), da bi tako spodbudili politično udeležbo žensk in razširili prepričanje, da je tradicija lahko popolnoma združljiva z enakimi možnostmi;

| 36. | predlaga, da bi se sprejeli ukrepi za spremljanje krepitve vloge žensk, tudi v zvezi s spoštovanjem njihovih pravic kot delavk, zlasti v industrijskih in storitvenih sektorjih, v podeželskih in industrijskih mestnih območjih, ter za spodbujanje ženskega podjetništva in enakega plačila; |
| --- | --- |

36.

predlaga, da bi se sprejeli ukrepi za spremljanje krepitve vloge žensk, tudi v zvezi s spoštovanjem njihovih pravic kot delavk, zlasti v industrijskih in storitvenih sektorjih, v podeželskih in industrijskih mestnih območjih, ter za spodbujanje ženskega podjetništva in enakega plačila;

| 37. | poudarja, da obstaja pozitivna medsebojna povezanost med velikostjo sektorja malih in srednjih podjetij v državi ter stopnjo gospodarske rasti; verjame, da je mikrofinanciranje zelo uporabno orodje za krepitev vloge žensk, in opozarja, da vlaganje v ženske pogosto pomeni vlaganje v družino in skupnost ter pomaga izkoreniniti revščino, družbeno in gospodarsko nestabilnost, krepi socialno kohezijo, ženskam pa zagotavlja večjo ekonomsko neodvisnost; opozarja, da mikrofinanciranje niso zgolj posojila, temveč tudi nasveti glede upravljanja, financiranja in trženja ter varčevalne sheme; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da obstaja pozitivna medsebojna povezanost med velikostjo sektorja malih in srednjih podjetij v državi ter stopnjo gospodarske rasti; verjame, da je mikrofinanciranje zelo uporabno orodje za krepitev vloge žensk, in opozarja, da vlaganje v ženske pogosto pomeni vlaganje v družino in skupnost ter pomaga izkoreniniti revščino, družbeno in gospodarsko nestabilnost, krepi socialno kohezijo, ženskam pa zagotavlja večjo ekonomsko neodvisnost; opozarja, da mikrofinanciranje niso zgolj posojila, temveč tudi nasveti glede upravljanja, financiranja in trženja ter varčevalne sheme;

| 38. | poziva nacionalne javne organe, naj oblikujejo okvirno politiko mikrofinanciranja, da bi tako preprečili negativne posledice, kot je prezadolženost, ki lahko prizadenejo ženske zaradi pomanjkljivih informacij in pravne praznine; |
| --- | --- |

38.

poziva nacionalne javne organe, naj oblikujejo okvirno politiko mikrofinanciranja, da bi tako preprečili negativne posledice, kot je prezadolženost, ki lahko prizadenejo ženske zaradi pomanjkljivih informacij in pravne praznine;

| 39. | spodbuja severnoafriške države, naj vzpostavijo mehanizme za spremljanje ženskega podjetništva in podporo le-temu, vključno z zagotavljanjem informacij, pravnim varstvom ter usposabljanjem za izboljšanje družbenega položaja in vodenje; |
| --- | --- |

39.

spodbuja severnoafriške države, naj vzpostavijo mehanizme za spremljanje ženskega podjetništva in podporo le-temu, vključno z zagotavljanjem informacij, pravnim varstvom ter usposabljanjem za izboljšanje družbenega položaja in vodenje;

| 40. | spodbuja krepitev vloge žensk prek projektov, ki bodo ženskim organizacijam in posameznim raziskovalkam iz različnih držav omogočili, da se srečajo, si izmenjajo izkušnje in pridobljeno znanje ter pripravijo strategije in dejavnosti, ki ustrezajo njihovim potrebam in poreklu; |
| --- | --- |

40.

spodbuja krepitev vloge žensk prek projektov, ki bodo ženskim organizacijam in posameznim raziskovalkam iz različnih držav omogočili, da se srečajo, si izmenjajo izkušnje in pridobljeno znanje ter pripravijo strategije in dejavnosti, ki ustrezajo njihovim potrebam in poreklu;

| 41. | poudarja, da je treba zagotoviti programe in ukrepe za krepitev vloge žensk v regiji na treh ravneh: prvič, na institucionalni ravni s spodbujanjem enakosti spolov prek reform pravnega okvira in sprejemanja nove zakonodaje, vključno z zagotavljanjem tehnične podpore; drugič, s podporo organizacijam civilne družbe, ki lahko spodbujajo pravice žensk in pomagajo povečati njihovo udeležbo v procesu odločanja; ter tretjič, z delovanjem neposredno na ravni lokalnih skupnosti, zlasti na podeželju, da bi tako spremenili družbena ravnanja in tradicije ter naredili prostor za ženske v družbenem, gospodarskem in političnem življenju njihovih skupnosti; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je treba zagotoviti programe in ukrepe za krepitev vloge žensk v regiji na treh ravneh: prvič, na institucionalni ravni s spodbujanjem enakosti spolov prek reform pravnega okvira in sprejemanja nove zakonodaje, vključno z zagotavljanjem tehnične podpore; drugič, s podporo organizacijam civilne družbe, ki lahko spodbujajo pravice žensk in pomagajo povečati njihovo udeležbo v procesu odločanja; ter tretjič, z delovanjem neposredno na ravni lokalnih skupnosti, zlasti na podeželju, da bi tako spremenili družbena ravnanja in tradicije ter naredili prostor za ženske v družbenem, gospodarskem in političnem življenju njihovih skupnosti;

Evropska sosedska politika in akcijski načrt EU

| 42. | poudarja, da bi morali pravice žensk, enakost spolov in krepitev vloge žensk tvoriti jedro evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, saj sodijo med ključne kazalnike za ocenjevanje napredka demokratizacije in človekovih pravic; meni, da bi bilo treba enakost spolov prednostno obravnavati v strateških dokumentih in nacionalnih okvirnih programih vsake države; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da bi morali pravice žensk, enakost spolov in krepitev vloge žensk tvoriti jedro evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, saj sodijo med ključne kazalnike za ocenjevanje napredka demokratizacije in človekovih pravic; meni, da bi bilo treba enakost spolov prednostno obravnavati v strateških dokumentih in nacionalnih okvirnih programih vsake države;

| 43. | poziva Komisijo, naj še naprej vključuje vprašanja glede enakosti spolov v različne posege EU, ne glede na njihovo osrednjo tematiko, in naj tako vključevanje še okrepi, ter jo hkrati spodbuja, naj še naprej sodeluje z mednarodnimi organizacijami kot izvajalkami, na primer Agencijo ZN za ženske; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj še naprej vključuje vprašanja glede enakosti spolov v različne posege EU, ne glede na njihovo osrednjo tematiko, in naj tako vključevanje še okrepi, ter jo hkrati spodbuja, naj še naprej sodeluje z mednarodnimi organizacijami kot izvajalkami, na primer Agencijo ZN za ženske;

| 44. | spodbuja Komisijo, naj sprejme pristop vključevanja načela enakosti spolov v oblikovanje državnih načrtov za sodelovanje z organizacijami civilne družbe v severnoafriških državah, da se zmanjšajo neenakosti med spoloma in ustvarijo razmere za enakopravno sodelovanje žensk in moških v procesu odločanja; |
| --- | --- |

44.

spodbuja Komisijo, naj sprejme pristop vključevanja načela enakosti spolov v oblikovanje državnih načrtov za sodelovanje z organizacijami civilne družbe v severnoafriških državah, da se zmanjšajo neenakosti med spoloma in ustvarijo razmere za enakopravno sodelovanje žensk in moških v procesu odločanja;

| 45. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj poglobi dialog z arabskimi regionalnimi institucijami, da se jim tako zagotovi vodilna vloga pri vključevanju pravic žensk in s tem povezanih politik v glavne programe povsod v regiji; |
| --- | --- |

45.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj poglobi dialog z arabskimi regionalnimi institucijami, da se jim tako zagotovi vodilna vloga pri vključevanju pravic žensk in s tem povezanih politik v glavne programe povsod v regiji;

| 46. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico in Komisijo k izvajanju skupnega delovnega programa o sodelovanju, ki je bil sklenjen z Arabsko ligo, zlasti v zvezi s krepitvijo vloge žensk in človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

46.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico in Komisijo k izvajanju skupnega delovnega programa o sodelovanju, ki je bil sklenjen z Arabsko ligo, zlasti v zvezi s krepitvijo vloge žensk in človekovimi pravicami;

| 47. | poziva Komisijo, naj okrepi finančni okvir za podporo ženskam v regiji; verjame, da bi bilo treba pri tej podpori še naprej upoštevati tako posebnosti posameznih držav kot skupne težave, s katerimi se srečujejo na regionalni ravni, na primer politične in gospodarske, ob hkratnem iskanju komplementarnosti med regionalnimi in dvostranskimi programi; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj okrepi finančni okvir za podporo ženskam v regiji; verjame, da bi bilo treba pri tej podpori še naprej upoštevati tako posebnosti posameznih držav kot skupne težave, s katerimi se srečujejo na regionalni ravni, na primer politične in gospodarske, ob hkratnem iskanju komplementarnosti med regionalnimi in dvostranskimi programi;

| 48. | poziva Komisijo, naj spodbuja razvoj programov vodenja za javnomnenjske voditeljice in voditeljice v poslovnem in finančnem sektorju ter naj zagotovi nadaljnjo podporo že obstoječim programom na tem področju; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj spodbuja razvoj programov vodenja za javnomnenjske voditeljice in voditeljice v poslovnem in finančnem sektorju ter naj zagotovi nadaljnjo podporo že obstoječim programom na tem področju;

| 49. | meni, da bi bilo treba pravice žensk in enakost spolov ustrezno upoštevati v zavezah partnerjev v skladu z načelom „več za več“ prenovljene sosedske politike; zato poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico in Komisijo, naj razvijeta jasna merila za zagotovitev in spremljanje napredka prek preglednega in vključujočega procesa, ki bo zajemal posvetovanje z organizacijami za pravice žensk in civilne družbe; |
| --- | --- |

49.

meni, da bi bilo treba pravice žensk in enakost spolov ustrezno upoštevati v zavezah partnerjev v skladu z načelom „več za več“ prenovljene sosedske politike; zato poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico in Komisijo, naj razvijeta jasna merila za zagotovitev in spremljanje napredka prek preglednega in vključujočega procesa, ki bo zajemal posvetovanje z organizacijami za pravice žensk in civilne družbe;

| 50. | poziva posebnega predstavnika EU za človekove pravice, naj bo posebej pozoren na pravice žensk v Severni Afriki, v skladu s pregledano strategijo EU o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

50.

poziva posebnega predstavnika EU za človekove pravice, naj bo posebej pozoren na pravice žensk v Severni Afriki, v skladu s pregledano strategijo EU o človekovih pravicah;

| 51. | poudarja pomen spodbujanja udeležbe žensk v volilnem procesu ter poziva oblasti zadevnih držav, naj v ta namen sprejmejo ustavne določbe, s katerimi bo ženskam omogočena udeležba in bodo odstranjene ovire za njihovo udeležbo v pravem pomenu besede; poziva EU, naj tesno sodeluje z nacionalnimi vladami, da bi jih tako seznanila z najboljšimi praksami v zvezi z usposabljanjem žensk, kar zadeva njihove politične in volilne pravice; opozarja, da bi bilo to treba storiti vzdolž celotnega volilnega cikla s programi pomoči in da bi po potrebi to morala podrobno spremljati misija EU za opazovanje volitev; |
| --- | --- |

51.

poudarja pomen spodbujanja udeležbe žensk v volilnem procesu ter poziva oblasti zadevnih držav, naj v ta namen sprejmejo ustavne določbe, s katerimi bo ženskam omogočena udeležba in bodo odstranjene ovire za njihovo udeležbo v pravem pomenu besede; poziva EU, naj tesno sodeluje z nacionalnimi vladami, da bi jih tako seznanila z najboljšimi praksami v zvezi z usposabljanjem žensk, kar zadeva njihove politične in volilne pravice; opozarja, da bi bilo to treba storiti vzdolž celotnega volilnega cikla s programi pomoči in da bi po potrebi to morala podrobno spremljati misija EU za opazovanje volitev;

| 52. | spodbuja Komisijo, naj še naprej zagotavlja spremljanje izvajanja priporočil misij Evropske unije za opazovanje volitev v severnoafriških državah, kar zadeva pravice žensk, in naj v zvezi s tem predloži poročilo Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

52.

spodbuja Komisijo, naj še naprej zagotavlja spremljanje izvajanja priporočil misij Evropske unije za opazovanje volitev v severnoafriških državah, kar zadeva pravice žensk, in naj v zvezi s tem predloži poročilo Evropskemu parlamentu;

| 53. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico in Komisijo, naj v skladu s politiko „več za več“ v političnem in strateškem dialogu s severnoafriškimi državami obravnavata diskriminacijo v zvezi s pravicami delavk v delovnem pravu in spodbujata sodelovanje žensk v sindikatih; |
| --- | --- |

53.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico in Komisijo, naj v skladu s politiko „več za več“ v političnem in strateškem dialogu s severnoafriškimi državami obravnavata diskriminacijo v zvezi s pravicami delavk v delovnem pravu in spodbujata sodelovanje žensk v sindikatih;

| 54. | poziva Komisijo in druge donatorje, naj spodbujajo programe, namenjene zagotavljanju enakega dostopa do trga dela in usposabljanja za vse ženske, in povečajo finančne vire, ki se dodelijo v podporo krepitvi zmogljivosti ženskih organizacij civilne družbe in omrežij na nacionalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo in druge donatorje, naj spodbujajo programe, namenjene zagotavljanju enakega dostopa do trga dela in usposabljanja za vse ženske, in povečajo finančne vire, ki se dodelijo v podporo krepitvi zmogljivosti ženskih organizacij civilne družbe in omrežij na nacionalni in regionalni ravni;

| 55. | poziva Komisijo, naj izpostavi pozitivne primere ženskega podjetništva, ki vključujejo ženske iz severnoafriških držav, ali primere organizacij, ki združujejo evropske in severnoafriške podjetnice, tudi na tehnološkem in industrijskem področju; zato poziva Komisijo, naj vzpostavi instrumente za širjenje pomembnih informacij, da se bodo pridobljene izkušnje kar najbolje uporabile za spodbujanje razvojnega potenciala teh dejavnosti v skupnostih z manj dinamičnim gospodarstvom in za osveščanje o tem potencialu; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj izpostavi pozitivne primere ženskega podjetništva, ki vključujejo ženske iz severnoafriških držav, ali primere organizacij, ki združujejo evropske in severnoafriške podjetnice, tudi na tehnološkem in industrijskem področju; zato poziva Komisijo, naj vzpostavi instrumente za širjenje pomembnih informacij, da se bodo pridobljene izkušnje kar najbolje uporabile za spodbujanje razvojnega potenciala teh dejavnosti v skupnostih z manj dinamičnim gospodarstvom in za osveščanje o tem potencialu;

| 56. | poziva Komisijo, naj pri ocenah učinka v državah, s katerimi se pogaja o poglobljenem in celovitem sporazumu o prosti trgovini, upošteva morebitni socialni vpliv sporazuma in njegove morebitne učinke na človekove pravice, zlasti pravice žensk, vključno v neformalnem sektorju; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo, naj pri ocenah učinka v državah, s katerimi se pogaja o poglobljenem in celovitem sporazumu o prosti trgovini, upošteva morebitni socialni vpliv sporazuma in njegove morebitne učinke na človekove pravice, zlasti pravice žensk, vključno v neformalnem sektorju;

| 57. | poziva Komisijo, naj podpre ukrepe, ki naj zagotovijo, da so posebne potrebe žensk v kriznih in konfliktnih razmerah nemudoma in primerno izpolnjene, tudi v primeru izpostavljenosti nasilju na osnovi spola; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo, naj podpre ukrepe, ki naj zagotovijo, da so posebne potrebe žensk v kriznih in konfliktnih razmerah nemudoma in primerno izpolnjene, tudi v primeru izpostavljenosti nasilju na osnovi spola;

| 58. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico in Komisijo, naj v političnem in strateškem dialogu s severnoafriškimi državami zagotovita pogoje, ki bodo civilni družbi omogočili svobodno delovanje in sodelovanje pri demokratičnih spremembah; |
| --- | --- |

58.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico in Komisijo, naj v političnem in strateškem dialogu s severnoafriškimi državami zagotovita pogoje, ki bodo civilni družbi omogočili svobodno delovanje in sodelovanje pri demokratičnih spremembah;

| 59. | poziva Komisijo, naj poveča število uslužbencev, ki se v delegacijah EU v tej regiji ukvarja z vprašanjem spolov, in zagotovi, da bodo ženske in nevladne organizacije udeležene v postopku posvetovanja pri načrtovanju programov; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj poveča število uslužbencev, ki se v delegacijah EU v tej regiji ukvarja z vprašanjem spolov, in zagotovi, da bodo ženske in nevladne organizacije udeležene v postopku posvetovanja pri načrtovanju programov;

| 60. | pozdravlja dejstvo, da je Agencija ZN za ženske odprla urade v Severni Afriki, ter spodbuja delegacije EU v zadevnih državah, naj še nadalje sodelujejo z uradi ZN pri sprejemanju ukrepov za zagotovitev enakosti spolov in spodbujanju pravic žensk kot nadaljevanju arabske pomladi; |
| --- | --- |

60.

pozdravlja dejstvo, da je Agencija ZN za ženske odprla urade v Severni Afriki, ter spodbuja delegacije EU v zadevnih državah, naj še nadalje sodelujejo z uradi ZN pri sprejemanju ukrepov za zagotovitev enakosti spolov in spodbujanju pravic žensk kot nadaljevanju arabske pomladi;

| 61. | poziva Komisijo, naj spodbuja ustanavljanje in financiranje svetovalnih centrov in „hiš za ženske“, kjer lahko ženske dobijo nasvet o katerikoli temi, od političnih pravic in pravnega svetovanja, zdravja in zaščite pred nasiljem v družini, saj je celovit pristop koristen za ženske in tudi bolj obziren, ko gre za nasilje; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj spodbuja ustanavljanje in financiranje svetovalnih centrov in „hiš za ženske“, kjer lahko ženske dobijo nasvet o katerikoli temi, od političnih pravic in pravnega svetovanja, zdravja in zaščite pred nasiljem v družini, saj je celovit pristop koristen za ženske in tudi bolj obziren, ko gre za nasilje;

| 62. | spodbuja nacionalne organe v severnoafriških državah, naj izoblikujejo programe ozaveščanja o nasilju v družini skupaj z razvojem varnih hiš za ženske, ki so bile ali so še žrtve takega nasilja; |
| --- | --- |

62.

spodbuja nacionalne organe v severnoafriških državah, naj izoblikujejo programe ozaveščanja o nasilju v družini skupaj z razvojem varnih hiš za ženske, ki so bile ali so še žrtve takega nasilja;

| 63. | poziva oblasti v severnoafriških državah, naj ženskam, ki so žrtve ali priče nasilja, zagotovijo ustrezno zdravniško in psihološko pomoč, brezplačno pravno pomoč in dostop do sodnega varstva in mehanizma za pritožbe. |
| --- | --- |

63.

poziva oblasti v severnoafriških državah, naj ženskam, ki so žrtve ali priče nasilja, zagotovijo ustrezno zdravniško in psihološko pomoč, brezplačno pravno pomoč in dostop do sodnega varstva in mehanizma za pritožbe.

| 64. | opozarja, naj se podpora civilni družbi, nevladnim organizacijam in ženskam zagotovi tudi z mehanizmi Unije za Sredozemlje; poziva Komisijo, naj pospešuje sodelovanje med ženskimi organizacijami v EU in podobnimi organizacijami v Severni Afriki; |
| --- | --- |

64.

opozarja, naj se podpora civilni družbi, nevladnim organizacijam in ženskam zagotovi tudi z mehanizmi Unije za Sredozemlje; poziva Komisijo, naj pospešuje sodelovanje med ženskimi organizacijami v EU in podobnimi organizacijami v Severni Afriki;

| 65. | poziva Komisijo, naj podpre prizadevanja v severnoafriških državah za izgradnjo trdne in trajnostne demokracije na podlagi spoštovanja človekovih pravic, temeljnih svoboščin, pravic žensk ter načel enakosti med moškimi in ženskami, nediskriminacije in pravne države; poudarja, da je treba v regiji podpreti razvoj aktivnega državljanstva prek tehnične in finančne pomoči civilni družbi, da bi tako pripomogli k izoblikovanju demokratične politične kulture; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo, naj podpre prizadevanja v severnoafriških državah za izgradnjo trdne in trajnostne demokracije na podlagi spoštovanja človekovih pravic, temeljnih svoboščin, pravic žensk ter načel enakosti med moškimi in ženskami, nediskriminacije in pravne države; poudarja, da je treba v regiji podpreti razvoj aktivnega državljanstva prek tehnične in finančne pomoči civilni družbi, da bi tako pripomogli k izoblikovanju demokratične politične kulture;

| 66. | poziva Komisijo, naj zagotovi popolno preglednost trgovinskih pogajanj, vključno z vsemi informacijami o ozadju, na podlagi katerih se predlagajo trgovinski sporazumi; poudarja, da bi morale ženske skupine in organizacije civilne družbe aktivno sodelovati v celotnem procesu; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj zagotovi popolno preglednost trgovinskih pogajanj, vključno z vsemi informacijami o ozadju, na podlagi katerih se predlagajo trgovinski sporazumi; poudarja, da bi morale ženske skupine in organizacije civilne družbe aktivno sodelovati v celotnem procesu;

| 67. | poziva parlamentarno skupščino Unije za Sredozemlje, naj vsako leto zasedanje v marcu posveti položaju žensk v regiji; |
| --- | --- |

67.

poziva parlamentarno skupščino Unije za Sredozemlje, naj vsako leto zasedanje v marcu posveti položaju žensk v regiji;

| 68. | poziva Komisijo, naj spodbuja krepitev procesa iz Istanbula in Marakeša ter naj podpre programe za spodbujanje dialoga med civilno družbo in vladami evro-sredozemske regije; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo, naj spodbuja krepitev procesa iz Istanbula in Marakeša ter naj podpre programe za spodbujanje dialoga med civilno družbo in vladami evro-sredozemske regije;

| 69. | verjame, da bi se novoustanovljena Evropska ustanova za demokracijo morala posebej posvetiti udeležbi žensk v demokratičnih reformnih procesih v Severni Afriki s podporo ženskim organizacijam in projektom na področjih, kjer je vprašanje spolov pomembno, kot so denimo spodbujanje medkulturnega in medverskega dialoga, boj proti nasilju, ustvarjanje delovnih mest, spodbujanje kulturne in politične udeležbe, večja enakopravnost pri dostopu do sodnega varstva, zdravstvenih storitev in izobrazbe za ženske in dekleta ter preprečevanje ali odpravljanje diskriminacije žensk in kršitev njihovih pravic; |
| --- | --- |

69.

verjame, da bi se novoustanovljena Evropska ustanova za demokracijo morala posebej posvetiti udeležbi žensk v demokratičnih reformnih procesih v Severni Afriki s podporo ženskim organizacijam in projektom na področjih, kjer je vprašanje spolov pomembno, kot so denimo spodbujanje medkulturnega in medverskega dialoga, boj proti nasilju, ustvarjanje delovnih mest, spodbujanje kulturne in politične udeležbe, večja enakopravnost pri dostopu do sodnega varstva, zdravstvenih storitev in izobrazbe za ženske in dekleta ter preprečevanje ali odpravljanje diskriminacije žensk in kršitev njihovih pravic;

| 70. | poziva Komisijo in države članice, še zlasti pa koordinatorja Unije za boj proti trgovini z ljudmi, naj v okviru strategije EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016 upoštevajo dejavnosti zunanje politike EU in najdejo skupno stališče pri usklajevanju teh dejavnosti; meni, da bi bilo treba v okviru danih možnosti nacionalne organe severnoafriških držav v boju proti trgovini z ljudmi spodbujati k povezovanju s preostalimi državami v regiji; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo in države članice, še zlasti pa koordinatorja Unije za boj proti trgovini z ljudmi, naj v okviru strategije EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016 upoštevajo dejavnosti zunanje politike EU in najdejo skupno stališče pri usklajevanju teh dejavnosti; meni, da bi bilo treba v okviru danih možnosti nacionalne organe severnoafriških držav v boju proti trgovini z ljudmi spodbujati k povezovanju s preostalimi državami v regiji;

| 71. | poziva Komisijo, naj podpira ženske projekte in krepi ženska omrežja na univerzah, v medijih, kulturnih organih, filmski industriji in drugih kreativnih sektorjih, ter poudarja, da je pomembna krepitev kulturnih odnosov med obema obalama Sredozemlja, vključno s pomočjo družbenih medijev, digitalnih platform in satelitskih prenosov; |
| --- | --- |

71.

poziva Komisijo, naj podpira ženske projekte in krepi ženska omrežja na univerzah, v medijih, kulturnih organih, filmski industriji in drugih kreativnih sektorjih, ter poudarja, da je pomembna krepitev kulturnih odnosov med obema obalama Sredozemlja, vključno s pomočjo družbenih medijev, digitalnih platform in satelitskih prenosov;

| 72. | poziva vlade in organe držav članic, naj pravice žensk obravnavajo kot osrednjo temo svojih dvostranskih diplomatskih in trgovinskih odnosov s severnoafriškimi državami; |
| --- | --- |

72.

poziva vlade in organe držav članic, naj pravice žensk obravnavajo kot osrednjo temo svojih dvostranskih diplomatskih in trgovinskih odnosov s severnoafriškimi državami;

| 73. | poziva Komisijo, naj izboljša visokošolske programe izmenjave, ko je Erasmus Mundus, in naj spodbuja udeležbo mladih žensk; prav tako poziva k razvoju medregijskega sodelovanja (s programi medinstitucionalnega sodelovanja ali medsebojne strokovne izmenjave) regij severnega in južnega Sredozemlja; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisijo, naj izboljša visokošolske programe izmenjave, ko je Erasmus Mundus, in naj spodbuja udeležbo mladih žensk; prav tako poziva k razvoju medregijskega sodelovanja (s programi medinstitucionalnega sodelovanja ali medsebojne strokovne izmenjave) regij severnega in južnega Sredozemlja;

| 74. | pozdravlja partnerstva za mobilnost, če spodbujajo izmenjave in pomagajo pri migraciji na človeški in dostojanstven način; |
| --- | --- |

74.

pozdravlja partnerstva za mobilnost, če spodbujajo izmenjave in pomagajo pri migraciji na človeški in dostojanstven način;

o

o o

| 75. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

75.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

---

(1)  Resolucija 1873 (2012), ki jo je skupščina sprejela dne 24. aprila 2012 (13. zasedanje).

(2)  UL C 188 E, 28.6.2012, str. 26.

(3)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 158.

(4)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 114.

(5)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 126.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0069.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0113.

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/36

---

P7_TA(2013)0076

Financiranje sodelovanja EU za afriške, karibske in pacifiške države ter čezmorske države in ozemlja za obdobje 2014–2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o pripravi večletnega finančnega okvira za financiranje sodelovanja EU za afriške, karibske in pacifiške države ter čezmorske države in ozemlja za obdobje 2014–2020 (11. Evropski razvojni sklad) (2012/2222(INI))

(2016/C 036/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporazuma iz Cotonouja med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (AKP) ter Evropsko skupnostjo (ES) in njenimi državami članicami, podpisanega dne 23. junija 2000 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma iz Cotonouja med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (AKP) ter Evropsko skupnostjo (ES) in njenimi državami članicami, podpisanega dne 23. junija 2000 (1),

| — | ob upoštevanju dela IV Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj z dne 27. novembra 2001 (2), s katerim se je Evropski uniji (prej ES) pridružila vrsta čezmorskih držav in ozemelj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela IV Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj z dne 27. novembra 2001 (2), s katerim se je Evropski uniji (prej ES) pridružila vrsta čezmorskih držav in ozemelj,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (sklep o pridružitvi) (COM(2012)0362), ki ga je Komisija sprejela 16. julija 2012 in je zdaj v fazi pogajanj v Svetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (sklep o pridružitvi) (COM(2012)0362), ki ga je Komisija sprejela 16. julija 2012 in je zdaj v fazi pogajanj v Svetu,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Priprava večletnega finančnega okvira za financiranje sodelovanja EU za afriške, karibske in pacifiške države ter čezmorske države in ozemlja za obdobje 2014–2020 (11. Evropski razvojni sklad)“ z dne 7. decembra 2011 (COM(2011)0837), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Priprava večletnega finančnega okvira za financiranje sodelovanja EU za afriške, karibske in pacifiške države ter čezmorske države in ozemlja za obdobje 2014–2020 (11. Evropski razvojni sklad)“ z dne 7. decembra 2011 (COM(2011)0837),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2011 z naslovom "Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2011 z naslovom "Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe (COM(2011)0637),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. junija 2001 z naslovom „Programme of Action for the mainstreaming of gender equality in Community Development Co-operation“ (Akcijski program za vključevanje načela enakosti spolov v razvojnem sodelovanju Skupnosti) (COM(2001)0295), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. junija 2001 z naslovom „Programme of Action for the mainstreaming of gender equality in Community Development Co-operation“ (Akcijski program za vključevanje načela enakosti spolov v razvojnem sodelovanju Skupnosti) (COM(2001)0295),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2012 z naslovom „Korenine demokracije in trajnostnega razvoja: sodelovanje Evrope s civilno družbo na področju zunanjih odnosov“ (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2012 z naslovom „Korenine demokracije in trajnostnega razvoja: sodelovanje Evrope s civilno družbo na področju zunanjih odnosov“ (COM(2012)0492),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. junija 2011 z naslovom „Proračun za strategijo Evropa 2020“ (COM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. junija 2011 z naslovom „Proračun za strategijo Evropa 2020“ (COM(2011)0500),

| — | ob upoštevanju evropskega soglasja o razvoju z dne 20. decembra 2005 ter evropskega časovnega načrta za razvoj in smernic, ki so nastale na njegovi osnovi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega soglasja o razvoju z dne 20. decembra 2005 ter evropskega časovnega načrta za razvoj in smernic, ki so nastale na njegovi osnovi,

| — | ob upoštevanju evropskega soglasja o humanitarni pomoči z dne 18. decembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega soglasja o humanitarni pomoči z dne 18. decembra 2007,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 29. junija 2012 in 15. oktobra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 29. junija 2012 in 15. oktobra 2012,

| — | ob upoštevanju člena 32 Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki jo je Evropska unija ratificirala dne 23. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 32 Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki jo je Evropska unija ratificirala dne 23. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o vključevanju invalidnih oseb v državah v razvoju (ACP-EU/100.954/11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o vključevanju invalidnih oseb v državah v razvoju (ACP-EU/100.954/11),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta Evropske unije za enakost spolov in krepitev vloge žensk pri razvoju (2010–2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta Evropske unije za enakost spolov in krepitev vloge žensk pri razvoju (2010–2015),

| — | ob upoštevanju smernic Evropske unije o nasilju nad ženskami in dekleti ter o boju proti vsem vrstam diskriminacije proti njim, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Evropske unije o nasilju nad ženskami in dekleti ter o boju proti vsem vrstam diskriminacije proti njim,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0049/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0049/2013),

| A. | ker bo notranji sporazum o ustanovitvi 10. razvojnega sklada potekel 31. decembra 2013 in ker je Komisija v svoje sporočilo (COM(2011)0837) vključila osnutek notranjega sporazuma, ki bo s 1. januarjem 2014 nadomestil obstoječega; |
| --- | --- |

A.

ker bo notranji sporazum o ustanovitvi 10. razvojnega sklada potekel 31. decembra 2013 in ker je Komisija v svoje sporočilo (COM(2011)0837) vključila osnutek notranjega sporazuma, ki bo s 1. januarjem 2014 nadomestil obstoječega;

| B. | ker o osnutku notranjega sporazuma za obdobje 2014–2020 trenutno potekajo pogajanja v Svetu, brez udeležbe Parlamenta; ker Parlamentu nič ne preprečuje, da bi pripravil samoiniciativno poročilo o 11. Evropskem razvojnem skladu (ERS) na podlagi sporočila Komisije, ki vsebuje osnutek notranjega sporazuma; |
| --- | --- |

B.

ker o osnutku notranjega sporazuma za obdobje 2014–2020 trenutno potekajo pogajanja v Svetu, brez udeležbe Parlamenta; ker Parlamentu nič ne preprečuje, da bi pripravil samoiniciativno poročilo o 11. Evropskem razvojnem skladu (ERS) na podlagi sporočila Komisije, ki vsebuje osnutek notranjega sporazuma;

| C. | ker Komisija leta 2014 še ne predvideva vključitve ERS v proračun EU, temveč naj bi se to zgodilo šele leta 2021, kar je vredno velikega obžalovanja; ker bi se bilo treba na to vključitev pripraviti že zdaj, da ne bo vodila k zmanjšanju sredstev, dodeljenih za partnerstvo AKP-EU in razvojno pomoč nasploh; |
| --- | --- |

C.

ker Komisija leta 2014 še ne predvideva vključitve ERS v proračun EU, temveč naj bi se to zgodilo šele leta 2021, kar je vredno velikega obžalovanja; ker bi se bilo treba na to vključitev pripraviti že zdaj, da ne bo vodila k zmanjšanju sredstev, dodeljenih za partnerstvo AKP-EU in razvojno pomoč nasploh;

| D. | ker je treba za 11. ERS nameniti dovolj sredstev, da bo Unija lahko izpolnila zaveze, ki jih je sprejela na mednarodni ravni v zvezi z razvojem, in razvojni pomoči namenila 0,7 % svojega BDP ter prispevala k uresničitvi razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

D.

ker je treba za 11. ERS nameniti dovolj sredstev, da bo Unija lahko izpolnila zaveze, ki jih je sprejela na mednarodni ravni v zvezi z razvojem, in razvojni pomoči namenila 0,7 % svojega BDP ter prispevala k uresničitvi razvojnih ciljev tisočletja;

| E. | ker poročila o uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja kažejo na neenakomeren napredek in ker zlasti razvojni cilji tisočletja na področju zdravja mater in otrok v državah AKP ne bodo doseženi do leta 2015; |
| --- | --- |

E.

ker poročila o uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja kažejo na neenakomeren napredek in ker zlasti razvojni cilji tisočletja na področju zdravja mater in otrok v državah AKP ne bodo doseženi do leta 2015;

| F. | ker finančni predlogi za obdobje 2014–2020, o katerih se trenutno razpravlja v Svetu, zbujajo skrb za prihodnost evropske razvojne politike ter povezav čezmorskih držav in ozemelj z EU; |
| --- | --- |

F.

ker finančni predlogi za obdobje 2014–2020, o katerih se trenutno razpravlja v Svetu, zbujajo skrb za prihodnost evropske razvojne politike ter povezav čezmorskih držav in ozemelj z EU;

| G. | ker je pomoč EU vse bolj učinkovita, čeprav je še vedno potreben precejšen napredek, in ker ukrepe Unije za mednarodno solidarnost podpira več kot tri četrtine evropskih državljanov; |
| --- | --- |

G.

ker je pomoč EU vse bolj učinkovita, čeprav je še vedno potreben precejšen napredek, in ker ukrepe Unije za mednarodno solidarnost podpira več kot tri četrtine evropskih državljanov;

| H. | ker so inovativne oblike financiranja nujno potrebne za povečanje uradne razvojne pomoči, saj bodo zagotovile, da bosta bolj enakovredno prispevala tudi gospodarski in finančni sektor; |
| --- | --- |

H.

ker so inovativne oblike financiranja nujno potrebne za povečanje uradne razvojne pomoči, saj bodo zagotovile, da bosta bolj enakovredno prispevala tudi gospodarski in finančni sektor;

| I. | ker donatorji od partnerskih držav ne bi smeli zahtevati, da spoštujejo načelo demokratičnega prevzemanja odgovornosti, če jim hkrati ne zagotavljajo potrebnih finančnih sredstev za utrditev institucij in javnih služb; |
| --- | --- |

I.

ker donatorji od partnerskih držav ne bi smeli zahtevati, da spoštujejo načelo demokratičnega prevzemanja odgovornosti, če jim hkrati ne zagotavljajo potrebnih finančnih sredstev za utrditev institucij in javnih služb;

| J. | ker morajo države v razvoju nujno vzpostaviti sistem javnih financ, ki bo ustrezal plačilni sposobnosti njihovih državljanov; |
| --- | --- |

J.

ker morajo države v razvoju nujno vzpostaviti sistem javnih financ, ki bo ustrezal plačilni sposobnosti njihovih državljanov;

| K. | ker je Komisija v svojem sporočilu o agendi za spremembe pozvala k uporabi načela diferenciacije pri dodeljevanju sredstev za evropsko razvojno politiko, katere del je 11. ERS, hkrati pa uvedla še načela tematske osredotočenosti, kombiniranja nepovratnih sredstev in posojil ter podpore zasebnemu sektorju; |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija v svojem sporočilu o agendi za spremembe pozvala k uporabi načela diferenciacije pri dodeljevanju sredstev za evropsko razvojno politiko, katere del je 11. ERS, hkrati pa uvedla še načela tematske osredotočenosti, kombiniranja nepovratnih sredstev in posojil ter podpore zasebnemu sektorju;

| L. | ker se z evropskim soglasjem o razvoju in sporazumom iz Cotonouja priznava osrednja vloga organizacij civilne družbe ter lokalnih in regionalnih oblasti pri ukrepanju zoper revščino in prizadevanjih za dobro upravljanje; |
| --- | --- |

L.

ker se z evropskim soglasjem o razvoju in sporazumom iz Cotonouja priznava osrednja vloga organizacij civilne družbe ter lokalnih in regionalnih oblasti pri ukrepanju zoper revščino in prizadevanjih za dobro upravljanje;

| M. | ker se s predlogom sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj priznava poseben položaj čezmorskim državam in ozemljem, ki se srečujejo z drugačnimi težavami kot države AKP; ker se tako čezmorske države in ozemlja ne bi smela več financirati iz ERS, temveč iz priložnostnega finančnega instrumenta v proračunu EU; |
| --- | --- |

M.

ker se s predlogom sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj priznava poseben položaj čezmorskim državam in ozemljem, ki se srečujejo z drugačnimi težavami kot države AKP; ker se tako čezmorske države in ozemlja ne bi smela več financirati iz ERS, temveč iz priložnostnega finančnega instrumenta v proračunu EU;

| N. | ker Sporazum 2000/483/ES o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, ki je bil 23. junija 2000 podpisan v Cotonouju, določa, da je treba položaj žensk in vprašanja spolov sistematično upoštevati na vseh področjih – političnem, gospodarskem in socialnem; |
| --- | --- |

N.

ker Sporazum 2000/483/ES o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, ki je bil 23. junija 2000 podpisan v Cotonouju, določa, da je treba položaj žensk in vprašanja spolov sistematično upoštevati na vseh področjih – političnem, gospodarskem in socialnem;

| O. | ker akcijski načrt Evropske unije priznava pomen udeležbe žensk in enakosti spolov za razvoj partnerskih držav ter uresničenje razvojnih ciljev tisočletja; ker je enakost spolov ena od prednostnih nalog za ukrepe EU v sklopu agende za spremembe; |
| --- | --- |

O.

ker akcijski načrt Evropske unije priznava pomen udeležbe žensk in enakosti spolov za razvoj partnerskih držav ter uresničenje razvojnih ciljev tisočletja; ker je enakost spolov ena od prednostnih nalog za ukrepe EU v sklopu agende za spremembe;

Cilji 11. ERS

| 1. | ugotavlja, da je glavni cilj evropske razvojne politike (po členu 208 PDEU), sporazuma iz Cotonouja in evropskega soglasja za razvoj zmanjšati in nazadnje izkoreniniti revščino; zato vztraja, da mora vsaj 90 % sredstev, dodeljenih državam AKP iz 11. ERS, izpolnjevati merila za uradno razvojno pomoč, kot jih je določil odbor za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD); |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je glavni cilj evropske razvojne politike (po členu 208 PDEU), sporazuma iz Cotonouja in evropskega soglasja za razvoj zmanjšati in nazadnje izkoreniniti revščino; zato vztraja, da mora vsaj 90 % sredstev, dodeljenih državam AKP iz 11. ERS, izpolnjevati merila za uradno razvojno pomoč, kot jih je določil odbor za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD);

| 2. | meni, da je treba za uresničitev tega cilja bistveno okrepiti prizadevanja v zvezi z razvojnimi cilji tisočletja, pri katerih je bilo doseženega najmanj napredka, zlasti tistimi v zvezi z osnovnimi socialnimi sektorji ter enakostjo moških in žensk, kot je to določeno v členih 22, 25 in 31 sporazuma iz Cotonouja; potrjuje podporo pobudi in pogodbam o razvojnih ciljih tisočletja ter Komisijo in države članice poziva, naj v dogovoru z državami AKP 20-odstotni delež 11. ERS dodelijo za zagotavljanje osnovnih socialnih storitev, zlasti na področjih zdravja in osnovnega izobraževanja, da bi tako zagotovili uresničitev razvojnih ciljev tisočletja 2, 3, 4, 5 in 6, pa tudi preostalih obveznosti v zvezi z razvojem, ki so bile določene na mednarodni ravni; v zvezi s tem zahteva, naj kazalniki učinkovitosti, vezani na spol, ki jih predlaga akcijski program za vključevanje načela enakosti spolov v razvojno sodelovanje Unije, veljajo za 11. ERS in njegovo načrtovanje, da se zagotovi ustrezno izvajanje in spremljanje posebnih ukrepov ter spodbujanje enakosti spolov v vseh programih; |
| --- | --- |

2.

meni, da je treba za uresničitev tega cilja bistveno okrepiti prizadevanja v zvezi z razvojnimi cilji tisočletja, pri katerih je bilo doseženega najmanj napredka, zlasti tistimi v zvezi z osnovnimi socialnimi sektorji ter enakostjo moških in žensk, kot je to določeno v členih 22, 25 in 31 sporazuma iz Cotonouja; potrjuje podporo pobudi in pogodbam o razvojnih ciljih tisočletja ter Komisijo in države članice poziva, naj v dogovoru z državami AKP 20-odstotni delež 11. ERS dodelijo za zagotavljanje osnovnih socialnih storitev, zlasti na področjih zdravja in osnovnega izobraževanja, da bi tako zagotovili uresničitev razvojnih ciljev tisočletja 2, 3, 4, 5 in 6, pa tudi preostalih obveznosti v zvezi z razvojem, ki so bile določene na mednarodni ravni; v zvezi s tem zahteva, naj kazalniki učinkovitosti, vezani na spol, ki jih predlaga akcijski program za vključevanje načela enakosti spolov v razvojno sodelovanje Unije, veljajo za 11. ERS in njegovo načrtovanje, da se zagotovi ustrezno izvajanje in spremljanje posebnih ukrepov ter spodbujanje enakosti spolov v vseh programih;

| 3. | poziva Komisijo in države partnerice, naj prednostno podprejo izboljšave zdravstvenega sistema, da bo na voljo osnovno zdravstveno varstvo za matere in otroke ter reproduktivno zdravstvo, zlasti pa naj namenijo pozornost najrevnejšemu prebivalstvu in boju proti virusu HIV/aidsu, saj gre za razvojne cilje tisočletja, katerih napredek v številnih državah AKP ni dosegel pričakovanj; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in države partnerice, naj prednostno podprejo izboljšave zdravstvenega sistema, da bo na voljo osnovno zdravstveno varstvo za matere in otroke ter reproduktivno zdravstvo, zlasti pa naj namenijo pozornost najrevnejšemu prebivalstvu in boju proti virusu HIV/aidsu, saj gre za razvojne cilje tisočletja, katerih napredek v številnih državah AKP ni dosegel pričakovanj;

| 4. | meni, da je za izpolnjevanje tega cilja osrednjega pomena, da se v vse projekte, ki so namenjeni odpravljanju revščine, tako v fazi načrtovanja in izvajanja kot v fazi ocenjevanja, vključuje najbolj ranljive družbene skupine, kot so ženske, otroci in invalidi, vendar ne samo njih; |
| --- | --- |

4.

meni, da je za izpolnjevanje tega cilja osrednjega pomena, da se v vse projekte, ki so namenjeni odpravljanju revščine, tako v fazi načrtovanja in izvajanja kot v fazi ocenjevanja, vključuje najbolj ranljive družbene skupine, kot so ženske, otroci in invalidi, vendar ne samo njih;

| 5. | pozdravlja namen Komisije, da na področju socialnega varstva v državah v razvoju deluje bolj strateško in usklajeno, ter poziva, naj se v partnerstvu z državami AKP razvija celostna politika socialnega varstva, ki naj upošteva tudi podporo osnovnim mehanizmom za ustvarjanje temeljev socialne varnosti v okviru 11. ERS; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja namen Komisije, da na področju socialnega varstva v državah v razvoju deluje bolj strateško in usklajeno, ter poziva, naj se v partnerstvu z državami AKP razvija celostna politika socialnega varstva, ki naj upošteva tudi podporo osnovnim mehanizmom za ustvarjanje temeljev socialne varnosti v okviru 11. ERS;

Spodbujanje gospodarskega in družbenega razvoja čezmorskih držav in ozemelj

| 6. | opozarja, da se s sredstvi ERS ne financira le partnerstvo AKP-EU, temveč tudi pridruževanje čezmorskih držav in ozemelj EU, ki vključuje zlasti 26 čezmorskih držav in ozemelj; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da se s sredstvi ERS ne financira le partnerstvo AKP-EU, temveč tudi pridruževanje čezmorskih držav in ozemelj EU, ki vključuje zlasti 26 čezmorskih držav in ozemelj;

| 7. | pozdravlja dejstvo, da predlog sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj navaja, da je potrebno novo, trajnostno partnerstvo s slednjimi, ki naj temelji na štirih novih ciljih:






  — | povečanje konkurenčnosti čezmorskih držav in ozemelj; |
| --- | --- | --- |

7.

pozdravlja dejstvo, da predlog sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj navaja, da je potrebno novo, trajnostno partnerstvo s slednjimi, ki naj temelji na štirih novih ciljih:

—

povečanje konkurenčnosti čezmorskih držav in ozemelj;

| — | okrepitev njihove sposobnosti prilagajanja, |
| --- | --- |

—

okrepitev njihove sposobnosti prilagajanja,

| — | zmanjšanje njihove izpostavljenosti, |
| --- | --- |

—

zmanjšanje njihove izpostavljenosti,

| — | spodbujanje sodelovanja z drugimi partnerji; |
| --- | --- |

—

spodbujanje sodelovanja z drugimi partnerji;

| 8. | obžaluje, da v proračun Unije ni vključen finančni instrument za čezmorske države in ozemlja, ki bi omogočal izvajanje demokratičnega in preglednega nadzora na dodeljenimi sredstvi; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da v proračun Unije ni vključen finančni instrument za čezmorske države in ozemlja, ki bi omogočal izvajanje demokratičnega in preglednega nadzora na dodeljenimi sredstvi;

| 9. | poziva k tesnejšemu sodelovanje med najbolj oddaljenimi regijami, državami AKP in tretjimi državami, ki mejijo na čezmorske države in ozemlja, ter h kombinirani uporabi različnih finančnih instrumentov in programov, ki veljajo za te regije in države, pa tudi k večji udeležbi čezmorskih držav in ozemelj ter najbolj oddaljenih regij na plenarnih zasedanjih skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v vlogi opazovalk, ob upoštevanju poslovnika skupščine; |
| --- | --- |

9.

poziva k tesnejšemu sodelovanje med najbolj oddaljenimi regijami, državami AKP in tretjimi državami, ki mejijo na čezmorske države in ozemlja, ter h kombinirani uporabi različnih finančnih instrumentov in programov, ki veljajo za te regije in države, pa tudi k večji udeležbi čezmorskih držav in ozemelj ter najbolj oddaljenih regij na plenarnih zasedanjih skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v vlogi opazovalk, ob upoštevanju poslovnika skupščine;

Vključitev v proračun in finančna sredstva

| 10. | znova poziva k vključitvi Evropskega razvojnega sklada v proračun v naslednjem programskem obdobju in samodejno od leta 2021 ter k popolnem prenosu v oddelek 4 političnega in varnostnega odbora (Evropa v svetu), saj bi to prispevalo k učinkovitejšemu spodbujanju prednostnih nalog Unije in tematske podpore ter povečalo demokratični nadzor, prepoznavnost in predvidljivost, pa tudi skladnost ukrepov EU kot največjega donatorja razvojne pomoči na svetu; |
| --- | --- |

10.

znova poziva k vključitvi Evropskega razvojnega sklada v proračun v naslednjem programskem obdobju in samodejno od leta 2021 ter k popolnem prenosu v oddelek 4 političnega in varnostnega odbora (Evropa v svetu), saj bi to prispevalo k učinkovitejšemu spodbujanju prednostnih nalog Unije in tematske podpore ter povečalo demokratični nadzor, prepoznavnost in predvidljivost, pa tudi skladnost ukrepov EU kot največjega donatorja razvojne pomoči na svetu;

| 11. | poziva Komisijo, naj vključitev ERS v proračun pripravi pod najboljšimi pogoji, naj Parlament redno obvešča o teh pripravah in naj se izčrpno posvetuje z državami AKP, da bo zagotovila njihovo udeležbo pri prihodnjem izvajanju ERS; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj vključitev ERS v proračun pripravi pod najboljšimi pogoji, naj Parlament redno obvešča o teh pripravah in naj se izčrpno posvetuje z državami AKP, da bo zagotovila njihovo udeležbo pri prihodnjem izvajanju ERS;

| 12. | pozdravlja dejstvo, da se razdelitveni ključi držav članic, ki sodelujejo v 11. ERS, približujejo ključem, ki veljajo za proračun Unije, ter pozdravlja tudi uskladitev trajanja načrtovanja 11. ERS z obdobjem izvajanja večletnega finančnega okvira Unije; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja dejstvo, da se razdelitveni ključi držav članic, ki sodelujejo v 11. ERS, približujejo ključem, ki veljajo za proračun Unije, ter pozdravlja tudi uskladitev trajanja načrtovanja 11. ERS z obdobjem izvajanja večletnega finančnega okvira Unije;

| 13. | podpira predlog Komisije o dodelitvi skupnega zneska v višini 30 319 000 000 EUR (v cenah za leto 2011) za 11. ERS ter želi, da bi zneski za 11. ERS in druge instrumente sodelovanja, vključno z instrumentom za razvojno sodelovanje, omogočili ohranjanje uradne razvojne pomoči Unije na trenutni ravni ali celo njeno povečanje in da bi tako pripomogli k uresničitvi skupnega cilja držav članic Unije o zagotovitvi 0,7 % njihovega BDP za uradno razvojno pomoč; |
| --- | --- |

13.

podpira predlog Komisije o dodelitvi skupnega zneska v višini 30 319 000 000 EUR (v cenah za leto 2011) za 11. ERS ter želi, da bi zneski za 11. ERS in druge instrumente sodelovanja, vključno z instrumentom za razvojno sodelovanje, omogočili ohranjanje uradne razvojne pomoči Unije na trenutni ravni ali celo njeno povečanje in da bi tako pripomogli k uresničitvi skupnega cilja držav članic Unije o zagotovitvi 0,7 % njihovega BDP za uradno razvojno pomoč;

| 14. | glede na veliko izpostavljenost nekaterih držav AKP nesrečam poudarja, da je v razvojnih programih, ki jih financira ERS, treba vlagati v zmanjšanje tveganja nesreč; poudarja, da so ta vlaganja nujna, da se zmanjšajo potrebe zaradi nastalih izrednih razmer ter da se poveča odpornost držav AKP; |
| --- | --- |

14.

glede na veliko izpostavljenost nekaterih držav AKP nesrečam poudarja, da je v razvojnih programih, ki jih financira ERS, treba vlagati v zmanjšanje tveganja nesreč; poudarja, da so ta vlaganja nujna, da se zmanjšajo potrebe zaradi nastalih izrednih razmer ter da se poveča odpornost držav AKP;

| 15. | globoko obžaluje, da so se države članice 8. februarja 2013 dogovorile o 11-odstotnem zmanjšanju proračuna za 11. ERS, ki ga je julija 2012 predlagala Komisija; opozarja na očitno navzkrižje med večkrat ponovljenimi zavezami Sveta glede izpolnjevanja razvojnih ciljev do leta 2015 in občutnim zmanjšanjem sredstev za mednarodno razvojno sodelovanje tako v državnih proračunih kot v proračunu Unije; |
| --- | --- |

15.

globoko obžaluje, da so se države članice 8. februarja 2013 dogovorile o 11-odstotnem zmanjšanju proračuna za 11. ERS, ki ga je julija 2012 predlagala Komisija; opozarja na očitno navzkrižje med večkrat ponovljenimi zavezami Sveta glede izpolnjevanja razvojnih ciljev do leta 2015 in občutnim zmanjšanjem sredstev za mednarodno razvojno sodelovanje tako v državnih proračunih kot v proračunu Unije;

| 16. | meni, da bodo zaradi takih proračunskih rezov Unija in njene države članice kot najpomembnejše donatorke uradne razvojne pomoči nosile velik del odgovornosti, če cilj o prepolovitvi revščine v svetu ne bo dosežen do leta 2015; |
| --- | --- |

16.

meni, da bodo zaradi takih proračunskih rezov Unija in njene države članice kot najpomembnejše donatorke uradne razvojne pomoči nosile velik del odgovornosti, če cilj o prepolovitvi revščine v svetu ne bo dosežen do leta 2015;

| 17. | poudarja, da je pomembno imeti proračun Unije, ki bo kos izzivom, zlasti v času krize, saj omogoča financiranje, ki na nacionalni ravni ne bi bilo izvedljivo, še zlasti financiranje razvoja; zato odločno poziva, da je treba poiskati nove lastne vire, kot je davek na finančne transakcije, da proračun Unije ne bo odvisen samo od ravni sredstev za plačila; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je pomembno imeti proračun Unije, ki bo kos izzivom, zlasti v času krize, saj omogoča financiranje, ki na nacionalni ravni ne bi bilo izvedljivo, še zlasti financiranje razvoja; zato odločno poziva, da je treba poiskati nove lastne vire, kot je davek na finančne transakcije, da proračun Unije ne bo odvisen samo od ravni sredstev za plačila;

| 18. | želi, da je ne glede na razdelitvene ključe in končne zneske za 11. ERS delež, ki bo pri razdelitvi skupnih sredstev ERS namenjen čezmorskim državam in ozemljem, enak znesku, ki ga predlaga Komisija; |
| --- | --- |

18.

želi, da je ne glede na razdelitvene ključe in končne zneske za 11. ERS delež, ki bo pri razdelitvi skupnih sredstev ERS namenjen čezmorskim državam in ozemljem, enak znesku, ki ga predlaga Komisija;

| 19. | poziva k temu, da se v 11. ERS za program med državami AKP in regionalno povezovanje nameni enak delež sredstev kot v 10. ERS, hkrati pa je treba zagotoviti nedodeljena in prožna proračunska sredstva ter čim večjo združljivost s prihodnjim vseafriškim programom, predvidenim v okviru prihodnjega instrumenta za razvojno sodelovanje, saj bodo ta sredstva delno služila za financiranje nove sheme za blažitev zunanjih pretresov mednarodnih razsežnosti (zlasti finančne, prehranske ali humanitarne krize), ki bi lahko prizadeli katero od držav AKP, ter nujne humanitarne pomoči; poudarja pomen teh programov, ki državam AKP pomagajo povečati pripravljenost na izredne razmere, njihovo odpornost ter usklajenost med nujno pomočjo, okrevanjem in razvojem; |
| --- | --- |

19.

poziva k temu, da se v 11. ERS za program med državami AKP in regionalno povezovanje nameni enak delež sredstev kot v 10. ERS, hkrati pa je treba zagotoviti nedodeljena in prožna proračunska sredstva ter čim večjo združljivost s prihodnjim vseafriškim programom, predvidenim v okviru prihodnjega instrumenta za razvojno sodelovanje, saj bodo ta sredstva delno služila za financiranje nove sheme za blažitev zunanjih pretresov mednarodnih razsežnosti (zlasti finančne, prehranske ali humanitarne krize), ki bi lahko prizadeli katero od držav AKP, ter nujne humanitarne pomoči; poudarja pomen teh programov, ki državam AKP pomagajo povečati pripravljenost na izredne razmere, njihovo odpornost ter usklajenost med nujno pomočjo, okrevanjem in razvojem;

| 20. | meni, da je treba približno 5 % sredstev 11. ERS nameniti za podporne stroške Komisije, da se tako zagotovi učinkovito upravljanje tega instrumenta; |
| --- | --- |

20.

meni, da je treba približno 5 % sredstev 11. ERS nameniti za podporne stroške Komisije, da se tako zagotovi učinkovito upravljanje tega instrumenta;

Reforma evropske razvojne politike in 11. ERS

| 21. | opozarja, da mora sporazum iz Cotonouja ostati glavni referenčni okvir za 11. ERS; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da mora sporazum iz Cotonouja ostati glavni referenčni okvir za 11. ERS;

| 22. | meni, da je lahko konkretno izvajanje načela diferenciacije pri dostopu do sredstev 11. ERS pozitivno le, če se to načelo ponderira z indeksom ranljivosti, ki dopolnjuje merilo BDP ter združuje nacionalni indeks merjenja revščine in neenakosti, pri čemer se upošteva poseben položaj majhnih otoških držav v razvoju, v skladu z zadnjim odstavkom člena 2 sporazuma iz Cotonouja; opozarja, da bodo partnerske države AKP to načelo sprejele le, če se bo vzdrževal tesen politični dialog; |
| --- | --- |

22.

meni, da je lahko konkretno izvajanje načela diferenciacije pri dostopu do sredstev 11. ERS pozitivno le, če se to načelo ponderira z indeksom ranljivosti, ki dopolnjuje merilo BDP ter združuje nacionalni indeks merjenja revščine in neenakosti, pri čemer se upošteva poseben položaj majhnih otoških držav v razvoju, v skladu z zadnjim odstavkom člena 2 sporazuma iz Cotonouja; opozarja, da bodo partnerske države AKP to načelo sprejele le, če se bo vzdrževal tesen politični dialog;

| 23. | vendar hkrati priznava, da je v okviru političnega dialoga uporaba načela diferenciacije nujno potrebno sredstvo, ki lahko spodbuja države AKP s srednjimi in višjimi srednjimi dohodki k vzpostavitvi socialne države ter oblikovanju državnih politik za prerazporeditev bogastva in boj proti revščini in neenakosti; |
| --- | --- |

23.

vendar hkrati priznava, da je v okviru političnega dialoga uporaba načela diferenciacije nujno potrebno sredstvo, ki lahko spodbuja države AKP s srednjimi in višjimi srednjimi dohodki k vzpostavitvi socialne države ter oblikovanju državnih politik za prerazporeditev bogastva in boj proti revščini in neenakosti;

| 24. | kljub temu vztraja, da je treba vse nacionalne proračune v okviru 11. ERS ohraniti na sedanji ravni, saj ima lahko evropska razvojna pomoč še vedno odločilen učinek v nekaterih državah AKP s srednjimi in višjimi srednjimi dohodki, kot podpora reformam za zmanjševanje neenakosti; |
| --- | --- |

24.

kljub temu vztraja, da je treba vse nacionalne proračune v okviru 11. ERS ohraniti na sedanji ravni, saj ima lahko evropska razvojna pomoč še vedno odločilen učinek v nekaterih državah AKP s srednjimi in višjimi srednjimi dohodki, kot podpora reformam za zmanjševanje neenakosti;

| 25. | meni, da je treba pri diferenciaciji upoštevati tudi poseben položaj nestabilnih držav, pri čemer velja načelo, da ima propad države za njene prebivalce zelo negativne posledice, ki izničijo napredek, dosežen na področju razvoja; poudarja, da je ponovna vzpostavitev vladavine prava v propadli državi veliko dražja in dolgotrajnejša kot okrepljena podpora državam, ki se opredelijo kot nestabilne, zato v zvezi s tem vztraja, da se v okviru načrtovanja 11. ERS nameni posebna pozornost območju Sahela in Afriškemu rogu; |
| --- | --- |

25.

meni, da je treba pri diferenciaciji upoštevati tudi poseben položaj nestabilnih držav, pri čemer velja načelo, da ima propad države za njene prebivalce zelo negativne posledice, ki izničijo napredek, dosežen na področju razvoja; poudarja, da je ponovna vzpostavitev vladavine prava v propadli državi veliko dražja in dolgotrajnejša kot okrepljena podpora državam, ki se opredelijo kot nestabilne, zato v zvezi s tem vztraja, da se v okviru načrtovanja 11. ERS nameni posebna pozornost območju Sahela in Afriškemu rogu;

| 26. | ugotavlja, da agenda za spremembe vsebuje nove predloge, zlasti kombiniranje nepovratnih sredstev in posojil ter podporo zasebnemu sektorju; ugotavlja, da si je treba s temi mehanizmi prednostno prizadevati za to, da se državljanom držav v razvoju zagotovi izhod iz revščine in odvisnosti od pomoči ter prispeva h krepitvi zasebnega sektorja v državah AKP, saj bi lahko v nasprotnem primeru spodbudili neuravnotežen razvoj in rast; poziva Komisijo, naj Evropski parlament seznani z rezultati študije o sodelovanju zasebnega sektorja pri razvijanju in širjenju dejavnosti kombiniranja subvencij in posojil EU, ki jo je nedavno naročila; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da agenda za spremembe vsebuje nove predloge, zlasti kombiniranje nepovratnih sredstev in posojil ter podporo zasebnemu sektorju; ugotavlja, da si je treba s temi mehanizmi prednostno prizadevati za to, da se državljanom držav v razvoju zagotovi izhod iz revščine in odvisnosti od pomoči ter prispeva h krepitvi zasebnega sektorja v državah AKP, saj bi lahko v nasprotnem primeru spodbudili neuravnotežen razvoj in rast; poziva Komisijo, naj Evropski parlament seznani z rezultati študije o sodelovanju zasebnega sektorja pri razvijanju in širjenju dejavnosti kombiniranja subvencij in posojil EU, ki jo je nedavno naročila;

| 27. | priznava, da zaradi vse redkejših javnih virov novi načini financiranja, na primer kombinacija subvencij in posojil, prinašajo nekatere prednosti; kljub temu poziva Komisijo in Evropsko investicijsko banko, naj pripravita temeljite in neodvisne ocene učinka novih oblik financiranja na zmanjševanje revščine, okolje itd.; v zvezi s tem se veseli nedavnega oblikovanja okvira za merjenje rezultatov, ki Evropski investicijski banki omogoča meritev vpliva na razvoj vseh njenih ukrepov zunaj EU; poziva Komisijo, naj objavi natančne smernice in merila za ponazoritev načel, na podlagi katerih se v okviru uporabe teh novih orodij izberejo projekti; poziva h krepitvi sinergij in komplementarnosti med dejavnostmi Komisije, Evropske investicijske banke in drugih dvostranskih evropskih finančnih institucij, kot so razvojne banke; |
| --- | --- |

27.

priznava, da zaradi vse redkejših javnih virov novi načini financiranja, na primer kombinacija subvencij in posojil, prinašajo nekatere prednosti; kljub temu poziva Komisijo in Evropsko investicijsko banko, naj pripravita temeljite in neodvisne ocene učinka novih oblik financiranja na zmanjševanje revščine, okolje itd.; v zvezi s tem se veseli nedavnega oblikovanja okvira za merjenje rezultatov, ki Evropski investicijski banki omogoča meritev vpliva na razvoj vseh njenih ukrepov zunaj EU; poziva Komisijo, naj objavi natančne smernice in merila za ponazoritev načel, na podlagi katerih se v okviru uporabe teh novih orodij izberejo projekti; poziva h krepitvi sinergij in komplementarnosti med dejavnostmi Komisije, Evropske investicijske banke in drugih dvostranskih evropskih finančnih institucij, kot so razvojne banke;

| 28. | zato med drugim priznava pomen podpore zasebnemu sektorju, zlasti mikro-, malim in srednjim podjetjem v državah AKP, da se spodbudi ustvarjanje blaginje in okoliščin, ugodnih za podjetja, ter omogoči bolj vključujoča in trajnostna rast, ki bo prispevala k odpravljanju revščine; |
| --- | --- |

28.

zato med drugim priznava pomen podpore zasebnemu sektorju, zlasti mikro-, malim in srednjim podjetjem v državah AKP, da se spodbudi ustvarjanje blaginje in okoliščin, ugodnih za podjetja, ter omogoči bolj vključujoča in trajnostna rast, ki bo prispevala k odpravljanju revščine;

| 29. | ugotavlja, da je bila vzpostavljena platforma EU za zunanje sodelovanje in razvoj, kjer je Parlament opazovalec in katere namen je dajanje smernic za mešane mehanizme subvencij in posojil; meni, da ne civilna družba ne Evropska investicijska banka nista ustrezno vključeni v to novo strukturo; zato poziva Komisijo, naj civilno družbo neposredno vključi v delo platforme ter naj pri njenem upravljanju priznava enkratno vlogo Evropske investicijske banke kot finančne institucije EU; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da je bila vzpostavljena platforma EU za zunanje sodelovanje in razvoj, kjer je Parlament opazovalec in katere namen je dajanje smernic za mešane mehanizme subvencij in posojil; meni, da ne civilna družba ne Evropska investicijska banka nista ustrezno vključeni v to novo strukturo; zato poziva Komisijo, naj civilno družbo neposredno vključi v delo platforme ter naj pri njenem upravljanju priznava enkratno vlogo Evropske investicijske banke kot finančne institucije EU;

| 30. | je seznanjen s tematsko osredotočenostjo, ki jo Komisija predlaga v agendi za spremembe; poudarja, da zaradi tega ne smejo biti spregledane posebne potrebe nekaterih držav, opozarja, da je treba opredelitev področij finančne osredotočenosti, ki bodo izbrana v nacionalnih okvirnih programih, zgraditi na dialogu z vsemi akterji razvoja, zlasti predstavniki civilne družbe in lokalnimi oblastmi, ter na prožnosti, saj učinkovitost pomoči temelji na demokratičnem prevzemanju odgovornosti; |
| --- | --- |

30.

je seznanjen s tematsko osredotočenostjo, ki jo Komisija predlaga v agendi za spremembe; poudarja, da zaradi tega ne smejo biti spregledane posebne potrebe nekaterih držav, opozarja, da je treba opredelitev področij finančne osredotočenosti, ki bodo izbrana v nacionalnih okvirnih programih, zgraditi na dialogu z vsemi akterji razvoja, zlasti predstavniki civilne družbe in lokalnimi oblastmi, ter na prožnosti, saj učinkovitost pomoči temelji na demokratičnem prevzemanju odgovornosti;

| 31. | poziva k takojšnjem izvajanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o vključevanju invalidnih oseb v državah v razvoju, zlasti členov 19, 20, 21 in 22, da se zagotovi, da bo 11. ERS vključujoč in vsem dostopen; |
| --- | --- |

31.

poziva k takojšnjem izvajanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o vključevanju invalidnih oseb v državah v razvoju, zlasti členov 19, 20, 21 in 22, da se zagotovi, da bo 11. ERS vključujoč in vsem dostopen;

| 32. | se veseli, da je pobuda „Trajnostna energija za vse“, ki so jo razvili Združeni narodi, dobila močno podporo Unije v višini 500 milijonov EUR iz 10. ERS, ter poziva, naj se podpora nadaljuje tudi v okviru 11. ERS; |
| --- | --- |

32.

se veseli, da je pobuda „Trajnostna energija za vse“, ki so jo razvili Združeni narodi, dobila močno podporo Unije v višini 500 milijonov EUR iz 10. ERS, ter poziva, naj se podpora nadaljuje tudi v okviru 11. ERS;

| 33. | se veseli, da je kmetijstvo, zlasti podpora družinskim kmetijam, med tematskimi prednostnimi nalogami prihodnje evropske razvojne politike; opozarja na malo spoštovano zavezo, ki so jo države AKP sprejele z izjavo iz Maputa, da bodo kmetijstvu in razvoju podeželja namenile vsaj 10 % proračunskih prihodkov; |
| --- | --- |

33.

se veseli, da je kmetijstvo, zlasti podpora družinskim kmetijam, med tematskimi prednostnimi nalogami prihodnje evropske razvojne politike; opozarja na malo spoštovano zavezo, ki so jo države AKP sprejele z izjavo iz Maputa, da bodo kmetijstvu in razvoju podeželja namenile vsaj 10 % proračunskih prihodkov;

| 34. | vztraja pri dejstvu, da tematska osredotočenost ne sme ogroziti splošne proračunske pomoči, ki pa mora omogočiti še boljše upravljanje javnih financ upravičenk; upa, da bo to orodje ohranilo pomembno mesto v 11. ERS ter da se bo okrepil dialog o človekovih pravicah med Komisijo in državami AKP; |
| --- | --- |

34.

vztraja pri dejstvu, da tematska osredotočenost ne sme ogroziti splošne proračunske pomoči, ki pa mora omogočiti še boljše upravljanje javnih financ upravičenk; upa, da bo to orodje ohranilo pomembno mesto v 11. ERS ter da se bo okrepil dialog o človekovih pravicah med Komisijo in državami AKP;

Demokratični nadzor

| 35. | je seznanjen, da se je Komisija prostovoljno zavezala, da bo Evropski parlament obveščala o strateških dokumentih za 11. ERS, vendar obžaluje, ker Evropski parlament nima dejanskih pooblastil v zvezi z ukrepi, ki jih sprejme Komisija; hkrati opozarja na osrednjo vlogo, ki jo mora še naprej imeti skupna parlamentarna skupščina AKP-EU pri demokratičnem nadzoru vseh strateških dokumentov ERS, v skladu s členom 17 sporazuma iz Cotonouja, zlasti tretjega pododstavka odstavka 2; |
| --- | --- |

35.

je seznanjen, da se je Komisija prostovoljno zavezala, da bo Evropski parlament obveščala o strateških dokumentih za 11. ERS, vendar obžaluje, ker Evropski parlament nima dejanskih pooblastil v zvezi z ukrepi, ki jih sprejme Komisija; hkrati opozarja na osrednjo vlogo, ki jo mora še naprej imeti skupna parlamentarna skupščina AKP-EU pri demokratičnem nadzoru vseh strateških dokumentov ERS, v skladu s členom 17 sporazuma iz Cotonouja, zlasti tretjega pododstavka odstavka 2;

| 36. | opozarja na pomen upoštevanja načela demokratičnega prevzemanja odgovornosti, kot je opredeljeno v agendi za učinkovitost pomoči; v ta namen poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za krepitev zmogljivosti nacionalnih parlamentov in računskih sodišč držav AKP, pa tudi obveščanje civilne družbe, države AKP pa poziva, naj bolj dejavno vključijo svoje nacionalne parlamente, da bo izplačilo sredstev, predvidenih v strateških dokumentih za posamezne države, pod naknadnim parlamentarnim nadzorom; v zvezi s tem pozdravlja neprecenljivo delo urada za spodbujanje parlamentarne demokracije; hkrati pa priporoča, da v razpravah med nacionalnim odredbodajalcem in zadevno delegacijo Unije sodelujejo vsa ministrstva, da bi ti dokumenti vsebovali popolno sliko razvojnih potreb na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

36.

opozarja na pomen upoštevanja načela demokratičnega prevzemanja odgovornosti, kot je opredeljeno v agendi za učinkovitost pomoči; v ta namen poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za krepitev zmogljivosti nacionalnih parlamentov in računskih sodišč držav AKP, pa tudi obveščanje civilne družbe, države AKP pa poziva, naj bolj dejavno vključijo svoje nacionalne parlamente, da bo izplačilo sredstev, predvidenih v strateških dokumentih za posamezne države, pod naknadnim parlamentarnim nadzorom; v zvezi s tem pozdravlja neprecenljivo delo urada za spodbujanje parlamentarne demokracije; hkrati pa priporoča, da v razpravah med nacionalnim odredbodajalcem in zadevno delegacijo Unije sodelujejo vsa ministrstva, da bi ti dokumenti vsebovali popolno sliko razvojnih potreb na nacionalni ravni;

| 37. | meni, da sta preglednost in odgovornost bistvena pri dodeljevanju sredstev Evropskega razvojnega sklada, prav tako kot spremljanje financiranih projektov, vključno z neposredno pomočjo za nacionalne proračune; |
| --- | --- |

37.

meni, da sta preglednost in odgovornost bistvena pri dodeljevanju sredstev Evropskega razvojnega sklada, prav tako kot spremljanje financiranih projektov, vključno z neposredno pomočjo za nacionalne proračune;

| 38. | vztraja pri nujnosti prispevka organizacij civilne družbe ter lokalnih in regionalnih oblasti pri zagotavljanju osnovnih storitev, demokratičnem nadzoru, podpori marginaliziranim skupinam ter spodbujanju človekovih pravic in enakosti moških in žensk, pri čemer poziva Komisijo in države AKP, naj tesno sodelujejo z organizacijami civilne družbe ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri načrtovanju, izvajanju in spremljanju 11. ERS, v skladu s členi 2, 6 in 70 sporazuma iz Cotonouja; poziva Komisijo, naj v poročila o napredku, predvidena za spremljanje 11. ERS, vključi del z natančnim opisom stanja glede posvetovanja z organizacijami civilne družbe ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki poteka pod vodstvom delegacij Unije na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

38.

vztraja pri nujnosti prispevka organizacij civilne družbe ter lokalnih in regionalnih oblasti pri zagotavljanju osnovnih storitev, demokratičnem nadzoru, podpori marginaliziranim skupinam ter spodbujanju človekovih pravic in enakosti moških in žensk, pri čemer poziva Komisijo in države AKP, naj tesno sodelujejo z organizacijami civilne družbe ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri načrtovanju, izvajanju in spremljanju 11. ERS, v skladu s členi 2, 6 in 70 sporazuma iz Cotonouja; poziva Komisijo, naj v poročila o napredku, predvidena za spremljanje 11. ERS, vključi del z natančnim opisom stanja glede posvetovanja z organizacijami civilne družbe ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki poteka pod vodstvom delegacij Unije na nacionalni ravni;

Učinkovitost razvoja

| 39. | poudarja pozitivne strani skupnega načrtovanja pomoči Unije in njenih držav članic, ki omogoča povečanje prepoznavnosti, vpliva in učinkovitosti evropske razvojne politike s hkratnim preprečevanjem podvajanja in zapravljanja; vseeno poudarja, da je treba poglobiti in pojasniti pravila skupnega okvira za večletno načrtovanje; poudarja, da bi lahko delegacije EU odigrale osrednjo vlogo in s tem prispevale k preglednosti tega procesa, zlasti z udeležbo uprav, pa tudi nedržavnih akterjev zadevnih držav prejemnic; |
| --- | --- |

39.

poudarja pozitivne strani skupnega načrtovanja pomoči Unije in njenih držav članic, ki omogoča povečanje prepoznavnosti, vpliva in učinkovitosti evropske razvojne politike s hkratnim preprečevanjem podvajanja in zapravljanja; vseeno poudarja, da je treba poglobiti in pojasniti pravila skupnega okvira za večletno načrtovanje; poudarja, da bi lahko delegacije EU odigrale osrednjo vlogo in s tem prispevale k preglednosti tega procesa, zlasti z udeležbo uprav, pa tudi nedržavnih akterjev zadevnih držav prejemnic;

| 40. | poziva Komisijo, naj natančno spoštuje prvi odstavek člena 19 C priloge IV sporazuma iz Cotonouja, ki določa, da je upoštevanje socialnih in okoljskih standardov pogoj za pridobitev javnih naročil, ki se v državah AKP financirajo s sredstvi 11. ERS, da bi tako zagotovili večje upoštevanje načel trajnostnega razvoja in družbene odgovornosti podjetij; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj natančno spoštuje prvi odstavek člena 19 C priloge IV sporazuma iz Cotonouja, ki določa, da je upoštevanje socialnih in okoljskih standardov pogoj za pridobitev javnih naročil, ki se v državah AKP financirajo s sredstvi 11. ERS, da bi tako zagotovili večje upoštevanje načel trajnostnega razvoja in družbene odgovornosti podjetij;

| 41. | poudarja, da sta uspešnost boja proti revščini in učinkovitost pomoči odvisni zlasti od sposobnosti ustvarjanja prihodka na nacionalni ravni in da mora partnerstvo AKP-EU nameniti prednost spodbujanju učinkovitih in pravičnih sistemov pobiranja davkov, da se izboljša pobiranje davkov ter prepreči davčne utaje in uporabo davčnih oaz; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da sta uspešnost boja proti revščini in učinkovitost pomoči odvisni zlasti od sposobnosti ustvarjanja prihodka na nacionalni ravni in da mora partnerstvo AKP-EU nameniti prednost spodbujanju učinkovitih in pravičnih sistemov pobiranja davkov, da se izboljša pobiranje davkov ter prepreči davčne utaje in uporabo davčnih oaz;

| 42. | pozdravlja sporočilo Komisije „Prihodnji pristop k proračunski podpori EU za tretje države“; poudarja pomen člena 96 sporazuma iz Cotonouja, ki določa, da se pomoč državi ustavi, če ta krši načela iz sporazuma; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja sporočilo Komisije „Prihodnji pristop k proračunski podpori EU za tretje države“; poudarja pomen člena 96 sporazuma iz Cotonouja, ki določa, da se pomoč državi ustavi, če ta krši načela iz sporazuma;

| 43. | znova poudarja, da ima proračunska podpora številne prednosti, kot so prevzemanje odgovornosti, natančnejše ocenjevanje rezultatov, večja skladnost politik, ki se izvajajo, večja predvidljivost in maksimalen izkoristek sredstev v korist prebivalstva; |
| --- | --- |

43.

znova poudarja, da ima proračunska podpora številne prednosti, kot so prevzemanje odgovornosti, natančnejše ocenjevanje rezultatov, večja skladnost politik, ki se izvajajo, večja predvidljivost in maksimalen izkoristek sredstev v korist prebivalstva;

| 44. | poudarja, da je pomembno obravnavati ženske ne zgolj kot ranljivo skupino prebivalstva, ampak tudi kot aktivne pospeševalke razvojne politike; pri tem poudarja, da imajo ženske bistveno vlogo pri zanesljivi preskrbi s hrano in prehranski varnosti, saj so navsezadnje odgovorne za 80 % kmetijstva v Afriki, čeprav imajo le redko možnost postati lastnice zemlje, ki jo obdelujejo; poudarja tudi, da imajo ženske dokazano sposobnost za reševanje problemov in sporov, zato Komisijo in države AKP poziva, naj povečajo njihovo udeležbo v akcijskih in delovnih skupinah; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je pomembno obravnavati ženske ne zgolj kot ranljivo skupino prebivalstva, ampak tudi kot aktivne pospeševalke razvojne politike; pri tem poudarja, da imajo ženske bistveno vlogo pri zanesljivi preskrbi s hrano in prehranski varnosti, saj so navsezadnje odgovorne za 80 % kmetijstva v Afriki, čeprav imajo le redko možnost postati lastnice zemlje, ki jo obdelujejo; poudarja tudi, da imajo ženske dokazano sposobnost za reševanje problemov in sporov, zato Komisijo in države AKP poziva, naj povečajo njihovo udeležbo v akcijskih in delovnih skupinah;

| 45. | poziva Komisijo, naj uporabi kazalnike uspešnosti iz akcijskega načrta EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk v razvojnem sodelovanju; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj uporabi kazalnike uspešnosti iz akcijskega načrta EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk v razvojnem sodelovanju;

| 46. | poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu predstavi doseženi napredek pri izvajanju evropskega akcijskega načrta za enakost spolov in krepitev vloge žensk v razvoju; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu predstavi doseženi napredek pri izvajanju evropskega akcijskega načrta za enakost spolov in krepitev vloge žensk v razvoju;

o

o o

| 47. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic, po potrebi pa tudi držav AKP ter čezmorskih držav in ozemelj. |
| --- | --- |

47.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic, po potrebi pa tudi držav AKP ter čezmorskih držav in ozemelj.

---

(1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3. Sporazum je bil revidiran v Luxembourgu 25. junija 2005 (UL L 287, 28.10.2005, str. 4) in v Ouagadougouju 22. junija 2010 (UL L 287, 4.11.2010, str. 3).

(2)  UL L 314, 30.11.2001, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s sklepom 2007/249/ES (UL L 109, 26.4.2007, str. 33).

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/43 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/43

---

P7_TA(2013)0077

Boljše zagotavljanje koristi okoljskih ukrepov EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o boljšem zagotavljanju koristi okoljskih ukrepov EU: krepitev zaupanja z boljšim znanjem in odzivnostjo (2012/2104(INI))

(2016/C 036/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 11 PEU ter člena 5 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 PEU ter člena 5 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju členov 191 in 192 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 191 in 192 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju prava Evropske skupnosti o okolju (COM(2008)0773), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju prava Evropske skupnosti o okolju (COM(2008)0773),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Pregled okoljske politike za leto 2008 (COM(2009)0304) in njegove priloge, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Pregled okoljske politike za leto 2008 (COM(2009)0304) in njegove priloge,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Boljše zagotavljanje koristi okoljskih ukrepov EU: krepitev zaupanja z boljšim znanjem in odzivnostjo (COM(2012)0095), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Boljše zagotavljanje koristi okoljskih ukrepov EU: krepitev zaupanja z boljšim znanjem in odzivnostjo (COM(2012)0095),

| — | ob upoštevanju 29. letnega poročila o spremljanju uporabe prava EU (2011) (COM(2012)0714), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 29. letnega poročila o spremljanju uporabe prava EU (2011) (COM(2012)0714),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o reviziji šestega okoljskega akcijskega programa in določanju prednostnih nalog za sedmi okoljski akcijski program – boljše okolje za boljše življenje (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o reviziji šestega okoljskega akcijskega programa in določanju prednostnih nalog za sedmi okoljski akcijski program – boljše okolje za boljše življenje (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o izboljšanju instrumentov okoljske politike z dne 20. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o izboljšanju instrumentov okoljske politike z dne 20. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Sveta o 7. okoljskem akcijskem programu z dne 19. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Sveta o 7. okoljskem akcijskem programu z dne 19. aprila 2012,

| — | upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (2), |
| --- | --- |

—

upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (2),

| — | ob upoštevanju predhodnega mnenja Odbora regij z naslovom Vloga lokalnih in regionalnih oblasti v prihodnji okoljski politiki (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnega mnenja Odbora regij z naslovom Vloga lokalnih in regionalnih oblasti v prihodnji okoljski politiki (3),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z naslovom „7. okoljskemu akcijskemu programu naproti: boljše izvajanje okoljske zakonodaje EU“ (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z naslovom „7. okoljskemu akcijskemu programu naproti: boljše izvajanje okoljske zakonodaje EU“ (4),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (COM(2003)0624) in besedila, ki ga je Evropski parlament sprejel v prvi obravnavi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (COM(2003)0624) in besedila, ki ga je Evropski parlament sprejel v prvi obravnavi (5),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za peticije (A7-0028/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za peticije (A7-0028/2013),

Splošne opombe

| A. | ker je veliko prava EU v obliki direktiv, v katerih so določena splošna pravila in cilji, izbira sredstev za uresničitev teh ciljev pa je prepuščena državam članicam, regionalnim in lokalnim organom; |
| --- | --- |

A.

ker je veliko prava EU v obliki direktiv, v katerih so določena splošna pravila in cilji, izbira sredstev za uresničitev teh ciljev pa je prepuščena državam članicam, regionalnim in lokalnim organom;

| B. | ker glavno odgovornost za zagotavljanje dejanskega izvajanja in izvrševanja zakonodaje EU nosijo nacionalni organi, pogosto pa tudi regionalni in lokalni; |
| --- | --- |

B.

ker glavno odgovornost za zagotavljanje dejanskega izvajanja in izvrševanja zakonodaje EU nosijo nacionalni organi, pogosto pa tudi regionalni in lokalni;

| C. | ker neučinkovito izvajanje ne škoduje samo okolju in zdravju ljudi, temveč povzroča tudi negotovost gospodarskim panogam in ovira enotni trg ter povečuje birokracijo in stroške; |
| --- | --- |

C.

ker neučinkovito izvajanje ne škoduje samo okolju in zdravju ljudi, temveč povzroča tudi negotovost gospodarskim panogam in ovira enotni trg ter povečuje birokracijo in stroške;

| D. | ker je bilo v študijah ugotovljeno, da bi samo izvajanje zakonodaje EU na področju odpadkov ustvarilo 400 000 delovnih mest in prihranilo 72 milijard EUR letno (6); |
| --- | --- |

D.

ker je bilo v študijah ugotovljeno, da bi samo izvajanje zakonodaje EU na področju odpadkov ustvarilo 400 000 delovnih mest in prihranilo 72 milijard EUR letno (6);

| E. | ker se nezadovoljiva raven izvajanja okoljskega prava odraža v velikem številu kršitev in pritožb s tega področja; |
| --- | --- |

E.

ker se nezadovoljiva raven izvajanja okoljskega prava odraža v velikem številu kršitev in pritožb s tega področja;

| F. | ker pravilno izvajanje okoljskega pravnega reda ovira pomanjkanje natančnih informacij in védenja o stanju izvajanja in količinskih podatkov za več okoljskih sektorjev; |
| --- | --- |

F.

ker pravilno izvajanje okoljskega pravnega reda ovira pomanjkanje natančnih informacij in védenja o stanju izvajanja in količinskih podatkov za več okoljskih sektorjev;

| G. | ker so po podatkih Komisije stroški neizvajanja okoljske zakonodaje EU zaenkrat 50 milijonov EUR letno kot zdravstveni stroški in neposredni stroški okolja, pri čemer niso zajeti negativni vplivi na stanje okolja v EU; ker bo ta številka po letu 2020 narasla na 90 milijard EUR letno (7); |
| --- | --- |

G.

ker so po podatkih Komisije stroški neizvajanja okoljske zakonodaje EU zaenkrat 50 milijonov EUR letno kot zdravstveni stroški in neposredni stroški okolja, pri čemer niso zajeti negativni vplivi na stanje okolja v EU; ker bo ta številka po letu 2020 narasla na 90 milijard EUR letno (7);

| H. | ker so težave z izvajanjem okoljske zakonodaje EU dvojne: na eni strani ni zadostnega izvajanja, na drugi pa ga je preveč (preveč natančno izvajanje predpisov), oboje je v nasprotju z izvorno politično mislijo, iz katere se je oblikovala okoljska zakonodaja EU; |
| --- | --- |

H.

ker so težave z izvajanjem okoljske zakonodaje EU dvojne: na eni strani ni zadostnega izvajanja, na drugi pa ga je preveč (preveč natančno izvajanje predpisov), oboje je v nasprotju z izvorno politično mislijo, iz katere se je oblikovala okoljska zakonodaja EU;

| I. | ker so pri izvajanju velike razlike med državami članicami in v njih, kar negativno vpliva na okolje, zato je potreben bolj sistematičen in celosten pristop, da bi premostili to vrzel pri izvajanju; |
| --- | --- |

I.

ker so pri izvajanju velike razlike med državami članicami in v njih, kar negativno vpliva na okolje, zato je potreben bolj sistematičen in celosten pristop, da bi premostili to vrzel pri izvajanju;

| J. | ker je bilo leta 2011 na okoljskem področju največ kršitev prava Unije (299), kar je 17 % vseh kršitev, začetih pa je bilo 114 novih postopkov (8); |
| --- | --- |

J.

ker je bilo leta 2011 na okoljskem področju največ kršitev prava Unije (299), kar je 17 % vseh kršitev, začetih pa je bilo 114 novih postopkov (8);

| K. | ker je po Pogodbi obvezno popolnoma spoštovati okoljsko zakonodajo EU, to pa je tudi merilo za uporabo sredstev EU v državah članicah; ker bi morale torej države članice izvajati okoljsko zakonodajo pravočasno in stroškovno učinkovito, da bi izboljšale stanje okolja v EU; |
| --- | --- |

K.

ker je po Pogodbi obvezno popolnoma spoštovati okoljsko zakonodajo EU, to pa je tudi merilo za uporabo sredstev EU v državah članicah; ker bi morale torej države članice izvajati okoljsko zakonodajo pravočasno in stroškovno učinkovito, da bi izboljšale stanje okolja v EU;

| L. | ker so šesti akcijski načrt za okolje spodnesle nenehne pomanjkljivosti pri izvajanju v zrelih sektorjih politike, na primer pri nadzoru onesnaževanja zraka, ravnanju z odpadki, gospodarjenju z vodo in čiščenju odpadne vode ter ohranjanju narave; |
| --- | --- |

L.

ker so šesti akcijski načrt za okolje spodnesle nenehne pomanjkljivosti pri izvajanju v zrelih sektorjih politike, na primer pri nadzoru onesnaževanja zraka, ravnanju z odpadki, gospodarjenju z vodo in čiščenju odpadne vode ter ohranjanju narave;

Izvajanje kot skupna naloga in priložnost

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom Boljše zagotavljanje koristi okoljskih ukrepov EU: krepitev zaupanja z boljšim znanjem in odzivnostjo (COM(2012)0095); |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom Boljše zagotavljanje koristi okoljskih ukrepov EU: krepitev zaupanja z boljšim znanjem in odzivnostjo (COM(2012)0095);

| 2. | poziva države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaščito okolja in spodbujajo trajnostni razvoj, hkrati pa upoštevajo potrebo po zdravem in konkurenčnem gospodarstvu; poudarja, da morajo lokalne skupnosti imeti veliko besede pri odločanju o najboljšem razmerju med potrebami ljudi in potrebami njihovega okolja; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaščito okolja in spodbujajo trajnostni razvoj, hkrati pa upoštevajo potrebo po zdravem in konkurenčnem gospodarstvu; poudarja, da morajo lokalne skupnosti imeti veliko besede pri odločanju o najboljšem razmerju med potrebami ljudi in potrebami njihovega okolja;

| 3. | meni, da lahko regionalni in lokalni subjekti pri opredeljevanju politik EU na okoljskem področju okrepijo občutek za sodelovanje in zagotovijo boljše izvajanje zakonodaje; |
| --- | --- |

3.

meni, da lahko regionalni in lokalni subjekti pri opredeljevanju politik EU na okoljskem področju okrepijo občutek za sodelovanje in zagotovijo boljše izvajanje zakonodaje;

| 4. | meni, da upravna obremenitev ni vedno posledica pretiranega ali pomanjkljivega izvajanja in ugotavlja, da so upravni stroški neizogibni, da pa jih je treba ustaviti čim niže, saj negativno vplivajo na državljane in gospodarske panoge; |
| --- | --- |

4.

meni, da upravna obremenitev ni vedno posledica pretiranega ali pomanjkljivega izvajanja in ugotavlja, da so upravni stroški neizogibni, da pa jih je treba ustaviti čim niže, saj negativno vplivajo na državljane in gospodarske panoge;

| 5. | ugotavlja, da je velik delež nepotrebnih upravnih stroškov, povezanih z okoljsko zakonodajo, povezan z neustreznimi ali neučinkovitimi javnimi in zasebnimi upravnimi praksami v različnih državah članicah in regionalnih ali lokalni organih; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je velik delež nepotrebnih upravnih stroškov, povezanih z okoljsko zakonodajo, povezan z neustreznimi ali neučinkovitimi javnimi in zasebnimi upravnimi praksami v različnih državah članicah in regionalnih ali lokalni organih;

| 6. | poudarja, da bo samo pravočasno in pravilno izvajanje (prenos) zakonodaje EU v državah članicah ter regionalnih in lokalnih organih zagotovilo želene rezultate zadevne politike EU; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bo samo pravočasno in pravilno izvajanje (prenos) zakonodaje EU v državah članicah ter regionalnih in lokalnih organih zagotovilo želene rezultate zadevne politike EU;

| 7. | poudarja, da je v središču zakonodaje EU zagotavljanje enakovrednih konkurenčnih pogojev in skupni trg ter harmoniziran pristop; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je v središču zakonodaje EU zagotavljanje enakovrednih konkurenčnih pogojev in skupni trg ter harmoniziran pristop;

| 8. | meni, da učinkovito izvajanje lahko prinese koristi za industrijo, na primer z zmanjša upravne obremenitve, zagotovi varnost naložb in ustvari nova delovna mesta; |
| --- | --- |

8.

meni, da učinkovito izvajanje lahko prinese koristi za industrijo, na primer z zmanjša upravne obremenitve, zagotovi varnost naložb in ustvari nova delovna mesta;

| 9. | obžaluje, da se državljani seznanijo z zakonodajo EU šele potem, kot začne veljati; meni, da je potrebno najti način za zgodnejšo izmenjavo informacij med zakonodajalci in državljani, da bi se povečala raven sprejetosti in razumevanja ciljev zakonodaje EU; |
| --- | --- |

9.

obžaluje, da se državljani seznanijo z zakonodajo EU šele potem, kot začne veljati; meni, da je potrebno najti način za zgodnejšo izmenjavo informacij med zakonodajalci in državljani, da bi se povečala raven sprejetosti in razumevanja ciljev zakonodaje EU;

| 10. | pojasnjuje, da bi morala Komisija skrbnica pogodb morala ukrepati prej in tako omogočiti boljše in bolj pravočasno izvajanje; poziva jo, naj preuči, kaj je treba storiti, da bi zagotovili pravilen prenos, izvajanje in izvrševanje okoljske zakonodaje; |
| --- | --- |

10.

pojasnjuje, da bi morala Komisija skrbnica pogodb morala ukrepati prej in tako omogočiti boljše in bolj pravočasno izvajanje; poziva jo, naj preuči, kaj je treba storiti, da bi zagotovili pravilen prenos, izvajanje in izvrševanje okoljske zakonodaje;

| 11. | ugotavlja, da sedanje razdrobljeno izvajanje v državah članicah ogroža enake konkurenčne pogoje za industrijo in povečuje negotovost glede tega, kaj natančno se zahteva, ter tako odvrača naložbe v tista okoljska področja, kjer bi lahko nastala nova delovna mesta; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da sedanje razdrobljeno izvajanje v državah članicah ogroža enake konkurenčne pogoje za industrijo in povečuje negotovost glede tega, kaj natančno se zahteva, ter tako odvrača naložbe v tista okoljska področja, kjer bi lahko nastala nova delovna mesta;

| 12. | poudarja, da se odgovornost evropskih institucij glede zakonodaje ne konča s tem, ko Parlament in Svet sprejmeta zakonodajo, in da je Evropski parlament pripravljen pomagati državam članicam, da bi bilo izvajanje učinkovitejše; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da se odgovornost evropskih institucij glede zakonodaje ne konča s tem, ko Parlament in Svet sprejmeta zakonodajo, in da je Evropski parlament pripravljen pomagati državam članicam, da bi bilo izvajanje učinkovitejše;

| 13. | poziva Komisijo, države članice in posamezne regije, naj z dejavnejšo in pogostejšo medsebojno izmenjavo izboljšajo pretok informacij in preglednost; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, države članice in posamezne regije, naj z dejavnejšo in pogostejšo medsebojno izmenjavo izboljšajo pretok informacij in preglednost;

Rešitve za zagotavljanje učinkovitejšega izvajanja

| 14. | meni, da je odločilnega pomena popolno izvajanje in izvrševanje, po potrebi pa je potrebna še nadaljnja okrepitev; zato poudarja, da je potrebna jasna in dosledna okoljska zakonodaja brez podvajanja; ponovno poudarja, da so potrebni usklajevanje, dopolnjevanje in odpravljanje zakonodajnih vrzeli med različnimi pravnimi instrumenti, ki urejajo evropsko okoljsko pravo; |
| --- | --- |

14.

meni, da je odločilnega pomena popolno izvajanje in izvrševanje, po potrebi pa je potrebna še nadaljnja okrepitev; zato poudarja, da je potrebna jasna in dosledna okoljska zakonodaja brez podvajanja; ponovno poudarja, da so potrebni usklajevanje, dopolnjevanje in odpravljanje zakonodajnih vrzeli med različnimi pravnimi instrumenti, ki urejajo evropsko okoljsko pravo;

| 15. | meni, da bi se lahko okoljska zakonodaja učinkoviteje izvajala z razširjanjem najboljše prakse med državami članicami, regionalnimi in lokalnimi organi, odgovornimi za izvajanje zakonodaje EU, ter z večjim sodelovanjem med evropskimi institucijami; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi se lahko okoljska zakonodaja učinkoviteje izvajala z razširjanjem najboljše prakse med državami članicami, regionalnimi in lokalnimi organi, odgovornimi za izvajanje zakonodaje EU, ter z večjim sodelovanjem med evropskimi institucijami;

| 16. | obžaluje, da primanjkuje podatkov o skladnosti in dejavnostih izvrševanja na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ter poziva Komisijo, naj s pomočjo svojih mrež in organov (na primer Evropske agencije za okolje), to izboljša; |
| --- | --- |

16.

obžaluje, da primanjkuje podatkov o skladnosti in dejavnostih izvrševanja na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ter poziva Komisijo, naj s pomočjo svojih mrež in organov (na primer Evropske agencije za okolje), to izboljša;

| 17. | se zaveda, da je pomembno okrepiti in spremljati zadevne kazalnike za izvajanje okoljske zakonodaje, in spodbuja k oblikovanju uporabnikom prijaznega spletišča, kjer bi bile na voljo najnovejše meritve kazalnikov in bi bila mogoča neformalna primerjava med državami članicami; |
| --- | --- |

17.

se zaveda, da je pomembno okrepiti in spremljati zadevne kazalnike za izvajanje okoljske zakonodaje, in spodbuja k oblikovanju uporabnikom prijaznega spletišča, kjer bi bile na voljo najnovejše meritve kazalnikov in bi bila mogoča neformalna primerjava med državami članicami;

| 18. | meni, da bi morala biti prav Komisija v središču prizadevanj za zagotovitev boljšega izvajanja, in obžaluje, da se ta prizadevanja vse bolj preusmerjajo k drugim organom, ki nimajo enakih pristojnosti, osebja ali finančnih virov kot Komisija; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi morala biti prav Komisija v središču prizadevanj za zagotovitev boljšega izvajanja, in obžaluje, da se ta prizadevanja vse bolj preusmerjajo k drugim organom, ki nimajo enakih pristojnosti, osebja ali finančnih virov kot Komisija;

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj pomagajo izboljšati znanje in zmogljivosti tistih, ki so na nacionalni, regionalni in lokalni ravni udeleženi v izvajanju okoljske zakonodaje, tako da bodo uspešneje zagotovljene koristi od te zakonodaje; poleg tega meni, da bi k izvajanju zakonodaje pripomogel tudi dialog z ustreznimi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo in države članice, naj pomagajo izboljšati znanje in zmogljivosti tistih, ki so na nacionalni, regionalni in lokalni ravni udeleženi v izvajanju okoljske zakonodaje, tako da bodo uspešneje zagotovljene koristi od te zakonodaje; poleg tega meni, da bi k izvajanju zakonodaje pripomogel tudi dialog z ustreznimi zainteresiranimi stranmi;

| 20. | poziva Komisijo, naj razišče možnost oblikovanja partnerskih sporazumov o izvajanju med Komisijo in državami članicami ali med državami članicami, da bi spodbujali izvajanje pa tudi ugotavljali in reševali težave z izvajanjem; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj razišče možnost oblikovanja partnerskih sporazumov o izvajanju med Komisijo in državami članicami ali med državami članicami, da bi spodbujali izvajanje pa tudi ugotavljali in reševali težave z izvajanjem;

| 21. | poziva Komisijo, naj preuči, ali bi za splošno izboljšanje izvajanja zakonodaje koristila večja udeležba lokalnih organov v procesu opredeljevanja okoljske politike, tudi kot oblikovanje skupin za prenos okoljske zakonodaje na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj preuči, ali bi za splošno izboljšanje izvajanja zakonodaje koristila večja udeležba lokalnih organov v procesu opredeljevanja okoljske politike, tudi kot oblikovanje skupin za prenos okoljske zakonodaje na regionalni in lokalni ravni;

| 22. | priporoča oblikovanje sistematičnega in zlahka dostopnega spletnega informacijskega orodja za izvajanje; poziva vse akterje, predvsem gospodarstvo in državljane, naj izvedbenim organom posredujejo povratne informacije o težavah pri izvajanju; ceni razpoložljivost zanesljivih, primerljivih in zlahka dostopnih informacij o stanju okolja, saj meni, da je to ključ za učinkovito sledenje stanju pri izvajanju; |
| --- | --- |

22.

priporoča oblikovanje sistematičnega in zlahka dostopnega spletnega informacijskega orodja za izvajanje; poziva vse akterje, predvsem gospodarstvo in državljane, naj izvedbenim organom posredujejo povratne informacije o težavah pri izvajanju; ceni razpoložljivost zanesljivih, primerljivih in zlahka dostopnih informacij o stanju okolja, saj meni, da je to ključ za učinkovito sledenje stanju pri izvajanju;

| 23. | poziva Komisijo, naj ponovno preuči zahteve po uvedbi zbirke najboljše prakse pri izvajanju, da bi jo lahko razširjali po državah članicah ter med regionalnimi in lokalnimi organi; poziva Komisijo, naj preuči možnosti, kako bi lahko izkoristili informacijsko in komunikacijsko tehnologijo za čim koristnejše spletno obveščanje tem, kako naj se izvaja okoljska zakonodaja EU; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj ponovno preuči zahteve po uvedbi zbirke najboljše prakse pri izvajanju, da bi jo lahko razširjali po državah članicah ter med regionalnimi in lokalnimi organi; poziva Komisijo, naj preuči možnosti, kako bi lahko izkoristili informacijsko in komunikacijsko tehnologijo za čim koristnejše spletno obveščanje tem, kako naj se izvaja okoljska zakonodaja EU;

| 24. | vztraja, da je pomembno okrepiti spremljanje, kako se izvajanja okoljska zakonodaja; v ta namen poziva k okrepitvi obstoječih zmogljivosti in k uskladitvi različnih nadzornih teles iz držav članic na osnovi evropskih smernic; |
| --- | --- |

24.

vztraja, da je pomembno okrepiti spremljanje, kako se izvajanja okoljska zakonodaja; v ta namen poziva k okrepitvi obstoječih zmogljivosti in k uskladitvi različnih nadzornih teles iz držav članic na osnovi evropskih smernic;

| 25. | poudarja, da mora biti evropska zakonodaja usmerjena v preprečevanje vzrokov za okoljsko škodo, in sicer tako, da določi pravila v zvezi s pravno odgovornostjo za okoljsko škodo in družbeno odgovornostjo gospodarskih družb; meni, da je v ta namen bistveno izvesti vse pobude, namenjene spodbujanju in razširjanju večje družbene odgovornosti gospodarskih družb na okoljskem področju, kar pomeni zahtevo, da morajo biti podjetja dovzetna za strategijo trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da mora biti evropska zakonodaja usmerjena v preprečevanje vzrokov za okoljsko škodo, in sicer tako, da določi pravila v zvezi s pravno odgovornostjo za okoljsko škodo in družbeno odgovornostjo gospodarskih družb; meni, da je v ta namen bistveno izvesti vse pobude, namenjene spodbujanju in razširjanju večje družbene odgovornosti gospodarskih družb na okoljskem področju, kar pomeni zahtevo, da morajo biti podjetja dovzetna za strategijo trajnostnega razvoja;

| 26. | opozarja, da bo imelo pravilno izvajanje okoljske zakonodaje EU številne koristi: enake konkurenčne pogoje za gospodarske akterje na enotnem trgu, spodbuditev inovacij in prednost prvega na trgu, če naštejemo samo tri; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da bo imelo pravilno izvajanje okoljske zakonodaje EU številne koristi: enake konkurenčne pogoje za gospodarske akterje na enotnem trgu, spodbuditev inovacij in prednost prvega na trgu, če naštejemo samo tri;

| 27. | poudarja, da je eden od temeljnih ciljev Evropske unije visoka stopnja varstva okolja, ki bi državljanom prinesla neposredne koristi, kot so boljši življenjski pogoji zaradi večje kakovosti zraka, manj hrupa in manj zdravstvenih težav; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je eden od temeljnih ciljev Evropske unije visoka stopnja varstva okolja, ki bi državljanom prinesla neposredne koristi, kot so boljši življenjski pogoji zaradi večje kakovosti zraka, manj hrupa in manj zdravstvenih težav;

| 28. | poudarja, da si je EU zastavila ambiciozen načrt, da bo do leta 2050 prešla na nizkoogljično gospodarstvo, ki bo gospodarno izkoriščalo vire in bo odporno na podnebne spremembe, in da so za izpolnitev tega cilja potrebna prizadevanja na vseh ravneh; opozarja, da so nujno potrebna skupna prizadevanja, da se bo evropsko gospodarstvo razvijalo tako, da bodo upoštevane omejitve virov in meje zmogljivosti planeta; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da si je EU zastavila ambiciozen načrt, da bo do leta 2050 prešla na nizkoogljično gospodarstvo, ki bo gospodarno izkoriščalo vire in bo odporno na podnebne spremembe, in da so za izpolnitev tega cilja potrebna prizadevanja na vseh ravneh; opozarja, da so nujno potrebna skupna prizadevanja, da se bo evropsko gospodarstvo razvijalo tako, da bodo upoštevane omejitve virov in meje zmogljivosti planeta;

| 29. | obžaluje, da predlog direktive o dostopu javnosti do pravnega varstva na področju okolja (9) ni prišel dlje od prve obravnave; zato poziva sozakonodajalca, naj znova preverita svoja stališča in tako najdeta pot iz slepe ulice; |
| --- | --- |

29.

obžaluje, da predlog direktive o dostopu javnosti do pravnega varstva na področju okolja (9) ni prišel dlje od prve obravnave; zato poziva sozakonodajalca, naj znova preverita svoja stališča in tako najdeta pot iz slepe ulice;

| 30. | v ta namen priporoča izmenjavo znanja med pravnimi sistemi posameznih držav članic, ki obravnavajo kršitve in neupoštevanje okoljske zakonodaje EU; |
| --- | --- |

30.

v ta namen priporoča izmenjavo znanja med pravnimi sistemi posameznih držav članic, ki obravnavajo kršitve in neupoštevanje okoljske zakonodaje EU;

| 31. | meni, da je spremljanje dejavnosti izvajanja zelo pomembno, in zato poudarja, kako dragoceno je delo Evropske agencije za okolje na tem področju v skladu z njenimi pristojnostmi; |
| --- | --- |

31.

meni, da je spremljanje dejavnosti izvajanja zelo pomembno, in zato poudarja, kako dragoceno je delo Evropske agencije za okolje na tem področju v skladu z njenimi pristojnostmi;

| 32. | poudarja, da ima Evropska agencija za okolje pomembno vlogo pri zagotavljanju trdne baze znanja, ki dopolnjuje politiko in izvajanje, ter ji izraža priznanje za delo na tem področju; poziva jo, naj nadgradi svoje zmogljivosti, s katerimi pomaga Komisiji in državam članicam zagotavljati kakovost spremljanja in primerljivost okoljskih informacij, ki se zbirajo v različnih delih EU; poleg tega poziva Evropsko agencijo za okolje, naj se osredotoči tudi na oblikovanje zmogljivosti in razširjanje najboljših praks v državah članicah; pričakuje, da bo v njeni novi strategiji podrobneje obravnavano vprašanje izvajanja; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da ima Evropska agencija za okolje pomembno vlogo pri zagotavljanju trdne baze znanja, ki dopolnjuje politiko in izvajanje, ter ji izraža priznanje za delo na tem področju; poziva jo, naj nadgradi svoje zmogljivosti, s katerimi pomaga Komisiji in državam članicam zagotavljati kakovost spremljanja in primerljivost okoljskih informacij, ki se zbirajo v različnih delih EU; poleg tega poziva Evropsko agencijo za okolje, naj se osredotoči tudi na oblikovanje zmogljivosti in razširjanje najboljših praks v državah članicah; pričakuje, da bo v njeni novi strategiji podrobneje obravnavano vprašanje izvajanja;

| 33. | podpira namero Komisije, da bo države članice prosila, naj z njeno pomočjo razvijejo strukturirane okvire za izvajanje in informacije za vso poglavitno okoljsko zakonodajo EU, da bi razjasnili temeljne določbe direktive in opredelili vrste informacij, ki so potrebne za ponazoritev, kako se izvaja zakonodaja EU; |
| --- | --- |

33.

podpira namero Komisije, da bo države članice prosila, naj z njeno pomočjo razvijejo strukturirane okvire za izvajanje in informacije za vso poglavitno okoljsko zakonodajo EU, da bi razjasnili temeljne določbe direktive in opredelili vrste informacij, ki so potrebne za ponazoritev, kako se izvaja zakonodaja EU;

| 34. | je seznanjen s pogostimi pomisleki predlagateljev peticij na več področjih okoljske politike, kot so odlaganje in odstranjevanje odpadkov, habitati prostoživečega rastlinstva in živalstva ter kakovost zraka in vode; pozdravlja njihova prizadevanja, da pokličejo oblast na odgovornost, države članice pa poziva, naj bodo odprte in pripravljene sodelovati z njimi; |
| --- | --- |

34.

je seznanjen s pogostimi pomisleki predlagateljev peticij na več področjih okoljske politike, kot so odlaganje in odstranjevanje odpadkov, habitati prostoživečega rastlinstva in živalstva ter kakovost zraka in vode; pozdravlja njihova prizadevanja, da pokličejo oblast na odgovornost, države članice pa poziva, naj bodo odprte in pripravljene sodelovati z njimi;

| 35. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z nacionalnimi organi in po potrebi s pomočjo Evropske agencije za okolje ustanovi enoto za pritožbe, ki ji bodo lahko državljani sporočali težave, povezane z izvajanjem okoljske zakonodaje; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z nacionalnimi organi in po potrebi s pomočjo Evropske agencije za okolje ustanovi enoto za pritožbe, ki ji bodo lahko državljani sporočali težave, povezane z izvajanjem okoljske zakonodaje;

| 36. | poudarja, da so učinkoviti inšpekcijski pregledi bistvenega pomena, in poziva države članice, naj okrepijo svoje zmogljivosti za te preglede v skladu z najboljšimi praksami; poziva k skupnim minimalnim merilom za inšpekcijske preglede za zagotovitev korektnega izvajanja v vseh delih EU; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da so učinkoviti inšpekcijski pregledi bistvenega pomena, in poziva države članice, naj okrepijo svoje zmogljivosti za te preglede v skladu z najboljšimi praksami; poziva k skupnim minimalnim merilom za inšpekcijske preglede za zagotovitev korektnega izvajanja v vseh delih EU;

| 37. | poziva vse akterje, naj poenostavijo inšpekcijske preglede in nadzor, da bi se razpoložljivi viri učinkoviteje uporabljali; v zvezi s tem poudarja tudi pomen bolj sistematičnih medsebojnih inšpekcijskih pregledov, kot je poudarila Komisija; poudarja, da je treba obstoječe inšpekcijske preglede dopolniti z okrepljenim sodelovanjem in medsebojnimi pregledi med inšpekcijskimi organi; spodbuja Evropsko mrežo za izvajanje in uveljavljanje okoljske zakonodaje (IMPEL), naj ukrepa v to smer; poleg tega poziva Komisijo, naj s podpiranjem mrež sodnikov in tožilcev spodbujajo znanje in oblikovanje zmogljivosti, in v tesnem sodelovanju z Odborom regij zmanjša okoljske in gospodarske stroške neizpolnjevanja zakonodaje ter zagotovi enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

37.

poziva vse akterje, naj poenostavijo inšpekcijske preglede in nadzor, da bi se razpoložljivi viri učinkoviteje uporabljali; v zvezi s tem poudarja tudi pomen bolj sistematičnih medsebojnih inšpekcijskih pregledov, kot je poudarila Komisija; poudarja, da je treba obstoječe inšpekcijske preglede dopolniti z okrepljenim sodelovanjem in medsebojnimi pregledi med inšpekcijskimi organi; spodbuja Evropsko mrežo za izvajanje in uveljavljanje okoljske zakonodaje (IMPEL), naj ukrepa v to smer; poleg tega poziva Komisijo, naj s podpiranjem mrež sodnikov in tožilcev spodbujajo znanje in oblikovanje zmogljivosti, in v tesnem sodelovanju z Odborom regij zmanjša okoljske in gospodarske stroške neizpolnjevanja zakonodaje ter zagotovi enake konkurenčne pogoje;

| 38. | poziva Komisijo, naj ustanovi inšpekcijsko enoto za nadzor nad izvajanjem okoljske zakonodaje, katere naloga bo pregled nad izvajanjem in pomoč pri izvajanju okoljske zakonodaje; poziva, naj za enota uporablja nove tehnologije in naj sodeluje z lokalnimi agencijami, da bi ohranili nizke stroške inšpekcij; meni, da bi ta enota morala delovati na osnovi stroškov in da bi se prihodki morali usmerjati v proračun EU ter biti namenjeni službam, povezanim z boljšim izvajanjem; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj ustanovi inšpekcijsko enoto za nadzor nad izvajanjem okoljske zakonodaje, katere naloga bo pregled nad izvajanjem in pomoč pri izvajanju okoljske zakonodaje; poziva, naj za enota uporablja nove tehnologije in naj sodeluje z lokalnimi agencijami, da bi ohranili nizke stroške inšpekcij; meni, da bi ta enota morala delovati na osnovi stroškov in da bi se prihodki morali usmerjati v proračun EU ter biti namenjeni službam, povezanim z boljšim izvajanjem;

| 39. | spodbuja države članice, naj pripravijo in objavijo korelacijske tabele, v katerih bo opisan prenos direktiv EU v nacionalno zakonodajo, da bi povečali preglednost in odprtost zakonodajnega procesa ter Komisiji in nacionalnim parlamentom olajšali pregled nad pravilnim izvajanjem zakonodaje EU; |
| --- | --- |

39.

spodbuja države članice, naj pripravijo in objavijo korelacijske tabele, v katerih bo opisan prenos direktiv EU v nacionalno zakonodajo, da bi povečali preglednost in odprtost zakonodajnega procesa ter Komisiji in nacionalnim parlamentom olajšali pregled nad pravilnim izvajanjem zakonodaje EU;

| 40. | poudarja, da imajo sodniki in tožilci osrednjo vlogo pri uveljavljanju okoljske zakonodaje in da je zato bistvenega pomena, da so ustrezno usposobljeni in obveščeni o teh politikah; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da imajo sodniki in tožilci osrednjo vlogo pri uveljavljanju okoljske zakonodaje in da je zato bistvenega pomena, da so ustrezno usposobljeni in obveščeni o teh politikah;

| 41. | poudarja, da imajo državljani pomembno vlogo v procesu izvajanja, in poziva države članice in Evropsko komisijo, naj jih premišljeno vključijo v ta proces; v zvezi s tem ugotavlja tudi, da je pomembno, da imajo državljani dostop do pravnega varstva; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da imajo državljani pomembno vlogo v procesu izvajanja, in poziva države članice in Evropsko komisijo, naj jih premišljeno vključijo v ta proces; v zvezi s tem ugotavlja tudi, da je pomembno, da imajo državljani dostop do pravnega varstva;

| 42. | poziva Komisijo in države članice, naj izrecno navedejo specifični rok, do katerega se morajo rešiti sodne zadeve, povezane z izvajanjem okoljske zakonodaje, da izvajanja okoljske zakonodaje in sodnih zamud ne bi uporabljali kot izgovor za neizpolnjevanje zahtev in oviranje naložb; poleg tega poziva Komisijo, naj oceni, koliko naložb je bilo zadržanih zaradi zamud v sodnih procesih, povezanih z nepravilnostmi pri izvajanju okoljske zakonodaje; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo in države članice, naj izrecno navedejo specifični rok, do katerega se morajo rešiti sodne zadeve, povezane z izvajanjem okoljske zakonodaje, da izvajanja okoljske zakonodaje in sodnih zamud ne bi uporabljali kot izgovor za neizpolnjevanje zahtev in oviranje naložb; poleg tega poziva Komisijo, naj oceni, koliko naložb je bilo zadržanih zaradi zamud v sodnih procesih, povezanih z nepravilnostmi pri izvajanju okoljske zakonodaje;

| 43. | poudarja, da je bistvenega pomena, da se državljane in nevladne organizacije že v zgodnjih fazah dejavno obvešča o okoljski politiki EU, da bi jih lahko vključili v pripravo in izvajanje te politike; zato, med drugim tudi ob upoštevanju ugotovitev skupine neodvisnih zainteresiranih strani na visoki ravni, poziva k večjim prizadevanjem v zvezi s tem, da bi se povečalo javno zaupanje v okoljsko zakonodajo EU, ob zavedanju, da boljšega okolja za boljše življenje ni mogoče ustvariti enostransko v okviru institucij brez podpore družbe; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je bistvenega pomena, da se državljane in nevladne organizacije že v zgodnjih fazah dejavno obvešča o okoljski politiki EU, da bi jih lahko vključili v pripravo in izvajanje te politike; zato, med drugim tudi ob upoštevanju ugotovitev skupine neodvisnih zainteresiranih strani na visoki ravni, poziva k večjim prizadevanjem v zvezi s tem, da bi se povečalo javno zaupanje v okoljsko zakonodajo EU, ob zavedanju, da boljšega okolja za boljše življenje ni mogoče ustvariti enostransko v okviru institucij brez podpore družbe;

| 44. | v zvezi s projekti z morebitnim čezmejnim okoljskim vplivom poziva države članice, naj prizadeto javnost in organe v zadevnih državah članicah takoj izčrpno obvestijo in ukrepajo, da bodo deležni ustreznega svetovanja; |
| --- | --- |

44.

v zvezi s projekti z morebitnim čezmejnim okoljskim vplivom poziva države članice, naj prizadeto javnost in organe v zadevnih državah članicah takoj izčrpno obvestijo in ukrepajo, da bodo deležni ustreznega svetovanja;

| 45. | poziva države članice, naj izvajajo okoljsko zakonodajo EU na najjasnejši, najpreprostejši in uporabniku najprijaznejši način in hkrati zagotovijo njeno učinkovitost. |
| --- | --- |

45.

poziva države članice, naj izvajajo okoljsko zakonodajo EU na najjasnejši, najpreprostejši in uporabniku najprijaznejši način in hkrati zagotovijo njeno učinkovitost.

| 46. | poziva države članice, naj še bolj podpirajo celovito in pravilno izvajanje okoljske zakonodaje EU ter sprejetih politik in strategij v okviru sedmega okoljskega akcijskega programa ter zagotovijo zadostne zmogljivosti in finančna sredstva za celovito izvajanje tudi v času varčevanja, saj neizvajanje ali nepopolno izvajanje okoljske zakonodaje EU ni le nezakonito, temveč dolgoročno tudi veliko dražje za družbo; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice, naj še bolj podpirajo celovito in pravilno izvajanje okoljske zakonodaje EU ter sprejetih politik in strategij v okviru sedmega okoljskega akcijskega programa ter zagotovijo zadostne zmogljivosti in finančna sredstva za celovito izvajanje tudi v času varčevanja, saj neizvajanje ali nepopolno izvajanje okoljske zakonodaje EU ni le nezakonito, temveč dolgoročno tudi veliko dražje za družbo;

| 47. | poudarja, da je treba poskrbeti, da bo zakonodaja ustrezala svojemu namenu in da bo odražala najnovejša znanstvena dognanja; zato poziva EU in države članice, naj redno ocenjujejo, ali evropska okoljska zakonodaja izpolnjuje te zahteve, in jo po potrebi spremenijo; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je treba poskrbeti, da bo zakonodaja ustrezala svojemu namenu in da bo odražala najnovejša znanstvena dognanja; zato poziva EU in države članice, naj redno ocenjujejo, ali evropska okoljska zakonodaja izpolnjuje te zahteve, in jo po potrebi spremenijo;

| 48. | se zaveda, da utegnejo sporazumi, sprejeti v prvi obravnavi, privesti do neustreznega izvajanja zakonodaje, če se konkretna vsebina določi šele v izvedbenih določbah, zato poziva vse akterje, naj poskrbijo za to, da bo odločanje temeljilo na nedvoumnem izrazu politične volje; poudarja potrebo po jasni in dosledni okoljski zakonodaji, ki bo temeljila na javnih ocenah politike in povratnih informacijah; |
| --- | --- |

48.

se zaveda, da utegnejo sporazumi, sprejeti v prvi obravnavi, privesti do neustreznega izvajanja zakonodaje, če se konkretna vsebina določi šele v izvedbenih določbah, zato poziva vse akterje, naj poskrbijo za to, da bo odločanje temeljilo na nedvoumnem izrazu politične volje; poudarja potrebo po jasni in dosledni okoljski zakonodaji, ki bo temeljila na javnih ocenah politike in povratnih informacijah;

| 49. | meni, da bi morala Komisija v zakonodaji EU še naprej uporabljati direktive, da bi države članice ter regionalni in lokalni organi lahko evropsko zakonodajo izvajali v skladu s svojimi razmerami; kljub temu poziva Komisijo, naj okrepi podporo, ki jo je že opredelila v svojem predlogu, z dodatnimi študijami ali ukrepi, ki so navedeni v presoji vpliva; |
| --- | --- |

49.

meni, da bi morala Komisija v zakonodaji EU še naprej uporabljati direktive, da bi države članice ter regionalni in lokalni organi lahko evropsko zakonodajo izvajali v skladu s svojimi razmerami; kljub temu poziva Komisijo, naj okrepi podporo, ki jo je že opredelila v svojem predlogu, z dodatnimi študijami ali ukrepi, ki so navedeni v presoji vpliva;

| 50. | pozdravlja uvedbo presoj vplivov na okolje in zahteva, da države članice zagotovijo boljše izvajanje te zakonodaje, zlasti z upoštevanjem potreb malih in srednjih podjetij, lokalnih prebivalcev ter rastlinstva in živalstva; izraža zaskrbljenost zaradi zamud držav članic pri izvedbi teh ocen in zahteva, da se v prihodnjo revizijo direktive vključijo jamstva za njihovo nepristranskost in objektivnost; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja uvedbo presoj vplivov na okolje in zahteva, da države članice zagotovijo boljše izvajanje te zakonodaje, zlasti z upoštevanjem potreb malih in srednjih podjetij, lokalnih prebivalcev ter rastlinstva in živalstva; izraža zaskrbljenost zaradi zamud držav članic pri izvedbi teh ocen in zahteva, da se v prihodnjo revizijo direktive vključijo jamstva za njihovo nepristranskost in objektivnost;

o

o o

| 51. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

51.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0147.

(2)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

(3)  UL C 15, 18.1.2011, str. 4.

(4)  UL C 17, 19.1.2013, str. 30.

(5)  UL C 103 E, 29.4.2004, str 626.

(6)  Poročilo BIOS (COM(2012)0095).

(7)  Evropska komisija, generalni direktorat za okolje, „The costs of not implementing the environmental acquis“ (Stroški neizvajanja okoljskega pravnega reda, ni na voljo v slovenščini), končno poročilo, ENV.G.1/FRA/2006/0073, september 2011.

(8)  29. letno poročilo o spremljanju uporabe prava EU (2011) (COM(2012)0714).

(9)  COM(2003)0624.

---

Sreda, 13. marec 2013

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/49

---

P7_TA(2013)0078

Večletnni finančni okvir

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o izidu zasedanja Evropskega sveta 7. in 8. februarja 2013 o večletnem finančnem okviru (2012/2803(RSP))

(2016/C 036/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 310, 311, 312 in 323 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 310, 311, 312 in 323 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. junija 2011 o proračunu za strategijo Evropa 2020 (COM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. junija 2011 o proračunu za strategijo Evropa 2020 (COM(2011)0500),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 29. junija 2011 o Medinstitucionalnem sporazumu med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (COM(2011)0403), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 29. junija 2011 o Medinstitucionalnem sporazumu med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (COM(2011)0403),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 29. junija 2011 in spremenjenem predlogu Komisije z dne 6. julija 2012 za uredbo Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (COM(2011)0398 in COM(2012)0388), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 29. junija 2011 in spremenjenem predlogu Komisije z dne 6. julija 2012 za uredbo Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (COM(2011)0398 in COM(2012)0388),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 z naslovom Vlaganje v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 z naslovom Vlaganje v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2012 o večletnem finančnem okviru in lastnih sredstvih (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2012 o večletnem finančnem okviru in lastnih sredstvih (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 v interesu doseganja pozitivnega izida postopka odobritve večletnega finančnega okvira 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 v interesu doseganja pozitivnega izida postopka odobritve večletnega finančnega okvira 2014–2020 (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, sprejetih 8. februarja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, sprejetih 8. februarja 2013,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| 1. | se seznanja s sklepi Evropskega sveta o večletnem finančnem okviru, ki predstavlja samo politični sporazum med predsedniki držav in vlad; zavrača sporazum v sedanji obliki, ker ne odraža prednostnih nalog in pomislekov, ki jih je izrazil Parlament, na primer v svoji resoluciji 23. oktobra 2012, s čimer se ne upoštevajo njegova vloga in njegove pristojnosti, določene z Lizbonsko pogodbo; meni, da sporazuma, ki bo Unijo vezal za naslednjih sedem let, ni mogoče sprejeti, ne da bi bili izpolnjeni določeni bistveni pogoji; |
| --- | --- |

1.

se seznanja s sklepi Evropskega sveta o večletnem finančnem okviru, ki predstavlja samo politični sporazum med predsedniki držav in vlad; zavrača sporazum v sedanji obliki, ker ne odraža prednostnih nalog in pomislekov, ki jih je izrazil Parlament, na primer v svoji resoluciji 23. oktobra 2012, s čimer se ne upoštevajo njegova vloga in njegove pristojnosti, določene z Lizbonsko pogodbo; meni, da sporazuma, ki bo Unijo vezal za naslednjih sedem let, ni mogoče sprejeti, ne da bi bili izpolnjeni določeni bistveni pogoji;

| 2. | poudarja, da je pripravljen začeti polnopravna pogajanja s Svetom o vseh določbah večletnega finančnega okvira in medinstitucionalnega sporazuma, da se Uniji omogoči sodoben, v prihodnost usmerjen, prilagodljiv in transparenten proračun, ki bo zagotavljal rast in delovna mesta ter premostil vrzel med političnimi zavezami EU in njenimi proračunskimi sredstvi; poudarja, da bo o uredbi o večletnem finančnem okviru in medinstitucionalnem sporazumu glasoval samo po uspešnem zaključku obsežnih pogajanj s Svetom; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je pripravljen začeti polnopravna pogajanja s Svetom o vseh določbah večletnega finančnega okvira in medinstitucionalnega sporazuma, da se Uniji omogoči sodoben, v prihodnost usmerjen, prilagodljiv in transparenten proračun, ki bo zagotavljal rast in delovna mesta ter premostil vrzel med političnimi zavezami EU in njenimi proračunskimi sredstvi; poudarja, da bo o uredbi o večletnem finančnem okviru in medinstitucionalnem sporazumu glasoval samo po uspešnem zaključku obsežnih pogajanj s Svetom;

| 3. | je odločen, da bo v celoti izvajal svoje zakonodajne pravice, ki so določene v Lizbonski pogodbi; še enkrat poudarja, da pogajanj o sestavinah, ki spadajo v okvir rednega zakonodajnega postopka, ne morejo nadomestiti sklepi Evropskega sveta o večletnem finančnem okviru, ki so samo politična priporočila Svetu; |
| --- | --- |

3.

je odločen, da bo v celoti izvajal svoje zakonodajne pravice, ki so določene v Lizbonski pogodbi; še enkrat poudarja, da pogajanj o sestavinah, ki spadajo v okvir rednega zakonodajnega postopka, ne morejo nadomestiti sklepi Evropskega sveta o večletnem finančnem okviru, ki so samo politična priporočila Svetu;

| 4. | ponovno poudarja stališče, da bi moral večletni finančni okvir za obdobje od 2014–2020 zagotoviti uspešno izvajanje strategije Evropa 2020 ter EU dati na voljo potrebna sredstva, da si opomore po krizi in iz nje izide močnejša; zato poudarja pomen znatnega povečanja naložb v inovacije, raziskave in razvoj, infrastrukturo in mlade, doseganja ciljev EU na področju podnebnih sprememb in energetike, izboljšanja ravni izobraževanja ter spodbujanja socialne vključenosti in hkratnega izpolnjevanja mednarodnih obveznosti; |
| --- | --- |

4.

ponovno poudarja stališče, da bi moral večletni finančni okvir za obdobje od 2014–2020 zagotoviti uspešno izvajanje strategije Evropa 2020 ter EU dati na voljo potrebna sredstva, da si opomore po krizi in iz nje izide močnejša; zato poudarja pomen znatnega povečanja naložb v inovacije, raziskave in razvoj, infrastrukturo in mlade, doseganja ciljev EU na področju podnebnih sprememb in energetike, izboljšanja ravni izobraževanja ter spodbujanja socialne vključenosti in hkratnega izpolnjevanja mednarodnih obveznosti;

| 5. | obsoja pomanjkanje transparentnosti pri načinu doseganja političnega sporazuma v okviru Evropskega sveta tako na ravni odhodkov kot prihodkov večletnega finančnega okvira; vztraja, da mora imeti na razpolago vse pomembne informacije Komisije o ravni dogovorjenih nacionalnih dodelitev v okviru kohezijske in kmetijske politike, vključno z odstopanji in specifičnimi dodelitvami posamezni državi članici; prav tako zahteva vse pomembne informacije o učinku sklepov, sprejetih na prihodkovni strani večletnega finančnega okvira, na posamezno državo članico; |
| --- | --- |

5.

obsoja pomanjkanje transparentnosti pri načinu doseganja političnega sporazuma v okviru Evropskega sveta tako na ravni odhodkov kot prihodkov večletnega finančnega okvira; vztraja, da mora imeti na razpolago vse pomembne informacije Komisije o ravni dogovorjenih nacionalnih dodelitev v okviru kohezijske in kmetijske politike, vključno z odstopanji in specifičnimi dodelitvami posamezni državi članici; prav tako zahteva vse pomembne informacije o učinku sklepov, sprejetih na prihodkovni strani večletnega finančnega okvira, na posamezno državo članico;

| 6. | izrecno nasprotuje sedanji akumulaciji in prerazporejanju neporavnanih terjatev v proračunu EU ter močno nasprotuje finančnemu okviru, ki bi lahko povzročil strukturni primanjkljaj v proračunu EU, saj je to v nasprotju s Pogodbo (člen 310 in člen 323 PDEU); |
| --- | --- |

6.

izrecno nasprotuje sedanji akumulaciji in prerazporejanju neporavnanih terjatev v proračunu EU ter močno nasprotuje finančnemu okviru, ki bi lahko povzročil strukturni primanjkljaj v proračunu EU, saj je to v nasprotju s Pogodbo (člen 310 in člen 323 PDEU);

| 7. | zato je odločen, da prepreči vsak nadaljnji prenos plačil iz leta 2013 v naslednji večletni finančni okvir; opozarja na izjavo, ki je priložena proračunu EU za leto 2013, v kateri se Komisijo poziva, naj v zgodnji fazi leta 2013 predloži predlog spremembe proračuna, ki bo namenjen izključno kritju vseh neporavnanih terjatev v letu 2012; poudarja, da ne bo pričel pogajanj o večletnem finančnem okviru, dokler Komisija ne bo predložila spremembe proračuna, ki bo ustrezal tej politični zavezi, ter ne bo zaključil pogajanj, dokler Svet in Parlament ne bosta sprejela spremembe proračuna; prav tako poziva Svet, naj se politično zaveže, da bodo vse v letu 2013 zapadle pravne obveznosti plačane do konca tega leta; |
| --- | --- |

7.

zato je odločen, da prepreči vsak nadaljnji prenos plačil iz leta 2013 v naslednji večletni finančni okvir; opozarja na izjavo, ki je priložena proračunu EU za leto 2013, v kateri se Komisijo poziva, naj v zgodnji fazi leta 2013 predloži predlog spremembe proračuna, ki bo namenjen izključno kritju vseh neporavnanih terjatev v letu 2012; poudarja, da ne bo pričel pogajanj o večletnem finančnem okviru, dokler Komisija ne bo predložila spremembe proračuna, ki bo ustrezal tej politični zavezi, ter ne bo zaključil pogajanj, dokler Svet in Parlament ne bosta sprejela spremembe proračuna; prav tako poziva Svet, naj se politično zaveže, da bodo vse v letu 2013 zapadle pravne obveznosti plačane do konca tega leta;

| 8. | daje svojemu pogajalskemu timu trden mandat za vodenje pogajanj o splošnem svežnju, ki vključuje poleg večletnega finančnega okvira še obvezen in obširen pregled, največjo splošno prilagodljivost ter sporazum o lastnih virih in ki zagotavlja enotnost proračuna EU; potrjuje, da bodo pogajanja temeljila na vseh elementih, določenih v resoluciji z dne 23. oktobra 2012, vključno s pristojnostjo držav članic v zvezi z upravljanjem skladov EU, ki jo prevzamejo na ustrezni politični ravni; |
| --- | --- |

8.

daje svojemu pogajalskemu timu trden mandat za vodenje pogajanj o splošnem svežnju, ki vključuje poleg večletnega finančnega okvira še obvezen in obširen pregled, največjo splošno prilagodljivost ter sporazum o lastnih virih in ki zagotavlja enotnost proračuna EU; potrjuje, da bodo pogajanja temeljila na vseh elementih, določenih v resoluciji z dne 23. oktobra 2012, vključno s pristojnostjo držav članic v zvezi z upravljanjem skladov EU, ki jo prevzamejo na ustrezni politični ravni;

| 9. | je trdno prepričan, da morata za zagotovitev polne demokratične legitimnosti naslednji Evropski parlament in Komisija, ki bosta dobila mandat po volitvah leta 2014, biti v položaju, da potrdita proračunske prednostne naloge Unije ter izvedeta pregled večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020; zato poudarja svoje stališče v prid obveznega in obsežnega pregleda večletnega finančnega okvira ali po možnosti časovne omejitve veljavnosti; meni, da bi moral biti pregled pravno zavezujoč in vključen v uredbo o večletnem finančnem okviru ter sprejet s kvalificirano večino v Svetu, pri čemer se v celoti uporabi premostitvena klavzula iz člena 312(2) PDEU; |
| --- | --- |

9.

je trdno prepričan, da morata za zagotovitev polne demokratične legitimnosti naslednji Evropski parlament in Komisija, ki bosta dobila mandat po volitvah leta 2014, biti v položaju, da potrdita proračunske prednostne naloge Unije ter izvedeta pregled večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020; zato poudarja svoje stališče v prid obveznega in obsežnega pregleda večletnega finančnega okvira ali po možnosti časovne omejitve veljavnosti; meni, da bi moral biti pregled pravno zavezujoč in vključen v uredbo o večletnem finančnem okviru ter sprejet s kvalificirano večino v Svetu, pri čemer se v celoti uporabi premostitvena klavzula iz člena 312(2) PDEU;

| 10. | zahteva, da se pri določitvi letnih proračunov EU dogovorjene zgornje meje v večletnem finančnem okviru za odobritve za prevzem obveznosti in plačil uporabljajo v celoti; zato meni, da je treba največjo splošno prilagodljivost med razdelki in znotraj njih ter med proračunskimi leti zagotoviti v naslednjem večletnem finančnem okviru ter da jo mora sprejeti Svet s kvalificirano večino; je zlasti prepričan, da mora takšna prilagodljivost vključevati možnost polne uporabe razpoložljivih razlik vsakega razdelka v proračunskem letu (za odobritve za prevzem obveznosti) ter za samodejni prenos razpoložljivih razlik v druga proračunska leta (tako za odobritve za prevzem obveznosti kot tudi plačil); poleg tega se sklicuje na svoje podrobno stališče glede prilagodljivosti, ki ga je izrazil v svoji resoluciji z dne 23. oktobra 2012 v zvezi z varnostno rezervo, recikliranjem presežka proračuna EU, zakonodajno prilagodljivostjo ter posameznim mehanizmom prilagodljivosti nad zgornjimi mejami v večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

10.

zahteva, da se pri določitvi letnih proračunov EU dogovorjene zgornje meje v večletnem finančnem okviru za odobritve za prevzem obveznosti in plačil uporabljajo v celoti; zato meni, da je treba največjo splošno prilagodljivost med razdelki in znotraj njih ter med proračunskimi leti zagotoviti v naslednjem večletnem finančnem okviru ter da jo mora sprejeti Svet s kvalificirano večino; je zlasti prepričan, da mora takšna prilagodljivost vključevati možnost polne uporabe razpoložljivih razlik vsakega razdelka v proračunskem letu (za odobritve za prevzem obveznosti) ter za samodejni prenos razpoložljivih razlik v druga proračunska leta (tako za odobritve za prevzem obveznosti kot tudi plačil); poleg tega se sklicuje na svoje podrobno stališče glede prilagodljivosti, ki ga je izrazil v svoji resoluciji z dne 23. oktobra 2012 v zvezi z varnostno rezervo, recikliranjem presežka proračuna EU, zakonodajno prilagodljivostjo ter posameznim mehanizmom prilagodljivosti nad zgornjimi mejami v večletnem finančnem okviru;

| 11. | poudarja pomen doseganja sporazuma o temeljiti reformi sistema lastnih virov; poudarja, da bi se moral proračun EU financirati iz resničnih lastnih virov, kot je določeno v Pogodbi; zato izraža svojo zavezanost k reformi, s katero se bodo deleži prispevkov držav članic v proračun EU, ki temeljijo na BND, zmanjšali za največ 40 % ter odpravili vsi obstoječi rabati in korekcijski mehanizmi; |
| --- | --- |

11.

poudarja pomen doseganja sporazuma o temeljiti reformi sistema lastnih virov; poudarja, da bi se moral proračun EU financirati iz resničnih lastnih virov, kot je določeno v Pogodbi; zato izraža svojo zavezanost k reformi, s katero se bodo deleži prispevkov držav članic v proračun EU, ki temeljijo na BND, zmanjšali za največ 40 % ter odpravili vsi obstoječi rabati in korekcijski mehanizmi;

| 12. | ponovno izraža svojo podporo zakonodajnemu predlogu Komisije o svežnju glede lastnih virov, vključno z zavezujočim časovnim načrtom; nadalje meni, da če bo Svet razvodenil te predloge, tako da bo to preprečilo znatno zmanjšanje prispevkov držav članic v proračun EU, ki temeljijo na BND, potem bi morala Komisija predložiti dodatne predloge o uvedbi novih resnično lastnih virov; vztraja, da bi se morali prihodki iz naslova davka na finančne transakcije vsaj deloma stekati v proračun EU kot resnično lastni vir; |
| --- | --- |

12.

ponovno izraža svojo podporo zakonodajnemu predlogu Komisije o svežnju glede lastnih virov, vključno z zavezujočim časovnim načrtom; nadalje meni, da če bo Svet razvodenil te predloge, tako da bo to preprečilo znatno zmanjšanje prispevkov držav članic v proračun EU, ki temeljijo na BND, potem bi morala Komisija predložiti dodatne predloge o uvedbi novih resnično lastnih virov; vztraja, da bi se morali prihodki iz naslova davka na finančne transakcije vsaj deloma stekati v proračun EU kot resnično lastni vir;

| 13. | vztraja, da se ponovno obudi načelo enotnosti proračuna EU ter jasno opredeli v medinstitucionalnem sporazumu; meni, da je treba vse odhodke in prihodke, ki so posledica odločitev, sprejetih s strani institucij EU ali v njihovem imenu, vključno z izposojanjem, posojanjem in jamstvi za posojila, povzeti v dokumentu, ki se vsako leto priloži predlogu proračuna in ki omogoča splošni pregled nad finančnimi in proračunskimi posledicami dejavnosti Unije; pričakuje, da bo to državljanom omogočilo polno obveščenost in ustrezno parlamentarno kontrolo; |
| --- | --- |

13.

vztraja, da se ponovno obudi načelo enotnosti proračuna EU ter jasno opredeli v medinstitucionalnem sporazumu; meni, da je treba vse odhodke in prihodke, ki so posledica odločitev, sprejetih s strani institucij EU ali v njihovem imenu, vključno z izposojanjem, posojanjem in jamstvi za posojila, povzeti v dokumentu, ki se vsako leto priloži predlogu proračuna in ki omogoča splošni pregled nad finančnimi in proračunskimi posledicami dejavnosti Unije; pričakuje, da bo to državljanom omogočilo polno obveščenost in ustrezno parlamentarno kontrolo;

| 14. | poudarja, da morata Parlament in Svet vzporedno s pogajanji o večletnem finančnem okviru pospešiti pogajanja o specifičnih pravnih podlagah programov in politik EU za obdobje 2014–2020; poudarja dejstvo, da pogajanja o večletnem finančnem okviru in medinstitucionalnem sporazumu ter večletnih programih EU predstavljajo enoten sveženj ter se strinja z načelom, da nič ni dogovorjeno, dokler ni vse dogovorjeno; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da morata Parlament in Svet vzporedno s pogajanji o večletnem finančnem okviru pospešiti pogajanja o specifičnih pravnih podlagah programov in politik EU za obdobje 2014–2020; poudarja dejstvo, da pogajanja o večletnem finančnem okviru in medinstitucionalnem sporazumu ter večletnih programih EU predstavljajo enoten sveženj ter se strinja z načelom, da nič ni dogovorjeno, dokler ni vse dogovorjeno;

| 15. | ponovno poudarja, da če se večletnega finančnega okvira ne sprejme do konca leta 2013, se veljavnost zgornjih mej in drugih določb, ki veljajo za leto 2013, podaljša do sprejetja novega večletnega finančnega okvira; signalizira, da bi bil v tem primeru Parlament pripravljen skleniti hiter sporazum s Svetom in Komisijo, da se interna struktura večletnega finančnega okvira prilagodi tako, da bo odražala politične prednostne naloge Unije, ter da se zagotovi ustrezno pravno podlago za vse politike in programe EU do leta 2014; |
| --- | --- |

15.

ponovno poudarja, da če se večletnega finančnega okvira ne sprejme do konca leta 2013, se veljavnost zgornjih mej in drugih določb, ki veljajo za leto 2013, podaljša do sprejetja novega večletnega finančnega okvira; signalizira, da bi bil v tem primeru Parlament pripravljen skleniti hiter sporazum s Svetom in Komisijo, da se interna struktura večletnega finančnega okvira prilagodi tako, da bo odražala politične prednostne naloge Unije, ter da se zagotovi ustrezno pravno podlago za vse politike in programe EU do leta 2014;

| 16. | meni, da bi moralo glasovanje o večletnem finančnem okviru vedno potekati odprto in pregledno glede na to, da je nadvse pomembno ter da bi omogočili, da bodo lahko volivci na volitvah v Evropski parlament leta 2014 poslance klicali na odgovornost; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi moralo glasovanje o večletnem finančnem okviru vedno potekati odprto in pregledno glede na to, da je nadvse pomembno ter da bi omogočili, da bodo lahko volivci na volitvah v Evropski parlament leta 2014 poslance klicali na odgovornost;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, kot tudi ostalim zadevnim institucijam in telesom. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, kot tudi ostalim zadevnim institucijam in telesom.

---

(1)  UL C 380 E, 11.12.2012, str. 89.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0245.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0360.

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/51

---

P7_TA(2013)0081

Smernice za proračun za leto 2014 – Oddelek III

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2014, oddelek III – Komisija (2013/2010(BUD))

(2016/C 036/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 312, 313 in 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 312, 313 in 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalni sporazum) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalni sporazum) (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2012 o novem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2012 o novem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013 (3),

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013 (4) ter treh s tem povezanih skupnih izjav Parlamenta, Sveta in Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013 (4) ter treh s tem povezanih skupnih izjav Parlamenta, Sveta in Komisije,

| — | ob upoštevanju poglavja 7 v naslovu II Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglavja 7 v naslovu II Poslovnika,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 29. junija 2012 in 19. oktobra 2012 o paktu za rast in delovna mesta; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 29. junija 2012 in 19. oktobra 2012 o paktu za rast in delovna mesta;

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0043/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0043/2013),

| A. | ker je Evropska unija z Lizbonsko pogodbo dobila pomembne nove pristojnosti, na primer na področju zunanjega delovanja, športa, vesolja, podnebnih sprememb, energije, turizma in civilne zaščite; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija z Lizbonsko pogodbo dobila pomembne nove pristojnosti, na primer na področju zunanjega delovanja, športa, vesolja, podnebnih sprememb, energije, turizma in civilne zaščite;

| B. | ker je v skladu s členom 312 Pogodbe o delovanju Evropske unije večletni finančni okvir zdaj določen s Pogodbo in ga v obliki uredbe soglasno sprejme Svet, potem ko ga v Evropskem parlamentu odobri večina poslancev; |
| --- | --- |

B.

ker je v skladu s členom 312 Pogodbe o delovanju Evropske unije večletni finančni okvir zdaj določen s Pogodbo in ga v obliki uredbe soglasno sprejme Svet, potem ko ga v Evropskem parlamentu odobri večina poslancev;

| C. | ker se sedanji večletni finančni okvir izteče konec leta 2013 in ker bi se moral leta 2014 prvo leto izvajati naslednji večletni finančni okvir; |
| --- | --- |

C.

ker se sedanji večletni finančni okvir izteče konec leta 2013 in ker bi se moral leta 2014 prvo leto izvajati naslednji večletni finančni okvir;

| D. | ker bo leto 2013 prvo leto izvajanja nove uredbe o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije; |
| --- | --- |

D.

ker bo leto 2013 prvo leto izvajanja nove uredbe o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije;

Splošno ozadje

| 1. | je seznanjen s sklepi Evropskega sveta z dne 8. februarja 2013 o prihodnjem večletnem finančnem okviru; vztraja, da Evropski parlament še ne bo odobril nove uredbe o večletnem finančnem okviru; Evropska komisija bi morala pripraviti predlog proračuna za leto 2014 na osnovi lastnega predloga za večletni finančni okvir 2014–2020, če pa dogovor o novem okviru ne bo dosežen, pa bi morala svoj predlog prilagoditi v skladu s členom 312(4) Pogodbe in členom 30 veljavnega Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s sklepi Evropskega sveta z dne 8. februarja 2013 o prihodnjem večletnem finančnem okviru; vztraja, da Evropski parlament še ne bo odobril nove uredbe o večletnem finančnem okviru; Evropska komisija bi morala pripraviti predlog proračuna za leto 2014 na osnovi lastnega predloga za večletni finančni okvir 2014–2020, če pa dogovor o novem okviru ne bo dosežen, pa bi morala svoj predlog prilagoditi v skladu s členom 312(4) Pogodbe in členom 30 veljavnega Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju;

| 2. | opozarja, da bodo v primeru, da soglasje o novem večletnem finančnem okviru ne bo doseženo do konca leta, začeli veljati člen 312(2) Pogodbe, v skladu s katerim Svet sprejme uredbo o večletnem finančnem okviru šele, ko Evropski parlament v postopku odobritve da svoje soglasje, člen 312(4) Pogodbe, ki predvideva uporabo zgornjih meja iz zadnjega leta takrat veljavnega večletnega finančnega okvira, kadar se ne doseže pravočasno soglasje o naslednjem večletnem finančnem okviru, in člen 30 sedanjega Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju, kar pomeni, da se bodo do sprejetja nove uredbe o večletnem finančnem okviru podaljševale zgornje meje za leto 2013 in se prilagajale s fiksnim deflatorjem, ki znaša 2 % letno; znova poudarja, da bo v takšnem primeru pripravljen hitro doseči sporazum s Svetom in Komisijo o zagotovitvi veljavnosti pravne podlage za programe in politike EU v letu 2014; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da bodo v primeru, da soglasje o novem večletnem finančnem okviru ne bo doseženo do konca leta, začeli veljati člen 312(2) Pogodbe, v skladu s katerim Svet sprejme uredbo o večletnem finančnem okviru šele, ko Evropski parlament v postopku odobritve da svoje soglasje, člen 312(4) Pogodbe, ki predvideva uporabo zgornjih meja iz zadnjega leta takrat veljavnega večletnega finančnega okvira, kadar se ne doseže pravočasno soglasje o naslednjem večletnem finančnem okviru, in člen 30 sedanjega Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju, kar pomeni, da se bodo do sprejetja nove uredbe o večletnem finančnem okviru podaljševale zgornje meje za leto 2013 in se prilagajale s fiksnim deflatorjem, ki znaša 2 % letno; znova poudarja, da bo v takšnem primeru pripravljen hitro doseči sporazum s Svetom in Komisijo o zagotovitvi veljavnosti pravne podlage za programe in politike EU v letu 2014;

| 3. | se zaveda, da je opredeljevanje splošnih smernic za proračun za leto 2014 težavna naloga, saj obstajajo mnoge nejasnosti glede zgornje meje za obveznosti v navedenem letu; poudarja, da bi se ta meja utegnila gibati od 142,540 milijarde EUR v cenah iz leta 2014 – če bo sporazum o večletnem finančnem okviru 2014–2020 dosežen na osnovi sklepov Evropskega sveta z dne 7. in 8. februarja 2013 – do 155,5 milijarde EUR v cenah iz leta 2014, če bo podaljšana zgornja meja iz leta 2013; |
| --- | --- |

3.

se zaveda, da je opredeljevanje splošnih smernic za proračun za leto 2014 težavna naloga, saj obstajajo mnoge nejasnosti glede zgornje meje za obveznosti v navedenem letu; poudarja, da bi se ta meja utegnila gibati od 142,540 milijarde EUR v cenah iz leta 2014 – če bo sporazum o večletnem finančnem okviru 2014–2020 dosežen na osnovi sklepov Evropskega sveta z dne 7. in 8. februarja 2013 – do 155,5 milijarde EUR v cenah iz leta 2014, če bo podaljšana zgornja meja iz leta 2013;

| 4. | ugotavlja, da so evropski politični voditelji zaradi gospodarske in finančne krize dosegli soglasje o tesnejšem gospodarskem, javnofinančnem, finančnem in bančnem povezovanju ter o boljšem vodenju, pokazalo pa se je tudi, da je treba spodbuditi rast, sicer ne bo mogoče obnoviti javnih financ; opozarja, da bi bilo zmanjšanje evropskega proračuna v nasprotju s temi političnimi cilji; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so evropski politični voditelji zaradi gospodarske in finančne krize dosegli soglasje o tesnejšem gospodarskem, javnofinančnem, finančnem in bančnem povezovanju ter o boljšem vodenju, pokazalo pa se je tudi, da je treba spodbuditi rast, sicer ne bo mogoče obnoviti javnih financ; opozarja, da bi bilo zmanjšanje evropskega proračuna v nasprotju s temi političnimi cilji;

Zadostna in realistična raven plačil

| 5. | meni, da bi z načrtovanjem zadostne in realistične ravni plačil v začetku proračunskega cikla preprečili nepotrebne zaplete pri izvajanju proračuna, kot smo jim bili priča zlasti v proračunu za leto 2012; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi z načrtovanjem zadostne in realistične ravni plačil v začetku proračunskega cikla preprečili nepotrebne zaplete pri izvajanju proračuna, kot smo jim bili priča zlasti v proračunu za leto 2012;

| 6. | opozarja, da je zaradi neomajnega stališča Sveta v pogajanjih skupna raven plačil v proračunu za leto 2013 za 5 milijard EUR nižja kot v oceni potreb po plačilih v predlogu proračuna, ki jo je pripravila Komisija; poudarja, da je predlog Komisije temeljil na popravljenih napovedih za leto 2013, ki so jih države članice same zmanjšale, in na domnevi, da bodo vsi zahtevki za izplačilo, prejeti v letu 2012, poravnani iz proračuna za leto 2012; je zaradi tega izjemno zaskrbljen zaradi ravni plačil v proračunu za leto 2013 in poudarja, da ta raven sredstev ne bo zadoščala za kritje dejanskih potreb po plačilih v letu 2013, saj razlika plačil do zgornje meje večletnega finančnega okvira, ki je ostala v proračunu za leto 2013, znaša 11,2 milijarde EUR, pri čemer samo neporavnana plačila iz leta 2012, prenesena v naslednje leto, znašajo več kot 16 milijard EUR; opozarja, da bo nenehno in pretirano vsakoletno odlaganje plačil povzročilo hude težave v prihodnjih letih; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da je zaradi neomajnega stališča Sveta v pogajanjih skupna raven plačil v proračunu za leto 2013 za 5 milijard EUR nižja kot v oceni potreb po plačilih v predlogu proračuna, ki jo je pripravila Komisija; poudarja, da je predlog Komisije temeljil na popravljenih napovedih za leto 2013, ki so jih države članice same zmanjšale, in na domnevi, da bodo vsi zahtevki za izplačilo, prejeti v letu 2012, poravnani iz proračuna za leto 2012; je zaradi tega izjemno zaskrbljen zaradi ravni plačil v proračunu za leto 2013 in poudarja, da ta raven sredstev ne bo zadoščala za kritje dejanskih potreb po plačilih v letu 2013, saj razlika plačil do zgornje meje večletnega finančnega okvira, ki je ostala v proračunu za leto 2013, znaša 11,2 milijarde EUR, pri čemer samo neporavnana plačila iz leta 2012, prenesena v naslednje leto, znašajo več kot 16 milijard EUR; opozarja, da bo nenehno in pretirano vsakoletno odlaganje plačil povzročilo hude težave v prihodnjih letih;

| 7. | pripisuje izjemno politično pomembnost skupnim izjavam, ki so jih decembra 2012 na najvišji politični ravni podpisali Parlament, Svet in Komisija, saj gre za sestavni del sporazuma med vejama proračunskega organa o proračunu za leto 2013, v skladu z njimi pa bodo v proračunu EU za leto 2013 zagotovljena potrebna dodatna plačila, da bo lahko Unija plačala svoje račune ter ohranila politično verodostojnost in solventnost; |
| --- | --- |

7.

pripisuje izjemno politično pomembnost skupnim izjavam, ki so jih decembra 2012 na najvišji politični ravni podpisali Parlament, Svet in Komisija, saj gre za sestavni del sporazuma med vejama proračunskega organa o proračunu za leto 2013, v skladu z njimi pa bodo v proračunu EU za leto 2013 zagotovljena potrebna dodatna plačila, da bo lahko Unija plačala svoje račune ter ohranila politično verodostojnost in solventnost;

| 8. | opozarja, da Komisija v skladu z določbami skupne izjave o plačilih za leto 2012 v začetku leta 2013 predloži predlog spremembe proračuna, katerega namen je izključno kritje zahtevkov za leto 2012 v višini 2,9 milijarde EUR, katerih izplačevanje je bilo začasno ustavljeno, in drugih neizpolnjenih pravnih obveznosti, in sicer brez poseganja v pravilno izvrševanje proračuna za leto 2013; spominja, da so bili novembra in decembra 2012 Komisiji predloženi dodatni zahtevki za plačila v okviru skupnega upravljanja v višini približno 16 milijard EUR, in da bo treba te zahtevke poravnati v letu 2013; zato poziva Komisijo, naj predlog spremembe proračuna predloži nemudoma in najkasneje do konca marca 2013, saj bi se tako izognili poseganju v proračunski postopek za leto 2014; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da Komisija v skladu z določbami skupne izjave o plačilih za leto 2012 v začetku leta 2013 predloži predlog spremembe proračuna, katerega namen je izključno kritje zahtevkov za leto 2012 v višini 2,9 milijarde EUR, katerih izplačevanje je bilo začasno ustavljeno, in drugih neizpolnjenih pravnih obveznosti, in sicer brez poseganja v pravilno izvrševanje proračuna za leto 2013; spominja, da so bili novembra in decembra 2012 Komisiji predloženi dodatni zahtevki za plačila v okviru skupnega upravljanja v višini približno 16 milijard EUR, in da bo treba te zahtevke poravnati v letu 2013; zato poziva Komisijo, naj predlog spremembe proračuna predloži nemudoma in najkasneje do konca marca 2013, saj bi se tako izognili poseganju v proračunski postopek za leto 2014;

| 9. | prav tako poziva Komisijo in Svet, naj konstruktivno sodelujeta s Parlamentom, da bi v prihodnjih proračunskih ciklih povečali natančnost napovedi in dosegli sporazum o realističnih in zadostnih proračunskih ocenah, ki bi morale vsebovati jasne in podrobne podatke o naravi vseh napovedi glede plačil, ter tako preprečili, da bi se te razmere ponovile; |
| --- | --- |

9.

prav tako poziva Komisijo in Svet, naj konstruktivno sodelujeta s Parlamentom, da bi v prihodnjih proračunskih ciklih povečali natančnost napovedi in dosegli sporazum o realističnih in zadostnih proračunskih ocenah, ki bi morale vsebovati jasne in podrobne podatke o naravi vseh napovedi glede plačil, ter tako preprečili, da bi se te razmere ponovile;

| 10. | v zvezi s tem ponovno poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu posreduje mesečna poročila o obdelavi zahtevkov držav članic (razvrščena po državi članici in skladu) za izplačila iz strukturnih skladov, kohezijskega sklada, skladov za razvoj podeželja in sklada za ribištvo. Informacije iz teh mesečnih poročil bi morale biti osnova za spremljanje izpolnjevanja obveznosti, o katerih so se institucije dogovorile; |
| --- | --- |

10.

v zvezi s tem ponovno poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu posreduje mesečna poročila o obdelavi zahtevkov držav članic (razvrščena po državi članici in skladu) za izplačila iz strukturnih skladov, kohezijskega sklada, skladov za razvoj podeželja in sklada za ribištvo. Informacije iz teh mesečnih poročil bi morale biti osnova za spremljanje izpolnjevanja obveznosti, o katerih so se institucije dogovorile;

| 11. | prav tako zahteva, da se kolikor hitro mogoče ustanovi medinstitucionalna delovna skupina za plačila, ki bo gradila na izkušnjah z medinstitucionalnih srečanj o plačilih, ki so potekala v okviru proračunskega postopka za leto 2013; je trdno prepričan, da so takšna srečanja na politični ravni potrebna zato, da bo mogoče preprečiti nesporazume glede točnosti zneskov in ocen o potrebah po plačilih; je zlasti prepričan, da bi morala ta delovna skupina prednostno obravnavati odstopanje med napovedmi organov držav članic glede odhodkov iz deljenega upravljanja in zneskom plačil, ki ga želi Svet kolektivno vsiliti med proračunskimi pogajanji; poziva k organizaciji prvega medinstitucionalnega srečanja o plačilih v prvem polletju 2013; |
| --- | --- |

11.

prav tako zahteva, da se kolikor hitro mogoče ustanovi medinstitucionalna delovna skupina za plačila, ki bo gradila na izkušnjah z medinstitucionalnih srečanj o plačilih, ki so potekala v okviru proračunskega postopka za leto 2013; je trdno prepričan, da so takšna srečanja na politični ravni potrebna zato, da bo mogoče preprečiti nesporazume glede točnosti zneskov in ocen o potrebah po plačilih; je zlasti prepričan, da bi morala ta delovna skupina prednostno obravnavati odstopanje med napovedmi organov držav članic glede odhodkov iz deljenega upravljanja in zneskom plačil, ki ga želi Svet kolektivno vsiliti med proračunskimi pogajanji; poziva k organizaciji prvega medinstitucionalnega srečanja o plačilih v prvem polletju 2013;

| 12. | je zelo zaskrbljen, ker so neporavnane obveznosti kljub 99-odstotni stopnji izvrševanja plačil ob koncu leta 2012 v zadnjem letu povečale za 10 milijard EUR in dosegle nezaslišano raven 217,3 milijarde EUR; pričakuje, da bo znesek neporavnanih obveznosti ob koncu leta 2013 še višji; svari pred prestrogo uporabo pravila o samodejni sprostitvi obveznosti kot rešitvi problema neporavnanih obveznosti, saj bi to bilo v nasprotju s paktom za rast in delovna mesta, ki ga je junija 2012 sprejel Evropski svet; meni, da bi bilo treba na letošnjih medinstitucionalnih srečanjih o plačilih podrobno preučiti razliko med sredstvi za obveznosti in sredstvi za plačila, vzpostaviti dialog s Komisijo, da bi se v celoti razrešilo vprašanje sestave neporavnanih obveznosti, in oceniti, ali je trenutno zelo visok znesek neporavnanih obveznosti mogoče pripisati predvsem gospodarski krizi ali morda širšim, strukturnim problemom; poziva institucije, naj v primeru, če se bo izkazalo, da gre za strukturni problem, sodelujejo in sprejmejo ustrezen načrt ukrepanja, da bo mogoče težavo nezaslišane ravni neporavnanih obveznosti v naslednjem večletnem finančnem okviru odpraviti; vztraja pri tem, da se mora Svet vzdržati vnaprejšnjega določanja ravni plačil, ne da bi upošteval dejanske potrebe in pravne obveznosti; ugotavlja tudi, da kopičenje neporavnanih obveznosti spodkopava preglednost proračuna EU, saj ni povsem jasno, kakšne so povezave med obveznostmi in plačili v posameznem proračunskem letu; |
| --- | --- |

12.

je zelo zaskrbljen, ker so neporavnane obveznosti kljub 99-odstotni stopnji izvrševanja plačil ob koncu leta 2012 v zadnjem letu povečale za 10 milijard EUR in dosegle nezaslišano raven 217,3 milijarde EUR; pričakuje, da bo znesek neporavnanih obveznosti ob koncu leta 2013 še višji; svari pred prestrogo uporabo pravila o samodejni sprostitvi obveznosti kot rešitvi problema neporavnanih obveznosti, saj bi to bilo v nasprotju s paktom za rast in delovna mesta, ki ga je junija 2012 sprejel Evropski svet; meni, da bi bilo treba na letošnjih medinstitucionalnih srečanjih o plačilih podrobno preučiti razliko med sredstvi za obveznosti in sredstvi za plačila, vzpostaviti dialog s Komisijo, da bi se v celoti razrešilo vprašanje sestave neporavnanih obveznosti, in oceniti, ali je trenutno zelo visok znesek neporavnanih obveznosti mogoče pripisati predvsem gospodarski krizi ali morda širšim, strukturnim problemom; poziva institucije, naj v primeru, če se bo izkazalo, da gre za strukturni problem, sodelujejo in sprejmejo ustrezen načrt ukrepanja, da bo mogoče težavo nezaslišane ravni neporavnanih obveznosti v naslednjem večletnem finančnem okviru odpraviti; vztraja pri tem, da se mora Svet vzdržati vnaprejšnjega določanja ravni plačil, ne da bi upošteval dejanske potrebe in pravne obveznosti; ugotavlja tudi, da kopičenje neporavnanih obveznosti spodkopava preglednost proračuna EU, saj ni povsem jasno, kakšne so povezave med obveznostmi in plačili v posameznem proračunskem letu;

| 13. | opozarja, da je leto 2014 leto prehoda med dvema večletnima finančnima okviroma, in pričakuje, da bo Komisija v finančno načrtovanje za leto 2014 vključila temeljito in realistično oceno ravni sredstev, pri tem pa upoštevala, da bo treba vprašanje neporavnanih obveznosti konec leta 2013 nujno obravnavati, tudi če se večletni finančni program v začetnem letu izvaja počasneje kot v zadnjem letu in je zaradi tega raven potreb po plačilih v začetku večletnega finančnega obdobja ponavadi nižja kot ob koncu; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da je leto 2014 leto prehoda med dvema večletnima finančnima okviroma, in pričakuje, da bo Komisija v finančno načrtovanje za leto 2014 vključila temeljito in realistično oceno ravni sredstev, pri tem pa upoštevala, da bo treba vprašanje neporavnanih obveznosti konec leta 2013 nujno obravnavati, tudi če se večletni finančni program v začetnem letu izvaja počasneje kot v zadnjem letu in je zaradi tega raven potreb po plačilih v začetku večletnega finančnega obdobja ponavadi nižja kot ob koncu;

| 14. | poziva Komisijo, naj ob sprejetju predloga proračuna za leto 2014 predloži jasne in konkretne dokaze o povezavi med zneskom sredstev, ki ga predlaga, in izvajanjem pakta za rast in delovna mesta, ki ga je sprejel Evropski svet iz junija 2012; poziva institucije, naj izboljšajo obstoječo ureditev za nekatere države članice, ki jih je finančna kriza še posebej prizadela, da se bo njihova sposobnost črpanja strukturnih in kohezijskih sredstev povečala in da se bo mogoče izogniti pričakovanemu prenehanju obveznosti za precejšnje zneske; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj ob sprejetju predloga proračuna za leto 2014 predloži jasne in konkretne dokaze o povezavi med zneskom sredstev, ki ga predlaga, in izvajanjem pakta za rast in delovna mesta, ki ga je sprejel Evropski svet iz junija 2012; poziva institucije, naj izboljšajo obstoječo ureditev za nekatere države članice, ki jih je finančna kriza še posebej prizadela, da se bo njihova sposobnost črpanja strukturnih in kohezijskih sredstev povečala in da se bo mogoče izogniti pričakovanemu prenehanju obveznosti za precejšnje zneske;

| 15. | vztraja, da se je med pogajanji o proračunu za leto 2013 ponovno izkazalo, da je sistem financiranja proračuna EU, pri katerem prispevki držav članic predstavljajo več kot 75 % vseh prihodkov EU, v nasprotju z besedilom in duhom Pogodbe in da je zaradi tega sistema proračun EU v celoti odvisen od državnih blagajn, kar je lahko v času proračunskega varčevanja še posebej škodljivo; zahteva, da se z uvedbo novih in dejansko lastnih sredstev, kot sta davek na finančne transakcije in novi evropski DDV, spremeni struktura prihodkov Unije; ponovno izraža podporo predlogu Komisije o reformi sistema lastnih sredstev; |
| --- | --- |

15.

vztraja, da se je med pogajanji o proračunu za leto 2013 ponovno izkazalo, da je sistem financiranja proračuna EU, pri katerem prispevki držav članic predstavljajo več kot 75 % vseh prihodkov EU, v nasprotju z besedilom in duhom Pogodbe in da je zaradi tega sistema proračun EU v celoti odvisen od državnih blagajn, kar je lahko v času proračunskega varčevanja še posebej škodljivo; zahteva, da se z uvedbo novih in dejansko lastnih sredstev, kot sta davek na finančne transakcije in novi evropski DDV, spremeni struktura prihodkov Unije; ponovno izraža podporo predlogu Komisije o reformi sistema lastnih sredstev;

Vloga proračuna EU pri izvajanju strategije EU 2020 in pospeševanju gospodarske rasti ter ustvarjanju delovnih mest

| 16. | opozarja, da bo leto 2014 predvidoma prvo leto izvajanja novega večletnega finančnega okvira in da je ta okvir pomemben za uspešen začetek novega načrtovalnega obdobja; meni, da bi morala biti prednostna naloga evropskega proračuna v letu 2014 ohraniti gospodarsko rast in konkurenčnost, spodbuditi zaposlovanje in boj proti brezposelnosti mladih; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da bo leto 2014 predvidoma prvo leto izvajanja novega večletnega finančnega okvira in da je ta okvir pomemben za uspešen začetek novega načrtovalnega obdobja; meni, da bi morala biti prednostna naloga evropskega proračuna v letu 2014 ohraniti gospodarsko rast in konkurenčnost, spodbuditi zaposlovanje in boj proti brezposelnosti mladih;

| 17. | opozarja na posebno naravo proračuna EU, ki znaša samo 1 % BDP EU in je naložbeni proračun z velikim učinkom vzvoda; poudarja, se ga 94 % prek politik in programov vrne državam članicam in evropskim državljanom, zato ga ne gre obravnavati kot dodatno breme, pač pa kot orodje za spodbujanje naložb, rasti in ustvarjanja delovnih mest v Evropi; poudarja, da bi se brez prispevka iz proračuna EU javne naložbe v regijah in državah članicah zmanjšale ali bi bile povsem nemogoče; meni, da bi vsakršno zmanjšanje proračuna EU neizogibno povečalo neravnovesja ter omejilo rast in konkurenčno moč celotnega gospodarstva Unije, pa tudi njeno povezanost, ter tako spodkopalo načelo solidarnosti, ki je temeljna vrednota EU; meni, da je zahteva za „več Evrope“ brez pomena, če je pospremljena s predlogi za občutno krčenje sredstev EU; |
| --- | --- |

17.

opozarja na posebno naravo proračuna EU, ki znaša samo 1 % BDP EU in je naložbeni proračun z velikim učinkom vzvoda; poudarja, se ga 94 % prek politik in programov vrne državam članicam in evropskim državljanom, zato ga ne gre obravnavati kot dodatno breme, pač pa kot orodje za spodbujanje naložb, rasti in ustvarjanja delovnih mest v Evropi; poudarja, da bi se brez prispevka iz proračuna EU javne naložbe v regijah in državah članicah zmanjšale ali bi bile povsem nemogoče; meni, da bi vsakršno zmanjšanje proračuna EU neizogibno povečalo neravnovesja ter omejilo rast in konkurenčno moč celotnega gospodarstva Unije, pa tudi njeno povezanost, ter tako spodkopalo načelo solidarnosti, ki je temeljna vrednota EU; meni, da je zahteva za „več Evrope“ brez pomena, če je pospremljena s predlogi za občutno krčenje sredstev EU;

| 18. | je seznanjen s trajnimi gospodarskimi in proračunskimi omejitvami na nacionalni ravni ter s prizadevanji držav članic za konsolidacijo javnih financ; poudarja pa, da je proračun EU učinkovito orodje za naložbe in solidarnost ter ima preverjeno dodano vrednost tako na evropski kot na nacionalni ravni; je prepričan, da ima proračun sposobnost spodbuditi gospodarsko rast, konkurenčnost in ustvarjanje delovnih mest, ki je še bolj pomembna v času gospodarskih težav, saj bo ustvarila pogoje za uspešnost omenjene konsolidacije, in meni, da bi bilo treba proračun EU obravnavati kot instrument za izhod iz krize; |
| --- | --- |

18.

je seznanjen s trajnimi gospodarskimi in proračunskimi omejitvami na nacionalni ravni ter s prizadevanji držav članic za konsolidacijo javnih financ; poudarja pa, da je proračun EU učinkovito orodje za naložbe in solidarnost ter ima preverjeno dodano vrednost tako na evropski kot na nacionalni ravni; je prepričan, da ima proračun sposobnost spodbuditi gospodarsko rast, konkurenčnost in ustvarjanje delovnih mest, ki je še bolj pomembna v času gospodarskih težav, saj bo ustvarila pogoje za uspešnost omenjene konsolidacije, in meni, da bi bilo treba proračun EU obravnavati kot instrument za izhod iz krize;

| 19. | poudarja, da je treba povečati finančno podporo in okrepiti dejavnosti v zvezi z uvedbo kakovostnih izobraževalnih sistemov, ki združujejo praktično usposabljanje s poklicnim izobraževanjem; poziva k večji podpori za sodelovanje med državami članicami na področju poklicnega izobraževanja, da se bo mogoče uspešno spopasti z brezposelnostjo mladih; v zvezi s tem spominja na predlog za priporočilo Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade (5); |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je treba povečati finančno podporo in okrepiti dejavnosti v zvezi z uvedbo kakovostnih izobraževalnih sistemov, ki združujejo praktično usposabljanje s poklicnim izobraževanjem; poziva k večji podpori za sodelovanje med državami članicami na področju poklicnega izobraževanja, da se bo mogoče uspešno spopasti z brezposelnostjo mladih; v zvezi s tem spominja na predlog za priporočilo Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade (5);

| 20. | opozarja, da vsi makroekonomski ukrepi za finančno stabilizacijo, sprejeti po letu 2008, še niso končali gospodarske in finančne krize; zato meni, da si morajo za vrnitev k rasti in ustvarjanju delovnih mest v Evropi države članice še naprej prizadevati izkoristiti potencial za trajnostno in vključujočo rast, na primer s spodbujanjem izobraževanja, vseživljenjskega učenja in mobilnosti; del rešitve mora biti dobro usmerjen, trden in zadosten proračun EU, ki je potreben za dodatno pomoč pri usklajevanju in krepitvi nacionalnih prizadevanj; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da vsi makroekonomski ukrepi za finančno stabilizacijo, sprejeti po letu 2008, še niso končali gospodarske in finančne krize; zato meni, da si morajo za vrnitev k rasti in ustvarjanju delovnih mest v Evropi države članice še naprej prizadevati izkoristiti potencial za trajnostno in vključujočo rast, na primer s spodbujanjem izobraževanja, vseživljenjskega učenja in mobilnosti; del rešitve mora biti dobro usmerjen, trden in zadosten proračun EU, ki je potreben za dodatno pomoč pri usklajevanju in krepitvi nacionalnih prizadevanj;

| 21. | zato poziva države članice, naj preučijo sinergije med nacionalnimi prizadevanji za konsolidacijo in dodano vrednostjo proračuna EU z dobro zastavljenimi prednostnimi nalogami, ki omogočajo izvajanje že sprejetih političnih zavez na najvišji ravni; opozarja, da je izvajanje političnih zavez in prednostnih nalog precej učinkovitejše, kadar obstajajo sinergije med nacionalnimi proračuni in proračunom EU, ter poudarja, kako pomembne so medparlamentarne razprave o skupni gospodarski in proračunski usmeritvi držav članic in Unije v okviru tedna Evropskega parlamenta v evropskem semestru za usklajevanje gospodarske politike; |
| --- | --- |

21.

zato poziva države članice, naj preučijo sinergije med nacionalnimi prizadevanji za konsolidacijo in dodano vrednostjo proračuna EU z dobro zastavljenimi prednostnimi nalogami, ki omogočajo izvajanje že sprejetih političnih zavez na najvišji ravni; opozarja, da je izvajanje političnih zavez in prednostnih nalog precej učinkovitejše, kadar obstajajo sinergije med nacionalnimi proračuni in proračunom EU, ter poudarja, kako pomembne so medparlamentarne razprave o skupni gospodarski in proračunski usmeritvi držav članic in Unije v okviru tedna Evropskega parlamenta v evropskem semestru za usklajevanje gospodarske politike;

| 22. | poziva Komisijo, naj pri predložitvi osnutka proračuna za leto 2014 ustrezno obravnava vlogo proračuna EU v procesu evropskega semestra; poziva zlasti Komisijo, naj zagotovi dejanske in konkretne podatke o tem, kako bi lahko imel predlagani osnutek proračuna EU dejansko sprožilno, pospeševalno, sinergijsko in dopolnilno vlogo pri naložbah na lokalni, regionalni in nacionalni ravni za izvajanje prednostnih nalog, določenih v okviru evropskega semestra; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj pri predložitvi osnutka proračuna za leto 2014 ustrezno obravnava vlogo proračuna EU v procesu evropskega semestra; poziva zlasti Komisijo, naj zagotovi dejanske in konkretne podatke o tem, kako bi lahko imel predlagani osnutek proračuna EU dejansko sprožilno, pospeševalno, sinergijsko in dopolnilno vlogo pri naložbah na lokalni, regionalni in nacionalni ravni za izvajanje prednostnih nalog, določenih v okviru evropskega semestra;

| 23 | meni, da lahko odhodki EU večino časa ustvarjajo ekonomije obsega in bi morali samodejno voditi do ocene možnih prihrankov na nacionalni ravni, kar bi bistveno zmanjšalo breme za javne finance držav članic; |
| --- | --- |

23

meni, da lahko odhodki EU večino časa ustvarjajo ekonomije obsega in bi morali samodejno voditi do ocene možnih prihrankov na nacionalni ravni, kar bi bistveno zmanjšalo breme za javne finance držav članic;

| 24. | poudarja, da mora Evropska unija izkoristiti prednosti vseh razpoložljivih orodij in ukrepov, da bi pomagala državam članicam premagati to krizo in preprečiti prihodnje; spominja na izjemno pomembno vlogo, ki jo imajo trije evropski nadzorni organi pri zagotavljanju celovitega uveljavljanja programa finančne uredbe in nadzornih struktur; poziva Komisijo, naj tem trem agencijam v predlogu proračuna za leto 2014 nameni zadostna sredstva, pri pripravi ocene in revizije uredb januarja 2014 pa naj predlaga spremenjen model financiranja agencij, ki bo povečal njihovo neodvisnost, obenem pa ohranil enotnost proračuna EU; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da mora Evropska unija izkoristiti prednosti vseh razpoložljivih orodij in ukrepov, da bi pomagala državam članicam premagati to krizo in preprečiti prihodnje; spominja na izjemno pomembno vlogo, ki jo imajo trije evropski nadzorni organi pri zagotavljanju celovitega uveljavljanja programa finančne uredbe in nadzornih struktur; poziva Komisijo, naj tem trem agencijam v predlogu proračuna za leto 2014 nameni zadostna sredstva, pri pripravi ocene in revizije uredb januarja 2014 pa naj predlaga spremenjen model financiranja agencij, ki bo povečal njihovo neodvisnost, obenem pa ohranil enotnost proračuna EU;

| 25. | poudarja strateški učinek izbire prednostnih nalog za leto 2014, saj gre za prvo leto izvajanja novega večletnega finančnega okvira; poudarja, da mora EU nujno spodbujati rast in konkurenčnost, da bi ustvarila nova delovna mesta, zlasti za mlade; |
| --- | --- |

25.

poudarja strateški učinek izbire prednostnih nalog za leto 2014, saj gre za prvo leto izvajanja novega večletnega finančnega okvira; poudarja, da mora EU nujno spodbujati rast in konkurenčnost, da bi ustvarila nova delovna mesta, zlasti za mlade;

| 26. | v zvezi s tem opozarja, da bi morala biti strategija EU 2020 v središču naslednjega večletnega finančnega okvira (2014–2020), in poziva Komisijo, naj opredeli kot prednostno nalogo in jasno prikaže vse povezane naložbe v proračunu za leto 2014, s poudarkom na naložbah s področja trikotnika znanja (izobraževanje, raziskave in inovacije), infrastrukture, malih in srednjih podjetij, obnovljivih virov energije, trajnostnega razvoja, podjetništva, zaposlovanja, zlasti zaposlovanja mladih, ter veščin, pa tudi na krepitvi gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije; |
| --- | --- |

26.

v zvezi s tem opozarja, da bi morala biti strategija EU 2020 v središču naslednjega večletnega finančnega okvira (2014–2020), in poziva Komisijo, naj opredeli kot prednostno nalogo in jasno prikaže vse povezane naložbe v proračunu za leto 2014, s poudarkom na naložbah s področja trikotnika znanja (izobraževanje, raziskave in inovacije), infrastrukture, malih in srednjih podjetij, obnovljivih virov energije, trajnostnega razvoja, podjetništva, zaposlovanja, zlasti zaposlovanja mladih, ter veščin, pa tudi na krepitvi gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije;

| 27. | obžaluje, da je Svet, kot ponavadi, vsesplošno krčil proračunske vrstice, in ga opozarja, naj ne podleže skušnjavi, da bi se v prihodnje ponovno zatekel k tem umetnim zmanjšanjem; se namerava posebej potruditi, da bi zagotovil zadostno raven plačil za politike in programe, ki spodbujajo rast in konkurenčnost; |
| --- | --- |

27.

obžaluje, da je Svet, kot ponavadi, vsesplošno krčil proračunske vrstice, in ga opozarja, naj ne podleže skušnjavi, da bi se v prihodnje ponovno zatekel k tem umetnim zmanjšanjem; se namerava posebej potruditi, da bi zagotovil zadostno raven plačil za politike in programe, ki spodbujajo rast in konkurenčnost;

| 28. | namerava še naprej pozorno preučevati namero Komisije, da zmanjša število zaposlenih v institucijah EU, in opozarja, da ta cilj velja za splošnega; ugotavlja, da bi utegnili imeti ti ukrepi negativne posledice za hitro, redno in učinkovito izvajanje ukrepov in programov EU; meni, da je treba zagotoviti in celo okrepiti učinkovitost uprave; meni, da je treba tako pri kratkoročni kot pri dolgoročni spremembi števila delovnih mest najprej opraviti oceno vpliva in v celoti upoštevati tudi pravne obveznosti Unije ter nove pristojnosti in obsežnejše naloge institucij, ki izhajajo iz pogodb; spominja na skupno izjavo o decentraliziranih agencijah, zlasti priložen skupni pristop in njegove določbe o tem, da se agencijam naložijo nove naloge; |
| --- | --- |

28.

namerava še naprej pozorno preučevati namero Komisije, da zmanjša število zaposlenih v institucijah EU, in opozarja, da ta cilj velja za splošnega; ugotavlja, da bi utegnili imeti ti ukrepi negativne posledice za hitro, redno in učinkovito izvajanje ukrepov in programov EU; meni, da je treba zagotoviti in celo okrepiti učinkovitost uprave; meni, da je treba tako pri kratkoročni kot pri dolgoročni spremembi števila delovnih mest najprej opraviti oceno vpliva in v celoti upoštevati tudi pravne obveznosti Unije ter nove pristojnosti in obsežnejše naloge institucij, ki izhajajo iz pogodb; spominja na skupno izjavo o decentraliziranih agencijah, zlasti priložen skupni pristop in njegove določbe o tem, da se agencijam naložijo nove naloge;

o

o o

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter Računskemu sodišču. |
| --- | --- |

29.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter Računskemu sodišču.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0486.

(4)  UL L 66, 8.3.2013.

(5)  COM(2012)0729

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/56

---

P7_TA(2013)0082

Sestava Evropskega parlamenta glede na volitve leta 2014

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o sestavi Evropskega parlamenta glede na volitve leta 2014 (2012/2309(INL))

(2016/C 036/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 14(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 14(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju Protokola št. 36 o prehodnih določbah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 36 o prehodnih določbah,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 41, 48 in 74f Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 41, 48 in 74f Poslovnika,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. oktobra 2007 o sestavi Evropskega parlamenta (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. oktobra 2007 o sestavi Evropskega parlamenta (1),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0041/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0041/2013),

| A. | ker bo člen 2(1) in (2) Protokola št. 36 ob koncu parlamentarnega obdobja 2009–2014 prenehal veljati; |
| --- | --- |

A.

ker bo člen 2(1) in (2) Protokola št. 36 ob koncu parlamentarnega obdobja 2009–2014 prenehal veljati;

| B. | ker naj bi Republika Hrvaška pristopila k Uniji pred volitvami v Evropski parlament, ki naj bi potekale spomladi 2014, in ker bodo ob koncu parlamentarnega obdobja 2009–2014 prenehale veljati določbe člena 19(1) Akta o pogojih pristopa Republike Hrvaške in prilagoditvah Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo; |
| --- | --- |

B.

ker naj bi Republika Hrvaška pristopila k Uniji pred volitvami v Evropski parlament, ki naj bi potekale spomladi 2014, in ker bodo ob koncu parlamentarnega obdobja 2009–2014 prenehale veljati določbe člena 19(1) Akta o pogojih pristopa Republike Hrvaške in prilagoditvah Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo;

| C. | ker bi bilo treba upoštevati demografske spremembe, ki so se zgodile v obdobju po zadnjih volitvah v Evropski parlament; |
| --- | --- |

C.

ker bi bilo treba upoštevati demografske spremembe, ki so se zgodile v obdobju po zadnjih volitvah v Evropski parlament;

| D. | ker bi bilo treba razmisliti o vzpostavitvi trajnega sistema dodelitve sedežev v Evropskem parlamentu v povezavi s pregledom in morebitno spremembo sistema glasovanja v Svetu, ki bi bila dela splošne reforme institucij Unije, ki bi jih opredelila konvencija, sklicana v skladu s členom 48(3) PEU, in ker bi taka reforma morala upoštevati, da je v skladu s Pogodbama temelj demokracije Unije predstavljanje tako državljanov kot tudi držav članic; |
| --- | --- |

D.

ker bi bilo treba razmisliti o vzpostavitvi trajnega sistema dodelitve sedežev v Evropskem parlamentu v povezavi s pregledom in morebitno spremembo sistema glasovanja v Svetu, ki bi bila dela splošne reforme institucij Unije, ki bi jih opredelila konvencija, sklicana v skladu s členom 48(3) PEU, in ker bi taka reforma morala upoštevati, da je v skladu s Pogodbama temelj demokracije Unije predstavljanje tako državljanov kot tudi držav članic;

| E. | ker dodelitev sedežev za prihodnje zakonodajno obdobje ne bi smelo biti samovoljno, temveč bi moralo temeljiti na objektivnih merilih, ki bi se jih bilo treba pragmatično držati, in ker bi bilo treba pri taki dodelitvi kompenzirati pridobitev in izgubo sedežev tako, da se izguba sedežev omeji na največ en sedež na državo članico; |
| --- | --- |

E.

ker dodelitev sedežev za prihodnje zakonodajno obdobje ne bi smelo biti samovoljno, temveč bi moralo temeljiti na objektivnih merilih, ki bi se jih bilo treba pragmatično držati, in ker bi bilo treba pri taki dodelitvi kompenzirati pridobitev in izgubo sedežev tako, da se izguba sedežev omeji na največ en sedež na državo članico;

| 1. | na podlagi svoje pravice do pobude iz člena 14(2) PEU Evropskemu svetu v prilogi posreduje predlog sklepa Evropskega sveta o sestavi Evropskega parlamenta v zakonodajnem obdobju 2014–2019; |
| --- | --- |

1.

na podlagi svoje pravice do pobude iz člena 14(2) PEU Evropskemu svetu v prilogi posreduje predlog sklepa Evropskega sveta o sestavi Evropskega parlamenta v zakonodajnem obdobju 2014–2019;

| 2. | poudarja nujnost sprejetja navedenega sklepa, h kateremu mora Evropski parlament dati odobritev, takoj ko Pogodba o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji začne veljati, tako da bodo lahko države članice pravočasno uvedle potrebne nacionalne ukrepe za izvedbo volitev v Evropski parlament za zakonodajno obdobje 2014–2019; |
| --- | --- |

2.

poudarja nujnost sprejetja navedenega sklepa, h kateremu mora Evropski parlament dati odobritev, takoj ko Pogodba o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji začne veljati, tako da bodo lahko države članice pravočasno uvedle potrebne nacionalne ukrepe za izvedbo volitev v Evropski parlament za zakonodajno obdobje 2014–2019;

| 3. | se zaveže k temu, da bo kmalu vložil predlog, katerega namen bo izboljšanje praktične ureditve za izvedbo volitev leta 2014; |
| --- | --- |

3.

se zaveže k temu, da bo kmalu vložil predlog, katerega namen bo izboljšanje praktične ureditve za izvedbo volitev leta 2014;

| 4. | se zaveže, da bo pred koncem leta 2015 pripravil nov predlog sklepa Evropskega sveta z namenom, da bi dovolj zgodaj pred začetkom zakonodajnega obdobja 2019–2024 vzpostavili trajen in pregleden sistem, ki bo v prihodnosti pred vsakimi novimi volitvami v Evropski parlament omogočil objektivno in na podlagi načela upadajoče proporcionalnosti iz člena 1 priloženega predloga sklepa dodelitev poslanskih sedežev državam članicam, pri čemer se bodo upoštevali morebitno povečanje števila držav članic, pa tudi ustrezno ugotovljene demografske spremembe njihovega prebivalstva, ne da bi se izključila možnost zagotovitve določenega števila sedežev za poslance, izvoljene na nadnacionalnih listah; |
| --- | --- |

4.

se zaveže, da bo pred koncem leta 2015 pripravil nov predlog sklepa Evropskega sveta z namenom, da bi dovolj zgodaj pred začetkom zakonodajnega obdobja 2019–2024 vzpostavili trajen in pregleden sistem, ki bo v prihodnosti pred vsakimi novimi volitvami v Evropski parlament omogočil objektivno in na podlagi načela upadajoče proporcionalnosti iz člena 1 priloženega predloga sklepa dodelitev poslanskih sedežev državam članicam, pri čemer se bodo upoštevali morebitno povečanje števila držav članic, pa tudi ustrezno ugotovljene demografske spremembe njihovega prebivalstva, ne da bi se izključila možnost zagotovitve določenega števila sedežev za poslance, izvoljene na nadnacionalnih listah;

| 5. | ugotavlja, da bi novi sistem dodeljevanja sedežev v Evropskem parlamentu moral biti vzpostavljen v povezavi s pregledom in morebitno spremembo sistema glasovanja v Svetu, ki bi bil del potrebnega pregleda Pogodb; je odločen, da bo za ta namen podal predloge na naslednji konvenciji, ki bo sklicana v skladu s členom 48(3) PEU; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da bi novi sistem dodeljevanja sedežev v Evropskem parlamentu moral biti vzpostavljen v povezavi s pregledom in morebitno spremembo sistema glasovanja v Svetu, ki bi bil del potrebnega pregleda Pogodb; je odločen, da bo za ta namen podal predloge na naslednji konvenciji, ki bo sklicana v skladu s členom 48(3) PEU;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priloženi predlog sklepa Evropskega sveta skupaj z navedenim poročilom Odbora za ustavne zadeve posreduje Evropskemu svetu ter vladi in parlamentu Republike Hrvaške, v vednost pa Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priloženi predlog sklepa Evropskega sveta skupaj z navedenim poročilom Odbora za ustavne zadeve posreduje Evropskemu svetu ter vladi in parlamentu Republike Hrvaške, v vednost pa Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 227 E, 4.9.2008, str. 132 (poročilo Lamassoure-Severin).

---

PRILOGA K RESOLUCIJI EVROPSKEGA PARLAMENTA

Predlog sklepa Evropskega sveta o sestavi Evropskega parlamenta

EVROPSKI SVET JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 14(2) Pogodbe,

ob upoštevanju člena 2(3) Protokola št. 36 o prehodnih določbah,

ob upoštevanju pobude Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 2(1) in (2) Protokola št. 36 o prehodnih določbah bo prenehal veljati ob koncu zakonodajnega obdobja 2009–2014. |
| --- | --- |

(1)

Člen 2(1) in (2) Protokola št. 36 o prehodnih določbah bo prenehal veljati ob koncu zakonodajnega obdobja 2009–2014.

| (2) | Člen 19(1) Akta o pogojih pristopa Republike Hrvaške in prilagoditvah Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo bo prenehal veljati ob koncu zakonodajnega obdobja 2009–2014. |
| --- | --- |

(2)

Člen 19(1) Akta o pogojih pristopa Republike Hrvaške in prilagoditvah Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo bo prenehal veljati ob koncu zakonodajnega obdobja 2009–2014.

| (3) | Nemudoma je treba izpolniti določbe iz člena 2(3) Protokola št. 36 in zato sprejeti sklep iz drugega pododstavka člena 14(2) Pogodbe o Evropski uniji, tako da bodo lahko države članice pravočasno uvedle potrebne nacionalne ukrepe za izvedbo volitev v Evropski parlament za parlamentarno obdobje 2014–2019. |
| --- | --- |

(3)

Nemudoma je treba izpolniti določbe iz člena 2(3) Protokola št. 36 in zato sprejeti sklep iz drugega pododstavka člena 14(2) Pogodbe o Evropski uniji, tako da bodo lahko države članice pravočasno uvedle potrebne nacionalne ukrepe za izvedbo volitev v Evropski parlament za parlamentarno obdobje 2014–2019.

| (4) | Ta sklep izpolnjuje merila iz prvega pododstavka člena 14(2) Pogodbe o Evropski uniji, in sicer da število predstavnikov državljanov Unije ne preseže števila sedemsto petdeset plus predsednik, da mora biti zastopanost upadajoče proporcionalna, pri čemer je minimalni prag šest članov na državo članico in se nobeni državi članici ne dodeli več kot šestindevetdeset sedežev – |
| --- | --- |

(4)

Ta sklep izpolnjuje merila iz prvega pododstavka člena 14(2) Pogodbe o Evropski uniji, in sicer da število predstavnikov državljanov Unije ne preseže števila sedemsto petdeset plus predsednik, da mora biti zastopanost upadajoče proporcionalna, pri čemer je minimalni prag šest članov na državo članico in se nobeni državi članici ne dodeli več kot šestindevetdeset sedežev –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ob uporabi načela upadajoče proporcionalnosti iz prvega pododstavka člena 14(2) Pogodbe o Evropski uniji se upoštevajo naslednja načela:

| — | porazdelitev sedežev v Evropskem parlamentu v celoti uporablja s Pogodbo o Evropski uniji določeno najmanjše in največje število, da v največji možni meri odraža število prebivalstva v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

—

porazdelitev sedežev v Evropskem parlamentu v celoti uporablja s Pogodbo o Evropski uniji določeno najmanjše in največje število, da v največji možni meri odraža število prebivalstva v posameznih državah članicah;

| — | razmerje med prebivalstvom in številom sedežev vsake države članice pred zaokrožanjem na cela števila se mora prilagoditi dejanskemu številu njenih prebivalcev tako, da vsak poslanec Evropskega parlamenta iz države članice z večjim številom prebivalstva predstavlja več državljanov kot poslanec države z manj prebivalci in obratno, da več prebivalcev ima država, večja je njena pravica do številnejših sedežev. |
| --- | --- |

—

razmerje med prebivalstvom in številom sedežev vsake države članice pred zaokrožanjem na cela števila se mora prilagoditi dejanskemu številu njenih prebivalcev tako, da vsak poslanec Evropskega parlamenta iz države članice z večjim številom prebivalstva predstavlja več državljanov kot poslanec države z manj prebivalci in obratno, da več prebivalcev ima država, večja je njena pravica do številnejših sedežev.

Člen 2

Skupno število prebivalstva držav članic izračuna Komisija (Eurostat) na podlagi podatkov, ki jih posredujejo države članice, v skladu z metodo, ki se določi v uredbi Evropskega parlamenta in Sveta.

Člen 3

V skladu s členom 1 je z učinkom od začetka zakonodajnega obdobja 2014–2019 za vsako državo članico število predstavnikov v Evropskem parlamentu določeno, kakor sledi:

| Belgija | 21 |
| --- | --- |
| Bolgarija | 17 |
| Češka republika | 21 |
| Danska | 13 |
| Nemčija | 96 |
| Estonija | 6 |
| Irska | 11 |
| Grčija | 21 |
| Španija | 54 |
| Francija | 74 |
| Hrvaška | 11 |
| Italija | 73 |
| Ciper | 6 |
| Latvija | 8 |
| Litva | 11 |
| Luksemburg | 6 |
| Madžarska | 21 |
| Malta | 6 |
| Nizozemska | 26 |
| Avstrija | 18 |
| Poljska | 51 |
| Portugalska | 21 |
| Romunija | 32 |
| Slovenija | 8 |
| Slovaška | 13 |
| Finska | 13 |
| Švedska | 20 |
| Združeno kraljestvo | 73 |

Belgija

21

Bolgarija

17

Češka republika

21

Danska

13

Nemčija

96

Estonija

6

Irska

11

Grčija

21

Španija

54

Francija

74

Hrvaška

11

Italija

73

Ciper

6

Latvija

8

Litva

11

Luksemburg

6

Madžarska

21

Malta

6

Nizozemska

26

Avstrija

18

Poljska

51

Portugalska

21

Romunija

32

Slovenija

8

Slovaška

13

Finska

13

Švedska

20

Združeno kraljestvo

73

Člen 4

Ta sklep se ponovno pregleda dovolj zgodaj pred začetkom zakonodajnega obdobja 2019–2024 z namenom, da se vzpostavi sistem, ki bo v prihodnosti pred vsakimi novimi volitvami v Evropski parlament omogočil objektivno, pravično, trajno in pregledno ter na podlagi načela upadajoče proporcionalnosti iz člena 1 dodelitev poslanskih sedežev državam članicam, pri čemer se upošteva morebitno spremembo števila držav članic, ustrezno ugotovljene demografske spremembe in sistem glasovanja v Svetu.

Člen 5

Ta sklep začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V ...,

Za Evropski svet

Predsednik

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/59

---

P7_TA(2013)0083

Opredelitev, opis, predstavitev, označevanje in zaščita geografskih označb žganih pijač

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o osnutku izvedbene uredbe Komisije o spremembi prilog II in III k Uredbi (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač (2013/2524(RPS))

(2016/C 036/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89 (1) in zlasti člena 26 te uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89 (1) in zlasti člena 26 te uredbe,

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije o spremembi prilog II in III k Uredbi (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač (D 024615/02) (osnutek uredbe Komisije), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije o spremembi prilog II in III k Uredbi (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač (D 024615/02) (osnutek uredbe Komisije),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1334/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aromah in nekaterih sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih ter spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91, uredb (ES) št. 2232/96 in (ES) št. 110/2008 ter Direktive 2000/13/ES (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1334/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aromah in nekaterih sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih ter spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91, uredb (ES) št. 2232/96 in (ES) št. 110/2008 ter Direktive 2000/13/ES (2),

| — | ob upoštevanju kompendija Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) o rastlinah, v katerih naj bi bile naravno prisotne snovi, ki utegnejo ogrožati človeško zdravje, če se uporabljajo kot živila ali prehranska dopolnila (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kompendija Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) o rastlinah, v katerih naj bi bile naravno prisotne snovi, ki utegnejo ogrožati človeško zdravje, če se uporabljajo kot živila ali prehranska dopolnila (3),

| — | ob upoštevanju mnenja znanstvenega odbora Komisije za prehrano o tujonu z dne 2. februarja 2002 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja znanstvenega odbora Komisije za prehrano o tujonu z dne 2. februarja 2002 (4),

| — | ob upoštevanju člena 5a(3)(b) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5a(3)(b) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5),

| — | ob upoštevanju člena 88(2), (3) in (4)(c) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 88(2), (3) in (4)(c) Poslovnika,

| A. | ker so žgane pijače razvrščene v kategorije v skladu z opredelitvami iz priloge II k Uredbi (ES) št. 110/2008; |
| --- | --- |

A.

ker so žgane pijače razvrščene v kategorije v skladu z opredelitvami iz priloge II k Uredbi (ES) št. 110/2008;

| B. | ker se priloge k Uredbi (ES) št. 110/2008 lahko spremenijo z ukrepi, ki jih Komisija sprejme z regulativnim postopkom s pregledom v skladu s členom 26 te uredbe; |
| --- | --- |

B.

ker se priloge k Uredbi (ES) št. 110/2008 lahko spremenijo z ukrepi, ki jih Komisija sprejme z regulativnim postopkom s pregledom v skladu s členom 26 te uredbe;

| C. | ker bi morali v skladu z uvodno izjavo 2 Uredbe (ES) št. 110/2008 ukrepi, ki se uporabljajo na področju žganih pijač, varovati ugled, ki so ga žgane pijače dosegle na trgu Evropske unije in na svetovnem trgu z nadaljnjim upoštevanjem tradicionalnih postopkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji žganih pijač; |
| --- | --- |

C.

ker bi morali v skladu z uvodno izjavo 2 Uredbe (ES) št. 110/2008 ukrepi, ki se uporabljajo na področju žganih pijač, varovati ugled, ki so ga žgane pijače dosegle na trgu Evropske unije in na svetovnem trgu z nadaljnjim upoštevanjem tradicionalnih postopkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji žganih pijač;

| D. | ker bi morale v skladu z uvodno izjavo 6 Uredbe (ES) št. 110/2008 opredelitve žganih pijač še naprej upoštevati tradicionalne postopke za doseganje kakovosti, četudi mora obstajati možnost, da se te opredelitve posodobijo ali dopolnijo, med drugim na mestih, kjer so bile prejšnje opredelitve pomanjkljive ali nezadostne; |
| --- | --- |

D.

ker bi morale v skladu z uvodno izjavo 6 Uredbe (ES) št. 110/2008 opredelitve žganih pijač še naprej upoštevati tradicionalne postopke za doseganje kakovosti, četudi mora obstajati možnost, da se te opredelitve posodobijo ali dopolnijo, med drugim na mestih, kjer so bile prejšnje opredelitve pomanjkljive ali nezadostne;

| E. | ker absint, žgana pijača, ki se tradicionalno proizvaja v več državah članicah, v prilogi II k Uredbi (ES) št. 110/2008 doslej ni bila opredeljena kot kategorija izdelka; |
| --- | --- |

E.

ker absint, žgana pijača, ki se tradicionalno proizvaja v več državah članicah, v prilogi II k Uredbi (ES) št. 110/2008 doslej ni bila opredeljena kot kategorija izdelka;

| F. | ker Komisija v točki c člena 1 svojega osnutka uredbe predlaga vključitev opredelitve absinta v prilogo II k Uredbi (ES) št. 110/2008, po kateri bi bila predvidena minimalna raven vsebnosti anetola 0,5 grama na liter; |
| --- | --- |

F.

ker Komisija v točki c člena 1 svojega osnutka uredbe predlaga vključitev opredelitve absinta v prilogo II k Uredbi (ES) št. 110/2008, po kateri bi bila predvidena minimalna raven vsebnosti anetola 0,5 grama na liter;

| G. | ker je absint splošno poznan kot žgana pijača, ki se proizvaja z aromatiziranjem etanola kmetijskega izvora ali destilata kmetijskega izvora s pravim pelinom (Artemisia absinthium L.), pontskim pelinom (Artemisia pontica L.), janežem (Pimpinella anisum L.), koromača (Foeniculum vulgare Mill.) in drugimi zeliščnimi rastlinami, odvisno od njihove regionalne razpoložljivosti; |
| --- | --- |

G.

ker je absint splošno poznan kot žgana pijača, ki se proizvaja z aromatiziranjem etanola kmetijskega izvora ali destilata kmetijskega izvora s pravim pelinom (Artemisia absinthium L.), pontskim pelinom (Artemisia pontica L.), janežem (Pimpinella anisum L.), koromača (Foeniculum vulgare Mill.) in drugimi zeliščnimi rastlinami, odvisno od njihove regionalne razpoložljivosti;

| H. | ker so se tradicionalni postopki izdelave absinta v številnih državah članicah – zaradi regionalne razpoložljivosti nekaterih zeliščnih rastlin in različnih želja potrošnikov – sčasoma začeli razlikovati, in sicer v takšni meri, da ne predvidevajo vsi tradicionalni recepti minimalne ravni vsebnosti anetola in da raven anetola številnih proizvodov, ki so trenutno na voljo na trgu, ostaja pod ravnjo 0,5 gramov na liter, ki jo predlaga Komisija; |
| --- | --- |

H.

ker so se tradicionalni postopki izdelave absinta v številnih državah članicah – zaradi regionalne razpoložljivosti nekaterih zeliščnih rastlin in različnih želja potrošnikov – sčasoma začeli razlikovati, in sicer v takšni meri, da ne predvidevajo vsi tradicionalni recepti minimalne ravni vsebnosti anetola in da raven anetola številnih proizvodov, ki so trenutno na voljo na trgu, ostaja pod ravnjo 0,5 gramov na liter, ki jo predlaga Komisija;

| I. | ker bi morali proizvajalci teh različic absinta zaradi novo sprejete opredelitve absinta ob začetku veljavnosti osnutka uredbe Komisije bodisi prenehati uporabljati izraz „absint“ kot prodajno poimenovanje bodisi spremeniti svoje dolgoletne recepte, ne glede na njihove tradicionalne metode proizvodnje; |
| --- | --- |

I.

ker bi morali proizvajalci teh različic absinta zaradi novo sprejete opredelitve absinta ob začetku veljavnosti osnutka uredbe Komisije bodisi prenehati uporabljati izraz „absint“ kot prodajno poimenovanje bodisi spremeniti svoje dolgoletne recepte, ne glede na njihove tradicionalne metode proizvodnje;

| J. | ker utegne takšna sprememba bistvenih značilnosti proizvoda vznemiriti potrošnike in tako spodkopati njihovo zaupanje; |
| --- | --- |

J.

ker utegne takšna sprememba bistvenih značilnosti proizvoda vznemiriti potrošnike in tako spodkopati njihovo zaupanje;

| K. | ker bi absint kot kategorijo proizvoda lahko opredelili tako, da bi se zagotovilo spoštovanje regionalnih posebnosti, ne pa da se od proizvajalcev zahteva sprememba tradicionalnih metod proizvodnje; |
| --- | --- |

K.

ker bi absint kot kategorijo proizvoda lahko opredelili tako, da bi se zagotovilo spoštovanje regionalnih posebnosti, ne pa da se od proizvajalcev zahteva sprememba tradicionalnih metod proizvodnje;

| L. | ker bi bili lahko poleg tega proizvajalci absinta obvezani, da na seznam sestavin vključijo količino anetola; |
| --- | --- |

L.

ker bi bili lahko poleg tega proizvajalci absinta obvezani, da na seznam sestavin vključijo količino anetola;

| M. | ker bi morali ukrepi, ki se uporabljajo na področju žganih pijač, v skladu z uvodno izjavo 2 Uredbe (ES) št. 110/2008 prispevati k doseganju visoke ravni varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

M.

ker bi morali ukrepi, ki se uporabljajo na področju žganih pijač, v skladu z uvodno izjavo 2 Uredbe (ES) št. 110/2008 prispevati k doseganju visoke ravni varstva potrošnikov;

| N. | ker Komisija v točki c člena 1 svojega osnutka uredbe poleg tega predlaga, da opredelitev absinta vključuje zahtevo glede vsebnosti tujona (alfa in beta) med 5 in 35 miligrami na liter; |
| --- | --- |

N.

ker Komisija v točki c člena 1 svojega osnutka uredbe poleg tega predlaga, da opredelitev absinta vključuje zahtevo glede vsebnosti tujona (alfa in beta) med 5 in 35 miligrami na liter;

| O. | ker je tujon, ki ga vsebuje pravi pelin (Artemisia absinthium L.), naveden v kompendiju EFSA o rastlinah, v katerih naj bi bile naravno prisotne snovi, ki utegnejo ogrožati človeško zdravje, če se uporabljajo kot živila ali prehranska dopolnila; |
| --- | --- |

O.

ker je tujon, ki ga vsebuje pravi pelin (Artemisia absinthium L.), naveden v kompendiju EFSA o rastlinah, v katerih naj bi bile naravno prisotne snovi, ki utegnejo ogrožati človeško zdravje, če se uporabljajo kot živila ali prehranska dopolnila;

| P. | ker je znanstveni odbor Komisije za prehrano, kot je navedel v svojem mnenju z 2. februarja 2002, presodil, da ni primerno uporabljati tujona kot kemično prepoznano aromatično snov, in podprl uporabo zgornjih meja vsebnosti v živilih in pijačah, ki so bile v veljavi v času sprejetja tega mnenja in ki ostajajo veljavne v skladu s prilogo III k Uredbi (ES) št. 1334/2008; |
| --- | --- |

P.

ker je znanstveni odbor Komisije za prehrano, kot je navedel v svojem mnenju z 2. februarja 2002, presodil, da ni primerno uporabljati tujona kot kemično prepoznano aromatično snov, in podprl uporabo zgornjih meja vsebnosti v živilih in pijačah, ki so bile v veljavi v času sprejetja tega mnenja in ki ostajajo veljavne v skladu s prilogo III k Uredbi (ES) št. 1334/2008;

| Q. | ker so nekateri proizvajalci absinta začeli uporabljati rastline pelina (Artemisia), ki ne vsebujejo tujona ali vsebujejo zelo nizke ravni te snovi; |
| --- | --- |

Q.

ker so nekateri proizvajalci absinta začeli uporabljati rastline pelina (Artemisia), ki ne vsebujejo tujona ali vsebujejo zelo nizke ravni te snovi;

| R. | ker je potemtakem določitev minimalne ravni vsebnosti tujona kot del opredelitve absinta v nasprotju s sedanjo paradigmo obravnavanja te snovi, ki utegne biti škodljiva; |
| --- | --- |

R.

ker je potemtakem določitev minimalne ravni vsebnosti tujona kot del opredelitve absinta v nasprotju s sedanjo paradigmo obravnavanja te snovi, ki utegne biti škodljiva;

| S. | ker določitev minimalne ravni vsebnosti tujona v absintu ni nujno potreben element opredelitve te žgane pijače; |
| --- | --- |

S.

ker določitev minimalne ravni vsebnosti tujona v absintu ni nujno potreben element opredelitve te žgane pijače;

| 1. | meni, da osnutek uredbe Komisije ni skladen s ciljem in vsebino Uredbe (ES) št. 110/2008; |
| --- | --- |

1.

meni, da osnutek uredbe Komisije ni skladen s ciljem in vsebino Uredbe (ES) št. 110/2008;

| 2. | nasprotuje sprejetju osnutka uredbe Komisije o spremembi prilog II in III k Uredbi (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač; |
| --- | --- |

2.

nasprotuje sprejetju osnutka uredbe Komisije o spremembi prilog II in III k Uredbi (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 39, 13.2.2008, str. 16.

(2)  UL L 354, 31.12.2008, str. 34.

(3)  EFSA Journal 2012; 10(5): 2663.

(4)  Znanstveni odbor Komisije za prehrano je obstajal do leta 2003, ko je bila formalno ustanovljena Evropska agencija za varnost hrane (EFSA). 2. decembra 2002 je odbor sprejel mnenje o tujonu, ki je bilo objavljeno dne 6. februarja 2003 z referenco: SCF/CS/FLAV/FLAVOUR/23 ADD 2 končno.

(5)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

---

Četrtek, 14. marec 2013

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/62 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/62

---

P7_TA(2013)0088

Energetski načrt za leto 2050

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o energetskem načrtu za leto 2050, prihodnosti z energijo (2012/2103(INI))

(2016/C 036/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Energetski načrt za leto 2050“ in priloženih delovnih dokumentov (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Energetski načrt za leto 2050“ in priloženih delovnih dokumentov (COM(2011)0885),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2012 o sodelovanju na področju energetske politike s partnerji izven naših meja: strateški pristop k zanesljivi, trajnostni in konkurenčni oskrbi z energijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2012 o sodelovanju na področju energetske politike s partnerji izven naših meja: strateški pristop k zanesljivi, trajnostni in konkurenčni oskrbi z energijo (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2012 o načrtu za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2012 o načrtu za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. novembra 2012 o industrijskih, energetskih in drugih vidikih v zvezi s plinom in nafto iz skrilavca (4) in resolucije o vplivih črpanja plina in nafte iz skrilavca na okolje (5), sprejete dne 21. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. novembra 2012 o industrijskih, energetskih in drugih vidikih v zvezi s plinom in nafto iz skrilavca (4) in resolucije o vplivih črpanja plina in nafte iz skrilavca na okolje (5), sprejete dne 21. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0035/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0035/2013),

| A. | ker je treba opozoriti, da so stebri energetske politike EU trajnost, varna oskrba in konkurenčnost; |
| --- | --- |

A.

ker je treba opozoriti, da so stebri energetske politike EU trajnost, varna oskrba in konkurenčnost;

| B. | ker je treba z ustrezno politiko in instrumenti ter prilagajanjem na proces ponovne industrializacije našega gospodarstva upoštevati konkurenčnost evropske industrije; |
| --- | --- |

B.

ker je treba z ustrezno politiko in instrumenti ter prilagajanjem na proces ponovne industrializacije našega gospodarstva upoštevati konkurenčnost evropske industrije;

| C. | ker je v interesu držav članic, da zmanjšajo svojo odvisnost od uvoza energije z nestabilnimi cenami in da diverzificirajo oskrbo z energijo; |
| --- | --- |

C.

ker je v interesu držav članic, da zmanjšajo svojo odvisnost od uvoza energije z nestabilnimi cenami in da diverzificirajo oskrbo z energijo;

| D. | ker je izziv zanesljive oskrbe z energijo ublažiti negotovost, zaradi katere prihaja do napetosti med državami, in zmanjšati neučinkovitost trga, ki zmanjšuje koristi trgovanja tako za dobavitelje kot potrošnike; |
| --- | --- |

D.

ker je izziv zanesljive oskrbe z energijo ublažiti negotovost, zaradi katere prihaja do napetosti med državami, in zmanjšati neučinkovitost trga, ki zmanjšuje koristi trgovanja tako za dobavitelje kot potrošnike;

| E. | ker je pomembno pridobiti zgodnjo oceno uresničljivosti visoko zastavljenih ciljev energetskega načrta in pregledati vpliv na gospodarstvo EU, nenazadnje tudi z vidika svetovne konkurenčnosti, zaposlovanja in socialne varnosti; |
| --- | --- |

E.

ker je pomembno pridobiti zgodnjo oceno uresničljivosti visoko zastavljenih ciljev energetskega načrta in pregledati vpliv na gospodarstvo EU, nenazadnje tudi z vidika svetovne konkurenčnosti, zaposlovanja in socialne varnosti;

| F. | ker morajo imeti države članice, energetska podjetja in splošna javnost jasen pogled na smer energetske politike EU, ki mora biti podprta z večjo gotovostjo, tudi z mejniki in cilji do leta 2030, da bi ustvarili spodbude in zmanjšali tveganja dolgoročnih naložb; |
| --- | --- |

F.

ker morajo imeti države članice, energetska podjetja in splošna javnost jasen pogled na smer energetske politike EU, ki mora biti podprta z večjo gotovostjo, tudi z mejniki in cilji do leta 2030, da bi ustvarili spodbude in zmanjšali tveganja dolgoročnih naložb;

Cilji energetskega načrta EU za leto 2050

| 1. | priznava prednosti, ki jih državam članicam prinašajo skupna prizadevanja za preoblikovanje energetskega sistema; zato podpira energetski načrt za leto 2050 kot podlago za vlaganje zakonodajnih in drugih pobud o energetski politiki z namenom izoblikovanja okvira politik do leta 2030, vključno z mejniki in cilji v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, obnovljivo energijo in energetsko učinkovitost, da bi vzpostavili ambiciozen in stabilen regulativni in zakonodajni okvir; opozarja, da je za opredelitev energetskih ciljev do leta 2050 in v vmesnem času potrebno vseevropsko upravljanje; predlaga, naj se v duhu solidarnosti sprejme strategija, ki bo državam članicam omogočila sodelovanje v okviru načrta v duhu solidarnosti – ustanovitev evropske energetske skupnosti; spodbuja prizadevanja, da bi okvir politike do leta 2030 določili do datuma, ki bo ustrezen za zagotovitev varnosti za vlagatelje; |
| --- | --- |

1.

priznava prednosti, ki jih državam članicam prinašajo skupna prizadevanja za preoblikovanje energetskega sistema; zato podpira energetski načrt za leto 2050 kot podlago za vlaganje zakonodajnih in drugih pobud o energetski politiki z namenom izoblikovanja okvira politik do leta 2030, vključno z mejniki in cilji v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, obnovljivo energijo in energetsko učinkovitost, da bi vzpostavili ambiciozen in stabilen regulativni in zakonodajni okvir; opozarja, da je za opredelitev energetskih ciljev do leta 2050 in v vmesnem času potrebno vseevropsko upravljanje; predlaga, naj se v duhu solidarnosti sprejme strategija, ki bo državam članicam omogočila sodelovanje v okviru načrta v duhu solidarnosti – ustanovitev evropske energetske skupnosti; spodbuja prizadevanja, da bi okvir politike do leta 2030 določili do datuma, ki bo ustrezen za zagotovitev varnosti za vlagatelje;

| 2. | opozarja, da predlagani scenariji do leta 2050 niso dokončno določeni, temveč so osnova za tvoren dialog o tem, kako preoblikovati evropski energetski sistem, da bi do leta 2050 dosegli dolgoročni cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 80 do 95 % glede na raven iz leta 1990; opozarja, da vse energetske projekcije za prihodnost, vključno z energetskim načrtom, temeljijo na določenih predpostavkah o tehnološkem in gospodarskem razvoju; zato Komisijo poziva k rednim posodobitvam načrta; opozarja, da Komisija v oceni učinka ni podrobneje preučila možnih projekcij v obdobju do leta 2050 ločeno za vsako državo članico, skupino držav članic ali regionalno skupino; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da predlagani scenariji do leta 2050 niso dokončno določeni, temveč so osnova za tvoren dialog o tem, kako preoblikovati evropski energetski sistem, da bi do leta 2050 dosegli dolgoročni cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 80 do 95 % glede na raven iz leta 1990; opozarja, da vse energetske projekcije za prihodnost, vključno z energetskim načrtom, temeljijo na določenih predpostavkah o tehnološkem in gospodarskem razvoju; zato Komisijo poziva k rednim posodobitvam načrta; opozarja, da Komisija v oceni učinka ni podrobneje preučila možnih projekcij v obdobju do leta 2050 ločeno za vsako državo članico, skupino držav članic ali regionalno skupino;

| 3. | pozdravlja dejstvo, da energetski načrt za leto 2050 obravnava različne scenarije; poudarja, da so tako scenariji na osnovi sedanjih usmeritev kot tisti na osnovi dekarbonizacije le projekcije; ugotavlja, da kot taki zagotovo ne vključujejo vseh možnosti in zato lahko ponudijo le zamisli za prihodnjo strukturo oskrbe Evrope z energijo; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja dejstvo, da energetski načrt za leto 2050 obravnava različne scenarije; poudarja, da so tako scenariji na osnovi sedanjih usmeritev kot tisti na osnovi dekarbonizacije le projekcije; ugotavlja, da kot taki zagotovo ne vključujejo vseh možnosti in zato lahko ponudijo le zamisli za prihodnjo strukturo oskrbe Evrope z energijo;

| 4. | poudarja, da bi bilo treba projekcije, ki so bile pripravljene za energetski načrt za leto 2050, razvijati naprej tudi na podlagi drugih modelov, ne samo modela PRIMES, in obravnavati dodatne nizkoogljične scenarije, da bi bolje razumeli alternativne pristope k razvoju varne in cenovno ugodne oskrbe z energijo z nizkimi emisijami za Evropo v prihodnosti. |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bi bilo treba projekcije, ki so bile pripravljene za energetski načrt za leto 2050, razvijati naprej tudi na podlagi drugih modelov, ne samo modela PRIMES, in obravnavati dodatne nizkoogljične scenarije, da bi bolje razumeli alternativne pristope k razvoju varne in cenovno ugodne oskrbe z energijo z nizkimi emisijami za Evropo v prihodnosti.

| 5. | se zaveda, da je električna energija iz nizkoogljičnih virov nujno potrebna za dekarbonizacijo – za to je do leta 2050 potreben sektor električne energije EU, ki bo skoraj brezogljičen; |
| --- | --- |

5.

se zaveda, da je električna energija iz nizkoogljičnih virov nujno potrebna za dekarbonizacijo – za to je do leta 2050 potreben sektor električne energije EU, ki bo skoraj brezogljičen;

| 6. | poudarja pomen energetske politike EU sredi gospodarske in finančne krize; poudarja vlogo, ki jo ima energetika pri spodbujanju gospodarske rasti, konkurenčnosti in ustvarjanju delovnih mest v EU; poziva Komisijo, naj predlaga strategije za obdobje po letu 2020 in čim prej predstavi okvir energetske politike EU do leta 2030; je prepričan, da bi moral biti ta okvir usklajen s programom dekarbonizacije do leta 2050 in upoštevati možnosti, „ki jih ne bomo obžalovali“, navedene v načrtu; poziva k ukrepom, ki jih je treba sprejeti za zmanjšanje negativnega vpliva na okolje, pri čemer je treba upoštevati učinek sprejetih ukrepov na konkurenčnost nacionalnih gospodarstev in gospodarstvo EU, pa tudi na zanesljivo oskrbo z energijo za državljane; |
| --- | --- |

6.

poudarja pomen energetske politike EU sredi gospodarske in finančne krize; poudarja vlogo, ki jo ima energetika pri spodbujanju gospodarske rasti, konkurenčnosti in ustvarjanju delovnih mest v EU; poziva Komisijo, naj predlaga strategije za obdobje po letu 2020 in čim prej predstavi okvir energetske politike EU do leta 2030; je prepričan, da bi moral biti ta okvir usklajen s programom dekarbonizacije do leta 2050 in upoštevati možnosti, „ki jih ne bomo obžalovali“, navedene v načrtu; poziva k ukrepom, ki jih je treba sprejeti za zmanjšanje negativnega vpliva na okolje, pri čemer je treba upoštevati učinek sprejetih ukrepov na konkurenčnost nacionalnih gospodarstev in gospodarstvo EU, pa tudi na zanesljivo oskrbo z energijo za državljane;

| 7. | opozarja na skrb zbujajoče razmere v Bolgariji v prvih mesecih leta 2013 in poudarja, da je treba zagotoviti nizke cene električne energije prek energetske politike EU, ki bo zagotavljala konkurenčnost gospodarstev držav članic na svetovnem trgu; ta vidik je treba upoštevati zlasti v času gospodarske krize, preden se državam članicam naloži dodatna bremena na ravni EU; |
| --- | --- |

7.

opozarja na skrb zbujajoče razmere v Bolgariji v prvih mesecih leta 2013 in poudarja, da je treba zagotoviti nizke cene električne energije prek energetske politike EU, ki bo zagotavljala konkurenčnost gospodarstev držav članic na svetovnem trgu; ta vidik je treba upoštevati zlasti v času gospodarske krize, preden se državam članicam naloži dodatna bremena na ravni EU;

| 8. | ugotavlja, da izvajanje okoljskih in podnebnih politik brez upoštevanja izzivov, kot je zanesljiva oskrba z energijo, ne more nadomestiti energetske politike, ki se izvaja skladno z načelom trajnostnega razvoja in ki sedanjim in prihodnjim generacija zagotavlja pravičen, splošen in konkurenčen dostop do energetskih virov ob spoštovanju naravnega okolja; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da izvajanje okoljskih in podnebnih politik brez upoštevanja izzivov, kot je zanesljiva oskrba z energijo, ne more nadomestiti energetske politike, ki se izvaja skladno z načelom trajnostnega razvoja in ki sedanjim in prihodnjim generacija zagotavlja pravičen, splošen in konkurenčen dostop do energetskih virov ob spoštovanju naravnega okolja;

| 9. | spodbuja države članice, naj okrepijo tekoča prizadevanja za doseganje sedanjih ciljev za leto 2020 na področju energetske politike EU, zlasti cilja 20 % glede energetske učinkovitosti, pri uresničevanju katerega smo trenutno neuspešni; poudarja, da je za uresničitev zavezujočega cilja EU najmanj 20 odstotkov do leta 2020 bistveno pravočasno in polno izvajanje Direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (6); |
| --- | --- |

9.

spodbuja države članice, naj okrepijo tekoča prizadevanja za doseganje sedanjih ciljev za leto 2020 na področju energetske politike EU, zlasti cilja 20 % glede energetske učinkovitosti, pri uresničevanju katerega smo trenutno neuspešni; poudarja, da je za uresničitev zavezujočega cilja EU najmanj 20 odstotkov do leta 2020 bistveno pravočasno in polno izvajanje Direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (6);

| 10. | poziva Komisijo, naj sprejme strategijo za regionalno energetsko specializacijo, da bi lahko regije razvile tiste vire energije, s katerimi bi najučinkoviteje uresničevale evropske cilje za leto 2050, na primer sončno energijo na jugu in vetrno na severu; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj sprejme strategijo za regionalno energetsko specializacijo, da bi lahko regije razvile tiste vire energije, s katerimi bi najučinkoviteje uresničevale evropske cilje za leto 2050, na primer sončno energijo na jugu in vetrno na severu;

| 11. | je prepričan, da je prehod na nizkoogljično in energetsko učinkovito gospodarstvo priložnost ne le za trajnostno, ampak tudi zanesljivo oskrbo in za konkurenčnost v Evropi in da je lahko zmanjševanje emisij toplogrednih plinov konkurenčna prednost na rastočem svetovnem trgu blaga in storitev, povezanih z energijo; opozarja, da je to priložnost za mala in srednja podjetja v EU, ki poslujejo na trgu obnovljivih virov energije, saj daje odlično spodbudo razvoju podjetništva in inovacij in bi lahko pomenila tudi enega glavnih virov za ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

11.

je prepričan, da je prehod na nizkoogljično in energetsko učinkovito gospodarstvo priložnost ne le za trajnostno, ampak tudi zanesljivo oskrbo in za konkurenčnost v Evropi in da je lahko zmanjševanje emisij toplogrednih plinov konkurenčna prednost na rastočem svetovnem trgu blaga in storitev, povezanih z energijo; opozarja, da je to priložnost za mala in srednja podjetja v EU, ki poslujejo na trgu obnovljivih virov energije, saj daje odlično spodbudo razvoju podjetništva in inovacij in bi lahko pomenila tudi enega glavnih virov za ustvarjanje delovnih mest;

| 12. | poudarja, da je jasen in usklajen politični in zakonodajni okvir izredno pomemben, saj bo na gospodarsko učinkovit in trajnosten način pomagal spodbuditi potrebne naložbe v tehnologije, „ki jih ne bomo obžalovali“; izpostavlja temeljne cilje strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast in zahteva nadaljevanje takšnega političnega pristopa tudi po letu 2020; ugotavlja, da bo za ozaveščeno in uravnoteženo odločitev glede strategij po letu 2020 potreben pregled obstoječih strategij do leta 2020; poudarja pomen energetske strategije, ki bi bila usmerjena v bolj zanesljivo oskrbo EU z energijo, povečanje gospodarske in industrijske konkurenčnosti, ustvarjanje delovnih mest, socialne vidike in trajnost okolja prek ukrepov, kot so večja uporaba obnovljivih virov, diverzifikacija dobavnih poti, dobaviteljev in virov, vključno z boljšimi notranjimi povezavami med državami članicami, energetska učinkovitost ter učinkovitejši in racionaliziran elektroenergetski sistem, ki bi spodbudil naložbe v trajnostno proizvodnjo energije in tehnologije za rezervne in izravnalne zmogljivosti; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je jasen in usklajen politični in zakonodajni okvir izredno pomemben, saj bo na gospodarsko učinkovit in trajnosten način pomagal spodbuditi potrebne naložbe v tehnologije, „ki jih ne bomo obžalovali“; izpostavlja temeljne cilje strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast in zahteva nadaljevanje takšnega političnega pristopa tudi po letu 2020; ugotavlja, da bo za ozaveščeno in uravnoteženo odločitev glede strategij po letu 2020 potreben pregled obstoječih strategij do leta 2020; poudarja pomen energetske strategije, ki bi bila usmerjena v bolj zanesljivo oskrbo EU z energijo, povečanje gospodarske in industrijske konkurenčnosti, ustvarjanje delovnih mest, socialne vidike in trajnost okolja prek ukrepov, kot so večja uporaba obnovljivih virov, diverzifikacija dobavnih poti, dobaviteljev in virov, vključno z boljšimi notranjimi povezavami med državami članicami, energetska učinkovitost ter učinkovitejši in racionaliziran elektroenergetski sistem, ki bi spodbudil naložbe v trajnostno proizvodnjo energije in tehnologije za rezervne in izravnalne zmogljivosti;

| 13. | ugotavlja, da delovanje trgov ogljika in cene virov energije igrajo pomembno vlogo pri vedenju igralcev na trgu, tudi industrije in potrošnikov; želi, da bi politični okvir za obdobje po letu 2020 usmerjalo načelo odgovornosti povzročitelja in dolgoročna pravila za zagotovitev varnosti za akterje na trgih; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da delovanje trgov ogljika in cene virov energije igrajo pomembno vlogo pri vedenju igralcev na trgu, tudi industrije in potrošnikov; želi, da bi politični okvir za obdobje po letu 2020 usmerjalo načelo odgovornosti povzročitelja in dolgoročna pravila za zagotovitev varnosti za akterje na trgih;

| 14. | opozarja, da je določanje mešanice energetskih virov v pristojnosti vsake države članice posebej; priznava, da energetski načrt za leto 2050 dopolnjuje nacionalna, regionalna in lokalna prizadevanja za posodobitev oskrbe z energijo; zato priznava tudi, da morajo države članice sodelovati na podlagi skupnih ciljev; dalje poudarja, da ima EU pomembno vlogo pri omogočanju ustrezno usklajenega, povezanega in trajnostnega energetskega preoblikovanja v vsej Uniji, med drugim tudi pri zagotavljanju, da so nacionalne politike usklajene s cilji in pravom EU; poziva države članice in Komisijo, naj se še naprej usmerjajo v možnosti, s katerimi bi lahko kot del globalnih prizadevanj dosegli dolgoročne energetske cilje in podnebne cilje (kot jih je sprejel Svet) na tehnološko raznolik, trajnosten, gospodarsko učinkovit, konkurenčen in varen način ter s čim manjšim izkrivljanjem trga, na nacionalni ravni pa naj nadaljujejo tudi prizadevanja za čim večji izkoristek potenciala stroškovno učinkovitih prihrankov energije, tudi ob podpori razpoložljivih finančnih instrumentov Unije; obenem priznava prednosti usklajenega, in kjer je to ustrezno, skupnega evropskega pristopa, ki pa mora upoštevati posebnosti malih energetskih sistemov in s tem povezane potrebo po fleksibilnosti; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je določanje mešanice energetskih virov v pristojnosti vsake države članice posebej; priznava, da energetski načrt za leto 2050 dopolnjuje nacionalna, regionalna in lokalna prizadevanja za posodobitev oskrbe z energijo; zato priznava tudi, da morajo države članice sodelovati na podlagi skupnih ciljev; dalje poudarja, da ima EU pomembno vlogo pri omogočanju ustrezno usklajenega, povezanega in trajnostnega energetskega preoblikovanja v vsej Uniji, med drugim tudi pri zagotavljanju, da so nacionalne politike usklajene s cilji in pravom EU; poziva države članice in Komisijo, naj se še naprej usmerjajo v možnosti, s katerimi bi lahko kot del globalnih prizadevanj dosegli dolgoročne energetske cilje in podnebne cilje (kot jih je sprejel Svet) na tehnološko raznolik, trajnosten, gospodarsko učinkovit, konkurenčen in varen način ter s čim manjšim izkrivljanjem trga, na nacionalni ravni pa naj nadaljujejo tudi prizadevanja za čim večji izkoristek potenciala stroškovno učinkovitih prihrankov energije, tudi ob podpori razpoložljivih finančnih instrumentov Unije; obenem priznava prednosti usklajenega, in kjer je to ustrezno, skupnega evropskega pristopa, ki pa mora upoštevati posebnosti malih energetskih sistemov in s tem povezane potrebo po fleksibilnosti;

| 15. | poudarja, da je eden od glavnih stebrov zanesljive oskrbe z energijo ta, da države članice EU svoje energetske sisteme gradijo na lastnih energetskih virih ter na svoji sposobnosti, da do njih dostopajo; zato meni, da bi bilo s tega vidika za države članice najbolj racionalno, če bi razvijale tiste energetske tehnologije, za katere imajo potencial in izkušnje in ki jim zagotavljajo neprekinjeno in stabilno dobavo energije, obenem pa ohranjale okoljske in podnebne standarde. |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je eden od glavnih stebrov zanesljive oskrbe z energijo ta, da države članice EU svoje energetske sisteme gradijo na lastnih energetskih virih ter na svoji sposobnosti, da do njih dostopajo; zato meni, da bi bilo s tega vidika za države članice najbolj racionalno, če bi razvijale tiste energetske tehnologije, za katere imajo potencial in izkušnje in ki jim zagotavljajo neprekinjeno in stabilno dobavo energije, obenem pa ohranjale okoljske in podnebne standarde.

| 16. | poudarja, da načrtovani ukrepi ne bi smeli biti usmerjeni v uresničevanje načrtov glede ciljev zmanjšanja po pristopu od zgoraj navzdol, kot so sedaj, temveč v izvajanje načrtov ukrepanja, ki upoštevajo vprašanja, kot so obstoječi potencial v državah članicah, obeti za razvoj gospodarsko učinkovitih novih tehnologij ter globalni učinki izvajanja predlagane politike, zato da bi nato predlagali cilje zmanjšanja za naslednja leta (pristop od spodaj navzgor); |
| --- | --- |

16.

poudarja, da načrtovani ukrepi ne bi smeli biti usmerjeni v uresničevanje načrtov glede ciljev zmanjšanja po pristopu od zgoraj navzdol, kot so sedaj, temveč v izvajanje načrtov ukrepanja, ki upoštevajo vprašanja, kot so obstoječi potencial v državah članicah, obeti za razvoj gospodarsko učinkovitih novih tehnologij ter globalni učinki izvajanja predlagane politike, zato da bi nato predlagali cilje zmanjšanja za naslednja leta (pristop od spodaj navzgor);

| 17. | je seznanjen z ugotovitvami iz energetskega načrta za leto 2050, da je prehod v sektor trajnostne energije na ravni EU tehnično in ekonomsko izvedljiv in je po analizi Komisije dolgoročno cenejši od nadaljevanja sedanjih politik; vseeno pa opozarja, da bi bilo treba upoštevati nacionalne razmere, ki se lahko po državah članicah precej razlikujejo; |
| --- | --- |

17.

je seznanjen z ugotovitvami iz energetskega načrta za leto 2050, da je prehod v sektor trajnostne energije na ravni EU tehnično in ekonomsko izvedljiv in je po analizi Komisije dolgoročno cenejši od nadaljevanja sedanjih politik; vseeno pa opozarja, da bi bilo treba upoštevati nacionalne razmere, ki se lahko po državah članicah precej razlikujejo;

| 18. | meni, da bodo cilji za leto 2050 uresničeni le, če bo EU prevzela svojo odgovornost in odigrala ključno vlogo pri prehodu; zlasti za velike projekte, kot je gradnja vetrnih elektrarn v Severnem morju, in čezmejno infrastrukturo, skupno več ali vsem državam članicam, bi morala EU izbrati prednostne projekte in delovati kot glavna vlagateljica ter tako spodbuditi zasebne naložbe; |
| --- | --- |

18.

meni, da bodo cilji za leto 2050 uresničeni le, če bo EU prevzela svojo odgovornost in odigrala ključno vlogo pri prehodu; zlasti za velike projekte, kot je gradnja vetrnih elektrarn v Severnem morju, in čezmejno infrastrukturo, skupno več ali vsem državam članicam, bi morala EU izbrati prednostne projekte in delovati kot glavna vlagateljica ter tako spodbuditi zasebne naložbe;

| 19. | priznava, da je treba zaradi čedalje večjega pomena električne energije v prihodnji mešanici energetskih virov izkoristiti vsa sredstva nizkoogljične proizvodnje električne energije (med drugim izkoristek pretvorbe, obnovljivi viri, zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida in jedrska energija), če naj bi se cilji na področju podnebnih sprememb dosegli brez ogrožanja konkurenčnosti in zanesljive oskrbe z energijo; |
| --- | --- |

19.

priznava, da je treba zaradi čedalje večjega pomena električne energije v prihodnji mešanici energetskih virov izkoristiti vsa sredstva nizkoogljične proizvodnje električne energije (med drugim izkoristek pretvorbe, obnovljivi viri, zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida in jedrska energija), če naj bi se cilji na področju podnebnih sprememb dosegli brez ogrožanja konkurenčnosti in zanesljive oskrbe z energijo;

| 20. | poudarja, da je vzpostavitev čezmejne energetske infrastrukture in mehanizma za izmenjavo informacij v Uniji osnovni pogoj za uspeh energetskega načrta; zato poudarja, da je potrebno odločno usklajevanje med politikami držav članic ter skupno delovanje, solidarnost in preglednost na področju zunanje energetske politike, energetske varnosti in naložb v novo energetsko infrastrukturo; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je vzpostavitev čezmejne energetske infrastrukture in mehanizma za izmenjavo informacij v Uniji osnovni pogoj za uspeh energetskega načrta; zato poudarja, da je potrebno odločno usklajevanje med politikami držav članic ter skupno delovanje, solidarnost in preglednost na področju zunanje energetske politike, energetske varnosti in naložb v novo energetsko infrastrukturo;

| 21. | obžaluje, da Komisija ni izvedla priporočil svetovalne skupine, vključene v medsebojne strokovne preglede, za energetski načrt za leto 2050; poziva Komisijo, naj izda posodobljeno različico energetskega načrta, kjer bodo ta priporočila upoštevana; |
| --- | --- |

21.

obžaluje, da Komisija ni izvedla priporočil svetovalne skupine, vključene v medsebojne strokovne preglede, za energetski načrt za leto 2050; poziva Komisijo, naj izda posodobljeno različico energetskega načrta, kjer bodo ta priporočila upoštevana;

Glavni elementi dolgoročne strategije

| 22. | pozdravlja ugotovitev iz energetskega načrta za leto 2050, da so ukrepi, ki jih je treba sprejeti po analiziranih scenarijih za preoblikovanje energetskega sistema EU, podobni; v zvezi s tem pozdravlja ugotovitev Komisije, da so povečana uporaba obnovljivih virov, energetska učinkovitost in energetska infrastruktura, vključno s pametnimi omrežji, možnosti, ki jih ne bomo obžalovali, zlasti če jih uravnava trg, ne glede na to, katera pot se izbere za uresničitev dekarboniziranega energetskega sistema leta 2050; poziva Komisijo, naj preuči scenarij, ki bi združeval „visok delež energije iz obnovljivih virov in visoko energetsko učinkovitost“; meni, da bi s sprejetjem odločitve o razvojni poti prispevali k naložbeni varnosti; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja ugotovitev iz energetskega načrta za leto 2050, da so ukrepi, ki jih je treba sprejeti po analiziranih scenarijih za preoblikovanje energetskega sistema EU, podobni; v zvezi s tem pozdravlja ugotovitev Komisije, da so povečana uporaba obnovljivih virov, energetska učinkovitost in energetska infrastruktura, vključno s pametnimi omrežji, možnosti, ki jih ne bomo obžalovali, zlasti če jih uravnava trg, ne glede na to, katera pot se izbere za uresničitev dekarboniziranega energetskega sistema leta 2050; poziva Komisijo, naj preuči scenarij, ki bi združeval „visok delež energije iz obnovljivih virov in visoko energetsko učinkovitost“; meni, da bi s sprejetjem odločitve o razvojni poti prispevali k naložbeni varnosti;

| 23. | meni, da bi bilo treba finančno krizo obravnavati kot priložnost za preoblikovanje razvojnega modela družbe EU v energetsko visoko učinkovito gospodarstvo, v celoti temelječe na energiji iz obnovljivih virov in odporno na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi bilo treba finančno krizo obravnavati kot priložnost za preoblikovanje razvojnega modela družbe EU v energetsko visoko učinkovito gospodarstvo, v celoti temelječe na energiji iz obnovljivih virov in odporno na podnebne spremembe;

| 24. | priznava, da je večji delež obnovljivih energetskih virov v mešanici teh virov po letu 2020 ključen vidik bolj trajnostnega energetskega sistema; nadalje priznava, da vsi scenariji za dekarbonizacijo, ki jih obravnava sporočilo Komisije, predvidevajo večji delež obnovljivih virov energije v mešanici energetskih virov EU, in sicer približno 30 % v končni bruto porabi energije leta 2030 in vsaj 55 % leta 2050; poudarja, da bi s približevanjem politiki večje energetske učinkovitosti lahko pripomogli k večjemu deležu obnovljivih virov energije; poziva Komisijo, naj pri prihodnjih ocenah izrecno upošteva decentralizirano proizvodnjo energije; poziva jo tudi, naj jasno opredeli finančne, tehnične in infrastrukturne ovire, ki preprečujejo rast decentralizirane proizvodnje v državah članicah; |
| --- | --- |

24.

priznava, da je večji delež obnovljivih energetskih virov v mešanici teh virov po letu 2020 ključen vidik bolj trajnostnega energetskega sistema; nadalje priznava, da vsi scenariji za dekarbonizacijo, ki jih obravnava sporočilo Komisije, predvidevajo večji delež obnovljivih virov energije v mešanici energetskih virov EU, in sicer približno 30 % v končni bruto porabi energije leta 2030 in vsaj 55 % leta 2050; poudarja, da bi s približevanjem politiki večje energetske učinkovitosti lahko pripomogli k večjemu deležu obnovljivih virov energije; poziva Komisijo, naj pri prihodnjih ocenah izrecno upošteva decentralizirano proizvodnjo energije; poziva jo tudi, naj jasno opredeli finančne, tehnične in infrastrukturne ovire, ki preprečujejo rast decentralizirane proizvodnje v državah članicah;

Energetska učinkovitost

| 25. | poudarja, da bodo imeli pri preoblikovanju energetskega sistema glavno vlogo večja energetska učinkovitost in prihranki energije ter da je izpolnjevanje ciljev za leto 2020 osnovni pogoj za nadaljnji napredek do leta 2050; v zvezi s tem priporoča, da države članice povečajo prizadevanja za polno izvajanje nedavno sprejete direktive o energetski učinkovitosti, ter priporoča, da se kampanje osveščanja in energetska učinkovitost vključijo v nacionalne učne načrte za šole v državah članicah; priporoča državam članicam in Komisiji, naj si bolj prizadevajo za vključitev nacionalnih zamisli, pritegnitev nacionalnih razvojnih bank in podporo izmenjavi dobrih praks; opozarja, da je energetska učinkovitost ob pravilnem izvajanju za EU stroškovno učinkovit način za doseganje dolgoročnih ciljev v zvezi s prihranki energije, podnebnimi spremembami ter gospodarsko in energetsko varnostjo; se zaveda, da lahko prehod k energetsko bolj učinkovitemu gospodarstvu pospeši razmah inovativnih tehnoloških rešitev, zmanjša uvoz fosilnih goriv in poveča konkurenčnost in rast industrije v Uniji; je prepričan, da bi se morali pri premiku k večji energetski učinkovitosti osredotočiti na celotno verigo oskrbe z energijo in povpraševanja po njej, vključno s transformacijo, prenosom, distribucijo in oskrbo, ter porabo v industriji, stavbah in gospodinjstvih; poudarja, da bi moralo biti zmanjšanje porabe energije v stavbah osrednji element dolgoročne politike EU za energetsko učinkovitost, saj prenova obstoječih stavb pomeni ogromen potencial za prihranek energije; poudarja, da je treba povečati sedanjo hitrost in kakovost prenove stavb, da bi lahko EU do leta 2050 zmanjšala porabo energije obstoječega obsega stavb za 80 % v primerjavi z letom 2010; v zvezi s tem poziva države članice, naj sprejmejo dolgoročne strategije za prenovo stavb, kot zahteva direktiva o energetski učinkovitosti; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da bodo imeli pri preoblikovanju energetskega sistema glavno vlogo večja energetska učinkovitost in prihranki energije ter da je izpolnjevanje ciljev za leto 2020 osnovni pogoj za nadaljnji napredek do leta 2050; v zvezi s tem priporoča, da države članice povečajo prizadevanja za polno izvajanje nedavno sprejete direktive o energetski učinkovitosti, ter priporoča, da se kampanje osveščanja in energetska učinkovitost vključijo v nacionalne učne načrte za šole v državah članicah; priporoča državam članicam in Komisiji, naj si bolj prizadevajo za vključitev nacionalnih zamisli, pritegnitev nacionalnih razvojnih bank in podporo izmenjavi dobrih praks; opozarja, da je energetska učinkovitost ob pravilnem izvajanju za EU stroškovno učinkovit način za doseganje dolgoročnih ciljev v zvezi s prihranki energije, podnebnimi spremembami ter gospodarsko in energetsko varnostjo; se zaveda, da lahko prehod k energetsko bolj učinkovitemu gospodarstvu pospeši razmah inovativnih tehnoloških rešitev, zmanjša uvoz fosilnih goriv in poveča konkurenčnost in rast industrije v Uniji; je prepričan, da bi se morali pri premiku k večji energetski učinkovitosti osredotočiti na celotno verigo oskrbe z energijo in povpraševanja po njej, vključno s transformacijo, prenosom, distribucijo in oskrbo, ter porabo v industriji, stavbah in gospodinjstvih; poudarja, da bi moralo biti zmanjšanje porabe energije v stavbah osrednji element dolgoročne politike EU za energetsko učinkovitost, saj prenova obstoječih stavb pomeni ogromen potencial za prihranek energije; poudarja, da je treba povečati sedanjo hitrost in kakovost prenove stavb, da bi lahko EU do leta 2050 zmanjšala porabo energije obstoječega obsega stavb za 80 % v primerjavi z letom 2010; v zvezi s tem poziva države članice, naj sprejmejo dolgoročne strategije za prenovo stavb, kot zahteva direktiva o energetski učinkovitosti;

| 26. | poudarja, da sta nujno potrebna nova, posodobljena, pametna in prilagodljiva energetska infrastruktura, zlasti pametna omrežja, da bi omogočili bolj prožno rezervno in izravnalno zmogljivost – ki vključuje sisteme za mikroproizvodnjo in shranjevanje za posameznike, nove rabe električne energije (kot so elektronska vozila) in programe za odziv na povpraševanje (vključno s pametnimi števci) – ter popolnoma integriran evropski omrežni sistem, med drugim za povezavo vseh virov energije v EU, ki se je izkazal za nepogrešljivega poudarja, da se stroškovno optimalne politike razlikujejo glede na vzorce povpraševanja, možnosti dobave, geografske značilnosti in gospodarsko okolje na lokalni ravni; dalje opozarja, da je treba nujno vzpostaviti stabilen in predvidljiv regulativni okvir, pa tudi tržne mehanizme EU za spodbujanje prožnosti, vključno z uporabo zmogljivosti in skladiščenjem, ter zagotoviti sofinanciranje EU, namenjeno projektom skupnega interesa za infrastrukture, ki so v skladu s smernicami za energetsko infrastrukturo in instrumentom za povezovanje Evrope; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da sta nujno potrebna nova, posodobljena, pametna in prilagodljiva energetska infrastruktura, zlasti pametna omrežja, da bi omogočili bolj prožno rezervno in izravnalno zmogljivost – ki vključuje sisteme za mikroproizvodnjo in shranjevanje za posameznike, nove rabe električne energije (kot so elektronska vozila) in programe za odziv na povpraševanje (vključno s pametnimi števci) – ter popolnoma integriran evropski omrežni sistem, med drugim za povezavo vseh virov energije v EU, ki se je izkazal za nepogrešljivega poudarja, da se stroškovno optimalne politike razlikujejo glede na vzorce povpraševanja, možnosti dobave, geografske značilnosti in gospodarsko okolje na lokalni ravni; dalje opozarja, da je treba nujno vzpostaviti stabilen in predvidljiv regulativni okvir, pa tudi tržne mehanizme EU za spodbujanje prožnosti, vključno z uporabo zmogljivosti in skladiščenjem, ter zagotoviti sofinanciranje EU, namenjeno projektom skupnega interesa za infrastrukture, ki so v skladu s smernicami za energetsko infrastrukturo in instrumentom za povezovanje Evrope;

| 27. | ugotavlja, da so z ozirom na stroške nove gradnje in razgradnje zastarelih naprav ter stroške programov za okoljsko in socialno obnovo regij EU in nacionalna finančna sredstva, vključno s proračunskimi in investicijskimi politikami, osnovni pogoj za oblikovanje nove energetske infrastrukture v Evropi; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da so z ozirom na stroške nove gradnje in razgradnje zastarelih naprav ter stroške programov za okoljsko in socialno obnovo regij EU in nacionalna finančna sredstva, vključno s proračunskimi in investicijskimi politikami, osnovni pogoj za oblikovanje nove energetske infrastrukture v Evropi;

| 28. | poziva Komisijo, naj v celoti razišče potencial in različne možne tehnologije shranjevanja energije v EU, in sicer z integracijo notranjega energetskega trga EU, vključno zmogljivostmi energetskih omrežij, politikami na področju energije in podnebnih sprememb ter varstva interesov potrošnikov, tako da bo mogoče doseči energetske in podnebne cilje Unije, zmanjšati odvisnost od energije, proizvedene zunaj EU, ter vzpostaviti pravi enotni trg in enake konkurenčne pogoje na področju energije, kar bo v prihodnosti v največji meri zagotavljalo zanesljivo oskrbo z energijo; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj v celoti razišče potencial in različne možne tehnologije shranjevanja energije v EU, in sicer z integracijo notranjega energetskega trga EU, vključno zmogljivostmi energetskih omrežij, politikami na področju energije in podnebnih sprememb ter varstva interesov potrošnikov, tako da bo mogoče doseči energetske in podnebne cilje Unije, zmanjšati odvisnost od energije, proizvedene zunaj EU, ter vzpostaviti pravi enotni trg in enake konkurenčne pogoje na področju energije, kar bo v prihodnosti v največji meri zagotavljalo zanesljivo oskrbo z energijo;

Obnovljivi viri energije

| 29. | poudarja, da je srednje- do dolgoročno ključen bolj evropski pristop k energetski politiki obnovljivih energetskih virov; spodbuja države članice in njihove regije k boljšemu sodelovanju, med drugim z večjo uporabo mehanizmov sodelovanja iz direktive o obnovljivih virih energije, da bi izboljšali učinkovitost vse večjega deleža obnovljivih virov energije, znižali cene obnovljive energije in zagotovili, da bo z upoštevanjem posebnih značilnosti vsake države članice več naložb v EU uresničenih tam, kjer bodo najbolj produktivne in učinkovite; poudarja, da je pomembno določiti cilje; v zvezi s tem poudarja pomembno posredniško vlogo Komisije pri usklajevanju, finančni podpori in pripravi ustrezne analize obnovljivih virov energije in pozdravlja izraženo namero Komisije, da bo oblikovala smernice za trgovanje z obnovljivimi viri energije; poudarja, da se bodo obnovljivi viri dolgoročno premaknili v ospredje mešanice energetskih virov v Evropi, v skladu s premikom od razvoja tehnologij k serijski proizvodnji in uporabi, z majhnega na velik obseg, z integracijo lokalnih in bolj oddaljenih virov, ter od subvencioniranih do konkurenčnih virov; poudarja, da so zaradi naraščajoče uporabe obnovljivih virov energije potrebne spremembe politike in strukture energetskega trga, namenjene za prilagoditev trgov tej realnosti in tesnejšo integracijo trgov, zlasti z zagotavljanjem fleksibilnosti in storitev za stabilnost omrežnega sistema; poudarja pomen stabilnih regulativnih okvirov za spodbujanje investicij, tako na ravni EU kot na ravni držav članic, poudarja potrebo po poenostavitvi upravnih postopkov ter stabilnih in učinkovitih podpornih shemah, ki jih je mogoče sčasoma prilagoditi ter jih ukiniti, ko se tehnologije in dobavne verige razvijejo in postanejo konkurenčne, nedelovanje trga pa odpravljeno; poudarja pa, da imajo retroaktivne spremembe podpornih shem škodljiv učinek na zaupanje vlagateljev in zato povečujejo tveganja za naložbe in njihove stroške; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je srednje- do dolgoročno ključen bolj evropski pristop k energetski politiki obnovljivih energetskih virov; spodbuja države članice in njihove regije k boljšemu sodelovanju, med drugim z večjo uporabo mehanizmov sodelovanja iz direktive o obnovljivih virih energije, da bi izboljšali učinkovitost vse večjega deleža obnovljivih virov energije, znižali cene obnovljive energije in zagotovili, da bo z upoštevanjem posebnih značilnosti vsake države članice več naložb v EU uresničenih tam, kjer bodo najbolj produktivne in učinkovite; poudarja, da je pomembno določiti cilje; v zvezi s tem poudarja pomembno posredniško vlogo Komisije pri usklajevanju, finančni podpori in pripravi ustrezne analize obnovljivih virov energije in pozdravlja izraženo namero Komisije, da bo oblikovala smernice za trgovanje z obnovljivimi viri energije; poudarja, da se bodo obnovljivi viri dolgoročno premaknili v ospredje mešanice energetskih virov v Evropi, v skladu s premikom od razvoja tehnologij k serijski proizvodnji in uporabi, z majhnega na velik obseg, z integracijo lokalnih in bolj oddaljenih virov, ter od subvencioniranih do konkurenčnih virov; poudarja, da so zaradi naraščajoče uporabe obnovljivih virov energije potrebne spremembe politike in strukture energetskega trga, namenjene za prilagoditev trgov tej realnosti in tesnejšo integracijo trgov, zlasti z zagotavljanjem fleksibilnosti in storitev za stabilnost omrežnega sistema; poudarja pomen stabilnih regulativnih okvirov za spodbujanje investicij, tako na ravni EU kot na ravni držav članic, poudarja potrebo po poenostavitvi upravnih postopkov ter stabilnih in učinkovitih podpornih shemah, ki jih je mogoče sčasoma prilagoditi ter jih ukiniti, ko se tehnologije in dobavne verige razvijejo in postanejo konkurenčne, nedelovanje trga pa odpravljeno; poudarja pa, da imajo retroaktivne spremembe podpornih shem škodljiv učinek na zaupanje vlagateljev in zato povečujejo tveganja za naložbe in njihove stroške;

| 30. | priznava, da so bili cilji na področju obnovljivih virov energije uspešni in poziva države članice, naj izvajajo stabilne politike, ki so potrebne za uresničitev njihovih ciljev za leto 2020; |
| --- | --- |

30.

priznava, da so bili cilji na področju obnovljivih virov energije uspešni in poziva države članice, naj izvajajo stabilne politike, ki so potrebne za uresničitev njihovih ciljev za leto 2020;

| 31. | opozarja na vlogo projektov, kot so Desertec in uporaba obnovljivih virov energije v sosednjih regijah; poudarja potencial projekta „Helios“ za prenos električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov, iz jugovzhodne Evrope v srednjo Evropo ter nadaljnjo širitev vetrne energije v Severnem morju in drugih regijah; poudarja, da je treba možnost uvoza električne energije iz obnovljivih virov iz sosednjih regij dopolniti s spodbujanjem in omogočanjem razvoja obnovljivih virov energije, na primer v južnem Sredozemlju in na območju Severnega morja, ter z večjim številom povezav znotraj evropskih omrežij; |
| --- | --- |

31.

opozarja na vlogo projektov, kot so Desertec in uporaba obnovljivih virov energije v sosednjih regijah; poudarja potencial projekta „Helios“ za prenos električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov, iz jugovzhodne Evrope v srednjo Evropo ter nadaljnjo širitev vetrne energije v Severnem morju in drugih regijah; poudarja, da je treba možnost uvoza električne energije iz obnovljivih virov iz sosednjih regij dopolniti s spodbujanjem in omogočanjem razvoja obnovljivih virov energije, na primer v južnem Sredozemlju in na območju Severnega morja, ter z večjim številom povezav znotraj evropskih omrežij;

| 32. | poudarja, da je v zdajšnjih tehnoloških pogojih, ki zahtevajo vzdrževanje rezerv konvencionalnih energetskih virov v stanju pripravljenosti, pri številnih obnovljivih virih energije nemogoče zagotavljati stabilno oskrbo z energijo; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem predloži analizo tega, kako je mogoče trajnostno razvijati obnovljive vire energije, predvsem pa, kako podpreti stabilne vire obnovljive energije; meni, da bi bilo treba v primeru manj stabilnih energetskih virov opraviti analize stroškovne učinkovitosti zagotavljanja rezervne električne energije, razvijati pa bi bilo treba tudi tehnologije za shranjevanje energije, |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je v zdajšnjih tehnoloških pogojih, ki zahtevajo vzdrževanje rezerv konvencionalnih energetskih virov v stanju pripravljenosti, pri številnih obnovljivih virih energije nemogoče zagotavljati stabilno oskrbo z energijo; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem predloži analizo tega, kako je mogoče trajnostno razvijati obnovljive vire energije, predvsem pa, kako podpreti stabilne vire obnovljive energije; meni, da bi bilo treba v primeru manj stabilnih energetskih virov opraviti analize stroškovne učinkovitosti zagotavljanja rezervne električne energije, razvijati pa bi bilo treba tudi tehnologije za shranjevanje energije,

| 33. | poudarja, da je za dolgoročno dekarbonizacijo oskrbe z energijo v EU potrebna tesnejša integracija s sosednjimi državami in regijami, kot so Norveška, Švica in južno Sredozemlje; poudarja, da ima Evropa lahko korist od razvoja obnovljivih virov energije v teh regijah za zadovoljevanje lokalnega povpraševanja in, z izgradnjo povezovalnih omrežij na dolge razdalje, določenega odstotka povpraševanja v EU; ugotavlja, da bo večje število povezav omogočilo državam članicam izvoz in uvoz električne energije iz obnovljivih virov za zagotovitev zanesljive oskrbe z energijo in za izravnavo spremenljive proizvodnje električne energije, kot je vetrna; v zvezi s tem opozarja, da pomeni povezava z Norveško za EU posebno prednost, ker omogoča dostop do pomembnih zmogljivosti za hranjenje električne energije, ki jih imajo norveške hidroelektrarne; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je za dolgoročno dekarbonizacijo oskrbe z energijo v EU potrebna tesnejša integracija s sosednjimi državami in regijami, kot so Norveška, Švica in južno Sredozemlje; poudarja, da ima Evropa lahko korist od razvoja obnovljivih virov energije v teh regijah za zadovoljevanje lokalnega povpraševanja in, z izgradnjo povezovalnih omrežij na dolge razdalje, določenega odstotka povpraševanja v EU; ugotavlja, da bo večje število povezav omogočilo državam članicam izvoz in uvoz električne energije iz obnovljivih virov za zagotovitev zanesljive oskrbe z energijo in za izravnavo spremenljive proizvodnje električne energije, kot je vetrna; v zvezi s tem opozarja, da pomeni povezava z Norveško za EU posebno prednost, ker omogoča dostop do pomembnih zmogljivosti za hranjenje električne energije, ki jih imajo norveške hidroelektrarne;

| 34. | poudarja pomen mikroproizvodnje za povečanja deleža obnovljivih virov energije; poleg tega opozarja na pomen mikroproizvodnje za povečanje energetske učinkovitosti, zagotavljanje oskrbe z energijo in vključevanje državljanov v rabo lastne energije in boj proti podnebnim spremembam; v zvezi s tem poudarja potrebo po usklajeni strategiji EU za mikroproizvodnjo, ki bo vključevala ukrepe za posodobitev energetske infrastrukture, zmanjšanje zakonodajnih bremen in izmenjavo dobrih praks na področju davčnih spodbud; |
| --- | --- |

34.

poudarja pomen mikroproizvodnje za povečanja deleža obnovljivih virov energije; poleg tega opozarja na pomen mikroproizvodnje za povečanje energetske učinkovitosti, zagotavljanje oskrbe z energijo in vključevanje državljanov v rabo lastne energije in boj proti podnebnim spremembam; v zvezi s tem poudarja potrebo po usklajeni strategiji EU za mikroproizvodnjo, ki bo vključevala ukrepe za posodobitev energetske infrastrukture, zmanjšanje zakonodajnih bremen in izmenjavo dobrih praks na področju davčnih spodbud;

| 35. | poudarja, da je treba za obdobje po letu 2020 zagotoviti dovolj trden politični okvir za tehnologije obnovljive energije, ki še niso dosegle izenačenja stroškov, z namenom združevanja subvencij in njihove kasnejše postopne odprave; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je treba za obdobje po letu 2020 zagotoviti dovolj trden politični okvir za tehnologije obnovljive energije, ki še niso dosegle izenačenja stroškov, z namenom združevanja subvencij in njihove kasnejše postopne odprave;

| 36. | ugotavlja, da scenariji iz energetskega načrta za leto 2050 predpostavljajo večji delež biogoriv; meni, da bi morala Komisija zato podpreti prehod na biogoriva tretje generacije, ki temeljijo na rastlinskih odpadkih, in pri uvoženih biogorivih uvesti podobne pogoje; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da scenariji iz energetskega načrta za leto 2050 predpostavljajo večji delež biogoriv; meni, da bi morala Komisija zato podpreti prehod na biogoriva tretje generacije, ki temeljijo na rastlinskih odpadkih, in pri uvoženih biogorivih uvesti podobne pogoje;

| 37. | poziva Komisijo, naj predstavi predlog o možnih načinih povečanja učinkovitosti pri uvajanju obnovljivih virov energije znotraj EU in njenih regij; meni, da bi se lahko srednjeročno oblikovale regionalne skupine trgov za obnovljive vire energije; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj predstavi predlog o možnih načinih povečanja učinkovitosti pri uvajanju obnovljivih virov energije znotraj EU in njenih regij; meni, da bi se lahko srednjeročno oblikovale regionalne skupine trgov za obnovljive vire energije;

| 38. | poziva države članice in Evropsko komisijo, naj podprejo in spodbujajo globalne politike odprtega trga za proizvode obnovljive energije, zagotovijo odpravo vseh trgovinskih ovir ter tako povečajo evropsko konkurenčnost s spodbujanjem izvoza tehnologije obnovljive energije; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice in Evropsko komisijo, naj podprejo in spodbujajo globalne politike odprtega trga za proizvode obnovljive energije, zagotovijo odpravo vseh trgovinskih ovir ter tako povečajo evropsko konkurenčnost s spodbujanjem izvoza tehnologije obnovljive energije;

| 39. | priznava, da so bili cilji glede obnovljivih virov energije uspešni in bi jih bilo treba podaljšati do leta 2030; poziva države članice, naj si še naprej prizadevajo za uresničitev svojih ciljev do leta 2020; je zaskrbljen zaradi vse pogostejšega nenadnega spreminjanja podpornih mehanizmov za obnovljivo energijo v državah članicah, zlasti retroaktivnih sprememb in začasni ustavitvi podpore; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja izvajanje direktive o obnovljivih virih energije in po potrebi ukrepa; poziva države članice, naj zagotovijo stabilne okvire za naložbe v obnovljivo energijo, vključno s stabilnimi podpornimi shemami, ki se redno pregledujejo, ter poenostavljene upravne postopke; |
| --- | --- |

39.

priznava, da so bili cilji glede obnovljivih virov energije uspešni in bi jih bilo treba podaljšati do leta 2030; poziva države članice, naj si še naprej prizadevajo za uresničitev svojih ciljev do leta 2020; je zaskrbljen zaradi vse pogostejšega nenadnega spreminjanja podpornih mehanizmov za obnovljivo energijo v državah članicah, zlasti retroaktivnih sprememb in začasni ustavitvi podpore; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja izvajanje direktive o obnovljivih virih energije in po potrebi ukrepa; poziva države članice, naj zagotovijo stabilne okvire za naložbe v obnovljivo energijo, vključno s stabilnimi podpornimi shemami, ki se redno pregledujejo, ter poenostavljene upravne postopke;

| 40. | poziva Komisijo in države članice, naj v prihodnjem večletnem finančnem okviru bistveno povečajo zneske, namenjene ukrepom za energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo in države članice, naj v prihodnjem večletnem finančnem okviru bistveno povečajo zneske, namenjene ukrepom za energetsko učinkovitost;

Infrastruktura in notranji trg z energijo

| 41. | poudarja, da je treba ob tem, ko si EU prizadeva za energetsko varnost in neodvisnost, postaviti v središče model energetske soodvisnosti med državami članicami, tako da se zagotovi čimprejšnje dokončanje notranjega energetskega trga v EU in infrastrukture pametnega omrežja in superomrežja EU, ki bi povezovalo sever in jug ter vzhod in zahod, pa tudi tako da se izkoristi celoten potencial decentralizirane proizvodnje energije in proizvodnje v malem obsegu ter pametne energetske infrastrukture v vseh državah članicah; poudarja, da je pomembno zagotoviti, da bo napredek na področju politike in zakonodaje v državah članicah v celoti skladen s tremi svežnji liberalizacije, da bo odpravil preostala infrastrukturna ozka grla in nedelovanje trga ter ne bo prinesel novih ovir za integracijo trgov z električno energijo in plinom; nadalje poudarja, da je treba pri odločitvah o energetski politiki v vsakem nacionalnem sistemu tudi upoštevati, kako bi lahko te odločitve vplivale na druge države članice; predlaga, naj se preuči možnost in način uporabe znanja ter struktur Agencije za koordinacijo energetskih regulatorjev (ACER) pri izvajanju teh nalog; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je treba ob tem, ko si EU prizadeva za energetsko varnost in neodvisnost, postaviti v središče model energetske soodvisnosti med državami članicami, tako da se zagotovi čimprejšnje dokončanje notranjega energetskega trga v EU in infrastrukture pametnega omrežja in superomrežja EU, ki bi povezovalo sever in jug ter vzhod in zahod, pa tudi tako da se izkoristi celoten potencial decentralizirane proizvodnje energije in proizvodnje v malem obsegu ter pametne energetske infrastrukture v vseh državah članicah; poudarja, da je pomembno zagotoviti, da bo napredek na področju politike in zakonodaje v državah članicah v celoti skladen s tremi svežnji liberalizacije, da bo odpravil preostala infrastrukturna ozka grla in nedelovanje trga ter ne bo prinesel novih ovir za integracijo trgov z električno energijo in plinom; nadalje poudarja, da je treba pri odločitvah o energetski politiki v vsakem nacionalnem sistemu tudi upoštevati, kako bi lahko te odločitve vplivale na druge države članice; predlaga, naj se preuči možnost in način uporabe znanja ter struktur Agencije za koordinacijo energetskih regulatorjev (ACER) pri izvajanju teh nalog;

| 42. | priznava, da so za projekte na področju energetske infrastrukture značilne potrebe po zelo velikih začetnih naložbah, ki bodo bistveno zmanjšane, ko bodo v celoti izrabljene možnosti prihranka energije, in 20 do 60-letna operativna življenjska doba; opozarja, da je sedanje tržno okolje izredno nepredvidljivo, zaradi česar se vlagatelji pri razvoju energetske infrastrukture obotavljajo; poudarja, da bi bilo treba podpreti nove strategije, tudi strategije za prednostno varčevanje z energijo, in inovativne instrumente, da bi zmanjšali potrebe po naložbah v infrastrukturo in s tem omogočili hitro prilagajanje naglemu spreminjanju okolja; |
| --- | --- |

42.

priznava, da so za projekte na področju energetske infrastrukture značilne potrebe po zelo velikih začetnih naložbah, ki bodo bistveno zmanjšane, ko bodo v celoti izrabljene možnosti prihranka energije, in 20 do 60-letna operativna življenjska doba; opozarja, da je sedanje tržno okolje izredno nepredvidljivo, zaradi česar se vlagatelji pri razvoju energetske infrastrukture obotavljajo; poudarja, da bi bilo treba podpreti nove strategije, tudi strategije za prednostno varčevanje z energijo, in inovativne instrumente, da bi zmanjšali potrebe po naložbah v infrastrukturo in s tem omogočili hitro prilagajanje naglemu spreminjanju okolja;

| 43. | poudarja potrebo po izvajanju veljavnih politik in predpisov, da se zagotovi boljša izkoriščenost obstoječe energetske infrastrukture v korist porabnika EU; poziva Komisijo in ACER (Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev), naj strožje nadzorujeta nacionalno izvajanje predpisov, kot so predpisi v zvezi z načelom izgube v primeru neuporabe; |
| --- | --- |

43.

poudarja potrebo po izvajanju veljavnih politik in predpisov, da se zagotovi boljša izkoriščenost obstoječe energetske infrastrukture v korist porabnika EU; poziva Komisijo in ACER (Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev), naj strožje nadzorujeta nacionalno izvajanje predpisov, kot so predpisi v zvezi z načelom izgube v primeru neuporabe;

| 44. | poudarja potrebo po popolnoma integriranem evropskem energetskem trgu do leta 2014; poudarja, da je nujno celovito izvajanje zakonodaje o energetskem trgu v vseh državah članicah in da je treba zagotoviti, da po letu 2015 nobena država članica ali regija ne bo ostala izključena iz evropskega plinskega ali električnega omrežja; poudarja, da je treba upoštevati socialni učinek in energetske stroške, hkrati pa poskrbeti, da bodo cene energije preglednejše in da bodo bolj odražale stroške, vključno z okoljskimi stroški, kadar se ti ne upoštevajo v celoti; |
| --- | --- |

44.

poudarja potrebo po popolnoma integriranem evropskem energetskem trgu do leta 2014; poudarja, da je nujno celovito izvajanje zakonodaje o energetskem trgu v vseh državah članicah in da je treba zagotoviti, da po letu 2015 nobena država članica ali regija ne bo ostala izključena iz evropskega plinskega ali električnega omrežja; poudarja, da je treba upoštevati socialni učinek in energetske stroške, hkrati pa poskrbeti, da bodo cene energije preglednejše in da bodo bolj odražale stroške, vključno z okoljskimi stroški, kadar se ti ne upoštevajo v celoti;

| 45. | opozarja na vzpostavitev mehanizma za izmenjavo informacij za namene medvladnih sporazumov med državami članicami EU in tretjimi državami na področju energetske politike, saj je ta mehanizem usmerjen v krepitev preglednosti, usklajenosti in učinkovitosti politike v celotni EU; poziva države članice, naj si še naprej prizadevajo zagotoviti, da se ne bodo izvajali sporazumi, ki niso v skladu z zakonodajo na področju notranjega energetskega trga; meni, da bi morala imeti Komisija možnost, da preuči, ali so osnutki sporazumov skladni s to zakonodajo, in da po potrebi sodeluje v pogajanjih; meni, da je mehanizem za izmenjavo informacij korak naprej pri usklajevanju kupovanja energije zunaj EU, kar je bistveno za uresničevanje ciljev energetskega načrta za leto 2050; |
| --- | --- |

45.

opozarja na vzpostavitev mehanizma za izmenjavo informacij za namene medvladnih sporazumov med državami članicami EU in tretjimi državami na področju energetske politike, saj je ta mehanizem usmerjen v krepitev preglednosti, usklajenosti in učinkovitosti politike v celotni EU; poziva države članice, naj si še naprej prizadevajo zagotoviti, da se ne bodo izvajali sporazumi, ki niso v skladu z zakonodajo na področju notranjega energetskega trga; meni, da bi morala imeti Komisija možnost, da preuči, ali so osnutki sporazumov skladni s to zakonodajo, in da po potrebi sodeluje v pogajanjih; meni, da je mehanizem za izmenjavo informacij korak naprej pri usklajevanju kupovanja energije zunaj EU, kar je bistveno za uresničevanje ciljev energetskega načrta za leto 2050;

| 46. | poudarja, da je treba povečati spodbude za vlagatelje v energetski trg s povečanjem dobičkonosnosti in poenostavitvijo upravnih postopkov, ne da bi bili ti manj strogi; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je treba povečati spodbude za vlagatelje v energetski trg s povečanjem dobičkonosnosti in poenostavitvijo upravnih postopkov, ne da bi bili ti manj strogi;

| 47. | priznava, da je zaradi finančne krize postalo še težje vlagatelje pritegniti k potrebnim naložbam v preoblikovanje energetskega sistema; opozarja na nove izzive, kot je potreba po prilagodljivih rezervnih in izravnalnih virih v elektroenergetskem sistemu (na primer prilagodljiva proizvodnja, robustno omrežje prenosa energije, skladiščenje, obvladovanje povpraševanja, mikroproizvodnja in povezovanje), da bi pomagali pri prilagoditvi pričakovanega povečanja spremenljive proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov; poudarja pomen infrastrukture na ravni distribucije in pomembno vlogo, ki jo imajo industrijski uporabniki in upravljavci distribucijskih omrežij pri vključevanju decentralizirane proizvodnje energije in ukrepov za učinkovitost na strani povpraševanja v sistem; poudarja, da je treba opraviti pravo oceno zmogljivosti v Evropi ter zagotoviti zadostno število povezav in prožno rezervno in izravnalno zmogljivost, da bi ponudbo prilagodili povpraševanju in zagotovili zanesljivo preskrbo z energijo in plinom; poudarja, da bi prednostno obravnavanje upravljanja povpraševanja in proizvodnje energije na strani povpraševanja znatno okrepilo integracijo decentraliziranih virov proizvodnje energije in pospešilo doseganje splošnih ciljev energetske politike; |
| --- | --- |

47.

priznava, da je zaradi finančne krize postalo še težje vlagatelje pritegniti k potrebnim naložbam v preoblikovanje energetskega sistema; opozarja na nove izzive, kot je potreba po prilagodljivih rezervnih in izravnalnih virih v elektroenergetskem sistemu (na primer prilagodljiva proizvodnja, robustno omrežje prenosa energije, skladiščenje, obvladovanje povpraševanja, mikroproizvodnja in povezovanje), da bi pomagali pri prilagoditvi pričakovanega povečanja spremenljive proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov; poudarja pomen infrastrukture na ravni distribucije in pomembno vlogo, ki jo imajo industrijski uporabniki in upravljavci distribucijskih omrežij pri vključevanju decentralizirane proizvodnje energije in ukrepov za učinkovitost na strani povpraševanja v sistem; poudarja, da je treba opraviti pravo oceno zmogljivosti v Evropi ter zagotoviti zadostno število povezav in prožno rezervno in izravnalno zmogljivost, da bi ponudbo prilagodili povpraševanju in zagotovili zanesljivo preskrbo z energijo in plinom; poudarja, da bi prednostno obravnavanje upravljanja povpraševanja in proizvodnje energije na strani povpraševanja znatno okrepilo integracijo decentraliziranih virov proizvodnje energije in pospešilo doseganje splošnih ciljev energetske politike;

| 48. | poudarja, da je sedanja infrastruktura zastarela ter da bodo zato za vsak scenarij iz sporočila Komisije o načrtu 2050 potrebne ogromne naložbe; poudarja, da se bo zaradi tega do leta 2030 energija podražila po vsakem od teh scenarijev; poleg tega opozarja na navedbe Komisije, da največji delež teh podražitev že poteka v referenčnem scenariju, saj so povezane z naslednjo zamenjavo starih, že v celoti odpisanih zmogljivosti za proizvodnjo v naslednjih 20 letih; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je sedanja infrastruktura zastarela ter da bodo zato za vsak scenarij iz sporočila Komisije o načrtu 2050 potrebne ogromne naložbe; poudarja, da se bo zaradi tega do leta 2030 energija podražila po vsakem od teh scenarijev; poleg tega opozarja na navedbe Komisije, da največji delež teh podražitev že poteka v referenčnem scenariju, saj so povezane z naslednjo zamenjavo starih, že v celoti odpisanih zmogljivosti za proizvodnjo v naslednjih 20 letih;

| 49. | poudarja, da je zanesljiva oskrba Evropske unije z energijo odvisna od večje diverzifikacije njenih uvoznih virov; zato poudarja, da mora aktivno EU dejavno krepiti sodelovanje s svojimi partnerji; je zaskrbljen zaradi zamud pri dokončanju južnega koridorja; poudarja, da je treba zanesljivo oskrbo z energijo doseči z diverzifikacijo, opozarja na znaten prispevek utekočinjenega zemeljskega plina (LNG) in vozil na LNG k oskrbi z energijo v EU ter poudarja potencial dodatnega koridorja za oskrbo s plinom v vzhodnem Sredozemlju in črnomorskem območju, ki bo prilagodljiv vir energije in bo spodbudil konkurenčnost na notranjem energetskem trgu v EU; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je zanesljiva oskrba Evropske unije z energijo odvisna od večje diverzifikacije njenih uvoznih virov; zato poudarja, da mora aktivno EU dejavno krepiti sodelovanje s svojimi partnerji; je zaskrbljen zaradi zamud pri dokončanju južnega koridorja; poudarja, da je treba zanesljivo oskrbo z energijo doseči z diverzifikacijo, opozarja na znaten prispevek utekočinjenega zemeljskega plina (LNG) in vozil na LNG k oskrbi z energijo v EU ter poudarja potencial dodatnega koridorja za oskrbo s plinom v vzhodnem Sredozemlju in črnomorskem območju, ki bo prilagodljiv vir energije in bo spodbudil konkurenčnost na notranjem energetskem trgu v EU;

| 50. | ponovno opozarja, da strateška partnerstva Unije z državami proizvajalkami in tranzitnimi državami, zlasti z državami, vključenimi v evropsko sosedsko politiko, zahtevajo ustrezna orodja, predvidljivost, stabilnost in dolgoročne investicije; zato poudarja, da morajo biti podnebni cilji Unije podprti s projekti naložb EU v infrastrukturo, ki so usmerjeni k diverzifikaciji dobavnih poti in večji zanesljivosti oskrbe Unije z energijo, kot je Nabucco; |
| --- | --- |

50.

ponovno opozarja, da strateška partnerstva Unije z državami proizvajalkami in tranzitnimi državami, zlasti z državami, vključenimi v evropsko sosedsko politiko, zahtevajo ustrezna orodja, predvidljivost, stabilnost in dolgoročne investicije; zato poudarja, da morajo biti podnebni cilji Unije podprti s projekti naložb EU v infrastrukturo, ki so usmerjeni k diverzifikaciji dobavnih poti in večji zanesljivosti oskrbe Unije z energijo, kot je Nabucco;

| 51. | opozarja, da imajo v skladu s svežnjem ukrepov za notranji trg glavno vlogo pri financiranju naložb v energetsko infrastrukturo igralci na trgu; priznava, da bo za nekatere inovativne ali strateško pomembne projekte, ki so upravičeni z vidika zanesljive oskrbe, solidarnosti in trajnosti, a ne bodo pritegnili dovolj sredstev na trgu, morda potrebna omejena javna podpora, ki bo spodbudila zasebno financiranje; poudarja, da bi moral izbor teh projektov temeljiti na jasnih in preglednih merilih, da ne bi smel izkrivljati konkurence, da bi moral upoštevati interese potrošnikov ter da bi moral biti povsem skladen z zakonodajo EU in njenimi dolgoročnimi energetskimi in podnebnimi cilji; |
| --- | --- |

51.

opozarja, da imajo v skladu s svežnjem ukrepov za notranji trg glavno vlogo pri financiranju naložb v energetsko infrastrukturo igralci na trgu; priznava, da bo za nekatere inovativne ali strateško pomembne projekte, ki so upravičeni z vidika zanesljive oskrbe, solidarnosti in trajnosti, a ne bodo pritegnili dovolj sredstev na trgu, morda potrebna omejena javna podpora, ki bo spodbudila zasebno financiranje; poudarja, da bi moral izbor teh projektov temeljiti na jasnih in preglednih merilih, da ne bi smel izkrivljati konkurence, da bi moral upoštevati interese potrošnikov ter da bi moral biti povsem skladen z zakonodajo EU in njenimi dolgoročnimi energetskimi in podnebnimi cilji;

| 52. | poudarja, da bo večina scenarijev iz energetskega načrta za leto 2050 neizvedljiva brez razvoja lokalnih pametnih distribucijskih omrežij za električno energijo in plin; meni, da bi morala Unija poleg čezmejnih projektov sprejeti ukrepe za podporo gradnji ali obnovi lokalnih omrežij, zlasti kar zadeva dostop za zaščitene porabnike; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da bo večina scenarijev iz energetskega načrta za leto 2050 neizvedljiva brez razvoja lokalnih pametnih distribucijskih omrežij za električno energijo in plin; meni, da bi morala Unija poleg čezmejnih projektov sprejeti ukrepe za podporo gradnji ali obnovi lokalnih omrežij, zlasti kar zadeva dostop za zaščitene porabnike;

| 53. | poudarja pomen instrumenta za povezovanje Evrope, v okviru katerega je znaten znesek sredstev zagotovljen za preoblikovanje in nadaljnji razvoj energetske infrastrukture v EU; poudarja, kako pomembno je opredeliti in podpreti glavne trajnostne projekte velikega in malega obsega; |
| --- | --- |

53.

poudarja pomen instrumenta za povezovanje Evrope, v okviru katerega je znaten znesek sredstev zagotovljen za preoblikovanje in nadaljnji razvoj energetske infrastrukture v EU; poudarja, kako pomembno je opredeliti in podpreti glavne trajnostne projekte velikega in malega obsega;

| 54. | poudarja vlogo pristopa po načelu „vse na enem mestu“ pri dopolnjevanju ciljev EU za poenostavitev in skrajšanje upravnih postopkov, s čimer se bodo pospešili postopki pridobivanja odobritev in dovoljenj ter zmanjšalo upravno breme za podjetja, ki zaprosijo za dovoljenje za razvoj energetske infrastrukture, hkrati pa bo zagotovljeno spoštovanje veljavnih predpisov; poziva države članice, naj pregledajo svoje postopke v zvezi s tem; |
| --- | --- |

54.

poudarja vlogo pristopa po načelu „vse na enem mestu“ pri dopolnjevanju ciljev EU za poenostavitev in skrajšanje upravnih postopkov, s čimer se bodo pospešili postopki pridobivanja odobritev in dovoljenj ter zmanjšalo upravno breme za podjetja, ki zaprosijo za dovoljenje za razvoj energetske infrastrukture, hkrati pa bo zagotovljeno spoštovanje veljavnih predpisov; poziva države članice, naj pregledajo svoje postopke v zvezi s tem;

| 55. | poziva Komisijo, naj se nujno loti problema zakonodajne negotovosti za institucionalne vlagatelje pri razlagi tretjega energetskega svežnja, kadar so v vlogi pasivnega vlagatelja v zmogljivosti prenosa in proizvodnje; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj se nujno loti problema zakonodajne negotovosti za institucionalne vlagatelje pri razlagi tretjega energetskega svežnja, kadar so v vlogi pasivnega vlagatelja v zmogljivosti prenosa in proizvodnje;

| 56. | poziva Komisijo, naj se nujno posveti vprašanju pomanjkanja spodbud na področju pametnih omrežij za naložbe upravljavcev distribucijskih omrežij in upravljavcev prenosnih omrežij v informacijske in komunikacijske tehnologije in druge inovativne tehnologije, ki prispevajo k boljši in učinkovitejši izrabi obstoječih omrežij; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo, naj se nujno posveti vprašanju pomanjkanja spodbud na področju pametnih omrežij za naložbe upravljavcev distribucijskih omrežij in upravljavcev prenosnih omrežij v informacijske in komunikacijske tehnologije in druge inovativne tehnologije, ki prispevajo k boljši in učinkovitejši izrabi obstoječih omrežij;

Socialna razsežnost

| 57. | zato pozdravlja vključitev socialne razsežnosti v energetski načrt za leto 2050; meni, da bi bilo treba v zvezi s tem posebno pozornost nameniti energetski revščini in zaposlovanju; v zvezi z energetsko revščino vztraja, da bi morala biti energija cenovno dostopna za vse, in poziva Komisijo in države članice ter lokalne organe in pristojne socialne ustanove, naj skupaj oblikujejo prilagojene rešitve za ukrepanje proti problemom, kot so energetska in toplotna revščina, pri čemer naj namenijo posebno pozornost ranljivim gospodinjstvom z nizkimi dohodki, ki jih visoke cene elektrike najbolj prizadenejo; zato je mnenja, da bi morala takšna strategija spodbujati energetsko učinkovitost in prihranke energije, saj je to eden najbolj učinkovitih načinov za zmanjšanje energetskih izdatkov, vključevati bi morala analizo nacionalnih ukrepov, kot je obdavčenje, javna naročila, cenovna politika pri ogrevanju itd., zlasti kjer ti ovirajo naložbe v energetsko učinkovitost ali optimizacijo proizvodnje in uporabe energije za ogrevanje ter priporočila o dobrih in slabih praksah; poudarja, da je pomembno razviti več ukrepov za energetsko učinkovitost in o njih obveščati, spodbujati ukrepe na strani povpraševanja in ponudbe in izvajati kampanje ozaveščanja, da bi spodbudili potrebne spremembe obnašanja; poziva države članice, naj redno poročajo o ukrepih, sprejetih za varstvo gospodinjstev pred naraščanjem energetskih izdatkov in energetske revščine; poziva Komisijo, naj v zvezi z zaposlovanjem spodbuja ukrepe za prilagoditev izobraževanja, preusposabljanja in prekvalifikacije, da bi državam članicam pomagali zagotoviti visoko usposobljene delavce, ki bi bili pripravljeni sodelovati v energetskem prehodu; poziva Komisijo, naj Parlamentu do konca 2013 predloži več informacij o tem, kako bo ta prehod učinkoval na zaposlovanje v energetskem, industrijskem in storitvenem sektorju, in oblikuje konkretne mehanizme za pomoč delavcem in omenjenim sektorjem; priporoča, naj države članice upoštevajo zunanje stroške in koristi proizvodnje in porabe energije, kot so koristi za zdravje zaradi večje kakovosti zraka; meni, da je socialni dialog o učinkih energetskega načrta, v katerem bi morale sodelovati vse zainteresirane strani, ključni dejavnik, ki bo to tudi ostal v času prehoda; |
| --- | --- |

57.

zato pozdravlja vključitev socialne razsežnosti v energetski načrt za leto 2050; meni, da bi bilo treba v zvezi s tem posebno pozornost nameniti energetski revščini in zaposlovanju; v zvezi z energetsko revščino vztraja, da bi morala biti energija cenovno dostopna za vse, in poziva Komisijo in države članice ter lokalne organe in pristojne socialne ustanove, naj skupaj oblikujejo prilagojene rešitve za ukrepanje proti problemom, kot so energetska in toplotna revščina, pri čemer naj namenijo posebno pozornost ranljivim gospodinjstvom z nizkimi dohodki, ki jih visoke cene elektrike najbolj prizadenejo; zato je mnenja, da bi morala takšna strategija spodbujati energetsko učinkovitost in prihranke energije, saj je to eden najbolj učinkovitih načinov za zmanjšanje energetskih izdatkov, vključevati bi morala analizo nacionalnih ukrepov, kot je obdavčenje, javna naročila, cenovna politika pri ogrevanju itd., zlasti kjer ti ovirajo naložbe v energetsko učinkovitost ali optimizacijo proizvodnje in uporabe energije za ogrevanje ter priporočila o dobrih in slabih praksah; poudarja, da je pomembno razviti več ukrepov za energetsko učinkovitost in o njih obveščati, spodbujati ukrepe na strani povpraševanja in ponudbe in izvajati kampanje ozaveščanja, da bi spodbudili potrebne spremembe obnašanja; poziva države članice, naj redno poročajo o ukrepih, sprejetih za varstvo gospodinjstev pred naraščanjem energetskih izdatkov in energetske revščine; poziva Komisijo, naj v zvezi z zaposlovanjem spodbuja ukrepe za prilagoditev izobraževanja, preusposabljanja in prekvalifikacije, da bi državam članicam pomagali zagotoviti visoko usposobljene delavce, ki bi bili pripravljeni sodelovati v energetskem prehodu; poziva Komisijo, naj Parlamentu do konca 2013 predloži več informacij o tem, kako bo ta prehod učinkoval na zaposlovanje v energetskem, industrijskem in storitvenem sektorju, in oblikuje konkretne mehanizme za pomoč delavcem in omenjenim sektorjem; priporoča, naj države članice upoštevajo zunanje stroške in koristi proizvodnje in porabe energije, kot so koristi za zdravje zaradi večje kakovosti zraka; meni, da je socialni dialog o učinkih energetskega načrta, v katerem bi morale sodelovati vse zainteresirane strani, ključni dejavnik, ki bo to tudi ostal v času prehoda;

| 58. | poudarja, da bi sprejetje strategije za dekarbonizacijo, ki ne upošteva položaja nekaterih držav članic, lahko vodilo v veliko povečanje energetske revščine, ki je v nekaterih državah članicah opredeljena kot stanje, ko se za energijo porabi več kot 10 % družinskega proračuna. |
| --- | --- |

58.

poudarja, da bi sprejetje strategije za dekarbonizacijo, ki ne upošteva položaja nekaterih držav članic, lahko vodilo v veliko povečanje energetske revščine, ki je v nekaterih državah članicah opredeljena kot stanje, ko se za energijo porabi več kot 10 % družinskega proračuna.

| 59. | poudarja, da je treba v skladu s pozivi glede okrepljene vloge STO, podanimi na vrhunskem srečanju Rio+20, zaščititi potrošnike pred visokimi cenami energije ter podjetja pred nepošteno konkurenco in umetno nizkimi cenami podjetij zunaj EU; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da je treba v skladu s pozivi glede okrepljene vloge STO, podanimi na vrhunskem srečanju Rio+20, zaščititi potrošnike pred visokimi cenami energije ter podjetja pred nepošteno konkurenco in umetno nizkimi cenami podjetij zunaj EU;

| 60. | poziva države članice in mednarodno skupnost, naj podprejo izobraževalne ustanove, ki bodo zmožne izšolati kvalificirano delovno silo, pa tudi novo generacijo znanstvenikov in inovatorjev na področjih, kot so varna oskrba z energijo in njena varna uporaba, zanesljiva oskrba z energijo in energetska učinkovitost; v zvezi s tem opozarja na pomembno vlogo programa Obzorje 2020 in Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo pri premoščanju razkoraka med izobraževanjem, raziskavami in uvajanjem v energetskem sektorju; |
| --- | --- |

60.

poziva države članice in mednarodno skupnost, naj podprejo izobraževalne ustanove, ki bodo zmožne izšolati kvalificirano delovno silo, pa tudi novo generacijo znanstvenikov in inovatorjev na področjih, kot so varna oskrba z energijo in njena varna uporaba, zanesljiva oskrba z energijo in energetska učinkovitost; v zvezi s tem opozarja na pomembno vlogo programa Obzorje 2020 in Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo pri premoščanju razkoraka med izobraževanjem, raziskavami in uvajanjem v energetskem sektorju;

| 61. | želi poudariti ključno vlogo preglednosti cen in informacij za potrošnike; zato meni, da mora Komisija čim bolj natančno določiti vpliv teh dejavnikov na ceno energije, ki jo bodo po različnih scenarijih plačali posamezniki in podjetja; |
| --- | --- |

61.

želi poudariti ključno vlogo preglednosti cen in informacij za potrošnike; zato meni, da mora Komisija čim bolj natančno določiti vpliv teh dejavnikov na ceno energije, ki jo bodo po različnih scenarijih plačali posamezniki in podjetja;

Vloga posameznih energetskih virov

| 62. | meni, da bodo potrebne vse vrste nizkoogljične tehnologije, da bi dosegli ambiciozen cilj dekarbonizacije energetskega sistema EU na splošno, zlasti pa sektorja električne energije; se zaveda, da bo še naprej negotovo, katere tehnologije se bodo v potrebnem roku izkazale za tehnično in komercialno uspešne; poudarja, da je treba ohraniti prožnost, da bi omogočili prilagajanje prihodnjim tehnološkim in socialno-ekonomskim spremembam; |
| --- | --- |

62.

meni, da bodo potrebne vse vrste nizkoogljične tehnologije, da bi dosegli ambiciozen cilj dekarbonizacije energetskega sistema EU na splošno, zlasti pa sektorja električne energije; se zaveda, da bo še naprej negotovo, katere tehnologije se bodo v potrebnem roku izkazale za tehnično in komercialno uspešne; poudarja, da je treba ohraniti prožnost, da bi omogočili prilagajanje prihodnjim tehnološkim in socialno-ekonomskim spremembam;

| 63. | priznava, da bodo konvencionalna fosilna goriva verjetno še naprej del energetskega sistema, vsaj v času prehoda na nizkoogljični energetski sistem; |
| --- | --- |

63.

priznava, da bodo konvencionalna fosilna goriva verjetno še naprej del energetskega sistema, vsaj v času prehoda na nizkoogljični energetski sistem;

| 64. | priznava, da se jedrska energija sedaj uporablja kot pomemben energetski vir z nizkimi emisijami ogljika; poziva Komisijo in države članice, naj glede na izkušnje iz nesreče v Fukušimi leta 2011 izboljša varnost jedrske energije, pri čemer naj uporabi rezultate nedavnih stresnih testov na področju jedrske energije |
| --- | --- |

64.

priznava, da se jedrska energija sedaj uporablja kot pomemben energetski vir z nizkimi emisijami ogljika; poziva Komisijo in države članice, naj glede na izkušnje iz nesreče v Fukušimi leta 2011 izboljša varnost jedrske energije, pri čemer naj uporabi rezultate nedavnih stresnih testov na področju jedrske energije

| 65. | se strinja s Komisijo, da bo tudi v bodoče prispevek jedrske energije pomemben, saj jo nekatere države članice še vedno obravnavajo kot varen, zanesljiv in cenovno dostopen vir za nizkoogljično proizvodnjo električne energije; priznava, da analiza scenarijev kaže, da jedrska energija lahko prispeva k nižjim sistemskim stroškom in nižjim cenam električne energije; |
| --- | --- |

65.

se strinja s Komisijo, da bo tudi v bodoče prispevek jedrske energije pomemben, saj jo nekatere države članice še vedno obravnavajo kot varen, zanesljiv in cenovno dostopen vir za nizkoogljično proizvodnjo električne energije; priznava, da analiza scenarijev kaže, da jedrska energija lahko prispeva k nižjim sistemskim stroškom in nižjim cenam električne energije;

| 66. | se strinja s Komisijo, da bo imel zemeljski plin kratkoročno in srednjeročno pomembno vlogo pri spreminjanju energetskega sistema, saj pomeni relativno hiter in stroškovno učinkovit način zmanjšanja odvisnosti od drugih, bolj onesnažujočih fosilnih goriv; poudarja potrebo po diverzifikaciji dobavnih poti zemeljskega plina v Evropsko unijo; svari pred naložbami, ki bi lahko vodile v utrditev dolgotrajne odvisnosti od fosilnih goriv, |
| --- | --- |

66.

se strinja s Komisijo, da bo imel zemeljski plin kratkoročno in srednjeročno pomembno vlogo pri spreminjanju energetskega sistema, saj pomeni relativno hiter in stroškovno učinkovit način zmanjšanja odvisnosti od drugih, bolj onesnažujočih fosilnih goriv; poudarja potrebo po diverzifikaciji dobavnih poti zemeljskega plina v Evropsko unijo; svari pred naložbami, ki bi lahko vodile v utrditev dolgotrajne odvisnosti od fosilnih goriv,

| 67. | se zaveda potenciala zemeljskega plina kot prilagodljivega rezervnega vira za izravnavo spremenljive oskrbe z obnovljivo energijo, skupaj s skladiščenjem energije, energetskimi povezavami in odzivom na povpraševanje; meni, da bi plinu treba nameniti pomembnejšo vlogo, zlasti če bodo tehnologije za zajemanje in shranjevanje ogljika postale razpoložljive v širšem obsegu; meni, da mora zmanjšanje emisij toplogrednih plinov postati osrednji cilj razmišljanj na tem področju ter prevladujoči cilj mešanice energetskih virov; |
| --- | --- |

67.

se zaveda potenciala zemeljskega plina kot prilagodljivega rezervnega vira za izravnavo spremenljive oskrbe z obnovljivo energijo, skupaj s skladiščenjem energije, energetskimi povezavami in odzivom na povpraševanje; meni, da bi plinu treba nameniti pomembnejšo vlogo, zlasti če bodo tehnologije za zajemanje in shranjevanje ogljika postale razpoložljive v širšem obsegu; meni, da mora zmanjšanje emisij toplogrednih plinov postati osrednji cilj razmišljanj na tem področju ter prevladujoči cilj mešanice energetskih virov;

| 68. | meni, da ne gre pozabiti vloge utekočinjenega naftnega plina kot fleksibilnega in zanesljivega energetskega vira na področjih s slabo infrastrukturo; |
| --- | --- |

68.

meni, da ne gre pozabiti vloge utekočinjenega naftnega plina kot fleksibilnega in zanesljivega energetskega vira na področjih s slabo infrastrukturo;

| 69. | poudarja, da je treba za zanesljivo oskrbo z energijo rešiti vprašanje pričakovanega kratko- in srednjeročno povečanega uvoza plina in električne energije iz tretjih držav v EU; ponovno poudarja, da je v nekaterih regijah in državah članicah ta izziv tesno povezan z odvisnostjo od uvoza plina in nafte iz ene same tretje države; se zaveda, da spopadanje s tem izzivom med drugim zahteva okrepljeno vlogo domačih in obnovljivih virov energije, ki so nujno potrebni, da se zagotovita konkurenčnost in zanesljivost oskrbe, ter ukrepe, usmerjene v diverzifikacijo portfelja ponudnikov energije, dobavnih poti in virov; se zaveda, da je eden od strateških ciljev v zvezi s tem prizadevanje za uresničitev južnega plinskega koridorja ter vzpostavitev oskrbovalne poti, ki bo do leta 2020 pokrila okoli 10–20 % povpraševanja po plinu v EU in omogočila vsem evropskim regijam fizični dostop do vsaj dveh različnih virov plina; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da je treba za zanesljivo oskrbo z energijo rešiti vprašanje pričakovanega kratko- in srednjeročno povečanega uvoza plina in električne energije iz tretjih držav v EU; ponovno poudarja, da je v nekaterih regijah in državah članicah ta izziv tesno povezan z odvisnostjo od uvoza plina in nafte iz ene same tretje države; se zaveda, da spopadanje s tem izzivom med drugim zahteva okrepljeno vlogo domačih in obnovljivih virov energije, ki so nujno potrebni, da se zagotovita konkurenčnost in zanesljivost oskrbe, ter ukrepe, usmerjene v diverzifikacijo portfelja ponudnikov energije, dobavnih poti in virov; se zaveda, da je eden od strateških ciljev v zvezi s tem prizadevanje za uresničitev južnega plinskega koridorja ter vzpostavitev oskrbovalne poti, ki bo do leta 2020 pokrila okoli 10–20 % povpraševanja po plinu v EU in omogočila vsem evropskim regijam fizični dostop do vsaj dveh različnih virov plina;

| 70. | ugotavlja, da bi lahko zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida imelo vlogo pri prizadevanju za dekabornizacijo do leta 2050; ugotavlja pa, da se tehnologija zajemanja in shranjevanja še raziskuje in razvija, ugotavlja, da je razvoj zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida še naprej negotovo zaradi nerešenih problemov, kot so nedoločene zamude, visoki stroški in vprašanja učinkovitosti; poudarja, da mora zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida, razvito na ekonomsko učinkovit, varen in trajnosten način, čim prej preiti v uporabo v komercialnem merilu; poudarja, da zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida pomeni tudi pomembno možnost za dekarbonizacijo več energetsko intenzivnih panog, kot so rafiniranje nafte, taljenje aluminija in proizvodnja cementa; poziva Komisijo, naj pripravi vmesno poročilo o oceni rezultatov uporabe predstavitvenih projektov za elektrarne na premog, ki jih financira EU; |
| --- | --- |

70.

ugotavlja, da bi lahko zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida imelo vlogo pri prizadevanju za dekabornizacijo do leta 2050; ugotavlja pa, da se tehnologija zajemanja in shranjevanja še raziskuje in razvija, ugotavlja, da je razvoj zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida še naprej negotovo zaradi nerešenih problemov, kot so nedoločene zamude, visoki stroški in vprašanja učinkovitosti; poudarja, da mora zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida, razvito na ekonomsko učinkovit, varen in trajnosten način, čim prej preiti v uporabo v komercialnem merilu; poudarja, da zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida pomeni tudi pomembno možnost za dekarbonizacijo več energetsko intenzivnih panog, kot so rafiniranje nafte, taljenje aluminija in proizvodnja cementa; poziva Komisijo, naj pripravi vmesno poročilo o oceni rezultatov uporabe predstavitvenih projektov za elektrarne na premog, ki jih financira EU;

| 71. | poudarja pomen političnih posegov, javnega financiranja in primerne cene ogljikovega dioksida za prikaz in zagotovitev zgodnje uporabe tehnologije zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida v Evropi od leta 2020; poudarja, da predstavitveni program EU pomembno prispeva k temu, da javnost sprejme in podpre tehnologijo zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida, ki je pomembna za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

71.

poudarja pomen političnih posegov, javnega financiranja in primerne cene ogljikovega dioksida za prikaz in zagotovitev zgodnje uporabe tehnologije zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida v Evropi od leta 2020; poudarja, da predstavitveni program EU pomembno prispeva k temu, da javnost sprejme in podpre tehnologijo zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida, ki je pomembna za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov;

| 72. | poziva Komisijo, naj omogoči in pospeši izmenjavo znanja in sodelovanje znotraj EU ter na mednarodni ravni, da se bo v predstavitvenih programih zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida upoštevalo najboljše tehnično znanje poziva Komisijo, naj podpre zgodnje naložbe v infrastrukturo plinovodov in uskladi čezmejno načrtovanje za zagotovitev dostopa do ponorov CO2 od leta 2020 ter opravi raziskave za opredelitev rezervoarjev za shranjevanje v Evropi; poziva Komisijo, naj aktivno sodeluje z državami članicami in industrijo pri obveščanju javnosti o koristih in varnosti zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida, da bi se javno zaupanje v to tehnologijo okrepilo; |
| --- | --- |

72.

poziva Komisijo, naj omogoči in pospeši izmenjavo znanja in sodelovanje znotraj EU ter na mednarodni ravni, da se bo v predstavitvenih programih zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida upoštevalo najboljše tehnično znanje poziva Komisijo, naj podpre zgodnje naložbe v infrastrukturo plinovodov in uskladi čezmejno načrtovanje za zagotovitev dostopa do ponorov CO2 od leta 2020 ter opravi raziskave za opredelitev rezervoarjev za shranjevanje v Evropi; poziva Komisijo, naj aktivno sodeluje z državami članicami in industrijo pri obveščanju javnosti o koristih in varnosti zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida, da bi se javno zaupanje v to tehnologijo okrepilo;

| 73. | ugotavlja, da optimalna, varna in trajnostna razvoj in uporaba domačih in regijskih energetskih virov ter konkurenčnost infrastrukture, potrebne za stabilno oskrbo z domačo ali uvoženo energijo lahko prispevajo k večji energetski varnosti in bi se zato morali pri oblikovanju energetske politike EU prednostno obravnavati; |
| --- | --- |

73.

ugotavlja, da optimalna, varna in trajnostna razvoj in uporaba domačih in regijskih energetskih virov ter konkurenčnost infrastrukture, potrebne za stabilno oskrbo z domačo ali uvoženo energijo lahko prispevajo k večji energetski varnosti in bi se zato morali pri oblikovanju energetske politike EU prednostno obravnavati;

| 74. | ugotavlja, da je – dokler obstaja povpraševanje po proizvodih na osnovi surove nafte – pomembno ohraniti evropsko prisotnost v rafinerijah, da bi pomagali zagotoviti varno oskrbo, podprli konkurenčnost industrijskih panog na koncu proizvodne verige, kot je petrokemična industrija, postavili standarde za kakovost rafiniranja goriv na svetovni ravni, zagotovili usklajenost z okoljskimi zahtevami in ohranili delovna mesta v teh sektorjih; poudarja tudi ugotovitev iz energetskega načrta, da bo nafta najverjetneje ostala v mešanici energetskih virov tudi leta 2050, čeprav bo njen delež veliko manjši kot danes, in se bo kot gorivo uporabljala predvsem v potniškem in tovornem prevozu na dolge razdalje; |
| --- | --- |

74.

ugotavlja, da je – dokler obstaja povpraševanje po proizvodih na osnovi surove nafte – pomembno ohraniti evropsko prisotnost v rafinerijah, da bi pomagali zagotoviti varno oskrbo, podprli konkurenčnost industrijskih panog na koncu proizvodne verige, kot je petrokemična industrija, postavili standarde za kakovost rafiniranja goriv na svetovni ravni, zagotovili usklajenost z okoljskimi zahtevami in ohranili delovna mesta v teh sektorjih; poudarja tudi ugotovitev iz energetskega načrta, da bo nafta najverjetneje ostala v mešanici energetskih virov tudi leta 2050, čeprav bo njen delež veliko manjši kot danes, in se bo kot gorivo uporabljala predvsem v potniškem in tovornem prevozu na dolge razdalje;

| 75. | je prepričan, da je treba posebno pozornosti nameniti tistim regijam v državah članicah, kjer je sedaj premog prevladujoč vir energije in/ali kjer sta proizvodnja premoga in proizvodnja električne energije na podlagi premoga ključna vira zaposlovanja v teh regijah; meni, da bodo potrebni dodatni socialni ukrepi, ki jih bo podprla EU, če naj prebivalstvo teh regij sprejme energetski načrt za leto 2050; |
| --- | --- |

75.

je prepričan, da je treba posebno pozornosti nameniti tistim regijam v državah članicah, kjer je sedaj premog prevladujoč vir energije in/ali kjer sta proizvodnja premoga in proizvodnja električne energije na podlagi premoga ključna vira zaposlovanja v teh regijah; meni, da bodo potrebni dodatni socialni ukrepi, ki jih bo podprla EU, če naj prebivalstvo teh regij sprejme energetski načrt za leto 2050;

Svetovni izzivi na področju energije

| 76. | priznava, da EU deluje v svetovnem okviru in da ukrepi, ki bi jih sama sprejela, najbrž ne bi prinesli vseh pričakovanih koristi, ter opozarja na sklepe Sveta za promet, telekomunikacije in energijo iz novembra 2011 o krepitvi zunanje razsežnosti energetske politike EU, v katerih je Svet opozoril, da je treba zagotoviti širši in bolj usklajen pristop EU do mednarodnih odnosov na energetskem področju, da bi se lahko odzvali na globalne energetske izzive in izzive na področju podnebnih sprememb, ter obravnavati vprašanja v zvezi s konkurenčnostjo in selitvijo virov CO2, pri tem pa hkrati zagotoviti varno, zanesljivo in diverzificirano oskrbo z energijo; |
| --- | --- |

76.

priznava, da EU deluje v svetovnem okviru in da ukrepi, ki bi jih sama sprejela, najbrž ne bi prinesli vseh pričakovanih koristi, ter opozarja na sklepe Sveta za promet, telekomunikacije in energijo iz novembra 2011 o krepitvi zunanje razsežnosti energetske politike EU, v katerih je Svet opozoril, da je treba zagotoviti širši in bolj usklajen pristop EU do mednarodnih odnosov na energetskem področju, da bi se lahko odzvali na globalne energetske izzive in izzive na področju podnebnih sprememb, ter obravnavati vprašanja v zvezi s konkurenčnostjo in selitvijo virov CO2, pri tem pa hkrati zagotoviti varno, zanesljivo in diverzificirano oskrbo z energijo;

| 77. | poudarja, da je treba zagotoviti zanesljivo oskrbo EU z energijo in energetsko neodvisnost, kar se lahko doseže predvsem s spodbujanjem energetske učinkovitosti, prihrankov energije in obnovljive energije, kar bo skupaj z drugimi alternativnimi viri energije zmanjšalo odvisnost od uvoza; opaža vse večje zanimanje za raziskovanje naftnih in plinskih polj v Sredozemskem in Črnem morju; meni, da je treba nujno izdelati celostno politiko EU o črpanju nafte in plina na morju; meni, da bi moral biti njen poudarek na možnih nevarnostih ter na določitvi izključnih ekonomskih con držav članic in zadevnih tretjih držav v skladu s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS), katere podpisnice so vse države članice in tudi EU kot taka; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da je treba zagotoviti zanesljivo oskrbo EU z energijo in energetsko neodvisnost, kar se lahko doseže predvsem s spodbujanjem energetske učinkovitosti, prihrankov energije in obnovljive energije, kar bo skupaj z drugimi alternativnimi viri energije zmanjšalo odvisnost od uvoza; opaža vse večje zanimanje za raziskovanje naftnih in plinskih polj v Sredozemskem in Črnem morju; meni, da je treba nujno izdelati celostno politiko EU o črpanju nafte in plina na morju; meni, da bi moral biti njen poudarek na možnih nevarnostih ter na določitvi izključnih ekonomskih con držav članic in zadevnih tretjih držav v skladu s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS), katere podpisnice so vse države članice in tudi EU kot taka;

| 78. | poudarja, da bosta podeljevanje koncesij za črpanje ter določitev izključnih ekonomskih con povod za napetosti s tretjimi državami ter da bi morala EU v zvezi s tem ohraniti trdno politično držo in si prizadevati za izognitev mednarodnim sporom; poudarja, da je treba energijo uporabljati kot gibalo miru, okoljske skladnosti, sodelovanja in stabilnosti; |
| --- | --- |

78.

poudarja, da bosta podeljevanje koncesij za črpanje ter določitev izključnih ekonomskih con povod za napetosti s tretjimi državami ter da bi morala EU v zvezi s tem ohraniti trdno politično držo in si prizadevati za izognitev mednarodnim sporom; poudarja, da je treba energijo uporabljati kot gibalo miru, okoljske skladnosti, sodelovanja in stabilnosti;

| 79. | poziva, naj energetski načrt EU–Rusija temelji na načelih medsebojnega spoštovanja in vzajemnosti, ki izhajajo iz pravil Svetovne trgovinske organizacije, Pogodbe o energetski listini in tretjega energetskega svežnja; poziva Komisijo, naj učinkovito izvaja in izvršuje pravila EU o notranjem trgu in konkurenci v zvezi z vsemi podjetji v energetskem sektorju, ki poslujejo na območju Unije; v zvezi s tem pozdravlja nedavno preiskavo nekonkurenčnega vedenja družbe Gazprom in njenih evropskih hčerinskih družb ter obžaluje politično motiviran odlok predsednika Ruske federacije, ki preprečuje sodelovanje njenih energetskih družb z institucijami EU; vztraja, da se od vseh podjetji v energetskem sektorju pričakuje polno sodelovanje s preiskovalnimi organi; poziva Komisijo, naj predlaga ustrezen odziv na ta odlok ter zagotovi začetek preiskave; |
| --- | --- |

79.

poziva, naj energetski načrt EU–Rusija temelji na načelih medsebojnega spoštovanja in vzajemnosti, ki izhajajo iz pravil Svetovne trgovinske organizacije, Pogodbe o energetski listini in tretjega energetskega svežnja; poziva Komisijo, naj učinkovito izvaja in izvršuje pravila EU o notranjem trgu in konkurenci v zvezi z vsemi podjetji v energetskem sektorju, ki poslujejo na območju Unije; v zvezi s tem pozdravlja nedavno preiskavo nekonkurenčnega vedenja družbe Gazprom in njenih evropskih hčerinskih družb ter obžaluje politično motiviran odlok predsednika Ruske federacije, ki preprečuje sodelovanje njenih energetskih družb z institucijami EU; vztraja, da se od vseh podjetji v energetskem sektorju pričakuje polno sodelovanje s preiskovalnimi organi; poziva Komisijo, naj predlaga ustrezen odziv na ta odlok ter zagotovi začetek preiskave;

| 80. | poziva Komisijo, naj oblikuje celovit sklop kratko-, srednje- in dolgoročnih prednostnih nalog energetske politike EU v odnosu do sosednjih držav, da bi vzpostavila skupno pravno področje, ki bi temeljilo na načelih in standardih notranjega energetskega trga, povezanih s temeljnim pravnim redom; poudarja pomen nadaljnje širitve energetske skupnosti, zlasti vključitev držav kandidatk in držav vzhodnega partnerstva, osrednje Azije in Sredozemlja, ter vzpostavitve mehanizmov pravnega nadzora za ukrepanje v zvezi s pomanjkljivim izvajanjem pravnega reda; poziva Unijo, naj bo solidarna s svojimi partnericami v energetski skupnosti; v zvezi s tem obsoja nedavne grožnje Ruske federacije proti Moldaviji; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisijo, naj oblikuje celovit sklop kratko-, srednje- in dolgoročnih prednostnih nalog energetske politike EU v odnosu do sosednjih držav, da bi vzpostavila skupno pravno področje, ki bi temeljilo na načelih in standardih notranjega energetskega trga, povezanih s temeljnim pravnim redom; poudarja pomen nadaljnje širitve energetske skupnosti, zlasti vključitev držav kandidatk in držav vzhodnega partnerstva, osrednje Azije in Sredozemlja, ter vzpostavitve mehanizmov pravnega nadzora za ukrepanje v zvezi s pomanjkljivim izvajanjem pravnega reda; poziva Unijo, naj bo solidarna s svojimi partnericami v energetski skupnosti; v zvezi s tem obsoja nedavne grožnje Ruske federacije proti Moldaviji;

| 81. | poudarja, da energetska politika EU nikakor ne sme biti v navzkrižju s temeljnimi načeli, na katerih je bila zgrajena EU, zlasti na področju demokracije in človekovih pravic; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj v svojih odnosih na področju energije daje prednost tistim proizvajalcem in tranzitnim državam, ki so sprejeli in podpirajo enake vrednote; |
| --- | --- |

81.

poudarja, da energetska politika EU nikakor ne sme biti v navzkrižju s temeljnimi načeli, na katerih je bila zgrajena EU, zlasti na področju demokracije in človekovih pravic; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj v svojih odnosih na področju energije daje prednost tistim proizvajalcem in tranzitnim državam, ki so sprejeli in podpirajo enake vrednote;

| 82. | poudarja pomen tesnejšega sodelovanja in dialoga z drugimi strateškimi energetskimi partnerji; meni, da je zaradi vse večjega vpliva rastočih gospodarstev na globalnih energetskih trgih, kot tudi njihove naraščajoče potrebe po energiji, nujno potrebno, da EU sodeluje s temi partnerji na celovit način in na vseh energetskih področjih; ugotavlja, da se mora Evropska unija dolgoročno bolj uskladiti glede odkupa energije iz tretjih držav; poziva k tesnejšemu sodelovanju med Svetom, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, da bi lahko EU zagovarjala enotna stališča v zadevah energetske politike, v skladu z opredelitvami zakonodaje EU in ugotovitvami Generalnega direktorata Komisije za energetiko; ponavlja, da bi bilo treba Evropski parlament še naprej redno obveščati o dogajanju na tem področju; |
| --- | --- |

82.

poudarja pomen tesnejšega sodelovanja in dialoga z drugimi strateškimi energetskimi partnerji; meni, da je zaradi vse večjega vpliva rastočih gospodarstev na globalnih energetskih trgih, kot tudi njihove naraščajoče potrebe po energiji, nujno potrebno, da EU sodeluje s temi partnerji na celovit način in na vseh energetskih področjih; ugotavlja, da se mora Evropska unija dolgoročno bolj uskladiti glede odkupa energije iz tretjih držav; poziva k tesnejšemu sodelovanju med Svetom, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, da bi lahko EU zagovarjala enotna stališča v zadevah energetske politike, v skladu z opredelitvami zakonodaje EU in ugotovitvami Generalnega direktorata Komisije za energetiko; ponavlja, da bi bilo treba Evropski parlament še naprej redno obveščati o dogajanju na tem področju;

| 83. | poudarja, da bi morala biti solidarnost med državami članicami, h kateri poziva Pogodba EU, prisotna tako pri vsakodnevnem delovanju kot tudi pri kriznem upravljanju notranje in zunanje energetske politike; poziva Komisijo, naj jasno opredeli energetsko solidarnost in tako zagotovi, da jo bodo spoštovale vse države članice; |
| --- | --- |

83.

poudarja, da bi morala biti solidarnost med državami članicami, h kateri poziva Pogodba EU, prisotna tako pri vsakodnevnem delovanju kot tudi pri kriznem upravljanju notranje in zunanje energetske politike; poziva Komisijo, naj jasno opredeli energetsko solidarnost in tako zagotovi, da jo bodo spoštovale vse države članice;

| 84. | poudarja, da pri varnosti in zanesljivosti tradicionalnih (npr. jedrskih) ali novih energetskih virov (npr. nekonvencionalna nafta in plin) ne bo kompromisov, in verjame, da bi morala EU še naprej krepiti okvir za varnost in zanesljivost ter prevzeti vodilno vlogo v mednarodnih prizadevanjih na tem področju; |
| --- | --- |

84.

poudarja, da pri varnosti in zanesljivosti tradicionalnih (npr. jedrskih) ali novih energetskih virov (npr. nekonvencionalna nafta in plin) ne bo kompromisov, in verjame, da bi morala EU še naprej krepiti okvir za varnost in zanesljivost ter prevzeti vodilno vlogo v mednarodnih prizadevanjih na tem področju;

| 85. | poudarja, da je treba, medtem ko države članice povezujejo in združujejo nacionalne trge z naložbami v infrastrukturo in sprejemanjem skupnih predpisov, okrepiti tudi prizadevanja za sodelovanje z Rusijo, da bi opredelili ustvarjalne in vzajemno sprejemljive ukrepe za zmanjševanje razhajanj med tema dvema energetskima trgoma; |
| --- | --- |

85.

poudarja, da je treba, medtem ko države članice povezujejo in združujejo nacionalne trge z naložbami v infrastrukturo in sprejemanjem skupnih predpisov, okrepiti tudi prizadevanja za sodelovanje z Rusijo, da bi opredelili ustvarjalne in vzajemno sprejemljive ukrepe za zmanjševanje razhajanj med tema dvema energetskima trgoma;

| 86. | poudarja, da se oskrba z energijo usmerja h gospodarstvom v razvoju, zato mora EU vzpostaviti intenziven dialog in sodelovanje z državami BRICS na področju energetske učinkovitosti, obnovljivih virov energije, čistega premoga, zajemanja in shranjevanja ogljika, pametnih omrežij, raziskav fuzije in jedrske varnosti; prav tako bi morala EU razviti jasno politiko sodelovanja s temi državami pri raziskavah in inovacijah v energetskem sektorju; |
| --- | --- |

86.

poudarja, da se oskrba z energijo usmerja h gospodarstvom v razvoju, zato mora EU vzpostaviti intenziven dialog in sodelovanje z državami BRICS na področju energetske učinkovitosti, obnovljivih virov energije, čistega premoga, zajemanja in shranjevanja ogljika, pametnih omrežij, raziskav fuzije in jedrske varnosti; prav tako bi morala EU razviti jasno politiko sodelovanja s temi državami pri raziskavah in inovacijah v energetskem sektorju;

| 87. | poziva EU, naj še naprej igra dejavno vlogo v mednarodnih pogajanjih o svetovnem podnebnem sporazumu; poudarja, da se mora EU zavedati, kakšne posledice bi imelo nesprejetje svetovnega sporazuma o podnebnih spremembah; zato obžaluje, da energetski načrt ne predvideva scenarija za primer, če tak sporazum ne bo sprejet; poudarja, da se bodo s sprejetjem pravno zavezujočega globalnega sporazuma o zmanjševanju emisij in z vključitvijo največjih svetovnih proizvajalk emisij, kot so Kitajska, Indija, ZDA in Brazilija, v ta proces povečale možnosti za resnično zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; opozarja, da se je treba odzvati na izziv, ki ga pomeni selitev virov CO2, s preprečevanjem selitev energetsko intenzivnih panog iz EU; |
| --- | --- |

87.

poziva EU, naj še naprej igra dejavno vlogo v mednarodnih pogajanjih o svetovnem podnebnem sporazumu; poudarja, da se mora EU zavedati, kakšne posledice bi imelo nesprejetje svetovnega sporazuma o podnebnih spremembah; zato obžaluje, da energetski načrt ne predvideva scenarija za primer, če tak sporazum ne bo sprejet; poudarja, da se bodo s sprejetjem pravno zavezujočega globalnega sporazuma o zmanjševanju emisij in z vključitvijo največjih svetovnih proizvajalk emisij, kot so Kitajska, Indija, ZDA in Brazilija, v ta proces povečale možnosti za resnično zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; opozarja, da se je treba odzvati na izziv, ki ga pomeni selitev virov CO2, s preprečevanjem selitev energetsko intenzivnih panog iz EU;

Sistem za trgovanje z emisijami

| 88. | se zaveda, da je sistem EU za trgovanje z emisijami trenutno glavno – čeprav ne edino – sredstvo za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov v industriji in spodbujanje naložb v varne in trajnostne nizkoogljične tehnologije; ugotavlja, da je potrebno dodatno izboljšanje tega sistema, da bi povečali sposobnost sistema za odziv na upad in dvig gospodarske rasti, vlagateljem povrnili gotovost in okrepili tržne spodbude za naložbe v nizkoogljične tehnologije in njihovo uporabo; opozarja, da bi bila pred vsakršnimi strukturnimi spremembami trgovanja z emisijami potrebna celovita ocena vplivov na okolje, gospodarskega in socialnega učinka ter učinka na naložbe v nizkoogljične dejavnosti, cene električne energije in konkurenčnost energetsko intenzivnih panog, zlasti v zvezi s tveganjem selitve virov CO2; poziva Komisijo in države članice, naj olajšajo in spodbujajo razvoj inovativnih, varnih in trajnostnih tehnoloških storitev v industriji EU; |
| --- | --- |

88.

se zaveda, da je sistem EU za trgovanje z emisijami trenutno glavno – čeprav ne edino – sredstvo za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov v industriji in spodbujanje naložb v varne in trajnostne nizkoogljične tehnologije; ugotavlja, da je potrebno dodatno izboljšanje tega sistema, da bi povečali sposobnost sistema za odziv na upad in dvig gospodarske rasti, vlagateljem povrnili gotovost in okrepili tržne spodbude za naložbe v nizkoogljične tehnologije in njihovo uporabo; opozarja, da bi bila pred vsakršnimi strukturnimi spremembami trgovanja z emisijami potrebna celovita ocena vplivov na okolje, gospodarskega in socialnega učinka ter učinka na naložbe v nizkoogljične dejavnosti, cene električne energije in konkurenčnost energetsko intenzivnih panog, zlasti v zvezi s tveganjem selitve virov CO2; poziva Komisijo in države članice, naj olajšajo in spodbujajo razvoj inovativnih, varnih in trajnostnih tehnoloških storitev v industriji EU;

| 89. | poziva Komisijo, naj čim prej predloži dodatno oceno, v kateri naj predlaga priporočljive ukrepe, ki bi lahko preprečili tveganje selitve virov CO2 zaradi preselitve proizvodnih objektov v kraje zunaj EU, zlasti pa naj se osredotoči na dodatne scenarije v primeru omejitve ali neizvajanja nadaljnjih globalnih ukrepov za zmanjšanje emisij ogljika; |
| --- | --- |

89.

poziva Komisijo, naj čim prej predloži dodatno oceno, v kateri naj predlaga priporočljive ukrepe, ki bi lahko preprečili tveganje selitve virov CO2 zaradi preselitve proizvodnih objektov v kraje zunaj EU, zlasti pa naj se osredotoči na dodatne scenarije v primeru omejitve ali neizvajanja nadaljnjih globalnih ukrepov za zmanjšanje emisij ogljika;

| 90. | poudarja, da sektor, ki ni zajet v sistem trgovanja z emisijami, povzroča okoli 55 % emisij toplogrednih plinov ter da je bistvenega pomena poleg izvajanju sistema zagotoviti, da tudi sektorji, ki niso zajeti vanj, prevzamejo odgovornosti za zmanjševanje emisij; poudarja potrebo po političnem vodstvu na ravni EU in sprejetju konkretnih ukrepov za reševaje tega vprašanja; |
| --- | --- |

90.

poudarja, da sektor, ki ni zajet v sistem trgovanja z emisijami, povzroča okoli 55 % emisij toplogrednih plinov ter da je bistvenega pomena poleg izvajanju sistema zagotoviti, da tudi sektorji, ki niso zajeti vanj, prevzamejo odgovornosti za zmanjševanje emisij; poudarja potrebo po političnem vodstvu na ravni EU in sprejetju konkretnih ukrepov za reševaje tega vprašanja;

| 91. | ugotavlja, da ima sistem trgovanja z emisijami nekaj nepredvidenih težav in da bo kopičenje viška pravic za naslednjih nekaj let zmanjšalo spodbudo za uveljavljanje naložb v nizkoogljične dejavnosti; opozarja, da to ogroža učinkovitost tega sistema kot osrednjega mehanizma EU za zmanjševanje emisij, ki konkurenčnim tehnologijam zagotavlja enake konkurenčne pogoje, podjetjem omogoča prožnost pri razvoju lastne strategije blaženja in omogoča posebne ukrepe za boj proti selitvi virov ogljika; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za odpravljanje pomanjkljivosti sistema za trgovanje z emisijami in omogoči prvotno predvideno delovanje; predlaga, naj bodo med temi ukrepi:






  (a) | čimprejšnja predložitev poročila Parlamentu in Svetu, v katerem bodo med drugimi vidiki preučeni vplivi na spodbude za vlaganje v nizkoogljične tehnologije in tveganje selitve virov CO2; Komisija bi morala pred začetkom tretje faze po potrebi dopolni uredbo iz člena 10(4) Direktive 2003/87/ES, da bi začeli izvajati ustrezne ukrepe, kar bi lahko zajemalo tudi zadržanje potrebnega števila pravic; |
| --- | --- | --- |

91.

ugotavlja, da ima sistem trgovanja z emisijami nekaj nepredvidenih težav in da bo kopičenje viška pravic za naslednjih nekaj let zmanjšalo spodbudo za uveljavljanje naložb v nizkoogljične dejavnosti; opozarja, da to ogroža učinkovitost tega sistema kot osrednjega mehanizma EU za zmanjševanje emisij, ki konkurenčnim tehnologijam zagotavlja enake konkurenčne pogoje, podjetjem omogoča prožnost pri razvoju lastne strategije blaženja in omogoča posebne ukrepe za boj proti selitvi virov ogljika; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za odpravljanje pomanjkljivosti sistema za trgovanje z emisijami in omogoči prvotno predvideno delovanje; predlaga, naj bodo med temi ukrepi:

(a)

čimprejšnja predložitev poročila Parlamentu in Svetu, v katerem bodo med drugimi vidiki preučeni vplivi na spodbude za vlaganje v nizkoogljične tehnologije in tveganje selitve virov CO2; Komisija bi morala pred začetkom tretje faze po potrebi dopolni uredbo iz člena 10(4) Direktive 2003/87/ES, da bi začeli izvajati ustrezne ukrepe, kar bi lahko zajemalo tudi zadržanje potrebnega števila pravic;

| (b) | predlaganje zakonodaje, ki bi ob prvem primernem datumu prilagodila zahtevo za linearno letno zmanjševanje, ki trenutno znaša 1,74 % letno, da bi dosegli cilj glede zmanjšanja emisij CO2 do leta 2050; |
| --- | --- |

(b)

predlaganje zakonodaje, ki bi ob prvem primernem datumu prilagodila zahtevo za linearno letno zmanjševanje, ki trenutno znaša 1,74 % letno, da bi dosegli cilj glede zmanjšanja emisij CO2 do leta 2050;

| (c) | ocena in objava ocene o koristnosti določitve rezervne cene za dražbo pravic; |
| --- | --- |

(c)

ocena in objava ocene o koristnosti določitve rezervne cene za dražbo pravic;

| (d) | ukrepi za povečanje vnosa ustreznih informacij in večjo preglednost registra sistema za trgovanje z emisijami, kar bi omogočilo učinkovitejši nadzor in ocenjevanje; |
| --- | --- |

(d)

ukrepi za povečanje vnosa ustreznih informacij in večjo preglednost registra sistema za trgovanje z emisijami, kar bi omogočilo učinkovitejši nadzor in ocenjevanje;

Raziskave, človeški viri, nove tehnologije in alternativna goriva

| 92. | meni, da imajo cene ključno vlogo pri energetskih naložbah in proizvodnji energije; opozarja, da bi bilo treba politike držav članic za spodbujanje obnovljivih virov obravnavati kot krivuljo učenja; meni, da bodo najnovejše in relativno visoke cene fosilnih goriv spodbudile razvoj obnovljivih virov energije, pod pogojem, da se odpravijo neuspehi politike in nedelovanje trga; priporoča, naj države članice spodbujajo in podprejo bolj učinkovite podporne sheme za obnovljivo energijo, da bi čim bolj omejili podražitve energije; poziva Komisijo, naj razišče možnosti za bolj usklajen, konvergenten in integriran evropski sistem za podporo obnovljivih virov; |
| --- | --- |

92.

meni, da imajo cene ključno vlogo pri energetskih naložbah in proizvodnji energije; opozarja, da bi bilo treba politike držav članic za spodbujanje obnovljivih virov obravnavati kot krivuljo učenja; meni, da bodo najnovejše in relativno visoke cene fosilnih goriv spodbudile razvoj obnovljivih virov energije, pod pogojem, da se odpravijo neuspehi politike in nedelovanje trga; priporoča, naj države članice spodbujajo in podprejo bolj učinkovite podporne sheme za obnovljivo energijo, da bi čim bolj omejili podražitve energije; poziva Komisijo, naj razišče možnosti za bolj usklajen, konvergenten in integriran evropski sistem za podporo obnovljivih virov;

| 93. | meni, da se je zaradi višjih izdatkov za energijo v Evropi v zadnjih letih razvil pameten in razumen pristop k zmanjševanju porabe energije prek energetske učinkovitosti in prihrankov energije; poudarja, da je pomembno to naravno, vendar nezadostno spremembo v obnašanju združiti z ustreznimi politični ukrepi in finančno podporo, da se spodbudijo dodatni prihranki energije; poudarja potrebo po spodbujanju potrošnikov k proizvodnji lastne energije; poudarja, da sta vloga informacijsko-komunikacijskih tehnologij in njihovo izvajanje v vseh inteligentnih omrežjih vse bolj pomembna za razvoj učinkovite porabe energije, zlasti za razvoj programov za odziv na povpraševanje (vključno z inteligentnimi števci), ki bi morali potrošnikom pomagati pri prevzemanju vloge aktivnih udeležencev na področju energetske učinkovitosti, tako da jim bodo v realnem času posredovali lahko razumljive podatke o porabi energije v gospodinjstvih in podjetjih ter višku, poslanem nazaj v omrežje, pa tudi informacije o ukrepih in možnostih za energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

93.

meni, da se je zaradi višjih izdatkov za energijo v Evropi v zadnjih letih razvil pameten in razumen pristop k zmanjševanju porabe energije prek energetske učinkovitosti in prihrankov energije; poudarja, da je pomembno to naravno, vendar nezadostno spremembo v obnašanju združiti z ustreznimi politični ukrepi in finančno podporo, da se spodbudijo dodatni prihranki energije; poudarja potrebo po spodbujanju potrošnikov k proizvodnji lastne energije; poudarja, da sta vloga informacijsko-komunikacijskih tehnologij in njihovo izvajanje v vseh inteligentnih omrežjih vse bolj pomembna za razvoj učinkovite porabe energije, zlasti za razvoj programov za odziv na povpraševanje (vključno z inteligentnimi števci), ki bi morali potrošnikom pomagati pri prevzemanju vloge aktivnih udeležencev na področju energetske učinkovitosti, tako da jim bodo v realnem času posredovali lahko razumljive podatke o porabi energije v gospodinjstvih in podjetjih ter višku, poslanem nazaj v omrežje, pa tudi informacije o ukrepih in možnostih za energetsko učinkovitost;

| 94. | meni, da bi morala biti energetska infrastruktura v večji meri usmerjena h končnemu porabniku in se bolj osredotočiti na odnos med zmogljivostmi distribucijskega sistema in porabo, ter poudarja potrebo po dvosmernih tokovih električne energije in informacij v realnem času; poudarja koristi za potrošnike, ki jih imajo nove tehnologije, kot so upravljanje z energijo na strani povpraševanja in sistemi za odziv na povpraševanje, ki izboljšajo energetsko učinkovitost ponudbe in povpraševanja; |
| --- | --- |

94.

meni, da bi morala biti energetska infrastruktura v večji meri usmerjena h končnemu porabniku in se bolj osredotočiti na odnos med zmogljivostmi distribucijskega sistema in porabo, ter poudarja potrebo po dvosmernih tokovih električne energije in informacij v realnem času; poudarja koristi za potrošnike, ki jih imajo nove tehnologije, kot so upravljanje z energijo na strani povpraševanja in sistemi za odziv na povpraševanje, ki izboljšajo energetsko učinkovitost ponudbe in povpraševanja;

| 95. | meni, da je uvedba pametnih omrežij nujna in da brez njih vključevanje porazdeljene proizvodnje iz obnovljivih virov, električni avtomobili in izboljšanje učinkovitosti porabe energije (ki so osnova za doseganje ciljev 20/20/20 iz svežnja podnebnih in energetskih ukrepov) ne bodo mogoči; |
| --- | --- |

95.

meni, da je uvedba pametnih omrežij nujna in da brez njih vključevanje porazdeljene proizvodnje iz obnovljivih virov, električni avtomobili in izboljšanje učinkovitosti porabe energije (ki so osnova za doseganje ciljev 20/20/20 iz svežnja podnebnih in energetskih ukrepov) ne bodo mogoči;

| 96. | poudarja vlogo pametnih omrežij pri omogočanju dvosmerne komunikacije med proizvajalci električne energije in potrošniki ter opozarja, da lahko pametna omrežja potrošnikom omogočajo spremljanje in prilagajanje njihove porabe električne energije; poudarja, da so bistveni močno varstvo osebnih podatkov in programi izobraževanja potrošnikov, kot so informacijske kampanje v šolah in na univerzah, zlasti če naj imajo pametni števci resnični učinek; poudarja, da bi države članice morale dati pomembne informacije na voljo na spletnih mestih potrošnikom ter da bi morali vsi zadevni akterji, kot so gradbeniki, arhitekti in dobavitelji naprav za ogrevanje, hlajenje in električno energijo, pridobiti najnovejše informacije in primerjati cene in storitve ter na podlagi tega izbrati dobavitelja energije, ki najbolj ustreza njihovim namenom; |
| --- | --- |

96.

poudarja vlogo pametnih omrežij pri omogočanju dvosmerne komunikacije med proizvajalci električne energije in potrošniki ter opozarja, da lahko pametna omrežja potrošnikom omogočajo spremljanje in prilagajanje njihove porabe električne energije; poudarja, da so bistveni močno varstvo osebnih podatkov in programi izobraževanja potrošnikov, kot so informacijske kampanje v šolah in na univerzah, zlasti če naj imajo pametni števci resnični učinek; poudarja, da bi države članice morale dati pomembne informacije na voljo na spletnih mestih potrošnikom ter da bi morali vsi zadevni akterji, kot so gradbeniki, arhitekti in dobavitelji naprav za ogrevanje, hlajenje in električno energijo, pridobiti najnovejše informacije in primerjati cene in storitve ter na podlagi tega izbrati dobavitelja energije, ki najbolj ustreza njihovim namenom;

| 97. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se v programu Obzorje 2020 in v evropskih partnerstvih za inovacije v okviru Unije inovacij prednostno obravnavata optimizacija energetskega sistema in potreba po razvoju vseh vrst trajnostnih nizkoogljičnih tehnologij, ki bi spodbudile konkurenčnost EU, spodbujale priložnosti za oblikovanje delovnih mest, zagotovile spremembo vedenja potrošnikov in ustvarile spodbude za odgovorno ravnanje z energijo; s tem v zvezi podpira cilje Evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo in povezanih evropskih industrijskih pobud; poudarja, da bi morala biti spodbujanje energetske učinkovitosti in zmanjševanje stroškov obnovljive energije prek tehnoloških izboljšav in inovacij prednostno obravnavana, med drugim prek povečanja deleža sredstev za javne raziskave, ki so namenjena raziskavam na področju obnovljive energije in energetske učinkovitosti, zlasti v okviru programa Obzorje 2020 in Evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo; |
| --- | --- |

97.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da se v programu Obzorje 2020 in v evropskih partnerstvih za inovacije v okviru Unije inovacij prednostno obravnavata optimizacija energetskega sistema in potreba po razvoju vseh vrst trajnostnih nizkoogljičnih tehnologij, ki bi spodbudile konkurenčnost EU, spodbujale priložnosti za oblikovanje delovnih mest, zagotovile spremembo vedenja potrošnikov in ustvarile spodbude za odgovorno ravnanje z energijo; s tem v zvezi podpira cilje Evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo in povezanih evropskih industrijskih pobud; poudarja, da bi morala biti spodbujanje energetske učinkovitosti in zmanjševanje stroškov obnovljive energije prek tehnoloških izboljšav in inovacij prednostno obravnavana, med drugim prek povečanja deleža sredstev za javne raziskave, ki so namenjena raziskavam na področju obnovljive energije in energetske učinkovitosti, zlasti v okviru programa Obzorje 2020 in Evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo;

| 98. | poudarja, da so raziskave na področju novih alternativnih goriv bistvene za doseganje dolgoročnih okoljskih in podnebnih ciljev, in zato pričakuje, da bodo za njih na voljo spodbude v okviru programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

98.

poudarja, da so raziskave na področju novih alternativnih goriv bistvene za doseganje dolgoročnih okoljskih in podnebnih ciljev, in zato pričakuje, da bodo za njih na voljo spodbude v okviru programa Obzorje 2020;

| 99. | poudarja pomen nadaljnjih raziskav in razvoja v okviru javnih institucij in industrije, da bi izboljšali in povečali energetsko učinkovitost in uporabo obnovljive energije in zemeljskega plina v cestnem, pomorskem in letalskem sektorju; |
| --- | --- |

99.

poudarja pomen nadaljnjih raziskav in razvoja v okviru javnih institucij in industrije, da bi izboljšali in povečali energetsko učinkovitost in uporabo obnovljive energije in zemeljskega plina v cestnem, pomorskem in letalskem sektorju;

Ogrevanje in hlajenje

| 100. | poziva, naj se več pozornosti nameni sektorju ogrevanja in hlajenja; v zvezi s tem poziva EU, naj preuči celovito vključitev sektorja ogrevanja in hlajenja v preoblikovanje energetskega sistema; ugotavlja, da ta sektor predstavlja 45 % končne potrošnje energije v Evropi, in da je potrebno boljše razumevanje pomembne vloge ogrevanja in hlajenja; zato poziva Komisijo, naj zbere potrebne podatke, ki se nanašajo na energetske vire ter uporabo ogrevanja in hlajenja ter distribucijo toplotne energije različnim skupinam končnih potrošnikov (na primer stanovanjska, industrijska, terciarna); spodbuja razvoj kombiniranih obratov za soproizvodnjo toplotne in električne energije, ki uporabljajo obnovljive in odpadne toplote, in podpira nadaljnje raziskave sistemov hlajenja in ogrevanja z namenom izvajanja ambiciozne politike EU; poziva javne organe, naj osvežijo napoved povpraševanja za leto 2050 in pripravijo oceno vplivov na regionalno podzemlje, da se izboljša razdelitev virov; poziva Komisijo in države članice, naj dodelijo– med drugim prek finančnih instrumentov za raziskave in razvoj ter inovativnih finančnih instrumentov – več sredstev lokalnim energetskim infrastrukturam, kot so daljinsko ogrevanje in hlajenje, ki prinašajo učinkovite, nizkoogljične rešitve ali rešitve brez ogljika, ki bodo nadomestile uvoz in izmenjavo/prenos električne energije po vsej Evropi; ugotavlja, da dostopni obnovljivi viri (geotermalna energija, biomasa vključno z biološko razgradljivimi odpadki, solarnotermalna in vodno-/aerotermalna energija) skupaj z ukrepi za energetsko učinkovitost omogočajo dekarbonizacijo celotne potrebe po toplotni energiji do leta 2050 na stroškovno učinkovit način, pri čemer bi se hkrati spopadli s problemom energetske revščine. |
| --- | --- |

100.

poziva, naj se več pozornosti nameni sektorju ogrevanja in hlajenja; v zvezi s tem poziva EU, naj preuči celovito vključitev sektorja ogrevanja in hlajenja v preoblikovanje energetskega sistema; ugotavlja, da ta sektor predstavlja 45 % končne potrošnje energije v Evropi, in da je potrebno boljše razumevanje pomembne vloge ogrevanja in hlajenja; zato poziva Komisijo, naj zbere potrebne podatke, ki se nanašajo na energetske vire ter uporabo ogrevanja in hlajenja ter distribucijo toplotne energije različnim skupinam končnih potrošnikov (na primer stanovanjska, industrijska, terciarna); spodbuja razvoj kombiniranih obratov za soproizvodnjo toplotne in električne energije, ki uporabljajo obnovljive in odpadne toplote, in podpira nadaljnje raziskave sistemov hlajenja in ogrevanja z namenom izvajanja ambiciozne politike EU; poziva javne organe, naj osvežijo napoved povpraševanja za leto 2050 in pripravijo oceno vplivov na regionalno podzemlje, da se izboljša razdelitev virov; poziva Komisijo in države članice, naj dodelijo– med drugim prek finančnih instrumentov za raziskave in razvoj ter inovativnih finančnih instrumentov – več sredstev lokalnim energetskim infrastrukturam, kot so daljinsko ogrevanje in hlajenje, ki prinašajo učinkovite, nizkoogljične rešitve ali rešitve brez ogljika, ki bodo nadomestile uvoz in izmenjavo/prenos električne energije po vsej Evropi; ugotavlja, da dostopni obnovljivi viri (geotermalna energija, biomasa vključno z biološko razgradljivimi odpadki, solarnotermalna in vodno-/aerotermalna energija) skupaj z ukrepi za energetsko učinkovitost omogočajo dekarbonizacijo celotne potrebe po toplotni energiji do leta 2050 na stroškovno učinkovit način, pri čemer bi se hkrati spopadli s problemom energetske revščine.

Končne opombe

| 101. | pozdravlja prihodnje sporočilo Komisije o zajemanju in shranjevanju ogljika, notranjem trgu, energetski učinkovitosti in energetskih tehnologijah za nadaljnji napredek pri političnih odločitvah, opredeljenih v energetskem načrtu Komisije za leto 2050; |
| --- | --- |

101.

pozdravlja prihodnje sporočilo Komisije o zajemanju in shranjevanju ogljika, notranjem trgu, energetski učinkovitosti in energetskih tehnologijah za nadaljnji napredek pri političnih odločitvah, opredeljenih v energetskem načrtu Komisije za leto 2050;

| 102. | meni, da je treba za zagotovitev zanesljive oskrbe z energijo nameniti posebno pozornost regijam na zunanjih mejah EU ter podpreti njihovo povezovanje v mrežo in razvoj novih energetskih infrastruktur v sodelovanju s sosednjimi državami; |
| --- | --- |

102.

meni, da je treba za zagotovitev zanesljive oskrbe z energijo nameniti posebno pozornost regijam na zunanjih mejah EU ter podpreti njihovo povezovanje v mrežo in razvoj novih energetskih infrastruktur v sodelovanju s sosednjimi državami;

| 103. | opozarja, da zaradi različnih geografskih pogojev ni mogoče uporabiti enake energetske politike za vse regije; ne glede na merila za skupne ukrepe in ob zavedanju, da je treba upoštevati politične okvire EU, meni, da bi morala imeti vsaka evropska regija možnost izvajanja lastnega načrta, ki bi bil prilagojen njenemu stanju in gospodarstvu in v skladu s katerim bi razvijala tiste energetske vire, ki bi lahko najbolj učinkovito izpolnili cilje energetskega načrta za leto 2050; opozarja, da ima lahko še zlasti decentralizirana proizvodnja energije iz obnovljivih virov ključno vlogo pri razvoju podeželskih območij in zaposlovanju v njih; zato poziva vse regije, naj razvijejo in izvajajo energetske strategije ter razmislijo o vključitvi področja energije v raziskovalne in inovacijske strategije za pametno specializacijo; |
| --- | --- |

103.

opozarja, da zaradi različnih geografskih pogojev ni mogoče uporabiti enake energetske politike za vse regije; ne glede na merila za skupne ukrepe in ob zavedanju, da je treba upoštevati politične okvire EU, meni, da bi morala imeti vsaka evropska regija možnost izvajanja lastnega načrta, ki bi bil prilagojen njenemu stanju in gospodarstvu in v skladu s katerim bi razvijala tiste energetske vire, ki bi lahko najbolj učinkovito izpolnili cilje energetskega načrta za leto 2050; opozarja, da ima lahko še zlasti decentralizirana proizvodnja energije iz obnovljivih virov ključno vlogo pri razvoju podeželskih območij in zaposlovanju v njih; zato poziva vse regije, naj razvijejo in izvajajo energetske strategije ter razmislijo o vključitvi področja energije v raziskovalne in inovacijske strategije za pametno specializacijo;

| 104. | poudarja pomen preglednosti, demokratičnega nadzora in udeležbe civilne družbe v odnosih s tretjimi državami na področju energije; |
| --- | --- |

104.

poudarja pomen preglednosti, demokratičnega nadzora in udeležbe civilne družbe v odnosih s tretjimi državami na področju energije;

| 105. | poudarja, kako pomembno je zmanjšati skupno porabo energije in povečati energetsko učinkovitost v prometnem sektorju, vključno prek načrtovanja prometa in podpore za javni promet na ravni držav članic; poudarja tudi, da bi bilo treba pospešiti projekte obnovljive energije v okviru programa vseevropskega prometnega in energetskega omrežja (TEN-T in TEN-E); |
| --- | --- |

105.

poudarja, kako pomembno je zmanjšati skupno porabo energije in povečati energetsko učinkovitost v prometnem sektorju, vključno prek načrtovanja prometa in podpore za javni promet na ravni držav članic; poudarja tudi, da bi bilo treba pospešiti projekte obnovljive energije v okviru programa vseevropskega prometnega in energetskega omrežja (TEN-T in TEN-E);

| 106. | meni, da cilj celovite dekarbonizacije zahteva bistveno zmanjšanje emisij iz prometa in posledično nadaljnji razvoj alternativnih goriv, izboljšave učinkovitosti prevoznih sredstev in bistveno večjo rabo električne energije ter s tem velika vlaganja v električno infrastrukturo, upravljanje omrežja in shranjevanje energije; opozarja, da je treba ukrepati hitro, da ne bi zaradi dolgega življenjskega cikla infrastruktur nadaljevali v smeri višanja emisij; |
| --- | --- |

106.

meni, da cilj celovite dekarbonizacije zahteva bistveno zmanjšanje emisij iz prometa in posledično nadaljnji razvoj alternativnih goriv, izboljšave učinkovitosti prevoznih sredstev in bistveno večjo rabo električne energije ter s tem velika vlaganja v električno infrastrukturo, upravljanje omrežja in shranjevanje energije; opozarja, da je treba ukrepati hitro, da ne bi zaradi dolgega življenjskega cikla infrastruktur nadaljevali v smeri višanja emisij;

| 107. | odločno spodbuja zamisel o vključitvi sklepov delovnega dokumenta Komisije „Regije 2020 – ocena prihodnjih izzivov za regije EU“ o tem, da bi bilo treba upoštevati potencial tudi najbolj oddaljenih in manj razvitih regij na področju oskrbe z energijo v prihodnjih letih; |
| --- | --- |

107.

odločno spodbuja zamisel o vključitvi sklepov delovnega dokumenta Komisije „Regije 2020 – ocena prihodnjih izzivov za regije EU“ o tem, da bi bilo treba upoštevati potencial tudi najbolj oddaljenih in manj razvitih regij na področju oskrbe z energijo v prihodnjih letih;

| 108. | opozarja na zapleteno razmerje med razvojem dogodkov na področju energije, oskrbe s hrano in varnosti, zlasti v zvezi z netrajnostnimi biogorivi prve generacije, ki utegnejo imeti negativen družbeni in okoljski vpliv na države v razvoju; zato priporoča povečanje vlaganj v trajnostna napredna biogoriva iz kmetijskih odpadkov in alg ter njihov razvoj; |
| --- | --- |

108.

opozarja na zapleteno razmerje med razvojem dogodkov na področju energije, oskrbe s hrano in varnosti, zlasti v zvezi z netrajnostnimi biogorivi prve generacije, ki utegnejo imeti negativen družbeni in okoljski vpliv na države v razvoju; zato priporoča povečanje vlaganj v trajnostna napredna biogoriva iz kmetijskih odpadkov in alg ter njihov razvoj;

| 109. | opozarja na pomen okoljske neoporečnosti proizvodnje energije; poziva države članice, naj dosledno uporabljajo zahteve iz ocene vplivov na okolje za proizvodnjo vseh vrst energije, vključno s plinom iz nekonvencionalnih virov; |
| --- | --- |

109.

opozarja na pomen okoljske neoporečnosti proizvodnje energije; poziva države članice, naj dosledno uporabljajo zahteve iz ocene vplivov na okolje za proizvodnjo vseh vrst energije, vključno s plinom iz nekonvencionalnih virov;

| 110. | poziva Komisijo, naj podpre vključitev tako imenovane „klavzule o energetski varnosti“ v vse trgovinske in pridružitvene sporazume ter sporazume o partnerstvu in sodelovanju z državami proizvajalkami in tranzitnimi državami, v kateri bi bil določen kodeks ravnanja in izrecno navedeni ukrepi, ki jih je treba sprejeti, če eden od partnerjev sprejme enostransko odločitev o spremembi pogojev; |
| --- | --- |

110.

poziva Komisijo, naj podpre vključitev tako imenovane „klavzule o energetski varnosti“ v vse trgovinske in pridružitvene sporazume ter sporazume o partnerstvu in sodelovanju z državami proizvajalkami in tranzitnimi državami, v kateri bi bil določen kodeks ravnanja in izrecno navedeni ukrepi, ki jih je treba sprejeti, če eden od partnerjev sprejme enostransko odločitev o spremembi pogojev;

| 111. | poudarja pomen širokega sodelovanja na območju Arktike, zlasti med državami na evroatlantskem območju, vključno z dogovorom o posebnem režimu; zato poziva Komisijo, naj predloži celovito oceno prednosti in tveganj, ki jih prinaša delovanje EU na območju Arktike, vključno z analizo okoljskega tveganja, glede na to, da so ta področja zelo občutljiva in nepogrešljiva, zlasti visoko arktično območje; |
| --- | --- |

111.

poudarja pomen širokega sodelovanja na območju Arktike, zlasti med državami na evroatlantskem območju, vključno z dogovorom o posebnem režimu; zato poziva Komisijo, naj predloži celovito oceno prednosti in tveganj, ki jih prinaša delovanje EU na območju Arktike, vključno z analizo okoljskega tveganja, glede na to, da so ta področja zelo občutljiva in nepogrešljiva, zlasti visoko arktično območje;

| 112. | meni, da so vode Arktike izredno pomembno sosednje morsko okolje za Evropsko unijo in da imajo pomembno vlogo pri blažitvi podnebnih sprememb; poudarja, da si moramo zaradi resnih okoljskih pomislekov v zvezi z vodami Arktike posebej prizadevati za zagotovitev okoljske zaščite Arktike v okviru vseh dejavnosti izkoriščanja nafte in zemeljskega plina na odprtem morju, tudi raziskovanja, pri čemer je treba upoštevati tveganje večjih nesreč in potrebo po učinkovitem odzivu; spodbuja države članice, ki so članice sveta Arktike, naj aktivno spodbujajo prizadevanja za ohranitev čim višje ravni standardov okoljske varnosti v tem ranljivem in edinstvenem ekosistemu, tudi z vzpostavitvijo mednarodnih instrumentov za preprečevanje naftnih izlivov v morja na Arktiki ter pripravljenost zanje in odziv nanje, ter naj zlasti aktivno predlagajo vladne ukrepe odgovornih držav, da ne bi izdale dovoljenj za izvajanje naftnih in plinskih dejavnosti na odprtem morju, tudi za raziskovanje, preden ne bo mogoče zagotoviti učinkovitega odziva na tovrstne nesreče; |
| --- | --- |

112.

meni, da so vode Arktike izredno pomembno sosednje morsko okolje za Evropsko unijo in da imajo pomembno vlogo pri blažitvi podnebnih sprememb; poudarja, da si moramo zaradi resnih okoljskih pomislekov v zvezi z vodami Arktike posebej prizadevati za zagotovitev okoljske zaščite Arktike v okviru vseh dejavnosti izkoriščanja nafte in zemeljskega plina na odprtem morju, tudi raziskovanja, pri čemer je treba upoštevati tveganje večjih nesreč in potrebo po učinkovitem odzivu; spodbuja države članice, ki so članice sveta Arktike, naj aktivno spodbujajo prizadevanja za ohranitev čim višje ravni standardov okoljske varnosti v tem ranljivem in edinstvenem ekosistemu, tudi z vzpostavitvijo mednarodnih instrumentov za preprečevanje naftnih izlivov v morja na Arktiki ter pripravljenost zanje in odziv nanje, ter naj zlasti aktivno predlagajo vladne ukrepe odgovornih držav, da ne bi izdale dovoljenj za izvajanje naftnih in plinskih dejavnosti na odprtem morju, tudi za raziskovanje, preden ne bo mogoče zagotoviti učinkovitega odziva na tovrstne nesreče;

o

o o

| 113. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

113.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 315, 14.11.2012, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0238.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0086.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0444.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0443.

(6)  Direktiva 2009/28/ES z dne 23. aprila 2009 (UL L 140, 5.6.2009, str. 16). Predlog o spremembi direktive (COM(2012)0595) je trenutno v razpravi.

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/76 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/76

---

P7_TA(2013)0089

Ocenjevanje tveganja in varnosti jedrskih elektrarn v Evropski uniji („stresni testi“)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o ocenjevanjih tveganja in varnosti („stresni testi“) jedrskih elektrarn v Evropski uniji in z njimi povezanih dejavnosti (2012/2830(RSP))

(2016/C 036/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. oktobra 2012 o celovitih ocenjevanjih tveganja in varnosti („stresni testi“) jedrskih elektrarn v Evropski uniji in z njimi povezanih dejavnosti (COM(2012)0571), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. oktobra 2012 o celovitih ocenjevanjih tveganja in varnosti („stresni testi“) jedrskih elektrarn v Evropski uniji in z njimi povezanih dejavnosti (COM(2012)0571),

| — | ob upoštevanju nadaljnjih obiskov jedrskih elektrarn za ugotavljanje dejstev, ki jih je organizirala skupina evropskih regulatorjev za jedrsko varnost (ENSREG) po končanem postopku pregleda stresnih testov, njihov namen pa je izmenjava informacij o ukrepih, ki so bili sprejeti, načrtovani ali obravnavani na teh območjih za izboljšanje varnosti na podlagi stresnega testa, ter opredelitev dobrih praks, pomembnih uspehov in morebitnih izkušenj ali težav pri izvajanju teh ukrepov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nadaljnjih obiskov jedrskih elektrarn za ugotavljanje dejstev, ki jih je organizirala skupina evropskih regulatorjev za jedrsko varnost (ENSREG) po končanem postopku pregleda stresnih testov, njihov namen pa je izmenjava informacij o ukrepih, ki so bili sprejeti, načrtovani ali obravnavani na teh območjih za izboljšanje varnosti na podlagi stresnega testa, ter opredelitev dobrih praks, pomembnih uspehov in morebitnih izkušenj ali težav pri izvajanju teh ukrepov,

| — | ob upoštevanju sklepov z zasedanja Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2011 ter zlasti njegovega poziva neodvisnim nacionalnim organom v EU, naj opravijo celovita in pregledna ocenjevanja tveganja in varnosti vseh jedrskih elektrarn EU glede na izkušnje ob nesreči v jedrski elektrarni Fukušima Daiči na Japonskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov z zasedanja Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2011 ter zlasti njegovega poziva neodvisnim nacionalnim organom v EU, naj opravijo celovita in pregledna ocenjevanja tveganja in varnosti vseh jedrskih elektrarn EU glede na izkušnje ob nesreči v jedrski elektrarni Fukušima Daiči na Japonskem,

| — | ker je skupina evropskih regulatorjev za jedrsko varnost 1. avgusta 2012 potrdila akcijski načrt, ki zagotavlja, da bodo nacionalni regulatorji in skupina evropskih regulatorjev za jedrsko varnost dosledno obravnavali priporočila in predloge iz strokovnega pregleda stresnih testov, |
| --- | --- |

—

ker je skupina evropskih regulatorjev za jedrsko varnost 1. avgusta 2012 potrdila akcijski načrt, ki zagotavlja, da bodo nacionalni regulatorji in skupina evropskih regulatorjev za jedrsko varnost dosledno obravnavali priporočila in predloge iz strokovnega pregleda stresnih testov,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2009/71/Euratom z dne 25. junija 2009 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko varnost jedrskih objektov (1), ki poudarja, da je nacionalna odgovornost držav članic za varnost jedrskih objektov temeljno načelo ter da je odgovornost za nadzor varnosti jedrskih objektov v pristojnosti nacionalnih regulatorjev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2009/71/Euratom z dne 25. junija 2009 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko varnost jedrskih objektov (1), ki poudarja, da je nacionalna odgovornost držav članic za varnost jedrskih objektov temeljno načelo ter da je odgovornost za nadzor varnosti jedrskih objektov v pristojnosti nacionalnih regulatorjev,

| — | ob upoštevanju poročila skupine evropskih regulatorjev za jedrsko varnost o strokovnem pregledu stresnih testov, ki sta ga sprejeli skupina evropskih regulatorjev za jedrsko varnost in Komisija, in o spremljevalni skupni izjavi skupine evropskih regulatorjev za jedrsko varnost in Komisije z dne 26. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine evropskih regulatorjev za jedrsko varnost o strokovnem pregledu stresnih testov, ki sta ga sprejeli skupina evropskih regulatorjev za jedrsko varnost in Komisija, in o spremljevalni skupni izjavi skupine evropskih regulatorjev za jedrsko varnost in Komisije z dne 26. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju jedrske nesreče v jedrski elektrarni Fukušima Daiči na Japonskem leta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju jedrske nesreče v jedrski elektrarni Fukušima Daiči na Japonskem leta 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. in 29. junija 2012 ter zlasti njegovega poziva državam članicam k celovitemu in pravočasnemu izvajanju priporočil, predstavljenih v poročilu skupine evropskih regulatorjev za jedrsko varnost po opravljenih stresnih testih za jedrsko varnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. in 29. junija 2012 ter zlasti njegovega poziva državam članicam k celovitemu in pravočasnemu izvajanju priporočil, predstavljenih v poročilu skupine evropskih regulatorjev za jedrsko varnost po opravljenih stresnih testih za jedrsko varnost,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/70/Euratom z dne 19. julija 2011 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/70/Euratom z dne 19. julija 2011 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki (2),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti členov 2 in 30 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti členov 2 in 30 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o celovitih ocenjevanjih tveganja in varnosti („stresni testi“) jedrskih elektrarn v Evropski uniji in z njimi povezanih dejavnosti (O–000183/2012 – B7-0108/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o celovitih ocenjevanjih tveganja in varnosti („stresni testi“) jedrskih elektrarn v Evropski uniji in z njimi povezanih dejavnosti (O–000183/2012 – B7-0108/2013),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker parlamentarni Odbor za industrijo, raziskave in energetiko v poročilu z dne 16. oktobra 2012 o predlogu Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti (A7-0327/2012) poziva, naj bo jedrska varnost v tretjih državah skladna z evropskimi varnostnimi standardi; |
| --- | --- |

A.

ker parlamentarni Odbor za industrijo, raziskave in energetiko v poročilu z dne 16. oktobra 2012 o predlogu Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti (A7-0327/2012) poziva, naj bo jedrska varnost v tretjih državah skladna z evropskimi varnostnimi standardi;

| B. | ker so bila „celovita ocenjevanja tveganja in varnosti (‚stresni testi‘) jedrskih elektrarn v Evropski uniji in z njimi povezanih dejavnosti“ opravljena z namenom, da se prouči pripravljenost jedrskih elektrarn na številne izredne okoliščine; |
| --- | --- |

B.

ker so bila „celovita ocenjevanja tveganja in varnosti (‚stresni testi‘) jedrskih elektrarn v Evropski uniji in z njimi povezanih dejavnosti“ opravljena z namenom, da se prouči pripravljenost jedrskih elektrarn na številne izredne okoliščine;

| 1. | je seznanjen s sporočilom Komisije o stresnih testih in njihovih ugotovitvah po nesreči v Fukušimi; pozdravlja prizadevanja Komisije, zlasti v okviru skupine evropskih regulatorjev za jedrsko varnost, ter nacionalnih regulatorjev, da se na 145 reaktorjih v Evropski uniji in 20 zunaj nje opravi postopke stresnega testa; poudarja koristnost tega postopka ter njegovega značaja, saj gre za precedenčno prakso na svetovni ravni; pričakuje, da bodo ugotovitve stresnih testov prispevale k okrepitvi kulture jedrske varnosti v Evropi, ki bo tako postala vzor na mednarodni ravni; izraža pohvalo prizadevanjem za čim bolj pregledne stresne teste; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s sporočilom Komisije o stresnih testih in njihovih ugotovitvah po nesreči v Fukušimi; pozdravlja prizadevanja Komisije, zlasti v okviru skupine evropskih regulatorjev za jedrsko varnost, ter nacionalnih regulatorjev, da se na 145 reaktorjih v Evropski uniji in 20 zunaj nje opravi postopke stresnega testa; poudarja koristnost tega postopka ter njegovega značaja, saj gre za precedenčno prakso na svetovni ravni; pričakuje, da bodo ugotovitve stresnih testov prispevale k okrepitvi kulture jedrske varnosti v Evropi, ki bo tako postala vzor na mednarodni ravni; izraža pohvalo prizadevanjem za čim bolj pregledne stresne teste;

| 2. | je seznanjen z glavnimi ugotovitvami poročila o strokovnem pregledu, ki poudarja štiri glavna področja izboljšav v Evropi: (1) objava smernic Združenja zahodnoevropskih regulatorjev za jedrsko varnost (WENRA) o oceni naravnih nevarnosti in varnostnih rezerv ob upoštevanju obstoječih smernic Mednarodne agencije za atomsko energijo, (2) poudarjena pomembnost rednih pregledov varnosti, (3) izvajanje splošno sprejetih ukrepov za zaščito brezhibnosti zadrževalnega hrama ter (4) zmanjšanje števila nesreč zaradi naravnih nevarnosti in omejevanje njihovih posledic; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen z glavnimi ugotovitvami poročila o strokovnem pregledu, ki poudarja štiri glavna področja izboljšav v Evropi: (1) objava smernic Združenja zahodnoevropskih regulatorjev za jedrsko varnost (WENRA) o oceni naravnih nevarnosti in varnostnih rezerv ob upoštevanju obstoječih smernic Mednarodne agencije za atomsko energijo, (2) poudarjena pomembnost rednih pregledov varnosti, (3) izvajanje splošno sprejetih ukrepov za zaščito brezhibnosti zadrževalnega hrama ter (4) zmanjšanje števila nesreč zaradi naravnih nevarnosti in omejevanje njihovih posledic;

| 3. | ugotavlja, da so države po opravljenih stresnih testih začele izvajati ali načrtovati ukrepe za izboljšanje varnosti njihovih elektrarn, zlasti glede na izkušnje v primeru Fukušime; pozdravlja dogovor med skupino evropskih regulatorjev za jedrsko varnost in Komisijo o akcijskem načrtu za ukrepanje na podlagi priporočil ter da bodo vsi ukrepi za izboljšanje jedrske varnosti sprejeti na evropski ravni; poudarja, da je Komisija na podlagi strokovnega pregleda določila ukrepe, ki jih je treba upoštevati na ravni Evropske unije; poziva vse udeležence, naj ustrezno in nemudoma ukrepajo v zvezi z ugotovitvami in priporočili, ki jih vsebuje strokovni pregled, vključno z opredeljeno najboljšo prakso; v zvezi s tem priporoča, naj se potrdi vodilna vloga skupine evropskih regulatorjev za jedrsko varnost pri spremljanju izvajanja priporočil iz strokovnega pregleda na podlagi nacionalnih akcijskih načrtov; poziva skupino evropskih regulatorjev za jedrsko varnost, naj Komisijo, Parlament in Svet redno obvešča o napredku ter naj vsako leto obvešča Parlament in se z njim posvetuje v zvezi z rezultati, ukrepi in načrti na področju jedrske varnosti; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da so države po opravljenih stresnih testih začele izvajati ali načrtovati ukrepe za izboljšanje varnosti njihovih elektrarn, zlasti glede na izkušnje v primeru Fukušime; pozdravlja dogovor med skupino evropskih regulatorjev za jedrsko varnost in Komisijo o akcijskem načrtu za ukrepanje na podlagi priporočil ter da bodo vsi ukrepi za izboljšanje jedrske varnosti sprejeti na evropski ravni; poudarja, da je Komisija na podlagi strokovnega pregleda določila ukrepe, ki jih je treba upoštevati na ravni Evropske unije; poziva vse udeležence, naj ustrezno in nemudoma ukrepajo v zvezi z ugotovitvami in priporočili, ki jih vsebuje strokovni pregled, vključno z opredeljeno najboljšo prakso; v zvezi s tem priporoča, naj se potrdi vodilna vloga skupine evropskih regulatorjev za jedrsko varnost pri spremljanju izvajanja priporočil iz strokovnega pregleda na podlagi nacionalnih akcijskih načrtov; poziva skupino evropskih regulatorjev za jedrsko varnost, naj Komisijo, Parlament in Svet redno obvešča o napredku ter naj vsako leto obvešča Parlament in se z njim posvetuje v zvezi z rezultati, ukrepi in načrti na področju jedrske varnosti;

| 4. | opozarja pa, da so bili stresni testi jedrske varnosti, ki sta jih začeli izvajati Komisija in skupina evropskih regulatorjev za jedrsko varnost, omejenega obsega in prvenstveno namenjeni ocenjevanju vzdržljivosti jedrskih elektrarn v primeru izrednih zunanjih dogodkov in njihovi pripravljenosti na take dogodke; zato meni, da so bili stresni testi prvenstveno namenjeni ocenjevanju vzdržljivosti jedrskih elektrarn v primeru takih izrednih zunanjih dogodkov in njihovi pripravljenosti nanje ter da niso in ne morejo biti namenjeni temu, da bi nadomestili podrobne varnostne preglede jedrskih elektrarn, ki se izvajajo v sklopu nacionalnih pristojnosti držav članic za oceno jedrske varnosti jedrskih elektrarn; zato poziva Komisijo, naj med specifična merila prihodnjih stresnih testov vključi splošno vzdržljivost jedrske elektrarne (zlasti v zvezi z morebitnimi razpokami v tlačnih posodah); |
| --- | --- |

4.

opozarja pa, da so bili stresni testi jedrske varnosti, ki sta jih začeli izvajati Komisija in skupina evropskih regulatorjev za jedrsko varnost, omejenega obsega in prvenstveno namenjeni ocenjevanju vzdržljivosti jedrskih elektrarn v primeru izrednih zunanjih dogodkov in njihovi pripravljenosti na take dogodke; zato meni, da so bili stresni testi prvenstveno namenjeni ocenjevanju vzdržljivosti jedrskih elektrarn v primeru takih izrednih zunanjih dogodkov in njihovi pripravljenosti nanje ter da niso in ne morejo biti namenjeni temu, da bi nadomestili podrobne varnostne preglede jedrskih elektrarn, ki se izvajajo v sklopu nacionalnih pristojnosti držav članic za oceno jedrske varnosti jedrskih elektrarn; zato poziva Komisijo, naj med specifična merila prihodnjih stresnih testov vključi splošno vzdržljivost jedrske elektrarne (zlasti v zvezi z morebitnimi razpokami v tlačnih posodah);

| 5. | poudarja, da so stresni testi nepopolni in ne upoštevajo tveganj, kot so sekundarni dogodki, slabšanje materiala, človeške napake, specifične napake v posodah reaktorja in številne druge napake; zato opozarja, da tudi uspešno opravljeni testi ne zagotavljajo varnosti jedrske elektrarne; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da so stresni testi nepopolni in ne upoštevajo tveganj, kot so sekundarni dogodki, slabšanje materiala, človeške napake, specifične napake v posodah reaktorja in številne druge napake; zato opozarja, da tudi uspešno opravljeni testi ne zagotavljajo varnosti jedrske elektrarne;

| 6. | ugotavlja, da so sedanje ugotovitve plod sodelovanja številnih držav, ki niso članice Evropske unije, čeprav včasih z uporabo drugačnih metod in časovnic; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da so sedanje ugotovitve plod sodelovanja številnih držav, ki niso članice Evropske unije, čeprav včasih z uporabo drugačnih metod in časovnic;

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo države, ki niso članice Evropske unije, vendar imajo jedrske elektrarne, še zlasti sosednje države, da uporabijo postopke stresnih testov in predstavijo svoje ugotovitve; poudarja pomen krepitve mednarodnih standardov jedrske varnosti in zaščite ter njihovega pravilnega izvajanja; spodbuja EU, naj v zvezi s tem še naprej sodeluje na mednarodni ravni, zlasti v okviru Mednarodne agencije za atomsko energijo; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo države, ki niso članice Evropske unije, vendar imajo jedrske elektrarne, še zlasti sosednje države, da uporabijo postopke stresnih testov in predstavijo svoje ugotovitve; poudarja pomen krepitve mednarodnih standardov jedrske varnosti in zaščite ter njihovega pravilnega izvajanja; spodbuja EU, naj v zvezi s tem še naprej sodeluje na mednarodni ravni, zlasti v okviru Mednarodne agencije za atomsko energijo;

| 8. | ugotavlja, da je Konvencija o jedrski varnosti pravni instrument, namenjen zlasti spodbujanju visoke ravni jedrske varnosti na svetovni ravni, kar zavezuje pogodbenice (tudi Euratom), da na svojih rednih srečanjih pod pokroviteljstvom Mednarodne agencije za atomsko energijo predložijo poročila o izvajanju obveznosti strokovnega pregleda; spodbuja uporabo instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti pri spodbujanju izvajanja stresnih testov na podlagi evropskih izkušenj na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je Konvencija o jedrski varnosti pravni instrument, namenjen zlasti spodbujanju visoke ravni jedrske varnosti na svetovni ravni, kar zavezuje pogodbenice (tudi Euratom), da na svojih rednih srečanjih pod pokroviteljstvom Mednarodne agencije za atomsko energijo predložijo poročila o izvajanju obveznosti strokovnega pregleda; spodbuja uporabo instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti pri spodbujanju izvajanja stresnih testov na podlagi evropskih izkušenj na mednarodni ravni;

| 9. | opozarja, da je jedrska nesreča v Fukušimi znova poudarila nevarnosti, ki so povezane z radioaktivnimi odpadki; ugotavlja, da bi lahko naravne nesreče, kot so potresi in cunamiji prizadele tudi obstoječe ali načrtovane jedrske objekte v Uniji in sosednjih državah na območjih z visokim tveganjem za nastanek potresov ali cunamijev, kamor spada tudi Akkuyu v Turčiji; meni, da bi bilo treba poleg ukrepov, ki bodo izvedeni za jedrske elektrarne, sprejeti vse ustrezne ukrepe na ravni Unije in držav članic za preprečitev odlaganja radioaktivnih odpadkov na območjih, opredeljenih kot območja z visokim tveganjem; poziva Komisijo, naj podpre določitev najboljših mest za karseda varno skladiščenje radioaktivnih odpadkov brez vnaprej pričakovanih rezultatov; poziva sosednje države in države kandidatke za pristop, naj pristopijo k dogovoru za zgodnjo izmenjavo informacij ob radiološkem izrednem dogodku (Ecurie); |
| --- | --- |

9.

opozarja, da je jedrska nesreča v Fukušimi znova poudarila nevarnosti, ki so povezane z radioaktivnimi odpadki; ugotavlja, da bi lahko naravne nesreče, kot so potresi in cunamiji prizadele tudi obstoječe ali načrtovane jedrske objekte v Uniji in sosednjih državah na območjih z visokim tveganjem za nastanek potresov ali cunamijev, kamor spada tudi Akkuyu v Turčiji; meni, da bi bilo treba poleg ukrepov, ki bodo izvedeni za jedrske elektrarne, sprejeti vse ustrezne ukrepe na ravni Unije in držav članic za preprečitev odlaganja radioaktivnih odpadkov na območjih, opredeljenih kot območja z visokim tveganjem; poziva Komisijo, naj podpre določitev najboljših mest za karseda varno skladiščenje radioaktivnih odpadkov brez vnaprej pričakovanih rezultatov; poziva sosednje države in države kandidatke za pristop, naj pristopijo k dogovoru za zgodnjo izmenjavo informacij ob radiološkem izrednem dogodku (Ecurie);

| 10. | poziva države članice in nacionalne regulatorje, naj izvajajo priporočila in nasvete iz poročila skupine evropskih regulatorjev za jedrsko varnost o strokovnem pregledu, vključno z opredeljeno najboljšo prakso, ter po potrebi prilagodijo zakonodajo v skladu z izkušnjami iz nesreče v elektrarni Fukušima Daiči; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice in nacionalne regulatorje, naj izvajajo priporočila in nasvete iz poročila skupine evropskih regulatorjev za jedrsko varnost o strokovnem pregledu, vključno z opredeljeno najboljšo prakso, ter po potrebi prilagodijo zakonodajo v skladu z izkušnjami iz nesreče v elektrarni Fukušima Daiči;

| 11. | poziva Komisijo, naj vloži predloge za opredelitev načel o ureditvi jedrske varnosti v zvezi z jedrskimi elektrarnami v EU, ki delujejo, so v procesu razgradnje ali so že bile razgrajene; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj vloži predloge za opredelitev načel o ureditvi jedrske varnosti v zvezi z jedrskimi elektrarnami v EU, ki delujejo, so v procesu razgradnje ali so že bile razgrajene;

| 12. | poziva, da mora biti neodvisnost in preglednost nadzornih organov na prvem mestu, vse dokler jedrske elektrarne obratujejo; |
| --- | --- |

12.

poziva, da mora biti neodvisnost in preglednost nadzornih organov na prvem mestu, vse dokler jedrske elektrarne obratujejo;

| 13. | meni, da obstajajo različni nacionalni pristopi k ocenjevanju posledic letalskih nesreč na varnost jedrskih elektrarn; ugotavlja, da „letalske nesreče niso izrecno obravnavane kot predhodni dogodki pri ocenjevanju varnosti“ in da so v specifikacijah stresnih testov opisane zgolj njihove posledice; obžaluje pa, da so samo štiri države članice vključile takšne ocene v svoja poročila o stresnih testih; kljub temu ugotavlja, da specifikacije stresnih testov navajajo, da je „ocenjevanje posledic izgube varnostnih funkcij pomembno tudi, če razmere povzročijo posredni predhodni dogodki, na primer (...) letalska nesreča“; ugotavlja, da je bila ob upoštevanju, da to tveganje spada predvsem na področje nacionalne varnosti držav članic in gre torej za vprašanje njihove suverenosti, ustanovljena ad hoc skupina za jedrsko varnost, ki je zadolžena za podrobno obravnavo tega vprašanja in objavo svojih ugotovitev; se zaveda, da so na to temo predvidene nadaljnje izmenjave med državami članicami v okviru ustreznih forumov, kot je Evropsko združenje regulatorjev za jedrsko varnost (ENSRA); poziva vse zainteresirane strani, vključno z državami članicami, Komisijo, skupino evropskih regulatorjev za jedrsko varnost, Evropskim združenjem regulatorjev za jedrsko varnost in upravljavci jedrskih elektrarn, naj sodelujejo, da bi predvideli skupni pristop k obravnavi tveganja letalskih nesreč in se o njem dogovorijo, obenem pa se zaveda, da to tveganje spada med vprašanja nacionalne varnosti in suverenosti držav članic; |
| --- | --- |

13.

meni, da obstajajo različni nacionalni pristopi k ocenjevanju posledic letalskih nesreč na varnost jedrskih elektrarn; ugotavlja, da „letalske nesreče niso izrecno obravnavane kot predhodni dogodki pri ocenjevanju varnosti“ in da so v specifikacijah stresnih testov opisane zgolj njihove posledice; obžaluje pa, da so samo štiri države članice vključile takšne ocene v svoja poročila o stresnih testih; kljub temu ugotavlja, da specifikacije stresnih testov navajajo, da je „ocenjevanje posledic izgube varnostnih funkcij pomembno tudi, če razmere povzročijo posredni predhodni dogodki, na primer (...) letalska nesreča“; ugotavlja, da je bila ob upoštevanju, da to tveganje spada predvsem na področje nacionalne varnosti držav članic in gre torej za vprašanje njihove suverenosti, ustanovljena ad hoc skupina za jedrsko varnost, ki je zadolžena za podrobno obravnavo tega vprašanja in objavo svojih ugotovitev; se zaveda, da so na to temo predvidene nadaljnje izmenjave med državami članicami v okviru ustreznih forumov, kot je Evropsko združenje regulatorjev za jedrsko varnost (ENSRA); poziva vse zainteresirane strani, vključno z državami članicami, Komisijo, skupino evropskih regulatorjev za jedrsko varnost, Evropskim združenjem regulatorjev za jedrsko varnost in upravljavci jedrskih elektrarn, naj sodelujejo, da bi predvideli skupni pristop k obravnavi tveganja letalskih nesreč in se o njem dogovorijo, obenem pa se zaveda, da to tveganje spada med vprašanja nacionalne varnosti in suverenosti držav članic;

| 14. | poudarja, da je v Evropski uniji 47 jedrskih elektrarn s skupaj 111 reaktorji takšnih, ob katerih v polmeru 30 km živi več kot 100 000 prebivalcev; obžaluje, da stresni testi niso bili razširjeni na ocenjevanje pripravljenosti na izredne dogodke zunaj območja jedrske elektrarne, kljub pomembnosti tega dejavnika pri omejevanju posledic morebitnih jedrskih nesreč za prebivalstvo; pozdravlja pobudo Komisije, ki jo podpira skupina evropskih regulatorjev za jedrsko varnost, za izvedbo študije, ki bi se osredotočila na obmejne regije Evropske unije; poziva Komisijo, naj v okviru prihodnje direktive o jedrski varnosti pripravi priporočila o čezmejnih in državnih ukrepih za primer izrednih razmer zunaj območja jedrske elektrarne; v zvezi s tem priporoča, naj se zagotovi vključenost pristojnih čezmejnih organov na nacionalni in regionalni ravni v smislu njihovih akcijskih načrtov za varnost in izkušenj s postopki obveščanja in sporočanja, kjer se jedrske elektrarne nahajajo neposredno na nacionalnih mejah; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je v Evropski uniji 47 jedrskih elektrarn s skupaj 111 reaktorji takšnih, ob katerih v polmeru 30 km živi več kot 100 000 prebivalcev; obžaluje, da stresni testi niso bili razširjeni na ocenjevanje pripravljenosti na izredne dogodke zunaj območja jedrske elektrarne, kljub pomembnosti tega dejavnika pri omejevanju posledic morebitnih jedrskih nesreč za prebivalstvo; pozdravlja pobudo Komisije, ki jo podpira skupina evropskih regulatorjev za jedrsko varnost, za izvedbo študije, ki bi se osredotočila na obmejne regije Evropske unije; poziva Komisijo, naj v okviru prihodnje direktive o jedrski varnosti pripravi priporočila o čezmejnih in državnih ukrepih za primer izrednih razmer zunaj območja jedrske elektrarne; v zvezi s tem priporoča, naj se zagotovi vključenost pristojnih čezmejnih organov na nacionalni in regionalni ravni v smislu njihovih akcijskih načrtov za varnost in izkušenj s postopki obveščanja in sporočanja, kjer se jedrske elektrarne nahajajo neposredno na nacionalnih mejah;

| 15. | poziva, naj se državljane EU izčrpno obvešča in z njimi posvetuje o jedrski varnosti v Uniji; |
| --- | --- |

15.

poziva, naj se državljane EU izčrpno obvešča in z njimi posvetuje o jedrski varnosti v Uniji;

| 16. | poudarja, da je razpoložljivost kvalificirane in izkušene delovne sile ključna za močno kulturo jedrske varnosti; zato vztraja, da je treba vse ukrepe, potrebne za spodbujanje in ohranjevanje visoke ravni znanja o jedrski varnosti, ravnanju z odpadki, varstvu pred sevanjem in pripravljenosti na izredne dogodke, izvajati na ravni Evropske unije in držav članic; poziva Komisijo, naj spodbuja čezmejne izmenjave strokovnjakov in najboljše prakse, ter poudarja, kako pomembno je zagotoviti primerne delovne pogoje, zlasti kar zadeva delovnik, da ne bi ogrozili jedrske varnosti; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je razpoložljivost kvalificirane in izkušene delovne sile ključna za močno kulturo jedrske varnosti; zato vztraja, da je treba vse ukrepe, potrebne za spodbujanje in ohranjevanje visoke ravni znanja o jedrski varnosti, ravnanju z odpadki, varstvu pred sevanjem in pripravljenosti na izredne dogodke, izvajati na ravni Evropske unije in držav članic; poziva Komisijo, naj spodbuja čezmejne izmenjave strokovnjakov in najboljše prakse, ter poudarja, kako pomembno je zagotoviti primerne delovne pogoje, zlasti kar zadeva delovnik, da ne bi ogrozili jedrske varnosti;

| 17. | priporoča, naj Evropska unija spodbuja mednarodna prizadevanja za razvoj najvišjih varnostnih standardov, ki se bodo dosledno upoštevali in razvijali v skladu z znanstvenim napredkom in upravičenimi pomisleki državljanov; v tej zvezi poudarja vlogo Evropske unije v sosedski politiki kot instrumentu za sodelovanje na področju jedrske varnosti; poziva države članice in Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z Mednarodno agencijo za atomsko energijo, sekretariatom konvencije iz Espooja in drugimi ustreznimi mednarodnimi organizacijami sprejmejo skupno odgovornost za krepitev mednarodnih standardov za jedrsko varnost ter njihovo primerno izvajanje; poziva Komisijo, naj preuči akcijski načrt po nesreči v Fukušimi Mednarodne agencije za atomsko energijo ter naj pripravi vključujoč akcijski načrt s konkretnimi pravili za njegovo izvajanje; poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z Mednarodno agencijo za atomsko energijo konstruktivno sodelujejo z državami, ki niso opravile preglednih stresnih testov jedrske varnosti, kot so Belorusija, Rusija in Turčija, ter jih pozovejo k spoštovanju mednarodnih varnostnih standardov in k sodelovanju z mednarodnimi izvedenci v vseh stopnjah priprave, izgradnje, delovanja in razgradnje jedrskih elektrarn; v zvezi s tem meni, da mora Evropska unija v celoti uporabiti strokovno znanje mednarodnih organizacij in organov; |
| --- | --- |

17.

priporoča, naj Evropska unija spodbuja mednarodna prizadevanja za razvoj najvišjih varnostnih standardov, ki se bodo dosledno upoštevali in razvijali v skladu z znanstvenim napredkom in upravičenimi pomisleki državljanov; v tej zvezi poudarja vlogo Evropske unije v sosedski politiki kot instrumentu za sodelovanje na področju jedrske varnosti; poziva države članice in Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z Mednarodno agencijo za atomsko energijo, sekretariatom konvencije iz Espooja in drugimi ustreznimi mednarodnimi organizacijami sprejmejo skupno odgovornost za krepitev mednarodnih standardov za jedrsko varnost ter njihovo primerno izvajanje; poziva Komisijo, naj preuči akcijski načrt po nesreči v Fukušimi Mednarodne agencije za atomsko energijo ter naj pripravi vključujoč akcijski načrt s konkretnimi pravili za njegovo izvajanje; poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z Mednarodno agencijo za atomsko energijo konstruktivno sodelujejo z državami, ki niso opravile preglednih stresnih testov jedrske varnosti, kot so Belorusija, Rusija in Turčija, ter jih pozovejo k spoštovanju mednarodnih varnostnih standardov in k sodelovanju z mednarodnimi izvedenci v vseh stopnjah priprave, izgradnje, delovanja in razgradnje jedrskih elektrarn; v zvezi s tem meni, da mora Evropska unija v celoti uporabiti strokovno znanje mednarodnih organizacij in organov;

| 18. | meni, da bi morala Evropska unija v skladu s Pogodbo Euratom vztrajati pri tesnem sodelovanju z Mednarodno agencijo za atomsko energijo na področju jedrske varnosti. poudarja, da bi morala uredba Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti zagotoviti pomoč, med drugim Japonski pri stabilizaciji in sanaciji območja jedrskega objekta Fukušima Daiči ter pri varstvu pred sevanjem in varnosti hrane na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi morala Evropska unija v skladu s Pogodbo Euratom vztrajati pri tesnem sodelovanju z Mednarodno agencijo za atomsko energijo na področju jedrske varnosti. poudarja, da bi morala uredba Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti zagotoviti pomoč, med drugim Japonski pri stabilizaciji in sanaciji območja jedrskega objekta Fukušima Daiči ter pri varstvu pred sevanjem in varnosti hrane na nacionalni ravni;

| 19. | je seznanjen z ugotovitvijo nacionalnih regulatorjev na podlagi stresnih testov, da ni tehničnih razlogov za zaprtje nobene jedrske elektrarne v EU; poudarja pa, da so stresni testi pokazali, da je treba v skoraj vseh jedrskih elektrarnah uvesti specifične varnostne izboljšave, saj je bilo opredeljenih veliko število ukrepov za tehnično posodobitev, ter da še niso bili dokončani niti predhodni ukrepi; poziva k takojšnji izvedbi potrebnih ukrepov za posodobitev ter opozarja, da varčevalni ukrepi držav članic ne smejo vplivati na ukrepe v zvezi z jedrsko varnostjo in zaščito; |
| --- | --- |

19.

je seznanjen z ugotovitvijo nacionalnih regulatorjev na podlagi stresnih testov, da ni tehničnih razlogov za zaprtje nobene jedrske elektrarne v EU; poudarja pa, da so stresni testi pokazali, da je treba v skoraj vseh jedrskih elektrarnah uvesti specifične varnostne izboljšave, saj je bilo opredeljenih veliko število ukrepov za tehnično posodobitev, ter da še niso bili dokončani niti predhodni ukrepi; poziva k takojšnji izvedbi potrebnih ukrepov za posodobitev ter opozarja, da varčevalni ukrepi držav članic ne smejo vplivati na ukrepe v zvezi z jedrsko varnostjo in zaščito;

| 20. | zahteva, da se v prid učinkovitemu oblikovanju politik in pregledni javni razpravi dodatno utemelji začetna ocena stroškov za potrebne varnostne izboljšave, priporočene na podlagi stresnih testov, za 132 reaktorjev, delujočih v Evropski uniji (od 10 do 25 milijard EUR v prihodnjih letih) z bolj podrobno stroškovno analizo, ki naj jo opravijo nacionalni upravni organi v sodelovanju z upravitelji jedrskih elektrarn in ki naj bo po možnosti povezana z izbiro opredeljenih priporočil; meni, da morajo stroške takšne izboljšave ne glede na višino prevzeti upravitelji jedrskih elektrarn in ne davkoplačevalci; poziva Komisijo, naj podrobno spremlja to vprašanje, tudi v okviru svojih pristojnosti na področju konkurenčne politike; |
| --- | --- |

20.

zahteva, da se v prid učinkovitemu oblikovanju politik in pregledni javni razpravi dodatno utemelji začetna ocena stroškov za potrebne varnostne izboljšave, priporočene na podlagi stresnih testov, za 132 reaktorjev, delujočih v Evropski uniji (od 10 do 25 milijard EUR v prihodnjih letih) z bolj podrobno stroškovno analizo, ki naj jo opravijo nacionalni upravni organi v sodelovanju z upravitelji jedrskih elektrarn in ki naj bo po možnosti povezana z izbiro opredeljenih priporočil; meni, da morajo stroške takšne izboljšave ne glede na višino prevzeti upravitelji jedrskih elektrarn in ne davkoplačevalci; poziva Komisijo, naj podrobno spremlja to vprašanje, tudi v okviru svojih pristojnosti na področju konkurenčne politike;

| 21. | poudarja, da bi morala krovna politika jedrske varnosti in zaščite zajemati vsa območja jedrskih elektrarn, varnost goriva in reaktorjev, ravnanje z odpadki in razgradnjo jedrskih elektrarn, operativno varnost, zadostne človeške vire, stalno izboljševanje varnostnih pogojev za delavce v tem sektorju ter pripravljenost na izredne dogodke, vključno z načrti za čezmejne izredne dogodke zunaj območja jedrskih elektrarn, zagotoviti pa bi morala tudi obstoj močnih in neodvisnih regulatorjev; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da bi morala krovna politika jedrske varnosti in zaščite zajemati vsa območja jedrskih elektrarn, varnost goriva in reaktorjev, ravnanje z odpadki in razgradnjo jedrskih elektrarn, operativno varnost, zadostne človeške vire, stalno izboljševanje varnostnih pogojev za delavce v tem sektorju ter pripravljenost na izredne dogodke, vključno z načrti za čezmejne izredne dogodke zunaj območja jedrskih elektrarn, zagotoviti pa bi morala tudi obstoj močnih in neodvisnih regulatorjev;

| 22. | meni, da mora biti najpomembnejša naloga glede ravni jedrske varnosti v EU, pa tudi v sosednjih tretjih državah, skladnost z najboljšimi praksami in najvišjimi standardi varnosti in zaščite v svetu, vse dokler bodo obstoječe jedrske elektrarne obratovale in dokler se bodo gradile nove; vztraja, da je treba zagotoviti skladnost s temi zahtevami skozi celoten življenjski ciklus jedrske elektrarne, vključno z njeno razgradnjo; posebej poudarja, da je treba pri ocenjevanju meril za varnost jedrskih elektrarn upoštevati stroške, ki nastanejo v celotnem življenjskem ciklu (izbira lokacije, načrtovanje, gradnja, zagon, obratovanje in razgradnja); opozarja, da imajo analize stroškov in tveganj zelo pomembno vlogo za nadaljnje obratovanje elektrarn; |
| --- | --- |

22.

meni, da mora biti najpomembnejša naloga glede ravni jedrske varnosti v EU, pa tudi v sosednjih tretjih državah, skladnost z najboljšimi praksami in najvišjimi standardi varnosti in zaščite v svetu, vse dokler bodo obstoječe jedrske elektrarne obratovale in dokler se bodo gradile nove; vztraja, da je treba zagotoviti skladnost s temi zahtevami skozi celoten življenjski ciklus jedrske elektrarne, vključno z njeno razgradnjo; posebej poudarja, da je treba pri ocenjevanju meril za varnost jedrskih elektrarn upoštevati stroške, ki nastanejo v celotnem življenjskem ciklu (izbira lokacije, načrtovanje, gradnja, zagon, obratovanje in razgradnja); opozarja, da imajo analize stroškov in tveganj zelo pomembno vlogo za nadaljnje obratovanje elektrarn;

| 23. | meni, da bi bilo treba pri upravljanju vseh zunanjih nevarnosti slediti postopku ocenjevanja, ki mora biti vsaj skladen s smernicami Mednarodne agencije za atomsko energijo in ne sme podcenjevati netehničnih vidikov; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi bilo treba pri upravljanju vseh zunanjih nevarnosti slediti postopku ocenjevanja, ki mora biti vsaj skladen s smernicami Mednarodne agencije za atomsko energijo in ne sme podcenjevati netehničnih vidikov;

| 24. | ugotavlja, da imajo lahko države članice različne pristope do pravnega urejanja jedrske varnosti, da pa so vse pogodbenice standardov jedrske varnosti Mednarodne agencije za atomsko energijo ter da imajo vse obveznost, da spoštujejo in izvajajo določbe direktive EU o jedrski varnosti; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da imajo lahko države članice različne pristope do pravnega urejanja jedrske varnosti, da pa so vse pogodbenice standardov jedrske varnosti Mednarodne agencije za atomsko energijo ter da imajo vse obveznost, da spoštujejo in izvajajo določbe direktive EU o jedrski varnosti;

| 25. | priznava, da so stresni testi po ugotovitvah iz sporočila Komisije in poročila skupine evropskih regulatorjev za jedrsko varnost o strokovnem pregledu pokazali koristnost rednih pregledov varnosti kot učinkovitega orodja za ohranjanje in izboljšanje varnosti in vzdržljivosti jedrskih elektrarn; je seznanjen na primer z mnenjem skupine evropskih regulatorjev za jedrsko varnost, da bi bilo treba ocenjevanje tveganja naravnih nesreč in ustrezne pripravljenosti jedrske elektrarne nanje ponoviti najmanj vsakih 5 ali 10 let; priporoča, naj redni pregledi temeljijo na skupnih varnostnih standardih in naj se v prenovo pravnega okvira o jedrski varnosti vključijo ustrezne določbe; |
| --- | --- |

25.

priznava, da so stresni testi po ugotovitvah iz sporočila Komisije in poročila skupine evropskih regulatorjev za jedrsko varnost o strokovnem pregledu pokazali koristnost rednih pregledov varnosti kot učinkovitega orodja za ohranjanje in izboljšanje varnosti in vzdržljivosti jedrskih elektrarn; je seznanjen na primer z mnenjem skupine evropskih regulatorjev za jedrsko varnost, da bi bilo treba ocenjevanje tveganja naravnih nesreč in ustrezne pripravljenosti jedrske elektrarne nanje ponoviti najmanj vsakih 5 ali 10 let; priporoča, naj redni pregledi temeljijo na skupnih varnostnih standardih in naj se v prenovo pravnega okvira o jedrski varnosti vključijo ustrezne določbe;

| 26. | pozdravlja bližajočo se prenovo direktive o jedrski varnosti, ki bi morala biti smela in bi morala omogočiti uvedbo pomembnih izboljšav na področjih, kot so varnostni postopki in okviri, zlasti z opredelitvijo in izvajanjem zavezujočih standardov jedrske varnosti, ki bodo odražali najsodobnejše prakse v EU s tehničnega, ureditvenega in operativnega vidika, ter glede vloge in sredstev upravnih organov za jedrsko varnost, zlasti pa bi morala spodbuditi neodvisnost, odprtost in preglednost teh organov, obenem pa okrepiti spremljanje in strokovni pregled; poudarja, da bi morala prenova pravnega okvira za jedrsko varnost upoštevati tekoča mednarodna prizadevanja, na primer na ravni Mednarodne agencije za atomsko energijo; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja bližajočo se prenovo direktive o jedrski varnosti, ki bi morala biti smela in bi morala omogočiti uvedbo pomembnih izboljšav na področjih, kot so varnostni postopki in okviri, zlasti z opredelitvijo in izvajanjem zavezujočih standardov jedrske varnosti, ki bodo odražali najsodobnejše prakse v EU s tehničnega, ureditvenega in operativnega vidika, ter glede vloge in sredstev upravnih organov za jedrsko varnost, zlasti pa bi morala spodbuditi neodvisnost, odprtost in preglednost teh organov, obenem pa okrepiti spremljanje in strokovni pregled; poudarja, da bi morala prenova pravnega okvira za jedrsko varnost upoštevati tekoča mednarodna prizadevanja, na primer na ravni Mednarodne agencije za atomsko energijo;

| 27. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog, s katerim bo zagotovila, da bodo nacionalni upravni organi za jedrsko varnost popolnoma in dejansko funkcionalno neodvisni od vseh organov ali institucij, ki spodbujajo jedrsko energijo oziroma z njo upravljajo; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj pripravi predlog, s katerim bo zagotovila, da bodo nacionalni upravni organi za jedrsko varnost popolnoma in dejansko funkcionalno neodvisni od vseh organov ali institucij, ki spodbujajo jedrsko energijo oziroma z njo upravljajo;

| 28. | priznava pomen izvajanja priporočil v tesnem sodelovanju z organi za jedrsko varnost in sprotnega ocenjevanja, v kolikšnem obsegu bi bilo treba razširiti redne preglede varnosti; znova poudarja potrebo po tesnem čezmejnem sodelovanju in izmenjavi primerov najboljše prakse o teh zadevah ter po usklajevanju izmenjave informacij; meni, da je treba istočasno zagotoviti jamstva za čezmejno varnost in nadzor; v zvezi s tem meni, da je treba upoštevati prebivalce, ki živijo manj kot 50 km od jedrske elektrarne, in če to zadeva večino prebivalcev sosednje države članice, mora pri vseh odločitvah sodelovati tudi njen pristojni organ; |
| --- | --- |

28.

priznava pomen izvajanja priporočil v tesnem sodelovanju z organi za jedrsko varnost in sprotnega ocenjevanja, v kolikšnem obsegu bi bilo treba razširiti redne preglede varnosti; znova poudarja potrebo po tesnem čezmejnem sodelovanju in izmenjavi primerov najboljše prakse o teh zadevah ter po usklajevanju izmenjave informacij; meni, da je treba istočasno zagotoviti jamstva za čezmejno varnost in nadzor; v zvezi s tem meni, da je treba upoštevati prebivalce, ki živijo manj kot 50 km od jedrske elektrarne, in če to zadeva večino prebivalcev sosednje države članice, mora pri vseh odločitvah sodelovati tudi njen pristojni organ;

| 29. | meni, da bi morale države članice ob sodelovanju Skupnosti spodbujati primerne kampanje obveščanja in ozaveščanja, da bi državljane seznanile nujnostjo stresnih testov in njihovimi prednostmi; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi morale države članice ob sodelovanju Skupnosti spodbujati primerne kampanje obveščanja in ozaveščanja, da bi državljane seznanile nujnostjo stresnih testov in njihovimi prednostmi;

| 30. | v zvezi s tem pozdravlja namero Komisije, da predlaga zakonodajne in nezakonodajne instrumente za področje zavarovanja in odgovornosti na področju jedrske varnosti; opozarja, da je civilna odgovornost za jedrske nevarnosti že zajeta v mednarodnih konvencijah (Pariški in Dunajski); vendar meni, da bi si morali upravitelji jedrskih elektrarn in imetniki dovoljenj za ravnanje z jedrskimi odpadki prek zavarovanja in drugih finančnih instrumentov zagotoviti vsa finančna sredstva, ki bi jim omogočila poravnavo vseh stroškov, za katere so odgovorni v zvezi s škodo, povzročeno ljudem in okolju v primeru nesreče; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj do konca leta 2013 pripravi predloge o tem vprašanju; |
| --- | --- |

30.

v zvezi s tem pozdravlja namero Komisije, da predlaga zakonodajne in nezakonodajne instrumente za področje zavarovanja in odgovornosti na področju jedrske varnosti; opozarja, da je civilna odgovornost za jedrske nevarnosti že zajeta v mednarodnih konvencijah (Pariški in Dunajski); vendar meni, da bi si morali upravitelji jedrskih elektrarn in imetniki dovoljenj za ravnanje z jedrskimi odpadki prek zavarovanja in drugih finančnih instrumentov zagotoviti vsa finančna sredstva, ki bi jim omogočila poravnavo vseh stroškov, za katere so odgovorni v zvezi s škodo, povzročeno ljudem in okolju v primeru nesreče; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj do konca leta 2013 pripravi predloge o tem vprašanju;

| 31. | poziva EU in njene države članice, naj jedrsko energijo obravnavajo na enak način kot vse preostale vire energije v okviru Pogodbe o delovanju Evropske unije, v interesu demokracije, sodelovanja Evropskega parlamenta, preglednosti in popolnega dostopa javnosti do informacij; |
| --- | --- |

31.

poziva EU in njene države članice, naj jedrsko energijo obravnavajo na enak način kot vse preostale vire energije v okviru Pogodbe o delovanju Evropske unije, v interesu demokracije, sodelovanja Evropskega parlamenta, preglednosti in popolnega dostopa javnosti do informacij;

| 32. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Evropskemu svetu in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

32.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Evropskemu svetu in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 172, 2.7.2009, str. 18.

(2)  UL L 199, 2.8.2011, str. 48.

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/81

---

P7_TA(2013)0090

Okrepitev boja proti rasizmu, ksenofobiji in kaznivim dejanjem iz sovraštva

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o okrepitvi boja proti rasizmu, ksenofobiji in kaznivim dejanjem iz sovraštva (2013/2543(RSP))

(2016/C 036/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju mednarodnih instrumentov za človekove pravice, ki prepovedujejo diskriminacijo, zlasti Konvencije OZN o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnih instrumentov za človekove pravice, ki prepovedujejo diskriminacijo, zlasti Konvencije OZN o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, zlasti člena 14 Konvencije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, zlasti člena 14 Konvencije,

| — | ob upoštevanju člena 21 Listine o temeljnih pravicah, ki prepoveduje diskriminacijo na kakršni koli podlagi, na primer na podlagi rase, narodnosti ali jezika, vere ali pripadnosti narodnostni manjšini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21 Listine o temeljnih pravicah, ki prepoveduje diskriminacijo na kakršni koli podlagi, na primer na podlagi rase, narodnosti ali jezika, vere ali pripadnosti narodnostni manjšini,

| — | ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki določa, da Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki določa, da Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških,

| — | ob upoštevanju člena 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki navaja, da si Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti prizadeva za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki navaja, da si Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti prizadeva za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti,

| — | ob upoštevanju člena 19 PDEU, ki EU nalaga politični mandat, da sprejme ustrezne ukrepe za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 19 PDEU, ki EU nalaga politični mandat, da sprejme ustrezne ukrepe za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti,

| — | ob upoštevanju člena 67 PDEU, ki navaja, da si Unija prizadeva zagotoviti visoko raven varnosti z ukrepi za preprečevanje rasizma in ksenofobije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 PDEU, ki navaja, da si Unija prizadeva zagotoviti visoko raven varnosti z ukrepi za preprečevanje rasizma in ksenofobije,

| — | ob upoštevanju člena 83(2) PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 83(2) PDEU,

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (2),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (3) (direktiva o enakem obravnavanju pri zaposlovanju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (3) (direktiva o enakem obravnavanju pri zaposlovanju),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi (4) (okvirni sklep Sveta o rasizmu in ksenofobiji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi (4) (okvirni sklep Sveta o rasizmu in ksenofobiji),

| — | ob upoštevanju okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov;

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o rasizmu, ksenofobiji, antisemitizmu, verski nestrpnosti, sovraštvu do Romov, homofobiji, transfobiji, diskriminaciji, nasilju zaradi predsodkov in ekstremizmu ter svoje resolucije z dne 22. maja 2012 o pristopu EU do kazenskega prava (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o rasizmu, ksenofobiji, antisemitizmu, verski nestrpnosti, sovraštvu do Romov, homofobiji, transfobiji, diskriminaciji, nasilju zaradi predsodkov in ekstremizmu ter svoje resolucije z dne 22. maja 2012 o pristopu EU do kazenskega prava (5),

| — | ob upoštevanju Agencije za temeljne pravice in njenega dela na področju nediskriminacije, rasizma, ksenofobije in sorodnih oblik nestrpnosti ter nasilja zaradi predsodkov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Agencije za temeljne pravice in njenega dela na področju nediskriminacije, rasizma, ksenofobije in sorodnih oblik nestrpnosti ter nasilja zaradi predsodkov (6),

| — | ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je irsko predsedstvo na neformalni seji Sveta PNZ 17. in 18. januarja 2013 sprožilo razpravo o ukrepih EU za boj proti kaznivim dejanjem iz sovraštva, proti rasizmu, antisemitizmu, ksenofobiji in homofobiji ter poudarilo, da je potrebna boljša zaščita in zbiranje podatkov ter da se morajo voditelji odločneje zavzemati za dejavno ohranjanje evropskih vrednot in podpirati vzdušje medsebojnega spoštovanja in vključevanja oseb različnega verskega ali etničnega porekla ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

A.

ker je irsko predsedstvo na neformalni seji Sveta PNZ 17. in 18. januarja 2013 sprožilo razpravo o ukrepih EU za boj proti kaznivim dejanjem iz sovraštva, proti rasizmu, antisemitizmu, ksenofobiji in homofobiji ter poudarilo, da je potrebna boljša zaščita in zbiranje podatkov ter da se morajo voditelji odločneje zavzemati za dejavno ohranjanje evropskih vrednot in podpirati vzdušje medsebojnega spoštovanja in vključevanja oseb različnega verskega ali etničnega porekla ali spolne usmerjenosti;

| B. | ker je vsako leto 21. marca mednarodni dan za odpravo rasne diskriminacije v spomin na umor 69 demonstrantov proti apartheidu v Južni Afriki leta 1960; |
| --- | --- |

B.

ker je vsako leto 21. marca mednarodni dan za odpravo rasne diskriminacije v spomin na umor 69 demonstrantov proti apartheidu v Južni Afriki leta 1960;

| C. | ker se je treba zavedati pobojev na podlagi rasizma in ksenofobije, ki so se zgodili v evropski zgodovini, ter ohraniti spomin nanje; |
| --- | --- |

C.

ker se je treba zavedati pobojev na podlagi rasizma in ksenofobije, ki so se zgodili v evropski zgodovini, ter ohraniti spomin nanje;

| D. | ker Evropska unija temelji na skupnih vrednotah spoštovanja demokracije, človekovih pravic in pravne države ter večjem spodbujanju strpnosti; |
| --- | --- |

D.

ker Evropska unija temelji na skupnih vrednotah spoštovanja demokracije, človekovih pravic in pravne države ter večjem spodbujanju strpnosti;

| E. | ker rasizem, ksenofobija, antisemitizem, verska nestrpnost, sovraštvo do Romov, homofobija, transfobija in sorodne oblike nestrpnosti zajemajo prepričanja, predsodke in stališča, ki upravičujejo diskriminacijo, nasilje zaradi predsodkov in sovraštvo iz nekaterih razlogov, vključno z osebnimi značilnostmi in družbenim položajem; |
| --- | --- |

E.

ker rasizem, ksenofobija, antisemitizem, verska nestrpnost, sovraštvo do Romov, homofobija, transfobija in sorodne oblike nestrpnosti zajemajo prepričanja, predsodke in stališča, ki upravičujejo diskriminacijo, nasilje zaradi predsodkov in sovraštvo iz nekaterih razlogov, vključno z osebnimi značilnostmi in družbenim položajem;

| F. | ker je kljub dejstvu, da so vse države članice v svoje pravne sisteme uvedle prepoved diskriminacije, da bi spodbujale enakost za vse, v EU vse več diskriminacije in kaznivih dejanj iz sovraštva – nasilja in kaznivih dejanj, katerih motiv je bodisi rasizem, ksenofobija, sovraštvo do Romov, antisemitizem ali verska nestrpnost bodisi spolna usmerjenost, spolna identiteta ali sovraštvo do pripadnikov manjšinskih skupin na podlagi neizčrpnega seznama razlogov, navedenih v 21. členu Listine o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

F.

ker je kljub dejstvu, da so vse države članice v svoje pravne sisteme uvedle prepoved diskriminacije, da bi spodbujale enakost za vse, v EU vse več diskriminacije in kaznivih dejanj iz sovraštva – nasilja in kaznivih dejanj, katerih motiv je bodisi rasizem, ksenofobija, sovraštvo do Romov, antisemitizem ali verska nestrpnost bodisi spolna usmerjenost, spolna identiteta ali sovraštvo do pripadnikov manjšinskih skupin na podlagi neizčrpnega seznama razlogov, navedenih v 21. členu Listine o temeljnih pravicah;

| G. | ker Agencija za temeljne pravice poroča, da je vsak četrti pripadnik manjšinskih skupin že doživel rasistično kaznivo dejanje in da priseljenci ali pripadniki etničnih manjšinskih skupin 90 % napadov ali groženj ne prijavijo policiji; ker samo štiri države članice EU zbirajo ali objavljajo podatke o kaznivih dejanjih iz sovraštva do Romov, samo osem pa jih beleži kazniva dejanja, do katerih je prišlo zaradi žrtvine (domnevne) spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

G.

ker Agencija za temeljne pravice poroča, da je vsak četrti pripadnik manjšinskih skupin že doživel rasistično kaznivo dejanje in da priseljenci ali pripadniki etničnih manjšinskih skupin 90 % napadov ali groženj ne prijavijo policiji; ker samo štiri države članice EU zbirajo ali objavljajo podatke o kaznivih dejanjih iz sovraštva do Romov, samo osem pa jih beleži kazniva dejanja, do katerih je prišlo zaradi žrtvine (domnevne) spolne usmerjenosti;

| H. | ker je pomembno, da EU in države članice ukrepajo v boju proti rasizmu in ksenofobiji, tako da ju preprečujejo z izobraževanjem, spodbujajo kulturo spoštovanja in strpnosti ter zagotavljajo, da žrtve kazniva dejanja iz sovraštva prijavijo, da jih organi za kazensko preiskovanje in pregon preiskujejo, pravosodni sistem pa kaznuje; |
| --- | --- |

H.

ker je pomembno, da EU in države članice ukrepajo v boju proti rasizmu in ksenofobiji, tako da ju preprečujejo z izobraževanjem, spodbujajo kulturo spoštovanja in strpnosti ter zagotavljajo, da žrtve kazniva dejanja iz sovraštva prijavijo, da jih organi za kazensko preiskovanje in pregon preiskujejo, pravosodni sistem pa kaznuje;

| I. | ker sedanja gospodarska kriza ogroža načelo solidarnosti in ker morajo biti države članice v takšnem času oprezne ter se izogibati skušnjavam po vse večji nestrpnosti in iskanju grešnih kozlov; |
| --- | --- |

I.

ker sedanja gospodarska kriza ogroža načelo solidarnosti in ker morajo biti države članice v takšnem času oprezne ter se izogibati skušnjavam po vse večji nestrpnosti in iskanju grešnih kozlov;

| J. | ker je EU sprejela vrsto instrumentov za boj proti takim dejanjem in diskriminaciji, kot so zlasti Direktiva Sveta 2000/43/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (direktiva o rasni enakopravnosti), Direktiva Sveta 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakem obravnavanju pri zaposlovanju), Okvirni sklep Sveta 2008/913/PNZ o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi (okvirni sklep o rasizmu in ksenofobiji), okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov in Direktiva 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

J.

ker je EU sprejela vrsto instrumentov za boj proti takim dejanjem in diskriminaciji, kot so zlasti Direktiva Sveta 2000/43/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (direktiva o rasni enakopravnosti), Direktiva Sveta 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakem obravnavanju pri zaposlovanju), Okvirni sklep Sveta 2008/913/PNZ o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi (okvirni sklep o rasizmu in ksenofobiji), okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov in Direktiva 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj;

| K. | ker Svet po petih letih razprav in zaradi odločnega nasprotovanja nekaterih držav članic ni sprejel predloga Komisije iz leta 2008 za direktivo Sveta o zaščiti enakega obravnavanja zunaj področja zaposlovanja ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (direktiva o enakosti); |
| --- | --- |

K.

ker Svet po petih letih razprav in zaradi odločnega nasprotovanja nekaterih držav članic ni sprejel predloga Komisije iz leta 2008 za direktivo Sveta o zaščiti enakega obravnavanja zunaj področja zaposlovanja ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (direktiva o enakosti);

| L. | ker je Parlament večkrat pozval Komisijo, Svet in države članice, naj okrepijo boj proti nasilju in diskriminaciji na podlagi predsodkov, vključno z rasizmom, ksenofobijo, antisemitizmom, versko nestrpnostjo, sovraštvom do Romov, homofobijo in transfobijo; |
| --- | --- |

L.

ker je Parlament večkrat pozval Komisijo, Svet in države članice, naj okrepijo boj proti nasilju in diskriminaciji na podlagi predsodkov, vključno z rasizmom, ksenofobijo, antisemitizmom, versko nestrpnostjo, sovraštvom do Romov, homofobijo in transfobijo;

| M. | ker je Komisija pred kratkim posvarila pred rasističnim, ekstremističnim in populističnim političnim diskurzom, ki bi zaradi širjenja nasilnega ekstremizma lahko spodbudil „volke samotarje“ k neselektivnemu pobijanju; |
| --- | --- |

M.

ker je Komisija pred kratkim posvarila pred rasističnim, ekstremističnim in populističnim političnim diskurzom, ki bi zaradi širjenja nasilnega ekstremizma lahko spodbudil „volke samotarje“ k neselektivnemu pobijanju;

| N. | ker so vse države Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi, tudi vse države članice, priznale, da je treba kazniva dejanja iz sovraštva, ki so opredeljena kot kazniva dejanja, katerih motiv je predsodek, rešiti s kazensko zakonodajo in posebej oblikovanimi politikami; |
| --- | --- |

N.

ker so vse države Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi, tudi vse države članice, priznale, da je treba kazniva dejanja iz sovraštva, ki so opredeljena kot kazniva dejanja, katerih motiv je predsodek, rešiti s kazensko zakonodajo in posebej oblikovanimi politikami;

| 1. | poudarja, da v Evropski uniji nikoli ne sme postati sprejemljiva nobena vrsta nestrpnosti in diskriminacije; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da v Evropski uniji nikoli ne sme postati sprejemljiva nobena vrsta nestrpnosti in diskriminacije;

| 2. | poziva Komisijo, Svet in države članice, naj okrepijo boj proti kaznivim dejanjem iz sovraštva in diskriminacijskim ravnanjem in stališčem; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, Svet in države članice, naj okrepijo boj proti kaznivim dejanjem iz sovraštva in diskriminacijskim ravnanjem in stališčem;

| 3. | poziva k uvedbi celostne strategije za boj proti kaznivim dejanjem iz sovraštva, nasilju zaradi predsodkov in diskriminaciji; |
| --- | --- |

3.

poziva k uvedbi celostne strategije za boj proti kaznivim dejanjem iz sovraštva, nasilju zaradi predsodkov in diskriminaciji;

| 4. | poudarja, da se mora vsakdo dobro zavedati svojih pravic v zvezi z zaščito proti kaznivim dejanjem iz sovraštva, in poziva države članice, naj sprejmejo vse ustrezne ukrepe, s katerimi bi spodbudile prijavljanje kaznivih dejanj iz sovraštva ter kaznivih dejanj zaradi rasizma in ksenofobije ter zagotovile ustrezno zaščito za prijavitelje in žrtve tovrstnih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da se mora vsakdo dobro zavedati svojih pravic v zvezi z zaščito proti kaznivim dejanjem iz sovraštva, in poziva države članice, naj sprejmejo vse ustrezne ukrepe, s katerimi bi spodbudile prijavljanje kaznivih dejanj iz sovraštva ter kaznivih dejanj zaradi rasizma in ksenofobije ter zagotovile ustrezno zaščito za prijavitelje in žrtve tovrstnih kaznivih dejanj;

| 5. | opominja, da je že zahteval revizijo Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ, zlasti v zvezi z izrazi in dejanji antisemitizma, verske nestrpnosti, sovraštva proti Romom, homofobije in transfobije; |
| --- | --- |

5.

opominja, da je že zahteval revizijo Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ, zlasti v zvezi z izrazi in dejanji antisemitizma, verske nestrpnosti, sovraštva proti Romom, homofobije in transfobije;

| 6. | poziva Svet in države članice, naj nemudoma odobrijo direktivo o enakosti, ki je eden od glavnih instrumentov EU za spodbujanje in zagotavljanje resnične enakosti v EU ter za boj proti predsodkom in diskriminaciji; |
| --- | --- |

6.

poziva Svet in države članice, naj nemudoma odobrijo direktivo o enakosti, ki je eden od glavnih instrumentov EU za spodbujanje in zagotavljanje resnične enakosti v EU ter za boj proti predsodkom in diskriminaciji;

| 7. | poziva k ukrepom, ki bodo zagotovili izvajanje nacionalnih strategij vključevanja Romov s pomočjo rednih pregledov, spremljanja in podpore, da bi lokalnim, regionalnim in nacionalnim organom omogočili razvoj in izvajanje učinkovitih politik, programov in ukrepov za vključevanje Romov, ki bi morali biti skladni s standardi človekovih pravic, za to pa bi lahko uporabili razpoložljiva sredstva, tudi iz EU, hkrati pa bodo strogo spremljali spoštovanje temeljnih pravic in izvajanje Direktive 2004/38/ES o pravici do prostega gibanja in prebivanja; |
| --- | --- |

7.

poziva k ukrepom, ki bodo zagotovili izvajanje nacionalnih strategij vključevanja Romov s pomočjo rednih pregledov, spremljanja in podpore, da bi lokalnim, regionalnim in nacionalnim organom omogočili razvoj in izvajanje učinkovitih politik, programov in ukrepov za vključevanje Romov, ki bi morali biti skladni s standardi človekovih pravic, za to pa bi lahko uporabili razpoložljiva sredstva, tudi iz EU, hkrati pa bodo strogo spremljali spoštovanje temeljnih pravic in izvajanje Direktive 2004/38/ES o pravici do prostega gibanja in prebivanja;

| 8. | poziva k pripravi načrta za enakost na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete, ki ga je Parlament že večkrat zahteval; |
| --- | --- |

8.

poziva k pripravi načrta za enakost na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete, ki ga je Parlament že večkrat zahteval;

| 9. | poziva EU, naj podpiše konvencijo OZN o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, saj so jo ratificirale že vse države članice; |
| --- | --- |

9.

poziva EU, naj podpiše konvencijo OZN o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, saj so jo ratificirale že vse države članice;

| 10. | poziva k ukrepom, ki bodo zagotovili, da bodo vsi zadevni instrumenti kazenskega prava EU, tudi navedeni okvirni sklep, zajeli širši spekter stopnjevanih sankcij, po potrebi tudi z alternativnimi kaznimi, kot je delo v splošno korist, ter v celoti spoštovali temeljne pravice, tudi na področju svobode izražanja; |
| --- | --- |

10.

poziva k ukrepom, ki bodo zagotovili, da bodo vsi zadevni instrumenti kazenskega prava EU, tudi navedeni okvirni sklep, zajeli širši spekter stopnjevanih sankcij, po potrebi tudi z alternativnimi kaznimi, kot je delo v splošno korist, ter v celoti spoštovali temeljne pravice, tudi na področju svobode izražanja;

| 11. | poziva h krepitvi vloge nacionalnih organov, odgovornih za boj proti diskriminaciji, da se omogoči prevzemanje odgovornosti za spodbujanje sovražnega govora in spodbujanje kaznivih dejanj iz sovraštva; |
| --- | --- |

11.

poziva h krepitvi vloge nacionalnih organov, odgovornih za boj proti diskriminaciji, da se omogoči prevzemanje odgovornosti za spodbujanje sovražnega govora in spodbujanje kaznivih dejanj iz sovraštva;

| 12. | poziva k podpori programov usposabljanja za organe za kazensko preiskovanje in pregon, pravosodne organe ter ustrezne agencije EU za preprečevanje in odpravljanje diskriminacijskih praks in kriminalnih dejanj iz sovraštva; |
| --- | --- |

12.

poziva k podpori programov usposabljanja za organe za kazensko preiskovanje in pregon, pravosodne organe ter ustrezne agencije EU za preprečevanje in odpravljanje diskriminacijskih praks in kriminalnih dejanj iz sovraštva;

| 13. | poziva k zbiranju obsežnih in zanesljivih podatkov o kaznivih dejanjih iz sovraštva, ki bi obsegali vsaj število dogodkov, o katerih se javno poroča in ki jih evidentirajo pristojni organi, število obsodb, obrazložitve, zakaj so se kazniva dejanja obravnavala kot diskriminacijska, in izrečene kazni, ter viktimološke raziskave, ki bi obravnavale naravo in razširjenost neprijavljenih kaznivih dejanj, izkušnje žrtev kaznivih dejanj z organi za kazensko preiskovanje in pregon, vzroke, zakaj ta dejanja niso bila prijavljena, in ozaveščenost žrtev teh kaznivih dejanj o njihovih pravicah; |
| --- | --- |

13.

poziva k zbiranju obsežnih in zanesljivih podatkov o kaznivih dejanjih iz sovraštva, ki bi obsegali vsaj število dogodkov, o katerih se javno poroča in ki jih evidentirajo pristojni organi, število obsodb, obrazložitve, zakaj so se kazniva dejanja obravnavala kot diskriminacijska, in izrečene kazni, ter viktimološke raziskave, ki bi obravnavale naravo in razširjenost neprijavljenih kaznivih dejanj, izkušnje žrtev kaznivih dejanj z organi za kazensko preiskovanje in pregon, vzroke, zakaj ta dejanja niso bila prijavljena, in ozaveščenost žrtev teh kaznivih dejanj o njihovih pravicah;

| 14. | poziva k vzpostavitvi mehanizmov, namenjenih boljši prepoznavnosti kaznivih dejanj iz sovraštva v EU, ki bodo zagotovili, da bodo kazniva dejanja zaradi predsodkov kaznovana, ustrezno evidentirana in učinkovito preiskana, da se bodo kršitelji preganjali in kaznovali ter da bodo žrtve deležne ustrezne pomoči, zaščite in odškodnine, ter se tako spodbudi žrtve in priče, naj ta kazniva dejanja prijavijo; |
| --- | --- |

14.

poziva k vzpostavitvi mehanizmov, namenjenih boljši prepoznavnosti kaznivih dejanj iz sovraštva v EU, ki bodo zagotovili, da bodo kazniva dejanja zaradi predsodkov kaznovana, ustrezno evidentirana in učinkovito preiskana, da se bodo kršitelji preganjali in kaznovali ter da bodo žrtve deležne ustrezne pomoči, zaščite in odškodnine, ter se tako spodbudi žrtve in priče, naj ta kazniva dejanja prijavijo;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, Svetu, Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, Svetu, Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 315, 14.11.2012, str. 57.

(2)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(3)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(4)  UL L 328, 6.12.2008, str. 55.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0208.

(6)  Na primer: Opozarjanje na kazniva dejanja iz sovraštva v Evropski uniji: priznavanje pravic žrtev, http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-2012_hate-crime.pdf

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/85 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/85

---

P7_TA(2013)0091

Varovanje javnega zdravja pred endokrinimi motilci

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o varovanju javnega zdravja pred endokrinimi motilci (2012/2066(INI))

(2016/C 036/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (1) (uredba REACH), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (1) (uredba REACH),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 (3) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 (3) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (5) (okvirna direktiva o vodah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (5) (okvirna direktiva o vodah),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o kozmetičnih izdelkih (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o kozmetičnih izdelkih (7),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2000/60/ES in 2008/105/ES v zvezi s prednostnimi snovmi na področju vodne politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2000/60/ES in 2008/105/ES v zvezi s prednostnimi snovmi na področju vodne politike,

| — | ob upoštevanju konceptualnega okvira OECD za preskušanje in ocenjevanje endokrinih motilcev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konceptualnega okvira OECD za preskušanje in ocenjevanje endokrinih motilcev,

| — | ob upoštevanju osnutka navodil za standardizirane preskusne smernice za ocenjevanje kemikalij glede lastnosti endokrinih motilcev (2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka navodil za standardizirane preskusne smernice za ocenjevanje kemikalij glede lastnosti endokrinih motilcev (2011),

| — | ob upoštevanju osnutka dokumenta z naslovom „State of the sciences on novel in vitro and in vivo screening and testing methods and endpoints for evaluating endocrine disruptors“ (Najnovejše v znanosti o novih presejalnih in preskusnih metodah in vitro in in vivo ter parametri za ocenjevanje endokrinih motilcev, ni na voljo v slovenščini), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka dokumenta z naslovom „State of the sciences on novel in vitro and in vivo screening and testing methods and endpoints for evaluating endocrine disruptors“ (Najnovejše v znanosti o novih presejalnih in preskusnih metodah in vitro in in vivo ter parametri za ocenjevanje endokrinih motilcev, ni na voljo v slovenščini),

| — | ob upoštevanju prihodnjega predloga Komisije o ohranjanju vodnih virov v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prihodnjega predloga Komisije o ohranjanju vodnih virov v Evropi,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o izvajanju strategije Skupnosti za endokrine motilce – snovi, ki domnevno vplivajo na hormonski sistem človeka in prostoživečih živali (COM(1999)0706, COM(2001)0262 in SEC (2004)1372), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o izvajanju strategije Skupnosti za endokrine motilce – snovi, ki domnevno vplivajo na hormonski sistem človeka in prostoživečih živali (COM(1999)0706, COM(2001)0262 in SEC (2004)1372),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o četrtem poročilu o izvajanju strategije Skupnosti za endokrine motilce – snovi, ki domnevno vplivajo na hormonski sistem človeka in prostoživečih živali (COM(1999)0706, SEC (2011)1001), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o četrtem poročilu o izvajanju strategije Skupnosti za endokrine motilce – snovi, ki domnevno vplivajo na hormonski sistem človeka in prostoživečih živali (COM(1999)0706, SEC (2011)1001),

| — | ob upoštevanju evropske okoljske in zdravstvene strategije ter akcijskega načrta EU za okolje in zdravje (2004–2010), ki med drugim priznavata, da je treba pri ocenah tveganja upoštevati kombinirano izpostavljenost kemikalijam, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske okoljske in zdravstvene strategije ter akcijskega načrta EU za okolje in zdravje (2004–2010), ki med drugim priznavata, da je treba pri ocenah tveganja upoštevati kombinirano izpostavljenost kemikalijam,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu o previdnostnem načelu (COM(2000)0001), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu o previdnostnem načelu (COM(2000)0001),

| — | ob upoštevanju tehničnega poročila Evropske agencije za okolje št. 2/2012 z naslovom „The impacts of endocrine disrupters on wildlife, people and their environments“ (Vplivi endokrinih motilcev na prostoživeče živali, ljudi in njihovo okolje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tehničnega poročila Evropske agencije za okolje št. 2/2012 z naslovom „The impacts of endocrine disrupters on wildlife, people and their environments“ (Vplivi endokrinih motilcev na prostoživeče živali, ljudi in njihovo okolje),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 1998 o kemikalijah, ki motijo delovanje endokrinih žlez (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 1998 o kemikalijah, ki motijo delovanje endokrinih žlez (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2010 o sporočilu Komisije o boju proti raku: evropsko partnerstvo (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2010 o sporočilu Komisije o boju proti raku: evropsko partnerstvo (9),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o reviziji šestega okoljskega akcijskega programa in določanju prednostnih nalog za sedmi okoljski akcijski program – boljše okolje za boljše življenje (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o reviziji šestega okoljskega akcijskega programa in določanju prednostnih nalog za sedmi okoljski akcijski program – boljše okolje za boljše življenje (10),

| — | ob upoštevanju študije o znanstveni oceni dvanajstih snovi v okviru seznama prednostnih ukrepov glede endokrinih motilcev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o znanstveni oceni dvanajstih snovi v okviru seznama prednostnih ukrepov glede endokrinih motilcev,

| — | ob upoštevanju študije organizacije DHI Water and Environment o dopolnitvi prednostnega seznama endokrinih motilcev s poudarkom na kemikalijah z manjšim obsegom proizvodnje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije organizacije DHI Water and Environment o dopolnitvi prednostnega seznama endokrinih motilcev s poudarkom na kemikalijah z manjšim obsegom proizvodnje,

| — | ob upoštevanju projekta o najnovejši oceni endokrinih motilcev, številka projektne pogodbe 070307/2009/550687/SER/D3, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju projekta o najnovejši oceni endokrinih motilcev, številka projektne pogodbe 070307/2009/550687/SER/D3,

| — | ob upoštevanju poročila „The impacts of endocrine disrupters on wildlife, people and their environments, the Weybridge+15 (1996–2011) report“ (Vplivi endokrinih motilcev na prostoživeče živali, ljudi in njihovo okolje) (ISSN 1725-2237), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila „The impacts of endocrine disrupters on wildlife, people and their environments, the Weybridge+15 (1996–2011) report“ (Vplivi endokrinih motilcev na prostoživeče živali, ljudi in njihovo okolje) (ISSN 1725-2237),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene,

| — | ob upoštevanju opredelitve kemikalij, ki motijo delovanje endokrinih žlez, ki sta jo razvila Svetovna zdravstvena organizacija in Mednarodni program za kemijsko varnost (IPCS) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju opredelitve kemikalij, ki motijo delovanje endokrinih žlez, ki sta jo razvila Svetovna zdravstvena organizacija in Mednarodni program za kemijsko varnost (IPCS) (11),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0027/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0027/2013),

| A. | ker se je v zadnjih 20 letih pri ljudeh povečala pogostost hormonskih motenj in bolezni, vključno s slabšo kakovostjo sperme, zgodnjim začetkom pubertete, povečano pojavnostjo deformiranih spolnih organov, povečano pojavnostjo nekaterih oblik raka in presnovnih bolezni; ker bi mogle biti nekatere nevrološke motnje in nevrodegenerativna bolezni, vplivi na nevrološke razvojne funkcije, imunski sistem ali epigenetiko povezane z izpostavljenostjo kemičnim snovem z lastnostmi endokrinih motilcev; ker so potrebne nadaljnje raziskave za boljše razumevanje vzrokov tovrstnih bolezni; |
| --- | --- |

A.

ker se je v zadnjih 20 letih pri ljudeh povečala pogostost hormonskih motenj in bolezni, vključno s slabšo kakovostjo sperme, zgodnjim začetkom pubertete, povečano pojavnostjo deformiranih spolnih organov, povečano pojavnostjo nekaterih oblik raka in presnovnih bolezni; ker bi mogle biti nekatere nevrološke motnje in nevrodegenerativna bolezni, vplivi na nevrološke razvojne funkcije, imunski sistem ali epigenetiko povezane z izpostavljenostjo kemičnim snovem z lastnostmi endokrinih motilcev; ker so potrebne nadaljnje raziskave za boljše razumevanje vzrokov tovrstnih bolezni;

| B. | ker imajo kemične snovi, ki delujejo kot endokrini motilci, estrogenske ali antiestrogenske učinke, ki s spreminjanjem koncentracije hormonov in menstrualnega cikla vplivajo na delovanje ženskega reproduktivnega sistema in na plodnost žensk, spodbujajo razvoj bolezni maternice, kot so maternični fibroidi in endometrioza; ker so bile te snovi označene kot dejavniki tveganja za prezgodnjo puberteto deklet, raka na dojki, spontan splav in zmanjšano plodnost ali neplodnost; |
| --- | --- |

B.

ker imajo kemične snovi, ki delujejo kot endokrini motilci, estrogenske ali antiestrogenske učinke, ki s spreminjanjem koncentracije hormonov in menstrualnega cikla vplivajo na delovanje ženskega reproduktivnega sistema in na plodnost žensk, spodbujajo razvoj bolezni maternice, kot so maternični fibroidi in endometrioza; ker so bile te snovi označene kot dejavniki tveganja za prezgodnjo puberteto deklet, raka na dojki, spontan splav in zmanjšano plodnost ali neplodnost;

| C. | ker vedno več znanstvenih študij navaja, da imajo kemikalije, ki motijo delovanje endokrinih žlez, zlasti če se med seboj kombinirajo, pomembno vlogo tako pri kroničnih boleznih, vključno z vrstami raka, ki jih povezujemo s hormoni, debelostjo, sladkorno boleznijo in srčnožilnimi boleznimi kot tudi pri reproduktivnih težavah; |
| --- | --- |

C.

ker vedno več znanstvenih študij navaja, da imajo kemikalije, ki motijo delovanje endokrinih žlez, zlasti če se med seboj kombinirajo, pomembno vlogo tako pri kroničnih boleznih, vključno z vrstami raka, ki jih povezujemo s hormoni, debelostjo, sladkorno boleznijo in srčnožilnimi boleznimi kot tudi pri reproduktivnih težavah;

| D. | ker že obstajajo obsežni znanstveni dokazi za to, da so hormonske motnje pri prostoživečih živalih, vključno z reproduktivnimi nepravilnostmi, maskulinizacijo polžev, feminizacijo rib ali upadom številnih populacij mehkužcev v različnih delih sveta, povezane z vplivom kemikalij z lastnostmi endokrinih motilcev; |
| --- | --- |

D.

ker že obstajajo obsežni znanstveni dokazi za to, da so hormonske motnje pri prostoživečih živalih, vključno z reproduktivnimi nepravilnostmi, maskulinizacijo polžev, feminizacijo rib ali upadom številnih populacij mehkužcev v različnih delih sveta, povezane z vplivom kemikalij z lastnostmi endokrinih motilcev;

| E. | ker je za vse večjo pogostost hormonskih motenj in bolezni veliko možnih razlogov; ker obstaja že veliko znanstvenih dokazov, da je to delno posledica vpliva kemikalij z lastnostmi endokrinih motilcev; |
| --- | --- |

E.

ker je za vse večjo pogostost hormonskih motenj in bolezni veliko možnih razlogov; ker obstaja že veliko znanstvenih dokazov, da je to delno posledica vpliva kemikalij z lastnostmi endokrinih motilcev;

| F. | ker je zelo težko dokazati vzročno povezavo med izpostavljenostjo posameznim kemikalijam in motnjami hormonskega ravnovesja, ki lahko vplivajo na zdravje; |
| --- | --- |

F.

ker je zelo težko dokazati vzročno povezavo med izpostavljenostjo posameznim kemikalijam in motnjami hormonskega ravnovesja, ki lahko vplivajo na zdravje;

| G. | ker v primeru kemikalij z lastnostmi endokrinih motilcev težave pri dokazovanju vzročne povezave stopnjujejo številni dejavniki, na primer:






  — | med izpostavljenostjo in epigenetskimi učinki lahko preteče veliko časa, endokrini motilci pa imajo lahko neželen učinek na več prihodnjih generacij; |
| --- | --- | --- |

G.

ker v primeru kemikalij z lastnostmi endokrinih motilcev težave pri dokazovanju vzročne povezave stopnjujejo številni dejavniki, na primer:

—

med izpostavljenostjo in epigenetskimi učinki lahko preteče veliko časa, endokrini motilci pa imajo lahko neželen učinek na več prihodnjih generacij;

| — | nevarnost negativnega učinka se na različnih stopnjah razvoja močno razlikuje, kritična obdobja pa so lahko zelo kratka, npr. med razvojem ploda; |
| --- | --- |

—

nevarnost negativnega učinka se na različnih stopnjah razvoja močno razlikuje, kritična obdobja pa so lahko zelo kratka, npr. med razvojem ploda;

| — | v času življenja so ljudje izpostavljeni številnim kemikalijam v kompleksnih mešanicah; |
| --- | --- |

—

v času življenja so ljudje izpostavljeni številnim kemikalijam v kompleksnih mešanicah;

| — | endokrini motilci lahko učinkujejo eden na drugega in na endokrini sistem v telesu; |
| --- | --- |

—

endokrini motilci lahko učinkujejo eden na drugega in na endokrini sistem v telesu;

| — | endokrini motilci lahko delujejo pri zelo nizkih koncentracijah in povzročijo neželene učinke že v majhnih odmerkih; če razmerje med odmerkom in odzivom ni linearno, je napovedovanje še bolj oteženo; |
| --- | --- |

—

endokrini motilci lahko delujejo pri zelo nizkih koncentracijah in povzročijo neželene učinke že v majhnih odmerkih; če razmerje med odmerkom in odzivom ni linearno, je napovedovanje še bolj oteženo;

| — | naše poznavanje človeškega in živalskega endokrinega sistema je še vedno omejeno; |
| --- | --- |

—

naše poznavanje človeškega in živalskega endokrinega sistema je še vedno omejeno;

| H. | ker zakonodaja EU vsebuje pravne določbe glede endokrinih motilcev, vendar ne vključuje meril, ki bi določala, ali določena snov sodi med snovi z lastnostmi endokrinih motilcev, kar onemogoča ustrezno izvajanje pravnih določb; ker bi bilo treba določiti časovni načrt za zagotovitev hitre uporabe prihodnjih meril; |
| --- | --- |

H.

ker zakonodaja EU vsebuje pravne določbe glede endokrinih motilcev, vendar ne vključuje meril, ki bi določala, ali določena snov sodi med snovi z lastnostmi endokrinih motilcev, kar onemogoča ustrezno izvajanje pravnih določb; ker bi bilo treba določiti časovni načrt za zagotovitev hitre uporabe prihodnjih meril;

| I. | ker na ravni EU ni usklajenih ali kombiniranih programov spremljanja, ki bi bili posebej namenjeni endokrinim motilcem; |
| --- | --- |

I.

ker na ravni EU ni usklajenih ali kombiniranih programov spremljanja, ki bi bili posebej namenjeni endokrinim motilcem;

| J. | ker je glede načina pridobivanja podatkov, njihovega upravljanja, ocenjevanja in poročanja v različnih programih spremljanja usklajevanja le malo, če sploh kaj; |
| --- | --- |

J.

ker je glede načina pridobivanja podatkov, njihovega upravljanja, ocenjevanja in poročanja v različnih programih spremljanja usklajevanja le malo, če sploh kaj;

| K. | ker glede na aktualne razmere pravno ni mogoče upoštevati kombiniranih učinkov med endokrinimi motilci, ki jih sproščajo izdelki, za katere veljajo različni predpisi; |
| --- | --- |

K.

ker glede na aktualne razmere pravno ni mogoče upoštevati kombiniranih učinkov med endokrinimi motilci, ki jih sproščajo izdelki, za katere veljajo različni predpisi;

| L. | ker standardne zahteve glede podatkov v zakonodaji EU o kemikalijah ne zadostujejo za ustrezno opredelitev lastnosti endokrinih motilcev; |
| --- | --- |

L.

ker standardne zahteve glede podatkov v zakonodaji EU o kemikalijah ne zadostujejo za ustrezno opredelitev lastnosti endokrinih motilcev;

| M. | ker je namen številnih zakonov EU zaščita državljanov pred škodljivimi kemikalijami; vendar se v skladu s sedanjo zakonodajo EU ocenjuje vsaka izpostavljenost posebej, kar ne omogoča celovite, integrirane ocene kumulativnih učinkov, ki bi upoštevala različne načine izpostavljenosti ali različne vrste izdelkov; |
| --- | --- |

M.

ker je namen številnih zakonov EU zaščita državljanov pred škodljivimi kemikalijami; vendar se v skladu s sedanjo zakonodajo EU ocenjuje vsaka izpostavljenost posebej, kar ne omogoča celovite, integrirane ocene kumulativnih učinkov, ki bi upoštevala različne načine izpostavljenosti ali različne vrste izdelkov;

| 1. | na podlagi splošne ocene trenutnega védenja meni, da bi morali Komisija in zakonodajalca v skladu s previdnostnim načelom iz člena 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske Unije po potrebi sprejeti ukrepe za zmanjšanje kratkoročne in dolgoročne izpostavljenosti ljudi endokrinim motilcem, veliko bolj pa bi si morali prizadevati tudi za raziskave za izboljšanje znanstvenega znanja o vplivu endokrinih motilcev na zdravje ljudi; |
| --- | --- |

1.

na podlagi splošne ocene trenutnega védenja meni, da bi morali Komisija in zakonodajalca v skladu s previdnostnim načelom iz člena 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske Unije po potrebi sprejeti ukrepe za zmanjšanje kratkoročne in dolgoročne izpostavljenosti ljudi endokrinim motilcem, veliko bolj pa bi si morali prizadevati tudi za raziskave za izboljšanje znanstvenega znanja o vplivu endokrinih motilcev na zdravje ljudi;

| 2. | poudarja, da se v svetu znanstvene negotovosti lahko tveganje opredeli le na podlagi nepopolnega znanja, ki ni trdno in vsesplošno sprejeto, treba pa je tudi ukrepati, da bi preprečili ali zmanjšali morebitne resne ali nepopravljive posledice za zdravje ljudi in/ali okolje, v te namene pa se uporablja previdnostno načelo; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da se v svetu znanstvene negotovosti lahko tveganje opredeli le na podlagi nepopolnega znanja, ki ni trdno in vsesplošno sprejeto, treba pa je tudi ukrepati, da bi preprečili ali zmanjšali morebitne resne ali nepopravljive posledice za zdravje ljudi in/ali okolje, v te namene pa se uporablja previdnostno načelo;

| 3. | meni, da kadar je razumno mogoče pričakovati neželene učinke endokrinih motilcev, je treba izvesti ukrepe za zaščito zdravja ljudi; poleg tega poudarja, da bi morali v skladu s previdnostnim načelom, a upoštevaje tudi načelo sorazmernosti, sprejeti zaščitne ukrepe kljub pomanjkanju natančnega védenja in dokončnih dokazov o vzročnih povezavah, saj imajo endokrini motilci velik potencial za škodljive ali nepopravljive učinke; |
| --- | --- |

3.

meni, da kadar je razumno mogoče pričakovati neželene učinke endokrinih motilcev, je treba izvesti ukrepe za zaščito zdravja ljudi; poleg tega poudarja, da bi morali v skladu s previdnostnim načelom, a upoštevaje tudi načelo sorazmernosti, sprejeti zaščitne ukrepe kljub pomanjkanju natančnega védenja in dokončnih dokazov o vzročnih povezavah, saj imajo endokrini motilci velik potencial za škodljive ali nepopravljive učinke;

| 4. | meni, da je zaščita žensk pred morebitnimi tveganji endokrinih motilcev izjemnega pomena za njihovo reproduktivno zdravje; zato poziva Komisijo, naj daje prednost financiranju raziskav, ki preučujejo učinke hormonskih motilcev na zdravje žensk, in naj podpira dolgoročne študije, ki spremljajo zdravje žensk skozi dolga obdobja njihovega življenja, s čimer bi omogočili oceno na podlagi dokazov o dolgoročnih in večgeneracijskih učinkih izpostavljenosti hormonskim motilcem; |
| --- | --- |

4.

meni, da je zaščita žensk pred morebitnimi tveganji endokrinih motilcev izjemnega pomena za njihovo reproduktivno zdravje; zato poziva Komisijo, naj daje prednost financiranju raziskav, ki preučujejo učinke hormonskih motilcev na zdravje žensk, in naj podpira dolgoročne študije, ki spremljajo zdravje žensk skozi dolga obdobja njihovega življenja, s čimer bi omogočili oceno na podlagi dokazov o dolgoročnih in večgeneracijskih učinkih izpostavljenosti hormonskim motilcem;

| 5. | zato poziva Komisijo, naj čim prej predstavi predloge za celovita merila na podlagi opredelitve endokrinih motilcev, ki jo je oblikoval Mednarodni program za kemijsko varnost pri Svetovni zdravstveni organizaciji, in sicer skupaj z zahtevami za preskušanje in posredovanje informacij za kemikalije na trgu, ter predloge za opredelitev pojma snovi z lastnostmi endokrinih motilcev v zakonodaji EU; se zavzema, da bi „endokrini motilec“ postal eden od razredov nevarnosti v zakonodaji, ki bi vključeval več kategorij glede na zanesljivost dokazov; |
| --- | --- |

5.

zato poziva Komisijo, naj čim prej predstavi predloge za celovita merila na podlagi opredelitve endokrinih motilcev, ki jo je oblikoval Mednarodni program za kemijsko varnost pri Svetovni zdravstveni organizaciji, in sicer skupaj z zahtevami za preskušanje in posredovanje informacij za kemikalije na trgu, ter predloge za opredelitev pojma snovi z lastnostmi endokrinih motilcev v zakonodaji EU; se zavzema, da bi „endokrini motilec“ postal eden od razredov nevarnosti v zakonodaji, ki bi vključeval več kategorij glede na zanesljivost dokazov;

| 6. | poudarja, da je bistveno opredeliti merila za opredelitev lastnosti endokrinih motilcev s celostno oceno nevarnosti na osnovi najnovejših znanstvenih dognanj, upoštevaje morebitne kombinirane učinke ter dolgoročne učinke in učinke med kritičnimi obdobji razvoja; oceno nevarnosti bi morali nato uporabiti pri oceni tveganj in postopkih za obvladovanje tveganja, kakor je določeno v različni zadevni zakonodaji; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je bistveno opredeliti merila za opredelitev lastnosti endokrinih motilcev s celostno oceno nevarnosti na osnovi najnovejših znanstvenih dognanj, upoštevaje morebitne kombinirane učinke ter dolgoročne učinke in učinke med kritičnimi obdobji razvoja; oceno nevarnosti bi morali nato uporabiti pri oceni tveganj in postopkih za obvladovanje tveganja, kakor je določeno v različni zadevni zakonodaji;

| 7. | poziva Komisijo k nadaljnjim ukrepom na področju politike o kemikalijah in k okrepitvi raziskav, ki zagotavljajo tako oceno potenciala posameznih kemikalij, da motijo delovanje endokrinih žlez, kot tudi možnost oceniti kumulativni učinek določenih kombinacij snovi na endokrini sistem; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo k nadaljnjim ukrepom na področju politike o kemikalijah in k okrepitvi raziskav, ki zagotavljajo tako oceno potenciala posameznih kemikalij, da motijo delovanje endokrinih žlez, kot tudi možnost oceniti kumulativni učinek določenih kombinacij snovi na endokrini sistem;

| 8. | meni, da bi morala biti merila za določanje endokrinih motilcev osnovana na merilih za določanje „neželenega učinka“ in „endokrinega delovanja“; osnova za to naj bi bila opredelitev Mednarodnega programa za kemijsko varnost pri Svetovni zdravstveni organizaciji; meni, da je treba kategoriji „neželenega učinka“ in „endokrinega delovanja“ preučiti in vzporedno primerjati v celostni oceni; meni, da je treba ugotovljene učinke šteti za škodljive, če bi znanstveni podatki tako nakazovali; poudarja, da bi bilo treba upoštevati možne kombinirane učinke, kot so učinki mešanic in „koktejla kemikalij“; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi morala biti merila za določanje endokrinih motilcev osnovana na merilih za določanje „neželenega učinka“ in „endokrinega delovanja“; osnova za to naj bi bila opredelitev Mednarodnega programa za kemijsko varnost pri Svetovni zdravstveni organizaciji; meni, da je treba kategoriji „neželenega učinka“ in „endokrinega delovanja“ preučiti in vzporedno primerjati v celostni oceni; meni, da je treba ugotovljene učinke šteti za škodljive, če bi znanstveni podatki tako nakazovali; poudarja, da bi bilo treba upoštevati možne kombinirane učinke, kot so učinki mešanic in „koktejla kemikalij“;

| 9. | poudarja, da morajo biti merila za opredelitev endokrinega motilca znanstveno osnovana in horizontalna; meni, da bi bilo treba uporabiti pristop glede na težko dokazov in da ne bi smeli šteti samo enega merila za odločilnega pri opredeljevanju endokrinih motilcev; meni, da bi bilo treba v skladu z ustrezno zakonodajo opraviti socialno-ekonomsko oceno; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da morajo biti merila za opredelitev endokrinega motilca znanstveno osnovana in horizontalna; meni, da bi bilo treba uporabiti pristop glede na težko dokazov in da ne bi smeli šteti samo enega merila za odločilnega pri opredeljevanju endokrinih motilcev; meni, da bi bilo treba v skladu z ustrezno zakonodajo opraviti socialno-ekonomsko oceno;

| 10. | meni, da bi bilo treba pri odločanju, ali snov ima ali nima lastnosti endokrinih motilcev, upoštevati vse strokovno pregledane znanstvene študije, podatke in informacije, vključno s pregledom znanstvene literature in študij, ki niso skladne z dobro laboratorijsko prakso, skupaj z njihovimi prednostmi in slabostmi; poleg tega meni, da je pomembno upoštevati sodobne metode in najnovejše raziskave; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi bilo treba pri odločanju, ali snov ima ali nima lastnosti endokrinih motilcev, upoštevati vse strokovno pregledane znanstvene študije, podatke in informacije, vključno s pregledom znanstvene literature in študij, ki niso skladne z dobro laboratorijsko prakso, skupaj z njihovimi prednostmi in slabostmi; poleg tega meni, da je pomembno upoštevati sodobne metode in najnovejše raziskave;

| 11. | poziva Komisijo, naj v vso ustrezno zakonodajo EU uvede primerne zahteve za preskušanje in odkrivanje snovi z lastnostmi endokrinih motilcev; meni, da je treba uporabiti potrjene in mednarodno priznane metode preskušanja, na primer razvite pri OECD, EURL ECVAM ali v okviru programa Agencije ZDA za varovanje okolja za presejanje endokrinih motilcev; ugotavlja, da program metod preskušanja OECD vključuje spolne hormone in hormone ščitnice ter steroidogenezo; po drugi strani poudarja, da ni preskusov za številna druga področja endokrinega sistema, npr. inzulin in rastne hormone; meni, da bi bilo treba metode preskušanja in navodila razviti tako, da bi bolj upoštevala endokrine motilce, morebitne učinke pri majhnih odmerkih, kombinirane učinke ter nelinearna razmerja med odmerkom in odzivom, zlasti v kritičnem obdobju izpostavljenosti v razvoju; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj v vso ustrezno zakonodajo EU uvede primerne zahteve za preskušanje in odkrivanje snovi z lastnostmi endokrinih motilcev; meni, da je treba uporabiti potrjene in mednarodno priznane metode preskušanja, na primer razvite pri OECD, EURL ECVAM ali v okviru programa Agencije ZDA za varovanje okolja za presejanje endokrinih motilcev; ugotavlja, da program metod preskušanja OECD vključuje spolne hormone in hormone ščitnice ter steroidogenezo; po drugi strani poudarja, da ni preskusov za številna druga področja endokrinega sistema, npr. inzulin in rastne hormone; meni, da bi bilo treba metode preskušanja in navodila razviti tako, da bi bolj upoštevala endokrine motilce, morebitne učinke pri majhnih odmerkih, kombinirane učinke ter nelinearna razmerja med odmerkom in odzivom, zlasti v kritičnem obdobju izpostavljenosti v razvoju;

| 12. | za pridobitev varnostnih podatkov, ki bi bili relevantni za ljudi, bi bilo treba spodbujati razvoj preskusnih metod, pri katerih se ne uporabljajo živali, ter nadomestiti študije na živalih, ki se trenutno uporabljajo; |
| --- | --- |

12.

za pridobitev varnostnih podatkov, ki bi bili relevantni za ljudi, bi bilo treba spodbujati razvoj preskusnih metod, pri katerih se ne uporabljajo živali, ter nadomestiti študije na živalih, ki se trenutno uporabljajo;

| 13. | meni, da bi bilo treba uveljavljati preskusne metode in ocene tveganja brez uporabe živali, preskuse na živalih čim bolj omejiti, preskuse na vretenčarjih pa bi morali uporabiti le v skrajnem primeru; želi opomniti, da je treba v skladu z Direktivo 2010/63/EU poskuse na vretenčarjih nadomestiti, omejiti ali izpopolniti; zato poziva Komisijo, naj določi pravila za preprečevanje dvojnih preskusov, podvajanje preskusov in naj zagotovi prepoved študij na vretenčarjih; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi bilo treba uveljavljati preskusne metode in ocene tveganja brez uporabe živali, preskuse na živalih čim bolj omejiti, preskuse na vretenčarjih pa bi morali uporabiti le v skrajnem primeru; želi opomniti, da je treba v skladu z Direktivo 2010/63/EU poskuse na vretenčarjih nadomestiti, omejiti ali izpopolniti; zato poziva Komisijo, naj določi pravila za preprečevanje dvojnih preskusov, podvajanje preskusov in naj zagotovi prepoved študij na vretenčarjih;

| 14. | poziva Komisijo in države članice k oblikovanju registrov motenj reproduktivnega zdravja, da bi odpravili obstoječe pomanjkanje podatkov na ravni Unije; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in države članice k oblikovanju registrov motenj reproduktivnega zdravja, da bi odpravili obstoječe pomanjkanje podatkov na ravni Unije;

| 15. | poziva Komisijo in države članice k pridobitvi zanesljivih podatkov o socialno-ekonomskih učinkih hormonskih motenj in bolezni; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo in države članice k pridobitvi zanesljivih podatkov o socialno-ekonomskih učinkih hormonskih motenj in bolezni;

| 16. | meni, da bi morali imeti organi odločanja možnost, da bi skupinsko obravnavali snovi, ki imajo podobno delovanje in lastnosti, če je na voljo dovolj podatkov, v primeru pomanjkljivih podatkov pa bi bilo koristno združiti snovi v skupine s podobno kemično zgradbo, da bi na primer opredelili prednostne naloge na nadaljnje preskušanje, da bi javnost karseda hitro in učinkovito zaščitili pred učinki izpostavljenosti endokrinim motilcem in omejili število poskusov na živalih; meni, da bi morali kemikalije s podobno zgradbo združiti v skupine, če proizvajalec ali uvoznik ne bi mogel dokazati organom odločanja, da je kemikalija varna; poudarja, da smejo organi v takih primerih uporabiti informacije o kemikalijah podobne zgradbe, s katerimi dopolnijo razpoložljive podatke, ki jih obravnavajo, zato da lahko odločijo o potrebnem nadaljnjem ukrepanju; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi morali imeti organi odločanja možnost, da bi skupinsko obravnavali snovi, ki imajo podobno delovanje in lastnosti, če je na voljo dovolj podatkov, v primeru pomanjkljivih podatkov pa bi bilo koristno združiti snovi v skupine s podobno kemično zgradbo, da bi na primer opredelili prednostne naloge na nadaljnje preskušanje, da bi javnost karseda hitro in učinkovito zaščitili pred učinki izpostavljenosti endokrinim motilcem in omejili število poskusov na živalih; meni, da bi morali kemikalije s podobno zgradbo združiti v skupine, če proizvajalec ali uvoznik ne bi mogel dokazati organom odločanja, da je kemikalija varna; poudarja, da smejo organi v takih primerih uporabiti informacije o kemikalijah podobne zgradbe, s katerimi dopolnijo razpoložljive podatke, ki jih obravnavajo, zato da lahko odločijo o potrebnem nadaljnjem ukrepanju;

| 17. | poziva Komisijo, naj spremeni svojo strategijo EU za endokrine motilce, da bo zagotavljala učinkovito zaščito zdravja ljudi, in sicer z večjim poudarkom na previdnostnem načelu (upoštevaje načelo sorazmernosti), ter naj po potrebi ukrepa za zmanjšanje izpostavljenosti ljudi endokrinim motilcem; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj spremeni svojo strategijo EU za endokrine motilce, da bo zagotavljala učinkovito zaščito zdravja ljudi, in sicer z večjim poudarkom na previdnostnem načelu (upoštevaje načelo sorazmernosti), ter naj po potrebi ukrepa za zmanjšanje izpostavljenosti ljudi endokrinim motilcem;

| 18. | poziva Komisijo in države članice, naj bolj upoštevajo dejstvo, da potrošniki potrebujejo zanesljive informacije – predstavljene v ustrezni obliki in v jeziku, ki ga lahko razumejo – o nevarnostih endokrinih motilcev, njihovih učinkih in o tem, kako vse se lahko zavarujejo pred njimi; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo in države članice, naj bolj upoštevajo dejstvo, da potrošniki potrebujejo zanesljive informacije – predstavljene v ustrezni obliki in v jeziku, ki ga lahko razumejo – o nevarnostih endokrinih motilcev, njihovih učinkih in o tem, kako vse se lahko zavarujejo pred njimi;

| 19. | poziva Komisijo, naj predstavi konkreten časovni načrt za uporabo prihodnjih meril in spremenjenih zahtev za preskušanje endokrinih motilcev v zadevni zakonodaji, vključno s pregledi odobritev aktivnih snovi v pesticidih in biocidih, ter načrt s specifičnimi ukrepi in cilji za zmanjšanje izpostavljenosti endokrinim motilcem; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj predstavi konkreten časovni načrt za uporabo prihodnjih meril in spremenjenih zahtev za preskušanje endokrinih motilcev v zadevni zakonodaji, vključno s pregledi odobritev aktivnih snovi v pesticidih in biocidih, ter načrt s specifičnimi ukrepi in cilji za zmanjšanje izpostavljenosti endokrinim motilcem;

| 20. | meni, da bi bilo treba zbirko podatkov o hormonskih učinkovinah, razvito v sklopu sedanje strategije, nenehno posodabljati; |
| --- | --- |

20.

meni, da bi bilo treba zbirko podatkov o hormonskih učinkovinah, razvito v sklopu sedanje strategije, nenehno posodabljati;

| 21. | poziva Komisijo, naj v sklopu pregleda strategije Skupnosti o endokrinih motilcih iz leta 1999 izvede sistematičen pregled vse zadevne zakonodaje, po potrebi – a najkasneje do 1. junija 2015 – pa naj dopolni veljavno zakonodajo ali predlaga novo, vključno z oceno nevarnosti in tveganja, tako da bi po možnosti zmanjšali izpostavljenost ljudi hormonskim motilcem, zlasti ranljive skupine, kot so nosečnice, dojenčki, otroci in mladostniki; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj v sklopu pregleda strategije Skupnosti o endokrinih motilcih iz leta 1999 izvede sistematičen pregled vse zadevne zakonodaje, po potrebi – a najkasneje do 1. junija 2015 – pa naj dopolni veljavno zakonodajo ali predlaga novo, vključno z oceno nevarnosti in tveganja, tako da bi po možnosti zmanjšali izpostavljenost ljudi hormonskim motilcem, zlasti ranljive skupine, kot so nosečnice, dojenčki, otroci in mladostniki;

| 22. | poziva Komisijo, naj pri izvajanju prihodnjih pregledov strategije EU o endokrinih motilcih določi natančen časovni načrt in natančno navede vmesne faze za:






  — | uporabo prihodnjih meril za določanje morebitnih kemikalij, ki motijo endokrine žleze; |
| --- | --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj pri izvajanju prihodnjih pregledov strategije EU o endokrinih motilcih določi natančen časovni načrt in natančno navede vmesne faze za:

—

uporabo prihodnjih meril za določanje morebitnih kemikalij, ki motijo endokrine žleze;

| — | pregled zadevne zakonodaje iz odstavka 22; |
| --- | --- |

—

pregled zadevne zakonodaje iz odstavka 22;

| — | objavo redno posodobljenega seznama prednostnih endokrinih motilcev, katerega prva različica bi morala biti objavljena do 20. decembra 2014; |
| --- | --- |

—

objavo redno posodobljenega seznama prednostnih endokrinih motilcev, katerega prva različica bi morala biti objavljena do 20. decembra 2014;

| — | sprejetje vseh potrebnih ukrepov za zmanjšanje izpostavljenosti prebivalstva in okolja EU endokrinim motilcem; |
| --- | --- |

—

sprejetje vseh potrebnih ukrepov za zmanjšanje izpostavljenosti prebivalstva in okolja EU endokrinim motilcem;

| 23. | meni, da bi bilo treba endokrine motilce v sklopu uredbe Reach ali druge ustrezne zakonodaje uvrstiti med snovi, ki zbujajo veliko skrb; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi bilo treba endokrine motilce v sklopu uredbe Reach ali druge ustrezne zakonodaje uvrstiti med snovi, ki zbujajo veliko skrb;

| 24. | poudarja, da znanost zaenkrat nima zadostne podlage, da bi določili mejno vrednost, pod katero se neželeni učinki sploh ne pojavijo, zato bi bilo treba endokrine motilce obravnavati kot snovi, za katere ni mogoče določiti mejne vrednosti, ter opominja, da je lahko vsakršna izpostavljenost tem snovem tvegana, razen če ima proizvajalec znanstvene dokaze, da se mejna vrednost da določiti, upoštevaje povečano dovzetnost v kritičnih obdobjih razvoja ploda in učinke mešanic; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da znanost zaenkrat nima zadostne podlage, da bi določili mejno vrednost, pod katero se neželeni učinki sploh ne pojavijo, zato bi bilo treba endokrine motilce obravnavati kot snovi, za katere ni mogoče določiti mejne vrednosti, ter opominja, da je lahko vsakršna izpostavljenost tem snovem tvegana, razen če ima proizvajalec znanstvene dokaze, da se mejna vrednost da določiti, upoštevaje povečano dovzetnost v kritičnih obdobjih razvoja ploda in učinke mešanic;

| 25. | poziva Komisijo, naj podpira ciljno usmerjene raziskovalne projekte o snoveh, ki utegnejo vplivati na endokrini sistem, in poudari neželene učinke pri nizkih koncentracijah ali pri kombinirani izpostavljenosti, vključno z razvojem novih metod preskušanja in analiziranja ter podporo sistemskemu premiku na osnovi načine toksičnega delovanja/poteka neželenega izida; poziva Komisijo, naj problematiko endokrinih motilcev in kombiniranih učinkov vključi v prednostne naloge okvirnega programa za raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj podpira ciljno usmerjene raziskovalne projekte o snoveh, ki utegnejo vplivati na endokrini sistem, in poudari neželene učinke pri nizkih koncentracijah ali pri kombinirani izpostavljenosti, vključno z razvojem novih metod preskušanja in analiziranja ter podporo sistemskemu premiku na osnovi načine toksičnega delovanja/poteka neželenega izida; poziva Komisijo, naj problematiko endokrinih motilcev in kombiniranih učinkov vključi v prednostne naloge okvirnega programa za raziskave in razvoj;

| 26. | poziva Komisijo, naj razvije metodologije in vitro in in silico, da bi zmanjšali preskuse na živalih pri presejanju endokrinih motilcev; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj razvije metodologije in vitro in in silico, da bi zmanjšali preskuse na živalih pri presejanju endokrinih motilcev;

| 27. | poziva Komisijo, naj zahteva, da bodo vsi izdelki, uvoženi iz tretjih držav, skladni z vso sedanjo in prihodnjo zakonodajo EU o endokrinih motilcih; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj zahteva, da bodo vsi izdelki, uvoženi iz tretjih držav, skladni z vso sedanjo in prihodnjo zakonodajo EU o endokrinih motilcih;

| 28. | poziva Komisijo, naj pri sprejemanju potrebnih zakonodajnih sprememb za boljšo zaščito zdravja ljudi pred kemikalijami, ki škodljivo vplivajo na hormone, in oblikovanju informacijskih kampanj sodeluje z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj pri sprejemanju potrebnih zakonodajnih sprememb za boljšo zaščito zdravja ljudi pred kemikalijami, ki škodljivo vplivajo na hormone, in oblikovanju informacijskih kampanj sodeluje z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi;

| 29. | poziva Komisijo, naj razmisli o možnosti ustanovitve raziskovalnega centra za endokrine motilce, ki bi moral preučevati te snovi ter usklajevati znanje o njih na ravni EU; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj razmisli o možnosti ustanovitve raziskovalnega centra za endokrine motilce, ki bi moral preučevati te snovi ter usklajevati znanje o njih na ravni EU;

| 30. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo merila za določanje poznanih, verjetnih in morebitnih endokrinih motilcev uporabljala horizontalno v vsej zadevni veljavni in prihodnji zakonodaji, da bi dosegli visoko stopnjo zaščite; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo merila za določanje poznanih, verjetnih in morebitnih endokrinih motilcev uporabljala horizontalno v vsej zadevni veljavni in prihodnji zakonodaji, da bi dosegli visoko stopnjo zaščite;

| 31. | poudarja, da je, čeprav je ta resolucija omejena na varovanje zdravja ljudi pred endokrinimi motilci, prav tako pomembno sprejeti odločne ukrepe o endokrinih motilcih za varovanje prostoživečih živali in okolja; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je, čeprav je ta resolucija omejena na varovanje zdravja ljudi pred endokrinimi motilci, prav tako pomembno sprejeti odločne ukrepe o endokrinih motilcih za varovanje prostoživečih živali in okolja;

| 32. | poziva Komisijo, naj spodbuja in financira javne informativne programe o zdravstvenih tveganjih endokrinih motilcev, s katerimi bi potrošnikom omogočili, da bi ob celovitem poznavanju dejstev prilagodili svoje vedenje in način življenja; ti informacijski programi bi se morali osredotočiti zlasti na najbolj ranljive skupine (nosečnice in otroke), da bi lahko pravočasno sprejeli previdnostne ukrepe; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj spodbuja in financira javne informativne programe o zdravstvenih tveganjih endokrinih motilcev, s katerimi bi potrošnikom omogočili, da bi ob celovitem poznavanju dejstev prilagodili svoje vedenje in način življenja; ti informacijski programi bi se morali osredotočiti zlasti na najbolj ranljive skupine (nosečnice in otroke), da bi lahko pravočasno sprejeli previdnostne ukrepe;

| 33. | poziva države članice, naj izboljšajo programe usposabljanja za zdravstvene delavce na tem področju; |
| --- | --- |

33.

poziva države članice, naj izboljšajo programe usposabljanja za zdravstvene delavce na tem področju;

| 34. | pozdravlja vključitev kemikalij, ki motijo delovanje endokrinih žlez, kot razvijajočega se političnega vprašanja v okviru strateškega pristopa k mednarodnemu ravnanju s kemikalijami (SAICM); poziva Komisijo in države članice, naj podprejo dejavnosti strateškega pristopa k mednarodnemu ravnanju s kemikalijami in spodbujajo aktivne politike za zmanjšanje izpostavljenosti ljudi in okolja kemikalijam, ki motijo delovanje endokrinih žlez, v vseh mednarodnih forumih, kot sta Svetovna zdravstvena organizacija ali Program Združenih narodov za okolje (UNEP); |
| --- | --- |

34.

pozdravlja vključitev kemikalij, ki motijo delovanje endokrinih žlez, kot razvijajočega se političnega vprašanja v okviru strateškega pristopa k mednarodnemu ravnanju s kemikalijami (SAICM); poziva Komisijo in države članice, naj podprejo dejavnosti strateškega pristopa k mednarodnemu ravnanju s kemikalijami in spodbujajo aktivne politike za zmanjšanje izpostavljenosti ljudi in okolja kemikalijam, ki motijo delovanje endokrinih žlez, v vseh mednarodnih forumih, kot sta Svetovna zdravstvena organizacija ali Program Združenih narodov za okolje (UNEP);

| 35. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

35.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(2)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

(3)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

(4)  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

(5)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

(6)  UL L 309, 24.11.2009, str. 71.

(7)  UL L 342, 22.12.2009, str. 59.

(8)  UL C 341, 9.11.1998, str. 37.

(9)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 95.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0147.

(11)  Opredelitev iz poročila WHO/IPCS (2002): „Endokrini motilec je snov ali mešanica, ki ni lastna telesu ter spremeni funkcijo (funkcije) endokrinega sistema in ima zato neželene učinke na zdravje neokvarjenega organizma, njegove potomce ali (pod)populacije.“ Potencialni endokrini motilec je „snov ali mešanica, ki ni lastna telesu ter ima lastnosti, ki lahko povzročijo motnje endokrinega sistema neokvarjenega organizma ali njegovih potomcev ali (pod)populacij).“ (http://www.who.int/ipcs/publications/en/ch1.pdf)

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/91 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/91

---

P7_TA(2013)0092

Vključevanje migrantov, njegovi učinki na trg dela ter zunanja razsežnost koordinacije v zvezi s socialno varnostjo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o vključevanju migrantov, njegovih učinkih na trg dela ter zunanji razsežnosti koordinacije v zvezi s socialno varnostjo v EU (2012/2131(INI))

(2016/C 036/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 15, 18, 20, 21 in 34, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 15, 18, 20, 21 in 34,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. marca 2012 z naslovom „Zunanja razsežnost koordinacije v zvezi s socialno varnostjo v Evropski uniji“ (COM(2012)0153), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. marca 2012 z naslovom „Zunanja razsežnost koordinacije v zvezi s socialno varnostjo v Evropski uniji“ (COM(2012)0153),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. novembra 2011 z naslovom „Globalni pristop k vprašanju migracij in mobilnosti“ (COM(2011)0743), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. novembra 2011 z naslovom „Globalni pristop k vprašanju migracij in mobilnosti“ (COM(2011)0743),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. julija 2011 z naslovom „Evropski program za vključevanje državljanov tretjih držav“ (COM(2011)0455), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. julija 2011 z naslovom „Evropski program za vključevanje državljanov tretjih držav“ (COM(2011)0455),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ (COM(2012)0173),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. februarja 2012 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski program za vključevanje državljanov tretjih držav (SOC/427), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. februarja 2012 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski program za vključevanje državljanov tretjih držav (SOC/427),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 16. februarja 2012 z naslovom „Novi evropski program za vključevanje“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 16. februarja 2012 z naslovom „Novi evropski program za vključevanje“,

| — | ob upoštevanju mnenja na lastno pobudo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2012 o prispevku migrantov podjetnikov h gospodarstvu EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja na lastno pobudo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2012 o prispevku migrantov podjetnikov h gospodarstvu EU (1),

| — | ob upoštevanju študije Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) iz leta 2011 z naslovom „Spodbujanje podjetništva etničnih manjšin v evropskih mestih“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) iz leta 2011 z naslovom „Spodbujanje podjetništva etničnih manjšin v evropskih mestih“,

| — | ob upoštevanju skupnega poročila o zaposlovanju 2012 z dne 20. februarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila o zaposlovanju 2012 z dne 20. februarja 2012,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 5. decembra 2011 o doseženih rezultatih ter kvalitativnih in kvantitativnih vidikih izvajanja Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav za obdobje 2007–2009 (COM(2011)0847), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 5. decembra 2011 o doseženih rezultatih ter kvalitativnih in kvantitativnih vidikih izvajanja Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav za obdobje 2007–2009 (COM(2011)0847),

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila „Šesto srečanje Evropskega foruma za vključevanje: sodelovanje matičnih držav pri procesu vključevanja“ (Bruselj, 9. in 10. november 2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila „Šesto srečanje Evropskega foruma za vključevanje: sodelovanje matičnih držav pri procesu vključevanja“ (Bruselj, 9. in 10. november 2011),

| — | ob upoštevanju študije „Vključevanje migrantov in s tem povezani vplivi na trg dela“, Evropski parlament, 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije „Vključevanje migrantov in s tem povezani vplivi na trg dela“, Evropski parlament, 2011,

| — | ob upoštevanju študije „Zbirno poročilo Evropske migracijske mreže: zadovoljevanje povpraševanja po delovni sili s pomočjo migracij“, Evropski parlament, 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije „Zbirno poročilo Evropske migracijske mreže: zadovoljevanje povpraševanja po delovni sili s pomočjo migracij“, Evropski parlament, 2011,

| — | ob upoštevanju študije „Svetovna raziskava Gallup: številni obrazi svetovnih migracij“, Mednarodna organizacija za migracije in podjetje Gallup, 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije „Svetovna raziskava Gallup: številni obrazi svetovnih migracij“, Mednarodna organizacija za migracije in podjetje Gallup, 2011,

| — | ob upoštevanju objav Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) z naslovi „Kakovost življenja v etnično raznolikih soseskah“ (2011), „Delovne razmere državljanov tujega izvora“ (2011) in „Zaposlovanje in delovni pogoji delavcev migrantov“ (2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju objav Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) z naslovi „Kakovost življenja v etnično raznolikih soseskah“ (2011), „Delovne razmere državljanov tujega izvora“ (2011) in „Zaposlovanje in delovni pogoji delavcev migrantov“ (2007),

| — | ob upoštevanju raziskave evropske mreže mest za lokalno politiko vključevanja migrantov (CLIP), ki so jo ustanovili Kongres lokalnih in regionalnih oblasti Sveta Evrope, mesto Stuttgart in Eurofound, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave evropske mreže mest za lokalno politiko vključevanja migrantov (CLIP), ki so jo ustanovili Kongres lokalnih in regionalnih oblasti Sveta Evrope, mesto Stuttgart in Eurofound,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 4. maja 2010 o vključevanju kot gibalu razvoja in socialne kohezije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 4. maja 2010 o vključevanju kot gibalu razvoja in socialne kohezije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. marca 2010 z naslovom „Vključevanje priseljenih delavcev“ (SOC/364), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. marca 2010 z naslovom „Vključevanje priseljenih delavcev“ (SOC/364),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. februarja 2010 z naslovom „Vključevanje in socialna agenda“ (SOC/362), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. februarja 2010 z naslovom „Vključevanje in socialna agenda“ (SOC/362),

| — | ob upoštevanju stockholmskega programa z naslovom „Odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje“ z dne 10. in 11. decembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stockholmskega programa z naslovom „Odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje“ z dne 10. in 11. decembra 2009,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve družine (2) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve družine (2)

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/109/ES z dne 25. novembra 2003 o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas (3) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/109/ES z dne 25. novembra 2003 o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas (3)

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/98/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o enotnem postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice ter o skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (4) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/98/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o enotnem postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice ter o skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (4)

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (5) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (5)

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2009/50/ES z dne 25. maja 2009 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene visokokvalificirane zaposlitve (direktiva o modri karti) (6) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2009/50/ES z dne 25. maja 2009 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene visokokvalificirane zaposlitve (direktiva o modri karti) (6)

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (7) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (7)

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2009 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v obdobju 2004–2008 (8) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2009 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v obdobju 2004–2008 (8)

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 16. maja 2007 o krožni migraciji in partnerstvih za mobilnost med Evropsko unijo in tretjimi državami (COM(2007)0248), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 16. maja 2007 o krožni migraciji in partnerstvih za mobilnost med Evropsko unijo in tretjimi državami (COM(2007)0248),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2006 o strategijah in sredstvih za vključevanje državljanov tretjih držav v Evropsko unijo (9) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2006 o strategijah in sredstvih za vključevanje državljanov tretjih držav v Evropsko unijo (9)

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2005/71/ES z dne 12. oktobra 2005 o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja (10) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2005/71/ES z dne 12. oktobra 2005 o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja (10)

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. septembra 2005 z naslovom „Skupni program za vključevanje – Okvir za vključevanje državljanov tretjih držav v Evropsko unijo“ (COM(2005)0389), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. septembra 2005 z naslovom „Skupni program za vključevanje – Okvir za vključevanje državljanov tretjih držav v Evropsko unijo“ (COM(2005)0389),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. maja 2005 z naslovom „Haaški program: Deset prednostnih nalog za naslednjih pet let – Partnerstvo za evropsko prenovo na področju svobode, varnosti in pravice“ (COM(2005)0184), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. maja 2005 z naslovom „Haaški program: Deset prednostnih nalog za naslednjih pet let – Partnerstvo za evropsko prenovo na področju svobode, varnosti in pravice“ (COM(2005)0184),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic z dne 19. novembra 2004 o oblikovanju skupnih osnovnih načel za politiko vključevanja priseljencev v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic z dne 19. novembra 2004 o oblikovanju skupnih osnovnih načel za politiko vključevanja priseljencev v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju programa iz Tampereja z dne 15. in 16. oktobra 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa iz Tampereja z dne 15. in 16. oktobra 1999,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (11),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (12),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (13),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1231/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o razširitvi uporabe uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 na državljane tretjih držav, za katere se navedeni uredbi ne uporabljata le na podlagi njihovega državljanstva (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1231/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o razširitvi uporabe uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 na državljane tretjih držav, za katere se navedeni uredbi ne uporabljata le na podlagi njihovega državljanstva (14),

| — | ob upoštevanju predlogov Komisije z dne 30. marca 2012, ki zadevajo koordinacijo sistemov v zvezi s socialno varnostjo (COM(2012)0156, COM(2012)0157, COM(2012)0158 in COM(2012)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predlogov Komisije z dne 30. marca 2012, ki zadevajo koordinacijo sistemov v zvezi s socialno varnostjo (COM(2012)0156, COM(2012)0157, COM(2012)0158 in COM(2012)0152),

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije v zadevah C-214/94, C-112/75, C-110/73, C-247/96, C-300/84, C-237/83, C-60/93 in C-485/07, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije v zadevah C-214/94, C-112/75, C-110/73, C-247/96, C-300/84, C-237/83, C-60/93 in C-485/07,

| — | ob upoštevanju členov 48, 78, 79 in 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 48, 78, 79 in 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za zunanje zadeve, in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0040/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za zunanje zadeve, in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0040/2013),

| A. | ker se število delovno sposobnih prebivalcev v Evropi od leta 2012 zmanjšuje in se bo v naslednjih desetih letih brez priseljevanja zmanjšalo za 14 milijonov oseb; ker se ti podatki med državami članicami zelo razlikujejo; |
| --- | --- |

A.

ker se število delovno sposobnih prebivalcev v Evropi od leta 2012 zmanjšuje in se bo v naslednjih desetih letih brez priseljevanja zmanjšalo za 14 milijonov oseb; ker se ti podatki med državami članicami zelo razlikujejo;

| B. | ker je leta 2011 v 27 državah članicah EU prebivalo 48,9 milijona ljudi, ki so bili rojeni v tujini (9,7 % celotnega prebivalstva EU), med njimi je bilo 16,5 milijona rojenih v drugih državah članicah (3,3 %), 32,4 milijona pa zunaj EU (6,4 %); |
| --- | --- |

B.

ker je leta 2011 v 27 državah članicah EU prebivalo 48,9 milijona ljudi, ki so bili rojeni v tujini (9,7 % celotnega prebivalstva EU), med njimi je bilo 16,5 milijona rojenih v drugih državah članicah (3,3 %), 32,4 milijona pa zunaj EU (6,4 %);

| C. | ker se to pomanjkanje strokovnjakov kljub približno 10-odstotni brezposelnosti v EU (23,8 milijona) že opazi in se bo v naslednjih letih še povečalo in ker bo na primer leta 2015 od 380 000 do 700 000 delovnih mest na področju informacijske tehnologije nezasedenih; ker morajo ukrepi za reševanje vprašanja pomanjkanja strokovnjakov zajemati boljše politike držav članic in podjetij glede izobraževanja, usposabljanja, razvijanja spretnosti in možnosti napredovanja, opredelitev novih ciljnih skupin ter boljši in enak dostop do visokega šolstva za državljane EU; |
| --- | --- |

C.

ker se to pomanjkanje strokovnjakov kljub približno 10-odstotni brezposelnosti v EU (23,8 milijona) že opazi in se bo v naslednjih letih še povečalo in ker bo na primer leta 2015 od 380 000 do 700 000 delovnih mest na področju informacijske tehnologije nezasedenih; ker morajo ukrepi za reševanje vprašanja pomanjkanja strokovnjakov zajemati boljše politike držav članic in podjetij glede izobraževanja, usposabljanja, razvijanja spretnosti in možnosti napredovanja, opredelitev novih ciljnih skupin ter boljši in enak dostop do visokega šolstva za državljane EU;

| D. | ker je iz raziskav Eurobarometra razvidno, da 70 % državljanov v EU meni, da so priseljenci nujni za gospodarstvo; ker se število državljanov, ki so rojeni v tujini in prihajajo iz držav zunaj EU-27, ocenjuje na 32 milijonov, kar ustreza 6,5 % vsega prebivalstva; |
| --- | --- |

D.

ker je iz raziskav Eurobarometra razvidno, da 70 % državljanov v EU meni, da so priseljenci nujni za gospodarstvo; ker se število državljanov, ki so rojeni v tujini in prihajajo iz držav zunaj EU-27, ocenjuje na 32 milijonov, kar ustreza 6,5 % vsega prebivalstva;

| E. | ker je stopnja zaposlenosti državljanov tretjih držav v starosti od 20 do 64 let v primerjavi s povprečjem EU za 10 odstotnih točk nižja od stopnje zaposlenosti domačinov, poleg tega pa številni migranti opravljajo dela, ki so pod stopnjo njihove strokovne usposobljenosti ali delajo v negotovih razmerah, kar se lahko odpravi z razširitvijo področja uporabe splošno veljavnih kolektivnih delovnih pogodb, če obstajajo; ker povpraševanje po strokovnjakih narašča in bo naraščalo hitreje kot povpraševanje po nižje kvalificiranih delavcih, vendar je stopnja izobrazbe državljanov tretjih držav v povprečju nižja od stopnje izobrazbe državljanov EU in so mladi ljudje z migrantskim poreklom v večji nevarnosti, da zapustijo sistem izobraževanja in usposabljanja, ne da bi pridobili srednješolsko izobrazbo; |
| --- | --- |

E.

ker je stopnja zaposlenosti državljanov tretjih držav v starosti od 20 do 64 let v primerjavi s povprečjem EU za 10 odstotnih točk nižja od stopnje zaposlenosti domačinov, poleg tega pa številni migranti opravljajo dela, ki so pod stopnjo njihove strokovne usposobljenosti ali delajo v negotovih razmerah, kar se lahko odpravi z razširitvijo področja uporabe splošno veljavnih kolektivnih delovnih pogodb, če obstajajo; ker povpraševanje po strokovnjakih narašča in bo naraščalo hitreje kot povpraševanje po nižje kvalificiranih delavcih, vendar je stopnja izobrazbe državljanov tretjih držav v povprečju nižja od stopnje izobrazbe državljanov EU in so mladi ljudje z migrantskim poreklom v večji nevarnosti, da zapustijo sistem izobraževanja in usposabljanja, ne da bi pridobili srednješolsko izobrazbo;

| F. | ker EU sicer lahko pričakuje stalen pritok migrantov, vendar se mora na svetovni ravni boriti, da bi privabila in ohranila talente; ker mora EU zaradi demografskih sprememb in čedalje večje globalne konkurence reševati vprašanja, ki bi to migracijo lahko ovirala, in spodbujati socialne inovacije; |
| --- | --- |

F.

ker EU sicer lahko pričakuje stalen pritok migrantov, vendar se mora na svetovni ravni boriti, da bi privabila in ohranila talente; ker mora EU zaradi demografskih sprememb in čedalje večje globalne konkurence reševati vprašanja, ki bi to migracijo lahko ovirala, in spodbujati socialne inovacije;

| G. | ker je verjetneje, da bodo strokovnjake, ki imajo človeški in ustvarjalni kapital, iz katerega se napajajo gospodarstva, ki temeljijo na znanju, privabile raznolike, odprte in strpne družbe, in je privlačnost Evrope zato odvisna od aktivnega pristopa k zaposlovanju, možnosti za uspešno vključevanje, enakega dostopa in nediskriminacije pri zaposlovanju in izobraževanju, enakosti in uspešnosti pri izobraževanju in usposabljanja učencev z migrantskim poreklom v okviru družbe, ki je odprta za tujce, ter odprave birokratskih ovir; |
| --- | --- |

G.

ker je verjetneje, da bodo strokovnjake, ki imajo človeški in ustvarjalni kapital, iz katerega se napajajo gospodarstva, ki temeljijo na znanju, privabile raznolike, odprte in strpne družbe, in je privlačnost Evrope zato odvisna od aktivnega pristopa k zaposlovanju, možnosti za uspešno vključevanje, enakega dostopa in nediskriminacije pri zaposlovanju in izobraževanju, enakosti in uspešnosti pri izobraževanju in usposabljanja učencev z migrantskim poreklom v okviru družbe, ki je odprta za tujce, ter odprave birokratskih ovir;

| H. | ker so stereotipi o spolih v priseljenskih skupnostih globlje zakoreninjeni in so migrantke pogosteje žrtve različnih vrst nasilja nad ženskami, zlasti prisilnih porok, pohabljanja ženskih spolnih organov, tako imenovanih zločinov iz časti, slabega ravnanja v odnosih z bližnjimi, spolnega nadlegovanja na delovnem mestu ter celo trgovine in spolnega izkoriščanja; |
| --- | --- |

H.

ker so stereotipi o spolih v priseljenskih skupnostih globlje zakoreninjeni in so migrantke pogosteje žrtve različnih vrst nasilja nad ženskami, zlasti prisilnih porok, pohabljanja ženskih spolnih organov, tako imenovanih zločinov iz časti, slabega ravnanja v odnosih z bližnjimi, spolnega nadlegovanja na delovnem mestu ter celo trgovine in spolnega izkoriščanja;

| I. | ker je iz rezultatov Gallupove globalne javnomnenjske raziskave iz leta 2011 razvidno, da po svetu dvakrat več potencialnih migrantov navaja, da bi se zaradi dela raje samo začasno izselili iz svoje države, kot pa je takih, ki bi se za stalno priselili v drugo državo; |
| --- | --- |

I.

ker je iz rezultatov Gallupove globalne javnomnenjske raziskave iz leta 2011 razvidno, da po svetu dvakrat več potencialnih migrantov navaja, da bi se zaradi dela raje samo začasno izselili iz svoje države, kot pa je takih, ki bi se za stalno priselili v drugo državo;

| J. | ker je zaposlitev ključna za vključevanje in ker načela EU za vključevanje poudarjajo, da je kakovostna, trajnostna in plačana zaposlitev ali samozaposlitev ključni del procesa vključevanja, ki je osrednjega pomena za udeležbo priseljencev, za prispevek, ki ga priseljenci dajo družbi gostiteljici, in za prepoznavnost tega prispevka; |
| --- | --- |

J.

ker je zaposlitev ključna za vključevanje in ker načela EU za vključevanje poudarjajo, da je kakovostna, trajnostna in plačana zaposlitev ali samozaposlitev ključni del procesa vključevanja, ki je osrednjega pomena za udeležbo priseljencev, za prispevek, ki ga priseljenci dajo družbi gostiteljici, in za prepoznavnost tega prispevka;

| K. | ker se ocenjuje, da v EU nezakonito živi in dela od 1,9 do 3,8 milijona priseljencev; |
| --- | --- |

K.

ker se ocenjuje, da v EU nezakonito živi in dela od 1,9 do 3,8 milijona priseljencev;

| L. | ker so priseljenci omogočili, da se je od leta 2000 odprla približno četrtina novih delovnih mest; ker si migranti čedalje pogosteje utrejo pot na trg dela s samostojno dejavnostjo, toda pri tem tudi pogosteje zaidejo v gospodarske težave; ker imajo podjetniki migranti in etnična podjetja pomembno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest in lahko delujejo kot vodje skupnosti in povezovalni člen s svetovnimi trgi, s čimer prispevajo k uspešnejšemu povezovanju; ker morajo države članice te skupine bolje obveščati in ozaveščati, na primer z vzpostavitvijo spletnega mesta po načelu „vse na enem mestu“, namenjenega prizadevnim podjetnikom, ki bi vsebovalo informacije o priložnostih in izzivih, evropskih in nacionalnih subvencijah ter organizacijah in organih, ki nudijo podporo na področju samozaposlitve; |
| --- | --- |

L.

ker so priseljenci omogočili, da se je od leta 2000 odprla približno četrtina novih delovnih mest; ker si migranti čedalje pogosteje utrejo pot na trg dela s samostojno dejavnostjo, toda pri tem tudi pogosteje zaidejo v gospodarske težave; ker imajo podjetniki migranti in etnična podjetja pomembno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest in lahko delujejo kot vodje skupnosti in povezovalni člen s svetovnimi trgi, s čimer prispevajo k uspešnejšemu povezovanju; ker morajo države članice te skupine bolje obveščati in ozaveščati, na primer z vzpostavitvijo spletnega mesta po načelu „vse na enem mestu“, namenjenega prizadevnim podjetnikom, ki bi vsebovalo informacije o priložnostih in izzivih, evropskih in nacionalnih subvencijah ter organizacijah in organih, ki nudijo podporo na področju samozaposlitve;

| M. | ker so učenci z migrantskim poreklom že v izobraževalnem sistemu zapostavljeni in pogosteje brez spričevala zapustijo izobraževalne ustanove; |
| --- | --- |

M.

ker so učenci z migrantskim poreklom že v izobraževalnem sistemu zapostavljeni in pogosteje brez spričevala zapustijo izobraževalne ustanove;

| N. | ker sta neusklajenost med ponudbo in povpraševanjem znanj in spretnosti in s tem izguba možganov zaradi birokratskih ovir, nezadostnega priznavanja kvalifikacij in pomanjkanja možnosti za dodatne kvalifikacije pri priseljencih večja kot pri domačinih; |
| --- | --- |

N.

ker sta neusklajenost med ponudbo in povpraševanjem znanj in spretnosti in s tem izguba možganov zaradi birokratskih ovir, nezadostnega priznavanja kvalifikacij in pomanjkanja možnosti za dodatne kvalifikacije pri priseljencih večja kot pri domačinih;

| O. | ker je globalizacija gospodarstva povezana s socialno globalizacijo in ker to vpliva predvsem na zunanjo koordinacijo sistemov socialne varnosti za državljane EU in državljane tretjih držav; |
| --- | --- |

O.

ker je globalizacija gospodarstva povezana s socialno globalizacijo in ker to vpliva predvsem na zunanjo koordinacijo sistemov socialne varnosti za državljane EU in državljane tretjih držav;

| P. | ker so politike zaposlovanja povezane s sosedsko politiko, da bi bolje zadovoljevale potrebe po delavcih na evropskih trgih dela; |
| --- | --- |

P.

ker so politike zaposlovanja povezane s sosedsko politiko, da bi bolje zadovoljevale potrebe po delavcih na evropskih trgih dela;

| Q. | ker posamezne države članice ne bodo mogle skleniti dvostranskih, vzajemnih sporazumov o socialni varnosti z vsemi tretjimi državami in ker bi takšno ravnanje pripeljalo do razdrobljenega sistema, ki bi državljane EU obravnaval neenako, in ker je zato potrebno ukrepanje na evropski ravni; |
| --- | --- |

Q.

ker posamezne države članice ne bodo mogle skleniti dvostranskih, vzajemnih sporazumov o socialni varnosti z vsemi tretjimi državami in ker bi takšno ravnanje pripeljalo do razdrobljenega sistema, ki bi državljane EU obravnaval neenako, in ker je zato potrebno ukrepanje na evropski ravni;

| R. | ker je odgovornost na ravni EU za vključevanje državljanov tretjih držav na trg dela in s tem povezano vsesplošno vključevanje porazdeljena na številne generalne direktorate Komisije in Evropsko službo za zunanje delovanje; |
| --- | --- |

R.

ker je odgovornost na ravni EU za vključevanje državljanov tretjih držav na trg dela in s tem povezano vsesplošno vključevanje porazdeljena na številne generalne direktorate Komisije in Evropsko službo za zunanje delovanje;

| S. | ker je lahko na nacionalni ravni podobno razdrobljen pristop med različnimi službami in ravnmi oblasti ter različnimi agencijami, lokalni in regionalni organi pa imajo ključno vlogo pri izvajanju strategij vključevanja na temeljni ravni; |
| --- | --- |

S.

ker je lahko na nacionalni ravni podobno razdrobljen pristop med različnimi službami in ravnmi oblasti ter različnimi agencijami, lokalni in regionalni organi pa imajo ključno vlogo pri izvajanju strategij vključevanja na temeljni ravni;

| T. | ker so migrantke pogosteje žrtve brezposelnosti, slabo plačanih del in neusklajenosti med ponudbo znanj in spretnosti in povpraševanjem po njih; |
| --- | --- |

T.

ker so migrantke pogosteje žrtve brezposelnosti, slabo plačanih del in neusklajenosti med ponudbo znanj in spretnosti in povpraševanjem po njih;

| U. | ker so migrantke pogosteje zaposlene na področjih, kot je neformalni sektor nege, ki ga nekateri sistemi socialne varnosti v državah članicah ne priznajo, zato po upokojitvi nimajo dostopa do pokojninske sheme in so v starejših letih izpostavljene revščini; |
| --- | --- |

U.

ker so migrantke pogosteje zaposlene na področjih, kot je neformalni sektor nege, ki ga nekateri sistemi socialne varnosti v državah članicah ne priznajo, zato po upokojitvi nimajo dostopa do pokojninske sheme in so v starejših letih izpostavljene revščini;

| V. | ker velik del tujih študentov v EU po končanem študiju ne dela v EU; |
| --- | --- |

V.

ker velik del tujih študentov v EU po končanem študiju ne dela v EU;

| W. | ker imajo osebe z migrantskim poreklom pogosteje težave v zvezi z uspehom v šoli, socialno izključenostjo, vključno z udeležbo na trgu dela, rasizmom, ksenofobijo in diskriminacijo, kar ovira njihov vključevanje na trg dela; |
| --- | --- |

W.

ker imajo osebe z migrantskim poreklom pogosteje težave v zvezi z uspehom v šoli, socialno izključenostjo, vključno z udeležbo na trgu dela, rasizmom, ksenofobijo in diskriminacijo, kar ovira njihov vključevanje na trg dela;

| 1. | poudarja, da vključevanje na trg dela in v družbo zahteva obojestranska prizadevanja, zlasti v povezavi z učenjem jezika, spoznavanjem in spoštovanjem pravnega, političnega in socialnega sistema, navadami, običaji ter družbenim sožitjem v državi gostiteljici, na drugi strani pa z graditvijo vključujoče družbe in zagotavljanjem dostopa do trga dela, institucij, izobraževanja, socialnega varstva, zdravstvene oskrbe, dostopa do blaga, storitev in stanovanj ter pravico do sodelovanja v demokratičnem procesu; poudarja, da imajo pri tem posebno družbeno odgovornost izobraževalne ustanove, verske in socialne institucije, športna in kulturna društva, vojska, socialni partnerji, zlasti sindikati, podjetja in agencije za zaposlovanje in da ima vsak od njih različne prednosti v procesu vključevanja; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da vključevanje na trg dela in v družbo zahteva obojestranska prizadevanja, zlasti v povezavi z učenjem jezika, spoznavanjem in spoštovanjem pravnega, političnega in socialnega sistema, navadami, običaji ter družbenim sožitjem v državi gostiteljici, na drugi strani pa z graditvijo vključujoče družbe in zagotavljanjem dostopa do trga dela, institucij, izobraževanja, socialnega varstva, zdravstvene oskrbe, dostopa do blaga, storitev in stanovanj ter pravico do sodelovanja v demokratičnem procesu; poudarja, da imajo pri tem posebno družbeno odgovornost izobraževalne ustanove, verske in socialne institucije, športna in kulturna društva, vojska, socialni partnerji, zlasti sindikati, podjetja in agencije za zaposlovanje in da ima vsak od njih različne prednosti v procesu vključevanja;

| 2. | verjame, da lahko vzajemna zavezanost vključevanju dobi kar najširšo podporo v družbi samo, če jo je mogoče uspešno popularizirati in če države članice o tem vprašanju dejavno in odprto razpravljajo z javnostjo ter ponudijo verodostojne rešitve za izzive, ki jih integracija trenutno predstavlja; |
| --- | --- |

2.

verjame, da lahko vzajemna zavezanost vključevanju dobi kar najširšo podporo v družbi samo, če jo je mogoče uspešno popularizirati in če države članice o tem vprašanju dejavno in odprto razpravljajo z javnostjo ter ponudijo verodostojne rešitve za izzive, ki jih integracija trenutno predstavlja;

| 3. | opozarja, da je vključevanje trajen dvosmeren proces, ki zahteva tako sodelovanje državljanov tretjih držav kot družbe gostiteljice; pozdravlja številne primere dobre prakse integracije migrantov, prosilcev za azil ter upravičencev do mednarodne zaščite po vsej EU, pogosto v obliki projektov, ki jih izvajajo lokalni organi in ki imajo s tem ključno vlogo pri uresničevanju ciljev integracije; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da je vključevanje trajen dvosmeren proces, ki zahteva tako sodelovanje državljanov tretjih držav kot družbe gostiteljice; pozdravlja številne primere dobre prakse integracije migrantov, prosilcev za azil ter upravičencev do mednarodne zaščite po vsej EU, pogosto v obliki projektov, ki jih izvajajo lokalni organi in ki imajo s tem ključno vlogo pri uresničevanju ciljev integracije;

| 4. | ugotavlja, da je vključevanje najučinkoviteje začeti v lokalnih skupnostih, zato poziva k podpori EU pri vzpostavljanju mreže lokalnih in regionalnih organov za vključevanje, ki bi po načelu „od spodaj navzgor“ pritegnila vse družbene akterje na lokalni ravni, za zgled pa bi bili npr. lahko CLIP (15), ERLAIM (16), ROUTES, City2City in EUROCITIES; poudarja, da imajo pri tem zlasti mesta in velika mesta posebno vlogo, in predlaga, da se jih še posebej podpre; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je vključevanje najučinkoviteje začeti v lokalnih skupnostih, zato poziva k podpori EU pri vzpostavljanju mreže lokalnih in regionalnih organov za vključevanje, ki bi po načelu „od spodaj navzgor“ pritegnila vse družbene akterje na lokalni ravni, za zgled pa bi bili npr. lahko CLIP (15), ERLAIM (16), ROUTES, City2City in EUROCITIES; poudarja, da imajo pri tem zlasti mesta in velika mesta posebno vlogo, in predlaga, da se jih še posebej podpre;

| 5. | poziva države članice, naj se odločno zoperstavijo diskriminaciji do državljanov tretjih držav in drugih držav EU, zlasti formalni in neformalni diskriminaciji pri iskanju zaposlitve in na delovnem mestu; meni, da je treba odločno ukrepati proti diskriminaciji in rasizmu med gospodarsko in finančno krizo ter s tem povezani večji brezposelnosti; poudarja, da morajo delodajalci po zakonu obravnavati vse zaposlene enako in jih ne smejo diskriminirati na podlagi vere, spola, etnične pripadnosti ali nacionalnosti, zato je spodbujanje temeljnih pravic, nediskriminacije in enakih možnosti ključni del procesa vključevanja; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bodo plačila in pravice na podlagi kolektivnih pogodb v državah gostiteljicah upoštevale tudi za migrante; poziva države članice, naj to spremljajo in tako preprečijo plačni in socialni damping, sprejmejo skupne smernice za reševanje vprašanja diskriminacije na delovnem mestu in ukrepe za zmanjšanje negativnih učinkov, ki bi jih zakonodajni sistem lahko imel na življenje migrantov, ter podpirajo zagon politik, ki bi pospešile rast in zmanjšale neenakost in velike razlike v dohodkih; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice, naj se odločno zoperstavijo diskriminaciji do državljanov tretjih držav in drugih držav EU, zlasti formalni in neformalni diskriminaciji pri iskanju zaposlitve in na delovnem mestu; meni, da je treba odločno ukrepati proti diskriminaciji in rasizmu med gospodarsko in finančno krizo ter s tem povezani večji brezposelnosti; poudarja, da morajo delodajalci po zakonu obravnavati vse zaposlene enako in jih ne smejo diskriminirati na podlagi vere, spola, etnične pripadnosti ali nacionalnosti, zato je spodbujanje temeljnih pravic, nediskriminacije in enakih možnosti ključni del procesa vključevanja; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bodo plačila in pravice na podlagi kolektivnih pogodb v državah gostiteljicah upoštevale tudi za migrante; poziva države članice, naj to spremljajo in tako preprečijo plačni in socialni damping, sprejmejo skupne smernice za reševanje vprašanja diskriminacije na delovnem mestu in ukrepe za zmanjšanje negativnih učinkov, ki bi jih zakonodajni sistem lahko imel na življenje migrantov, ter podpirajo zagon politik, ki bi pospešile rast in zmanjšale neenakost in velike razlike v dohodkih;

| 6. | poziva države članice, naj v zvezi z delom bolje povežejo migracijske politike, da bi odpravile pomanjkanje delovne sile in povečale domačo proizvodnjo; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, naj v zvezi z delom bolje povežejo migracijske politike, da bi odpravile pomanjkanje delovne sile in povečale domačo proizvodnjo;

| 7. | poziva Komisijo, naj s predpristopno pomočjo in pozornejšim spremljanjem doseženega napredka dodatno okrepi prizadevanja držav, vključenih v širitev, glede izboljšanja socialne in ekonomske vključenosti Romov, in sicer tako, da dodatno pozornost posvetijo položaju romskih žensk in deklic; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj s predpristopno pomočjo in pozornejšim spremljanjem doseženega napredka dodatno okrepi prizadevanja držav, vključenih v širitev, glede izboljšanja socialne in ekonomske vključenosti Romov, in sicer tako, da dodatno pozornost posvetijo položaju romskih žensk in deklic;

| 8. | meni, da morajo biti politika in ukrepi vključevanja posameznih držav članic bolj diferencirani, prilagodljivejši in kakovostnejši, pri čemer je nujno predvsem razlikovanje med potrebami npr. visoko kvalificiranih in nizko kvalificiranih delavcev, državljanov EU in državljanov tretjih držav, migrantov s ponudbo za službo, znanjem jezika ali družinskimi vezmi v državi gostiteljici in migranti brez navedenega, kar omogoča izpolnjevanje potreb vseh migrantov; opozarja, da je sodelovanje odvisno od razpoložljivosti in dostopnosti teh ukrepov ter pravice do spremstva bližnjih sorodnikov in do dela za dolgoročne partnerje; |
| --- | --- |

8.

meni, da morajo biti politika in ukrepi vključevanja posameznih držav članic bolj diferencirani, prilagodljivejši in kakovostnejši, pri čemer je nujno predvsem razlikovanje med potrebami npr. visoko kvalificiranih in nizko kvalificiranih delavcev, državljanov EU in državljanov tretjih držav, migrantov s ponudbo za službo, znanjem jezika ali družinskimi vezmi v državi gostiteljici in migranti brez navedenega, kar omogoča izpolnjevanje potreb vseh migrantov; opozarja, da je sodelovanje odvisno od razpoložljivosti in dostopnosti teh ukrepov ter pravice do spremstva bližnjih sorodnikov in do dela za dolgoročne partnerje;

| 9. | opozarja, da je približno polovica migrantov EU žensk in da sta neodvisni priseljenski status za ženske in pravica do dela za zakonce bistvena elementa za zagotavljanje učinkovitega vključevanja; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da je približno polovica migrantov EU žensk in da sta neodvisni priseljenski status za ženske in pravica do dela za zakonce bistvena elementa za zagotavljanje učinkovitega vključevanja;

| 10. | poziva, da se na lokalni, nacionalni in evropski ravni uvede celosten pristop, ki bo primerljiv z vključevanjem načela enakosti spolov; poziva tudi k uvedbi načela splošnega upoštevanja vključevanja, po katerem bi vprašanja vključevanja upoštevali v vseh političnih, zakonodajnih in finančnih instrumentih, in v zvezi s tem poziva države članice, naj od nacionalnih kontaktnih točk za vključevanje zahtevajo poročanje o napredku na tem področju; poziva Komisijo, naj ustanovi medsektorsko skupino za vključevanje, ki se bo ukvarjala z vprašanji vključevanja, (delovnih) migracij in vključevanja na trg dela ter bo zajela vse generalne direktorate, ki se ukvarjajo s tem, Evropsko službo za zunanje delovanje in zainteresirane strani; |
| --- | --- |

10.

poziva, da se na lokalni, nacionalni in evropski ravni uvede celosten pristop, ki bo primerljiv z vključevanjem načela enakosti spolov; poziva tudi k uvedbi načela splošnega upoštevanja vključevanja, po katerem bi vprašanja vključevanja upoštevali v vseh političnih, zakonodajnih in finančnih instrumentih, in v zvezi s tem poziva države članice, naj od nacionalnih kontaktnih točk za vključevanje zahtevajo poročanje o napredku na tem področju; poziva Komisijo, naj ustanovi medsektorsko skupino za vključevanje, ki se bo ukvarjala z vprašanji vključevanja, (delovnih) migracij in vključevanja na trg dela ter bo zajela vse generalne direktorate, ki se ukvarjajo s tem, Evropsko službo za zunanje delovanje in zainteresirane strani;

| 11. | pozdravlja ustanovitev evropskega foruma za vključevanje, ki zagotavlja platformo za civilno družbo, namenjeno razpravi o izzivih in prednostnih nalogah na področju vključevanja migrantov; želi, da bi se vzpostavili tesnejši stiki med forumom ter sedanjim političnim in zakonodajnim procesom na ravni EU; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja ustanovitev evropskega foruma za vključevanje, ki zagotavlja platformo za civilno družbo, namenjeno razpravi o izzivih in prednostnih nalogah na področju vključevanja migrantov; želi, da bi se vzpostavili tesnejši stiki med forumom ter sedanjim političnim in zakonodajnim procesom na ravni EU;

| 12. | meni, da uspešno vključevanje vključuje tudi udeležbo v procesih političnega odločanja in da bi bilo treba še posebej spodbujati sodelovanje migrantov v družbi; zato zagovarja razširitev področja udeležbe migrantov v družbenem življenju in političnega soodločanja za ljudi z migrantskimi koreninami ter spodbujanje migrantov, da izrabijo takšne priložnosti; |
| --- | --- |

12.

meni, da uspešno vključevanje vključuje tudi udeležbo v procesih političnega odločanja in da bi bilo treba še posebej spodbujati sodelovanje migrantov v družbi; zato zagovarja razširitev področja udeležbe migrantov v družbenem življenju in političnega soodločanja za ljudi z migrantskimi koreninami ter spodbujanje migrantov, da izrabijo takšne priložnosti;

| 13. | opozarja na pomen volilne pravice za migrante, zlasti na lokalni ravni, saj gre za pomembno orodje za spodbujanje vključevanja in aktivnega državljanstva; je zaskrbljen zaradi nizke politične zastopanosti manjšin na vseh ravneh upravljanja, tudi na ravni držav članic in v Evropskem parlamentu; |
| --- | --- |

13.

opozarja na pomen volilne pravice za migrante, zlasti na lokalni ravni, saj gre za pomembno orodje za spodbujanje vključevanja in aktivnega državljanstva; je zaskrbljen zaradi nizke politične zastopanosti manjšin na vseh ravneh upravljanja, tudi na ravni držav članic in v Evropskem parlamentu;

| 14. | poudarja, kako pomembno je vedeti, da ni treba, da močne kulturne identitete škodujejo moči nacionalne identitete, in da mora biti nacionalna identiteta dovolj odprta in prožna, da vključi in sprejme posebne lastnosti različnih kulturnih porekel in ozadij državljanov, ki ustvarjajo pluralistično državo; |
| --- | --- |

14.

poudarja, kako pomembno je vedeti, da ni treba, da močne kulturne identitete škodujejo moči nacionalne identitete, in da mora biti nacionalna identiteta dovolj odprta in prožna, da vključi in sprejme posebne lastnosti različnih kulturnih porekel in ozadij državljanov, ki ustvarjajo pluralistično državo;

| 15. | poudarja odgovornost matičnih držav za vključevanje na trg dela s ponudbo jezikovnih in pripravljalnih tečajev, informacij, zagotavljanjem informacij, spremljanjem agencij za zaposlovanje in njihovega odgovornega ravnanja in vzdrževanjem stikov z diasporo in/ali ustreznimi službami veleposlaništev v državi gostiteljici; zato spodbuja države izvora, naj še naprej razvijajo programe v zvezi s tem; |
| --- | --- |

15.

poudarja odgovornost matičnih držav za vključevanje na trg dela s ponudbo jezikovnih in pripravljalnih tečajev, informacij, zagotavljanjem informacij, spremljanjem agencij za zaposlovanje in njihovega odgovornega ravnanja in vzdrževanjem stikov z diasporo in/ali ustreznimi službami veleposlaništev v državi gostiteljici; zato spodbuja države izvora, naj še naprej razvijajo programe v zvezi s tem;

| 16. | poziva, naj se na jezikovnih tečajih in v programih vključevanja države gostiteljice posreduje znanje o zgodovini, vrednotah in načelih evropske demokracije, pravne države in evropskega spomina in se na ta način izpostavijo pravice iz Listine o temeljnih pravicah ne glede na kulturno ozadje, znanja in spretnosti ter poklicno področje priseljencev; |
| --- | --- |

16.

poziva, naj se na jezikovnih tečajih in v programih vključevanja države gostiteljice posreduje znanje o zgodovini, vrednotah in načelih evropske demokracije, pravne države in evropskega spomina in se na ta način izpostavijo pravice iz Listine o temeljnih pravicah ne glede na kulturno ozadje, znanja in spretnosti ter poklicno področje priseljencev;

| 17. | opozarja na vse pomembnejšo vlogo migrantk v vključevanju, saj ne pomenijo le velikega potenciala za trg dela, temveč imajo pogosto tudi pomembno vlogo v vzgoji otrok ter posredovanju standardov in vrednot, pa tudi ker so najpogosteje žrtve diskriminacije in nasilja; poziva Komisijo in države članice, naj znatno okrepijo pravni in socialni položaj žensk, da bi se preprečila diskriminacija na vseh področjih in izkoristil potencial žensk za gospodarski in družbeni razvoj; |
| --- | --- |

17.

opozarja na vse pomembnejšo vlogo migrantk v vključevanju, saj ne pomenijo le velikega potenciala za trg dela, temveč imajo pogosto tudi pomembno vlogo v vzgoji otrok ter posredovanju standardov in vrednot, pa tudi ker so najpogosteje žrtve diskriminacije in nasilja; poziva Komisijo in države članice, naj znatno okrepijo pravni in socialni položaj žensk, da bi se preprečila diskriminacija na vseh področjih in izkoristil potencial žensk za gospodarski in družbeni razvoj;

| 18. | poziva države članice, naj pripravijo izobraževalne in komunikacijske programe za obveščanje migrantk o njihovih pravicah in dolžnostih ter naj vzpostavijo večjezično svetovalno službo za ženske; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj pripravijo izobraževalne in komunikacijske programe za obveščanje migrantk o njihovih pravicah in dolžnostih ter naj vzpostavijo večjezično svetovalno službo za ženske;

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj tesno sodelujejo z omrežji in nevladnimi organizacijami, ki delujejo na področju vprašanj, povezanih z migrantkami, da bi razvile politiko, ki bo upoštevala in uveljavila enakost spolov, varovala človekove pravice migrantk in jim omogočala enake možnosti pri zaposlovanju in dostopu do trga dela, ter naj ukrepajo proti vsem vrstam nasilja, delovnemu in spolnemu izkoriščanju, pohabljanju ženskih spolnih organov, nepoštenim praksam, ugrabitvam, suženjstvu, prisilnim porokam in trgovini z ženskami; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo in države članice, naj tesno sodelujejo z omrežji in nevladnimi organizacijami, ki delujejo na področju vprašanj, povezanih z migrantkami, da bi razvile politiko, ki bo upoštevala in uveljavila enakost spolov, varovala človekove pravice migrantk in jim omogočala enake možnosti pri zaposlovanju in dostopu do trga dela, ter naj ukrepajo proti vsem vrstam nasilja, delovnemu in spolnemu izkoriščanju, pohabljanju ženskih spolnih organov, nepoštenim praksam, ugrabitvam, suženjstvu, prisilnim porokam in trgovini z ženskami;

| 20. | poudarja, da bi bilo treba vprašanje pomanjkanja strokovnjakov reševati tudi z usmerjenim izobraževanjem in usposabljanjem ter vseživljenjskim učenjem v državah članicah, tudi v podjetjih; zato predlaga širitev mednarodnih razsežnosti programov EU za vseživljenjsko učenje; poudarja tudi, da bi bilo treba vprašanje neuspeha in zgodnje opustitve srednješolskega šolanja otrok delavcev migrantov reševati z zagotavljanjem pravice mladoletnikov do izobraževanja, in sicer z ukrepi, med katerimi so financiranje, štipendiranje, nadaljnje možnosti izobraževanja in obveščanje o izobraževalnih sistemih držav članic in s tem povezanih pravicah in obveznostih v čim več jezikih; opozarja na uspeh dualnega sistema izobraževanja/usposabljanja, ki se uporablja v nekaterih državah članicah, pri lažjem vključevanju migrantov na trg dela in zmanjšanju brezposelnost med mladimi; meni, da je nujno delavce v izobraževanju usposobiti za obravnavanje raznolikosti in razmisliti o zaposlitvi migrantov v javni upravi, zlasti kot učiteljev; spodbuja države članice, naj podpirajo podjetnike iz etničnih skupin, in priznava njihovo pomembno vlogo pri vključevanju, ustvarjanju delovnih mest in vodenju skupnosti; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bi bilo treba vprašanje pomanjkanja strokovnjakov reševati tudi z usmerjenim izobraževanjem in usposabljanjem ter vseživljenjskim učenjem v državah članicah, tudi v podjetjih; zato predlaga širitev mednarodnih razsežnosti programov EU za vseživljenjsko učenje; poudarja tudi, da bi bilo treba vprašanje neuspeha in zgodnje opustitve srednješolskega šolanja otrok delavcev migrantov reševati z zagotavljanjem pravice mladoletnikov do izobraževanja, in sicer z ukrepi, med katerimi so financiranje, štipendiranje, nadaljnje možnosti izobraževanja in obveščanje o izobraževalnih sistemih držav članic in s tem povezanih pravicah in obveznostih v čim več jezikih; opozarja na uspeh dualnega sistema izobraževanja/usposabljanja, ki se uporablja v nekaterih državah članicah, pri lažjem vključevanju migrantov na trg dela in zmanjšanju brezposelnost med mladimi; meni, da je nujno delavce v izobraževanju usposobiti za obravnavanje raznolikosti in razmisliti o zaposlitvi migrantov v javni upravi, zlasti kot učiteljev; spodbuja države članice, naj podpirajo podjetnike iz etničnih skupin, in priznava njihovo pomembno vlogo pri vključevanju, ustvarjanju delovnih mest in vodenju skupnosti;

| 21. | poziva države članice, naj tuje študente obveščajo o zaposlititvenih priložnostih po končanem študiju in jim olajšajo vstop na domači trg dela, saj so ti z življenjem v državi gostiteljici, dokončano izobrazbo in znanjem jezika v omenjeni državi že vključeni v družbo; poleg tega opozarja, da je za EU tudi z narodnogospodarskega vidika neugodno, da zapravlja naložbe v diplomante, ker slednji nimajo pravice do delovnega mesta v EU; zato poziva države članice, naj bolje ocenijo povpraševanje po delu in ustvarijo poštene priložnosti za delavce migrante, ki se potegujejo za službo in so šolanje končali na ozemlju ene od držav članic EU; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj tuje študente obveščajo o zaposlititvenih priložnostih po končanem študiju in jim olajšajo vstop na domači trg dela, saj so ti z življenjem v državi gostiteljici, dokončano izobrazbo in znanjem jezika v omenjeni državi že vključeni v družbo; poleg tega opozarja, da je za EU tudi z narodnogospodarskega vidika neugodno, da zapravlja naložbe v diplomante, ker slednji nimajo pravice do delovnega mesta v EU; zato poziva države članice, naj bolje ocenijo povpraševanje po delu in ustvarijo poštene priložnosti za delavce migrante, ki se potegujejo za službo in so šolanje končali na ozemlju ene od držav članic EU;

| 22. | opozarja, da večina iskalcev zaposlitve na evropskih trgih dela prihaja iz sosednjih držav EU in da so za te trge resnično dragoceni, podobni izobraževalni programi, zgodovinsko ozadje in jeziki pa so tudi dragocene prednosti pri njihovem vključevanju; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da večina iskalcev zaposlitve na evropskih trgih dela prihaja iz sosednjih držav EU in da so za te trge resnično dragoceni, podobni izobraževalni programi, zgodovinsko ozadje in jeziki pa so tudi dragocene prednosti pri njihovem vključevanju;

| 23. | poziva Komisijo, naj oceni možnost razvoja in uvedbe skupnega evropskega vstopnega sistema na podlagi preglednih meril in v skladu s pristopom evropskega okvira kvalifikacij za zbiranje in prenašanje kreditnih točk, v katerem bi države članice prostovoljno sodelovale; ugotavlja, da bi ta sistem moral biti prilagodljiv razmeram na trgu dela, da bi olajšal priseljevanje nujno potrebnih strokovnjakov; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj oceni možnost razvoja in uvedbe skupnega evropskega vstopnega sistema na podlagi preglednih meril in v skladu s pristopom evropskega okvira kvalifikacij za zbiranje in prenašanje kreditnih točk, v katerem bi države članice prostovoljno sodelovale; ugotavlja, da bi ta sistem moral biti prilagodljiv razmeram na trgu dela, da bi olajšal priseljevanje nujno potrebnih strokovnjakov;

| 24. | poudarja, da mora za pridobljene strokovnjake iz EU in tretjih držav veljati načelo enakega plačila in enakih delovnih pogojev za enako delo na enakem delovnem mestu; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da mora za pridobljene strokovnjake iz EU in tretjih držav veljati načelo enakega plačila in enakih delovnih pogojev za enako delo na enakem delovnem mestu;

| 25. | poziva Komisijo, naj v zvezi s predlaganim vstopnim sistemom preuči možnost razvoja mednarodne platforme na portalu EURES za standardizirane profile delovnih mest in profile znanj in spretnosti, da bi tako olajšala pridobivanje migrantov, ki iščejo zaposlitev, ter primerjavo njihovih znanj, spretnosti in kvalifikacij, pri čemer naj upošteva pristop evropskega okvira kvalifikacij za zbiranje in prenašanje kreditnih točk; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj v zvezi s predlaganim vstopnim sistemom preuči možnost razvoja mednarodne platforme na portalu EURES za standardizirane profile delovnih mest in profile znanj in spretnosti, da bi tako olajšala pridobivanje migrantov, ki iščejo zaposlitev, ter primerjavo njihovih znanj, spretnosti in kvalifikacij, pri čemer naj upošteva pristop evropskega okvira kvalifikacij za zbiranje in prenašanje kreditnih točk;

| 26. | poudarja, da bi se z udeležbo države članice v vstopnem sistemu na podlagi evropskega okvira klasifikacij za zbiranje in prenašanje kreditnih točk povečala njena privlačnost in poenostavila priselitev za kvalificirane državljane tretjih držav; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da bi se z udeležbo države članice v vstopnem sistemu na podlagi evropskega okvira klasifikacij za zbiranje in prenašanje kreditnih točk povečala njena privlačnost in poenostavila priselitev za kvalificirane državljane tretjih držav;

| 27. | poudarja, kako pomembna je migracija, ki temelji na potrebah, kvalificirani delovni sili in ukrepih za vključevanje, ter poziva Komisijo in države članice, naj se skupaj s svojimi regijami in mesti zavzamejo za skupno evropsko koordinacijo pri ugotavljanju potreb po delovni sili, da bi bolje upravljali delovne migracije; zato pozdravlja načrt Komisije za uvedbo evropske platforme za dialog o upravljanju delovne migracije in rednega sistematičnega ocenjevanja dolgoročne ponudbe in povpraševanja na evropskih trgih dela do leta 2020, in sicer po sektorjih, poklicih, ravneh kvalifikacij in državah članicah; poudarja, da bi bilo treba v tem načrtu jasno opredeliti kratkoročne in srednjeročne primanjkljaje delovne sile v EU; |
| --- | --- |

27.

poudarja, kako pomembna je migracija, ki temelji na potrebah, kvalificirani delovni sili in ukrepih za vključevanje, ter poziva Komisijo in države članice, naj se skupaj s svojimi regijami in mesti zavzamejo za skupno evropsko koordinacijo pri ugotavljanju potreb po delovni sili, da bi bolje upravljali delovne migracije; zato pozdravlja načrt Komisije za uvedbo evropske platforme za dialog o upravljanju delovne migracije in rednega sistematičnega ocenjevanja dolgoročne ponudbe in povpraševanja na evropskih trgih dela do leta 2020, in sicer po sektorjih, poklicih, ravneh kvalifikacij in državah članicah; poudarja, da bi bilo treba v tem načrtu jasno opredeliti kratkoročne in srednjeročne primanjkljaje delovne sile v EU;

| 28. | priporoča, naj takšen sistem zajema vsaj seznam deficitarnih poklicev in analizo potreb na podlagi podatkov delodajalcev; |
| --- | --- |

28.

priporoča, naj takšen sistem zajema vsaj seznam deficitarnih poklicev in analizo potreb na podlagi podatkov delodajalcev;

| 29. | poziva države članice, naj ob upoštevanju preferenčnega pravila Skupnosti in kljub stalnemu pomanjkanju strokovnjakov, pa tudi zaradi njega, spodbujajo mobilnost znotraj EU in tako olajšajo pogoje zaposlovanja, zaposlovanje in vključevanje državljanov EU iz drugih držav članic; poziva države članice, naj razvijejo orodja in sredstva za odpravo pomanjkanja delovne sile z mobilnostjo znotraj EU in vlagajo v službe za ponovno vključevanje državljanov EU, vključenih v migracije, ki so brez uspeha iskali delo in so se zato vrnili v svojo domovino; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice, naj ob upoštevanju preferenčnega pravila Skupnosti in kljub stalnemu pomanjkanju strokovnjakov, pa tudi zaradi njega, spodbujajo mobilnost znotraj EU in tako olajšajo pogoje zaposlovanja, zaposlovanje in vključevanje državljanov EU iz drugih držav članic; poziva države članice, naj razvijejo orodja in sredstva za odpravo pomanjkanja delovne sile z mobilnostjo znotraj EU in vlagajo v službe za ponovno vključevanje državljanov EU, vključenih v migracije, ki so brez uspeha iskali delo in so se zato vrnili v svojo domovino;

| 30. | poudarja, da delovne migracije niso primerna tema za ustrahovanje javnosti; opozarja, da vnaprejšnje obsojanje, ki temelji na predsodkih in zamerah, spodkopava solidarnost, ki je temelj družbe, ter da bi bilo treba odločno zavračati izkoriščanje te teme za populistične namene; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da delovne migracije niso primerna tema za ustrahovanje javnosti; opozarja, da vnaprejšnje obsojanje, ki temelji na predsodkih in zamerah, spodkopava solidarnost, ki je temelj družbe, ter da bi bilo treba odločno zavračati izkoriščanje te teme za populistične namene;

| 31. | opozarja na pomembno vlogo množičnih medijev pri oblikovanju javnega mnenja o priseljevanju in vključevanju ter poziva k odgovornemu novinarstvu, da bi se spodbujala vzajemno spoštovanje in razumevanje medsebojnih podobnosti in razlik; |
| --- | --- |

31.

opozarja na pomembno vlogo množičnih medijev pri oblikovanju javnega mnenja o priseljevanju in vključevanju ter poziva k odgovornemu novinarstvu, da bi se spodbujala vzajemno spoštovanje in razumevanje medsebojnih podobnosti in razlik;

| 32. | meni, da bi bilo treba priseljencem in prosilcem za azil omogočiti lažji dostop do trga dela, ne da bi imeli pri tem težave, in zagotoviti, da bodo njihova spričevala, kvalifikacije in spretnosti, pridobljeni s formalnim, neformalnim in priložnostnim učenjem, hitro in stroškovno ugodno ocenjeni in po potrebi tudi priznani in uradno veljavni; poziva Komisijo, naj pripravi konkretne predloge o tem, kako vzpostaviti mehanizem za priznavanje poklicnih kvalifikacij in diplom za državljane tretjih držav, vključno z učinkovitim ocenjevanjem spretnosti, če teh dokumentov nimajo; opozarja, da je v ta namen pomembno podpirati preglednost v zvezi s sposobnostmi, kvalifikacijami in spretnostmi v partnerskih državah; |
| --- | --- |

32.

meni, da bi bilo treba priseljencem in prosilcem za azil omogočiti lažji dostop do trga dela, ne da bi imeli pri tem težave, in zagotoviti, da bodo njihova spričevala, kvalifikacije in spretnosti, pridobljeni s formalnim, neformalnim in priložnostnim učenjem, hitro in stroškovno ugodno ocenjeni in po potrebi tudi priznani in uradno veljavni; poziva Komisijo, naj pripravi konkretne predloge o tem, kako vzpostaviti mehanizem za priznavanje poklicnih kvalifikacij in diplom za državljane tretjih držav, vključno z učinkovitim ocenjevanjem spretnosti, če teh dokumentov nimajo; opozarja, da je v ta namen pomembno podpirati preglednost v zvezi s sposobnostmi, kvalifikacijami in spretnostmi v partnerskih državah;

| 33. | ugotavlja, da lahko priseljevanje, usmerjeno na trg dela, pozitivno vpliva na sisteme socialne varnosti držav članic gostiteljic in zagotavlja visoko kvalificirano delovno silo in večjo konkurenčno prednost zahvaljujoč kulturni raznolikosti (znanje jezikov, izkušnje v tujini, mobilnost itd.); |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da lahko priseljevanje, usmerjeno na trg dela, pozitivno vpliva na sisteme socialne varnosti držav članic gostiteljic in zagotavlja visoko kvalificirano delovno silo in večjo konkurenčno prednost zahvaljujoč kulturni raznolikosti (znanje jezikov, izkušnje v tujini, mobilnost itd.);

| 34. | poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo s partnerskimi državami, da se posebna pozornost nameni boju proti delu otrok in da se namesto tega ustvarijo delovna mesta za odrasle, otrokom pa omogoči ustrezna izobrazba; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo s partnerskimi državami, da se posebna pozornost nameni boju proti delu otrok in da se namesto tega ustvarijo delovna mesta za odrasle, otrokom pa omogoči ustrezna izobrazba;

| 35. | se zavzema za izvajanje svobode združevanja za sindikate in pravice do kolektivnega pogajanja brez izjem, da se zagotovijo, izboljšajo in zaščitijo dostojni pogoji dela; |
| --- | --- |

35.

se zavzema za izvajanje svobode združevanja za sindikate in pravice do kolektivnega pogajanja brez izjem, da se zagotovijo, izboljšajo in zaščitijo dostojni pogoji dela;

| 36. | poziva, da je treba migrante čim prej začeti pripravljati na domači trg dela; v zvezi s tem opozarja na dobro prakso na področju vključevanja na trg dela, npr. mentorstvo in spremstvo migrantov, projekt „migranti za migrante“ in poklicno usmerjeni jezikovni tečaji, kot tudi pomoč šoloobveznim otrokom migrantov in pomoč za zagon poslovanja, ki jo nudijo usposobljeni posamezniki migrantskega porekla; |
| --- | --- |

36.

poziva, da je treba migrante čim prej začeti pripravljati na domači trg dela; v zvezi s tem opozarja na dobro prakso na področju vključevanja na trg dela, npr. mentorstvo in spremstvo migrantov, projekt „migranti za migrante“ in poklicno usmerjeni jezikovni tečaji, kot tudi pomoč šoloobveznim otrokom migrantov in pomoč za zagon poslovanja, ki jo nudijo usposobljeni posamezniki migrantskega porekla;

| 37. | poudarja, da je znanje jezika države gostiteljice podlaga za uspeh na evropskem trgu dela, ki je usmerjen v storitve; poleg tega poudarja, da morajo države članice poskrbeti, da bo na voljo dovolj možnosti za učenje jezika in da jezikovne ovire ne bodo še naprej predstavljale ovire v delovnem okolju, in pozdravlja lastne pobude gospodarskih družb na tem področju; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je znanje jezika države gostiteljice podlaga za uspeh na evropskem trgu dela, ki je usmerjen v storitve; poleg tega poudarja, da morajo države članice poskrbeti, da bo na voljo dovolj možnosti za učenje jezika in da jezikovne ovire ne bodo še naprej predstavljale ovire v delovnem okolju, in pozdravlja lastne pobude gospodarskih družb na tem področju;

| 38. | v zvezi s tem poziva države članice, naj migrante bolje obveščajo o možnostih in izzivih, evropskih in nacionalnih subvencijah ter dobrodelnih organizacijah in organih za pomoč na področju samozaposlovanja; |
| --- | --- |

38.

v zvezi s tem poziva države članice, naj migrante bolje obveščajo o možnostih in izzivih, evropskih in nacionalnih subvencijah ter dobrodelnih organizacijah in organih za pomoč na področju samozaposlovanja;

| 39. | predlaga Komisiji pri njenem načrtu, da leto 2016 razglasi za evropsko leto vključevanja, in ji svetuje, naj posebno pozornost nameni vključevanju skozi delo; poziva Komisijo, naj v letu vključevanja zagotovi konkretna zakonodajna besedila in merila za države članice; |
| --- | --- |

39.

predlaga Komisiji pri njenem načrtu, da leto 2016 razglasi za evropsko leto vključevanja, in ji svetuje, naj posebno pozornost nameni vključevanju skozi delo; poziva Komisijo, naj v letu vključevanja zagotovi konkretna zakonodajna besedila in merila za države članice;

| 40. | priporoča državam članicam, naj si izmenjujejo in nadalje razvijajo uveljavljene prakse za spodbujanje raznolikosti na delovnem mestu, kot so coaching, podpora za novoustanovljena podjetja, programi vključevanja, subvencionirano delo, ciljne skupine, diverzifikacija, individualno svetovanje, jezikovno usposabljanje in pridobivanje znanj in spretnosti ter kampanje proti diskriminaciji; |
| --- | --- |

40.

priporoča državam članicam, naj si izmenjujejo in nadalje razvijajo uveljavljene prakse za spodbujanje raznolikosti na delovnem mestu, kot so coaching, podpora za novoustanovljena podjetja, programi vključevanja, subvencionirano delo, ciljne skupine, diverzifikacija, individualno svetovanje, jezikovno usposabljanje in pridobivanje znanj in spretnosti ter kampanje proti diskriminaciji;

| 41. | ugotavlja, da vključevanje migrantov v številnih državah članicah ni ustrezno zagotovljeno in so zato potrebna nadaljnja ciljno usmerjena prizadevanja uradnih organov; meni, da je to tudi posledica zmotnega pristopa, po katerem se migranti prikazujejo predvsem kot varnostno tveganje, in da so pozitivne priložnosti velikokrat spregledane; meni, da se zato kvalifikacije, pridobljene v državi izvora, v številnih primerih ne priznavajo na ravni, na kateri bi jih bilo treba priznavati; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da vključevanje migrantov v številnih državah članicah ni ustrezno zagotovljeno in so zato potrebna nadaljnja ciljno usmerjena prizadevanja uradnih organov; meni, da je to tudi posledica zmotnega pristopa, po katerem se migranti prikazujejo predvsem kot varnostno tveganje, in da so pozitivne priložnosti velikokrat spregledane; meni, da se zato kvalifikacije, pridobljene v državi izvora, v številnih primerih ne priznavajo na ravni, na kateri bi jih bilo treba priznavati;

| 42. | priznava, da so krožne (delovne) migracije koristne za vse tri udeležene, da torej pridobijo migrant, država gostiteljica in domovina, ter poziva države članice, naj se odprejo tej obliki priseljevanja in izseljevanja; |
| --- | --- |

42.

priznava, da so krožne (delovne) migracije koristne za vse tri udeležene, da torej pridobijo migrant, država gostiteljica in domovina, ter poziva države članice, naj se odprejo tej obliki priseljevanja in izseljevanja;

| 43. | poudarja, da je v središču krožnih migracij človek in da se pridobljena znanja in spretnosti posameznika lahko izkoristijo ob vrnitvi; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je v središču krožnih migracij človek in da se pridobljena znanja in spretnosti posameznika lahko izkoristijo ob vrnitvi;

| 44. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje s tretjimi državami na področju krožnih migracij in ga vključijo v pogajanja in pogodbe, zlasti v globalni pristop k vprašanju migracij in mobilnosti in s tem povezane dialoge o migracijah in mobilnosti ter partnerstva za mobilnost; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje s tretjimi državami na področju krožnih migracij in ga vključijo v pogajanja in pogodbe, zlasti v globalni pristop k vprašanju migracij in mobilnosti in s tem povezane dialoge o migracijah in mobilnosti ter partnerstva za mobilnost;

| 45. | sprejema sklepanje skupnih agend o migraciji in mobilnosti med EU in tretjimi državami kot nadomestni okvir, kadar katera od strani ni pripravljena prevzeti vseh obveznosti, ki izhajajo iz partnerstva za mobilnost, pri tem pa poudarja, da bi morala to biti samo prehodna faza; |
| --- | --- |

45.

sprejema sklepanje skupnih agend o migraciji in mobilnosti med EU in tretjimi državami kot nadomestni okvir, kadar katera od strani ni pripravljena prevzeti vseh obveznosti, ki izhajajo iz partnerstva za mobilnost, pri tem pa poudarja, da bi morala to biti samo prehodna faza;

| 46. | v zvezi s tem pozdravlja zlasti načrtovano uvedbo informacijskih centrov za migracije in mobilnost (MMRC) v partnerskih državah, ki spadajo v okvir partnerstev za mobilnost in skupnih agend, ter poziva, da se koncept teh centrov ponudi tudi tretjim državam; |
| --- | --- |

46.

v zvezi s tem pozdravlja zlasti načrtovano uvedbo informacijskih centrov za migracije in mobilnost (MMRC) v partnerskih državah, ki spadajo v okvir partnerstev za mobilnost in skupnih agend, ter poziva, da se koncept teh centrov ponudi tudi tretjim državam;

| 47. | poziva k spodbujanju pametnih strategij za krožno migracijo, ki vključujejo potrebna sredstva in pravna jamstva ter pogoje, v katerih se lahko ustvarijo varna delovna mesta in prepreči nezakonito priseljevanje; |
| --- | --- |

47.

poziva k spodbujanju pametnih strategij za krožno migracijo, ki vključujejo potrebna sredstva in pravna jamstva ter pogoje, v katerih se lahko ustvarijo varna delovna mesta in prepreči nezakonito priseljevanje;

| 48. | ugotavlja, da je za uspešno tovrstno sodelovanje potrebna dolgoročna zavezanost, ki jo lahko EU uresniči prek svojih finančnih instrumentov, na primer s podporo programom za vračanje in vključevanje, v katerih bi bile upoštevane tudi krožne migracije; |
| --- | --- |

48.

ugotavlja, da je za uspešno tovrstno sodelovanje potrebna dolgoročna zavezanost, ki jo lahko EU uresniči prek svojih finančnih instrumentov, na primer s podporo programom za vračanje in vključevanje, v katerih bi bile upoštevane tudi krožne migracije;

| 49. | poudarja, da morajo biti programi za krožne migracije zasnovani prožno in da je treba upoštevati člen 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah ter direktivi 2003/109/ES in 2003/86/ES; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da morajo biti programi za krožne migracije zasnovani prožno in da je treba upoštevati člen 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah ter direktivi 2003/109/ES in 2003/86/ES;

| 50. | poudarja, da sta smiselna tudi jezikovno usposabljanje in pridobivanje znanj in spretnosti pred prihodom v državo gostiteljico ter priprava na vrnitev, in opozarja na možnost, da bi v domovini in v državi gostiteljici ustanovili službe za pripravo na izselitev iz države; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da sta smiselna tudi jezikovno usposabljanje in pridobivanje znanj in spretnosti pred prihodom v državo gostiteljico ter priprava na vrnitev, in opozarja na možnost, da bi v domovini in v državi gostiteljici ustanovili službe za pripravo na izselitev iz države;

| 51. | ob upoštevanju, da bi morali biti politiki migracij in zaposlovanja povezani, poziva Komisijo, naj v zvezi s tem okrepi in postavi v ospredje povezave med povpraševanjem na trgu dela, krožno migracijo, razvojem ter sosedsko in zunanjo politiko; pozdravlja dosedanjo finančno podporo EU za upravljanje migracij v tretjih državah, npr. strokovno znanje EU na področju migracij (MIEUX II), in pri financiranju evropskih projektov poziva k razvijanju čim večjih sinergij med Evropskim socialnim skladom in Skladom za azil in migracije; |
| --- | --- |

51.

ob upoštevanju, da bi morali biti politiki migracij in zaposlovanja povezani, poziva Komisijo, naj v zvezi s tem okrepi in postavi v ospredje povezave med povpraševanjem na trgu dela, krožno migracijo, razvojem ter sosedsko in zunanjo politiko; pozdravlja dosedanjo finančno podporo EU za upravljanje migracij v tretjih državah, npr. strokovno znanje EU na področju migracij (MIEUX II), in pri financiranju evropskih projektov poziva k razvijanju čim večjih sinergij med Evropskim socialnim skladom in Skladom za azil in migracije;

| 52. | pozdravlja obstoječe instrumente EU za oblikovanje politik vključevanja, na primer omrežje nacionalnih kontaktnih točk za vključevanje, evropsko spletno stran za vključevanje, evropski priročnik o vključevanju, Evropski sklad za vključevanje, Sklad za azil in migracije, portal EU za priseljevanje ter evropske module za vključevanje; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja obstoječe instrumente EU za oblikovanje politik vključevanja, na primer omrežje nacionalnih kontaktnih točk za vključevanje, evropsko spletno stran za vključevanje, evropski priročnik o vključevanju, Evropski sklad za vključevanje, Sklad za azil in migracije, portal EU za priseljevanje ter evropske module za vključevanje;

| 53. | opozarja na skupna osnovna načela politike vključevanja priseljencev v Evropski uniji; obžaluje, da države članice trenutno ne izkoriščajo celotnega potenciala Evropskega sklada za vključevanje, in opozarja, da je namen sklada podpora ukrepom držav članic za izvajanje teh skupnih osnovnih načel; |
| --- | --- |

53.

opozarja na skupna osnovna načela politike vključevanja priseljencev v Evropski uniji; obžaluje, da države članice trenutno ne izkoriščajo celotnega potenciala Evropskega sklada za vključevanje, in opozarja, da je namen sklada podpora ukrepom držav članic za izvajanje teh skupnih osnovnih načel;

| 54. | poudarja, da je treba opredeliti najboljše prakse držav članic EU in drugih držav z najbolj enakopravnimi politikami priseljevanja glede na spol ter jih deliti in spodbujati njihovo izmenjavo; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da je treba opredeliti najboljše prakse držav članic EU in drugih držav z najbolj enakopravnimi politikami priseljevanja glede na spol ter jih deliti in spodbujati njihovo izmenjavo;

| 55. | poudarja, da je treba čim bolj izkoristiti evropsko leto državljanov 2013, da bi se osredotočili na prosto gibanje migrantk in njihovo vsestransko udeležbo v evropski družbi; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je treba čim bolj izkoristiti evropsko leto državljanov 2013, da bi se osredotočili na prosto gibanje migrantk in njihovo vsestransko udeležbo v evropski družbi;

| 56. | poziva države članice, naj izvedejo migrantom namenjene kampanje za odpravo zakoreninjenih spolnih stereotipov v teh skupnostih, da bi izboljšale vključevanje in udeležbo migrantk v družbi, gospodarstvu, izobraževanju in na trgu dela ter preprečile nasilje na podlagi spola; |
| --- | --- |

56.

poziva države članice, naj izvedejo migrantom namenjene kampanje za odpravo zakoreninjenih spolnih stereotipov v teh skupnostih, da bi izboljšale vključevanje in udeležbo migrantk v družbi, gospodarstvu, izobraževanju in na trgu dela ter preprečile nasilje na podlagi spola;

| 57. | opozarja, da se številni potencialni migranti v svoji domovini soočajo z dolgim čakanjem na konzularnih predstavništvih držav članic ter da je posledično v okviru krožne migracije izjemno težko hitro, zanesljivo in nemoteno vzpostaviti delovno razmerje; zato poziva Komisijo in države članice, naj resno razmislijo o vzpostavitvi skupnega evropskega konzularnega predstavništva v delegacijah EU in veleposlaništvih držav članic; |
| --- | --- |

57.

opozarja, da se številni potencialni migranti v svoji domovini soočajo z dolgim čakanjem na konzularnih predstavništvih držav članic ter da je posledično v okviru krožne migracije izjemno težko hitro, zanesljivo in nemoteno vzpostaviti delovno razmerje; zato poziva Komisijo in države članice, naj resno razmislijo o vzpostavitvi skupnega evropskega konzularnega predstavništva v delegacijah EU in veleposlaništvih držav članic;

| 58. | spodbuja usposabljanje osebja v evropski službi za zunanje delovanje, zlasti osebja v delegacijah EU, za globalni pristop k vprašanju migracij, da bi zagotovili učinkovito vključevanje politike priseljevanja EU v njeno zunanje delovanje; |
| --- | --- |

58.

spodbuja usposabljanje osebja v evropski službi za zunanje delovanje, zlasti osebja v delegacijah EU, za globalni pristop k vprašanju migracij, da bi zagotovili učinkovito vključevanje politike priseljevanja EU v njeno zunanje delovanje;

| 59. | močno spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje, naj si prizadeva za dejavnejšo vlogo v zunanji razsežnosti procesa za oblikovanje migracijske politike; |
| --- | --- |

59.

močno spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje, naj si prizadeva za dejavnejšo vlogo v zunanji razsežnosti procesa za oblikovanje migracijske politike;

| 60. | opozarja na pomen pametnega upravljanja mej v EU in možnosti spremljanja s pomočjo biometričnih identifikatorjev; |
| --- | --- |

60.

opozarja na pomen pametnega upravljanja mej v EU in možnosti spremljanja s pomočjo biometričnih identifikatorjev;

| 61. | meni, da je treba vstop in bivanje urejati z jasnimi, pravičnimi in nediskriminatornimi pravili, ki morajo izpolnjevati standarde vladavine prava na nacionalni ravni in na ravni EU; poudarja, da morajo biti merila za vstop lahko razumljiva in dolgoročno veljavna; ugotavlja, da je na področju vključevanja bistven obet upravičenost do dolgotrajne pravice bivanja v bližnji prihodnosti; poudarja, da je znanje jezika pomembno ter da bi bilo treba spodbujati in podpirati njegovo učenje, ne gre pa ga uporabljati kot merilo za izbiranje ali kaznovanje; |
| --- | --- |

61.

meni, da je treba vstop in bivanje urejati z jasnimi, pravičnimi in nediskriminatornimi pravili, ki morajo izpolnjevati standarde vladavine prava na nacionalni ravni in na ravni EU; poudarja, da morajo biti merila za vstop lahko razumljiva in dolgoročno veljavna; ugotavlja, da je na področju vključevanja bistven obet upravičenost do dolgotrajne pravice bivanja v bližnji prihodnosti; poudarja, da je znanje jezika pomembno ter da bi bilo treba spodbujati in podpirati njegovo učenje, ne gre pa ga uporabljati kot merilo za izbiranje ali kaznovanje;

| 62. | v luči direktiv 2008/115/ES in 2009/52/ES ugotavlja, da je mogoče nezakonite delovne migracije zmanjšati tudi z učinkovitejšim zagotavljanjem možnosti zakonitega priseljevanja in ne zgolj z učinkovitim nadzorom; |
| --- | --- |

62.

v luči direktiv 2008/115/ES in 2009/52/ES ugotavlja, da je mogoče nezakonite delovne migracije zmanjšati tudi z učinkovitejšim zagotavljanjem možnosti zakonitega priseljevanja in ne zgolj z učinkovitim nadzorom;

| 63. | obžaluje nedavne spremembe zakonodaje glede pravice do državljanstva z rojstvom v nekaterih državah članicah, zaradi česar se v EU povečuje število oseb brez državljanstva; |
| --- | --- |

63.

obžaluje nedavne spremembe zakonodaje glede pravice do državljanstva z rojstvom v nekaterih državah članicah, zaradi česar se v EU povečuje število oseb brez državljanstva;

| 64. | poudarja, da gre pri zakonitem in nezakonitem priseljevanju za običajen pojav ter da je potreben skupen pravni okvir na področju migracijskih politik za zaščito migrantov in morebitnih žrtev, zlasti žensk in otrok, ki so izpostavljeni različnim oblikam organiziranega kriminala, povezanega z migracijami in trgovino z ljudmi; poudarja tudi, da je s skupnim pravnim okvirom mogoče zmanjšati nezakonite migracije; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da gre pri zakonitem in nezakonitem priseljevanju za običajen pojav ter da je potreben skupen pravni okvir na področju migracijskih politik za zaščito migrantov in morebitnih žrtev, zlasti žensk in otrok, ki so izpostavljeni različnim oblikam organiziranega kriminala, povezanega z migracijami in trgovino z ljudmi; poudarja tudi, da je s skupnim pravnim okvirom mogoče zmanjšati nezakonite migracije;

| 65. | obžaluje, da so številne migrantke v državi izvora zavedene z obljubami o pogodbah o zaposlitvi v razvitih državah, nekatere celo ugrabijo za spolno izkoriščanje v okviru hudodelskih združb in mrež trgovine z ljudmi; poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za preprečevanje teh zlorab in nečloveških praks; |
| --- | --- |

65.

obžaluje, da so številne migrantke v državi izvora zavedene z obljubami o pogodbah o zaposlitvi v razvitih državah, nekatere celo ugrabijo za spolno izkoriščanje v okviru hudodelskih združb in mrež trgovine z ljudmi; poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za preprečevanje teh zlorab in nečloveških praks;

| 66. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj vzpostavijo pravni okvir, ki bo priseljenkam zagotavljal pravico do posedovanja lastnega potnega lista in dovoljenja za prebivanje ter omogočal kazenski pregon osebe, ki bi ji te dokumente odvzela; |
| --- | --- |

66.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj vzpostavijo pravni okvir, ki bo priseljenkam zagotavljal pravico do posedovanja lastnega potnega lista in dovoljenja za prebivanje ter omogočal kazenski pregon osebe, ki bi ji te dokumente odvzela;

| 67. | poudarja, da je večina migrantk ne glede na izobrazbo in strokovne izkušnje zaposlenih na področju gospodinjskih storitev in osebne nege; obžaluje, da jih velika večina opravlja delo brez pogodb za zelo nizke plače in brez kakršnih koli socialnih pravic; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da je večina migrantk ne glede na izobrazbo in strokovne izkušnje zaposlenih na področju gospodinjskih storitev in osebne nege; obžaluje, da jih velika večina opravlja delo brez pogodb za zelo nizke plače in brez kakršnih koli socialnih pravic;

| 68. | pozdravlja Konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 189 o zaposlenih v gospodinjstvu, ki bo začela veljati leta 2013, in poziva vse države članice, naj jo brez odlašanja ratificirajo; |
| --- | --- |

68.

pozdravlja Konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 189 o zaposlenih v gospodinjstvu, ki bo začela veljati leta 2013, in poziva vse države članice, naj jo brez odlašanja ratificirajo;

| 69. | pozdravlja obstoječe sporazume EU o koordinaciji sistemov socialne varnosti z Alžirijo, Marokom, Tunizijo, Hrvaško, Makedonijo, Izraelom, Črno goro, San Marinom, Albanijo in Turčijo; poziva Komisijo, naj ukrepa tako, da bo obravnavala koordinacijo sistemov socialne varnosti za državljane tretjih držav, predvsem ohranitev pravic, potem ko zapustijo ali ponovno vstopijo v EU, in naj evropsko migracijsko politiko okrepi z ustreznimi ukrepi, ki bodo obravnavali pravice iz socialne varnosti, ki jih pridobijo migranti; |
| --- | --- |

69.

pozdravlja obstoječe sporazume EU o koordinaciji sistemov socialne varnosti z Alžirijo, Marokom, Tunizijo, Hrvaško, Makedonijo, Izraelom, Črno goro, San Marinom, Albanijo in Turčijo; poziva Komisijo, naj ukrepa tako, da bo obravnavala koordinacijo sistemov socialne varnosti za državljane tretjih držav, predvsem ohranitev pravic, potem ko zapustijo ali ponovno vstopijo v EU, in naj evropsko migracijsko politiko okrepi z ustreznimi ukrepi, ki bodo obravnavali pravice iz socialne varnosti, ki jih pridobijo migranti;

| 70. | v zvezi s tem pozdravlja Ibero-ameriško konvencijo o socialni varnosti in se zavzema za možnost, da bi poleg Portugalske in Španije k tej konvenciji kot platformi za koordinacijo na evropski ravni lahko pristopile tudi druge države članice; poudarja, da čeprav dvostranski sporazumi med državami članicami EU in tretjimi državami omogočajo boljšo socialno varnost, državljanom tretjih držav, ki prehajajo med državami v EU, tudi otežujejo poznavanje njihovih pravic iz socialne varnosti; zato pozdravlja predlog Komisije o vzpostavitvi mehanizma EU za izmenjavo dobrih praks in informacij o koordinaciji sistemov socialne varnosti in predlaga, da Komisija zbere, obdela in omogoči pregleden dostop do obstoječih dvostranskih nacionalnih sporazumov; poziva Komisijo, naj uvede smernice za države članice, ki sprejemajo kakršen koli dvostranski sporazum, da se bo zagotovila enotnejša uporaba po vsej EU ob hkratnem upoštevanju tako koordinacije sistemov socialne varnosti v EU kot konvencij Mednarodne organizacije dela o socialni varnosti; |
| --- | --- |

70.

v zvezi s tem pozdravlja Ibero-ameriško konvencijo o socialni varnosti in se zavzema za možnost, da bi poleg Portugalske in Španije k tej konvenciji kot platformi za koordinacijo na evropski ravni lahko pristopile tudi druge države članice; poudarja, da čeprav dvostranski sporazumi med državami članicami EU in tretjimi državami omogočajo boljšo socialno varnost, državljanom tretjih držav, ki prehajajo med državami v EU, tudi otežujejo poznavanje njihovih pravic iz socialne varnosti; zato pozdravlja predlog Komisije o vzpostavitvi mehanizma EU za izmenjavo dobrih praks in informacij o koordinaciji sistemov socialne varnosti in predlaga, da Komisija zbere, obdela in omogoči pregleden dostop do obstoječih dvostranskih nacionalnih sporazumov; poziva Komisijo, naj uvede smernice za države članice, ki sprejemajo kakršen koli dvostranski sporazum, da se bo zagotovila enotnejša uporaba po vsej EU ob hkratnem upoštevanju tako koordinacije sistemov socialne varnosti v EU kot konvencij Mednarodne organizacije dela o socialni varnosti;

| 71. | poziva države članice in Komisijo, naj v zvezi s socialno varnostjo razširijo praktično področje uporabe pridružitvenih sporazumov EU s tretjimi državami in širše; zato poziva, naj postane zunanja razsežnost koordinacije sistemov socialne varnosti pomembna točka v zunanjih odnosih EU in v pogajanjih s tretjimi državami; |
| --- | --- |

71.

poziva države članice in Komisijo, naj v zvezi s socialno varnostjo razširijo praktično področje uporabe pridružitvenih sporazumov EU s tretjimi državami in širše; zato poziva, naj postane zunanja razsežnost koordinacije sistemov socialne varnosti pomembna točka v zunanjih odnosih EU in v pogajanjih s tretjimi državami;

| 72. | opozarja, da je sprejetje Uredbe (EU) št. 1231/2010 sicer doseglo razširitev obsega pravic na podlagi Uredbe (ES) št. 883/2004 na državljane tretjih držav, vendar se te pravice lahko uveljavljajo samo pri čezmejni dejavnosti znotraj EU, zato je večina državljanov tretjih držav iz tega izvzeta; pričakuje, da bodo v celoti uveljavljeni ukrepi v zvezi z dostopom do socialne varnosti, ki so že vključeni v zakonodajo EU, kot je na primer direktiva o enotnem dovoljenju; |
| --- | --- |

72.

opozarja, da je sprejetje Uredbe (EU) št. 1231/2010 sicer doseglo razširitev obsega pravic na podlagi Uredbe (ES) št. 883/2004 na državljane tretjih držav, vendar se te pravice lahko uveljavljajo samo pri čezmejni dejavnosti znotraj EU, zato je večina državljanov tretjih držav iz tega izvzeta; pričakuje, da bodo v celoti uveljavljeni ukrepi v zvezi z dostopom do socialne varnosti, ki so že vključeni v zakonodajo EU, kot je na primer direktiva o enotnem dovoljenju;

| 73. | v zvezi s tem pozdravlja nadaljnja pravila za državljane tretjih držav v Direktivi 2009/50/ES (direktiva o modri karti) ter poziva Komisijo, naj oceni njeno izvajanje direktive in učinke na trg dela; |
| --- | --- |

73.

v zvezi s tem pozdravlja nadaljnja pravila za državljane tretjih držav v Direktivi 2009/50/ES (direktiva o modri karti) ter poziva Komisijo, naj oceni njeno izvajanje direktive in učinke na trg dela;

| 74. | poudarja, da morajo biti pravice državljanov EU zaščitene tudi zunaj EU in takrat, ko delajo ali so delali v tretjih državah; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da morajo biti pravice državljanov EU zaščitene tudi zunaj EU in takrat, ko delajo ali so delali v tretjih državah;

| 75. | zato poziva, da si mora EU prizadevati za enoten in vzajemen pristop h koordinaciji socialne varnosti v odnosu do tretjih držav, ki bo zajemal vse državljane EU in državljane tretjih držav, brez poseganja v pravice državljanov tretjih držav, ki izvirajo iz pridružitvenih sporazumov in jih je vzpostavilo Sodišče Evropske unije; |
| --- | --- |

75.

zato poziva, da si mora EU prizadevati za enoten in vzajemen pristop h koordinaciji socialne varnosti v odnosu do tretjih držav, ki bo zajemal vse državljane EU in državljane tretjih držav, brez poseganja v pravice državljanov tretjih držav, ki izvirajo iz pridružitvenih sporazumov in jih je vzpostavilo Sodišče Evropske unije;

| 76. | predlaga, da se v zvezi s tem upošteva tudi neobvezni, prostovoljni in nadrejeni 28. režim za priseljence in državljane EU v drugih državah EU; |
| --- | --- |

76.

predlaga, da se v zvezi s tem upošteva tudi neobvezni, prostovoljni in nadrejeni 28. režim za priseljence in državljane EU v drugih državah EU;

| 77. | pozdravlja uvedbo evropske kartice zdravstvenega zavarovanja in spodbuja, da se njena uporaba še razširi in poenostavi; |
| --- | --- |

77.

pozdravlja uvedbo evropske kartice zdravstvenega zavarovanja in spodbuja, da se njena uporaba še razširi in poenostavi;

| 78. | poudarja, da je privlačnost evropskega trga dela odvisna tudi od tega, ali so pravice do pokojnine in socialne varnosti prenosljive in ali ob morebitni vrnitvi še veljajo; |
| --- | --- |

78.

poudarja, da je privlačnost evropskega trga dela odvisna tudi od tega, ali so pravice do pokojnine in socialne varnosti prenosljive in ali ob morebitni vrnitvi še veljajo;

| 79. | pozdravlja sprejetje direktive o enotnem dovoljenju, ki omogoča prenosljivost pokojnin za državljane tretjih držav in njihove dediče v skladu z Uredbo (ES) št. 883/2004; poziva sedanje predsedstvo EU in vsa prihodnja, skupaj z Evropsko komisijo, naj ponovno začnejo pogajanja o predlogu direktive o prenosljivosti pravic iz dodatnega pokojninskega zavarovanja; |
| --- | --- |

79.

pozdravlja sprejetje direktive o enotnem dovoljenju, ki omogoča prenosljivost pokojnin za državljane tretjih držav in njihove dediče v skladu z Uredbo (ES) št. 883/2004; poziva sedanje predsedstvo EU in vsa prihodnja, skupaj z Evropsko komisijo, naj ponovno začnejo pogajanja o predlogu direktive o prenosljivosti pravic iz dodatnega pokojninskega zavarovanja;

| 80. | poudarja, da lahko EU na področju zunanje razsežnosti koordinacije sistemov socialne varnosti prevzame vodilno vlogo in postavi svetovne standarde; |
| --- | --- |

80.

poudarja, da lahko EU na področju zunanje razsežnosti koordinacije sistemov socialne varnosti prevzame vodilno vlogo in postavi svetovne standarde;

| 81. | opozarja na potrebo po vzpostavitvi primernega sistema obveščanja za migrante, vključno v zvezi z dostopom do ustreznih programov in storitev, kar bi potencialnim migrantom omogočilo ustrezno oceno stroškov in koristi migracije ter jim pomagalo pri odločitvi, ali naj se zanjo odločijo; predlaga, da priseljenci že ob prihodu dobijo informacije o svojem pravnem položaju po vrnitvi; zato spodbuja k uporabi sistema MISSOC (vzajemni informacijski sistem o socialni varnosti); |
| --- | --- |

81.

opozarja na potrebo po vzpostavitvi primernega sistema obveščanja za migrante, vključno v zvezi z dostopom do ustreznih programov in storitev, kar bi potencialnim migrantom omogočilo ustrezno oceno stroškov in koristi migracije ter jim pomagalo pri odločitvi, ali naj se zanjo odločijo; predlaga, da priseljenci že ob prihodu dobijo informacije o svojem pravnem položaju po vrnitvi; zato spodbuja k uporabi sistema MISSOC (vzajemni informacijski sistem o socialni varnosti);

| 82. | poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo kampanje za ozaveščanje na evropski in nacionalni ravni, katerih cilj naj bo povečati udeležbo migrantk v demokratičnem življenju ter organizirati in podpreti platforme za izmenjavo za migrantke; |
| --- | --- |

82.

poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo kampanje za ozaveščanje na evropski in nacionalni ravni, katerih cilj naj bo povečati udeležbo migrantk v demokratičnem življenju ter organizirati in podpreti platforme za izmenjavo za migrantke;

| 83. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

83.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  CESE 638/2012 – SOC/449

(2)  UL L 251, 3.10.2003, str. 12.,

(3)  UL L 16, 23.1.2004, str. 44.,

(4)  UL L 343, 23.12.2011, str. 1.,

(5)  UL L 168, 30.6.2009, str. 24.,

(6)  UL L 155, 18.6.2009, str. 17.,

(7)  UL L 348, 24.12.2008, str. 98.,

(8)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 48.,

(9)  UL C 303 E, 13.12.2006, str. 845.,

(10)  UL L 289, 3.11.2005, str. 15.,

(11)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(12)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(13)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

(14)  UL L 344, 29.12.2010, str. 1.

(15)  Evropska mreža mest za lokalne integracijske politike za migrante.

(16)  Evropske regionalne in lokalne oblasti za integracijo migrantov.

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/102 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/102

---

P7_TA(2013)0093

Z azbestom povezana poklicna tveganja za zdravje in obeti za odpravo vsega obstoječega azbesta

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o z azbestom povezanih poklicnih tveganjih za zdravje in obetih za odpravo vsega obstoječega azbesta (2012/2065(INI))

(2016/C 036/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti preambule ter členov 3 in 6, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti preambule ter členov 3 in 6,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 6, 9, 151, 153, 156 in 168, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 6, 9, 151, 153, 156 in 168,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 1, 3, 6, 31, 37 in 35, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 1, 3, 6, 31, 37 in 35,

| — | ob upoštevanju resolucije Mednarodne organizacije dela z dne 1. junija 2006 o azbestu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Mednarodne organizacije dela z dne 1. junija 2006 o azbestu,

| — | ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela z dne 16. junija 1989 o varnosti pri uporabi azbesta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela z dne 16. junija 1989 o varnosti pri uporabi azbesta,

| — | ob upoštevanju deklaracij Svetovne zdravstvene organizacije o azbestu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracij Svetovne zdravstvene organizacije o azbestu,

| — | ob upoštevanju deklaracije o zaščiti delavcev pred azbestom s konference o azbestu, ki je potekala v Dresdnu (2003), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije o zaščiti delavcev pred azbestom s konference o azbestu, ki je potekala v Dresdnu (2003),

| — | ob upoštevanju Resolucije Sveta z dne 29. junija 1978 o akcijskem programu Evropskih skupnosti na področju varnosti in zdravja pri delu, zlasti odstavka 4 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Resolucije Sveta z dne 29. junija 1978 o akcijskem programu Evropskih skupnosti na področju varnosti in zdravja pri delu, zlasti odstavka 4 (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (okvirna direktiva) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (okvirna direktiva) (2),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 92/57/EGS z dne 24. junija 1992 o izvajanju minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtev na začasnih ali premičnih gradbiščih (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/57/EGS z dne 24. junija 1992 o izvajanju minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtev na začasnih ali premičnih gradbiščih (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/148/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o varstvu delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti azbestu pri delu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/148/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o varstvu delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti azbestu pri delu (4),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije 90/326/EGS državam članicam z dne 22. maja 1990 glede sprejetja evropskega seznama poklicnih bolezni (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije 90/326/EGS državam članicam z dne 22. maja 1990 glede sprejetja evropskega seznama poklicnih bolezni (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Izboljšanje kakovosti in produktivnosti pri delu: strategija Skupnosti 2007–2012 za zdravje in varnost pri delu“ (COM(2007)0062), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Izboljšanje kakovosti in produktivnosti pri delu: strategija Skupnosti 2007–2012 za zdravje in varnost pri delu“ (COM(2007)0062),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Evropske komisije z dne 24. aprila 2011 o vmesnem pregledu evropske strategije 2007–2012 za zdravje in varnost pri delu (SEC(2011)0547), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Evropske komisije z dne 24. aprila 2011 o vmesnem pregledu evropske strategije 2007–2012 za zdravje in varnost pri delu (SEC(2011)0547),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2008 o strategiji Skupnosti 2007–2012 o zdravju in varnosti pri delu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2008 o strategiji Skupnosti 2007–2012 o zdravju in varnosti pri delu (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o osnutku Uredbe Komisije o spremembah Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), kar zadeva Prilogo XVII (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o osnutku Uredbe Komisije o spremembah Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), kar zadeva Prilogo XVII (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o vmesnem pregledu evropske strategije 2007–2012 o zdravju in varnosti pri delu (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o vmesnem pregledu evropske strategije 2007–2012 o zdravju in varnosti pri delu (8),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora višjih inšpektorjev za delo (SLIC) o evropski kampanji proti azbestu (2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora višjih inšpektorjev za delo (SLIC) o evropski kampanji proti azbestu (2006),

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije z naslovom „Preventing Disease Through Healthy Environments: Action is needed on Chemicals of Major Public Health Concern“ (Preprečevanje bolezni z zdravim okoljem: potrebni so ukrepi za kemikalije, ki so pomembna težava na področju javnega zdravja, ni na voljo v slovenščini) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije z naslovom „Preventing Disease Through Healthy Environments: Action is needed on Chemicals of Major Public Health Concern“ (Preprečevanje bolezni z zdravim okoljem: potrebni so ukrepi za kemikalije, ki so pomembna težava na področju javnega zdravja, ni na voljo v slovenščini) (9),

| — | ob upoštevanju monografije 100C Mednarodne agencije za raziskave raka (IARC) z naslovom „Arsenic, Metals, Fibres, and Dusts: A Review of Human Carcinogens“ (Arzen, kovine, vlakna in prah: pregled za človeka rakotvornih snovi) (2012) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju monografije 100C Mednarodne agencije za raziskave raka (IARC) z naslovom „Arsenic, Metals, Fibres, and Dusts: A Review of Human Carcinogens“ (Arzen, kovine, vlakna in prah: pregled za človeka rakotvornih snovi) (2012) (10),

| — | ob upoštevanju izjave Mednarodne komisije za zdravje pri delu (ICOH) o svetovni prepovedi azbesta in izkoreninjenju bolezni, povezanih z azbestom (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Mednarodne komisije za zdravje pri delu (ICOH) o svetovni prepovedi azbesta in izkoreninjenju bolezni, povezanih z azbestom (11),

| — | ob upoštevanju informativnih obvestil Komisije o poklicnih boleznih – priročnik za diagnostiko (2009) (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnih obvestil Komisije o poklicnih boleznih – priročnik za diagnostiko (2009) (12),

| — | ob upoštevanju preiskovalnega poročila Eurogip 24/E (iz aprila 2006) z naslovom „Asbestos-related Occupational Diseases in Europe: Recognition – Figures – Specific systems“ (Poklicne bolezni, povezane z azbestom, v Evropi: priznavanje – številke – posebni sistemi, ni na voljo v slovenščini) (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preiskovalnega poročila Eurogip 24/E (iz aprila 2006) z naslovom „Asbestos-related Occupational Diseases in Europe: Recognition – Figures – Specific systems“ (Poklicne bolezni, povezane z azbestom, v Evropi: priznavanje – številke – posebni sistemi, ni na voljo v slovenščini) (13),

| — | ob upoštevanju poročila Eurogip 08-E (avgust 2004) z naslovom „Stroški in financiranje poklicnih bolezni v Evropi“ (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurogip 08-E (avgust 2004) z naslovom „Stroški in financiranje poklicnih bolezni v Evropi“ (14),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0025/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0025/2013),

| A. | ker so vse vrste azbesta nevarne in ker so bili njegovi nevarni učinki dokumentirani in zakonsko urejeni; ker se najbolj škodljivi učinki vdihovanja azbestnih vlaken na zdravje pojavijo desetletja po izpostavljenosti azbestu; |
| --- | --- |

A.

ker so vse vrste azbesta nevarne in ker so bili njegovi nevarni učinki dokumentirani in zakonsko urejeni; ker se najbolj škodljivi učinki vdihovanja azbestnih vlaken na zdravje pojavijo desetletja po izpostavljenosti azbestu;

| B. | ker je skupina strokovnjakov, ki jih je za to področje pooblastila Komisija, že leta 1977 ugotovila, da: „Ni nikakršnih teoretičnih dokazov za določitev praga izpostavljenosti, pod katerim se rakava obolenja ne bodo pojavila. Varna raven izpostavljenosti azbestu ni bila določena,“ ker so to mnenje v preteklosti potrdili vsi pomembni svetovalni znanstveni organi in ker tudi sodišča običajno priznavajo, da ni nobenega znanega praga izpostavljenosti azbestu, pod katerim tveganje ne bi obstajalo; |
| --- | --- |

B.

ker je skupina strokovnjakov, ki jih je za to področje pooblastila Komisija, že leta 1977 ugotovila, da: „Ni nikakršnih teoretičnih dokazov za določitev praga izpostavljenosti, pod katerim se rakava obolenja ne bodo pojavila. Varna raven izpostavljenosti azbestu ni bila določena,“ ker so to mnenje v preteklosti potrdili vsi pomembni svetovalni znanstveni organi in ker tudi sodišča običajno priznavajo, da ni nobenega znanega praga izpostavljenosti azbestu, pod katerim tveganje ne bi obstajalo;

| C. | ker Direktiva 1999/77/ES določa, da „do sedaj še ni bila določena pragovna vrednost izpostavitve, pod katero krizotilni azbest ne predstavlja tveganja za nastanek raka“ in da „je učinkovit način za varovanje zdravja ljudi prepoved uporabe krizotilnih azbestnih vlaken in izdelkov, ki jih vsebujejo“; |
| --- | --- |

C.

ker Direktiva 1999/77/ES določa, da „do sedaj še ni bila določena pragovna vrednost izpostavitve, pod katero krizotilni azbest ne predstavlja tveganja za nastanek raka“ in da „je učinkovit način za varovanje zdravja ljudi prepoved uporabe krizotilnih azbestnih vlaken in izdelkov, ki jih vsebujejo“;

| D. | ker so se večja tveganja za nastanek rakavih obolenj pokazala pri skupinah prebivalstva, izpostavljenih zelo nizkim ravnem azbestnih vlaken, vključno s krizotilnimi vlakni; |
| --- | --- |

D.

ker so se večja tveganja za nastanek rakavih obolenj pokazala pri skupinah prebivalstva, izpostavljenih zelo nizkim ravnem azbestnih vlaken, vključno s krizotilnimi vlakni;

| E. | ker dostava azbestnih odpadkov na odlagališča verjetno ni najbolj varen način za dokončno odpravo sproščanja azbestnih vlaken v okolje (zlasti v zrak in podtalnico) in ker bi se bilo zato veliko bolje odločiti za obrate za inertizacijo azbestnih odpadkov; |
| --- | --- |

E.

ker dostava azbestnih odpadkov na odlagališča verjetno ni najbolj varen način za dokončno odpravo sproščanja azbestnih vlaken v okolje (zlasti v zrak in podtalnico) in ker bi se bilo zato veliko bolje odločiti za obrate za inertizacijo azbestnih odpadkov;

| F. | ker vzpostavljanje odlagališč za azbestne odpadke predstavlja le začasno rešitev te težave, s katero se bodo morale zato spopadati bodoče generacije, saj so azbestna vlakna praktično neuničljiva; |
| --- | --- |

F.

ker vzpostavljanje odlagališč za azbestne odpadke predstavlja le začasno rešitev te težave, s katero se bodo morale zato spopadati bodoče generacije, saj so azbestna vlakna praktično neuničljiva;

| G. | ker je azbest kljub prepovedi njegove uporabe še vedno mogoče najti v številnih ladjah, vlakih, strojih, bunkerjih, predorih, galerijah, ceveh v javnih in zasebnih vodovodnih omrežjih, zlasti pa v stavbah, vključno z mnogimi javnimi in zasebnimi stavbami; |
| --- | --- |

G.

ker je azbest kljub prepovedi njegove uporabe še vedno mogoče najti v številnih ladjah, vlakih, strojih, bunkerjih, predorih, galerijah, ceveh v javnih in zasebnih vodovodnih omrežjih, zlasti pa v stavbah, vključno z mnogimi javnimi in zasebnimi stavbami;

| H. | ker z obstoječim tržnim nadzorom kljub prepovedi ni mogoče zagotoviti, da se azbest na evropske trge ne bi več uvažal; |
| --- | --- |

H.

ker z obstoječim tržnim nadzorom kljub prepovedi ni mogoče zagotoviti, da se azbest na evropske trge ne bi več uvažal;

| I. | ker so številne države članice zagotovile tečaje usposabljanja za delavce, zaposlene na področju rušenja stavb, gradbeništva in vzdrževalnih del, ter za ostale osebe, ki se ukvarjajo z odstranjevanjem materialov, ki vsebujejo azbest; |
| --- | --- |

I.

ker so številne države članice zagotovile tečaje usposabljanja za delavce, zaposlene na področju rušenja stavb, gradbeništva in vzdrževalnih del, ter za ostale osebe, ki se ukvarjajo z odstranjevanjem materialov, ki vsebujejo azbest;

| J. | ker so številni delavci azbestu izpostavljeni med opravljanjem svojih delovnih nalog, zlasti v sektorjih vzdrževanja in dekontaminacije; |
| --- | --- |

J.

ker so številni delavci azbestu izpostavljeni med opravljanjem svojih delovnih nalog, zlasti v sektorjih vzdrževanja in dekontaminacije;

| K. | ker bi si morali prizadevati za ustvarjanje delovnih mest in za zagotavljanje takšnih delovnih pogojev, ki spodbujajo zdravje ter dobro počutje posameznikov in ki zaradi rezultatov njihovega dela prispevajo k družbenemu napredku; |
| --- | --- |

K.

ker bi si morali prizadevati za ustvarjanje delovnih mest in za zagotavljanje takšnih delovnih pogojev, ki spodbujajo zdravje ter dobro počutje posameznikov in ki zaradi rezultatov njihovega dela prispevajo k družbenemu napredku;

| L. | ker ima ta težava poleg človeške razsežnosti, povezane z neustreznim zagotavljanjem zdravja in varnosti pri delu, škodljive posledice tudi za gospodarstvo; težave, povezane z zdravjem in varnostjo pri delu, namreč ovirajo rast in konkurenčnost, obenem pa povzročajo nesorazmerno povečanje stroškov socialnega varstva; |
| --- | --- |

L.

ker ima ta težava poleg človeške razsežnosti, povezane z neustreznim zagotavljanjem zdravja in varnosti pri delu, škodljive posledice tudi za gospodarstvo; težave, povezane z zdravjem in varnostjo pri delu, namreč ovirajo rast in konkurenčnost, obenem pa povzročajo nesorazmerno povečanje stroškov socialnega varstva;

| M. | ker mlajši delavci in delavci v gradbeništvu pri izvajanju obnovitvenih del ali rušenju stavb azbesta v stavbah ne prepoznajo nujno, predvsem to velja v številnih državah članicah, kjer že dolgo velja prepoved uporabe azbesta; |
| --- | --- |

M.

ker mlajši delavci in delavci v gradbeništvu pri izvajanju obnovitvenih del ali rušenju stavb azbesta v stavbah ne prepoznajo nujno, predvsem to velja v številnih državah članicah, kjer že dolgo velja prepoved uporabe azbesta;

| N. | ker so bili številni materiali, ki vsebujejo azbest, že odstranjeni, zapečateni v neprepustno embalažo ali inkapsulirani, mnoga podjetja in lastniki stavb pa imajo dokumentacijo, ki natančno določajo lokacije odlagalnih polj za azbest; |
| --- | --- |

N.

ker so bili številni materiali, ki vsebujejo azbest, že odstranjeni, zapečateni v neprepustno embalažo ali inkapsulirani, mnoga podjetja in lastniki stavb pa imajo dokumentacijo, ki natančno določajo lokacije odlagalnih polj za azbest;

| O. | ker odstranjevanje materialov, ki vsebujejo azbest, iz stavb, zlasti v gospodarsko manj razvitih državah članicah in na podeželskih območjih, predstavlja finančno breme za lastnike stavb, zaradi česar bi moralo biti tudi v prihodnje deležno dejavne podpore na nacionalni ravni in na ravni Evropske unije; |
| --- | --- |

O.

ker odstranjevanje materialov, ki vsebujejo azbest, iz stavb, zlasti v gospodarsko manj razvitih državah članicah in na podeželskih območjih, predstavlja finančno breme za lastnike stavb, zaradi česar bi moralo biti tudi v prihodnje deležno dejavne podpore na nacionalni ravni in na ravni Evropske unije;

| P. | ker običajni življenjski cikel materialov, ki vsebujejo azbest, traja od 30 do 50 let; ker bo to privedlo do povečanja števila obnovitvenih in gradbenih projektov, zaradi česar se bo povečalo tudi število izpostavljenih delavcev; |
| --- | --- |

P.

ker običajni življenjski cikel materialov, ki vsebujejo azbest, traja od 30 do 50 let; ker bo to privedlo do povečanja števila obnovitvenih in gradbenih projektov, zaradi česar se bo povečalo tudi število izpostavljenih delavcev;

| Q. | ker je uspešnost izvajanja predpisov, ki v državah članicah urejajo vprašanje azbesta, omejena zaradi pomanjkanja znanja v zvezi z obstojem materialov, ki vsebujejo azbest, in s tem povezanih nevarnosti, ter zaradi pomanjkanja poklicnega usposabljanja in izobraževanja delavcev na področju gradbeništva in vzdrževalnih del, vključno s strokovnjaki v gradbeništvu, ki z azbestom delajo občasno; |
| --- | --- |

Q.

ker je uspešnost izvajanja predpisov, ki v državah članicah urejajo vprašanje azbesta, omejena zaradi pomanjkanja znanja v zvezi z obstojem materialov, ki vsebujejo azbest, in s tem povezanih nevarnosti, ter zaradi pomanjkanja poklicnega usposabljanja in izobraževanja delavcev na področju gradbeništva in vzdrževalnih del, vključno s strokovnjaki v gradbeništvu, ki z azbestom delajo občasno;

| R. | ker lokalne skupnosti nimajo dovolj strokovnega znanja in izkušenj in se izjemno pomanjkljivo spopadajo z nalogami na področju preprečevanja, spremljanja in izvrševanja, ki so pogosto preveč razdrobljene; |
| --- | --- |

R.

ker lokalne skupnosti nimajo dovolj strokovnega znanja in izkušenj in se izjemno pomanjkljivo spopadajo z nalogami na področju preprečevanja, spremljanja in izvrševanja, ki so pogosto preveč razdrobljene;

| S. | ker so mesta, kjer se nahajajo materiali, ki vsebujejo azbest, pogosto skrita in/ali neznana, védenje o takšnih mestih pa se s časom vse hitreje zmanjšuje; |
| --- | --- |

S.

ker so mesta, kjer se nahajajo materiali, ki vsebujejo azbest, pogosto skrita in/ali neznana, védenje o takšnih mestih pa se s časom vse hitreje zmanjšuje;

| T. | ker bi bil obvezen pregled prisotnosti azbesta v stavbah, ladjah, vlakih, skladiščih, predorih, galerijah, ceveh v javnih in zasebnih vodovodnih omrežjih in odlagališčih odpadkov trdna in utemeljena podlaga za nacionalne, regionalne in evropske programe odstranjevanja azbesta; |
| --- | --- |

T.

ker bi bil obvezen pregled prisotnosti azbesta v stavbah, ladjah, vlakih, skladiščih, predorih, galerijah, ceveh v javnih in zasebnih vodovodnih omrežjih in odlagališčih odpadkov trdna in utemeljena podlaga za nacionalne, regionalne in evropske programe odstranjevanja azbesta;

| U. | ker je Evropska unija oblikovala ambiciozno politiko na področju energetske učinkovitosti, revidirana direktiva o energetski učinkovitosti pa bo po pričakovanjih pripomogla k dolgoročni strategiji prenove stavb v posameznih državah članicah, vendar ta politika ni povezana s strategijami odstranjevanja azbesta; |
| --- | --- |

U.

ker je Evropska unija oblikovala ambiciozno politiko na področju energetske učinkovitosti, revidirana direktiva o energetski učinkovitosti pa bo po pričakovanjih pripomogla k dolgoročni strategiji prenove stavb v posameznih državah članicah, vendar ta politika ni povezana s strategijami odstranjevanja azbesta;

| V. | ker dvomi glede tega, ali je azbest prisoten oziroma ali je bil inkapsuliran ali odstranjen iz posameznih stavb, povzročajo morebitne spore med delodajalci in delavci in ker bodo vnaprejšnje informacije o azbestu omogočile veliko varnejše delovne razmere, zlasti med obnovitvenimi deli; |
| --- | --- |

V.

ker dvomi glede tega, ali je azbest prisoten oziroma ali je bil inkapsuliran ali odstranjen iz posameznih stavb, povzročajo morebitne spore med delodajalci in delavci in ker bodo vnaprejšnje informacije o azbestu omogočile veliko varnejše delovne razmere, zlasti med obnovitvenimi deli;

| W. | ker morajo imeti delavci v skladu z Direktivo 92/57/EGS (15) v nevarnih razmerah na voljo prostore, kjer hranijo delovno obleko ločeno od lastnih oblačil in osebnih predmetov; |
| --- | --- |

W.

ker morajo imeti delavci v skladu z Direktivo 92/57/EGS (15) v nevarnih razmerah na voljo prostore, kjer hranijo delovno obleko ločeno od lastnih oblačil in osebnih predmetov;

| X. | ker bi bilo treba inkapsulacijo ali zatesnitev materialov, ki vsebujejo azbest, dovoliti le, če so ustrezno označeni z opozorili; |
| --- | --- |

X.

ker bi bilo treba inkapsulacijo ali zatesnitev materialov, ki vsebujejo azbest, dovoliti le, če so ustrezno označeni z opozorili;

| Y. | ker tri države članice še vedno dovoljujejo uporabo azbestnih vlaken v elektroliznih celicah, čeprav obstajajo tudi druge tehnične možnosti, ki se uspešno uporabljajo v drugih državah; |
| --- | --- |

Y.

ker tri države članice še vedno dovoljujejo uporabo azbestnih vlaken v elektroliznih celicah, čeprav obstajajo tudi druge tehnične možnosti, ki se uspešno uporabljajo v drugih državah;

| Z. | ker med časovnimi načrti držav članic za priznavanje poklicnih bolezni, povezanih z izpostavljenostjo azbestu, še vedno obstajajo nesprejemljivo velike razlike; |
| --- | --- |

Z.

ker med časovnimi načrti držav članic za priznavanje poklicnih bolezni, povezanih z izpostavljenostjo azbestu, še vedno obstajajo nesprejemljivo velike razlike;

| AA. | ker je ena od glavnih ovir za zdravljenje žrtev nezadostno poročanje o boleznih, povezanih z izpostavljenostjo azbestu; |
| --- | --- |

AA.

ker je ena od glavnih ovir za zdravljenje žrtev nezadostno poročanje o boleznih, povezanih z izpostavljenostjo azbestu;

| AB. | ker se nacionalni programi zdravstvenega nadzora delavcev, izpostavljenih azbestu, v Evropski uniji močno razlikujejo, zlasti glede zdravniških pregledov po prenehanju opravljanja dela; |
| --- | --- |

AB.

ker se nacionalni programi zdravstvenega nadzora delavcev, izpostavljenih azbestu, v Evropski uniji močno razlikujejo, zlasti glede zdravniških pregledov po prenehanju opravljanja dela;

| AC. | ker izpostavljenost azbestu ogroža splošno javnost in povzroča bolezni v prepoznavnem obsegu (16); |
| --- | --- |

AC.

ker izpostavljenost azbestu ogroža splošno javnost in povzroča bolezni v prepoznavnem obsegu (16);

| AD. | ker naj bi bilo po ocenah Svetovne zdravstvene organizacije v Evropski uniji vsako leto med 20 000 in 30 000 pojavov bolezni, povezanih z izpostavljenostjo azbestu, to število pa še ni vrhunec; |
| --- | --- |

AD.

ker naj bi bilo po ocenah Svetovne zdravstvene organizacije v Evropski uniji vsako leto med 20 000 in 30 000 pojavov bolezni, povezanih z izpostavljenostjo azbestu, to število pa še ni vrhunec;

| AE. | ker žrtve zaradi zelo dolgega obdobja latence in zaradi pomanjkanja znanja med zdravstvenimi osebjem niso deležne pravočasne in ustrezne podpore izvajalcev zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

AE.

ker žrtve zaradi zelo dolgega obdobja latence in zaradi pomanjkanja znanja med zdravstvenimi osebjem niso deležne pravočasne in ustrezne podpore izvajalcev zdravstvenih storitev;

| AF. | ker je Poljska edina država članica, ki je sprejela akcijski načrt za državo brez azbesta; |
| --- | --- |

AF.

ker je Poljska edina država članica, ki je sprejela akcijski načrt za državo brez azbesta;

| AG. | ker se število delovnih inšpekcij v številnih državah članicah zmanjšuje in ker se zaradi potez, usmerjenih k večji deregulaciji, povečujejo tveganja zaradi izpostavljenosti azbestu; |
| --- | --- |

AG.

ker se število delovnih inšpekcij v številnih državah članicah zmanjšuje in ker se zaradi potez, usmerjenih k večji deregulaciji, povečujejo tveganja zaradi izpostavljenosti azbestu;

| AH. | ker so številni delavci v gradbeništvu in uporabniki stavb še vedno nezaščiteni pred visokimi ravnmi izpostavljenosti azbestu; |
| --- | --- |

AH.

ker so številni delavci v gradbeništvu in uporabniki stavb še vedno nezaščiteni pred visokimi ravnmi izpostavljenosti azbestu;

| AI. | ker bo tudi z uvedbo prepovedi v stavbah ostalo na milijone ton azbesta in ni nikakršne evidence glede tega, kje je in koliko ga je treba še odstraniti; |
| --- | --- |

AI.

ker bo tudi z uvedbo prepovedi v stavbah ostalo na milijone ton azbesta in ni nikakršne evidence glede tega, kje je in koliko ga je treba še odstraniti;

| AJ. | ker morajo vsi novi zakonodajni predlogi upoštevati veljavno zakonodajo na nacionalni in evropski ravni, pred tem pa mora biti opravljena podrobna ocena njihovih morebitnih učinkov in analiza stroškov in koristi, ki bi jih prinesli; |
| --- | --- |

AJ.

ker morajo vsi novi zakonodajni predlogi upoštevati veljavno zakonodajo na nacionalni in evropski ravni, pred tem pa mora biti opravljena podrobna ocena njihovih morebitnih učinkov in analiza stroškov in koristi, ki bi jih prinesli;

Preverjanje in evidentiranje prisotnosti azbesta

| 1. | poziva Evropsko unijo, naj razmisli o razvoju modela za preverjanje in evidentiranje prisotnosti azbesta v skladu s členom 11 Direktive 2009/148/ES in od lastnikov javnih ali poslovnih stavb zahteva, da:






  a. | preverijo, ali so v stavbah prisotni materiali, ki vsebujejo azbest; |
| --- | --- | --- |

1.

poziva Evropsko unijo, naj razmisli o razvoju modela za preverjanje in evidentiranje prisotnosti azbesta v skladu s členom 11 Direktive 2009/148/ES in od lastnikov javnih ali poslovnih stavb zahteva, da:

a.

preverijo, ali so v stavbah prisotni materiali, ki vsebujejo azbest;

| b. | pripravijo načrte za obvladovanje tveganj, ki jih povzročajo; |
| --- | --- |

b.

pripravijo načrte za obvladovanje tveganj, ki jih povzročajo;

| c. | zagotovijo dostopnost teh informacij delavcem, ki lahko pridejo v stik s temi materiali; |
| --- | --- |

c.

zagotovijo dostopnost teh informacij delavcem, ki lahko pridejo v stik s temi materiali;

| d. | države članice, ki tovrstne obvezne programe že izvajajo, poziva, naj povečajo učinkovitost preverjanja; |
| --- | --- |

d.

države članice, ki tovrstne obvezne programe že izvajajo, poziva, naj povečajo učinkovitost preverjanja;

| 2. | poziva Evropsko unijo, naj razvije modele za spremljanje prisotnosti obstoječega azbesta v zasebnih in javnih stavbah, vključno s stanovanjskimi in nestanovanjskimi stavbami, zemljišči, infrastrukturo, logističnimi objekti in cevovodi; |
| --- | --- |

2.

poziva Evropsko unijo, naj razvije modele za spremljanje prisotnosti obstoječega azbesta v zasebnih in javnih stavbah, vključno s stanovanjskimi in nestanovanjskimi stavbami, zemljišči, infrastrukturo, logističnimi objekti in cevovodi;

| 3. | poziva Evropsko unijo, naj oblikuje modele za spremljanje azbestnih vlaken v zraku na delovnem mestu, v naseljih in na odlagališčih odpadkov ter vlaken, ki so zaradi azbestncementnih vodovodov prisotna v pitni vodi; |
| --- | --- |

3.

poziva Evropsko unijo, naj oblikuje modele za spremljanje azbestnih vlaken v zraku na delovnem mestu, v naseljih in na odlagališčih odpadkov ter vlaken, ki so zaradi azbestncementnih vodovodov prisotna v pitni vodi;

| 4. | poziva Evropsko unijo, naj sledi zgledu Poljske in do leta 2028 izvede oceno učinka ter analizo stroškov in koristi v zvezi z možnostjo, da bi oblikovali akcijske načrte za varno odstranitev azbesta iz javnih stavb in stavb, v katerih se izvajajo storitve, pri katerih je potreben reden javni dostop, ter naj lastnikom zasebnih stavb zagotovi informacije in smernice, s katerimi jih bo spodbudila, da bodo v svojih prostorih dejansko opravljali preglede prisotnosti materialov, ki vsebujejo azbest, in ocene tveganja; če bodo oblikovani izčrpni nacionalni načrti za odstranitev azbesta, bi morali pristojni ministri usklajevati ukrepanje, pristojni organi držav članic pa nadzorovati skladnost lokalnih načrtov za odstranjevanje; |
| --- | --- |

4.

poziva Evropsko unijo, naj sledi zgledu Poljske in do leta 2028 izvede oceno učinka ter analizo stroškov in koristi v zvezi z možnostjo, da bi oblikovali akcijske načrte za varno odstranitev azbesta iz javnih stavb in stavb, v katerih se izvajajo storitve, pri katerih je potreben reden javni dostop, ter naj lastnikom zasebnih stavb zagotovi informacije in smernice, s katerimi jih bo spodbudila, da bodo v svojih prostorih dejansko opravljali preglede prisotnosti materialov, ki vsebujejo azbest, in ocene tveganja; če bodo oblikovani izčrpni nacionalni načrti za odstranitev azbesta, bi morali pristojni ministri usklajevati ukrepanje, pristojni organi držav članic pa nadzorovati skladnost lokalnih načrtov za odstranjevanje;

| 5. | poziva Komisijo, naj vprašanje azbesta vključi v ostale politike, kot je politika Evropske unije o energetski učinkovitosti in o odpadkih; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj vprašanje azbesta vključi v ostale politike, kot je politika Evropske unije o energetski učinkovitosti in o odpadkih;

| 6. | predlaga, da bi strategijo za prenovo stavb za večjo energetsko učinkovitost združili s sočasno odstranitvijo vsega azbesta; |
| --- | --- |

6.

predlaga, da bi strategijo za prenovo stavb za večjo energetsko učinkovitost združili s sočasno odstranitvijo vsega azbesta;

| 7. | poziva Komisijo, naj državam članicam priporoči razvoj javnega registra azbesta, ki bi delavcem in delodajalcem pred pričetkom obnovitvenih del zagotavljal ustrezne informacije glede tveganj, povezanih z azbestom, ter naj dopolni obstoječe ukrepe za varovanje zdravja in varnosti, določene v zakonodaji Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj državam članicam priporoči razvoj javnega registra azbesta, ki bi delavcem in delodajalcem pred pričetkom obnovitvenih del zagotavljal ustrezne informacije glede tveganj, povezanih z azbestom, ter naj dopolni obstoječe ukrepe za varovanje zdravja in varnosti, določene v zakonodaji Evropske unije;

| 8. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami zagotovi učinkovito in neovirano izvajanje evropske zakonodaje na področju azbesta in okrepi uradni inšpekcijski nadzor; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami zagotovi učinkovito in neovirano izvajanje evropske zakonodaje na področju azbesta in okrepi uradni inšpekcijski nadzor;

| 9. | poziva Komisijo, naj zaradi pomanjkanja informacij v zvezi z azbestom za delodajalce in zaposlene sodeluje z državami članicami in zadevnimi zainteresiranimi stranmi, vključno s socialnimi partnerji, pri vzpostavljanju in razvijanju storitev za zagotavljanje svetovanja in najnovejših informacij; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj zaradi pomanjkanja informacij v zvezi z azbestom za delodajalce in zaposlene sodeluje z državami članicami in zadevnimi zainteresiranimi stranmi, vključno s socialnimi partnerji, pri vzpostavljanju in razvijanju storitev za zagotavljanje svetovanja in najnovejših informacij;

| 10. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z nacionalnimi organi zagotovi potrebno podporo za zaščito vse celotne delovne sile v Evropski uniji, saj so mala in srednja podjetja, ki zaposlujejo večino evropske delovne sile, z vidika izvajanja zakonodaje na področju zdravja in varnosti pri delu še posebej izpostavljena; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z nacionalnimi organi zagotovi potrebno podporo za zaščito vse celotne delovne sile v Evropski uniji, saj so mala in srednja podjetja, ki zaposlujejo večino evropske delovne sile, z vidika izvajanja zakonodaje na področju zdravja in varnosti pri delu še posebej izpostavljena;

| 11. | poziva države članice, naj pravilno izvajajo in upoštevajo zahteve Direktive 2009/148/ES ter naj zagotovijo, da bodo njihovi pristojni organiustrezno obveščeni o predvidenih načrtih za delo z materiali, ki vsebujejo azbest; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj pravilno izvajajo in upoštevajo zahteve Direktive 2009/148/ES ter naj zagotovijo, da bodo njihovi pristojni organiustrezno obveščeni o predvidenih načrtih za delo z materiali, ki vsebujejo azbest;

| 12. | poziva generalne sekretarje institucij Evropske unije, naj poskribjo za popoln in javno dostopen register materialov, ki vsebujejo azbest, v stavbah Evropske unije; poziva institucije Evropske unije, naj vzpostavijo javne registre azbesta in naj bodo za zgled; |
| --- | --- |

12.

poziva generalne sekretarje institucij Evropske unije, naj poskribjo za popoln in javno dostopen register materialov, ki vsebujejo azbest, v stavbah Evropske unije; poziva institucije Evropske unije, naj vzpostavijo javne registre azbesta in naj bodo za zgled;

| 13. | poziva Evropsko unijo, naj vzpostavi obvezno razlikovanje med drobljivim in nedrobljivim azbestom; |
| --- | --- |

13.

poziva Evropsko unijo, naj vzpostavi obvezno razlikovanje med drobljivim in nedrobljivim azbestom;

| 14. | poziva Komisijo, naj spodbuja vzpostavljanje centrov za obdelavo in inertizacijo odpadkov, ki vsebujejo azbest, na vsem ozemlju Unije in naj si obenem prizadeva za postopno odpravo vsega dostavljanja tovrstnih odpadkov na odlagališča; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj spodbuja vzpostavljanje centrov za obdelavo in inertizacijo odpadkov, ki vsebujejo azbest, na vsem ozemlju Unije in naj si obenem prizadeva za postopno odpravo vsega dostavljanja tovrstnih odpadkov na odlagališča;

Zagotavljanje kvalifikacij in usposabljanja

| 15. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami ustanovi delovno skupino za oblikovanje minimalnih posebnih strokovnih znanj na področju azbesta za gradbene inženirje, arhitekte in zaposlene v podjetjih, ki so registrirana za odstranjevanje azbesta, in naj zagotovi, da bodo posebnega strokovnega usposabljanja na področju azbesta deležni tudi ostali delavci, na primer zaposleni v ladjedelništvu ali kmetje, pri čemer naj se posebej osredotoči na osebe, ki so odgovorne za odstranjevanje azbesta na terenu, in okrepi njihovo usposabljanje, uporabo zaščitne opreme in nadzor pristojnih organov držav članic nad njihovo dejavnostjo; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami ustanovi delovno skupino za oblikovanje minimalnih posebnih strokovnih znanj na področju azbesta za gradbene inženirje, arhitekte in zaposlene v podjetjih, ki so registrirana za odstranjevanje azbesta, in naj zagotovi, da bodo posebnega strokovnega usposabljanja na področju azbesta deležni tudi ostali delavci, na primer zaposleni v ladjedelništvu ali kmetje, pri čemer naj se posebej osredotoči na osebe, ki so odgovorne za odstranjevanje azbesta na terenu, in okrepi njihovo usposabljanje, uporabo zaščitne opreme in nadzor pristojnih organov držav članic nad njihovo dejavnostjo;

| 16. | poziva Evropsko unijo, naj skupaj s socialnimi partnerji in drugimi zainteresiranimi stranmi vzpostavi programe in dejavnosti ozaveščanja o tveganjih, povezanih z azbestom, ter o ustreznem usposabljanju za vse osebje, ki bi ga utegnili prizadeti materiali, ki vsebujejo azbest, in sicer v skladu s členom 14(1) Direktive 2009/148/ES, ter naj izboljša informacije o veljavni zakonodaji s področja azbesta in poskrbi za praktične smernice, kako jo izvajati; |
| --- | --- |

16.

poziva Evropsko unijo, naj skupaj s socialnimi partnerji in drugimi zainteresiranimi stranmi vzpostavi programe in dejavnosti ozaveščanja o tveganjih, povezanih z azbestom, ter o ustreznem usposabljanju za vse osebje, ki bi ga utegnili prizadeti materiali, ki vsebujejo azbest, in sicer v skladu s členom 14(1) Direktive 2009/148/ES, ter naj izboljša informacije o veljavni zakonodaji s področja azbesta in poskrbi za praktične smernice, kako jo izvajati;

| 17. | poudarja, da bi moralo usposabljanje vseh oseb (delodajalcev, nadzornikov in delavcev), udeleženih v dejavnostih, ki so (lahko) povezane z azbestom, zajemati: lastnosti azbesta in njegove vplive na zdravje, vključno s sinergičnim učinkom kajenja; vrste materialov ali proizvodov, ki utegnejo vsebovati azbest, in mesta, kjer se bi se mogli pojaviti; kako stanje teh materialov ali proizvodov vpliva na sproščanje vlaken in kaj storiti ob stiku z materiali, za katere sumimo, da vsebujejo azbest; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bi moralo usposabljanje vseh oseb (delodajalcev, nadzornikov in delavcev), udeleženih v dejavnostih, ki so (lahko) povezane z azbestom, zajemati: lastnosti azbesta in njegove vplive na zdravje, vključno s sinergičnim učinkom kajenja; vrste materialov ali proizvodov, ki utegnejo vsebovati azbest, in mesta, kjer se bi se mogli pojaviti; kako stanje teh materialov ali proizvodov vpliva na sproščanje vlaken in kaj storiti ob stiku z materiali, za katere sumimo, da vsebujejo azbest;

| 18. | poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami predlaga posebno direktivo, ki bo vsebovala minimalne zahteve za poklicno usposabljanje delavcev na področju gradbeništva in vzdrževalnih del, vključno z vodstvenimi delavci in strokovnjaki v gradbeništvu, ki z azbestom delajo občasno, in zaposlenimi na odlagališčih, kjer se odlagajo odpadki, ki vsebujejo azbest, ali v centrih, specializiranih za obdelavo, varno odstranjevanje in odlaganje azbestnih odpadkov, poziva jo tudi, naj sodeluje s socialnimi partnerji in ostalimi zainteresiranimi stranmi za boljše izvajanje člena 14(2) Direktive 2009/148/ES ter jih podpira z ozaveščanjem glede potrebe po ustreznem usposabljanju, ter naj v ta namen pripravi informacije in gradiva; tovrstno usposabljanje je treba izvajati v rednih časovnih presledkih in ne na stroške delavcev; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami predlaga posebno direktivo, ki bo vsebovala minimalne zahteve za poklicno usposabljanje delavcev na področju gradbeništva in vzdrževalnih del, vključno z vodstvenimi delavci in strokovnjaki v gradbeništvu, ki z azbestom delajo občasno, in zaposlenimi na odlagališčih, kjer se odlagajo odpadki, ki vsebujejo azbest, ali v centrih, specializiranih za obdelavo, varno odstranjevanje in odlaganje azbestnih odpadkov, poziva jo tudi, naj sodeluje s socialnimi partnerji in ostalimi zainteresiranimi stranmi za boljše izvajanje člena 14(2) Direktive 2009/148/ES ter jih podpira z ozaveščanjem glede potrebe po ustreznem usposabljanju, ter naj v ta namen pripravi informacije in gradiva; tovrstno usposabljanje je treba izvajati v rednih časovnih presledkih in ne na stroške delavcev;

| 19. | poziva Evropsko unijo, naj prek Odbora višjih inšpektorjev za delo in nacionalnih inšpektoratov za delo zagotovi, da bodo inšpektorji za delo deležni usposabljanja na področju materialov, ki vsebujejo azbest, in da bodo za svoje dejavnosti na terenu prejeli ustrezno zaščitno opremo; |
| --- | --- |

19.

poziva Evropsko unijo, naj prek Odbora višjih inšpektorjev za delo in nacionalnih inšpektoratov za delo zagotovi, da bodo inšpektorji za delo deležni usposabljanja na področju materialov, ki vsebujejo azbest, in da bodo za svoje dejavnosti na terenu prejeli ustrezno zaščitno opremo;

| 20. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo zdravniki medicine dela ustrezno usposobljeni, ter tako zagotovijo, da bodo seznanjeni s posledicami azbesta in bodo delavcem pod njihovim nadzorom zmožni zagotoviti potrebne informacije; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo zdravniki medicine dela ustrezno usposobljeni, ter tako zagotovijo, da bodo seznanjeni s posledicami azbesta in bodo delavcem pod njihovim nadzorom zmožni zagotoviti potrebne informacije;

Razvoj programov za odstranjevanje azbesta

| 21. | poziva Evropsko unijo, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji in drugimi zainteresiranimi stranmi na evropski, nacionalni in regionalni ravni oblikuje akcijske načrte za ravnanje z azbestom in njegovo odstranjevanje in zagotovi njihovo izmenjavo. Ti načrti bi morali vključevati: zakonodajne predloge, izobraževanje in obveščanje, usposabljanje javnih uslužbencev, nacionalno in mednarodno usposabljanje, programe za financiranje odstranjevanja azbesta, dejavnosti ozaveščanja v zvezi z odstranjevanjem azbesta in proizvodov, ki ga vsebujejo (tudi med odstranjevanjem iz stavb), iz javnih objektov in območij, kjer so bile nekdaj tovarne azbesta, čiščenje obratov, izgradnjo obratov za uničevanje azbesta in odpadkov, ki ga vsebujejo, spremljanje učinkovitosti veljavnih pravnih zahtev, ocene izpostavljenosti tveganju za osebje in varovanje zdravja; |
| --- | --- |

21.

poziva Evropsko unijo, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji in drugimi zainteresiranimi stranmi na evropski, nacionalni in regionalni ravni oblikuje akcijske načrte za ravnanje z azbestom in njegovo odstranjevanje in zagotovi njihovo izmenjavo. Ti načrti bi morali vključevati: zakonodajne predloge, izobraževanje in obveščanje, usposabljanje javnih uslužbencev, nacionalno in mednarodno usposabljanje, programe za financiranje odstranjevanja azbesta, dejavnosti ozaveščanja v zvezi z odstranjevanjem azbesta in proizvodov, ki ga vsebujejo (tudi med odstranjevanjem iz stavb), iz javnih objektov in območij, kjer so bile nekdaj tovarne azbesta, čiščenje obratov, izgradnjo obratov za uničevanje azbesta in odpadkov, ki ga vsebujejo, spremljanje učinkovitosti veljavnih pravnih zahtev, ocene izpostavljenosti tveganju za osebje in varovanje zdravja;

| 22. | poziva države članice, naj si prizadevajo za postopno opustitev azbesta v čim krajšem času; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj si prizadevajo za postopno opustitev azbesta v čim krajšem času;

| 23. | poudarja, da je treba za delavce, ki utegnejo delati v bližini materialov, ki vsebujejo azbest, razviti varne delovne postopke, vključno s pravilno uporabo osebne zaščitne opreme; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je treba za delavce, ki utegnejo delati v bližini materialov, ki vsebujejo azbest, razviti varne delovne postopke, vključno s pravilno uporabo osebne zaščitne opreme;

| 24. | poziva Komisijo, naj izvede raziskave za pregled obstoječe mejne vrednosti za azbestna vlakna; morebitno znižanje in dejansko določena vrednost pa mora temeljiti na trednih znanstvenih dokazih; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj izvede raziskave za pregled obstoječe mejne vrednosti za azbestna vlakna; morebitno znižanje in dejansko določena vrednost pa mora temeljiti na trednih znanstvenih dokazih;

| 25. | poziva Evropsko unijo, naj metodo fazno kontrastne optične mikroskopije (PCOM – Phase-Contrast Optical Microscopy) nadomesti z analitično transmisijsko elektronsko mikroskopijo (ATEM – Analytical Transmission Electron Microscopy), ki je natančnejša in zagotavlja boljše odkrivanje drobnih delcev; |
| --- | --- |

25.

poziva Evropsko unijo, naj metodo fazno kontrastne optične mikroskopije (PCOM – Phase-Contrast Optical Microscopy) nadomesti z analitično transmisijsko elektronsko mikroskopijo (ATEM – Analytical Transmission Electron Microscopy), ki je natančnejša in zagotavlja boljše odkrivanje drobnih delcev;

| 26. | poziva Evropsko unijo, naj na podlagi načel, ki jih je sprejela Svetovna zdravstvena organizacija, oblikuje načrt za delovna mesta brez azbesta in okolje brez azbesta (17); |
| --- | --- |

26.

poziva Evropsko unijo, naj na podlagi načel, ki jih je sprejela Svetovna zdravstvena organizacija, oblikuje načrt za delovna mesta brez azbesta in okolje brez azbesta (17);

| 27. | poziva Evropsko unijo, naj prek Odbora višjih inšpektorjev za delo in nacionalnih inšpektoratov za delo zagotovi popolno izvrševanje uredb Evropske unije in nacionalnih predpisov, ki urejajo vprašanje azbesta; |
| --- | --- |

27.

poziva Evropsko unijo, naj prek Odbora višjih inšpektorjev za delo in nacionalnih inšpektoratov za delo zagotovi popolno izvrševanje uredb Evropske unije in nacionalnih predpisov, ki urejajo vprašanje azbesta;

| 28. | poziva Komisijo, naj usklajeno strategijo o azbestu vključi v prihodnjo strategijo Skupnosti za zdravje in varnost 2014–2020 ter naj Evropski agenciji za varnost in zdravje pri delu zagotovi učinkovita orodja za izboljšanje zbiranja in razširjanja tehničnih, znanstvenih in ekonomskih informacij v državah članicah in za enostavnejše oblikovanje in izvajanje nacionalnih politik, namenjenih varovanju zdravja in varnosti delavcev; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj usklajeno strategijo o azbestu vključi v prihodnjo strategijo Skupnosti za zdravje in varnost 2014–2020 ter naj Evropski agenciji za varnost in zdravje pri delu zagotovi učinkovita orodja za izboljšanje zbiranja in razširjanja tehničnih, znanstvenih in ekonomskih informacij v državah članicah in za enostavnejše oblikovanje in izvajanje nacionalnih politik, namenjenih varovanju zdravja in varnosti delavcev;

| 29. | poziva Komisijo, naj pregleda napredek pri razvoju diafragem brez krizotila za uporabo pri elektrolizi, in sicer v skladu z delom 6 Priloge XVII k uredbi REACH, ter naj zagotovi, da bodo nadomeščene pred iztekom desetletnega obdobja izvzetja, sprejetega leta 2009; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj pregleda napredek pri razvoju diafragem brez krizotila za uporabo pri elektrolizi, in sicer v skladu z delom 6 Priloge XVII k uredbi REACH, ter naj zagotovi, da bodo nadomeščene pred iztekom desetletnega obdobja izvzetja, sprejetega leta 2009;

| 30. | poziva Komisijo, naj okrepi predhodne ocene nadomestnih proizvodov za azbest; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj okrepi predhodne ocene nadomestnih proizvodov za azbest;

| 31. | poziva Komisijo, naj spodbuja raziskave in dejavnosti za sanacijo okolja, namenjene onemogočanju resuspenzije posameznih vlaken in/ali uničenju vlaknaste kristalne mreže azbesta; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj spodbuja raziskave in dejavnosti za sanacijo okolja, namenjene onemogočanju resuspenzije posameznih vlaken in/ali uničenju vlaknaste kristalne mreže azbesta;

| 32. | poudarja, da je treba v zvezi z ravnanjem z azbestnimi odpadki v soglasju s prebivalci zadevnih območij sprejeti ukrepe v spodbudo in podporo raziskavam in tehnologijam, zasnovanim na okolju neškodljivih alternativah, in za zagotovitev postopkov za deaktivacijo aktivnih azbestnih vlaken in njihovo pretvorbo v snovi, ki ne ogrožajo javnega zdravja, kot je na primer inertizacija odpadkov, ki vsebujeo azbest; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je treba v zvezi z ravnanjem z azbestnimi odpadki v soglasju s prebivalci zadevnih območij sprejeti ukrepe v spodbudo in podporo raziskavam in tehnologijam, zasnovanim na okolju neškodljivih alternativah, in za zagotovitev postopkov za deaktivacijo aktivnih azbestnih vlaken in njihovo pretvorbo v snovi, ki ne ogrožajo javnega zdravja, kot je na primer inertizacija odpadkov, ki vsebujeo azbest;

| 33. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo nadzor, ki je potreben, da bi se vse zadevne zainteresirane strani, zlasti tiste, ki se ukvarjajo z obdelavo azbestnih odpadkov na odlagališčih, obvezale k spoštovanju vseh določb o varovanju zdravja iz Direktive 2009/148/ES, in naj zagotovijo, da bodo vsi odpadki, ki vsebujejo azbest, ne glede na vsebnost azbestnih vlaken, uvrščeni med nevarne odpadke v skladu s posodobljeno različico Odločbe 2000/532/ES; poudarja, da se morajo ti odpadki odlagati le na namenskih odlagališčih, kot je določeno v Direktivi 1999/31/ES, ali po pridobitvi dovoljenja obdelati v namenskih, preizkušenih in varnih obratih za obdelavo in inertizacijo, o čemer mora biti lokalno prebivalstvo obveščeno; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo nadzor, ki je potreben, da bi se vse zadevne zainteresirane strani, zlasti tiste, ki se ukvarjajo z obdelavo azbestnih odpadkov na odlagališčih, obvezale k spoštovanju vseh določb o varovanju zdravja iz Direktive 2009/148/ES, in naj zagotovijo, da bodo vsi odpadki, ki vsebujejo azbest, ne glede na vsebnost azbestnih vlaken, uvrščeni med nevarne odpadke v skladu s posodobljeno različico Odločbe 2000/532/ES; poudarja, da se morajo ti odpadki odlagati le na namenskih odlagališčih, kot je določeno v Direktivi 1999/31/ES, ali po pridobitvi dovoljenja obdelati v namenskih, preizkušenih in varnih obratih za obdelavo in inertizacijo, o čemer mora biti lokalno prebivalstvo obveščeno;

Priznavanje bolezni, povezanih z izpostavljenostjo azbestu

| 34. | priznava, da priporočili o poklicnih boleznih nista privedli do harmoniziranih nacionalnih standardov in postopkov za ugotavljanje, prijavljanje in priznavanje bolezni, povezanih z izpostavljenostjo azbestu, in za določanje odškodnin, zaradi česar se nacionalni sistemi še vedno močno razlikujejo; |
| --- | --- |

34.

priznava, da priporočili o poklicnih boleznih nista privedli do harmoniziranih nacionalnih standardov in postopkov za ugotavljanje, prijavljanje in priznavanje bolezni, povezanih z izpostavljenostjo azbestu, in za določanje odškodnin, zaradi česar se nacionalni sistemi še vedno močno razlikujejo;

| 35. | poziva Komisijo, naj spremeni Priporočilo 2003/670/ES, da bo odražalo napredek v medicinskih raziskavah ter da bosta zajeta tudi rak na grlu in jajčnikih kot obolenji, povezani z izpostavljenostjo azbestu; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj spremeni Priporočilo 2003/670/ES, da bo odražalo napredek v medicinskih raziskavah ter da bosta zajeta tudi rak na grlu in jajčnikih kot obolenji, povezani z izpostavljenostjo azbestu;

| 36. | obžaluje pomanjkanje informacij iz več držav članic, kar onemogoča zanesljive napovedi v zvezi z umrljivostjo zaradi mezotelioma v Evropi, saj po ocenah Svetovne zdravstvene organizacije samo v Evropski uniji glede vsako leto zabeležimo med 20 000 in 30 000 primerov bolezni zaradi izpostavljenosti azbestu in bo v EU do leta 2030 zaradi mezotelioma po pričakovanjih umrlo več kot 300 000 državljanov; pri tem pripisuje izjemen pomen obveščanju in usposabljanju državljanov ter izmenjavi najboljše prakse med državami članicami za diagnosticiranje bolezni zaradi izpostavljenosti azbestu; |
| --- | --- |

36.

obžaluje pomanjkanje informacij iz več držav članic, kar onemogoča zanesljive napovedi v zvezi z umrljivostjo zaradi mezotelioma v Evropi, saj po ocenah Svetovne zdravstvene organizacije samo v Evropski uniji glede vsako leto zabeležimo med 20 000 in 30 000 primerov bolezni zaradi izpostavljenosti azbestu in bo v EU do leta 2030 zaradi mezotelioma po pričakovanjih umrlo več kot 300 000 državljanov; pri tem pripisuje izjemen pomen obveščanju in usposabljanju državljanov ter izmenjavi najboljše prakse med državami članicami za diagnosticiranje bolezni zaradi izpostavljenosti azbestu;

| 37. | poudarja, da so vse vrste bolezni zaradi izpostavljenosti azbestu, kot sta rak na pljučih in plevralni mezoteliom, ki jih povzroča vdihovanje prosto lebdečih azbestnih vlaken, ki so dovolj tanka, da lahko dosežejo pljučne mešičke, in dovolj dolga, da presežejo velikost makrofagov, pa tudi različne vrste raka, ki jih poleg vdihovanja vlaken v zraku povzroča tudi uživanje vode iz azbestnih cevi, ki ta vlakna vsebuje, priznane kot nevarne za zdravje in se lahko pokažejo šele po več desetletjih, v nekaterih primerih celo po več kot 40 letih; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da so vse vrste bolezni zaradi izpostavljenosti azbestu, kot sta rak na pljučih in plevralni mezoteliom, ki jih povzroča vdihovanje prosto lebdečih azbestnih vlaken, ki so dovolj tanka, da lahko dosežejo pljučne mešičke, in dovolj dolga, da presežejo velikost makrofagov, pa tudi različne vrste raka, ki jih poleg vdihovanja vlaken v zraku povzroča tudi uživanje vode iz azbestnih cevi, ki ta vlakna vsebuje, priznane kot nevarne za zdravje in se lahko pokažejo šele po več desetletjih, v nekaterih primerih celo po več kot 40 letih;

| 38. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo vsi primeri azbestoze, mezotelioma in sorodnih bolezni evidentirani s sistematičnim zbiranjem podatkov o poklicnih in nepoklicnih boleznih zaradi izpostavljenosti azbestu, naj razvrstijo in uradno registrirajo plevralne plake kot bolezen zaradi izpostavljenosti azbestu in s pomočjo namenskih observatorijev omogočijo zanesljivo kartiranje prisotnosti azbesta; poudarja, da bi morale biti v tej evidenci in na zemljevidu prisotnosti azbesta na ravni EU natančno označene javne in zasebne lokacije, kjer je prisoten azbest, pa tudi podrobne podatke o odlagališčih, kjer se nahajajo azbestni odpadki, s čimer bi preprečili nenamerno odkopavanje tal, ki vsebujejo te snovi, in prispevali k izvajanju preprečevalnih in sanacijskih ukrepov; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo vsi primeri azbestoze, mezotelioma in sorodnih bolezni evidentirani s sistematičnim zbiranjem podatkov o poklicnih in nepoklicnih boleznih zaradi izpostavljenosti azbestu, naj razvrstijo in uradno registrirajo plevralne plake kot bolezen zaradi izpostavljenosti azbestu in s pomočjo namenskih observatorijev omogočijo zanesljivo kartiranje prisotnosti azbesta; poudarja, da bi morale biti v tej evidenci in na zemljevidu prisotnosti azbesta na ravni EU natančno označene javne in zasebne lokacije, kjer je prisoten azbest, pa tudi podrobne podatke o odlagališčih, kjer se nahajajo azbestni odpadki, s čimer bi preprečili nenamerno odkopavanje tal, ki vsebujejo te snovi, in prispevali k izvajanju preprečevalnih in sanacijskih ukrepov;

| 39. | poziva Komisijo in države članice, naj izvedejo raziskavo za opredelitev obsega in resnosti klinično merljivih psiholoških učinkov v skupnostih po vsej Evropski uniji, prizadetih zaradi bolezni, ki jih je mogoče pripisati izključno izpostavljenosti azbestu (18); |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo in države članice, naj izvedejo raziskavo za opredelitev obsega in resnosti klinično merljivih psiholoških učinkov v skupnostih po vsej Evropski uniji, prizadetih zaradi bolezni, ki jih je mogoče pripisati izključno izpostavljenosti azbestu (18);

| 40. | poziva zavarovalnice in odškodninske družbe, naj sprejmejo skupen pristop k priznavanju poklicnih bolezni, povezanih z izpostavljenostjo azbestu, in določanju odškodnin zanje; |
| --- | --- |

40.

poziva zavarovalnice in odškodninske družbe, naj sprejmejo skupen pristop k priznavanju poklicnih bolezni, povezanih z izpostavljenostjo azbestu, in določanju odškodnin zanje;

| 41. | poziva k poenostavitvi in olajšanju izvajanja postopkov priznavanja; |
| --- | --- |

41.

poziva k poenostavitvi in olajšanju izvajanja postopkov priznavanja;

| 42. | poziva Komisijo, naj nemudoma poda predlog za spremembo Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu, s čimer bo zagotovila zaščito in varovanje zdravja delavcev, pri katerih obstaja tveganje, da bodo izpostavljeni rakotvornim snovem, s spodbujanjem in izmenjavo najboljših praks na področju preprečevanja in diagnosticiranja; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj nemudoma poda predlog za spremembo Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu, s čimer bo zagotovila zaščito in varovanje zdravja delavcev, pri katerih obstaja tveganje, da bodo izpostavljeni rakotvornim snovem, s spodbujanjem in izmenjavo najboljših praks na področju preprečevanja in diagnosticiranja;

| 43. | poziva Evropsko unijo, naj zagotovi, da bodo vse poklicne bolezni, povezane z izpostavljenostjo azbestu, vključno s plevralnimi plaki, priznane kot poklicna bolezen; |
| --- | --- |

43.

poziva Evropsko unijo, naj zagotovi, da bodo vse poklicne bolezni, povezane z izpostavljenostjo azbestu, vključno s plevralnimi plaki, priznane kot poklicna bolezen;

| 44. | priznava, da žrtve azbesta zaradi zelo dolgih obdobij latence pogosto ne morejo dokazati vzročno-posledične povezave s svojo poklicno izpostavljenostjo azbestu; |
| --- | --- |

44.

priznava, da žrtve azbesta zaradi zelo dolgih obdobij latence pogosto ne morejo dokazati vzročno-posledične povezave s svojo poklicno izpostavljenostjo azbestu;

| 45. | poziva države članice, naj dokaznega bremena ne nalagajo žrtvam azbesta, temveč naj vzpostavijo širše pravice do odškodnine, kot je predlagano v Priporočilu Komisije 2003/670/ES (19); |
| --- | --- |

45.

poziva države članice, naj dokaznega bremena ne nalagajo žrtvam azbesta, temveč naj vzpostavijo širše pravice do odškodnine, kot je predlagano v Priporočilu Komisije 2003/670/ES (19);

| 46. | poziva Evropsko unijo, naj državam članicam priporoči, da sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo zagotovile, da se bodo vsi primeri poklicnih bolezni, povezanih z izpostavljenostjo azbestu, ugotavljali, prijavljali pristojnemu organu in da jih bodo preučili strokovnjaki; |
| --- | --- |

46.

poziva Evropsko unijo, naj državam članicam priporoči, da sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo zagotovile, da se bodo vsi primeri poklicnih bolezni, povezanih z izpostavljenostjo azbestu, ugotavljali, prijavljali pristojnemu organu in da jih bodo preučili strokovnjaki;

| 47. | poziva k preganjanju in kaznovanju kršiteljevev ter posledično k pregledu in odpravi vseh ovir za tovrstno ukrepanje, ki bi utegnile obstajati v nacionalnem kazenskem pravu; |
| --- | --- |

47.

poziva k preganjanju in kaznovanju kršiteljevev ter posledično k pregledu in odpravi vseh ovir za tovrstno ukrepanje, ki bi utegnile obstajati v nacionalnem kazenskem pravu;

| 48. | poziva Komisijo, naj širi najboljše prakse na področju nacionalnih smernic in praks za nacionalne postopke za priznavanje bolezni, povezanih z izpostavljenostjo azbestu; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj širi najboljše prakse na področju nacionalnih smernic in praks za nacionalne postopke za priznavanje bolezni, povezanih z izpostavljenostjo azbestu;

| 49. | poziva Komisijo, naj podpre izmenjavo najboljših praks za usposabljanje zdravstvenega osebja na področju diagnosticiranja bolezni, povezanih z izpostavljenostjo azbestu; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj podpre izmenjavo najboljših praks za usposabljanje zdravstvenega osebja na področju diagnosticiranja bolezni, povezanih z izpostavljenostjo azbestu;

| 50. | poziva ustrezne agencije EU, naj s pomočjo neodvisnih zdravstvenih in tehničnih strokovnjakov opredelijo znanstvene dokaze, potrebne za dokazovanje, da so bolezen, povezano z izpostavljenostjo azbestu, povzročili določeni delovni pogoji; |
| --- | --- |

50.

poziva ustrezne agencije EU, naj s pomočjo neodvisnih zdravstvenih in tehničnih strokovnjakov opredelijo znanstvene dokaze, potrebne za dokazovanje, da so bolezen, povezano z izpostavljenostjo azbestu, povzročili določeni delovni pogoji;

Podpora skupinam, ki združujejo žrtve azbesta

| 51. | poziva Komisijo, naj podpre konference skupin, ki združujejo žrtve azbesta in jim pomagajo s strokovnim svetovanjem ter svojim članom nudijo pomoč; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj podpre konference skupin, ki združujejo žrtve azbesta in jim pomagajo s strokovnim svetovanjem ter svojim članom nudijo pomoč;

| 52. | poziva Komisijo, naj podpre mrežo žrtev azbesta na ravni Evropske unije; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj podpre mrežo žrtev azbesta na ravni Evropske unije;

Strategije za svetovno prepoved azbesta25

| 53. | poudarja, da imajo vse žrtve azbesta v Evropski uniji in njihovi svojci ne glede na vir izpostavljenosti ali zaposlitveni status izpostavljene osebe pravico do hitrega in primernega zdravljenja in ustrezne finančne podpore iz svojih nacionalnih zdravstvenih sistemov; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da imajo vse žrtve azbesta v Evropski uniji in njihovi svojci ne glede na vir izpostavljenosti ali zaposlitveni status izpostavljene osebe pravico do hitrega in primernega zdravljenja in ustrezne finančne podpore iz svojih nacionalnih zdravstvenih sistemov;

| 54. | poziva Evropsko unijo, naj sodeluje z mednarodnimi organizacijami in kot prva razvije instrumente, s katerimi bo trg z azbestom označila kot trgovino s strupenimi snovmi; |
| --- | --- |

54.

poziva Evropsko unijo, naj sodeluje z mednarodnimi organizacijami in kot prva razvije instrumente, s katerimi bo trg z azbestom označila kot trgovino s strupenimi snovmi;

| 55. | na splošno poziva, naj se pojem zdravja in varnosti zaposlenih upošteva v nacionalni zakonodaji in naj bodo delodajalci dolžni zagotoviti njegovo izvajanje v smislu Okvirne direktive 89/391/EGS; |
| --- | --- |

55.

na splošno poziva, naj se pojem zdravja in varnosti zaposlenih upošteva v nacionalni zakonodaji in naj bodo delodajalci dolžni zagotoviti njegovo izvajanje v smislu Okvirne direktive 89/391/EGS;

| 56. | poziva Evropsko unijo, naj uvrstitev krizotila na seznam iz Priloge III k Rotterdamski konvenciji obravnava kot glavno prednostno nalogo; |
| --- | --- |

56.

poziva Evropsko unijo, naj uvrstitev krizotila na seznam iz Priloge III k Rotterdamski konvenciji obravnava kot glavno prednostno nalogo;

| 57. | poziva Evropsko unijo, naj nesprejemljivo odlaganje azbesta v državah v razvoju obravnava na forumih, kjer se razpravlja o trgovinskih sporazumih, zlasti v Svetovni trgovinski organizaciji, in naj izvaja diplomatske in finančne pritiske na države, ki azbest izvažajo, da bi odpravile rudarjenje azbesta in končale nezakonito in neetično prakso izvažanja izrabljenih ladij, ki vsebujejo azbest; |
| --- | --- |

57.

poziva Evropsko unijo, naj nesprejemljivo odlaganje azbesta v državah v razvoju obravnava na forumih, kjer se razpravlja o trgovinskih sporazumih, zlasti v Svetovni trgovinski organizaciji, in naj izvaja diplomatske in finančne pritiske na države, ki azbest izvažajo, da bi odpravile rudarjenje azbesta in končale nezakonito in neetično prakso izvažanja izrabljenih ladij, ki vsebujejo azbest;

| 58. | poziva Evropsko unijo, naj v sodelovanju s Svetovno zdravstveno organizacijo, tretjimi državami in drugimi mednarodnimi organi spodbuja visoko raven zdravja in varnosti pri delu po vsem svetu, na primer z opredelitvijo težav, povezanih z azbestom, in s spodbujanjem rešitev, ki bodo ugodno vplivale na varovanje zdravja; |
| --- | --- |

58.

poziva Evropsko unijo, naj v sodelovanju s Svetovno zdravstveno organizacijo, tretjimi državami in drugimi mednarodnimi organi spodbuja visoko raven zdravja in varnosti pri delu po vsem svetu, na primer z opredelitvijo težav, povezanih z azbestom, in s spodbujanjem rešitev, ki bodo ugodno vplivale na varovanje zdravja;

| 59. | poziva Evropsko unijo, naj razvije in podpira izvoz brezazbestnih tehnologij in znanja o azbestu v države v razvoju; |
| --- | --- |

59.

poziva Evropsko unijo, naj razvije in podpira izvoz brezazbestnih tehnologij in znanja o azbestu v države v razvoju;

| 60. | obsoja evropske finančne naložbe v svetovno azbestno industrijo; |
| --- | --- |

60.

obsoja evropske finančne naložbe v svetovno azbestno industrijo;

| 61. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da plovila, ki azbest prevažajo kot tovor v tranzitu, ne bodo smela niti vpluti v pristanišča niti uporabljati pristaniških zmogljivosti ali začasnega skladiščenja v Evropski uniji; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da plovila, ki azbest prevažajo kot tovor v tranzitu, ne bodo smela niti vpluti v pristanišča niti uporabljati pristaniških zmogljivosti ali začasnega skladiščenja v Evropski uniji;

o

o o

| 62. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

62.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  „Razviti preprečevalne in varnostne ukrepe za snovi, ki so dokazano rakotvorne, z določitvijo mejnih vrednosti izpostavljenosti, zahtev glede vzorčenja, merilnih metod, zadovoljivih higienskih pogojev na delovnem mestu in z določitvijo prepovedi, kjer je to potrebno.“

(2)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1.

(3)  UL L 245, 26.8.1992, str. 6.

(4)  UL L 330, 16.12.2009, str. 28.

(5)  UL L 160, 26.6.1990, str. 39.

(6)  UL C 41 E, 19.2.2009, str. 14.

(7)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 106.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0589.

(9)  http://www.who.int/ipcs/features/10chemicals_en.pdf

(10)  http://monographs.iarc.fr/ENG/Monographs/vol100C/mono100C.pdf

(11)  http://www.icohweb.org/site_new/multimedia/news/pdf/ICOH%20Statement%20on%20global%20asbestos%20ban.pdf

(12)  http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=4376&langId=en

(13)  http://www.eurogip.fr/en/docs/EUROGIP-24E-AsbestosOccDiseases.pdf

(14)  http://www.europeanforum.org/pdf/Eurogip-08_E-cost.pdf

(15)  Direktiva 92/57/EGS: Priloga IV, del A, Splošne minimalne zahteve za delovna mesta na gradbiščih,14.1.2: „Če okoliščine zahtevajo (na primer nevarne snovi, vlaga, umazanija), morajo delavci imeti na voljo prostore, kjer hranijo delovno obleko ločeno od lastnih oblačil in osebnih predmetov.“

(16)  Parlamentarni odbor je leta 1978 po zaključku 18 mesecev trajajoče preiskave sklenil, da azbest predstavlja „nevarnost tako za delavce v azbestni industriji kot tudi za tiste delavce, ki so mu izpostavljeni v drugih primerih“ (Evropski parlament, 1978).

(17)  Svetovna zdravstvena organizacija – „Global Health Risks: Mortality and burden of disease attributable to selected major risks“ (Smrtnost in breme bolezni, ki jih je mogoče pripisati nekaterim glavnim tveganjem, ni na voljo v slovenščini), http://www.who.int/healthinfo/global_burden_disease/GlobalHealthRisks_report_full.pdf in http://www.who.int/ipcs/assessment/public_health/asbestos/en/

(18)  Soočanje z mezoteliomom je za obolele in njihove družine izjemno težavno, nenazadnje tudi s psihološkega vidika. Raziskava, ki jo je univerza v Torinu izvedla v kraju Casale Monferrato (profesor A. Granieri), je pokazala, da se pri obolelih za mezoteliomom in njihovih družinah kažejo različni psihološki simptomi, ki so značilni za znanstveno priznani pojem posttravmatske stresne motnje.

(19)  UL L 238, 25.9.2003, str. 28.

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/111 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/111

---

P7_TA(2013)0094

Statut evropske vzajemne družbe

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 s priporočili Komisiji o statutu evropske vzajemne družbe (2012/2039(INL))

(2016/C 036/17)

Evropski parlament

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Sveta o statutu evropske vzajemne družbe (COM(1991)0273) in spremenjenega predloga (COM(1993)0252), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Sveta o statutu evropske vzajemne družbe (COM(1991)0273) in spremenjenega predloga (COM(1993)0252),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. septembra 2005 o rezultatih preverjanja zakonodajnih predlogov, ki čakajo na obravnavo zakonodajalca (COM(2005)0462), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. septembra 2005 o rezultatih preverjanja zakonodajnih predlogov, ki čakajo na obravnavo zakonodajalca (COM(2005)0462),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom „Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom „Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast“ (COM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2011 z naslovom „Pobuda za socialno podjetništvo – Ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij“ (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2011 z naslovom „Pobuda za socialno podjetništvo – Ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij“ (COM(2011)0682),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. maja 2006 o izidu pregleda zakonodajnih predlogov, ki čakajo na obravnavo zakonodajalca (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. maja 2006 o izidu pregleda zakonodajnih predlogov, ki čakajo na obravnavo zakonodajalca (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2006 o nedavnem razvoju dogodkov in nadaljnjih možnostih na področju prava družb (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2006 o nedavnem razvoju dogodkov in nadaljnjih možnostih na področju prava družb (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. novembra 2010 o vidikih civilnega, gospodarskega, družinskega in mednarodnega zasebnega prava v Akcijskem načrtu za uresničevanje Stockholmskega programa (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. novembra 2010 o vidikih civilnega, gospodarskega, družinskega in mednarodnega zasebnega prava v Akcijskem načrtu za uresničevanje Stockholmskega programa (4),

| — | ob upoštevanju svoje izjave z dne 10. marca 2011 o pripravi evropskega statuta za vzajemne družbe, združenja in fundacije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje izjave z dne 10. marca 2011 o pripravi evropskega statuta za vzajemne družbe, združenja in fundacije (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o prihodnosti evropskega prava družb (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o prihodnosti evropskega prava družb (6),

| — | ob upoštevanju ocene evropske dodane vrednosti o statutu evropske vzajemne družbe, ki jo je oddelek za evropsko dodano vrednost predložil Odboru za pravne zadeve 21. januarja 2013 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene evropske dodane vrednosti o statutu evropske vzajemne družbe, ki jo je oddelek za evropsko dodano vrednost predložil Odboru za pravne zadeve 21. januarja 2013 (7),

| — | ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0018/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0018/2013),

| A. | ker je Komisija marca 2006 umaknila svoj osnutek predloga za uredbo o statutu evropske vzajemne družbe; |
| --- | --- |

A.

ker je Komisija marca 2006 umaknila svoj osnutek predloga za uredbo o statutu evropske vzajemne družbe;

| B. | ker je bila leta 2003 sprejeta uredba o statutu evropske zadruge (8) in ker je Komisija 8. februarja 2012 predstavila predlog uredbe Sveta o statutu evropske fundacije; |
| --- | --- |

B.

ker je bila leta 2003 sprejeta uredba o statutu evropske zadruge (8) in ker je Komisija 8. februarja 2012 predstavila predlog uredbe Sveta o statutu evropske fundacije;

| C. | ker so v študiji, ki jo je leta 2011 naročil Odbor Evropskega parlamenta za zaposlovanje in socialne zadeve, jasno predstavljene socialne, politične in gospodarske posledice ukrepov Unije na področju vzajemnih družb; |
| --- | --- |

C.

ker so v študiji, ki jo je leta 2011 naročil Odbor Evropskega parlamenta za zaposlovanje in socialne zadeve, jasno predstavljene socialne, politične in gospodarske posledice ukrepov Unije na področju vzajemnih družb;

| D. | ker je Parlament v zadnjih letih sprejel več resolucij, s katerimi je pozval k sprejetju uredbe o statutu evropske vzajemne družbe; ker je obžalovanja vredno, da Komisija po tem, ko je leta 2006 umaknila predlog o evropskem statutu za vzajemne družbe, ni pripravila novega predloga, ki bi vzajemnim družbam zagotovil ustrezen pravni instrument za njihove čezmejne dejavnosti; |
| --- | --- |

D.

ker je Parlament v zadnjih letih sprejel več resolucij, s katerimi je pozval k sprejetju uredbe o statutu evropske vzajemne družbe; ker je obžalovanja vredno, da Komisija po tem, ko je leta 2006 umaknila predlog o evropskem statutu za vzajemne družbe, ni pripravila novega predloga, ki bi vzajemnim družbam zagotovil ustrezen pravni instrument za njihove čezmejne dejavnosti;

| E. | ker se je Komisija zavzela, da bo pregledala nekaj predhodnih predlogov o statutu evropske vzajemne družbe in ponovno preučila potrebo po zakonodajnem ukrepu za celovito oceno učinka; ker Parlament pozdravlja študijo o trenutnem položaju in obetih za vzajemne družbe v Uniji, ki jo je v zvezi s tem naročila Komisija in ki obravnava težave vzajemnih družb, ki so posledica neobstoja pravnih okvirov v nekaterih državah članicah, ter težave pri ustanavljanju novih vzajemnih družb zaradi kapitalskih zahtev in pomanjkljivih rešitev za povezovanje v skupine; ker bi morala Komisija predlagati ustrezne rešitve za te težave – vključno s statutom – da bi se tako omogočilo boljše priznavanje prispevka vzajemnih družb k socialnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

E.

ker se je Komisija zavzela, da bo pregledala nekaj predhodnih predlogov o statutu evropske vzajemne družbe in ponovno preučila potrebo po zakonodajnem ukrepu za celovito oceno učinka; ker Parlament pozdravlja študijo o trenutnem položaju in obetih za vzajemne družbe v Uniji, ki jo je v zvezi s tem naročila Komisija in ki obravnava težave vzajemnih družb, ki so posledica neobstoja pravnih okvirov v nekaterih državah članicah, ter težave pri ustanavljanju novih vzajemnih družb zaradi kapitalskih zahtev in pomanjkljivih rešitev za povezovanje v skupine; ker bi morala Komisija predlagati ustrezne rešitve za te težave – vključno s statutom – da bi se tako omogočilo boljše priznavanje prispevka vzajemnih družb k socialnemu gospodarstvu;

| F. | ker je hvalevredno, da je Komisija priznala potrebo po statutu ter se obvezala, da bo pripravila kakovostnejšo zakonodajo za organizacije socialnega gospodarstva, vključno z vzajemnimi družbami, hkrati pa poudarja, da bi morale biti vzajemne družbe sposobne čezmejnega delovanja, kar bi prispevalo k evropskim prizadevanjem za okrepitev rasti in zaupanja v Evropskem gospodarskem prostoru (9); |
| --- | --- |

F.

ker je hvalevredno, da je Komisija priznala potrebo po statutu ter se obvezala, da bo pripravila kakovostnejšo zakonodajo za organizacije socialnega gospodarstva, vključno z vzajemnimi družbami, hkrati pa poudarja, da bi morale biti vzajemne družbe sposobne čezmejnega delovanja, kar bi prispevalo k evropskim prizadevanjem za okrepitev rasti in zaupanja v Evropskem gospodarskem prostoru (9);

| G. | ker gre zato upati, da bo evropski statut velikopotezen in inovativen, tako da bo omogočil zaščito zaposlenih in njihovih družin, ki se odločajo za mobilnost med državami Unije; |
| --- | --- |

G.

ker gre zato upati, da bo evropski statut velikopotezen in inovativen, tako da bo omogočil zaščito zaposlenih in njihovih družin, ki se odločajo za mobilnost med državami Unije;

| H. | ker so vzajemne družbe prostovoljne skupine fizičnih ali pravnih oseb, njihov namen pa je zadovoljitev potreb članov in ne toliko donosnost naložb; ker delujejo po načelu prostovoljnega in odprtega članstva ter solidarnosti med člani, upravljajo pa se na podlagi demokratičnih načel (kot je načelo en član, en glas za vzajemne družbe posameznikov) ter tako prispevajo k odgovornemu in trajnostnemu upravljanju; |
| --- | --- |

H.

ker so vzajemne družbe prostovoljne skupine fizičnih ali pravnih oseb, njihov namen pa je zadovoljitev potreb članov in ne toliko donosnost naložb; ker delujejo po načelu prostovoljnega in odprtega članstva ter solidarnosti med člani, upravljajo pa se na podlagi demokratičnih načel (kot je načelo en član, en glas za vzajemne družbe posameznikov) ter tako prispevajo k odgovornemu in trajnostnemu upravljanju;

| I. | ker je okvir, v katerem vzajemne družbe v Evropi obstajajo, zaradi njihove raznolikosti zelo raznolik v smislu storitev, ki jih zagotavljajo, njihove velikosti, poslanstva ali geografskega vpliva; |
| --- | --- |

I.

ker je okvir, v katerem vzajemne družbe v Evropi obstajajo, zaradi njihove raznolikosti zelo raznolik v smislu storitev, ki jih zagotavljajo, njihove velikosti, poslanstva ali geografskega vpliva;

| J. | ker v Evropi obstajata dve glavni vrsti vzajemnih družb, in sicer „družbe za vzajemno pomoč“ (ali „družbe za zdravstveno oskrbo“) in „vzajemne zavarovalne družbe“; ker „družbe za vzajemno pomoč“ zagotavljajo kritje stroškov dodatnega ali dopolnilnega socialnega skrbstva ali socialnega skrbstva, vključenega v obvezni sistem socialnega varstva; ker „vzajemne zavarovalne družbe“ lahko krijejo vse vrste premoženjskih in življenjskih tveganj in ker lahko v nekaterih državah celo zagotavljajo storitve na drugih področjih, kot so nepremičnine ali krediti; |
| --- | --- |

J.

ker v Evropi obstajata dve glavni vrsti vzajemnih družb, in sicer „družbe za vzajemno pomoč“ (ali „družbe za zdravstveno oskrbo“) in „vzajemne zavarovalne družbe“; ker „družbe za vzajemno pomoč“ zagotavljajo kritje stroškov dodatnega ali dopolnilnega socialnega skrbstva ali socialnega skrbstva, vključenega v obvezni sistem socialnega varstva; ker „vzajemne zavarovalne družbe“ lahko krijejo vse vrste premoženjskih in življenjskih tveganj in ker lahko v nekaterih državah celo zagotavljajo storitve na drugih področjih, kot so nepremičnine ali krediti;

| K. | ker vzajemne družbe kljub svoji raznolikosti organizirajo storitve in usluge v korist svojih članov na podlagi solidarnosti in skupnega financiranja; ker se organizirajo demokratično in uporabljajo presežke iz svojih dejavnosti v korist svojih članov; |
| --- | --- |

K.

ker vzajemne družbe kljub svoji raznolikosti organizirajo storitve in usluge v korist svojih članov na podlagi solidarnosti in skupnega financiranja; ker se organizirajo demokratično in uporabljajo presežke iz svojih dejavnosti v korist svojih članov;

| L. | ker bi morala Unija, da bi zagotovila enake konkurenčne pogoje in prispevala k svojemu gospodarskemu razvoju, vzajemnim družbam, tj. eni od organizacijskih oblik, ki jo priznava večina držav članic, zagotoviti ustrezne pravne instrumente, ki lahko poenostavijo razvoj njihovih čezmejnih dejavnosti in jim omogočijo, da izkoristijo ugodnosti notranjega trga; |
| --- | --- |

L.

ker bi morala Unija, da bi zagotovila enake konkurenčne pogoje in prispevala k svojemu gospodarskemu razvoju, vzajemnim družbam, tj. eni od organizacijskih oblik, ki jo priznava večina držav članic, zagotoviti ustrezne pravne instrumente, ki lahko poenostavijo razvoj njihovih čezmejnih dejavnosti in jim omogočijo, da izkoristijo ugodnosti notranjega trga;

| M. | ker imajo vzajemne družbe pomembno vlogo v gospodarstvu Unije, saj zagotavljajo zdravstveno varstvo, socialne storitve in zavarovalne storitve po dostopnih cenah za več kot 160 milijonov evropskih državljanov; ker predstavljajo več kot 180 milijard EUR v obliki zavarovalnih premij in zaposlujejo več kot 350 000 ljudi; |
| --- | --- |

M.

ker imajo vzajemne družbe pomembno vlogo v gospodarstvu Unije, saj zagotavljajo zdravstveno varstvo, socialne storitve in zavarovalne storitve po dostopnih cenah za več kot 160 milijonov evropskih državljanov; ker predstavljajo več kot 180 milijard EUR v obliki zavarovalnih premij in zaposlujejo več kot 350 000 ljudi;

| N. | ker vzajemne družbe poenostavljajo dostop do oskrbe in socialno vključevanje ter so v celoti vključene v zagotavljanje storitev splošnega pomena v Uniji; |
| --- | --- |

N.

ker vzajemne družbe poenostavljajo dostop do oskrbe in socialno vključevanje ter so v celoti vključene v zagotavljanje storitev splošnega pomena v Uniji;

| O. | ker je leta 2010 približno 12,3 milijona evropskih državljanov delalo v drugi državi članici, kar je 2,5 % aktivnega prebivalstva Unije; |
| --- | --- |

O.

ker je leta 2010 približno 12,3 milijona evropskih državljanov delalo v drugi državi članici, kar je 2,5 % aktivnega prebivalstva Unije;

| P. | ker v nekaterih državah članicah skladi obveznega zdravstvenega zavarovanja ne smejo delovati kot družbe zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

P.

ker v nekaterih državah članicah skladi obveznega zdravstvenega zavarovanja ne smejo delovati kot družbe zasebnega sektorja;

| Q. | ker vzajemne družbe predstavljajo 25 % zavarovalnega trga in 70 % vseh podjetij v tem sektorju; ker vzajemne družbe ne morejo več biti spregledane na enotnem trgu (10) in bi jim bilo treba zagotoviti evropski statut, da bodo enakopravne z drugimi oblikami podjetij v Uniji; ker je raznolikost podjetniških oblik bogastvo, ki ga je treba v celoti priznati in spodbujati; |
| --- | --- |

Q.

ker vzajemne družbe predstavljajo 25 % zavarovalnega trga in 70 % vseh podjetij v tem sektorju; ker vzajemne družbe ne morejo več biti spregledane na enotnem trgu (10) in bi jim bilo treba zagotoviti evropski statut, da bodo enakopravne z drugimi oblikami podjetij v Uniji; ker je raznolikost podjetniških oblik bogastvo, ki ga je treba v celoti priznati in spodbujati;

| R. | ker imajo ali bi morale imeti vzajemne družbe pomembno vlogo v gospodarstvu držav članic, saj prispevajo k strateškim ciljem Unije, kar potrjujejo demografski trendi, in sicer k zagotavljanju vključujoče rasti z dostopom do temeljnih virov, socialnih pravic in storitev za vse, pa tudi z dostopom do kakovostnega zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe za vse, ki temeljijo na solidarnosti, finančni dostopnosti, nediskriminaciji in vključevanju ter jamstvu, da potreba po dodatni oskrbi za starejše slednjih ne bo pripeljala v revščino in finančno odvisnost; |
| --- | --- |

R.

ker imajo ali bi morale imeti vzajemne družbe pomembno vlogo v gospodarstvu držav članic, saj prispevajo k strateškim ciljem Unije, kar potrjujejo demografski trendi, in sicer k zagotavljanju vključujoče rasti z dostopom do temeljnih virov, socialnih pravic in storitev za vse, pa tudi z dostopom do kakovostnega zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe za vse, ki temeljijo na solidarnosti, finančni dostopnosti, nediskriminaciji in vključevanju ter jamstvu, da potreba po dodatni oskrbi za starejše slednjih ne bo pripeljala v revščino in finančno odvisnost;

| S. | ker so vzajemne družbe zlasti dejavne na področju zdravja, dolgotrajne oskrbe, pokojnin in socialnih storitev, ki vključujejo potrebe starajočega se prebivalstva; ker je sodelovanje vzajemnih družb kot glavnih zainteresiranih strani bistveno za zagotavljanje dolgoročne prihodnosti socialnega varstva, saj je staranje prebivalstva trenutno glavni izziv v Evropi, ki zlasti postavlja na preizkušnjo uravnoteženost državnih proračunov in ustvarja pritisk na javno porabo in socialno varnost; in ker vzajemne družbe kljub temu, da imajo pomembno vlogo pri oblikovanju predlogov za družbeno odgovorne sisteme pokojninskega zavarovanja v zasebnem sektorju, ne morejo nadomestiti močnega prvega stebra pokojninskega sistema; |
| --- | --- |

S.

ker so vzajemne družbe zlasti dejavne na področju zdravja, dolgotrajne oskrbe, pokojnin in socialnih storitev, ki vključujejo potrebe starajočega se prebivalstva; ker je sodelovanje vzajemnih družb kot glavnih zainteresiranih strani bistveno za zagotavljanje dolgoročne prihodnosti socialnega varstva, saj je staranje prebivalstva trenutno glavni izziv v Evropi, ki zlasti postavlja na preizkušnjo uravnoteženost državnih proračunov in ustvarja pritisk na javno porabo in socialno varnost; in ker vzajemne družbe kljub temu, da imajo pomembno vlogo pri oblikovanju predlogov za družbeno odgovorne sisteme pokojninskega zavarovanja v zasebnem sektorju, ne morejo nadomestiti močnega prvega stebra pokojninskega sistema;

| T. | ker bi moral zasebni sektor prispevati k iskanju rešitev za izzive reforme sistemov socialnega varstva Unije in socialnega gospodarstva; ker imajo prav vzajemne družbe kot zainteresirana stran samoumevno vlogo pri uresničevanju tega cilja; |
| --- | --- |

T.

ker bi moral zasebni sektor prispevati k iskanju rešitev za izzive reforme sistemov socialnega varstva Unije in socialnega gospodarstva; ker imajo prav vzajemne družbe kot zainteresirana stran samoumevno vlogo pri uresničevanju tega cilja;

| U. | ker vzajemne družbe s svojimi temeljnimi vrednotami solidarnosti in demokratičnega upravljanja ter odsotnostjo delničarjev delujejo v korist svojih članov in zato že po svoji naravi na družbeno odgovoren način; |
| --- | --- |

U.

ker vzajemne družbe s svojimi temeljnimi vrednotami solidarnosti in demokratičnega upravljanja ter odsotnostjo delničarjev delujejo v korist svojih članov in zato že po svoji naravi na družbeno odgovoren način;

| V. | ker se vrednote vzajemnih družb ujemajo s temeljnim načelom evropskega socialnega modela; ker so vzajemne družbe, poleg tega, da temeljijo na vrednotah solidarnosti, pomembni akterji socialnega tržnega gospodarstva Unije, zato bi jih bilo treba bolj priznavati, tudi z oblikovanjem evropskega statuta; |
| --- | --- |

V.

ker se vrednote vzajemnih družb ujemajo s temeljnim načelom evropskega socialnega modela; ker so vzajemne družbe, poleg tega, da temeljijo na vrednotah solidarnosti, pomembni akterji socialnega tržnega gospodarstva Unije, zato bi jih bilo treba bolj priznavati, tudi z oblikovanjem evropskega statuta;

| W. | ker lahko povečanje stroškov za zdravstveno oskrbo in pokojnine pomembno vpliva na trajnost in vzdržnost obstoječih sistemov socialnega varstva; ker vzajemne družbe spodbujajo ključne vrednote socialne države, kot so solidarnost, nediskriminacija, enak dostop in visokokakovostne socialne storitve v zasebnem sektorju; ker zmožnosti vzajemnih družb, da prispevajo k evropskemu socialnemu tržnemu gospodarstvu, ne bi smeli krepiti na račun ukrepov držav članic na področju socialnega varstva; ker kljub temu prostovoljno socialno varstvo ne sme nadomestiti obveznega socialnega varstva; ker je treba spoštovati raznolikost sistemov socialnega varstva, ki so včasih v izključni pristojnosti države oziroma vzajemnih družb, včasih pa je ta pristojnost porazdeljena med oba akterja; ker je evropski statut za vzajemne družbe temeljnega pomena, vendar ga ne bi smeli uporabljati za odpravljanje pomanjkljivosti držav članic na področju socialnega varstva; |
| --- | --- |

W.

ker lahko povečanje stroškov za zdravstveno oskrbo in pokojnine pomembno vpliva na trajnost in vzdržnost obstoječih sistemov socialnega varstva; ker vzajemne družbe spodbujajo ključne vrednote socialne države, kot so solidarnost, nediskriminacija, enak dostop in visokokakovostne socialne storitve v zasebnem sektorju; ker zmožnosti vzajemnih družb, da prispevajo k evropskemu socialnemu tržnemu gospodarstvu, ne bi smeli krepiti na račun ukrepov držav članic na področju socialnega varstva; ker kljub temu prostovoljno socialno varstvo ne sme nadomestiti obveznega socialnega varstva; ker je treba spoštovati raznolikost sistemov socialnega varstva, ki so včasih v izključni pristojnosti države oziroma vzajemnih družb, včasih pa je ta pristojnost porazdeljena med oba akterja; ker je evropski statut za vzajemne družbe temeljnega pomena, vendar ga ne bi smeli uporabljati za odpravljanje pomanjkljivosti držav članic na področju socialnega varstva;

| X. | ker obstaja upanje, da bo to poenostavilo možnost vključitve v vzajemno družbo za vse zaposlene, še zlasti tiste v malih podjetjih, in jih bo spodbudilo k takšnemu vključevanju; |
| --- | --- |

X.

ker obstaja upanje, da bo to poenostavilo možnost vključitve v vzajemno družbo za vse zaposlene, še zlasti tiste v malih podjetjih, in jih bo spodbudilo k takšnemu vključevanju;

| Y. | ker obstaja upanje, da se bo vključevanje zaposlenih v sistem vzajemnih družb spodbujalo z oprostitvijo socialnih prispevkov ali davčnih bremen; |
| --- | --- |

Y.

ker obstaja upanje, da se bo vključevanje zaposlenih v sistem vzajemnih družb spodbujalo z oprostitvijo socialnih prispevkov ali davčnih bremen;

| Z. | ker bi lahko vzajemne družbe glede na izzive, s katerimi se soočajo vlade na področju socialne zaščite, pomagale zagotoviti dostopno mrežo socialne varnosti za ogrožene skupine; ker vzajemne družbe nudijo dodatne in cenovno dostopne priložnosti za državljane Unije; |
| --- | --- |

Z.

ker bi lahko vzajemne družbe glede na izzive, s katerimi se soočajo vlade na področju socialne zaščite, pomagale zagotoviti dostopno mrežo socialne varnosti za ogrožene skupine; ker vzajemne družbe nudijo dodatne in cenovno dostopne priložnosti za državljane Unije;

| AA. | ker je v nekaterih vzajemnih družbah zelo poudarjen prostovoljni vidik in ker je treba duh prostovoljstva ohraniti in spodbujati; |
| --- | --- |

AA.

ker je v nekaterih vzajemnih družbah zelo poudarjen prostovoljni vidik in ker je treba duh prostovoljstva ohraniti in spodbujati;

| AB. | ker v nekaterih državah članicah vzajemne družbe poleg zavarovalnih storitev svojim članom zagotavljajo posojila brez obresti ali z nizkimi obrestmi; |
| --- | --- |

AB.

ker v nekaterih državah članicah vzajemne družbe poleg zavarovalnih storitev svojim članom zagotavljajo posojila brez obresti ali z nizkimi obrestmi;

| AC. | ker bo dodana vrednost vzajemnih družb v primerjavi z njihovimi tržno usmerjenimi konkurenti na ravni Unije še večja ob upoštevanju njihove gospodarske teže in pozitivnega učinka enakih konkurenčnih pogojev, ki bodo veljali za celotno Unijo; |
| --- | --- |

AC.

ker bo dodana vrednost vzajemnih družb v primerjavi z njihovimi tržno usmerjenimi konkurenti na ravni Unije še večja ob upoštevanju njihove gospodarske teže in pozitivnega učinka enakih konkurenčnih pogojev, ki bodo veljali za celotno Unijo;

| AD. | ker imajo socialno gospodarstvo in zlasti vzajemne družbe bistveno vlogo v gospodarstvu Unije, saj združujejo donosnost in solidarnost, omogočajo ustvarjanje kakovostnih in lokalnih delovnih mest, krepijo socialno, ekonomsko in regionalno kohezijo, proizvajajo socialni kapital, spodbujajo dejavno državljanstvo, na solidarnosti temelječe socialno varstvo in obliko ekonomije z demokratičnimi načeli, pri kateri so na prvem mestu ljudje, poleg tega pa podpirajo trajnostni razvoj ter socialne, okoljske in tehnološke inovacije; |
| --- | --- |

AD.

ker imajo socialno gospodarstvo in zlasti vzajemne družbe bistveno vlogo v gospodarstvu Unije, saj združujejo donosnost in solidarnost, omogočajo ustvarjanje kakovostnih in lokalnih delovnih mest, krepijo socialno, ekonomsko in regionalno kohezijo, proizvajajo socialni kapital, spodbujajo dejavno državljanstvo, na solidarnosti temelječe socialno varstvo in obliko ekonomije z demokratičnimi načeli, pri kateri so na prvem mestu ljudje, poleg tega pa podpirajo trajnostni razvoj ter socialne, okoljske in tehnološke inovacije;

| AE. | ker morajo vzajemne družbe pri teh izzivih odigrati svojo vlogo, skupaj z zasebnim sektorjem, za to pa morajo imeti možnost delovati znotraj Unije pod enakimi konkurenčnimi pogoji kot druge oblike družb; ker sedanji evropski statuti, kot je statut evropske zadruge ali statut evropske družbe, niso primerni za vzajemne družbe zaradi različnosti njihovih poslovnih modelov; |
| --- | --- |

AE.

ker morajo vzajemne družbe pri teh izzivih odigrati svojo vlogo, skupaj z zasebnim sektorjem, za to pa morajo imeti možnost delovati znotraj Unije pod enakimi konkurenčnimi pogoji kot druge oblike družb; ker sedanji evropski statuti, kot je statut evropske zadruge ali statut evropske družbe, niso primerni za vzajemne družbe zaradi različnosti njihovih poslovnih modelov;

| AF. | ker je v zakonodaji Unije žal vrzel, saj Pogodbi ne omenjata izrecno vzajemnih družb, pa tudi noben sekundarni zakonodajni akt ne vključuje teh poslovnih modelov, saj se sekundarna zakonodaja sklicuje le na javna in zasebna podjetja, to pa ogroža status vzajemnih družb, njihov razvoj in ustanavljanje čezmejnih skupin; |
| --- | --- |

AF.

ker je v zakonodaji Unije žal vrzel, saj Pogodbi ne omenjata izrecno vzajemnih družb, pa tudi noben sekundarni zakonodajni akt ne vključuje teh poslovnih modelov, saj se sekundarna zakonodaja sklicuje le na javna in zasebna podjetja, to pa ogroža status vzajemnih družb, njihov razvoj in ustanavljanje čezmejnih skupin;

| AG. | ker je evropski statut vzajemnih družb temeljnega pomena za boljšo vključitev teh družb na enotni trg, večje priznavanje njihovih posebnosti in zagotovitev možnosti, da bi v večji meri pripomogle k doseganju ciljev strategije Evropa 2020, ki se osredotočajo na rast in delovna mesta; ker bi se z evropskim statutom poenostavila tudi mobilnost evropskih državljanov, saj bi tako vzajemnim družbam omogočili zagotavljanje storitev v več državah članicah ter s tem bolj nepretrgano in dosledno delovanje na enotnem trgu; |
| --- | --- |

AG.

ker je evropski statut vzajemnih družb temeljnega pomena za boljšo vključitev teh družb na enotni trg, večje priznavanje njihovih posebnosti in zagotovitev možnosti, da bi v večji meri pripomogle k doseganju ciljev strategije Evropa 2020, ki se osredotočajo na rast in delovna mesta; ker bi se z evropskim statutom poenostavila tudi mobilnost evropskih državljanov, saj bi tako vzajemnim družbam omogočili zagotavljanje storitev v več državah članicah ter s tem bolj nepretrgano in dosledno delovanje na enotnem trgu;

| AH. | ker bi z evropskim statutom za vzajemne družbe pridobili orodje za spodbujanje vzajemnega modela v celotni razširjeni Uniji, zlasti v novih državah članicah, v katerih ta model v nekatere zakonske sisteme ni vključen; ker bi evropska uredba, ki bi se samodejno uporabljala v celotni Evropski uniji, pomenila dvojno prednost, saj bi te države pridobile referenčni evropski statut, hkrati pa bi se tako okrepila tudi status in javna podoba tovrstnih podjetij; |
| --- | --- |

AH.

ker bi z evropskim statutom za vzajemne družbe pridobili orodje za spodbujanje vzajemnega modela v celotni razširjeni Uniji, zlasti v novih državah članicah, v katerih ta model v nekatere zakonske sisteme ni vključen; ker bi evropska uredba, ki bi se samodejno uporabljala v celotni Evropski uniji, pomenila dvojno prednost, saj bi te države pridobile referenčni evropski statut, hkrati pa bi se tako okrepila tudi status in javna podoba tovrstnih podjetij;

| AI. | ker bi lahko vzajemne družbe s statutom dobile priložnost za ustvarjanje ekonomije obsega, s čimer bi v prihodnje ohranile konkurenčnost, hkrati pa bi se okrepilo priznavanje vrednosti takih družb pri oblikovanju evropskih politik; |
| --- | --- |

AI.

ker bi lahko vzajemne družbe s statutom dobile priložnost za ustvarjanje ekonomije obsega, s čimer bi v prihodnje ohranile konkurenčnost, hkrati pa bi se okrepilo priznavanje vrednosti takih družb pri oblikovanju evropskih politik;

| AJ. | ker so vzajemne družbe trdne in stalne organizacije, ki so v vseh gospodarstvih dobro prestale finančno krizo in prispevale k odpornejšemu, bolj raznolikemu trgu, zlasti v sektorju zavarovalništva in socialnega varstva; ker so vzajemne družbe zlasti dejavne na področju staranja prebivalstva in socialnih potreb; ker vključitev vzajemnih družb v pokojninski sektor nudi dodatne priložnosti državljanom Unije in ker morajo te družbe igrati osrednjo vlogo pri ohranjanju evropskega socialnega modela; |
| --- | --- |

AJ.

ker so vzajemne družbe trdne in stalne organizacije, ki so v vseh gospodarstvih dobro prestale finančno krizo in prispevale k odpornejšemu, bolj raznolikemu trgu, zlasti v sektorju zavarovalništva in socialnega varstva; ker so vzajemne družbe zlasti dejavne na področju staranja prebivalstva in socialnih potreb; ker vključitev vzajemnih družb v pokojninski sektor nudi dodatne priložnosti državljanom Unije in ker morajo te družbe igrati osrednjo vlogo pri ohranjanju evropskega socialnega modela;

| AK. | ker pri vzajemnih družbah ni delnic, temveč je njihovo lastništvo skupno, presežki pa se znova vložijo, namesto da bi jih razdelili članom; ker jim je to omogočilo večjo odpornost na krizo v primerjavi z drugimi subjekti zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

AK.

ker pri vzajemnih družbah ni delnic, temveč je njihovo lastništvo skupno, presežki pa se znova vložijo, namesto da bi jih razdelili članom; ker jim je to omogočilo večjo odpornost na krizo v primerjavi z drugimi subjekti zasebnega sektorja;

| AL. | ker bi bil evropski statut prostovoljno orodje, ki bi dopolnjevalo obstoječe nacionalne zakonske določbe, ki se uporabljajo za vzajemne družbe, in torej ne bi vplival na že obstoječe statute, ampak bi bil nekakšen „28. sistem“, s katerim bi poenostavili čezmejne dejavnosti vzajemnih družb; |
| --- | --- |

AL.

ker bi bil evropski statut prostovoljno orodje, ki bi dopolnjevalo obstoječe nacionalne zakonske določbe, ki se uporabljajo za vzajemne družbe, in torej ne bi vplival na že obstoječe statute, ampak bi bil nekakšen „28. sistem“, s katerim bi poenostavili čezmejne dejavnosti vzajemnih družb;

| AM. | ker bi morala Komisija upoštevati posebnosti vzajemnih družb, da bi tako zagotovila enake konkurenčne pogoje, s tem pa bi se preprečila dodatna diskriminacija ter zagotovila sorazmernost vsake nove zakonodaje in pošten, konkurenčen in trajnosten trg; |
| --- | --- |

AM.

ker bi morala Komisija upoštevati posebnosti vzajemnih družb, da bi tako zagotovila enake konkurenčne pogoje, s tem pa bi se preprečila dodatna diskriminacija ter zagotovila sorazmernost vsake nove zakonodaje in pošten, konkurenčen in trajnosten trg;

| AN. | ker so zahteve po diverzifikaciji zavarovalniškega sektorja vse glasnejše in je zato vloga vzajemnih družb v primerjavi z njihovimi konkurenti v obliki delniških družb še pomembnejša, če naj bi ta sektor v celoti postal konkurenčnejši, manj tvegan in bolj odporen na spreminjajoče se finančne in gospodarske razmere; |
| --- | --- |

AN.

ker so zahteve po diverzifikaciji zavarovalniškega sektorja vse glasnejše in je zato vloga vzajemnih družb v primerjavi z njihovimi konkurenti v obliki delniških družb še pomembnejša, če naj bi ta sektor v celoti postal konkurenčnejši, manj tvegan in bolj odporen na spreminjajoče se finančne in gospodarske razmere;

| AO. | ker se vzajemne družbe soočajo z intenzivno in vse večjo konkurenco, še posebej v zavarovalniškem sektorju, in ker se nekatere od njih nagibajo k demutualizaciji – preoblikovanju iz vzajemne v delniško družbo – in financializaciji; |
| --- | --- |

AO.

ker se vzajemne družbe soočajo z intenzivno in vse večjo konkurenco, še posebej v zavarovalniškem sektorju, in ker se nekatere od njih nagibajo k demutualizaciji – preoblikovanju iz vzajemne v delniško družbo – in financializaciji;

| AP. | ker je najmanj v šestih državah članicah Unije in Evropskega gospodarskega prostora po zakonu nemogoče ustanoviti organizacijo, ki deluje po načelu vzajemnosti; ker zato na trgu prihaja do izkrivljanj; ker bi lahko z evropskim statutom to odpravili, kar bi v teh državah članicah spodbudilo ustanavljanje vzajemnih družb; |
| --- | --- |

AP.

ker je najmanj v šestih državah članicah Unije in Evropskega gospodarskega prostora po zakonu nemogoče ustanoviti organizacijo, ki deluje po načelu vzajemnosti; ker zato na trgu prihaja do izkrivljanj; ker bi lahko z evropskim statutom to odpravili, kar bi v teh državah članicah spodbudilo ustanavljanje vzajemnih družb;

| AQ. | ker vzajemne družbe nimajo na razpolago pravnih instrumentov, ki bi jim omogočili razvoj in čezmejne dejavnosti na notranjem trgu; ker so vzajemne družbe v primerjavi z drugimi oblikami družb, za katere so na voljo evropski statuti, še vedno v slabšem položaju; ker so vzajemne družbe brez evropskega statuta pri čezmejnih dejavnostih pogosto prisiljene v uporabo neprimernih pravnih instrumentov in se morajo zato odpovedati vzajemnosti; |
| --- | --- |

AQ.

ker vzajemne družbe nimajo na razpolago pravnih instrumentov, ki bi jim omogočili razvoj in čezmejne dejavnosti na notranjem trgu; ker so vzajemne družbe v primerjavi z drugimi oblikami družb, za katere so na voljo evropski statuti, še vedno v slabšem položaju; ker so vzajemne družbe brez evropskega statuta pri čezmejnih dejavnostih pogosto prisiljene v uporabo neprimernih pravnih instrumentov in se morajo zato odpovedati vzajemnosti;

| AR. | ker se nacionalna zakonodaja o vzajemnih družbah med državami Unije znatno razlikuje in ker bi bilo z evropskim statutom mogoče ustanavljanje nadnacionalnih vzajemnih družb, kar bi krepilo model evropskega socialnega varstva; |
| --- | --- |

AR.

ker se nacionalna zakonodaja o vzajemnih družbah med državami Unije znatno razlikuje in ker bi bilo z evropskim statutom mogoče ustanavljanje nadnacionalnih vzajemnih družb, kar bi krepilo model evropskega socialnega varstva;

| AS. | ker bi morale vzajemne družbe same širiti idejo vzajemnosti kot svojo temeljno vrednoto in prepričati prihodnje člane, da je to stroškovno učinkovita in trajnostna alternativa ponudnikom komercialnih storitev; |
| --- | --- |

AS.

ker bi morale vzajemne družbe same širiti idejo vzajemnosti kot svojo temeljno vrednoto in prepričati prihodnje člane, da je to stroškovno učinkovita in trajnostna alternativa ponudnikom komercialnih storitev;

| AT. | ker je treba vzajemnim družbam preprečiti, da bi za ohranjanje konkurenčnosti sprejemale ukrepe, s katerimi bi postale podobne svojim komercialnim konkurentom, na primer uvedle izbiro na podlagi tveganja ali strožja merila za članstvo ali celo izdale delnice, da bi zvišale svoj minimalni kapital; |
| --- | --- |

AT.

ker je treba vzajemnim družbam preprečiti, da bi za ohranjanje konkurenčnosti sprejemale ukrepe, s katerimi bi postale podobne svojim komercialnim konkurentom, na primer uvedle izbiro na podlagi tveganja ali strožja merila za članstvo ali celo izdale delnice, da bi zvišale svoj minimalni kapital;

| AU. | ker bi bile lahko vzajemne družbe, zlasti tiste srednje velike, prisiljene postati del večjih organizacij, celo delniških družb (demutualizacija), kar bi povečalo razdaljo med zadevno organizacijo in zavarovalci; |
| --- | --- |

AU.

ker bi bile lahko vzajemne družbe, zlasti tiste srednje velike, prisiljene postati del večjih organizacij, celo delniških družb (demutualizacija), kar bi povečalo razdaljo med zadevno organizacijo in zavarovalci;

| AV. | ker je zaradi neobstoja statuta čezmejno sodelovanje in združevanje vzajemnih družb še vedno nemogoče; |
| --- | --- |

AV.

ker je zaradi neobstoja statuta čezmejno sodelovanje in združevanje vzajemnih družb še vedno nemogoče;

| 1. | upoštevajoč ugotovitve nedavne študije o položaju vzajemnih družb v Uniji in glede na to, da je Parlament večkrat izrazil svojo naklonjenost statutu za evropsko vzajemno družbo, poziva Komisijo, naj na podlagi člena 352 ali člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije in ob upoštevanju podrobnih priporočil iz te priloge nemudoma predloži enega ali več predlogov, ki bodo vzajemnim družbam omogočali delovanje na evropski in čezmejni ravni; |
| --- | --- |

1.

upoštevajoč ugotovitve nedavne študije o položaju vzajemnih družb v Uniji in glede na to, da je Parlament večkrat izrazil svojo naklonjenost statutu za evropsko vzajemno družbo, poziva Komisijo, naj na podlagi člena 352 ali člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije in ob upoštevanju podrobnih priporočil iz te priloge nemudoma predloži enega ali več predlogov, ki bodo vzajemnim družbam omogočali delovanje na evropski in čezmejni ravni;

| 2. | potrjuje, da ta priporočila spoštujejo temeljne pravice in načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

2.

potrjuje, da ta priporočila spoštujejo temeljne pravice in načelo subsidiarnosti;

| 3. | je mnenja, da je treba finančne posledice zahtevanega predloga kriti z ustrezno dodelitvijo proračunskih sredstev; |
| --- | --- |

3.

je mnenja, da je treba finančne posledice zahtevanega predloga kriti z ustrezno dodelitvijo proračunskih sredstev;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 297 E, 7.12.2006, str. 140.

(2)  UL C 303 E, 13.12.2006, str. 114.

(3)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 16.

(4)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 19.

(5)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 187.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0259.

(7)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=83593

(8)  Uredba Sveta (ES) št. 1435/2003 z dne 22. julija 2003 o statutu Evropske zadruge (SCE) (UL L 207, 18.8.2003, str. 1).

(9)  Sporočilo Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom „Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja „Skupaj v novo rast“ (COM(2011)0206),

(10)  Glej zgoraj navedeni COM(2011)0206.

---

PRILOGA

K RESOLUCIJI: PODROBNA PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Priporočila o statutu evropske vzajemne družbe

Priporočilo št. 1 (o ciljih statuta evropske vzajemne družbe)

Evropski parlament meni, da bi morala biti raznolikost družb jasno določena v Pogodbi o delovanju Evropske unije in predlaga, da se vzajemne družbe vključi v njen člen 54.

Evropski parlament meni, da je za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za vzajemne družbe potrebna kombinacija strategij in ukrepov, vključno z evropskim statutom, da jim bodo na voljo enake možnosti za pridobitev dodatne evropske razsežnosti pri njihovi organizaciji in dejavnostih ter ustrezni pravni instrumenti, ki bodo poenostavili njihove čezmejne in nadnacionalne dejavnosti. Tako bi lahko vzajemne družbe delovale kjer koli v Uniji v skladu s svojim posebnim načinom upravljanja.

Evropski parlament meni, da bo statut evropske vzajemne družbe vzpostavil prostovoljni sistem v obliki neobveznega instrumenta, ki bo vzajemnim družbam omogočal poslovanje v več državah članicah in vstop celo v tiste države, kjer trenutno ne obstajajo, zato zahteva, da se evropska vzajemna družba obravnava kot evropska pravna oblika s posebnim značajem Unije.

Evropski parlament hkrati opozarja, da nobena zakonodajna pobuda ne bo spreminjala veljavnih zakonodaj posameznih držav članic in da se ne sme razumeti kot približevanje zakonodaje posameznih držav članic, ki velja za vzajemne družbe.

Evropski parlament potrjuje, da bodo temeljni cilji uredbe o statutu evropske vzajemne družbe naslednji:

| — | odpraviti vse ovire za čezmejno sodelovanje med vzajemnimi družbami ob upoštevanju njihovih posebnih značilnosti, ki so globoko zakoreninjene v njihovih nacionalnih pravnih sistemih, in jim omogočiti prosto delovanje na evropskem enotnem trgu, da bi se tako okrepila načela samega enotnega trga; |
| --- | --- |

—

odpraviti vse ovire za čezmejno sodelovanje med vzajemnimi družbami ob upoštevanju njihovih posebnih značilnosti, ki so globoko zakoreninjene v njihovih nacionalnih pravnih sistemih, in jim omogočiti prosto delovanje na evropskem enotnem trgu, da bi se tako okrepila načela samega enotnega trga;

| — | omogočiti, da evropsko vzajemno družbo ustanovijo fizične osebe s stalnim bivališčem v različnih državah članicah ali pravne osebe, ustanovljene po zakonih različnih držav članic; |
| --- | --- |

—

omogočiti, da evropsko vzajemno družbo ustanovijo fizične osebe s stalnim bivališčem v različnih državah članicah ali pravne osebe, ustanovljene po zakonih različnih držav članic;

| — | omogočiti, da se evropska vzajemna družba ustanovi s čezmejno združitvijo dveh ali več obstoječih vzajemnih družb glede na dejstvo, da se direktiva o čezmejnih združitvah za vzajemne družbe ne uporablja (1); |
| --- | --- |

—

omogočiti, da se evropska vzajemna družba ustanovi s čezmejno združitvijo dveh ali več obstoječih vzajemnih družb glede na dejstvo, da se direktiva o čezmejnih združitvah za vzajemne družbe ne uporablja (1);

| — | omogočiti ustanovitev evropske vzajemne družbe s preureditvijo ali preoblikovanjem nacionalne vzajemne družbe v novo obliko, ne da bi bila ta najprej predmet likvidacije, kadar ima zadevna družba svoj registrirani sedež in glavno upravo v isti državi članici; |
| --- | --- |

—

omogočiti ustanovitev evropske vzajemne družbe s preureditvijo ali preoblikovanjem nacionalne vzajemne družbe v novo obliko, ne da bi bila ta najprej predmet likvidacije, kadar ima zadevna družba svoj registrirani sedež in glavno upravo v isti državi članici;

| — | omogočiti ustanovitev skupine evropskih vzajemnih družb in vzajemnim družbam omogočiti, da izkoristijo prednosti evropske skupine vzajemnih družb, zlasti v okviru direktive o solventnosti II (2), za tiste vzajemne družbe, ki zagotavljajo zavarovanje. |
| --- | --- |

—

omogočiti ustanovitev skupine evropskih vzajemnih družb in vzajemnim družbam omogočiti, da izkoristijo prednosti evropske skupine vzajemnih družb, zlasti v okviru direktive o solventnosti II (2), za tiste vzajemne družbe, ki zagotavljajo zavarovanje.

Priporočilo št. 2 (o elementih statuta evropske vzajemne družbe)

Evropski parlament poziva Komisijo, naj upošteva dejstvo, da bi morala taka izbirna uredba, ki bi bila na voljo v zakonodaji držav članic, vključevati značilnosti in načela upravljanja vzajemnih družb.

Evropski parlament opozarja, da mora predlog statuta evropske vzajemne družbe upoštevati posebna pravila delovanja vzajemnih družb, ki se razlikujejo od pravil drugih gospodarskih subjektov:

| — | vzajemne družbe nudijo široko vrsto zavarovalnih, posojilnih in drugih storitev v korist svojih članov na podlagi solidarnosti in skupnega financiranja; |
| --- | --- |

—

vzajemne družbe nudijo široko vrsto zavarovalnih, posojilnih in drugih storitev v korist svojih članov na podlagi solidarnosti in skupnega financiranja;

| — | člani v zameno plačujejo prispevek ali protivrednost, katerih znesek je lahko spremenljiv; |
| --- | --- |

—

člani v zameno plačujejo prispevek ali protivrednost, katerih znesek je lahko spremenljiv;

| — | člani ne morejo uveljavljati individualnih pravic do sredstev vzajemne družbe. |
| --- | --- |

—

člani ne morejo uveljavljati individualnih pravic do sredstev vzajemne družbe.

Evropski parlament meni, da bo moral statut določati točne in jasne pogoje za uvedbo prave in učinkovite nove kategorije evropskih vzajemnih družb ter da je treba v zvezi s tem nujno upoštevati prejšnje vzorčne statute evropskih subjektov, kjer velika prožnost, ki je bila omogočena državam članicam, in pomanjkanje dodane vrednosti nista ustvarila pogojev za uspešno uporabo takšnega evropskega orodja.

Evropski parlament poziva Komisijo, naj v predlog uredbe na podlagi člena 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije vključi glavne značilnosti vzajemnih družb kot družb, ki temeljijo na posameznikih, in sicer načelo nediskriminacije z vidika izbire tveganj in demokratično usmeritev članov, da se v duhu vzajemnosti izboljšajo socialne razmere lokalnih skupnosti in širše družbe.

Evropski parlament poudarja pomen načela solidarnosti v vzajemnih družbah, v katerih so stranke hkrati tudi člani in imajo torej iste interese, opozarja na načelo skupnega lastništva kapitala in na njegovo nedeljivost ter poudarja pomen načela nepristranskega razdeljevanja v primeru likvidacije, kar pomeni, da bi bilo treba sredstva razdeliti drugim vzajemnim družbam ali subjektu, katerega namen je podpirati in spodbujati vzajemne družbe.

Priporočilo št. 3 (o področju uporabe in veljavnosti statuta evropske vzajemne družbe)

Evropski parlament poudarja naslednje vidike v zvezi s področjem uporabe in veljavnostjo prihodnje uredbe o evropskem statutu:

| — | ne bi smela vplivati na sisteme obveznega in/ali zakonsko določenega socialnega zavarovanja, ki jih v nekaterih državah upravljajo vzajemne družbe, in tudi ne na svobodno odločanje držav članic o tem, ali in pod kakšnimi pogoji zaupati upravljanje takšnih sistemov vzajemnim družbam; |
| --- | --- |

—

ne bi smela vplivati na sisteme obveznega in/ali zakonsko določenega socialnega zavarovanja, ki jih v nekaterih državah upravljajo vzajemne družbe, in tudi ne na svobodno odločanje držav članic o tem, ali in pod kakšnimi pogoji zaupati upravljanje takšnih sistemov vzajemnim družbam;

| — | glede na to, da bi imela evropska vzajemna družba poseben značaj Unije, ureditev upravljanja, ki bi bila sprejeta s statutom, ne bi smela posegati v zakonodajo držav članic in ne bi smela vnaprej posegati v druga besedila Unije o pravu družb; |
| --- | --- |

—

glede na to, da bi imela evropska vzajemna družba poseben značaj Unije, ureditev upravljanja, ki bi bila sprejeta s statutom, ne bi smela posegati v zakonodajo držav članic in ne bi smela vnaprej posegati v druga besedila Unije o pravu družb;

| — | uredba ne bi smela veljati za druga področja prava, kot so predpisi o vključevanju zaposlenih v proces odločanja, delovno pravo, davčno pravo, konkurenčno pravo, pravo intelektualne ali industrijske lastnine ali pravila o plačilni nesposobnosti in odlogu plačil; |
| --- | --- |

—

uredba ne bi smela veljati za druga področja prava, kot so predpisi o vključevanju zaposlenih v proces odločanja, delovno pravo, davčno pravo, konkurenčno pravo, pravo intelektualne ali industrijske lastnine ali pravila o plačilni nesposobnosti in odlogu plačil;

| — | ker se med državami članicami razlikujejo okviri, v katerih poslujejo vzajemne družbe, bi morala uredba zagotavljati, da lahko evropske vzajemne družbe prosto določijo področje svoje dejavnosti in zagotavljajo široko paleto storitev, vključno s socialnim in zdravstvenim zavarovanjem ter dajanjem posojil svojim članom. |
| --- | --- |

—

ker se med državami članicami razlikujejo okviri, v katerih poslujejo vzajemne družbe, bi morala uredba zagotavljati, da lahko evropske vzajemne družbe prosto določijo področje svoje dejavnosti in zagotavljajo široko paleto storitev, vključno s socialnim in zdravstvenim zavarovanjem ter dajanjem posojil svojim članom.

Priporočilo št. 4 (o upravljanju evropskih vzajemnih družb)

| — | Evropska vzajemna družba bi morala biti upravljana demokratično in financirana kolektivno v korist svojih članov. V statutu bi moralo biti določeno, da so člani kolektivni lastniki vzajemne organizacije; |
| --- | --- |

—

Evropska vzajemna družba bi morala biti upravljana demokratično in financirana kolektivno v korist svojih članov. V statutu bi moralo biti določeno, da so člani kolektivni lastniki vzajemne organizacije;

| — | Statuti evropske vzajemne družbe bi morali določati pravila vodenja in upravljanja, ki predvidevajo naslednje: skupščino (ki je lahko zasedanje vseh članov ali zasedanje delegatov članov), nadzorni organ in poslovodni ali upravni organ, odvisno od oblike, sprejete v statutih; |
| --- | --- |

—

Statuti evropske vzajemne družbe bi morali določati pravila vodenja in upravljanja, ki predvidevajo naslednje: skupščino (ki je lahko zasedanje vseh članov ali zasedanje delegatov članov), nadzorni organ in poslovodni ali upravni organ, odvisno od oblike, sprejete v statutih;

| — | Vsak član (fizična ali pravna oseba) ali predstavnik v skupščini bi moral načeloma imeti enakopraven glas; |
| --- | --- |

—

Vsak član (fizična ali pravna oseba) ali predstavnik v skupščini bi moral načeloma imeti enakopraven glas;

| — | Člana ali člane poslovodnega organa bi moral imenovati in odpoklicati nadzorni organ. Vendar pa država članica lahko zahteva ali dovoli, da statuti določajo možnost, da člana ali člane poslovodnega organa imenuje skupščina; |
| --- | --- |

—

Člana ali člane poslovodnega organa bi moral imenovati in odpoklicati nadzorni organ. Vendar pa država članica lahko zahteva ali dovoli, da statuti določajo možnost, da člana ali člane poslovodnega organa imenuje skupščina;

| — | Nobena oseba ne bi smela biti hkrati član poslovodnega in nadzornega organa. |
| --- | --- |

—

Nobena oseba ne bi smela biti hkrati član poslovodnega in nadzornega organa.

| — | Pozorno bi bilo treba spremljati vpliv direktive Solventnost II na upravljanje vzajemnih organizacij; |
| --- | --- |

—

Pozorno bi bilo treba spremljati vpliv direktive Solventnost II na upravljanje vzajemnih organizacij;

---

(1)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/56/ES z dne 26. oktobra 2005 o čezmejnih združitvah kapitalskih družb iz različnih držav članic (UL L 310, 25.11.2005, str. 1).

(2)  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II), (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/118 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/118

---

P7_TA(2013)0095

Razmere v Egiptu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o razmerah v Egiptu (2013/2542(RSP))

(2016/C 036/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Egiptu, zlasti resolucije z dne 16. februarja 2012 o nedavnih dogodkih v Egiptu (1) in resolucije z dne 15. marca 2012 o trgovini z ljudmi na Sinaju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Egiptu, zlasti resolucije z dne 16. februarja 2012 o nedavnih dogodkih v Egiptu (1) in resolucije z dne 15. marca 2012 o trgovini z ljudmi na Sinaju (2),

| — | ob upoštevanju svojih plenarnih razprav o Egiptu in Bližnjem vzhodu z dne 12. junija 2012, 4. julija 2012 in 12. decembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih plenarnih razprav o Egiptu in Bližnjem vzhodu z dne 12. junija 2012, 4. julija 2012 in 12. decembra 2012,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije in visoke predstavnice Catherine Ashton in njenega uradnega govorca o Egiptu leta 2012, zlasti z dne 25. maja 2012 o predsedniških volitvah v Egiptu, z dne 1. junija 2012 o preklicu izrednega stanja v Egiptu, z dne 15. junija 2012 o sodbah egiptovskega vrhovnega ustavnega sodišča, z dne 20. junija 2012 o političnih razmerah v Egiptu, z dne 24. junija 2012 o izvolitvi Mohameda Morsija za egiptovskega predsednika, z dne 13. septembra 2012 o vzpostavitvi nove delovne skupine EU-Egipt, z dne 5. decembra 2012, s katero sta pozvala k nacionalnemu političnemu dialogu, z dne 25. decembra 2012 o referendumu v Egiptu in z dne 25. januarja 2013 o ubojih v Port Saidu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije in visoke predstavnice Catherine Ashton in njenega uradnega govorca o Egiptu leta 2012, zlasti z dne 25. maja 2012 o predsedniških volitvah v Egiptu, z dne 1. junija 2012 o preklicu izrednega stanja v Egiptu, z dne 15. junija 2012 o sodbah egiptovskega vrhovnega ustavnega sodišča, z dne 20. junija 2012 o političnih razmerah v Egiptu, z dne 24. junija 2012 o izvolitvi Mohameda Morsija za egiptovskega predsednika, z dne 13. septembra 2012 o vzpostavitvi nove delovne skupine EU-Egipt, z dne 5. decembra 2012, s katero sta pozvala k nacionalnemu političnemu dialogu, z dne 25. decembra 2012 o referendumu v Egiptu in z dne 25. januarja 2013 o ubojih v Port Saidu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Egiptu z dne 27. februarja 2012, 25. junija 2012, 19. novembra 2012 in 10. decembra 2012, o podpori EU trajnostnim spremembam v družbah v tranziciji z dne 31. januarja 2013 ter o arabski pomladi z dne 8. februarja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Egiptu z dne 27. februarja 2012, 25. junija 2012, 19. novembra 2012 in 10. decembra 2012, o podpori EU trajnostnim spremembam v družbah v tranziciji z dne 31. januarja 2013 ter o arabski pomladi z dne 8. februarja 2013,

| — | ob upoštevanju svežnja evropske sosedske politike, poročila o napredku Egipta z dne 15. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja evropske sosedske politike, poročila o napredku Egipta z dne 15. maja 2012,

| — | ob upoštevanju srečanja delovne skupine EU-Egipt z dne 13. in 14. novembra 2012 in njegovih zaključkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju srečanja delovne skupine EU-Egipt z dne 13. in 14. novembra 2012 in njegovih zaključkov,

| — | ob upoštevanju kairske izjave drugega srečanja zunanjih ministrov Evropske unije in Arabske lige dne 13. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kairske izjave drugega srečanja zunanjih ministrov Evropske unije in Arabske lige dne 13. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1099/2012 z dne 26. novembra 2012 o spremembi Uredbe (EU) št. 270/2011 o omejevalnih ukrepih zoper nekatere osebe in subjekte glede na razmere v Egiptu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1099/2012 z dne 26. novembra 2012 o spremembi Uredbe (EU) št. 270/2011 o omejevalnih ukrepih zoper nekatere osebe in subjekte glede na razmere v Egiptu,

| — | ob upoštevanju izjav predsednika Evropskega sveta Hermana Van Rompuya po srečanjih z egiptovskim predsednikom Mohamedom Morsijem 13. septembra 2012 in 13. januarja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav predsednika Evropskega sveta Hermana Van Rompuya po srečanjih z egiptovskim predsednikom Mohamedom Morsijem 13. septembra 2012 in 13. januarja 2013,

| — | ob upoštevanju memoranduma Komisije z dne 8. februarja 2013 z naslovom „Odziv EU na arabsko pomlad: stanje po dveh letih“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma Komisije z dne 8. februarja 2013 z naslovom „Odziv EU na arabsko pomlad: stanje po dveh letih“,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice/podpredsednice z dne 15. maja 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odbor regij: „Uresničevanje zavez v okviru nove evropske sosedske politike“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice/podpredsednice z dne 15. maja 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odbor regij: „Uresničevanje zavez v okviru nove evropske sosedske politike“,

| — | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Egiptom iz leta 2001 (ki je začel veljati 1. junija 2004), ki sta ga okrepila akcijski načrt in evropska sosedska politika, sprejeta leta 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Egiptom iz leta 2001 (ki je začel veljati 1. junija 2004), ki sta ga okrepila akcijski načrt in evropska sosedska politika, sprejeta leta 2007,

| — | ob upoštevanju izjav visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice Navi Pillay z dne 7. decembra 2012 o nasilju v Egiptu in velikih težavah z osnutkom ustave, ter z dne 29. januarja 2013 o potrebi po resnem dialogu in prenehanju uporabe pretirane sile, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice Navi Pillay z dne 7. decembra 2012 o nasilju v Egiptu in velikih težavah z osnutkom ustave, ter z dne 29. januarja 2013 o potrebi po resnem dialogu in prenehanju uporabe pretirane sile,

| — | ob upoštevanju izjave izvršne direktorice organa ZN za ženske, Michelle Bachelet, z dne 31. januarja 2013, ki je izrazila globoko zaskrbljenost zaradi stopnjevanja nasilja nad ženskami na javnih mestih v Egiptu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave izvršne direktorice organa ZN za ženske, Michelle Bachelet, z dne 31. januarja 2013, ki je izrazila globoko zaskrbljenost zaradi stopnjevanja nasilja nad ženskami na javnih mestih v Egiptu,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, katerega podpisnik je Egipt, in Mednarodne konvencije o otrokovih pravicah iz leta 1989, o kateri se je Egipt strinjal, da jo bo podpisal, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, katerega podpisnik je Egipt, in Mednarodne konvencije o otrokovih pravicah iz leta 1989, o kateri se je Egipt strinjal, da jo bo podpisal,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je Egipt ključni partner Evropske unije v južnem Sredozemlju; ker politična, gospodarska in družbena dogajanja v Egiptu pomembno vplivajo na vso regijo in še dlje; |
| --- | --- |

A.

ker je Egipt ključni partner Evropske unije v južnem Sredozemlju; ker politična, gospodarska in družbena dogajanja v Egiptu pomembno vplivajo na vso regijo in še dlje;

| B. | ker je maja in junija 2012 Mohamed Morsi zmagal na predsedniških volitvah z 51,7 % glasov in postal prvi izvoljeni islamistični kandidat v arabskem svetu; ker so bile te svobodne in poštene predsedniške volitve pomemben korak v postopku demokratične tranzicije; |
| --- | --- |

B.

ker je maja in junija 2012 Mohamed Morsi zmagal na predsedniških volitvah z 51,7 % glasov in postal prvi izvoljeni islamistični kandidat v arabskem svetu; ker so bile te svobodne in poštene predsedniške volitve pomemben korak v postopku demokratične tranzicije;

| C. | ker je 14. junija 2012 egiptovsko vrhovno ustavno sodišče parlamentarne volitve iz leta 2012 razglasilo za neustavne, eno tretjino zmagovalcev pa za nezakonite, ter razveljavilo zakon o politični izključitvi; |
| --- | --- |

C.

ker je 14. junija 2012 egiptovsko vrhovno ustavno sodišče parlamentarne volitve iz leta 2012 razglasilo za neustavne, eno tretjino zmagovalcev pa za nezakonite, ter razveljavilo zakon o politični izključitvi;

| D. | ker je 22. novembra 2012, osem dni po koncu srečanja delovne skupine EU-Egipt in dan po tem, ko je Egipt dosegel sporazum o prekinitvi sovražnosti med Izraelom in Hamasom, predsednik Morsi izdal ustavno deklaracijo, s katero je med drugim predsedniško funkcijo izvzel iz sodnega nadzora; ker je deklaracijo nekaj dni kasneje razveljavil, vendar so demonstracije že potekale in se stopnjevale; |
| --- | --- |

D.

ker je 22. novembra 2012, osem dni po koncu srečanja delovne skupine EU-Egipt in dan po tem, ko je Egipt dosegel sporazum o prekinitvi sovražnosti med Izraelom in Hamasom, predsednik Morsi izdal ustavno deklaracijo, s katero je med drugim predsedniško funkcijo izvzel iz sodnega nadzora; ker je deklaracijo nekaj dni kasneje razveljavil, vendar so demonstracije že potekale in se stopnjevale;

| E. | ker v Egiptu pravosodne institucije in sodniki še naprej doživljajo pritiske, napade, zastraševanje in vmešavanje različnih političnih akterjev in sil; ker so novembra 2012 prostore ustavnega sodišča obkolili predsednikovi podporniki in njihovih zavezniki ter tako prekinili njegovo delo; ker je odpust generalnega državnega tožilca oktobra 2012 in imenovanje njegovega naslednika sprožilo ostre kritike in proteste sodnikov, sodnih uradnikov in drugih; ker vmešavanje v sodstvo spodkopava zaupanje Egipčanov v pravičnost in nepristranskost sodnega sistema; |
| --- | --- |

E.

ker v Egiptu pravosodne institucije in sodniki še naprej doživljajo pritiske, napade, zastraševanje in vmešavanje različnih političnih akterjev in sil; ker so novembra 2012 prostore ustavnega sodišča obkolili predsednikovi podporniki in njihovih zavezniki ter tako prekinili njegovo delo; ker je odpust generalnega državnega tožilca oktobra 2012 in imenovanje njegovega naslednika sprožilo ostre kritike in proteste sodnikov, sodnih uradnikov in drugih; ker vmešavanje v sodstvo spodkopava zaupanje Egipčanov v pravičnost in nepristranskost sodnega sistema;

| F. | ker je ustavodajna skupščina dne 30. novembra 2012 sprejela osnutek ustave; ker je bil sprejet z referendumom 15. in 22. decembra 2012, in sicer s 63,8 % glasov, vendar z le 32,9-odstotno volilno udeležbo; ker sta ustavni proces in pričakovano sprejetje nove ustave namesto soglasja pripeljala do še večjih notranjih delitev egiptovske družbe; ker je mnogo ljudi v Egiptu in drugod izrazilo zaskrbljenost glede več členov nove ustave, tudi vlogi šeriatskega prava v nacionalni zakonodaji, neodvisnosti pravosodja in vlogi vojaških sodišč, temeljnih svoboščin in pravic žensk; |
| --- | --- |

F.

ker je ustavodajna skupščina dne 30. novembra 2012 sprejela osnutek ustave; ker je bil sprejet z referendumom 15. in 22. decembra 2012, in sicer s 63,8 % glasov, vendar z le 32,9-odstotno volilno udeležbo; ker sta ustavni proces in pričakovano sprejetje nove ustave namesto soglasja pripeljala do še večjih notranjih delitev egiptovske družbe; ker je mnogo ljudi v Egiptu in drugod izrazilo zaskrbljenost glede več členov nove ustave, tudi vlogi šeriatskega prava v nacionalni zakonodaji, neodvisnosti pravosodja in vlogi vojaških sodišč, temeljnih svoboščin in pravic žensk;

| G. | ker so bile nove parlamentarne volitve v Egiptu razpisane za konec aprila 2013; ker je egiptovska vrhovna volilna komisija dovolila, da volitve poleg štirih nevladnih organizacij spremljajo tudi Evropska unija, Arabska liga in Afriška unija; je 18. februarja 2013 vrhovno ustavno sodišče več členov tega zakona razglasilo za neustavne in svet šura prosilo, naj jih spremeni; ker so opozicijske sile pod vodstvom Fronte narodne rešitve protestirale zaradi pomanjkljivih pravnih jamstev za svobodne in poštene volitve in napovedale bojkot prihodnjih parlamentarnih volitev; ker je egiptovska volilna komisija 7. marca 2013 odpovedala prihajajoče parlamentarne volitve po sklepu kairskega upravnega sodišča o njihovi zaustavitvi, ker svet šura ni vrnil volilnega zakona vrhovnemu ustavnemu sodišču v zadnji pregled po spremembi; |
| --- | --- |

G.

ker so bile nove parlamentarne volitve v Egiptu razpisane za konec aprila 2013; ker je egiptovska vrhovna volilna komisija dovolila, da volitve poleg štirih nevladnih organizacij spremljajo tudi Evropska unija, Arabska liga in Afriška unija; je 18. februarja 2013 vrhovno ustavno sodišče več členov tega zakona razglasilo za neustavne in svet šura prosilo, naj jih spremeni; ker so opozicijske sile pod vodstvom Fronte narodne rešitve protestirale zaradi pomanjkljivih pravnih jamstev za svobodne in poštene volitve in napovedale bojkot prihodnjih parlamentarnih volitev; ker je egiptovska volilna komisija 7. marca 2013 odpovedala prihajajoče parlamentarne volitve po sklepu kairskega upravnega sodišča o njihovi zaustavitvi, ker svet šura ni vrnil volilnega zakona vrhovnemu ustavnemu sodišču v zadnji pregled po spremembi;

| H. | ker so po nasilnih spopadih med protestniki in varnostnimi silami na predvečer druge obletnice revolucije 25. januarja, in v tednih potem, zaradi katerih je bilo na desetine mrtvih in ki so jih sprožili vse večje brezpravje v Egiptu, ostro nazadovanje egiptovskega gospodarstva in na desetine smrtnih obsodb civilistov, vpletenih v nogometne nemire s smrtnimi žrtvami v Port Saidu leta 2012, zaradi česar je predsednik Morsi v številnih egiptovskih mestih razglasil izredno stanje, vojska pa je opozarjala na „propad države“; ker so voditelji opozicije 30. januarja 2013 v znak enotnosti pozvale predsednika Morsija, naj konča nasilje proti protestnikom, oblikuje vlado narodne enotnosti in začne nacionalni dialog kot edini način za odpravo sedanjih političnih in socialnih delitev in napetosti; ker je predsednik Morsi zavrnil pozive k vladi narodne enotnosti; ker je 26. februarja 2013 predsednik Morsi začel nacionalni dialog, ki so ga vodilne opozicijske sile bojkotirale; |
| --- | --- |

H.

ker so po nasilnih spopadih med protestniki in varnostnimi silami na predvečer druge obletnice revolucije 25. januarja, in v tednih potem, zaradi katerih je bilo na desetine mrtvih in ki so jih sprožili vse večje brezpravje v Egiptu, ostro nazadovanje egiptovskega gospodarstva in na desetine smrtnih obsodb civilistov, vpletenih v nogometne nemire s smrtnimi žrtvami v Port Saidu leta 2012, zaradi česar je predsednik Morsi v številnih egiptovskih mestih razglasil izredno stanje, vojska pa je opozarjala na „propad države“; ker so voditelji opozicije 30. januarja 2013 v znak enotnosti pozvale predsednika Morsija, naj konča nasilje proti protestnikom, oblikuje vlado narodne enotnosti in začne nacionalni dialog kot edini način za odpravo sedanjih političnih in socialnih delitev in napetosti; ker je predsednik Morsi zavrnil pozive k vladi narodne enotnosti; ker je 26. februarja 2013 predsednik Morsi začel nacionalni dialog, ki so ga vodilne opozicijske sile bojkotirale;

| I. | ker je 42 ljudi umrlo v nemirih, med njimi tudi dva policista, potem ko je sodišče 26. januarja 2013 obsodilo na smrt 21 prebivalcev Port Saida za poboje, ki so se zgodili leto prej po neki nogometni tekmi; ker je bila 9. marca 2013 obsodba potrjena, izrečena pa je bila tudi razsodba zoper preostalih 52 obtožencev; ker je Evropski parlament v resoluciji z dne 16. februarja 2012 pozval k neodvisni preiskavi dogodkov, ki so botrovali tragediji, in k sojenju odgovornim; ker Evropska unija nasprotuje uporabi smrtne kazni v vseh primerih in okoliščinah in ves čas poziva k njeni ukinitvi povsod po svetu, da bi se zaščitilo človekovo dostojanstvo; |
| --- | --- |

I.

ker je 42 ljudi umrlo v nemirih, med njimi tudi dva policista, potem ko je sodišče 26. januarja 2013 obsodilo na smrt 21 prebivalcev Port Saida za poboje, ki so se zgodili leto prej po neki nogometni tekmi; ker je bila 9. marca 2013 obsodba potrjena, izrečena pa je bila tudi razsodba zoper preostalih 52 obtožencev; ker je Evropski parlament v resoluciji z dne 16. februarja 2012 pozval k neodvisni preiskavi dogodkov, ki so botrovali tragediji, in k sojenju odgovornim; ker Evropska unija nasprotuje uporabi smrtne kazni v vseh primerih in okoliščinah in ves čas poziva k njeni ukinitvi povsod po svetu, da bi se zaščitilo človekovo dostojanstvo;

| J. | ker so naraščajoče politične napetosti dodatno poglobile notranjo polarizacijo egiptovske družbe in vodijo v nove ulične proteste in nasilne spopade, tudi samovoljne aretacije, ustrahovanje, ugrabitve in mučenje; ker primeri prekomerne uporabe sile in smrtonosnega nasilja proti mirnih protestnikom s strani policije, varnostnih sil in neidentificiranih skupin pogosto ostanejo nekaznovani; ker je treba zagotoviti varnost in javni red, pri tem pa ravnati zadržano in v celoti spoštovati človekove pravice in temeljne svoboščine; |
| --- | --- |

J.

ker so naraščajoče politične napetosti dodatno poglobile notranjo polarizacijo egiptovske družbe in vodijo v nove ulične proteste in nasilne spopade, tudi samovoljne aretacije, ustrahovanje, ugrabitve in mučenje; ker primeri prekomerne uporabe sile in smrtonosnega nasilja proti mirnih protestnikom s strani policije, varnostnih sil in neidentificiranih skupin pogosto ostanejo nekaznovani; ker je treba zagotoviti varnost in javni red, pri tem pa ravnati zadržano in v celoti spoštovati človekove pravice in temeljne svoboščine;

| K. | ker je javno mnenje v Egiptu zelo kritično do omejevanja svobodo izražanje; ker bi lahko kazenski zakonik in pred kratkim sprejeta ustava resno omejila svobodo izražanja tako na spletu kot sicer; ker državljanjske in digitalne svoboščine omogočajo uresničevanje univerzalnih človekovih pravic in bi jih bilo vedno treba podpreti, ker se je fizično nasilje nad novinarji in njihovo nadlegovanje zelo povečalo; ker so proti opozicijskim medijem sproženi številni sodni postopki zaradi žalitve predsednika; ker se nadaljuje kazenski pregon novinarjev, zlasti iz opozicijskih medijev, in komikov, kot so Gamal Fahmi, Basem Jusuf in Okaša Tofik; ker je bila v 24 primerih vložena obtožnica zaradi razžalitve predsednika; ker se je povečalo število primerov bogoskrunstva, odkar je Morsi postal predsednik; |
| --- | --- |

K.

ker je javno mnenje v Egiptu zelo kritično do omejevanja svobodo izražanje; ker bi lahko kazenski zakonik in pred kratkim sprejeta ustava resno omejila svobodo izražanja tako na spletu kot sicer; ker državljanjske in digitalne svoboščine omogočajo uresničevanje univerzalnih človekovih pravic in bi jih bilo vedno treba podpreti, ker se je fizično nasilje nad novinarji in njihovo nadlegovanje zelo povečalo; ker so proti opozicijskim medijem sproženi številni sodni postopki zaradi žalitve predsednika; ker se nadaljuje kazenski pregon novinarjev, zlasti iz opozicijskih medijev, in komikov, kot so Gamal Fahmi, Basem Jusuf in Okaša Tofik; ker je bila v 24 primerih vložena obtožnica zaradi razžalitve predsednika; ker se je povečalo število primerov bogoskrunstva, odkar je Morsi postal predsednik;

| L. | ker bi osnutek zakona o zaščiti pravice do mirnih protestov na javnih mestih resno omejeval pravico do svobodnega javnega zbiranja; |
| --- | --- |

L.

ker bi osnutek zakona o zaščiti pravice do mirnih protestov na javnih mestih resno omejeval pravico do svobodnega javnega zbiranja;

| M. | ker so v sedanjem tranzicijskem obdobju egiptovske ženske v še posebej ranljivem položaju; ker so po podatkih egiptovskih in mednarodnih organizacij za človekove pravice ženske, ki se udeležijo demonstracij, pogosto žrtve nasilja, spolnih napadov in preizkusov devištva ter drugih oblik ponižujočega ravnanja varnostnih sil, aktivisti za pravice žensk pa se soočajo z grožnjami in nadlegovanjem; ker so ženske na področju politične participacije doživele vidno nazadovanje; ker sta egiptovski nacionalni odbor za ženske in civilna družba kritizirala molk oblasti, ki niso obsodile nasilja nad ženskami in s tem poslale napačno sporočilo glede spoštovanja človekovih pravic v Egiptu; |
| --- | --- |

M.

ker so v sedanjem tranzicijskem obdobju egiptovske ženske v še posebej ranljivem položaju; ker so po podatkih egiptovskih in mednarodnih organizacij za človekove pravice ženske, ki se udeležijo demonstracij, pogosto žrtve nasilja, spolnih napadov in preizkusov devištva ter drugih oblik ponižujočega ravnanja varnostnih sil, aktivisti za pravice žensk pa se soočajo z grožnjami in nadlegovanjem; ker so ženske na področju politične participacije doživele vidno nazadovanje; ker sta egiptovski nacionalni odbor za ženske in civilna družba kritizirala molk oblasti, ki niso obsodile nasilja nad ženskami in s tem poslale napačno sporočilo glede spoštovanja človekovih pravic v Egiptu;

| N. | ker se egiptovska civilna družba in mednarodne nevladne organizacije pri delu v Egiptu soočajo z naraščajočim pritiskom in velikimi težavami; ker so aktivisti in organizacije civilne družbe zaskrbljeni zaradi več osnutkov novega zakona o civilnih združenjih in fundacijah, ki bi močno omejeval financiranje nevladnih organizacij, zlasti iz tujih virov, omogočal temeljit nadzor s strani oblasti in omejeval vse oblike družbenih dejavnosti in organizacij; ker naj bi prav tako omejil obiske za ugotavljanje dejstev in druge pomembne dejavnosti po vsej državi, kar bo v praksi preprečilo civilnim organizacijam opravljanje njihovega dela; |
| --- | --- |

N.

ker se egiptovska civilna družba in mednarodne nevladne organizacije pri delu v Egiptu soočajo z naraščajočim pritiskom in velikimi težavami; ker so aktivisti in organizacije civilne družbe zaskrbljeni zaradi več osnutkov novega zakona o civilnih združenjih in fundacijah, ki bi močno omejeval financiranje nevladnih organizacij, zlasti iz tujih virov, omogočal temeljit nadzor s strani oblasti in omejeval vse oblike družbenih dejavnosti in organizacij; ker naj bi prav tako omejil obiske za ugotavljanje dejstev in druge pomembne dejavnosti po vsej državi, kar bo v praksi preprečilo civilnim organizacijam opravljanje njihovega dela;

| O. | ker je EU prva gospodarska partnerica Egipta in glavni vir tujih naložb ter razvojnega sodelovanja v državi; ker se je 13. in 14. novembra 2012 delovna skupina EU-Egipt, ki ji sopredsedujeta visoka predstavnica/podpredsednica in egiptovski zunanji minister Kamel Amr, sestala v Kairu in se dogovorila o pomembnem svežnju gospodarske in politične pomoči Egiptu pri prehodu v demokracijo, ki v letih 2012–2013 obsega posojila in nepovratna sredstva v vrednosti skoraj petih milijard EUR; ker je finančna pomoč delno pogojena s sklenitvijo dogovora med Egiptom in Mednarodnim denarnim skladom ter s človekovimi pravicami, demokracijo in gospodarskim upravljanjem; ker sta izvajanje teh zavez in hitrejša podpora EU za Egipt ključnega pomena; |
| --- | --- |

O.

ker je EU prva gospodarska partnerica Egipta in glavni vir tujih naložb ter razvojnega sodelovanja v državi; ker se je 13. in 14. novembra 2012 delovna skupina EU-Egipt, ki ji sopredsedujeta visoka predstavnica/podpredsednica in egiptovski zunanji minister Kamel Amr, sestala v Kairu in se dogovorila o pomembnem svežnju gospodarske in politične pomoči Egiptu pri prehodu v demokracijo, ki v letih 2012–2013 obsega posojila in nepovratna sredstva v vrednosti skoraj petih milijard EUR; ker je finančna pomoč delno pogojena s sklenitvijo dogovora med Egiptom in Mednarodnim denarnim skladom ter s človekovimi pravicami, demokracijo in gospodarskim upravljanjem; ker sta izvajanje teh zavez in hitrejša podpora EU za Egipt ključnega pomena;

| P. | ker je delovna skupina opozorila na svojo zavezanost k širjenju in spoštovanju človekovih pravic, tudi pravic žensk in enakosti spolov za opolnomočenje žensk na vseh področjih, svobodi izražanja in združevanja in verski svobodi ali svobodi prepričanja ter obsodila vse oblike podpihovanja verskega sovraštva, nestrpnosti, sovražnosti in nasilja; |
| --- | --- |

P.

ker je delovna skupina opozorila na svojo zavezanost k širjenju in spoštovanju človekovih pravic, tudi pravic žensk in enakosti spolov za opolnomočenje žensk na vseh področjih, svobodi izražanja in združevanja in verski svobodi ali svobodi prepričanja ter obsodila vse oblike podpihovanja verskega sovraštva, nestrpnosti, sovražnosti in nasilja;

| Q. | ker bo uspešnost evropske sosedske politike in reform na področju človekovih pravic, zlasti pravic žensk, odvisna od sodelovanja civilne družbe pri izvajanju ustreznih politik; |
| --- | --- |

Q.

ker bo uspešnost evropske sosedske politike in reform na področju človekovih pravic, zlasti pravic žensk, odvisna od sodelovanja civilne družbe pri izvajanju ustreznih politik;

| R. | ker je Egipt v zelo slabem gospodarskem položaju, z nizkimi deviznimi rezervami in najnižjo vrednostjo egiptovskega funta po letu 2004; ker bo izboljšanje gospodarstva odvisno od njegove dolgoročne politične in socialne stabilnosti; ker preživlja kritično obdobje prehoda in se v procesu demokratizacije spoprijema s precejšnjimi izzivi in težavami; ker mora tranzicija temeljiti na temeljnih vrednotah socialne pravičnosti, spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščinah, pravni državi in dobrem upravljanju; |
| --- | --- |

R.

ker je Egipt v zelo slabem gospodarskem položaju, z nizkimi deviznimi rezervami in najnižjo vrednostjo egiptovskega funta po letu 2004; ker bo izboljšanje gospodarstva odvisno od njegove dolgoročne politične in socialne stabilnosti; ker preživlja kritično obdobje prehoda in se v procesu demokratizacije spoprijema s precejšnjimi izzivi in težavami; ker mora tranzicija temeljiti na temeljnih vrednotah socialne pravičnosti, spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščinah, pravni državi in dobrem upravljanju;

| S. | ker lahko vračilo premoženja, ki si ga je prilastil prejšnji režim, poleg ekonomskega pomena prispeva k zagotavljanju pravice in odgovornosti za Egipčane in je zato glavno politično vprašanje z velikim simboličnim pomenom za odnose med EU in Egiptom; ker je bilo od marca 2011 dalje 19 osebam, odgovornim za nezakonito prilaščanje državnih sredstev Egipta, tudi predsedniku Mubaraku, zamrznjeno premoženje v EU; ker je Svet 26. novembra 2012 sprejel novo uredbo, da bi omogočil lažje vračanje nezakonito prilaščenih sredstev; ker se je delovna skupina strinjala, da bo v treh mesecih zaključila časovni načrt, kamor bi lahko uvrstila ustanovitev skupine za vračanje premoženja, ki bi jo koordinirala Evropska služba za zunanje delovanje; |
| --- | --- |

S.

ker lahko vračilo premoženja, ki si ga je prilastil prejšnji režim, poleg ekonomskega pomena prispeva k zagotavljanju pravice in odgovornosti za Egipčane in je zato glavno politično vprašanje z velikim simboličnim pomenom za odnose med EU in Egiptom; ker je bilo od marca 2011 dalje 19 osebam, odgovornim za nezakonito prilaščanje državnih sredstev Egipta, tudi predsedniku Mubaraku, zamrznjeno premoženje v EU; ker je Svet 26. novembra 2012 sprejel novo uredbo, da bi omogočil lažje vračanje nezakonito prilaščenih sredstev; ker se je delovna skupina strinjala, da bo v treh mesecih zaključila časovni načrt, kamor bi lahko uvrstila ustanovitev skupine za vračanje premoženja, ki bi jo koordinirala Evropska služba za zunanje delovanje;

| 1. | izraža solidarnost z Egipčani v tem ključnem obdobju prehoda države v demokracijo; poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo popolno spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s svobodo izražanja, združevanja in mirnega zborovanja, svobodo tiska in medijev, pravicami žensk, svobodo veroizpovedi, prepričanja in misli, zaščito manjšin in bojem proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti, ter zagotovijo pravno državo, delitev oblasti, neodvisnost sodstva, boj proti nekaznovanju in pošteno sojenje, ker so to bistveni sestavni deli svobodne in demokratične družbe; |
| --- | --- |

1.

izraža solidarnost z Egipčani v tem ključnem obdobju prehoda države v demokracijo; poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo popolno spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s svobodo izražanja, združevanja in mirnega zborovanja, svobodo tiska in medijev, pravicami žensk, svobodo veroizpovedi, prepričanja in misli, zaščito manjšin in bojem proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti, ter zagotovijo pravno državo, delitev oblasti, neodvisnost sodstva, boj proti nekaznovanju in pošteno sojenje, ker so to bistveni sestavni deli svobodne in demokratične družbe;

| 2. | izraža resno zaskrbljenost zaradi vedno večje polarizacije znotraj egiptovske družbe in ponavljajočih se nasilnih incidentov; egiptovske državne oblasti in varnostne sile opominja, da so dolžne ponovno vzpostaviti in zagotavljati varnost in red v državi; vse politične akterje poziva, naj v korist države pokažejo zmernost in tako preprečijo novo nasilje; poziva k resnim, nepristranskim in preglednim preiskavam ubojev, mučenj, ponižujočega ravnanja in nadlegovanja mirnih protestnikov, zlasti žensk, in k sojenju odgovornim; poziva oblasti, naj ukrepajo popolnoma v skladu z mednarodnimi standardi; globoko obžaluje precejšnjo izgubo človeških življenj in veliko število ranjenih v nedavnih spopadih in svojcem žrtev izreka sožalje; |
| --- | --- |

2.

izraža resno zaskrbljenost zaradi vedno večje polarizacije znotraj egiptovske družbe in ponavljajočih se nasilnih incidentov; egiptovske državne oblasti in varnostne sile opominja, da so dolžne ponovno vzpostaviti in zagotavljati varnost in red v državi; vse politične akterje poziva, naj v korist države pokažejo zmernost in tako preprečijo novo nasilje; poziva k resnim, nepristranskim in preglednim preiskavam ubojev, mučenj, ponižujočega ravnanja in nadlegovanja mirnih protestnikov, zlasti žensk, in k sojenju odgovornim; poziva oblasti, naj ukrepajo popolnoma v skladu z mednarodnimi standardi; globoko obžaluje precejšnjo izgubo človeških življenj in veliko število ranjenih v nedavnih spopadih in svojcem žrtev izreka sožalje;

| 3. | ponovno poudarja, da EU ostro in načelno nasprotuje smrtni kazni, in poziva k popolnemu moratoriju za izvrševanje vseh smrtnih obsodb v Egiptu; poziva Egipt, naj ratificira drugi izbirni protokol k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966 za ukinitev smrtne kazni; poziva k spremembi smrtnih obsodb, izrečenih 21 privržencem nogometnega kluba Al Masri 26. januarja 2013; |
| --- | --- |

3.

ponovno poudarja, da EU ostro in načelno nasprotuje smrtni kazni, in poziva k popolnemu moratoriju za izvrševanje vseh smrtnih obsodb v Egiptu; poziva Egipt, naj ratificira drugi izbirni protokol k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966 za ukinitev smrtne kazni; poziva k spremembi smrtnih obsodb, izrečenih 21 privržencem nogometnega kluba Al Masri 26. januarja 2013;

| 4. | je seznanjen z odločitvijo egiptovske volilne komisije, da odpove bližnje parlamentarne volitve, in poziva egiptovsko vlado, naj to obdobje izkoristi za oblikovanje vključujočega političnega procesa, ki bo temeljil na soglasju in skupni odgovornosti, s pravim nacionalnim dialogom in dejavnim sodelovanjem vseh demokratičnih političnih sil; vse politične sile v Egiptu poziva, naj si skupaj prizadevajo za ta cilj; spodbuja EU in njene države članice, naj še naprej podpirajo egiptovske oblasti, politične stranke in civilno družbo in jim pomagajo v prizadevanjih za dosego tega cilja; pozdravlja povabilo egiptovske vlade EU k spremljanju bližnjih parlamentarnih volitev, ne glede na to, da so bile odpovedane; ponovno poudarja, da je pripravljen poslati ustrezno misijo za opazovanje volitev; |
| --- | --- |

4.

je seznanjen z odločitvijo egiptovske volilne komisije, da odpove bližnje parlamentarne volitve, in poziva egiptovsko vlado, naj to obdobje izkoristi za oblikovanje vključujočega političnega procesa, ki bo temeljil na soglasju in skupni odgovornosti, s pravim nacionalnim dialogom in dejavnim sodelovanjem vseh demokratičnih političnih sil; vse politične sile v Egiptu poziva, naj si skupaj prizadevajo za ta cilj; spodbuja EU in njene države članice, naj še naprej podpirajo egiptovske oblasti, politične stranke in civilno družbo in jim pomagajo v prizadevanjih za dosego tega cilja; pozdravlja povabilo egiptovske vlade EU k spremljanju bližnjih parlamentarnih volitev, ne glede na to, da so bile odpovedane; ponovno poudarja, da je pripravljen poslati ustrezno misijo za opazovanje volitev;

| 5. | je zaskrbljen zaradi vse večjega nasilja nad ženskami, zlasti protestnicami in borkami za pravice žensk, ter dejstva, da oblasti tega nasilja ne preprečijo in obsodijo ter storilcev ne kaznujejo; poziva predsednika Morsija in voditelje vladajočih in opozicijskih strank, naj prevzamejo vodilno politično vlogo pri preprečevanju nasilja na podlagi spola in za zagotovitev, da bodo vsi pojavi spolnih napadov in nadlegovanja žensk učinkovito raziskani, da bodo storilci postavljeni pred sodišče in žrtve prejele primerno odškodnino; poziva predsednika Morsija, naj se tega kroničnega pojava nasilja in diskriminacije žensk loti s sprejetjem zakonodaje proti nadlegovanju, ki so jo predlagali aktivisti za pravice žensk; poziva egiptovske oblasti, naj obsodijo vse oblike nasilja in napadalnosti do žensk; poziva vlado, naj spodbuja in podpira politično udejstvovanje žensk in obrne sedanji negativni trend na tem področju; |
| --- | --- |

5.

je zaskrbljen zaradi vse večjega nasilja nad ženskami, zlasti protestnicami in borkami za pravice žensk, ter dejstva, da oblasti tega nasilja ne preprečijo in obsodijo ter storilcev ne kaznujejo; poziva predsednika Morsija in voditelje vladajočih in opozicijskih strank, naj prevzamejo vodilno politično vlogo pri preprečevanju nasilja na podlagi spola in za zagotovitev, da bodo vsi pojavi spolnih napadov in nadlegovanja žensk učinkovito raziskani, da bodo storilci postavljeni pred sodišče in žrtve prejele primerno odškodnino; poziva predsednika Morsija, naj se tega kroničnega pojava nasilja in diskriminacije žensk loti s sprejetjem zakonodaje proti nadlegovanju, ki so jo predlagali aktivisti za pravice žensk; poziva egiptovske oblasti, naj obsodijo vse oblike nasilja in napadalnosti do žensk; poziva vlado, naj spodbuja in podpira politično udejstvovanje žensk in obrne sedanji negativni trend na tem področju;

| 6. | poziva egiptovske oblasti, naj reformirajo policijo in varnostne sile ter odpravijo vse zakone, ki jim omogočajo neomejeno uporabo sile proti civilistom; poudarja, da je treba z dialogom in posvetovanjem s civilno družbo razviti ustrezen pravni okvir, ki bo zagotavljal pravico do mirnih protestov in javnega zbiranja ter organizacijam civilne družbe omogočal, da delujejo brez neupravičenega omejevanja in izkoristijo pomoč iz tujih virov; |
| --- | --- |

6.

poziva egiptovske oblasti, naj reformirajo policijo in varnostne sile ter odpravijo vse zakone, ki jim omogočajo neomejeno uporabo sile proti civilistom; poudarja, da je treba z dialogom in posvetovanjem s civilno družbo razviti ustrezen pravni okvir, ki bo zagotavljal pravico do mirnih protestov in javnega zbiranja ter organizacijam civilne družbe omogočal, da delujejo brez neupravičenega omejevanja in izkoristijo pomoč iz tujih virov;

| 7. | v celoti podpira prizadevanja organizacij civilne družbe ter pomembno in visokokakovostno delo, ki ga opravljajo za spodbujanje miru, demokracije in človekovih pravic, in poziva k takojšnji odpravi vseh oblik pritiska, ustrahovanja in nadlegovanja sindikatov, novinarjev ali blogerjev; |
| --- | --- |

7.

v celoti podpira prizadevanja organizacij civilne družbe ter pomembno in visokokakovostno delo, ki ga opravljajo za spodbujanje miru, demokracije in človekovih pravic, in poziva k takojšnji odpravi vseh oblik pritiska, ustrahovanja in nadlegovanja sindikatov, novinarjev ali blogerjev;

| 8. | je zaskrbljen zaradi razmer v egiptovskem pravosodju; poziva egiptovsko vlado in politične sile v državi, naj v celoti spoštujejo, podpirajo in spodbujajo neodvisnost in celovitost pravosodnih institucij v Egiptu; poudarja potrebo po nadaljevanju reform kazenskopravnega sistema za zagotovitev ustreznega pravnega okvira za odpravo nekaznovanosti in mučenja ter zaščito človekovih pravic; spodbuja egiptovske oblasti, naj sprožijo dejanske tranzicijske sodne postopke za prevzem odgovornosti za kršitve človekovih pravic, ki so se zgodile pred in med revolucijo leta 2011 ali po njej; |
| --- | --- |

8.

je zaskrbljen zaradi razmer v egiptovskem pravosodju; poziva egiptovsko vlado in politične sile v državi, naj v celoti spoštujejo, podpirajo in spodbujajo neodvisnost in celovitost pravosodnih institucij v Egiptu; poudarja potrebo po nadaljevanju reform kazenskopravnega sistema za zagotovitev ustreznega pravnega okvira za odpravo nekaznovanosti in mučenja ter zaščito človekovih pravic; spodbuja egiptovske oblasti, naj sprožijo dejanske tranzicijske sodne postopke za prevzem odgovornosti za kršitve človekovih pravic, ki so se zgodile pred in med revolucijo leta 2011 ali po njej;

| 9. | je zaskrbljen nad omejitvami svobode prepričanja, vesti in veroizpovedi; v zvezi s tem pozdravlja ustanovitev egiptovskega sveta cerkva dne 18. februarja 2013, ki ga sestavlja pet največjih krščanskih manjšin v državi, njihov mandat pa vključuje spodbujanje dialoga med muslimani in kristjani; meni, da si je treba prizadevati za prekinitev izseljevanja kristjanov iz Egipta, saj ta ogroža neprekinjen obstoj ene najstarejših skupnosti v Egiptu in škoduje egiptovskemu gospodarstvu, saj državo zapuščajo usposobljeni strokovnjaki; |
| --- | --- |

9.

je zaskrbljen nad omejitvami svobode prepričanja, vesti in veroizpovedi; v zvezi s tem pozdravlja ustanovitev egiptovskega sveta cerkva dne 18. februarja 2013, ki ga sestavlja pet največjih krščanskih manjšin v državi, njihov mandat pa vključuje spodbujanje dialoga med muslimani in kristjani; meni, da si je treba prizadevati za prekinitev izseljevanja kristjanov iz Egipta, saj ta ogroža neprekinjen obstoj ene najstarejših skupnosti v Egiptu in škoduje egiptovskemu gospodarstvu, saj državo zapuščajo usposobljeni strokovnjaki;

| 10. | poziva egiptovske oblasti, naj podpišejo in ratificirajo Rimski statut o ustanovitvi Mednarodnega kazenskega sodišča v Haagu in naj ne vabijo voditeljev držav, za katere je Mednarodno kazensko sodišče izdalo nalog za prijetje; |
| --- | --- |

10.

poziva egiptovske oblasti, naj podpišejo in ratificirajo Rimski statut o ustanovitvi Mednarodnega kazenskega sodišča v Haagu in naj ne vabijo voditeljev držav, za katere je Mednarodno kazensko sodišče izdalo nalog za prijetje;

| 11. | izraža močno podporo reformam, ki jih želijo Egipčani in ki vodijo v demokracijo, pravno državo in socialno pravičnost v Egiptu; ponovno poziva k oceni možnosti za odpravo izrednega stanja po vsej državi; poziva k takojšnjemu prenehanju sojenja civilistom pred vojaškimi sodišči; |
| --- | --- |

11.

izraža močno podporo reformam, ki jih želijo Egipčani in ki vodijo v demokracijo, pravno državo in socialno pravičnost v Egiptu; ponovno poziva k oceni možnosti za odpravo izrednega stanja po vsej državi; poziva k takojšnjemu prenehanju sojenja civilistom pred vojaškimi sodišči;

| 12. | ponovno izraža zaskrbljenost zaradi tihotapljenja ljudi in trgovine z ljudmi in zaradi položaja nezakonitih migrantov v državi, zlasti na območju Sinaja; poziva egiptovske oblasti, naj še okrepijo prizadevanja za rešitev teh vprašanj, nenazadnje tudi s popolnim izvajanjem nacionalne zakonodaje o beguncih ter zagotavljanjem neoviranega dostopa do zadevnih posameznikov v Sinaju agencijam Združenih narodov in organizacijam za človekove pravice; |
| --- | --- |

12.

ponovno izraža zaskrbljenost zaradi tihotapljenja ljudi in trgovine z ljudmi in zaradi položaja nezakonitih migrantov v državi, zlasti na območju Sinaja; poziva egiptovske oblasti, naj še okrepijo prizadevanja za rešitev teh vprašanj, nenazadnje tudi s popolnim izvajanjem nacionalne zakonodaje o beguncih ter zagotavljanjem neoviranega dostopa do zadevnih posameznikov v Sinaju agencijam Združenih narodov in organizacijam za človekove pravice;

| 13. | je zelo zaskrbljen nad hitrim slabšanjem gospodarskih razmer v Egiptu in dolgotrajnimi pogajanji z Mednarodnim denarnim skladom o posojilni pogodbi; pozdravlja obnovljena prizadevanja vlade za nadaljevanje teh pogajanj; spodbuja razvoj gospodarskega sodelovanja med EU in Egiptom z več dvostranskega dialoga o gospodarskih reformah, ki so pomemben korak k vzpostavitvi zaupanja med vlagatelji; |
| --- | --- |

13.

je zelo zaskrbljen nad hitrim slabšanjem gospodarskih razmer v Egiptu in dolgotrajnimi pogajanji z Mednarodnim denarnim skladom o posojilni pogodbi; pozdravlja obnovljena prizadevanja vlade za nadaljevanje teh pogajanj; spodbuja razvoj gospodarskega sodelovanja med EU in Egiptom z več dvostranskega dialoga o gospodarskih reformah, ki so pomemben korak k vzpostavitvi zaupanja med vlagatelji;

| 14. | poziva visoko predstavnica/podpredsednico in Komisijo, naj razvijeta načelo „več za več“, ki bo bolj usklajeno in se bo izvajalo v praksi ter bo osredotočeno na civilno družbo ter pravice žensk in manjšin, vključno z jasnimi pogoji in merili za primer, če bi se egiptovska vlada izogibala demokratičnim reformam in spoštovanju človekovih pravic in svoboščin, ter ki bo temelj revidirane evropske sosedske politike v odnosih EU z egiptovsko vlado, in sicer brez ustvarjanja negativnih posledic na življenjske razmere prebivalstva v državi; |
| --- | --- |

14.

poziva visoko predstavnica/podpredsednico in Komisijo, naj razvijeta načelo „več za več“, ki bo bolj usklajeno in se bo izvajalo v praksi ter bo osredotočeno na civilno družbo ter pravice žensk in manjšin, vključno z jasnimi pogoji in merili za primer, če bi se egiptovska vlada izogibala demokratičnim reformam in spoštovanju človekovih pravic in svoboščin, ter ki bo temelj revidirane evropske sosedske politike v odnosih EU z egiptovsko vlado, in sicer brez ustvarjanja negativnih posledic na življenjske razmere prebivalstva v državi;

| 15. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj od egiptovskih oblasti in predsednika Morsija zahteva izpolnjevanje zavez o spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; poziva EU, naj egiptovskim oblastem ne zagotovi proračunske podpore, če ne bo večjega napredka, kot je spoštovanje človekovih pravic in svoboščin, demokratično upravljanje in pravna država; |
| --- | --- |

15.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj od egiptovskih oblasti in predsednika Morsija zahteva izpolnjevanje zavez o spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; poziva EU, naj egiptovskim oblastem ne zagotovi proračunske podpore, če ne bo večjega napredka, kot je spoštovanje človekovih pravic in svoboščin, demokratično upravljanje in pravna država;

| 16. | v celoti podpira globlje sodelovanje med EU in Egiptom, bodisi v okviru pridružitvenega sporazuma in z njimi povezanih akcijskih načrtov, uspešnega nadaljnjega delovanja delovne skupine EU-Egipt, rednega dialoga o človekovih pravicah, večjega poslovnega sodelovanja, večje mobilnosti Egipčanov, zlasti študentov, v EU, pogajanj o poglobljenem in celovitem sporazumu o prosti trgovini ali prihodnjega povezovanja trgov; |
| --- | --- |

16.

v celoti podpira globlje sodelovanje med EU in Egiptom, bodisi v okviru pridružitvenega sporazuma in z njimi povezanih akcijskih načrtov, uspešnega nadaljnjega delovanja delovne skupine EU-Egipt, rednega dialoga o človekovih pravicah, večjega poslovnega sodelovanja, večje mobilnosti Egipčanov, zlasti študentov, v EU, pogajanj o poglobljenem in celovitem sporazumu o prosti trgovini ali prihodnjega povezovanja trgov;

| 17. | poziva EU in države članice, naj si še naprej močno prizadevajo za hitrejše vračanje odtujenega premoženja, ki si ga je nezakonito prisvojil prejšnji režim; zato poziva, naj EU sestavi skupino preiskovalcev, odvetnikov in tožilcev iz držav članic in drugih evropskih držav, ki bo egiptovskim oblastem v tem postopku nudila pravno pomoč in podporo; |
| --- | --- |

17.

poziva EU in države članice, naj si še naprej močno prizadevajo za hitrejše vračanje odtujenega premoženja, ki si ga je nezakonito prisvojil prejšnji režim; zato poziva, naj EU sestavi skupino preiskovalcev, odvetnikov in tožilcev iz držav članic in drugih evropskih držav, ki bo egiptovskim oblastem v tem postopku nudila pravno pomoč in podporo;

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, parlamentom in vladam držav članic ter egiptovskim oblastem. |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, parlamentom in vladam držav članic ter egiptovskim oblastem.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0064.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0092.

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/123 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/123

---

P7_TA(2013)0096

Jedrske grožnje in človekove pravice v Severni Koreji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o jedrskih grožnjah in človekovih pravicah v Demokratični ljudski republiki Koreji (2013/2565(RSP))

(2016/C 036/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Demokratični ljudski republiki Koreji (v nadaljevanju DLRK), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Demokratični ljudski republiki Koreji (v nadaljevanju DLRK),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanjo politiko z dne 18. februarja 2013 o DLRK, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanjo politiko z dne 18. februarja 2013 o DLRK,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 825 (1993), 1540 (2004), 1695 (2006) in 1887 (2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 825 (1993), 1540 (2004), 1695 (2006) in 1887 (2009),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in vseh drugih ustreznih mednarodnih instrumentov o človekovih pravicah, tudi Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je DLRK sprejela in ratificirala, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in vseh drugih ustreznih mednarodnih instrumentov o človekovih pravicah, tudi Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je DLRK sprejela in ratificirala,

| — | ob upoštevanju Konvencije proti mučenju in drugim oblikam okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja iz leta 1984, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije proti mučenju in drugim oblikam okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja iz leta 1984,

| — | ob upoštevanju ustreznih resolucij sveta OZN za človekove pravice, zlasti resolucije z dne 19. marca 2012 o položaju človekovih pravic v Demokratični ljudski republiki Koreji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih resolucij sveta OZN za človekove pravice, zlasti resolucije z dne 19. marca 2012 o položaju človekovih pravic v Demokratični ljudski republiki Koreji,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca o človekovih pravicah v Demokratični ljudski republiki Koreji Marzuka Darusmana z dne 1. februarja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca o človekovih pravicah v Demokratični ljudski republiki Koreji Marzuka Darusmana z dne 1. februarja 2013,

| — | ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker sta Svet Evropske unije in varnostni svet OZN obsodila izstrelitev rakete DLRK 12. decembra 2012 z uporabo tehnologije balističnih izstrelkov in jedrske poskuse, ki jih je izvedla 12. februarja 2013, s čimer je očitno kršila svoje mednarodne zaveze v okviru resolucij varnostnega sveta OZN in resno ogrozila stabilnost regije ter regionalni in mednarodni mir in varnost; |
| --- | --- |

A.

ker sta Svet Evropske unije in varnostni svet OZN obsodila izstrelitev rakete DLRK 12. decembra 2012 z uporabo tehnologije balističnih izstrelkov in jedrske poskuse, ki jih je izvedla 12. februarja 2013, s čimer je očitno kršila svoje mednarodne zaveze v okviru resolucij varnostnega sveta OZN in resno ogrozila stabilnost regije ter regionalni in mednarodni mir in varnost;

| B. | ker širjenje jedrskega, kemičnega in biološkega orožja ter njihovih pripadajočih nosilcev pomeni grožnjo mednarodnemu miru in varnosti; ker je DLRK leta 2003 odstopila od Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (pogodba NPT) in od leta 2006 izvaja jedrske poskuse, leta 2009 pa je uradno objavila, da je razvila jedrsko orožje; ker izvajanje nezakonitih jedrskih programov in programov balističnih izstrelkov ogroža mednarodni režim neširjenja jedrskega orožja in povzroča tveganje, da se bodo napetosti v regiji še povečale; |
| --- | --- |

B.

ker širjenje jedrskega, kemičnega in biološkega orožja ter njihovih pripadajočih nosilcev pomeni grožnjo mednarodnemu miru in varnosti; ker je DLRK leta 2003 odstopila od Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (pogodba NPT) in od leta 2006 izvaja jedrske poskuse, leta 2009 pa je uradno objavila, da je razvila jedrsko orožje; ker izvajanje nezakonitih jedrskih programov in programov balističnih izstrelkov ogroža mednarodni režim neširjenja jedrskega orožja in povzroča tveganje, da se bodo napetosti v regiji še povečale;

| C. | ker ti programi niso v skladu z izraženim ciljem DLRK, da izboljša svojo varnost; ker država s svojim gospodarstvom, ki se osredotoča na oborožene sile, še zdaleč ni uresničila zadanega cilja o močni in bogati državi in namesto tega s težnjami po pridobitvi orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev čedalje bolj osamlja in siromaši svoje prebivalce; |
| --- | --- |

C.

ker ti programi niso v skladu z izraženim ciljem DLRK, da izboljša svojo varnost; ker država s svojim gospodarstvom, ki se osredotoča na oborožene sile, še zdaleč ni uresničila zadanega cilja o močni in bogati državi in namesto tega s težnjami po pridobitvi orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev čedalje bolj osamlja in siromaši svoje prebivalce;

| D. | ker je DLRK nedavno odstopila od korejskega sporazuma o premirju z Republiko Korejo in prekinila pogovore med Pjongjangom in Seulom; ker se na Korejskem polotoku že desetletja soočajo z napetostmi in vojaškimi spopadi; ker EU odločno podpira zamisel o Korejskem polotoku brez jedrskega orožja in meni, da je ponovni začetek šeststranskih pogovorov bistvenega pomena za mir in stabilnost v regiji; |
| --- | --- |

D.

ker je DLRK nedavno odstopila od korejskega sporazuma o premirju z Republiko Korejo in prekinila pogovore med Pjongjangom in Seulom; ker se na Korejskem polotoku že desetletja soočajo z napetostmi in vojaškimi spopadi; ker EU odločno podpira zamisel o Korejskem polotoku brez jedrskega orožja in meni, da je ponovni začetek šeststranskih pogovorov bistvenega pomena za mir in stabilnost v regiji;

| E. | ker režim DLRK ni sodeloval z OZN in je zavrnil vse resolucije Sveta OZN za človekove pravice in generalne skupščine OZN o človekovih pravicah v Severni Koreji; ker ni sodeloval s posebnim poročevalcem OZN o položaju človekovih pravic v državi in je zavrnil vso pomoč visoke komisarke OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

E.

ker režim DLRK ni sodeloval z OZN in je zavrnil vse resolucije Sveta OZN za človekove pravice in generalne skupščine OZN o človekovih pravicah v Severni Koreji; ker ni sodeloval s posebnim poročevalcem OZN o položaju človekovih pravic v državi in je zavrnil vso pomoč visoke komisarke OZN za človekove pravice;

| F. | ker je Evropska unija zagovornica in spodbujevalka človekovih pravic in demokracije v svetu; ker je stanje na področju človekovih pravic in humanitarne razmere v DLRK še zmeraj izjemno zaskrbljujoče; ker vlada DLRK ne dovoljuje politične opozicije, svobodnih in pravičnih volitev, svobodnih medijev, verske svobode, svobode združevanja, kolektivnih pogajanj ali svobode gibanja; |
| --- | --- |

F.

ker je Evropska unija zagovornica in spodbujevalka človekovih pravic in demokracije v svetu; ker je stanje na področju človekovih pravic in humanitarne razmere v DLRK še zmeraj izjemno zaskrbljujoče; ker vlada DLRK ne dovoljuje politične opozicije, svobodnih in pravičnih volitev, svobodnih medijev, verske svobode, svobode združevanja, kolektivnih pogajanj ali svobode gibanja;

| G. | ker je pravosodni sistem podrejen državi in za številne zločine zoper državo velja smrtna kazen, kazenski zakonik pa jo občasno podaljšuje, medtem ko so državljani, tudi otroci, prisiljeni prisostvovati javnim usmrtitvam; ker državni organi DLRK načrtno izvajajo zunajsodne uboje, mučenje, samovoljne pripore in so odgovorni za izginotja, tudi ugrabitev tujih državljanov, ter v zaporih in „prevzgojnih taboriščih“ pridržujejo več kot 200 000 ljudi; |
| --- | --- |

G.

ker je pravosodni sistem podrejen državi in za številne zločine zoper državo velja smrtna kazen, kazenski zakonik pa jo občasno podaljšuje, medtem ko so državljani, tudi otroci, prisiljeni prisostvovati javnim usmrtitvam; ker državni organi DLRK načrtno izvajajo zunajsodne uboje, mučenje, samovoljne pripore in so odgovorni za izginotja, tudi ugrabitev tujih državljanov, ter v zaporih in „prevzgojnih taboriščih“ pridržujejo več kot 200 000 ljudi;

| H. | ker so prebivalci DLRK že desetletja izpostavljeni nezadostnemu razvoju, slabi zdravstveni oskrbi in visoki stopnji podhranjenosti mater in otrok, v okolju politične in gospodarske osamitve, pogostih naravnih nesreč in svetovne rasti cen hrane in goriva; ker večina prebivalstva trpi zaradi lakote in je v veliki meri odvisna od mednarodne pomoči v hrani; ker imata množično pomanjkanje hrane in lakota velike posledice za celo vrsto človekovih pravic; ker je več deset tisoč prebivalcev Severne Koreje pobegnilo na Kitajsko, da bi ubežalo vsesplošni lakoti in represiji; |
| --- | --- |

H.

ker so prebivalci DLRK že desetletja izpostavljeni nezadostnemu razvoju, slabi zdravstveni oskrbi in visoki stopnji podhranjenosti mater in otrok, v okolju politične in gospodarske osamitve, pogostih naravnih nesreč in svetovne rasti cen hrane in goriva; ker večina prebivalstva trpi zaradi lakote in je v veliki meri odvisna od mednarodne pomoči v hrani; ker imata množično pomanjkanje hrane in lakota velike posledice za celo vrsto človekovih pravic; ker je več deset tisoč prebivalcev Severne Koreje pobegnilo na Kitajsko, da bi ubežalo vsesplošni lakoti in represiji;

Jedrske grožnje

| 1. | obsoja jedrske poskuse in raketne dejavnosti DLRK in zahteva, da se vzdrži nadaljnjih izzivalnih dejanj, ustavi vse dejavnosti, povezane s programom balističnih izstrelkov, ter povsem in nepreklicno opusti obstoječe jedrske programe; poziva DLRK, naj nemudoma podpiše in ratificira Pogodbo o celoviti prepovedi izvajanja jedrskih poskusov; |
| --- | --- |

1.

obsoja jedrske poskuse in raketne dejavnosti DLRK in zahteva, da se vzdrži nadaljnjih izzivalnih dejanj, ustavi vse dejavnosti, povezane s programom balističnih izstrelkov, ter povsem in nepreklicno opusti obstoječe jedrske programe; poziva DLRK, naj nemudoma podpiše in ratificira Pogodbo o celoviti prepovedi izvajanja jedrskih poskusov;

| 2. | obsoja uradno objavo DLRK, da si država pridržuje pravico do preventivnega jedrskega napada; poziva DLRK, naj spoštuje Ustanovno listino OZN, ki države članice obvezuje, da se vzdržijo grožnje s silo ali uporabe sile proti drugim državam; |
| --- | --- |

2.

obsoja uradno objavo DLRK, da si država pridržuje pravico do preventivnega jedrskega napada; poziva DLRK, naj spoštuje Ustanovno listino OZN, ki države članice obvezuje, da se vzdržijo grožnje s silo ali uporabe sile proti drugim državam;

| 3. | obžaluje dejstvo, da je DLRK razveljavila sporazum o nenapadanju z Republiko Korejo, ukinila posebno neposredno zvezo s Seulom, zaprla skupni mejni prehod ter vojake na svoji prvi bojni črti postavila v pripravljenost za morebitno vojno; pozdravlja nadaljnjo krepitev sankcij Sveta in Varnostnega sveta OZN z glasovanjem 7. marca 2013 po nedavnem jedrskem poskusu; poziva DLRK, naj bo konstruktivna pri svojih zavezah z mednarodno skupnostjo, kar bo koristilo regionalni stabilnosti in povečalo blaginjo severnokorejskega prebivalstva; |
| --- | --- |

3.

obžaluje dejstvo, da je DLRK razveljavila sporazum o nenapadanju z Republiko Korejo, ukinila posebno neposredno zvezo s Seulom, zaprla skupni mejni prehod ter vojake na svoji prvi bojni črti postavila v pripravljenost za morebitno vojno; pozdravlja nadaljnjo krepitev sankcij Sveta in Varnostnega sveta OZN z glasovanjem 7. marca 2013 po nedavnem jedrskem poskusu; poziva DLRK, naj bo konstruktivna pri svojih zavezah z mednarodno skupnostjo, kar bo koristilo regionalni stabilnosti in povečalo blaginjo severnokorejskega prebivalstva;

| 4. | poziva DLRK, naj se ponovno zaveže spoštovanju moratorija za izstreljevanje raket ter ponovno pristopi k Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja, ki je temelj režima o neširjenju jedrskega orožja ter bistvena za nadaljnje jedrsko razoroževanje in miroljubno uporabo jedrske energije; poudarja, da si je treba bolj prizadevati za okrepitev te pogodbe; opozarja na končno izjavo s konference o pregledu Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja iz leta 2010, v katerem je bila izražena velika zaskrbljenost zaradi katastrofalnih posledic vsakršne uporabe jedrskega orožja in potrjena potreba, da bi morale vse države vedno upoštevati veljavno mednarodno zakonodajo, vključno z mednarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

4.

poziva DLRK, naj se ponovno zaveže spoštovanju moratorija za izstreljevanje raket ter ponovno pristopi k Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja, ki je temelj režima o neširjenju jedrskega orožja ter bistvena za nadaljnje jedrsko razoroževanje in miroljubno uporabo jedrske energije; poudarja, da si je treba bolj prizadevati za okrepitev te pogodbe; opozarja na končno izjavo s konference o pregledu Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja iz leta 2010, v katerem je bila izražena velika zaskrbljenost zaradi katastrofalnih posledic vsakršne uporabe jedrskega orožja in potrjena potreba, da bi morale vse države vedno upoštevati veljavno mednarodno zakonodajo, vključno z mednarodnim humanitarnim pravom;

| 5. | potrjuje željo po diplomatski in politični rešitvi jedrskega vprašanja DLRK; ponovno izraža podporo šeststranskim pogovorom in poziva k ponovnemu začetku teh pogovorov; spodbuja vse udeležence šeststranskih pogovorov, naj okrepijo svoja prizadevanja; poziva DLRK, naj ponovno vzpostavi konstruktiven dialog z mednarodno skupnostjo, zlasti z udeleženci šeststranskih pogovorov, da bi dosegli vzpostavitev trajnega miru in varnosti na Korejskem polotoku brez jedrskega orožja in DLRK na najboljši način zagotovili uspešno in stabilno prihodnost; |
| --- | --- |

5.

potrjuje željo po diplomatski in politični rešitvi jedrskega vprašanja DLRK; ponovno izraža podporo šeststranskim pogovorom in poziva k ponovnemu začetku teh pogovorov; spodbuja vse udeležence šeststranskih pogovorov, naj okrepijo svoja prizadevanja; poziva DLRK, naj ponovno vzpostavi konstruktiven dialog z mednarodno skupnostjo, zlasti z udeleženci šeststranskih pogovorov, da bi dosegli vzpostavitev trajnega miru in varnosti na Korejskem polotoku brez jedrskega orožja in DLRK na najboljši način zagotovili uspešno in stabilno prihodnost;

| 6. | poziva Ljudsko republiko Kitajsko, ki je stalna članica varnostnega sveta OZN in glavna trgovinska partnerica DLRK, naj vpliva nanjo, da se razmere ne bi dodatno poslabšale, in ugotavlja, da je Ljudska republika Kitajska podprla resolucijo 2094 (2013) varnostnega sveta OZN; ugotavlja, da so se članice varnostnega sveta OZN soglasno odzvale na nedavni jedrski poskus DLRK; |
| --- | --- |

6.

poziva Ljudsko republiko Kitajsko, ki je stalna članica varnostnega sveta OZN in glavna trgovinska partnerica DLRK, naj vpliva nanjo, da se razmere ne bi dodatno poslabšale, in ugotavlja, da je Ljudska republika Kitajska podprla resolucijo 2094 (2013) varnostnega sveta OZN; ugotavlja, da so se članice varnostnega sveta OZN soglasno odzvale na nedavni jedrski poskus DLRK;

| 7. | zvezi s tem poudarja potrebo po krepitvi svetovnih prizadevanj za jedrsko razoroževanje; poziva k začasnim ukrepom za krepitev zaupanja; |
| --- | --- |

7.

zvezi s tem poudarja potrebo po krepitvi svetovnih prizadevanj za jedrsko razoroževanje; poziva k začasnim ukrepom za krepitev zaupanja;

Človekove pravice

| 8. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi slabšanja položaja človekovih pravic v DLRK, ki sta jih prejšnji in sedanji poročevalec OZN za Severno Korejo opisala kot neprimerljive z drugimi državami, ker so kršitve nezaslišane, vsesplošno razširjene in sistematične ter jih je morda treba obravnavati kot zločine proti človečnosti; poziva DLRK, naj z Evropsko unijo vzpostavi smiseln dialog o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

8.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi slabšanja položaja človekovih pravic v DLRK, ki sta jih prejšnji in sedanji poročevalec OZN za Severno Korejo opisala kot neprimerljive z drugimi državami, ker so kršitve nezaslišane, vsesplošno razširjene in sistematične ter jih je morda treba obravnavati kot zločine proti človečnosti; poziva DLRK, naj z Evropsko unijo vzpostavi smiseln dialog o človekovih pravicah;

| 9. | poziva vlado DLRK, naj izpolni svoje obveznosti v okviru instrumentov za človekove pravice, pri katerih sodeluje, ter naj zagotovi, da bodo imeli humanitarne organizacije, neodvisni opazovalci spoštovanja človekovih pravic in posebni poročevalec OZN o položaju človekovih pravic v DLRK možnost vstopa v državo in jim bo zagotovljeno ustrezno sodelovanje; |
| --- | --- |

9.

poziva vlado DLRK, naj izpolni svoje obveznosti v okviru instrumentov za človekove pravice, pri katerih sodeluje, ter naj zagotovi, da bodo imeli humanitarne organizacije, neodvisni opazovalci spoštovanja človekovih pravic in posebni poročevalec OZN o položaju človekovih pravic v DLRK možnost vstopa v državo in jim bo zagotovljeno ustrezno sodelovanje;

| 10. | pozdravlja ustanovitev preiskovalne komisije OZN za DLRK, kot sta predlagali Evropska unija in Japonska; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja ustanovitev preiskovalne komisije OZN za DLRK, kot sta predlagali Evropska unija in Japonska;

| 11. | poziva vlado, naj razglasi moratorij za vse usmrtitve zaradi morebitne odprave smrtne kazne v bližnji prihodnosti; poziva DLRK, naj konča zunajsodne uboje in prisilna izginotja, izpusti politične zapornike in svojim državljanom omogoči prosto potovanje, tako v državi kot zunaj nje; poziva DLRK, naj omogoči svobodo izražanja ter svobodo tiska za nacionalne in mednarodne medije, vsem njenim državljanom pa necenzuriran dostop do interneta; |
| --- | --- |

11.

poziva vlado, naj razglasi moratorij za vse usmrtitve zaradi morebitne odprave smrtne kazne v bližnji prihodnosti; poziva DLRK, naj konča zunajsodne uboje in prisilna izginotja, izpusti politične zapornike in svojim državljanom omogoči prosto potovanje, tako v državi kot zunaj nje; poziva DLRK, naj omogoči svobodo izražanja ter svobodo tiska za nacionalne in mednarodne medije, vsem njenim državljanom pa necenzuriran dostop do interneta;

| 12. | je posebej zaskrbljen zaradi resnosti prehranskih razmer, s katerimi se sooča država, in njihovih posledic za gospodarske, socialne in kulturne pravice prebivalstva; poziva Komisijo, naj ohrani obstoječe programe humanitarne pomoči in komunikacijske kanale z DLRK ter naj zagotovi, da bosta pomoč in komunikacija dosegla ciljne skupine prebivalstva; poziva oblasti DLRK, naj vsem državljanom v skladu s potrebami in humanitarnimi načeli zagotovijo dostop do hrane in humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

12.

je posebej zaskrbljen zaradi resnosti prehranskih razmer, s katerimi se sooča država, in njihovih posledic za gospodarske, socialne in kulturne pravice prebivalstva; poziva Komisijo, naj ohrani obstoječe programe humanitarne pomoči in komunikacijske kanale z DLRK ter naj zagotovi, da bosta pomoč in komunikacija dosegla ciljne skupine prebivalstva; poziva oblasti DLRK, naj vsem državljanom v skladu s potrebami in humanitarnimi načeli zagotovijo dostop do hrane in humanitarne pomoči;

o

o o

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladi Demokratične ljudske republike Koreje, vladi Republike Koreje, vladi Ljudske republike Kitajske, posebnemu poročevalcu OZN o položaju človekovih pravic v DLRK in generalnemu sekretarju OZN. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladi Demokratične ljudske republike Koreje, vladi Republike Koreje, vladi Ljudske republike Kitajske, posebnemu poročevalcu OZN o položaju človekovih pravic v DLRK in generalnemu sekretarju OZN.

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/126 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/126

---

P7_TA(2013)0097

Odnosi med EU in Kitajsko

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o odnosih med EU in Kitajsko (2012/2137(INI))

(2016/C 036/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju vzpostavitve diplomatskih odnosov med EU in Kitajsko maja 1975, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vzpostavitve diplomatskih odnosov med EU in Kitajsko maja 1975,

| — | ob upoštevanju temeljnega pravnega okvira za odnose s Kitajsko, namreč Sporazuma o trgovini in gospodarskem sodelovanju med ES in Kitajsko (1) iz leta 1985, ki pokriva področji gospodarskih in trgovinskih odnosov ter program sodelovanja med EU in Kitajsko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju temeljnega pravnega okvira za odnose s Kitajsko, namreč Sporazuma o trgovini in gospodarskem sodelovanju med ES in Kitajsko (1) iz leta 1985, ki pokriva področji gospodarskih in trgovinskih odnosov ter program sodelovanja med EU in Kitajsko,

| — | ob upoštevanju pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki potekajo od leta 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki potekajo od leta 2007,

| — | ob upoštevanju strateškega partnerstva EU-Kitajska iz leta 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega partnerstva EU-Kitajska iz leta 2003,

| — | ob upoštevanju strukturiranega političnega dialoga med EU in Kitajsko, uradno vzpostavljenega leta 1994, in strateškega dialoga na visoki ravni o strateških vprašanjih in vprašanjih zunanje politike, vzpostavljenega leta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strukturiranega političnega dialoga med EU in Kitajsko, uradno vzpostavljenega leta 1994, in strateškega dialoga na visoki ravni o strateških vprašanjih in vprašanjih zunanje politike, vzpostavljenega leta 2010,

| — | ob upoštevanju sporočila z naslovom „EU-Kitajska: tesnejše partnerstvo, več odgovornosti“ (COM(2006)0631) z dne 24. oktobra 2006, ki ga je Komisija poslala Svetu in Evropskemu parlamentu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila z naslovom „EU-Kitajska: tesnejše partnerstvo, več odgovornosti“ (COM(2006)0631) z dne 24. oktobra 2006, ki ga je Komisija poslala Svetu in Evropskemu parlamentu,

| — | ob upoštevanju dokumenta o politiki Komisije z naslovom „Dozorevajoče partnerstvo – skupni interesi in izzivi v odnosih med EU in Kitajsko“ (COM(2003)0533), ki ga je Evropski svet podprl 13. oktobra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta o politiki Komisije z naslovom „Dozorevajoče partnerstvo – skupni interesi in izzivi v odnosih med EU in Kitajsko“ (COM(2003)0533), ki ga je Evropski svet podprl 13. oktobra 2003,

| — | ob upoštevanju političnih smernic Sveta za vzhodno Azijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnih smernic Sveta za vzhodno Azijo,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z naslovom „Strateško partnerstvo EU-Kitajska“, sprejetih na zasedanju Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose 11. in 12. decembra 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z naslovom „Strateško partnerstvo EU-Kitajska“, sprejetih na zasedanju Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose 11. in 12. decembra 2006,

| — | ob upoštevanju strateškega dokumenta Komisije o Kitajski 2007–2013, večletnega okvirnega programa 2011–2013 ter vmesnega pregleda strateškega dokumenta iz leta 2010 in pregleda večletnega okvirnega programa 2011–2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega dokumenta Komisije o Kitajski 2007–2013, večletnega okvirnega programa 2011–2013 ter vmesnega pregleda strateškega dokumenta iz leta 2010 in pregleda večletnega okvirnega programa 2011–2013,

| — | ob upoštevanju prvega dokumenta Kitajske o političnih ukrepih v zvezi z EU, ki je bil objavljen 13. oktobra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega dokumenta Kitajske o političnih ukrepih v zvezi z EU, ki je bil objavljen 13. oktobra 2003,

| — | ob upoštevanju dialoga o človekovih pravicah med EU in Kitajsko, vzpostavljenega leta 1995, in dveh najnovejših krogov dialoga, in sicer 30. kroga v Pekingu 16. junija 2011 in 31. kroga v Bruslju 29. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dialoga o človekovih pravicah med EU in Kitajsko, vzpostavljenega leta 1995, in dveh najnovejših krogov dialoga, in sicer 30. kroga v Pekingu 16. junija 2011 in 31. kroga v Bruslju 29. maja 2012,

| — | ob upoštevanju skoraj 60 sektorskih dialogov, ki potekajo med Kitajsko in Unijo ter med drugim zadevajo okolje, regionalno politiko, zaposlovanje in socialne zadeve ter civilno družbo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skoraj 60 sektorskih dialogov, ki potekajo med Kitajsko in Unijo ter med drugim zadevajo okolje, regionalno politiko, zaposlovanje in socialne zadeve ter civilno družbo,

| — | ob upoštevanju vzpostavitve dialoga na visoki ravni za povezovanje ljudi med EU in Kitajsko februarja 2012, ki bo vključeval vse skupne pobude EU in Kitajske na tem področju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vzpostavitve dialoga na visoki ravni za povezovanje ljudi med EU in Kitajsko februarja 2012, ki bo vključeval vse skupne pobude EU in Kitajske na tem področju,

| — | ob upoštevanju sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med ES in Kitajsko, podpisanega decembra 1998, ki je začel veljati leta 2000 (2) in je bil obnovljen v letih 2004 in 2009, sporazuma o znanstvenem in tehnološkem partnerstvu, podpisanega 20. maja 2009, ter skupne izjave ES-Kitajska o sodelovanju na energetskem področju z dne 8. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med ES in Kitajsko, podpisanega decembra 1998, ki je začel veljati leta 2000 (2) in je bil obnovljen v letih 2004 in 2009, sporazuma o znanstvenem in tehnološkem partnerstvu, podpisanega 20. maja 2009, ter skupne izjave ES-Kitajska o sodelovanju na energetskem področju z dne 8. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju sporazuma s Kitajsko o sodelovanju v okviru programa EU za satelitsko navigacijo Galileo, podpisanega 30. oktobra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma s Kitajsko o sodelovanju v okviru programa EU za satelitsko navigacijo Galileo, podpisanega 30. oktobra 2003,

| — | ob upoštevanju 15. vrhovnega srečanja EU-Kitajska, ki je potekalo 20. septembra 2012 v Bruslju, in skupne izjave za tisk ob zaključku tega srečanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 15. vrhovnega srečanja EU-Kitajska, ki je potekalo 20. septembra 2012 v Bruslju, in skupne izjave za tisk ob zaključku tega srečanja,

| — | ob upoštevanju dogovorjenega partnerstva med EU in Kitajsko na področju podnebnih sprememb in izjave o podnebnih spremembah, podane na 8. vrhovnem srečanju EU-Kitajska septembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dogovorjenega partnerstva med EU in Kitajsko na področju podnebnih sprememb in izjave o podnebnih spremembah, podane na 8. vrhovnem srečanju EU-Kitajska septembra 2005,

| — | ob upoštevanju skupne izjave o energetski varnosti, ki sta jo EU in Kitajska podali 3. maja 2012 v Bruslju, in 5. srečanja v sklopu energetskega dialoga med ES in Kitajsko novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o energetski varnosti, ki sta jo EU in Kitajska podali 3. maja 2012 v Bruslju, in 5. srečanja v sklopu energetskega dialoga med ES in Kitajsko novembra 2011,

| — | ob upoštevanju okroglih miz med Kitajsko in EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okroglih miz med Kitajsko in EU,

| — | ob upoštevanju 18. nacionalnega kongresa Komunistične partije Kitajske, ki je potekal od 8. do 14. november 2012, in sprememb v vodstvu stalnega odbora politbiroja, o katerih se je odločalo ob tej priložnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 18. nacionalnega kongresa Komunistične partije Kitajske, ki je potekal od 8. do 14. november 2012, in sprememb v vodstvu stalnega odbora politbiroja, o katerih se je odločalo ob tej priložnosti,

| — | ob upoštevanju zadnjega medparlamentarnega srečanja s Kitajsko, ki je potekalo v Bruslju 11. in 12. julija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zadnjega medparlamentarnega srečanja s Kitajsko, ki je potekalo v Bruslju 11. in 12. julija 2012,

| — | ob upoštevanju zadnjih resolucij o Kitajski, predvsem tistih z dne 23. maja 2012 z naslovom „EU in Kitajska: neuravnotežena trgovina?“ (3), z dne 2. februarja 2012 z naslovom „Poročilo o zunanji politiki EU do držav BRICS in drugih sil v vzponu: cilji in strategije“ (4) in z dne 12. septembra 2012 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o osrednjih vidikih in temeljnih usmeritvah skupne zunanje in varnostne politike (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zadnjih resolucij o Kitajski, predvsem tistih z dne 23. maja 2012 z naslovom „EU in Kitajska: neuravnotežena trgovina?“ (3), z dne 2. februarja 2012 z naslovom „Poročilo o zunanji politiki EU do držav BRICS in drugih sil v vzponu: cilji in strategije“ (4) in z dne 12. septembra 2012 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o osrednjih vidikih in temeljnih usmeritvah skupne zunanje in varnostne politike (5),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 7. septembra 2006 o odnosih EU-Kitajska (6) in z dne 5. februarja 2009 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 7. septembra 2006 o odnosih EU-Kitajska (6) in z dne 5. februarja 2009 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko (7),

| — | ob upoštevanju resolucij s področja človekovih pravic z dne 21. januarja 2010 o kršitvah človekovih pravic na Kitajskem, zlasti v primeru Liu Xiaobaa (8), z dne 10. marca 2011 o razmerah in kulturni dediščini v Kašgaru (avtonomna ujgurska regija Xinjiang, Kitajska) (9), z dne 7. aprila 2011 o primeru Ai Weiweija (10), z dne 5. julija 2012 o škandalu s prisilnim splavom na Kitajskem (11), z dne 26. novembra 2009 o pravicah manjšin in izvajanju smrtne kazni na Kitajskem (12) ter z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2009 in politiki Evropske unije na tem področju (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij s področja človekovih pravic z dne 21. januarja 2010 o kršitvah človekovih pravic na Kitajskem, zlasti v primeru Liu Xiaobaa (8), z dne 10. marca 2011 o razmerah in kulturni dediščini v Kašgaru (avtonomna ujgurska regija Xinjiang, Kitajska) (9), z dne 7. aprila 2011 o primeru Ai Weiweija (10), z dne 5. julija 2012 o škandalu s prisilnim splavom na Kitajskem (11), z dne 26. novembra 2009 o pravicah manjšin in izvajanju smrtne kazni na Kitajskem (12) ter z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu za leto 2009 in politiki Evropske unije na tem področju (13),

| — | ob upoštevanju embarga na orožje, ki ga je EU uvedla zaradi zadušitve demonstracij na Trgu nebeškega miru junija leta 1989 in ga je Parlament podprl v resoluciji z dne 2. februarja 2006 o glavnih vidikih in osnovnih odločitvah skupne zunanje in varnostne politike (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju embarga na orožje, ki ga je EU uvedla zaradi zadušitve demonstracij na Trgu nebeškega miru junija leta 1989 in ga je Parlament podprl v resoluciji z dne 2. februarja 2006 o glavnih vidikih in osnovnih odločitvah skupne zunanje in varnostne politike (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2005 o odnosih med Evropsko unijo, Kitajsko in Tajvanom ter varnosti na Daljnem vzhodu (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2005 o odnosih med Evropsko unijo, Kitajsko in Tajvanom ter varnosti na Daljnem vzhodu (15),

| — | ob upoštevanju prejšnjih resolucij o Tibetu in o stanju na področju človekovih pravic na Kitajskem, zlasti resolucij z dne 25. novembra 2010 o načrtih, da postane kitajščina glavni učni jezik v Tibetu (16), z dne 27. oktobra 2011 o Tibetu, zlasti samosežigih redovnic in menihov (17), ter z dne 14. junija 2012 o stanju človekovih pravic v Tibetu (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih resolucij o Tibetu in o stanju na področju človekovih pravic na Kitajskem, zlasti resolucij z dne 25. novembra 2010 o načrtih, da postane kitajščina glavni učni jezik v Tibetu (16), z dne 27. oktobra 2011 o Tibetu, zlasti samosežigih redovnic in menihov (17), ter z dne 14. junija 2012 o stanju človekovih pravic v Tibetu (18),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0434/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0434/2012),

| A. | ker je strateško partnerstvo EU-Kitajska izjemno pomembno za odnose med obema stranema in ker so ti donosi nujno potrebni za iskanje odgovorov na svetovne izzive, kot so svetovna in regionalna varnost, gospodarska kriza, svetovna finančna in tržna ureditev, zanesljiva oskrba z energijo, orožje za množično uničevanje in neširjenje jedrskega orožja, podnebne spremembe, ekonomski in socialni razvoj tržnega gospodarstva, spodbujanje demokracije in človekovih pravic ter boj organiziranemu kriminalu, terorizmu in piratstvu, pa tudi oblikovanje okvira za reševanje dvostranskih vprašanj med EU in Kitajsko; |
| --- | --- |

A.

ker je strateško partnerstvo EU-Kitajska izjemno pomembno za odnose med obema stranema in ker so ti donosi nujno potrebni za iskanje odgovorov na svetovne izzive, kot so svetovna in regionalna varnost, gospodarska kriza, svetovna finančna in tržna ureditev, zanesljiva oskrba z energijo, orožje za množično uničevanje in neširjenje jedrskega orožja, podnebne spremembe, ekonomski in socialni razvoj tržnega gospodarstva, spodbujanje demokracije in človekovih pravic ter boj organiziranemu kriminalu, terorizmu in piratstvu, pa tudi oblikovanje okvira za reševanje dvostranskih vprašanj med EU in Kitajsko;

| B. | ker strateško partnerstvo zahteva odločno zavezo vzajemni odgovornosti in dobro mero zaupanja, temeljiti pa mora na univerzalnih vrednotah; |
| --- | --- |

B.

ker strateško partnerstvo zahteva odločno zavezo vzajemni odgovornosti in dobro mero zaupanja, temeljiti pa mora na univerzalnih vrednotah;

| C. | ker so se od podpisa sporazuma o sodelovanju med EU in Kitajsko leta 1985 odnosi med tema regijama zelo razvili; ker je Komisija leta 2006 sprejela glavno politično strategijo za Kitajsko in v tem okviru januarja 2007 začela pogajanja o celovitem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, da bi še izboljšala odnose med EU in Kitajsko, zlasti na področju trgovine in naložb; |
| --- | --- |

C.

ker so se od podpisa sporazuma o sodelovanju med EU in Kitajsko leta 1985 odnosi med tema regijama zelo razvili; ker je Komisija leta 2006 sprejela glavno politično strategijo za Kitajsko in v tem okviru januarja 2007 začela pogajanja o celovitem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, da bi še izboljšala odnose med EU in Kitajsko, zlasti na področju trgovine in naložb;

| D. | ker je Kitajska v procesu družbene in gospodarske tranzicije iz ekstenzivnega modela gospodarstva pod nadzorom države v model, ki temelji na večji gospodarski svobodi, ta pa je velikemu deležu kitajskega prebivalstva omogočila višji življenjski standard; |
| --- | --- |

D.

ker je Kitajska v procesu družbene in gospodarske tranzicije iz ekstenzivnega modela gospodarstva pod nadzorom države v model, ki temelji na večji gospodarski svobodi, ta pa je velikemu deležu kitajskega prebivalstva omogočila višji življenjski standard;

| E. | ker kljub vsemu ni primerljivega napredka na področju političnih svoboščin; |
| --- | --- |

E.

ker kljub vsemu ni primerljivega napredka na področju političnih svoboščin;

| F. | ker so človekove pravice komplementarne, univerzalne, neodtujljive, nedeljive in medsebojno odvisne; ker Kitajska kaže skrb za gospodarske in socialne človekove pravice (npr. hrano, oblačila, gospodarski razvoj), medtem ko ima EU širši pristop k človekovim pravicam, ki vključuje in poudarja predvsem državljanske in politične pravice (npr. svobodo govora, vere, združevanja); |
| --- | --- |

F.

ker so človekove pravice komplementarne, univerzalne, neodtujljive, nedeljive in medsebojno odvisne; ker Kitajska kaže skrb za gospodarske in socialne človekove pravice (npr. hrano, oblačila, gospodarski razvoj), medtem ko ima EU širši pristop k človekovim pravicam, ki vključuje in poudarja predvsem državljanske in politične pravice (npr. svobodo govora, vere, združevanja);

| G. | ker kitajski aktivisti za državljanske pravice poročajo o odvzemih prostosti, ko jih je policija odpeljala brez naloga za aretacijo in je preteklo več mesecev, ne da bi proti njim vložili obtožnico oziroma jim omogočili stike s sorodniki in pravno pomoč; |
| --- | --- |

G.

ker kitajski aktivisti za državljanske pravice poročajo o odvzemih prostosti, ko jih je policija odpeljala brez naloga za aretacijo in je preteklo več mesecev, ne da bi proti njim vložili obtožnico oziroma jim omogočili stike s sorodniki in pravno pomoč;

| H. | ker je predsednik Hu Jintao leta 2007 že naročil najvišji stopnji pravosodnega sistema, da bodo sodnike usmerjale tri „vrhovne oblasti“ – partija, ljudstvo in pravo, in sicer v navedenem vrstnem redu – in ker je kitajsko pravosodno ministrstvo marca 2012 odredilo, da morajo vsi odvetniki zapriseči zvestobo Komunistični partiji Kitajske, če želijo pridobiti ali podaljšati svojo licenco; |
| --- | --- |

H.

ker je predsednik Hu Jintao leta 2007 že naročil najvišji stopnji pravosodnega sistema, da bodo sodnike usmerjale tri „vrhovne oblasti“ – partija, ljudstvo in pravo, in sicer v navedenem vrstnem redu – in ker je kitajsko pravosodno ministrstvo marca 2012 odredilo, da morajo vsi odvetniki zapriseči zvestobo Komunistični partiji Kitajske, če želijo pridobiti ali podaljšati svojo licenco;

| I. | ker so šokantne novice sredi junija 2012 o izjemno krutem prisilnem splavu Feng Jianmei, ki je v sedmem mesecu nosečnosti splavila nerojeno deklico, sprožile razpravo o odpravi uradne politike enega otroka; |
| --- | --- |

I.

ker so šokantne novice sredi junija 2012 o izjemno krutem prisilnem splavu Feng Jianmei, ki je v sedmem mesecu nosečnosti splavila nerojeno deklico, sprožile razpravo o odpravi uradne politike enega otroka;

| J. | ker se kljub napredku kitajske vlade pri spodbujanju nekaterih gospodarskih in socialnih pravic vztrajno zatira uveljavljanje svobode izražanja, združevanja, zborovanja, tiska in združevanja v sindikate; ker organizacije za varstvo človekovih pravic še vedno poročajo o hudih zlorabah človekovih pravic s strani kitajskih oblasti, in sicer o obsodbah pomembnih oporečnikov, kot je zaprti dobitnik Nobelove nagrade za mir Liu Xiaobo, strožjih omejitvah svobode medijev in interneta, poostrenem nadzoru in nadlegovanju odvetnikov, zagovornikov človekovih pravic in nevladnih organizacij, povečanem nadzoru nad Ujguri in Tibetanci, njihovem zatiranju in kratenju svoboščin ter naraščajočem številu prisilnih izginotij in samovoljnih pridržanj, vključno s tistimi v skrivnih in nezakonitih objektih za pridržanje, znanih kot „črne ječe“; ker je represivna politika proti temeljnim svoboščinam Tibetancev v zadnjih letih povzročila skrb zbujajoče število samozažigov; |
| --- | --- |

J.

ker se kljub napredku kitajske vlade pri spodbujanju nekaterih gospodarskih in socialnih pravic vztrajno zatira uveljavljanje svobode izražanja, združevanja, zborovanja, tiska in združevanja v sindikate; ker organizacije za varstvo človekovih pravic še vedno poročajo o hudih zlorabah človekovih pravic s strani kitajskih oblasti, in sicer o obsodbah pomembnih oporečnikov, kot je zaprti dobitnik Nobelove nagrade za mir Liu Xiaobo, strožjih omejitvah svobode medijev in interneta, poostrenem nadzoru in nadlegovanju odvetnikov, zagovornikov človekovih pravic in nevladnih organizacij, povečanem nadzoru nad Ujguri in Tibetanci, njihovem zatiranju in kratenju svoboščin ter naraščajočem številu prisilnih izginotij in samovoljnih pridržanj, vključno s tistimi v skrivnih in nezakonitih objektih za pridržanje, znanih kot „črne ječe“; ker je represivna politika proti temeljnim svoboščinam Tibetancev v zadnjih letih povzročila skrb zbujajoče število samozažigov;

| K. | ker je Kitajska država pogodbenica Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter stalna članica Varnostnega sveta Združenih narodov; ker ta status Kitajski nalaga posebne dolžnosti, da spoštuje mednarodne pravne obveznosti iz tega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter ustanovne listine Združenih narodov; |
| --- | --- |

K.

ker je Kitajska država pogodbenica Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter stalna članica Varnostnega sveta Združenih narodov; ker ta status Kitajski nalaga posebne dolžnosti, da spoštuje mednarodne pravne obveznosti iz tega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter ustanovne listine Združenih narodov;

| L. | ker je Hu Jia, dobitnik nagrade Saharova za leto 2008, še vedno v hišnem priporu pod strogim nadzorom in z omejenimi možnostmi komuniciranja; |
| --- | --- |

L.

ker je Hu Jia, dobitnik nagrade Saharova za leto 2008, še vedno v hišnem priporu pod strogim nadzorom in z omejenimi možnostmi komuniciranja;

| M. | ker kitajska država priznava samo pet veroizpovedi, in sicer budizem, daoizem, islam in krščanstvo (katolištvo in protestantizem); ker imajo vse te veroizpovedi centralizirane upravne organe s sedežem v Pekingu, v katerih službujejo uradniki, zvesti Komunistični partiji Kitajske; ker Komunistična partija Kitajske imenuje najvišje verske voditelje in je leta 1999 prepovedala nedovoljene verske skupine, kot je gibanje Falun gong, da bi izkoreninila izvajanje njihovih obredov; ker so organizacije za varstvo človekovih pravic poročale o nepravnih prisilnih ukrepih, ki so posledica te prepovedi, kot so samovoljno pridržanje, prisilno delo in telesno mučenje, ki se včasih konča s smrtjo; |
| --- | --- |

M.

ker kitajska država priznava samo pet veroizpovedi, in sicer budizem, daoizem, islam in krščanstvo (katolištvo in protestantizem); ker imajo vse te veroizpovedi centralizirane upravne organe s sedežem v Pekingu, v katerih službujejo uradniki, zvesti Komunistični partiji Kitajske; ker Komunistična partija Kitajske imenuje najvišje verske voditelje in je leta 1999 prepovedala nedovoljene verske skupine, kot je gibanje Falun gong, da bi izkoreninila izvajanje njihovih obredov; ker so organizacije za varstvo človekovih pravic poročale o nepravnih prisilnih ukrepih, ki so posledica te prepovedi, kot so samovoljno pridržanje, prisilno delo in telesno mučenje, ki se včasih konča s smrtjo;

| N. | ker so avtonomna pokrajina Tibet, druga tibetanska avtonomna območja in avtonomna ujgurska pokrajina Xinjiang postali pomembna ozemlja za kitajske regionalne, vojaške in gospodarske ambicije in jih zato sedanja kitajska vlada obravnava kot osrednja vprašanja za kitajsko ozemeljsko celovitost; ker se je od leta 2009 na območjih Ljudske republike Kitajske, poseljenih s tibetanskim prebivalstvom, ki vključujejo avtonomno pokrajino Tibet in tibetanska avtonomna območja v provincah Gansu, Sečuan in Qinghai, zažgalo najmanj 90 Tibetancev; |
| --- | --- |

N.

ker so avtonomna pokrajina Tibet, druga tibetanska avtonomna območja in avtonomna ujgurska pokrajina Xinjiang postali pomembna ozemlja za kitajske regionalne, vojaške in gospodarske ambicije in jih zato sedanja kitajska vlada obravnava kot osrednja vprašanja za kitajsko ozemeljsko celovitost; ker se je od leta 2009 na območjih Ljudske republike Kitajske, poseljenih s tibetanskim prebivalstvom, ki vključujejo avtonomno pokrajino Tibet in tibetanska avtonomna območja v provincah Gansu, Sečuan in Qinghai, zažgalo najmanj 90 Tibetancev;

| O. | ker gospodarska rast kljub odpiranju kitajskega gospodarstva, ki je prineslo velike koristi, na primer boljši dostop do trga zaposlovanja in zmanjšanje brezposelnosti na podeželju, ni prinesla enakih koristi vsem slojem kitajskega prebivalstva, med mestnimi in podeželskimi deli države pa nastajajo velike razlike; |
| --- | --- |

O.

ker gospodarska rast kljub odpiranju kitajskega gospodarstva, ki je prineslo velike koristi, na primer boljši dostop do trga zaposlovanja in zmanjšanje brezposelnosti na podeželju, ni prinesla enakih koristi vsem slojem kitajskega prebivalstva, med mestnimi in podeželskimi deli države pa nastajajo velike razlike;

| P. | ker so neenakosti med mestnim in podeželskim prebivalstvom pri dohodkih in dostopu do zaposlitve, socialnega varstva, zdravja in izobraževanja velik izziv za kohezijsko politiko Kitajske; |
| --- | --- |

P.

ker so neenakosti med mestnim in podeželskim prebivalstvom pri dohodkih in dostopu do zaposlitve, socialnega varstva, zdravja in izobraževanja velik izziv za kohezijsko politiko Kitajske;

| Q. | ker je sodelovanje med EU in Kitajsko na področju znanosti in tehnologije stvar skupnega interesa; ker se je uporaba interneta na Kitajskem razširila, v državi pa je zdaj več kot 500 milijonov uporabnikov, ki predstavljajo javno mnenje v spletu; ker internetno okolje na Kitajskem ostaja zelo omejevalno; |
| --- | --- |

Q.

ker je sodelovanje med EU in Kitajsko na področju znanosti in tehnologije stvar skupnega interesa; ker se je uporaba interneta na Kitajskem razširila, v državi pa je zdaj več kot 500 milijonov uporabnikov, ki predstavljajo javno mnenje v spletu; ker internetno okolje na Kitajskem ostaja zelo omejevalno;

| R. | ker je EU vodilna turistična destinacija na svetu, ker naj bi do leta 2020 po svetu potovalo 100 milijonov Kitajcev in ker je treba zato podpreti pobude, da se ti novi turistični tokovi pritegnejo na evropsko ozemlje; |
| --- | --- |

R.

ker je EU vodilna turistična destinacija na svetu, ker naj bi do leta 2020 po svetu potovalo 100 milijonov Kitajcev in ker je treba zato podpreti pobude, da se ti novi turistični tokovi pritegnejo na evropsko ozemlje;

| S. | ker je Kitajska največji svetovni povzročitelj izpustov ogljikovega dioksida in ker ti izpusti še vedno hitro naraščajo; ker so emisije CO2 na Kitajskem leta 2010 dosegle 6,8 tone na prebivalca in bodo po pričakovanjih že leta 2017 večje od emisij na prebivalca v ZDA; |
| --- | --- |

S.

ker je Kitajska največji svetovni povzročitelj izpustov ogljikovega dioksida in ker ti izpusti še vedno hitro naraščajo; ker so emisije CO2 na Kitajskem leta 2010 dosegle 6,8 tone na prebivalca in bodo po pričakovanjih že leta 2017 večje od emisij na prebivalca v ZDA;

| T. | ker Kitajska stopnjuje prizadevanja v zvezi s tržno usmerjenimi sistemi za trgovanje z emisijami; ker Kitajska v zvezi s tem izvaja sedem pilotnih projektov, da bi leta 2015 vzpostavila nacionalni sistem trgovanja z emisijami; |
| --- | --- |

T.

ker Kitajska stopnjuje prizadevanja v zvezi s tržno usmerjenimi sistemi za trgovanje z emisijami; ker Kitajska v zvezi s tem izvaja sedem pilotnih projektov, da bi leta 2015 vzpostavila nacionalni sistem trgovanja z emisijami;

| U. | ker smo bili v 21. stoletju priča vrnitvi Kitajske kot gospodarske in trgovske sile na svetovno prizorišče, kar gre pripisati hitro rastoči gospodarski moči in nepregledni krepitvi vojaške zmogljivosti; |
| --- | --- |

U.

ker smo bili v 21. stoletju priča vrnitvi Kitajske kot gospodarske in trgovske sile na svetovno prizorišče, kar gre pripisati hitro rastoči gospodarski moči in nepregledni krepitvi vojaške zmogljivosti;

| V. | ker EU v odnosih med Ljudsko republiko Kitajsko in Tajvanom spoštuje svojo politiko ene Kitajske; |
| --- | --- |

V.

ker EU v odnosih med Ljudsko republiko Kitajsko in Tajvanom spoštuje svojo politiko ene Kitajske;

| W. | ker ozemeljski spori v vzhodni Aziji, na Južnokitajskem morju z Vietnamom, Malezijo, Indonezijo, Brunejem, Filipini in Tajvanom in na Vzhodnokitajskem morju z Japonsko in Tajvanom, pri čemer gre za območja, bogata z ribami, pa tudi z zalogami nafte in plina, mečejo vse temnejšo senco na pozitivno vlogo Ljudske republike Kitajske v jugovzhodni Aziji v smislu gospodarske regionalizacije in dinamičnosti; |
| --- | --- |

W.

ker ozemeljski spori v vzhodni Aziji, na Južnokitajskem morju z Vietnamom, Malezijo, Indonezijo, Brunejem, Filipini in Tajvanom in na Vzhodnokitajskem morju z Japonsko in Tajvanom, pri čemer gre za območja, bogata z ribami, pa tudi z zalogami nafte in plina, mečejo vse temnejšo senco na pozitivno vlogo Ljudske republike Kitajske v jugovzhodni Aziji v smislu gospodarske regionalizacije in dinamičnosti;

| X. | ker Kitajska neguje tesne odnose s Severno Korejo, pri čemer je slednja v glavnem gospodarsko odvisna od prve, dotok kitajskega denarja in turistov pa je bistven za ohranitev režima v Pjongjangu v sedanjem stanju; |
| --- | --- |

X.

ker Kitajska neguje tesne odnose s Severno Korejo, pri čemer je slednja v glavnem gospodarsko odvisna od prve, dotok kitajskega denarja in turistov pa je bistven za ohranitev režima v Pjongjangu v sedanjem stanju;

| Y. | ker Kitajska v Šanghajski organizaciji za sodelovanje sodeluje z Rusijo, štirimi državami osrednje Azije (Kazahstanom, Kirgizistanom, Tadžikistanom in Uzbekistanom) in štirimi državami opazovalkami (Indijo, Iranom, Mongolijo in Pakistanom); ker bodo kitajske naložbe v osrednji Aziji v naslednjem desetletju narasle z 20 na 100 milijard USD, kot je bilo napovedano na vrhu Šanghajske organizacije za sodelovanje v Pekingu 6. junija 2012; |
| --- | --- |

Y.

ker Kitajska v Šanghajski organizaciji za sodelovanje sodeluje z Rusijo, štirimi državami osrednje Azije (Kazahstanom, Kirgizistanom, Tadžikistanom in Uzbekistanom) in štirimi državami opazovalkami (Indijo, Iranom, Mongolijo in Pakistanom); ker bodo kitajske naložbe v osrednji Aziji v naslednjem desetletju narasle z 20 na 100 milijard USD, kot je bilo napovedano na vrhu Šanghajske organizacije za sodelovanje v Pekingu 6. junija 2012;

| Z. | ker vse tesnejši odnosi med Pekingom in Washingtonom poleg močnih finančnih in gospodarskih vezi med državama v svetovnem merilu predstavljajo eno najpomembnejših dvostranskih povezav; ker je Evropa najpomembnejša trgovinska partnerica Kitajske; |
| --- | --- |

Z.

ker vse tesnejši odnosi med Pekingom in Washingtonom poleg močnih finančnih in gospodarskih vezi med državama v svetovnem merilu predstavljajo eno najpomembnejših dvostranskih povezav; ker je Evropa najpomembnejša trgovinska partnerica Kitajske;

| AA. | ker eksplozivna kitajska rast nikjer na svetu ni opazna tako kot v Afriki in Latinski Ameriki; ker o tem priča zlasti neverjetna rast obsega trgovine med Kitajsko in Afriko, saj se je ta po podatkih kitajskega ministrstva za trgovino med letoma 2009 in 2011 povečal kar za 80 % in je leta 2011 znašal 166,3 milijarde USD; ker so se kitajske neposredne naložbe v Afriki v letu 2011 povečale za 58,9 % in dosegle 1,7 milijarde USD; ker se kitajski interesi v Afriki kažejo prek velikih razvojnih projektov, kot so železnice, ceste in socialna varnost; |
| --- | --- |

AA.

ker eksplozivna kitajska rast nikjer na svetu ni opazna tako kot v Afriki in Latinski Ameriki; ker o tem priča zlasti neverjetna rast obsega trgovine med Kitajsko in Afriko, saj se je ta po podatkih kitajskega ministrstva za trgovino med letoma 2009 in 2011 povečal kar za 80 % in je leta 2011 znašal 166,3 milijarde USD; ker so se kitajske neposredne naložbe v Afriki v letu 2011 povečale za 58,9 % in dosegle 1,7 milijarde USD; ker se kitajski interesi v Afriki kažejo prek velikih razvojnih projektov, kot so železnice, ceste in socialna varnost;

Strateško partnerstvo in sodelovanje med EU in Kitajsko

| 1. | podpira javno zavezo, ki sta jo v okviru strateškega dialoga na visoki ravni 9. in 10. julija 2012 v Pekingu sprejeli EU in Kitajska, namreč da bosta s strateškim partnerstvom, ki temelji na skupnih interesih in vzajemnem razumevanju, oblikovali vzoren primer mednarodnega sodelovanja v 21. stoletju; podpira in spodbuja skoraj 60 sektorskih dialogov med EU in Kitajsko ter je prepričan, da bo tesnejše in bolj razvito partnerstvo koristilo obema stranema; vendar si hkrati prizadeva za okrepitev dialoga na področjih človekovih pravic, okolja, varnosti, energetike in zlasti boja proti ponarejanju, pri čemer je treba upoštevati posledice tega pojava za javno zdravje in varnost; spodbuja prizadevanja za dejavno iskanje sinergij med 12. kitajsko petletko in strategijo Evropa 2020 z namenom poglabljanja pragmatičnega sodelovanja na različnih področjih; povrhu tega je prepričan, da je treba koncept strateškega partnerstva bolje opredeliti; zahteva, da okrepljene trgovinske in gospodarske odnose s Kitajsko spremlja znaten napredek pri političnem dialogu o človekovih pravicah in pravni državi; |
| --- | --- |

1.

podpira javno zavezo, ki sta jo v okviru strateškega dialoga na visoki ravni 9. in 10. julija 2012 v Pekingu sprejeli EU in Kitajska, namreč da bosta s strateškim partnerstvom, ki temelji na skupnih interesih in vzajemnem razumevanju, oblikovali vzoren primer mednarodnega sodelovanja v 21. stoletju; podpira in spodbuja skoraj 60 sektorskih dialogov med EU in Kitajsko ter je prepričan, da bo tesnejše in bolj razvito partnerstvo koristilo obema stranema; vendar si hkrati prizadeva za okrepitev dialoga na področjih človekovih pravic, okolja, varnosti, energetike in zlasti boja proti ponarejanju, pri čemer je treba upoštevati posledice tega pojava za javno zdravje in varnost; spodbuja prizadevanja za dejavno iskanje sinergij med 12. kitajsko petletko in strategijo Evropa 2020 z namenom poglabljanja pragmatičnega sodelovanja na različnih področjih; povrhu tega je prepričan, da je treba koncept strateškega partnerstva bolje opredeliti; zahteva, da okrepljene trgovinske in gospodarske odnose s Kitajsko spremlja znaten napredek pri političnem dialogu o človekovih pravicah in pravni državi;

| 2. | pričakuje, da bodo države članice Evropski službi za zunanje delovanje in zlasti delegaciji v Pekingu dale jasen mandat za krepitev strateškega partnerstva EU-Kitajska, tako da bodo enotno nastopile pred kitajsko vlado in se vzdržale izvajanja dvostranskih zunanjepolitičnih pobud, ki bi lahko ogrozile prizadevanja te službe; zahteva, da EU uresniči dolgoročno strategijo za Kitajsko, da bi zagotovila operativno usklajevanje tako med institucijami EU kot med EU in državami članicami; od kitajskih organov na vseh političnih ravneh pričakuje krepitev strateškega partnerstva EU-Kitajska z dosledno in pregledno uporabo medsebojnih in mednarodnih sporazumov in pravil; |
| --- | --- |

2.

pričakuje, da bodo države članice Evropski službi za zunanje delovanje in zlasti delegaciji v Pekingu dale jasen mandat za krepitev strateškega partnerstva EU-Kitajska, tako da bodo enotno nastopile pred kitajsko vlado in se vzdržale izvajanja dvostranskih zunanjepolitičnih pobud, ki bi lahko ogrozile prizadevanja te službe; zahteva, da EU uresniči dolgoročno strategijo za Kitajsko, da bi zagotovila operativno usklajevanje tako med institucijami EU kot med EU in državami članicami; od kitajskih organov na vseh političnih ravneh pričakuje krepitev strateškega partnerstva EU-Kitajska z dosledno in pregledno uporabo medsebojnih in mednarodnih sporazumov in pravil;

| 3. | pozdravlja sporazume, ki so bili doseženi na 15. vrhu EU in Kitajske 20. septembra 2012 v Bruslju; poziva k njihovi hitri uveljavitvi in izvajanju, kar bo utrdilo odnose med Unijo in Kitajsko; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja sporazume, ki so bili doseženi na 15. vrhu EU in Kitajske 20. septembra 2012 v Bruslju; poziva k njihovi hitri uveljavitvi in izvajanju, kar bo utrdilo odnose med Unijo in Kitajsko;

| 4. | pozdravlja zaveze, sprejete na 15. vrhovnem srečanju, zlasti v zvezi s pogajanji o sporazumu o naložbah ter začetkom stalnega dialoga o obrambnih in varnostnih vprašanjih; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja zaveze, sprejete na 15. vrhovnem srečanju, zlasti v zvezi s pogajanji o sporazumu o naložbah ter začetkom stalnega dialoga o obrambnih in varnostnih vprašanjih;

| 5. | meni, da so lahko odnosi med EU in Kitajsko na gospodarski in trgovinski ravni ter v zvezi s kulturnimi in socialnimi vprašanji eden najpomembnejših dejavnikov za razvoj in izboljšanje obeh družb, zato ocenjuje to sodelovanje kot bistveno za interese obeh strani; |
| --- | --- |

5.

meni, da so lahko odnosi med EU in Kitajsko na gospodarski in trgovinski ravni ter v zvezi s kulturnimi in socialnimi vprašanji eden najpomembnejših dejavnikov za razvoj in izboljšanje obeh družb, zato ocenjuje to sodelovanje kot bistveno za interese obeh strani;

| 6. | pozdravlja začetek in uspešen prvi krog pogovorov za povezovanje ljudi EU-Kitajska na visoki ravni; izraža zadovoljstvo z napredkom in dosežki leta medkulturnega dialoga med EU in Kitajsko in je seznanjen s sporazumom, doseženim na 15. vrhu EU-Kitajska o vrsti nadaljnjih ukrepov na različnih področjih izobraževanja, kulture, večjezičnosti in vprašanj mladih; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja začetek in uspešen prvi krog pogovorov za povezovanje ljudi EU-Kitajska na visoki ravni; izraža zadovoljstvo z napredkom in dosežki leta medkulturnega dialoga med EU in Kitajsko in je seznanjen s sporazumom, doseženim na 15. vrhu EU-Kitajska o vrsti nadaljnjih ukrepov na različnih področjih izobraževanja, kulture, večjezičnosti in vprašanj mladih;

| 7. | poziva Komisijo, Svet in pristojne kitajske organe, naj v sodelovanju s Parlamentom omogočijo turistične tokove iz Kitajske proti EU, in sicer z uskladitvijo in pospešitvijo postopkov za izdajo vizumov za kitajske državljane, zlasti v okviru poslovnega in kongresnega turizma; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, Svet in pristojne kitajske organe, naj v sodelovanju s Parlamentom omogočijo turistične tokove iz Kitajske proti EU, in sicer z uskladitvijo in pospešitvijo postopkov za izdajo vizumov za kitajske državljane, zlasti v okviru poslovnega in kongresnega turizma;

| 8. | pozdravlja pozive obeh strani na 15. vrhu EU-Kitajska k začetku celovitega dialoga na ustrezni ravni med EU in Kitajsko o mobilnosti in migracijah ter k medsebojnemu prizadevanju za iskanje novih možnosti izmenjave za kitajske in evropske državljane, vključno z medsebojnim izvzetjem iz vizumske obveznosti za imetnike diplomatskih potnih listov; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja pozive obeh strani na 15. vrhu EU-Kitajska k začetku celovitega dialoga na ustrezni ravni med EU in Kitajsko o mobilnosti in migracijah ter k medsebojnemu prizadevanju za iskanje novih možnosti izmenjave za kitajske in evropske državljane, vključno z medsebojnim izvzetjem iz vizumske obveznosti za imetnike diplomatskih potnih listov;

| 9. | poudarja, da Kitajska ni le drugo največje svetovno gospodarstvo in največja izvoznica v svetovnem merilu, ampak tudi vse pomembnejša politična sila; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da Kitajska ni le drugo največje svetovno gospodarstvo in največja izvoznica v svetovnem merilu, ampak tudi vse pomembnejša politična sila;

Notranje razmere

| 10. | poudarja, da je Kitajska v zadnjih desetletjih dosegla precejšen socialni napredek; poudarja, da je takšno izboljšanje kakovosti življenja v tako ogromni državi v tako kratkem času enkraten zgodovinski dosežek; ugotavlja, da se je zaradi gospodarske rasti na Kitajskem od leta 1990 iz revščine rešilo več kot pol milijarde ljudi; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je Kitajska v zadnjih desetletjih dosegla precejšen socialni napredek; poudarja, da je takšno izboljšanje kakovosti življenja v tako ogromni državi v tako kratkem času enkraten zgodovinski dosežek; ugotavlja, da se je zaradi gospodarske rasti na Kitajskem od leta 1990 iz revščine rešilo več kot pol milijarde ljudi;

| 11. | je seznanjen z 12. petletko (2011–2015), ki jo je marca 2012 potrdil nacionalni ljudski kongres in katere cilj je spoprijeti se z negativnimi stranskimi učinki izjemnega obdobja trajne visoke gospodarske rasti, na primer velikega okoljskega tveganja, regionalnih neskladij, čedalje večjih razlik v zaslužkih in nenehnih kolektivnih protestov zaradi socialnih, gospodarskih ali pravnih težav; |
| --- | --- |

11.

je seznanjen z 12. petletko (2011–2015), ki jo je marca 2012 potrdil nacionalni ljudski kongres in katere cilj je spoprijeti se z negativnimi stranskimi učinki izjemnega obdobja trajne visoke gospodarske rasti, na primer velikega okoljskega tveganja, regionalnih neskladij, čedalje večjih razlik v zaslužkih in nenehnih kolektivnih protestov zaradi socialnih, gospodarskih ali pravnih težav;

| 12. | ugotavlja, da je iskanje skupnih točk med 12. kitajsko petletko in strategijo Evropa 2020 zelo pomembno; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da je iskanje skupnih točk med 12. kitajsko petletko in strategijo Evropa 2020 zelo pomembno;

| 13. | pozdravlja uspešno gospodarsko politiko Kitajske, a se pridružuje kritiki neodvisnih kitajskih izobražencev in opazovalcev, da ta trend resno ogrožajo koripcijski škandali, premajhna preglednost in „rdeča aristokracija“ bližnjih družinskih članov nekdanjih in trenutnih voditeljev partije, ki so si s političnimi in gospodarskimi povezavami pridobili ogromno bogastvo, in meni, da gre za resno stanje, ki ga je pred kratkim razgrnila afera Boja Xilaija; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja uspešno gospodarsko politiko Kitajske, a se pridružuje kritiki neodvisnih kitajskih izobražencev in opazovalcev, da ta trend resno ogrožajo koripcijski škandali, premajhna preglednost in „rdeča aristokracija“ bližnjih družinskih članov nekdanjih in trenutnih voditeljev partije, ki so si s političnimi in gospodarskimi povezavami pridobili ogromno bogastvo, in meni, da gre za resno stanje, ki ga je pred kratkim razgrnila afera Boja Xilaija;

| 14. | pričakuje, da bo novo vodstvo Komunistične partije Kitajske hitro uresničilo ponavljajoče se pozive k demokratizaciji in političnim reformam stranke; meni, da bodo le učinkovite politične reforme v smeri oblikovanja vključujočih, demokratičnih in odgovornih institucij, ki bodo odražale kitajsko etnično, versko, politično in družbeno raznolikost, tlakovale pot k trajnostni rasti in stabilnosti, zlasti z zajezitvijo delne neodvisnosti visokih pokrajinskih, okrožnih in lokalnih partijskih voditeljev, ki resno znižujejo ugled kitajskega nacionalnega vodstva, tako znotraj države kot zunaj nje, saj zlorabljajo svoj položaj, posebej pereči pa so izjemno dragi in razširjeni primeri korupcije; meni, da bi bilo treba takšne primere reševati z uvedbo mehanizmov odgovornosti, kot je priznal predsednik Hu Jintao na 18. kongresu Komunistične partije Kitajske novembra 2012; |
| --- | --- |

14.

pričakuje, da bo novo vodstvo Komunistične partije Kitajske hitro uresničilo ponavljajoče se pozive k demokratizaciji in političnim reformam stranke; meni, da bodo le učinkovite politične reforme v smeri oblikovanja vključujočih, demokratičnih in odgovornih institucij, ki bodo odražale kitajsko etnično, versko, politično in družbeno raznolikost, tlakovale pot k trajnostni rasti in stabilnosti, zlasti z zajezitvijo delne neodvisnosti visokih pokrajinskih, okrožnih in lokalnih partijskih voditeljev, ki resno znižujejo ugled kitajskega nacionalnega vodstva, tako znotraj države kot zunaj nje, saj zlorabljajo svoj položaj, posebej pereči pa so izjemno dragi in razširjeni primeri korupcije; meni, da bi bilo treba takšne primere reševati z uvedbo mehanizmov odgovornosti, kot je priznal predsednik Hu Jintao na 18. kongresu Komunistične partije Kitajske novembra 2012;

| 15. | je zadovoljen, da so se kitajski odvetniki odločno uprli obvezni zaprisegi zvestobe Komunistični partiji Kitajske, in njihovo dejanje podpira, saj gre za napad na pravni sistem, ki očitno ne spoštuje mednarodnih pravnih standardov, saj bi moral vsak odvetnik zapriseči ustavi, ne pa politični stranki ali organizaciji; |
| --- | --- |

15.

je zadovoljen, da so se kitajski odvetniki odločno uprli obvezni zaprisegi zvestobe Komunistični partiji Kitajske, in njihovo dejanje podpira, saj gre za napad na pravni sistem, ki očitno ne spoštuje mednarodnih pravnih standardov, saj bi moral vsak odvetnik zapriseči ustavi, ne pa politični stranki ali organizaciji;

| 16. | poudarja, da uradniki za načrtovanje družin pogosto silijo ženske v nehumane prakse, kot sta prisilni splav ali sterilizacija, čeprav so prisilni splavi na Kitajskem povsem nezakoniti; obsoja t. i. pristojbino za socialno vzdrževanje" pogosto pretirano kazen, ki jo morajo plačati starši, če imajo več kot enega otroka, kot v primeru tragedije Feng Jianmei; poudarja, da je bilo zaradi kršitev, ki so jih zagrešili organi za načrtovanje družine, po uradnih statističnih podatkih leta 2011 vloženih 8 400 pritožb žrtev; iskreno podpira kitajske pozive k odpravi politike enega otroka, ki je polna vrzeli, zlasti glede na demografske trende na Kitajskem, ter poudarja njene hude negativne družbene in psihološke posledice, kot so družbene neenakosti, slabšanje razmer na področju enakopravnosti spolov, vsesplošna nenaklonjenost rojstvom deklic, še vedno naraščajoče neravnovesje med dečki in deklicami, ustvarjanje „malih princev“, ogrožanje tradicionalne družinske strukture in slabše vključevanje mladih na trg delovne sile; poziva kitajsko vodstvo, naj si iskanje rešitve za ta problem zada za pomembno prednostno nalogo; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da uradniki za načrtovanje družin pogosto silijo ženske v nehumane prakse, kot sta prisilni splav ali sterilizacija, čeprav so prisilni splavi na Kitajskem povsem nezakoniti; obsoja t. i. pristojbino za socialno vzdrževanje" pogosto pretirano kazen, ki jo morajo plačati starši, če imajo več kot enega otroka, kot v primeru tragedije Feng Jianmei; poudarja, da je bilo zaradi kršitev, ki so jih zagrešili organi za načrtovanje družine, po uradnih statističnih podatkih leta 2011 vloženih 8 400 pritožb žrtev; iskreno podpira kitajske pozive k odpravi politike enega otroka, ki je polna vrzeli, zlasti glede na demografske trende na Kitajskem, ter poudarja njene hude negativne družbene in psihološke posledice, kot so družbene neenakosti, slabšanje razmer na področju enakopravnosti spolov, vsesplošna nenaklonjenost rojstvom deklic, še vedno naraščajoče neravnovesje med dečki in deklicami, ustvarjanje „malih princev“, ogrožanje tradicionalne družinske strukture in slabše vključevanje mladih na trg delovne sile; poziva kitajsko vodstvo, naj si iskanje rešitve za ta problem zada za pomembno prednostno nalogo;

| 17. | resno obravnava odločne proteste delavcev tovarne Foxconn in zahteva, da se spoštujejo njihove pravice; podpira omogočanje dostojne plače in dostojnih delovnih razmer; |
| --- | --- |

17.

resno obravnava odločne proteste delavcev tovarne Foxconn in zahteva, da se spoštujejo njihove pravice; podpira omogočanje dostojne plače in dostojnih delovnih razmer;

| 18. | pozdravlja prizadevanja Kitajske, da bi do leta 2015 vzpostavila sistem za trgovanje z emisijami na nacionalni ravni, ki bi ga bilo mogoče v prihodnosti vključiti v druge sisteme za trgovanje z ogljikom, zlasti v sistem za trgovanje z emisijam EU; vendar ugotavlja, da Kitajska še nima dobro delujočega in zrelega tržnega gospodarstva, ki je seveda pogoj za dobro delujoč sistem trgovanja z emisijami; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja prizadevanja Kitajske, da bi do leta 2015 vzpostavila sistem za trgovanje z emisijami na nacionalni ravni, ki bi ga bilo mogoče v prihodnosti vključiti v druge sisteme za trgovanje z ogljikom, zlasti v sistem za trgovanje z emisijam EU; vendar ugotavlja, da Kitajska še nima dobro delujočega in zrelega tržnega gospodarstva, ki je seveda pogoj za dobro delujoč sistem trgovanja z emisijami;

| 19. | poziva kitajsko vlado, naj pospeši meritve onesnaževal in emisij, da bi premostila pomanjkanje zanesljivih podatkov o emisijah ogljika, zagotovila boljšo zakonodajo in povečala krepitev zmogljivosti na upravni ravni; s tem v zvezi pozdravlja finančni sporazum med EU in Kitajsko z dne 20. septembra 2012, ki spodbuja skrb za okolje, prehod na nizkoogljično gospodarstvo in zmanjšanje izpustov toplogrednih plinov na Kitajskem; |
| --- | --- |

19.

poziva kitajsko vlado, naj pospeši meritve onesnaževal in emisij, da bi premostila pomanjkanje zanesljivih podatkov o emisijah ogljika, zagotovila boljšo zakonodajo in povečala krepitev zmogljivosti na upravni ravni; s tem v zvezi pozdravlja finančni sporazum med EU in Kitajsko z dne 20. septembra 2012, ki spodbuja skrb za okolje, prehod na nizkoogljično gospodarstvo in zmanjšanje izpustov toplogrednih plinov na Kitajskem;

| 20. | je seznanjen z odločitvijo glavnega upravitelja Hongkonga, da po množičnih demonstracijah in obsežnem nasprotovanju ne bodo vsilili kontroverznega učnega načrta „nacionalnega pouka“; poziva oblasti v Pekingu, naj v celoti spoštuje načelo „ena država – dva sistema“ v skladu s sporazumom, ki je bil podpisan pred predajo nekdanje britanske kolonije Ljudski republiki Kitajski; pozdravlja visoko volilno udeležbo na nedavnih volitvah v zakonodajni svet in pričakuje, da bodo splošne volitve vseh članov te skupščine uvedene v čim krajšem času; |
| --- | --- |

20.

je seznanjen z odločitvijo glavnega upravitelja Hongkonga, da po množičnih demonstracijah in obsežnem nasprotovanju ne bodo vsilili kontroverznega učnega načrta „nacionalnega pouka“; poziva oblasti v Pekingu, naj v celoti spoštuje načelo „ena država – dva sistema“ v skladu s sporazumom, ki je bil podpisan pred predajo nekdanje britanske kolonije Ljudski republiki Kitajski; pozdravlja visoko volilno udeležbo na nedavnih volitvah v zakonodajni svet in pričakuje, da bodo splošne volitve vseh članov te skupščine uvedene v čim krajšem času;

Človekove pravice in demokracija

| 21. | občuduje pogum in aktivizem tistih kitajskih državljanov, ki delujejo družbeno odgovorno, da bi spodbudili in zaščitili univerzalne človekove pravice in izkoreninili vsem znane družbene nevarnosti/kazniva dejanja kitajskih državnih uradnikov, kot so korupcija, zloraba položaja, okoljska škoda, okužba z aidsom, zastrupitev s hrano, goljufije pri izgradnji šol ter nezakonit zaseg zemlje in lastnine, ki ga pogosto izvaja lokalno strankarsko vodstvo; obsoja vse primere uradnih povračilnih ukrepov proti tem kitajskim državljanom; poziva kitajske voditelje, naj spodbujajo državljansko odgovornost v smislu upoštevanja socialnih človekovih pravic ter povrnejo ugled uradno preganjanim in kaznovanim zagovornikom teh pravic; opozarja kitajsko vodstvo, naj strogo upošteva domačo in mednarodno zakonodajo o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

21.

občuduje pogum in aktivizem tistih kitajskih državljanov, ki delujejo družbeno odgovorno, da bi spodbudili in zaščitili univerzalne človekove pravice in izkoreninili vsem znane družbene nevarnosti/kazniva dejanja kitajskih državnih uradnikov, kot so korupcija, zloraba položaja, okoljska škoda, okužba z aidsom, zastrupitev s hrano, goljufije pri izgradnji šol ter nezakonit zaseg zemlje in lastnine, ki ga pogosto izvaja lokalno strankarsko vodstvo; obsoja vse primere uradnih povračilnih ukrepov proti tem kitajskim državljanom; poziva kitajske voditelje, naj spodbujajo državljansko odgovornost v smislu upoštevanja socialnih človekovih pravic ter povrnejo ugled uradno preganjanim in kaznovanim zagovornikom teh pravic; opozarja kitajsko vodstvo, naj strogo upošteva domačo in mednarodno zakonodajo o človekovih pravicah;

| 22. | odločno podpira kritične pripombe kitajskih odvetnikov in pravnikov, da je ponižujoče pridržanje osumljencev za več kot 15 dni v nasprotju z mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Kitajska podpisala oktobra leta 1998; izraža zaskrbljenost, ker kitajska vlada še vedno ni pripravljena ratificirati tega mednarodnega pakta; obžaluje dejstvo, da smeta policija in služba državne varnosti v skladu z novim zakonom o kazenskem postopku od leta 2013 pridržati osumljenca celo za več kot 14 mesecev brez vsakršne pomoči odvetnika; v celoti podpira kritike kitajskih pravnikov, da je policija ohranila možnost, da osumljence ne le pridrži v hišnem priporu, ampak jih aretira tudi v skladu s pravili o „pridržanju na določenem kraju“; podpira vse pobude kitajskih pravnikov za resnično reformo zakona o kazenskem postopku; |
| --- | --- |

22.

odločno podpira kritične pripombe kitajskih odvetnikov in pravnikov, da je ponižujoče pridržanje osumljencev za več kot 15 dni v nasprotju z mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Kitajska podpisala oktobra leta 1998; izraža zaskrbljenost, ker kitajska vlada še vedno ni pripravljena ratificirati tega mednarodnega pakta; obžaluje dejstvo, da smeta policija in služba državne varnosti v skladu z novim zakonom o kazenskem postopku od leta 2013 pridržati osumljenca celo za več kot 14 mesecev brez vsakršne pomoči odvetnika; v celoti podpira kritike kitajskih pravnikov, da je policija ohranila možnost, da osumljence ne le pridrži v hišnem priporu, ampak jih aretira tudi v skladu s pravili o „pridržanju na določenem kraju“; podpira vse pobude kitajskih pravnikov za resnično reformo zakona o kazenskem postopku;

| 23. | poziva Kitajsko, naj spoštuje minimalne socialne standarde; poudarja pomen spoštovanja vseh pravil Mednarodne organizacije dela, vključno s pravico do svobodnega ustanavljanja neodvisnih sindikatov; pozdravlja izvajanje zakona o delovnih pogodbah in poziva, da se zakonodajni okvir dopolni s sprejetjem zakona o kolektivnih pogajanjih; poziva kitajske organe ter evropske vlagatelje in podjetja, ki delujejo na Kitajskem, naj upoštevajo mednarodne delovne standarde, da bi zagotovili spodobne delovne razmere in spoštovanje človekovih pravic na Kitajskem; meni, da EU ne bi smela dovoliti dostopa do trga za blago, proizvedeno z delom otrok ali v obratih, ki hudo kršijo mednarodne delovne standarde in človekove pravice, kot so zaporniška delovna taborišča; |
| --- | --- |

23.

poziva Kitajsko, naj spoštuje minimalne socialne standarde; poudarja pomen spoštovanja vseh pravil Mednarodne organizacije dela, vključno s pravico do svobodnega ustanavljanja neodvisnih sindikatov; pozdravlja izvajanje zakona o delovnih pogodbah in poziva, da se zakonodajni okvir dopolni s sprejetjem zakona o kolektivnih pogajanjih; poziva kitajske organe ter evropske vlagatelje in podjetja, ki delujejo na Kitajskem, naj upoštevajo mednarodne delovne standarde, da bi zagotovili spodobne delovne razmere in spoštovanje človekovih pravic na Kitajskem; meni, da EU ne bi smela dovoliti dostopa do trga za blago, proizvedeno z delom otrok ali v obratih, ki hudo kršijo mednarodne delovne standarde in človekove pravice, kot so zaporniška delovna taborišča;

| 24. | meni, da trgovinska neravnovesja med EU in Kitajsko odražajo razlike v socialnem, gospodarskem in demokratičnem modelu; meni, da k temu prispeva nespoštovanje ali pomanjkljivo spoštovanje nekaterih pravic na Kitajskem; poudarja, da je treba opredeliti strategijo za dialog s Kitajsko, pri čemer je treba najprej obravnavati trg delovne sile; |
| --- | --- |

24.

meni, da trgovinska neravnovesja med EU in Kitajsko odražajo razlike v socialnem, gospodarskem in demokratičnem modelu; meni, da k temu prispeva nespoštovanje ali pomanjkljivo spoštovanje nekaterih pravic na Kitajskem; poudarja, da je treba opredeliti strategijo za dialog s Kitajsko, pri čemer je treba najprej obravnavati trg delovne sile;

| 25. | se boji, da je število zapornikov, usmrčenih v skladu s kitajsko zakonodajo o smrtni kazni, pa tudi naglica pri njihovih sojenjih in posledičnih usmrtitvah v nasprotju z duhom človekove pravice do svobodnega in poštenega sojenja, saj je mogoče pri takšni hitrosti sojenja, kot jo izvajajo kitajski organi, spregledati neveljavne procese in druge napake, ki pripeljejo do usmrtitev nedolžnih ljudi; meni, da je uporaba smrtne kazni v nejasnem pravosodnem sistemu, ki ni povsem pregleden in v katerem pravice zapornikov še niso dovolj razvite, huda napaka; poziva kitajske organe, naj ponovno preučijo svojo politiko do smrtne kazni; |
| --- | --- |

25.

se boji, da je število zapornikov, usmrčenih v skladu s kitajsko zakonodajo o smrtni kazni, pa tudi naglica pri njihovih sojenjih in posledičnih usmrtitvah v nasprotju z duhom človekove pravice do svobodnega in poštenega sojenja, saj je mogoče pri takšni hitrosti sojenja, kot jo izvajajo kitajski organi, spregledati neveljavne procese in druge napake, ki pripeljejo do usmrtitev nedolžnih ljudi; meni, da je uporaba smrtne kazni v nejasnem pravosodnem sistemu, ki ni povsem pregleden in v katerem pravice zapornikov še niso dovolj razvite, huda napaka; poziva kitajske organe, naj ponovno preučijo svojo politiko do smrtne kazni;

| 26. | poudarja, da strateško partnerstvo med EU in Kitajsko vključuje svobodo medijev na vzajemni osnovi, kar pomeni svobodo tiska za kitajske medije v Evropi in svobodo tiska za evropske medije na Kitajskem; pričakuje, da se bodo vse evropske institucije v stikih s kitajskimi partnerji odločno zavzemale za to temeljno načelo človekovih pravic; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da strateško partnerstvo med EU in Kitajsko vključuje svobodo medijev na vzajemni osnovi, kar pomeni svobodo tiska za kitajske medije v Evropi in svobodo tiska za evropske medije na Kitajskem; pričakuje, da se bodo vse evropske institucije v stikih s kitajskimi partnerji odločno zavzemale za to temeljno načelo človekovih pravic;

| 27. | obžaluje nadzor in cenzuro interneta, ki ju izvajajo kitajske oblasti; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da kitajska vlada zaostruje nadzor nad internetom z novim zakonom, ki prepoveduje izdajanje državnih skrivnosti, ogrožanje nacionalnega ponosa in etnične enotnosti države ter pozivanje k „nezakonitim protestom“ ali „množičnim srečanjem“; v zvezi s tem ugotavlja, da cenzura in pregon praktično nista več omejena; je zaskrbljen, ker novi zakon ne predvideva dovolj varoval, kar omogoča njegovo zlorabo; poudarja, da bi morali pojma „nezakoniti protesti“ in „množična srečanja“ uporabljati samo v okoliščinah, kjer obstaja in se dejansko izvaja zakonodaja o mirnih in zakonitih protestih; spodbuja kitajsko vlado, naj dovoli izražanje raznolikih mnenj v internetu, medijih in javnem življenju na splošno; opozarja, da je Svet ZN za človekove pravice nedavno priznal pravico do svobode izražanja v internetu; |
| --- | --- |

27.

obžaluje nadzor in cenzuro interneta, ki ju izvajajo kitajske oblasti; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da kitajska vlada zaostruje nadzor nad internetom z novim zakonom, ki prepoveduje izdajanje državnih skrivnosti, ogrožanje nacionalnega ponosa in etnične enotnosti države ter pozivanje k „nezakonitim protestom“ ali „množičnim srečanjem“; v zvezi s tem ugotavlja, da cenzura in pregon praktično nista več omejena; je zaskrbljen, ker novi zakon ne predvideva dovolj varoval, kar omogoča njegovo zlorabo; poudarja, da bi morali pojma „nezakoniti protesti“ in „množična srečanja“ uporabljati samo v okoliščinah, kjer obstaja in se dejansko izvaja zakonodaja o mirnih in zakonitih protestih; spodbuja kitajsko vlado, naj dovoli izražanje raznolikih mnenj v internetu, medijih in javnem življenju na splošno; opozarja, da je Svet ZN za človekove pravice nedavno priznal pravico do svobode izražanja v internetu;

| 28. | je zaskrbljen zaradi začetka veljavnosti novih določb o nadzoru nad internetom, s katerimi je uzakonjeno zapiranje spletnih dnevnikov, predvidene pa so tudi hude kazni za njihove pisce, novinarje in odvetnike, ki jih branijo; |
| --- | --- |

28.

je zaskrbljen zaradi začetka veljavnosti novih določb o nadzoru nad internetom, s katerimi je uzakonjeno zapiranje spletnih dnevnikov, predvidene pa so tudi hude kazni za njihove pisce, novinarje in odvetnike, ki jih branijo;

| 29. | poudarja, da so digitalne svoboščine v državi z več kot 500 milijoni uporabnikov interneta edina pot do razvitega in uspešnega kibernetskega prostora; poziva kitajske organe, naj zagotovijo – pa tudi zaščitijo – ogromno kibernetsko sfero, ki se je razvila v tej državi, ter usmerijo prizadevanja k njenemu izboljšanju namesto k cenzuri in nadzoru; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da so digitalne svoboščine v državi z več kot 500 milijoni uporabnikov interneta edina pot do razvitega in uspešnega kibernetskega prostora; poziva kitajske organe, naj zagotovijo – pa tudi zaščitijo – ogromno kibernetsko sfero, ki se je razvila v tej državi, ter usmerijo prizadevanja k njenemu izboljšanju namesto k cenzuri in nadzoru;

| 30. | priznava znatna prizadevanja kitajske vlade za gospodarski razvoj Tibeta in Xinjianga ter učinke takšnih prizadevanj na nomadske skupnosti in tradicionalne načine preživljanja; odločno poziva kitajsko vlado, naj ravna politično odgovorno in smiselno vključi tibetansko in ujgursko prebivalstvo v reševanje vprašanj upravljanja, vključno z upravljanjem naravnih virov in prednostnimi nalogami na področju gospodarskega razvoja, ter spoštuje njihove kulturne značilnosti, kot sta jezik in vera, namesto da jih slabi; odločno zatrjuje, da kitajska vlada trajne stabilnosti v Tibetu in Xinjiangu in tudi ne medsebojnega spoštovanja med kitajskim, tibetanskim in ujgurskim ljudstvom ne bo dosegla s prisilno asimilacijo, uničevanjem kulture ali represivnimi policijskimi in varnostnimi metodami, temveč samo z resnim odzivanjem na vse pritožbe avtohtonega prebivalstva, da bi vzpostavili resnično skupno odgovornost za blaginjo obeh avtonomnih pokrajin; poziva kitajsko vlado, naj odpravi prepoved obiskov neodvisnih opazovalcev v teh regijah; |
| --- | --- |

30.

priznava znatna prizadevanja kitajske vlade za gospodarski razvoj Tibeta in Xinjianga ter učinke takšnih prizadevanj na nomadske skupnosti in tradicionalne načine preživljanja; odločno poziva kitajsko vlado, naj ravna politično odgovorno in smiselno vključi tibetansko in ujgursko prebivalstvo v reševanje vprašanj upravljanja, vključno z upravljanjem naravnih virov in prednostnimi nalogami na področju gospodarskega razvoja, ter spoštuje njihove kulturne značilnosti, kot sta jezik in vera, namesto da jih slabi; odločno zatrjuje, da kitajska vlada trajne stabilnosti v Tibetu in Xinjiangu in tudi ne medsebojnega spoštovanja med kitajskim, tibetanskim in ujgurskim ljudstvom ne bo dosegla s prisilno asimilacijo, uničevanjem kulture ali represivnimi policijskimi in varnostnimi metodami, temveč samo z resnim odzivanjem na vse pritožbe avtohtonega prebivalstva, da bi vzpostavili resnično skupno odgovornost za blaginjo obeh avtonomnih pokrajin; poziva kitajsko vlado, naj odpravi prepoved obiskov neodvisnih opazovalcev v teh regijah;

| 31. | poudarja, da na Kitajskem kljub ostri represivni politiki poteka verski preporod, ki ga zaznamuje ponovno odprtje ali prenova številnih verskih objektov; poziva kitajske oblasti, naj odpravijo politike in prakse, ki kratijo temeljno pravico državljanov do svobode veroizpovedi in prepričanja; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da na Kitajskem kljub ostri represivni politiki poteka verski preporod, ki ga zaznamuje ponovno odprtje ali prenova številnih verskih objektov; poziva kitajske oblasti, naj odpravijo politike in prakse, ki kratijo temeljno pravico državljanov do svobode veroizpovedi in prepričanja;

| 32. | poziva kitajske oblasti, naj uradno priznajo protestantske hišne cerkve in nezakonite katoliške cerkve, pa tudi obrede drugih veroizpovedi; poudarja, da mednarodno pravo o človekovih pravicah priznava svobodo veroizpovedi ali prepričanja ne glede na registracijski status, zato registracija ne bi smela biti obvezen pogoj za prakticiranje veroizpovedi; ostro obsoja vse poskuse oblasti, da bi tem neregistriranim cerkvam vzele temeljno pravico svobode veroizpovedi z vsiljevanjem zahteve, naj delujejo pod okriljem upravnih odborov, ki jih nadzoruje vlada, z zaplembo njihovega premoženja in celo pridržanjem in zaporom, ko si prizadevajo, da bi jih utišale, kar posega v njihovo versko avtonomijo in močno omejuje njihove dejavnosti; |
| --- | --- |

32.

poziva kitajske oblasti, naj uradno priznajo protestantske hišne cerkve in nezakonite katoliške cerkve, pa tudi obrede drugih veroizpovedi; poudarja, da mednarodno pravo o človekovih pravicah priznava svobodo veroizpovedi ali prepričanja ne glede na registracijski status, zato registracija ne bi smela biti obvezen pogoj za prakticiranje veroizpovedi; ostro obsoja vse poskuse oblasti, da bi tem neregistriranim cerkvam vzele temeljno pravico svobode veroizpovedi z vsiljevanjem zahteve, naj delujejo pod okriljem upravnih odborov, ki jih nadzoruje vlada, z zaplembo njihovega premoženja in celo pridržanjem in zaporom, ko si prizadevajo, da bi jih utišale, kar posega v njihovo versko avtonomijo in močno omejuje njihove dejavnosti;

| 33. | se pridružuje kritiki kitajskih pravnikov, da temeljne pomanjkljivosti kitajske verske zakonodaje izvirajo iz ustave, ker je načelo „verske svobode“ iz odstavkov 1 in 2 člena 36 v navzkrižju z načelom „verskih omejitev“ iz odstavkov 3 in 4, brez pojasnila, katero izmed njiju ima prednost; se pridružuje pozivu kitajskih pravnikov k določitvi načela verske svobode kot prednostnega načela v ustavi; |
| --- | --- |

33.

se pridružuje kritiki kitajskih pravnikov, da temeljne pomanjkljivosti kitajske verske zakonodaje izvirajo iz ustave, ker je načelo „verske svobode“ iz odstavkov 1 in 2 člena 36 v navzkrižju z načelom „verskih omejitev“ iz odstavkov 3 in 4, brez pojasnila, katero izmed njiju ima prednost; se pridružuje pozivu kitajskih pravnikov k določitvi načela verske svobode kot prednostnega načela v ustavi;

| 34. | priznava prizadevanja na področju nadzora in previdne uporabe smrtne kazni na Kitajskem, vendar ostaja zaskrbljen, ker je kitajska vlada ohranila politiko nesporočanja podrobnosti o zapornikih, ki jih letno usmrtijo, ter podatke o smrtnih kaznih obravnava kot državno skrivnost; nadalje poziva kitajske organe, naj opustijo spolitizirano uporabo smrtne kazni in zagotovijo, da bo njihov pravni sistem zagotavljal varstvo oseb, obsojenih na smrtno kazen, vključno s pravico do poštenega sojenja v skladu z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

34.

priznava prizadevanja na področju nadzora in previdne uporabe smrtne kazni na Kitajskem, vendar ostaja zaskrbljen, ker je kitajska vlada ohranila politiko nesporočanja podrobnosti o zapornikih, ki jih letno usmrtijo, ter podatke o smrtnih kaznih obravnava kot državno skrivnost; nadalje poziva kitajske organe, naj opustijo spolitizirano uporabo smrtne kazni in zagotovijo, da bo njihov pravni sistem zagotavljal varstvo oseb, obsojenih na smrtno kazen, vključno s pravico do poštenega sojenja v skladu z mednarodnimi standardi;

| 35. | obžaluje, da v dialogu o človekovih pravicah med EU in Kitajsko še vedno ni pomembnejšega napredka ter konkretnih in opaznih rezultatov; opozarja, da so se zunanji ministri EU ob sprejemu nove strategije EU o človekovih pravicah junija 2012 zavezali, da bo EU odslej odločno odpirala vprašanja človekovih pravic v vseh ustreznih oblikah dvostranskega dialoga, vključno z dialogom na najvišji ravni; poziva novega posebnega predstavnika EU za človekove pravice, Evropsko službo za zunanje delovanje, Svet in Komisijo, naj okrepijo prizadevanja, da bi ta dialog postal učinkovitejši in bolj usmerjen k rezultatom, vključno s pripravljalnimi sestanki z mednarodnimi in lokalnimi organizacijami civilne družbe in nevladnimi organizacijami v navzočnosti organov obeh strani; meni, da bi moral biti ta dialog del vseh stikov z uradniki iz strateških partneric, kot je Kitajska; poudarja pomen temeljitega soočenja z vsemi problemi v zvezi s človekovimi pravicami in pravno državo na Kitajskem in v EU; meni, da bi morali vrhovi EU-Kitajska in pogovori o človekovih pravicah vključevati niz preglednih vprašanj za razpravo in konkretna primerjalna merila; poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton, naj izrazi svoje skrbi v zvezi z zlorabami človekovih pravic na Kitajskem in javno spregovori o konkretnih primerih in vprašanjih, o katerih se pogovarja s kitajskimi uradniki na vseh srečanjih; spodbuja uradnike držav članic, naj usklajeno in povezano zavzamejo enako stališče; poziva evropska podjetja, ki delujejo na Kitajskem, naj spoštujejo vodilna načela ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, EU in države članice pa poziva, naj to spoštovanje natančno spremljajo; |
| --- | --- |

35.

obžaluje, da v dialogu o človekovih pravicah med EU in Kitajsko še vedno ni pomembnejšega napredka ter konkretnih in opaznih rezultatov; opozarja, da so se zunanji ministri EU ob sprejemu nove strategije EU o človekovih pravicah junija 2012 zavezali, da bo EU odslej odločno odpirala vprašanja človekovih pravic v vseh ustreznih oblikah dvostranskega dialoga, vključno z dialogom na najvišji ravni; poziva novega posebnega predstavnika EU za človekove pravice, Evropsko službo za zunanje delovanje, Svet in Komisijo, naj okrepijo prizadevanja, da bi ta dialog postal učinkovitejši in bolj usmerjen k rezultatom, vključno s pripravljalnimi sestanki z mednarodnimi in lokalnimi organizacijami civilne družbe in nevladnimi organizacijami v navzočnosti organov obeh strani; meni, da bi moral biti ta dialog del vseh stikov z uradniki iz strateških partneric, kot je Kitajska; poudarja pomen temeljitega soočenja z vsemi problemi v zvezi s človekovimi pravicami in pravno državo na Kitajskem in v EU; meni, da bi morali vrhovi EU-Kitajska in pogovori o človekovih pravicah vključevati niz preglednih vprašanj za razpravo in konkretna primerjalna merila; poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton, naj izrazi svoje skrbi v zvezi z zlorabami človekovih pravic na Kitajskem in javno spregovori o konkretnih primerih in vprašanjih, o katerih se pogovarja s kitajskimi uradniki na vseh srečanjih; spodbuja uradnike držav članic, naj usklajeno in povezano zavzamejo enako stališče; poziva evropska podjetja, ki delujejo na Kitajskem, naj spoštujejo vodilna načela ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, EU in države članice pa poziva, naj to spoštovanje natančno spremljajo;

Odnosi med Kitajsko in Tajvanom

| 36. | znova poudarja, da EU vodi politiko ene Kitajske; pozdravlja čedalje pogostejše stike med Ljudsko republiko Kitajsko in Tajvanom; poudarja, da so se odnosi med Tajvanom in Kitajsko sicer izboljšali, vendar jih še vedno resno ogrožajo rakete Ljudske republike Kitajske, usmerjene proti Tajvanu, in mednarodna osamitev Tajvana, ki jo izvaja Kitajska; podpira plodovito sodelovanje Tajvana v mednarodnih organizacijah, ki ga je podprl tudi Svet v izjavi št. 9486/09 z dne 8. maja 2009; |
| --- | --- |

36.

znova poudarja, da EU vodi politiko ene Kitajske; pozdravlja čedalje pogostejše stike med Ljudsko republiko Kitajsko in Tajvanom; poudarja, da so se odnosi med Tajvanom in Kitajsko sicer izboljšali, vendar jih še vedno resno ogrožajo rakete Ljudske republike Kitajske, usmerjene proti Tajvanu, in mednarodna osamitev Tajvana, ki jo izvaja Kitajska; podpira plodovito sodelovanje Tajvana v mednarodnih organizacijah, ki ga je podprl tudi Svet v izjavi št. 9486/09 z dne 8. maja 2009;

| 37. | izraža zadovoljstvo z velikim zanimanjem milijonov kitajskih državljanov za predsedniške in parlamentarne volitve na Tajvanu 14. januarja 2012, ki jih je bilo mogoče prvič neposredno spremljati prek interneta; |
| --- | --- |

37.

izraža zadovoljstvo z velikim zanimanjem milijonov kitajskih državljanov za predsedniške in parlamentarne volitve na Tajvanu 14. januarja 2012, ki jih je bilo mogoče prvič neposredno spremljati prek interneta;

| 38. | pozdravlja močne gospodarske vezi, ki se spletajo med celinsko Kitajsko in Tajvanom, pa tudi ponovno odprtje Tajvana za kitajske turiste in kulturno sodelovanje; meni, da sta internacionalizacija trgovine in naložb najboljše jamstvo za stabilnost Tajvana; zato poziva tajvansko vlado, naj naložbe v Ljudski republiki Kitajski pospremi z naložbami v drugih državah; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja močne gospodarske vezi, ki se spletajo med celinsko Kitajsko in Tajvanom, pa tudi ponovno odprtje Tajvana za kitajske turiste in kulturno sodelovanje; meni, da sta internacionalizacija trgovine in naložb najboljše jamstvo za stabilnost Tajvana; zato poziva tajvansko vlado, naj naložbe v Ljudski republiki Kitajski pospremi z naložbami v drugih državah;

Zunanji odnosi

| 39. | poziva Ljudsko republiko Kitajsko, naj odgovorno izkoristi svoj svetovni položaj, in sicer v Varnostnem svetu Združenih narodov, kjer ima stalni sedež in pravico veta; zato poudarja, da mora Kitajska opustiti nasprotovanje z vetom vsakršni resoluciji Varnostnega sveta Združenih narodov, ki bi dovoljevala posredovanje v Siriji za ustavitev državljanske vojne in omogočila sirskemu prebivalstvu, da vzame prihodnost države v svoje roke v svobodnem in demokratičnem procesu; poudarja, da bi morala Kitajska ravnati odgovorno in v skladu s svojim svetovnim prispevkom, in sicer na ravni G20 v boju s svetovno finančno krizo, z upoštevanjem pravil Svetovne trgovinske organizacije in s spoštovanjem vsem mednarodnih paktov in pogodb, katerih pogodbenica je; |
| --- | --- |

39.

poziva Ljudsko republiko Kitajsko, naj odgovorno izkoristi svoj svetovni položaj, in sicer v Varnostnem svetu Združenih narodov, kjer ima stalni sedež in pravico veta; zato poudarja, da mora Kitajska opustiti nasprotovanje z vetom vsakršni resoluciji Varnostnega sveta Združenih narodov, ki bi dovoljevala posredovanje v Siriji za ustavitev državljanske vojne in omogočila sirskemu prebivalstvu, da vzame prihodnost države v svoje roke v svobodnem in demokratičnem procesu; poudarja, da bi morala Kitajska ravnati odgovorno in v skladu s svojim svetovnim prispevkom, in sicer na ravni G20 v boju s svetovno finančno krizo, z upoštevanjem pravil Svetovne trgovinske organizacije in s spoštovanjem vsem mednarodnih paktov in pogodb, katerih pogodbenica je;

| 40. | poziva Ljudsko republiko Kitajsko, naj se pri uresničevanju svojih ciljev v tujini nedvoumno zaveže spoštovanju ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava; |
| --- | --- |

40.

poziva Ljudsko republiko Kitajsko, naj se pri uresničevanju svojih ciljev v tujini nedvoumno zaveže spoštovanju ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava;

| 41. | spoštuje dejstvo, da Kitajska med stalnimi članicami Varnostnega sveta Združenih narodov prispeva največ vojakov v mirovne čete, za kar ima največ zaslug njena mornarica, ki se hitro modernizira; v zvezi s tem pozdravlja tesnejše sodelovanje z EU v boju proti piratom v Adenskem zalivu; poziva Kitajsko kot stalno članico Varnostnega sveta Združenih narodov, naj na odgovoren način sodeluje z mednarodno skupnostjo pri pomembnih vprašanjih svetovne varnosti, kot so razmere v Siriji in Iranu; |
| --- | --- |

41.

spoštuje dejstvo, da Kitajska med stalnimi članicami Varnostnega sveta Združenih narodov prispeva največ vojakov v mirovne čete, za kar ima največ zaslug njena mornarica, ki se hitro modernizira; v zvezi s tem pozdravlja tesnejše sodelovanje z EU v boju proti piratom v Adenskem zalivu; poziva Kitajsko kot stalno članico Varnostnega sveta Združenih narodov, naj na odgovoren način sodeluje z mednarodno skupnostjo pri pomembnih vprašanjih svetovne varnosti, kot so razmere v Siriji in Iranu;

| 42. | priznava odgovornost Kitajske pri zagotavljanju varnosti svojim državljanom in prevzemanju vloge zagovornice miru in stabilnosti v svetu ter pozdravlja njeno povečano udeležbo v Združenih narodih; vendar poziva k tesnejšemu sodelovanju in preglednosti s kitajske strani glede teh vprašanj v odnosih do EU in ZN ter k izogibanju osamitve Kitajske pri oblikovanju zunanje politike; |
| --- | --- |

42.

priznava odgovornost Kitajske pri zagotavljanju varnosti svojim državljanom in prevzemanju vloge zagovornice miru in stabilnosti v svetu ter pozdravlja njeno povečano udeležbo v Združenih narodih; vendar poziva k tesnejšemu sodelovanju in preglednosti s kitajske strani glede teh vprašanj v odnosih do EU in ZN ter k izogibanju osamitve Kitajske pri oblikovanju zunanje politike;

| 43. | poziva Kitajsko, naj spremeni svojo politiko „nevmešavanja v notranje zadeve držav“ v primerih hudih kršitev mednarodnega humanitarnega prava; |
| --- | --- |

43.

poziva Kitajsko, naj spremeni svojo politiko „nevmešavanja v notranje zadeve držav“ v primerih hudih kršitev mednarodnega humanitarnega prava;

| 44. | c. pozdravlja dialog med EU in Kitajsko o obrambni in varnostni politiki, ki se je začel julija 2012; predlaga razširitev tega dialoga na celotno azijsko-pacifiško regijo; |
| --- | --- |

44.

c. pozdravlja dialog med EU in Kitajsko o obrambni in varnostni politiki, ki se je začel julija 2012; predlaga razširitev tega dialoga na celotno azijsko-pacifiško regijo;

| 45. | poziva Kitajsko, naj razblini čedalje večje mednarodne skrbi glede nepreglednega proračuna za vojsko; |
| --- | --- |

45.

poziva Kitajsko, naj razblini čedalje večje mednarodne skrbi glede nepreglednega proračuna za vojsko;

| 46. | poudarja, kako pomembno je Južnokitajsko morje v svetovnem merilu, saj se prek njega izvaja tretjina svetovne trgovine; je zaskrbljen zaradi stopnjevanja napetosti in zato poziva vse vpletene strani, naj se vzdržijo enostranskega političnega in vojaškega posredovanja ter svoje nasprotujoče si ozemeljske težnje v tem morju rešijo z mednarodno arbitražo v skladu z mednarodnim pravom, zlasti konvencijo ZN o pomorskem pravu, da se zagotovi regionalna stabilnost; |
| --- | --- |

46.

poudarja, kako pomembno je Južnokitajsko morje v svetovnem merilu, saj se prek njega izvaja tretjina svetovne trgovine; je zaskrbljen zaradi stopnjevanja napetosti in zato poziva vse vpletene strani, naj se vzdržijo enostranskega političnega in vojaškega posredovanja ter svoje nasprotujoče si ozemeljske težnje v tem morju rešijo z mednarodno arbitražo v skladu z mednarodnim pravom, zlasti konvencijo ZN o pomorskem pravu, da se zagotovi regionalna stabilnost;

| 47. | je resno zaskrbljen zaradi naraščajočih napetosti med Kitajsko in Japonsko; odločno poziva Kitajsko in Japonsko, naj se borita proti vzajemnemu sovražnemu dojemanju, in obžaluje, da štiridesete obletnice medsebojnih diplomatskih odnosov nista izkoristili za konstruktivna pogajanja; |
| --- | --- |

47.

je resno zaskrbljen zaradi naraščajočih napetosti med Kitajsko in Japonsko; odločno poziva Kitajsko in Japonsko, naj se borita proti vzajemnemu sovražnemu dojemanju, in obžaluje, da štiridesete obletnice medsebojnih diplomatskih odnosov nista izkoristili za konstruktivna pogajanja;

| 48. | zaradi velikega interesa Evropske unije za varnost in stabilnost vzhodne Azije poziva vse vpletene strani (Kitajsko, Japonsko in Tajvan), naj pokažejo vzdržnost in sprejmejo ukrepe za umiritev strasti glede spornih otokov; poziva vse vpletene strani, naj spore rešijo mirno in v duhu sodelovanja in spoštovanja mednarodnega prava, zlasti konvencije ZN o pomorskem pravu, ter se dogovorijo za umirjanje bojnih ukrepov v primeru nepredvidenih zapletov; |
| --- | --- |

48.

zaradi velikega interesa Evropske unije za varnost in stabilnost vzhodne Azije poziva vse vpletene strani (Kitajsko, Japonsko in Tajvan), naj pokažejo vzdržnost in sprejmejo ukrepe za umiritev strasti glede spornih otokov; poziva vse vpletene strani, naj spore rešijo mirno in v duhu sodelovanja in spoštovanja mednarodnega prava, zlasti konvencije ZN o pomorskem pravu, ter se dogovorijo za umirjanje bojnih ukrepov v primeru nepredvidenih zapletov;

| 49. | je seznanjen z nedavno pobudo Tajvana za soglasje o kodeksu ravnanja na Vzhodnokitajskem morju in vzpostavitvi mehanizma, ki bo vsem stranem omogočil sodelovanje pri izkoriščanju naravnih virov v regiji, vključno z zmogljivostmi za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

49.

je seznanjen z nedavno pobudo Tajvana za soglasje o kodeksu ravnanja na Vzhodnokitajskem morju in vzpostavitvi mehanizma, ki bo vsem stranem omogočil sodelovanje pri izkoriščanju naravnih virov v regiji, vključno z zmogljivostmi za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov;

| 50. | ugotavlja, da ima Kitajska ključno vlogo pri sodelovanju med obema stranema na Korejskem polotoku, zato jo poziva, naj si dejavneje prizadeva za povečano sodelovanje med severom in jugom; |
| --- | --- |

50.

ugotavlja, da ima Kitajska ključno vlogo pri sodelovanju med obema stranema na Korejskem polotoku, zato jo poziva, naj si dejavneje prizadeva za povečano sodelovanje med severom in jugom;

| 51. | ugotavlja in obžaluje, da je preživetje diktatorskega in represivnega severnokorejskega režima v veliki meri odvisno od Kitajske; pozdravlja odgovorno ravnanje Kitajske, ki je v Varnostnem svetu Združenih narodov 15. aprila 2012 glasovala za odločno obsodbo neuspele izstrelitve raket Severne Koreje, ki na splošno velja za poskus testiranja balističnih raket; je zadovoljen, da bo Kitajska še naprej prevzemala odgovornost za stabilnost na Korejskem polotoku, da se bodo kmalu ponovno začeli šeststranski pogovori o jedrski grožnji Severne Koreje in da se bodo po zaslugi kitajskih spodbud predvsem korenito izboljšale vsakdanje razmere, v katerih živijo državljani Severne Koreje; |
| --- | --- |

51.

ugotavlja in obžaluje, da je preživetje diktatorskega in represivnega severnokorejskega režima v veliki meri odvisno od Kitajske; pozdravlja odgovorno ravnanje Kitajske, ki je v Varnostnem svetu Združenih narodov 15. aprila 2012 glasovala za odločno obsodbo neuspele izstrelitve raket Severne Koreje, ki na splošno velja za poskus testiranja balističnih raket; je zadovoljen, da bo Kitajska še naprej prevzemala odgovornost za stabilnost na Korejskem polotoku, da se bodo kmalu ponovno začeli šeststranski pogovori o jedrski grožnji Severne Koreje in da se bodo po zaslugi kitajskih spodbud predvsem korenito izboljšale vsakdanje razmere, v katerih živijo državljani Severne Koreje;

| 52. | ugotavlja, da ima Kitajska vse pomembnejšo vlogo v osrednjeazijski regiji zaradi trgovine, gospodarskih in energetskih projektov; meni, da lahko Kitajska odigra pomembno vlogo pri razvoju držav osrednje Azije, zato jo poziva, naj se zavzema za boljše odnose med tamkajšnjimi državami, kar je odločilni korak k regionalnemu sodelovanju; ugotavlja, da sta glavna cilja Kitajske v Šanghajski organizaciji za sodelovanje doseči mir in stabilnost v osrednji Aziji s skupnim bojem proti t.i. trem zlom, ki zajemajo ekstremizem, separatizem in terorizem; se zaveda velikega strateškega in gospodarskega zanimanja Kitajske za to regijo, saj izkorišča njene obilne zaloge nafte in plina ter je z železnicami in avtocestami povezala osrednjo Azijo s kitajsko obalo; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da ima Kitajska vse pomembnejšo vlogo v osrednjeazijski regiji zaradi trgovine, gospodarskih in energetskih projektov; meni, da lahko Kitajska odigra pomembno vlogo pri razvoju držav osrednje Azije, zato jo poziva, naj se zavzema za boljše odnose med tamkajšnjimi državami, kar je odločilni korak k regionalnemu sodelovanju; ugotavlja, da sta glavna cilja Kitajske v Šanghajski organizaciji za sodelovanje doseči mir in stabilnost v osrednji Aziji s skupnim bojem proti t.i. trem zlom, ki zajemajo ekstremizem, separatizem in terorizem; se zaveda velikega strateškega in gospodarskega zanimanja Kitajske za to regijo, saj izkorišča njene obilne zaloge nafte in plina ter je z železnicami in avtocestami povezala osrednjo Azijo s kitajsko obalo;

| 53. | pozdravlja krepitev povezav med Kitajsko in Afganistanom, med katerima pogovori prvič v zgodovini potekajo na ravni višjega vodstva; meni, da lahko Kitajska odigra ključno vlogo pri stabilizaciji Afganistana s pristopom blage moči, in poziva k razvoju tesnega sodelovanja med EU in Kitajsko v zvezi s tem vprašanjem; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja krepitev povezav med Kitajsko in Afganistanom, med katerima pogovori prvič v zgodovini potekajo na ravni višjega vodstva; meni, da lahko Kitajska odigra ključno vlogo pri stabilizaciji Afganistana s pristopom blage moči, in poziva k razvoju tesnega sodelovanja med EU in Kitajsko v zvezi s tem vprašanjem;

| 54. | opaža, da kitajsko vodstvo novo ameriško strategijo ponovnega osredotočanja na Azijo dojema kot poskus ZDA, da bi zajezile hiter gospodarski in politični vzpon Kitajske; poziva Kitajsko in ZDA, naj preprečijo trenja in oboroževalno tekmo v Tihem oceanu; prav tako poziva Kitajsko, naj zagotovi svobodo pomorskega prometa; |
| --- | --- |

54.

opaža, da kitajsko vodstvo novo ameriško strategijo ponovnega osredotočanja na Azijo dojema kot poskus ZDA, da bi zajezile hiter gospodarski in politični vzpon Kitajske; poziva Kitajsko in ZDA, naj preprečijo trenja in oboroževalno tekmo v Tihem oceanu; prav tako poziva Kitajsko, naj zagotovi svobodo pomorskega prometa;

| 55. | meni, da je treba zelo resno razmisliti o gospodarskem, družbenem in okoljskem učinku vse večjih naložb Kitajske v državah v razvoju; |
| --- | --- |

55.

meni, da je treba zelo resno razmisliti o gospodarskem, družbenem in okoljskem učinku vse večjih naložb Kitajske v državah v razvoju;

| 56. | ugotavlja, da je povečana kitajska navzočnost v Afriki prispevala h gospodarskemu razvoju s posebnim poudarkom na infrastrukturnih projektih; ceni, da si je kitajska vlada vzela k srcu resno kritiko glede svoje neuravnotežene in k surovinam osredotočene afriške politike, izraženo na forumu kitajsko-afriškega sodelovanja 20. julija 2012 v Pekingu, kar dokazuje s tem, da zdaj odkrito spodbuja diverzifikacijo dejavnosti na tej celini; pozdravlja obljubo voditelja države in partije Hu Jintaa na srečanju ob forumu kitajsko-afriškega sodelovanja, da bodo afriške države v naslednjih treh letih dobile rekordnih 20 milijard dolarjev posojila za razvoj infrastrukture, kmetijstva, proizvodnje ter malih in srednjih podjetij; pozdravlja podporo pobudi za preglednost v ekstraktivnih industrijah, ki jo je izrazila Kitajska, in spodbuja kitajske organe, naj sledijo svetovnemu gibanju v smeri večje preglednosti ter okrepijo svoje konkretne zaveze na tem področju; poziva Evropsko unijo, naj še naprej budno spremlja politični, gospodarski, socialni in okoljski učinek vse večjih naložb Kitajske v Afriki; |
| --- | --- |

56.

ugotavlja, da je povečana kitajska navzočnost v Afriki prispevala h gospodarskemu razvoju s posebnim poudarkom na infrastrukturnih projektih; ceni, da si je kitajska vlada vzela k srcu resno kritiko glede svoje neuravnotežene in k surovinam osredotočene afriške politike, izraženo na forumu kitajsko-afriškega sodelovanja 20. julija 2012 v Pekingu, kar dokazuje s tem, da zdaj odkrito spodbuja diverzifikacijo dejavnosti na tej celini; pozdravlja obljubo voditelja države in partije Hu Jintaa na srečanju ob forumu kitajsko-afriškega sodelovanja, da bodo afriške države v naslednjih treh letih dobile rekordnih 20 milijard dolarjev posojila za razvoj infrastrukture, kmetijstva, proizvodnje ter malih in srednjih podjetij; pozdravlja podporo pobudi za preglednost v ekstraktivnih industrijah, ki jo je izrazila Kitajska, in spodbuja kitajske organe, naj sledijo svetovnemu gibanju v smeri večje preglednosti ter okrepijo svoje konkretne zaveze na tem področju; poziva Evropsko unijo, naj še naprej budno spremlja politični, gospodarski, socialni in okoljski učinek vse večjih naložb Kitajske v Afriki;

| 57. | je zaskrbljen, da je okrepljena kitajska prisotnost v Afriki povzročila resna družbena trenja, a pozdravlja dejstvo, da so kitajska podjetja izrazila željo, da bi v svojih afriških dejavnostih večji poudarek namenila družbeni odgovornosti; poziva kitajske oblasti, naj svojo politiko v Afriki vežejo na načela človekovih pravic in njihovo spoštovanje, spodbujanje trajnostnega razvoja in varnosti ljudi; |
| --- | --- |

57.

je zaskrbljen, da je okrepljena kitajska prisotnost v Afriki povzročila resna družbena trenja, a pozdravlja dejstvo, da so kitajska podjetja izrazila željo, da bi v svojih afriških dejavnostih večji poudarek namenila družbeni odgovornosti; poziva kitajske oblasti, naj svojo politiko v Afriki vežejo na načela človekovih pravic in njihovo spoštovanje, spodbujanje trajnostnega razvoja in varnosti ljudi;

| 58. | je seznanjen z vse večjo vključenostjo Kitajske v izkoriščanje naravnih virov Latinske Amerike, pri čemer se je kitajski uvoz teh virov povečal za več kot 50 %; |
| --- | --- |

58.

je seznanjen z vse večjo vključenostjo Kitajske v izkoriščanje naravnih virov Latinske Amerike, pri čemer se je kitajski uvoz teh virov povečal za več kot 50 %;

| 59. | spodbuja Kitajsko, največjo svetovno onesnaževalko z ogljikovim dioksidom, naj igra bolj proaktivno in konstruktivno vlogo pri spodbujanju sodelovanja svetovne skupnosti, da bi se tako borili proti podnebnim spremembam; pozdravlja belo knjigo, ki so jo novembra 2011 predstavile kitajske oblasti in ki govori o politikah in ukrepih, sprejetih za boj proti podnebnim spremembam, in se nadeja njene hitre uresničitve; |
| --- | --- |

59.

spodbuja Kitajsko, največjo svetovno onesnaževalko z ogljikovim dioksidom, naj igra bolj proaktivno in konstruktivno vlogo pri spodbujanju sodelovanja svetovne skupnosti, da bi se tako borili proti podnebnim spremembam; pozdravlja belo knjigo, ki so jo novembra 2011 predstavile kitajske oblasti in ki govori o politikah in ukrepih, sprejetih za boj proti podnebnim spremembam, in se nadeja njene hitre uresničitve;

| 60. | ugotavlja, da lahko medčloveški odnosi odigrajo ključno vlogo na poti k boljšemu medsebojnemu razumevanju med Kitajsko in EU, pa tudi nekaterimi drugimi partnericami, kot so ZDA,; v zvezi s tem pozdravlja programe, s katerimi naj bi spodbudili mobilnost med Kitajsko in EU; |
| --- | --- |

60.

ugotavlja, da lahko medčloveški odnosi odigrajo ključno vlogo na poti k boljšemu medsebojnemu razumevanju med Kitajsko in EU, pa tudi nekaterimi drugimi partnericami, kot so ZDA,; v zvezi s tem pozdravlja programe, s katerimi naj bi spodbudili mobilnost med Kitajsko in EU;

| 61. | poziva Kitajsko, naj zagotavljanje pravne varnosti tujim podjetjem opredeli kot absolutno prednostno nalogo, pri čemer naj spoštuje načela enakosti, vzajemnosti in družbene odgovornosti podjetij; |
| --- | --- |

61.

poziva Kitajsko, naj zagotavljanje pravne varnosti tujim podjetjem opredeli kot absolutno prednostno nalogo, pri čemer naj spoštuje načela enakosti, vzajemnosti in družbene odgovornosti podjetij;

o

o o

| 62. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropski službi za zunanje delovanje, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter držav pristopnic in držav kandidatk, vladi Ljudske republike Kitajske, kitajskemu nacionalnemu ljudskemu kongresu, tajvanski vladi in tajvanskemu zakonodajnemu svetu. |
| --- | --- |

62.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropski službi za zunanje delovanje, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter držav pristopnic in držav kandidatk, vladi Ljudske republike Kitajske, kitajskemu nacionalnemu ljudskemu kongresu, tajvanski vladi in tajvanskemu zakonodajnemu svetu.

---

(1)  UL L 250, 19.9.1985, str. 2.

(2)  UL L 6, 11.1.2000, str. 40.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0218.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0017.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0334.

(6)  UL C 305 E, 14.12.2006, str. 219.

(7)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 132.

(8)  UL C 305 E, 11.11.2010, str. 9.

(9)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 185.

(10)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 137.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0301.

(12)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 80.

(13)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 81.

(14)  UL C 288 E, 25.11.2006, str. 59.

(15)  UL C 157 E, 6.7.2006, str. 471.

(16)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 118.

(17)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0474.

(18)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0257.

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/137 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/137

---

P7_TA(2013)0098

Vnaprejšnje dogovarjanje o izidih tekem in korupcija v športu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o vnaprejšnjem dogovarjanju o izidih tekem in korupciji v športu (2013/2567(RSP))

(2016/C 036/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Deklaracije iz Nikozije z dne 20. septembra 2012 o boju proti vnaprejšnjemu dogovarjanju o izidih tekem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije iz Nikozije z dne 20. septembra 2012 o boju proti vnaprejšnjemu dogovarjanju o izidih tekem,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. januarja 2011 z naslovom Razvijanje evropske razsežnosti v športu (COM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. januarja 2011 z naslovom Razvijanje evropske razsežnosti v športu (COM(2011)0012),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2012 o evropski razsežnosti v športu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2012 o evropski razsežnosti v športu (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2009 o neoporečnosti spletnih iger na srečo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2009 o neoporečnosti spletnih iger na srečo (2),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije o športu (COM(2007)0391), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije o športu (COM(2007)0391),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. aprila 2005 o boju proti uporabi nedovoljenih poživil v športu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. aprila 2005 o boju proti uporabi nedovoljenih poživil v športu (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Boj proti korupciji v EU (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Boj proti korupciji v EU (COM(2011)0308),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o spletnih igrah na srečo na notranjem trgu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o spletnih igrah na srečo na notranjem trgu (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. oktobra 2012 z naslovom Celovitemu evropskemu okviru za spletne igre na srečo naproti (COM(2012)0596), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. oktobra 2012 z naslovom Celovitemu evropskemu okviru za spletne igre na srečo naproti (COM(2012)0596),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 24. marca 2011 o spletnih igrah na srečo na notranjem trgu (COM(2011)0128), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 24. marca 2011 o spletnih igrah na srečo na notranjem trgu (COM(2011)0128),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2011 o prizadevanjih EU za boj proti korupciji (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2011 o prizadevanjih EU za boj proti korupciji (5),

| — | ob upoštevanju pripravljalnega ukrepa z naslovom Evropska partnerstva za šport ter zlasti zbiranja projektov, ki se osredotočajo na preprečevanje primerov vnaprejšnjega dogovarjanja o izidih tekem prek izobraževanja in obveščanja ustreznih zainteresiranih strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pripravljalnega ukrepa z naslovom Evropska partnerstva za šport ter zlasti zbiranja projektov, ki se osredotočajo na preprečevanje primerov vnaprejšnjega dogovarjanja o izidih tekem prek izobraževanja in obveščanja ustreznih zainteresiranih strani,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije za Sklep Sveta o pooblastitvi Evropske komisije, da v imenu EU sodeluje v pogajanjih o mednarodni konvenciji Sveta Evrope za boj proti prirejanju športnih rezultatov (COM(2012)0655), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije za Sklep Sveta o pooblastitvi Evropske komisije, da v imenu EU sodeluje v pogajanjih o mednarodni konvenciji Sveta Evrope za boj proti prirejanju športnih rezultatov (COM(2012)0655),

| — | ob upoštevanju rezultatov študije iz marca 2012 z naslovom Vnaprejšnje dogovarjanje o izidih tekem v športu, ki jo je naročila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov študije iz marca 2012 z naslovom Vnaprejšnje dogovarjanje o izidih tekem v športu, ki jo je naročila Komisija,

| — | ob upoštevanju konvencije Sveta Evrope proti dopingu v športu z dne 16. novembra 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Sveta Evrope proti dopingu v športu z dne 16. novembra 1989,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 28. septembra 2011 o spodbujanju neoporečnosti športa za boj proti prirejanju rezultatov, zlasti dogovarjanju o izidih tekem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 28. septembra 2011 o spodbujanju neoporečnosti športa za boj proti prirejanju rezultatov, zlasti dogovarjanju o izidih tekem,

| — | ob upoštevanju členov 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je skupna preiskovalna enota Europola z imenom „Operation Veto“ razkrila zelo obširno dogovarjanje o izidih nogometnih tekem v zadnjih letih z domnevno 680 spornimi tekmami po vsem svetu, od tega 380 v Evropi, in ker je opisala široko razpredeno omrežje za dogovarjanje o izidih tekem, ki je delovalo v samem jedru športa in v okviru katerega je osumljenih 425 oseb, 50 pa je že bilo aretiranih; |
| --- | --- |

A.

ker je skupna preiskovalna enota Europola z imenom „Operation Veto“ razkrila zelo obširno dogovarjanje o izidih nogometnih tekem v zadnjih letih z domnevno 680 spornimi tekmami po vsem svetu, od tega 380 v Evropi, in ker je opisala široko razpredeno omrežje za dogovarjanje o izidih tekem, ki je delovalo v samem jedru športa in v okviru katerega je osumljenih 425 oseb, 50 pa je že bilo aretiranih;

| B. | ker so po oceni Europola te številke zgolj vrh ledene gore; |
| --- | --- |

B.

ker so po oceni Europola te številke zgolj vrh ledene gore;

| C. | ker ima dogovarjanje o izidih tekem posledice za številne države članice, kar je razlog za resno zaskrbljenost, saj je dogovarjanje o izidih tekem povezano z organiziranim kriminalom in predstavlja veliko tveganje za institucijo športa v praktično vseh državah članicah; |
| --- | --- |

C.

ker ima dogovarjanje o izidih tekem posledice za številne države članice, kar je razlog za resno zaskrbljenost, saj je dogovarjanje o izidih tekem povezano z organiziranim kriminalom in predstavlja veliko tveganje za institucijo športa v praktično vseh državah članicah;

| D. | ker je vnaprejšnje dogovarjanje o izidih tekem oblika kaznivega dejanja, ki ustvarja velike dobičke, zaporne kazni in stopnje odkrivanja pa so izredno nizke, in ker ga zato hudodelske združbe uporabljajo v svojih nezakonitih dejavnostih, kot so pranje denarja, trgovina z ljudmi in promet s prepovedanimi drogami; |
| --- | --- |

D.

ker je vnaprejšnje dogovarjanje o izidih tekem oblika kaznivega dejanja, ki ustvarja velike dobičke, zaporne kazni in stopnje odkrivanja pa so izredno nizke, in ker ga zato hudodelske združbe uporabljajo v svojih nezakonitih dejavnostih, kot so pranje denarja, trgovina z ljudmi in promet s prepovedanimi drogami;

| E. | ker je prirejanje posameznega dogodka med tekmo, pri čemer se priredi določen del igre, vendar ne nujno končni izid, težje zaznati kot klasično vnaprejšnje dogovarjanje o izidih tekem; |
| --- | --- |

E.

ker je prirejanje posameznega dogodka med tekmo, pri čemer se priredi določen del igre, vendar ne nujno končni izid, težje zaznati kot klasično vnaprejšnje dogovarjanje o izidih tekem;

| F. | ker hudodelske združbe delujejo na mednarodni ravni in so povezane po vsem svetu, zato se nobena individualna institucija, država ali organizacija ne bi mogla sama spopasti z vnaprejšnjim dogovarjanjem o izidih tekem; |
| --- | --- |

F.

ker hudodelske združbe delujejo na mednarodni ravni in so povezane po vsem svetu, zato se nobena individualna institucija, država ali organizacija ne bi mogla sama spopasti z vnaprejšnjim dogovarjanjem o izidih tekem;

| G. | ker se to lahko zgodi v vsaki športni panogi in je ogrožena neoporečnost športa; |
| --- | --- |

G.

ker se to lahko zgodi v vsaki športni panogi in je ogrožena neoporečnost športa;

| H. | ker obstoječi mehanizmi nadzora zaradi mednarodne narave teh nezakonitih dejavnosti dogovorjenih izidov tekem ne zaznavajo nemudoma; |
| --- | --- |

H.

ker obstoječi mehanizmi nadzora zaradi mednarodne narave teh nezakonitih dejavnosti dogovorjenih izidov tekem ne zaznavajo nemudoma;

| I. | ker so preglednost, odgovornost in demokracija – z drugimi besedami, dobro upravljanje – v športnih organizacijah temeljni pogoji, da bi športno gibanje sploh lahko imelo uspešno vlogo v boju proti dogovarjanju o izidih tekem in prevaram v športu; |
| --- | --- |

I.

ker so preglednost, odgovornost in demokracija – z drugimi besedami, dobro upravljanje – v športnih organizacijah temeljni pogoji, da bi športno gibanje sploh lahko imelo uspešno vlogo v boju proti dogovarjanju o izidih tekem in prevaram v športu;

| J. | ker so številne organizacije že sprejele ukrepe na tem področju, kot sta denimo razvoj kodeksov vedenja in sprejetje politik ničelne tolerance; |
| --- | --- |

J.

ker so številne organizacije že sprejele ukrepe na tem področju, kot sta denimo razvoj kodeksov vedenja in sprejetje politik ničelne tolerance;

| K. | ker se s stavami na tekme z dogovorjenimi izidi v glavnem ukvarjajo ponudniki zunaj EU, kar zahteva mednarodni pristop k boju proti vnaprejšnjemu dogovarjanju o izidih tekem; |
| --- | --- |

K.

ker se s stavami na tekme z dogovorjenimi izidi v glavnem ukvarjajo ponudniki zunaj EU, kar zahteva mednarodni pristop k boju proti vnaprejšnjemu dogovarjanju o izidih tekem;

| L. | ker strokovnjaki opozarjajo na čedalje večjo zaskrbljenost nad zlonamernim delovanjem nekaterih posameznikov, ki prevzemajo nogometne klube, da bi olajšali vnaprejšnje dogovarjanje o izidih tekem in prali denar; |
| --- | --- |

L.

ker strokovnjaki opozarjajo na čedalje večjo zaskrbljenost nad zlonamernim delovanjem nekaterih posameznikov, ki prevzemajo nogometne klube, da bi olajšali vnaprejšnje dogovarjanje o izidih tekem in prali denar;

| M. | ker sindikati igralcev opozarjajo na dejstvo, da je vnaprejšnje dogovarjanje o izidih tekem težava tudi zato, ker se igralcem pravočasno ne izplačujejo plače in se igralce ustrahuje in izsiljuje; |
| --- | --- |

M.

ker sindikati igralcev opozarjajo na dejstvo, da je vnaprejšnje dogovarjanje o izidih tekem težava tudi zato, ker se igralcem pravočasno ne izplačujejo plače in se igralce ustrahuje in izsiljuje;

| 1. | poziva vse glavne zainteresirane strani, naj prevzamejo odgovornost in razvijejo celovit pristop z vzajemnim dopolnjevanjem prizadevanj za boj proti dogovarjanju o izidih tekem v športu; |
| --- | --- |

1.

poziva vse glavne zainteresirane strani, naj prevzamejo odgovornost in razvijejo celovit pristop z vzajemnim dopolnjevanjem prizadevanj za boj proti dogovarjanju o izidih tekem v športu;

| 2. | poziva Komisijo, naj razvije usklajen pristop k boju proti dogovarjanju o izidih tekem in organiziranemu kriminalu z usklajevanjem prizadevanj glavnih zainteresiranih strani na tem področju, kot so športne organizacije, nacionalna policija in sodni organi ter ponudniki iger na srečo, ter z zagotavljanjem platforme za razpravo in izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj razvije usklajen pristop k boju proti dogovarjanju o izidih tekem in organiziranemu kriminalu z usklajevanjem prizadevanj glavnih zainteresiranih strani na tem področju, kot so športne organizacije, nacionalna policija in sodni organi ter ponudniki iger na srečo, ter z zagotavljanjem platforme za razpravo in izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse;

| 3. | poziva športne organizacije, naj prevzamejo politiko ničelne tolerance do korupcije (tako notranje kot v zvezi z zunanjimi izvajalci) ter tako svojim članom preprečijo, da bi popustili pod zunanjim pritiskom; |
| --- | --- |

3.

poziva športne organizacije, naj prevzamejo politiko ničelne tolerance do korupcije (tako notranje kot v zvezi z zunanjimi izvajalci) ter tako svojim članom preprečijo, da bi popustili pod zunanjim pritiskom;

| 4. | poziva športne organizacije, naj uvedejo kodeks ravnanja za vse osebje in vse uradnike (igralci, trenerji, sodniki, zdravstveno in tehnično osebje ter vodstveno osebje klubov in zvez), ki bo opisal nevarnosti vnaprejšnjega dogovarjanja o izidih tekem, vseboval jasno prepoved prirejanja izidov tekem zaradi stav ali v druge namene, določal s tem povezane sankcije ter vključeval prepoved stav na lastne tekme in – v povezavi z ustreznim mehanizmom za zaščito prijaviteljev – dolžnost prijave vsakega poskusa navezovanja stika v zvezi z dogovarjanjem o izidih tekem ali informacij o takem dogovarjanju; |
| --- | --- |

4.

poziva športne organizacije, naj uvedejo kodeks ravnanja za vse osebje in vse uradnike (igralci, trenerji, sodniki, zdravstveno in tehnično osebje ter vodstveno osebje klubov in zvez), ki bo opisal nevarnosti vnaprejšnjega dogovarjanja o izidih tekem, vseboval jasno prepoved prirejanja izidov tekem zaradi stav ali v druge namene, določal s tem povezane sankcije ter vključeval prepoved stav na lastne tekme in – v povezavi z ustreznim mehanizmom za zaščito prijaviteljev – dolžnost prijave vsakega poskusa navezovanja stika v zvezi z dogovarjanjem o izidih tekem ali informacij o takem dogovarjanju;

| 5. | poziva vse vodstvene organe na področju športa, naj upoštevajo prakse dobrega vodenja ter tako zmanjšajo tveganje, da bi postali žrtev vnaprejšnjega dogovarjanja o izidih tekem; |
| --- | --- |

5.

poziva vse vodstvene organe na področju športa, naj upoštevajo prakse dobrega vodenja ter tako zmanjšajo tveganje, da bi postali žrtev vnaprejšnjega dogovarjanja o izidih tekem;

| 6. | poudarja pomen izobrazbe pri zaščiti neoporečnosti športa; zato poziva države članice in športne zveze, naj ustrezno obveščajo in izobražujejo športnike in potrošnike že od malih nog in na vseh ravneh športa (tako ljubiteljskega kot poklicnega); |
| --- | --- |

6.

poudarja pomen izobrazbe pri zaščiti neoporečnosti športa; zato poziva države članice in športne zveze, naj ustrezno obveščajo in izobražujejo športnike in potrošnike že od malih nog in na vseh ravneh športa (tako ljubiteljskega kot poklicnega);

| 7. | spodbuja športne organizacije, naj uvedejo in vztrajno izvajajo celovite preventivne in izobraževalne programe, v katerih bodo jasno opredeljene dolžnosti klubov, lig in zvez, zlasti v zvezi z mladoletniki, ter ustanovijo disciplinski organ, ki se bo ukvarjal z vnaprejšnjim dogovarjanjem o izidih tekem; |
| --- | --- |

7.

spodbuja športne organizacije, naj uvedejo in vztrajno izvajajo celovite preventivne in izobraževalne programe, v katerih bodo jasno opredeljene dolžnosti klubov, lig in zvez, zlasti v zvezi z mladoletniki, ter ustanovijo disciplinski organ, ki se bo ukvarjal z vnaprejšnjim dogovarjanjem o izidih tekem;

| 8. | odločno poziva Komisijo, naj izrecno spodbudi vse države članice k vključitvi vnaprejšnjega dogovarjanja o izidih tekem v njihovo kazensko pravo, določi ustrezne skupne minimalne sankcije ter zagotovi, da se obstoječe vrzeli odpravijo na način, ki bo v celoti spoštoval temeljne pravice; |
| --- | --- |

8.

odločno poziva Komisijo, naj izrecno spodbudi vse države članice k vključitvi vnaprejšnjega dogovarjanja o izidih tekem v njihovo kazensko pravo, določi ustrezne skupne minimalne sankcije ter zagotovi, da se obstoječe vrzeli odpravijo na način, ki bo v celoti spoštoval temeljne pravice;

| 9. | pozdravlja razprave, ki potekajo v zvezi z morebitno konvencijo Sveta Evrope za boj proti prirejanju športnih rezultatov, ki bi nacionalnim sistemom zagotovila ustrezna orodja, strokovno znanje in vire za boj proti tej grožnji; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja razprave, ki potekajo v zvezi z morebitno konvencijo Sveta Evrope za boj proti prirejanju športnih rezultatov, ki bi nacionalnim sistemom zagotovila ustrezna orodja, strokovno znanje in vire za boj proti tej grožnji;

| 10. | spodbuja športne organizacije, naj uporabljajo visoke in prepričljive standarde upravljanja; |
| --- | --- |

10.

spodbuja športne organizacije, naj uporabljajo visoke in prepričljive standarde upravljanja;

| 11. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vse države članice prepovedale stave na tekmovanja, v katerih sodelujejo mladoletniki; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vse države članice prepovedale stave na tekmovanja, v katerih sodelujejo mladoletniki;

| 12. | poziva države članice, naj vzpostavijo specializiran oddelek za odkrivanje in pregon vnaprejšnjega dogovarjanja o izidih tekem, ki bo služil kot središče za komunikacijo in sodelovanje z glavnimi zainteresiranimi stranmi, ter naj od ponudnikov iger na srečo zahtevajo, naj temu oddelku in športnim organizacijam posredujejo informacije o nenavadnih igralnih vzorcih za nadaljnjo preiskavo in predajo organom pregona; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj vzpostavijo specializiran oddelek za odkrivanje in pregon vnaprejšnjega dogovarjanja o izidih tekem, ki bo služil kot središče za komunikacijo in sodelovanje z glavnimi zainteresiranimi stranmi, ter naj od ponudnikov iger na srečo zahtevajo, naj temu oddelku in športnim organizacijam posredujejo informacije o nenavadnih igralnih vzorcih za nadaljnjo preiskavo in predajo organom pregona;

| 13. | poziva države članice, naj okrepijo evropsko sodelovanje na področju kazenskega pregona s skupnimi preiskovalnimi enotami in sodelovanjem med organi pregona; poudarja potrebo po uvedbi in učinkovitem izvajanju ukrepov za boj proti spletnim mestom, ki ponujajo nezakonite stave, in anonimnim stavam; meni, da bi si bilo treba izmenjevati informacije o osebah, ki so bile omenjene v povezavi z navezovanjem stikov z igralci glede vnaprejšnjega dogovarjanja o izidih tekem ali so bile za to obsojene; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj okrepijo evropsko sodelovanje na področju kazenskega pregona s skupnimi preiskovalnimi enotami in sodelovanjem med organi pregona; poudarja potrebo po uvedbi in učinkovitem izvajanju ukrepov za boj proti spletnim mestom, ki ponujajo nezakonite stave, in anonimnim stavam; meni, da bi si bilo treba izmenjevati informacije o osebah, ki so bile omenjene v povezavi z navezovanjem stikov z igralci glede vnaprejšnjega dogovarjanja o izidih tekem ali so bile za to obsojene;

| 14. | poziva države članice, naj ustanovijo regulativne organe za odkrivanje nezakonitih dejavnosti in korupcije na področju športnih stav ter boj proti njim ter naj zbirajo, si izmenjujejo, analizirajo in širijo dokaze o vnaprejšnjem dogovarjanju o izidih tekem, prevarah v športu in drugih oblikah korupcije v športu, tako v Evropi kot zunaj nje; poudarja potrebo po tesnem sodelovanju z drugimi regulativnimi organi, vključno z organi za izdajo dovoljenj, izvršilnimi organi in policijo; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice, naj ustanovijo regulativne organe za odkrivanje nezakonitih dejavnosti in korupcije na področju športnih stav ter boj proti njim ter naj zbirajo, si izmenjujejo, analizirajo in širijo dokaze o vnaprejšnjem dogovarjanju o izidih tekem, prevarah v športu in drugih oblikah korupcije v športu, tako v Evropi kot zunaj nje; poudarja potrebo po tesnem sodelovanju z drugimi regulativnimi organi, vključno z organi za izdajo dovoljenj, izvršilnimi organi in policijo;

| 15. | poziva Komisijo, naj olajša izmenjavo informacij o nezakonitih ali sumljivih dejavnostih na področju športnih stav med temi regulativnimi organi; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj olajša izmenjavo informacij o nezakonitih ali sumljivih dejavnostih na področju športnih stav med temi regulativnimi organi;

| 16. | poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo sodelovanje s tretjimi državami za boj proti organiziranemu kriminalu, povezanemu z vnaprejšnjim dogovarjanjem o izidih tekem, med drugim tudi s sodelovanjem v pogajanjih o mednarodni konvenciji Sveta Evrope za boj proti prirejanju športnih rezultatov; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo sodelovanje s tretjimi državami za boj proti organiziranemu kriminalu, povezanemu z vnaprejšnjim dogovarjanjem o izidih tekem, med drugim tudi s sodelovanjem v pogajanjih o mednarodni konvenciji Sveta Evrope za boj proti prirejanju športnih rezultatov;

| 17. | pozdravlja objavo polletnega poročila Komisije o boju proti korupciji, skupaj z analizo po posameznih državah članicah in prilagojenimi priporočili (od leta 2013); |
| --- | --- |

17.

pozdravlja objavo polletnega poročila Komisije o boju proti korupciji, skupaj z analizo po posameznih državah članicah in prilagojenimi priporočili (od leta 2013);

| 18. | spodbuja Komisijo, naj zasleduje cilje delovnega načrta EU za šport za obdobje od 2011 do 2014 in zlasti vztraja pri razvoju izobraževalnih programov v državah članicah za ozaveščanje o športnih vrednotah, kot so neoporečnost, poštena igra in spoštovanje drugih; |
| --- | --- |

18.

spodbuja Komisijo, naj zasleduje cilje delovnega načrta EU za šport za obdobje od 2011 do 2014 in zlasti vztraja pri razvoju izobraževalnih programov v državah članicah za ozaveščanje o športnih vrednotah, kot so neoporečnost, poštena igra in spoštovanje drugih;

| 19. | pozdravlja pobudo Komisije, da bo leta 2014 sprejela priporočilo o najboljših praksah za preprečevanje in boj proti vnaprejšnjemu dogovarjanju o izidih tekem, povezanemu s stavami; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja pobudo Komisije, da bo leta 2014 sprejela priporočilo o najboljših praksah za preprečevanje in boj proti vnaprejšnjemu dogovarjanju o izidih tekem, povezanemu s stavami;

| 20. | pozdravlja dejstvo, da bo peta Mednarodna konferenca ministrov in visokih uradnikov, odgovornih za športno vzgojo in šport (MINEPS), obravnavala vprašanje neoporečnosti v športu in boj proti vnaprejšnjemu dogovarjanju o izidih, ter meni, da je to dober forum za razpravo o potrebi po svetovnem organu, ki se bo ukvarjal z vnaprejšnjim dogovarjanjem o izidih tekem in v okviru katerega se bodo lahko srečevale vse zainteresirane skupine, si izmenjavale informacije, usklajevale svoje ukrepe ter spodbujale zamisli dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja dejstvo, da bo peta Mednarodna konferenca ministrov in visokih uradnikov, odgovornih za športno vzgojo in šport (MINEPS), obravnavala vprašanje neoporečnosti v športu in boj proti vnaprejšnjemu dogovarjanju o izidih, ter meni, da je to dober forum za razpravo o potrebi po svetovnem organu, ki se bo ukvarjal z vnaprejšnjim dogovarjanjem o izidih tekem in v okviru katerega se bodo lahko srečevale vse zainteresirane skupine, si izmenjavale informacije, usklajevale svoje ukrepe ter spodbujale zamisli dobrega upravljanja;

| 21. | poziva Komisijo, naj opredeli tretje države, kot so denimo tiste, ki jim pravijo azijski raji za stave, kjer se pojavljajo posebna vprašanja glede vnaprejšnjega dogovarjanja o izidih tekem, povezanega s stavami, v zvezi s športnimi dogodki v EU, in okrepi sodelovanje z njimi pri boju proti vnaprejšnjemu dogovarjanju o izidih tekem; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj opredeli tretje države, kot so denimo tiste, ki jim pravijo azijski raji za stave, kjer se pojavljajo posebna vprašanja glede vnaprejšnjega dogovarjanja o izidih tekem, povezanega s stavami, v zvezi s športnimi dogodki v EU, in okrepi sodelovanje z njimi pri boju proti vnaprejšnjemu dogovarjanju o izidih tekem;

| 22. | poziva Svet, naj hitro in velikopotezno nadaljuje z razpravami o predlogu nove direktive o pranju denarja (COM(2013)0045), ki bi obravnavala izkoriščanje spletnih stavnic za pranje denarja; |
| --- | --- |

22.

poziva Svet, naj hitro in velikopotezno nadaljuje z razpravami o predlogu nove direktive o pranju denarja (COM(2013)0045), ki bi obravnavala izkoriščanje spletnih stavnic za pranje denarja;

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter evropskim, mednarodnim in nacionalnim športnim organizacijam. |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter evropskim, mednarodnim in nacionalnim športnim organizacijam.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0025.

(2)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 30.

(3)  UL C 33 E, 9.2.2006, str. 590.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0492.

(5)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 121.

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/140 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/140

---

P7_TA(2013)0099

Svetovna vrednostna veriga bombaža

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o trajnosti v svetovni vrednostni verigi bombaža (2012/2841(RSP))

(2016/C 036/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 3, 6 in 21 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3, 6 in 21 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 206 in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 206 in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Protokola 4 o bombažu, ki je priloga Akta o pogojih pristopa Helenske republike, in prilagoditev Pogodb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola 4 o bombažu, ki je priloga Akta o pogojih pristopa Helenske republike, in prilagoditev Pogodb,

| — | ob upoštevanju temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela, tudi konvencije št. 138 z dne 26. junija 1973 o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja, konvencije št. 182 z dne 17. junija 1999 o prepovedi najhujših oblik dela otrok in takojšnjem ukrepanju za njihovo odpravo, konvencije št. 184 z dne 21. junija 2001 o varnosti in zdravju v kmetijstvu, konvencije št. 87 z dne 9. julija 1948 o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic, konvencije št. 98 z dne 8. junija 1949 o uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja, konvencije št. 141 z dne 23. junija 1975 o organizacijah podeželskih delavcev in konvencije št. 155 z dne 22. junija 1981 o varnosti pri delu in zdravju, ter konvencije Združenih narodov z dne 20. novembra 1989 o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela, tudi konvencije št. 138 z dne 26. junija 1973 o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja, konvencije št. 182 z dne 17. junija 1999 o prepovedi najhujših oblik dela otrok in takojšnjem ukrepanju za njihovo odpravo, konvencije št. 184 z dne 21. junija 2001 o varnosti in zdravju v kmetijstvu, konvencije št. 87 z dne 9. julija 1948 o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic, konvencije št. 98 z dne 8. junija 1949 o uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja, konvencije št. 141 z dne 23. junija 1975 o organizacijah podeželskih delavcev in konvencije št. 155 z dne 22. junija 1981 o varnosti pri delu in zdravju, ter konvencije Združenih narodov z dne 20. novembra 1989 o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju mednarodnega programa za odpravo dela otrok in programa za razumevanje dela otrok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega programa za odpravo dela otrok in programa za razumevanje dela otrok,

| — | ob upoštevanju dejstva, da je EU članica v mednarodnih organih za osnovne proizvode, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je EU članica v mednarodnih organih za osnovne proizvode,

| — | ob upoštevanju izida 71. plenarnega zasedanja Mednarodnega svetovalnega odbora za bombaž, ki je potekalo od 7. do 11. oktobra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida 71. plenarnega zasedanja Mednarodnega svetovalnega odbora za bombaž, ki je potekalo od 7. do 11. oktobra 2012,

| — | ob upoštevanju resolucije o bombažu s 95. zasedanja sveta ministrov držav AKP, ki je potekalo od 10. do 15. junija 2012 v Port Vili (Vanuatu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o bombažu s 95. zasedanja sveta ministrov držav AKP, ki je potekalo od 10. do 15. junija 2012 v Port Vili (Vanuatu),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter o socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (1) in o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter o socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (1) in o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (3),

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o trgovanju z osnovnimi proizvodi, dostopu do surovin, nihanju cen na trgih kmetijskih proizvodov, trgih izvedenih finančnih instrumentov, trajnostnem razvoju, vodnih virih, delu otrok in izkoriščanju otrok v državah v razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o trgovanju z osnovnimi proizvodi, dostopu do surovin, nihanju cen na trgih kmetijskih proizvodov, trgih izvedenih finančnih instrumentov, trajnostnem razvoju, vodnih virih, delu otrok in izkoriščanju otrok v državah v razvoju,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 (4) o umaknitvi soglasja k protokolu o tekstilnih izdelkih v sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Uzbekistanom zaradi pomislekov v zvezi z uporabo prisilnega otroškega dela na bombažnih poljih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 (4) o umaknitvi soglasja k protokolu o tekstilnih izdelkih v sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Uzbekistanom zaradi pomislekov v zvezi z uporabo prisilnega otroškega dela na bombažnih poljih,

| — | ob upoštevanju globalnega dogovora Združenih narodov, evropske strategije o surovinah, strategije EU za družbeno odgovornost gospodarskih družb, strategije EU za trajnostni razvoj, usklajenosti politik za razvoj in Strateškega okvira EU za človekove pravice demokracijo ter akcijskega načrta za njegovo izvajanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega dogovora Združenih narodov, evropske strategije o surovinah, strategije EU za družbeno odgovornost gospodarskih družb, strategije EU za trajnostni razvoj, usklajenosti politik za razvoj in Strateškega okvira EU za človekove pravice demokracijo ter akcijskega načrta za njegovo izvajanje,

| — | ob upoštevanju izjave Komisije z dne 14. marca 2013 o trajnosti v vrednostni verigi bombaža, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Komisije z dne 14. marca 2013 o trajnosti v vrednostni verigi bombaža,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je bombaž ena od najpomembnejših kultur glede na rabo tal, ustvarja veliko delovnih mest in je osnovni kmetijski neživilski proizvod bistvenega pomena za podeželske skupnosti, trgovce, tekstilno industrijo in potrošnike po vsem svetu; |
| --- | --- |

A.

ker je bombaž ena od najpomembnejših kultur glede na rabo tal, ustvarja veliko delovnih mest in je osnovni kmetijski neživilski proizvod bistvenega pomena za podeželske skupnosti, trgovce, tekstilno industrijo in potrošnike po vsem svetu;

| B. | ker je bombaž najbolj uporabljeno naravno vlakno, ki ga gojijo v več kot 100 državah, v njegovo trgovanje pa je vključenih okoli 150 držav, |
| --- | --- |

B.

ker je bombaž najbolj uporabljeno naravno vlakno, ki ga gojijo v več kot 100 državah, v njegovo trgovanje pa je vključenih okoli 150 držav,

| C. | ker se ocenjuje, da je v proizvodnjo bombaža vključenih 100 milijonov podeželskih gospodinjstev, in ker je sektor bombaža pomemben vir zaposlovanja in dohodka za več kot 250 milijonov ljudi, ki delajo v proizvodnji, pri obdelavi, skladiščenju in prevozu v tej vrednostni verigi kmetijstva; |
| --- | --- |

C.

ker se ocenjuje, da je v proizvodnjo bombaža vključenih 100 milijonov podeželskih gospodinjstev, in ker je sektor bombaža pomemben vir zaposlovanja in dohodka za več kot 250 milijonov ljudi, ki delajo v proizvodnji, pri obdelavi, skladiščenju in prevozu v tej vrednostni verigi kmetijstva;

| D. | ker proizvodnjo bombaža obvladujejo Kitajska, Indija in Združene države Amerike, pri čemer so največje izvoznice Združene države Amerike, Indija, Avstralija in Brazilija, medtem ko so Kitajska, Bangladeš in Turčija največje uvoznice; ker je Uzbekistan peta največja svetovna država izvoznica in šesta največja svetovna proizvajalka bombaža; |
| --- | --- |

D.

ker proizvodnjo bombaža obvladujejo Kitajska, Indija in Združene države Amerike, pri čemer so največje izvoznice Združene države Amerike, Indija, Avstralija in Brazilija, medtem ko so Kitajska, Bangladeš in Turčija največje uvoznice; ker je Uzbekistan peta največja svetovna država izvoznica in šesta največja svetovna proizvajalka bombaža;

| E. | ker Bangladeš veliko večino uvoženega bombaža uporabi v tekstilni industriji za izvoz tekstila in proizvodnjo oblačil, kar je 80 % celotnega izvoza; ker večino proizvedenih tekstilnih izdelkov in oblačil izvaža v razvite države, zlasti v države članice EU, Kanado in Združene države Amerike; |
| --- | --- |

E.

ker Bangladeš veliko večino uvoženega bombaža uporabi v tekstilni industriji za izvoz tekstila in proizvodnjo oblačil, kar je 80 % celotnega izvoza; ker večino proizvedenih tekstilnih izdelkov in oblačil izvaža v razvite države, zlasti v države članice EU, Kanado in Združene države Amerike;

| F. | ker v EU bombaž goji približno 100 000 proizvajalcev na območju 370 000 hektarjev, predvsem v Grčiji in Španiji, ki vsako leto proizvedejo 340 000 ton prečiščenega bombaža, kar je 1 % svetovne proizvodnje prečiščenega bombaža; |
| --- | --- |

F.

ker v EU bombaž goji približno 100 000 proizvajalcev na območju 370 000 hektarjev, predvsem v Grčiji in Španiji, ki vsako leto proizvedejo 340 000 ton prečiščenega bombaža, kar je 1 % svetovne proizvodnje prečiščenega bombaža;

| G. | ker je EU leta 2009 postala neto izvoznica bombaža in ima 2,8-odstotni delež izvoznega trga, največ pa izvozi v Turčijo, Egipt in na Kitajsko; |
| --- | --- |

G.

ker je EU leta 2009 postala neto izvoznica bombaža in ima 2,8-odstotni delež izvoznega trga, največ pa izvozi v Turčijo, Egipt in na Kitajsko;

| H. | ker je leta 2011 vrednost izvoza tekstilne in oblačilne industrije EU skupaj znašala 39 milijard EUR, pri čemer je ta industrija je zaposlovala več kot 1,8 milijona delavcev v 146 000 podjetjih v vsej EU (5); |
| --- | --- |

H.

ker je leta 2011 vrednost izvoza tekstilne in oblačilne industrije EU skupaj znašala 39 milijard EUR, pri čemer je ta industrija je zaposlovala več kot 1,8 milijona delavcev v 146 000 podjetjih v vsej EU (5);

| I. | ker je okoljski odtis bombaža pomnožen zaradi pretirane uporabe pesticidov (7 % svetovne uporabe pesticidov), insekticidov (15 % svetovne uporabe insekticidov) in vode, posledica česar je degradacija in onesnaženje tal ter izguba biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

I.

ker je okoljski odtis bombaža pomnožen zaradi pretirane uporabe pesticidov (7 % svetovne uporabe pesticidov), insekticidov (15 % svetovne uporabe insekticidov) in vode, posledica česar je degradacija in onesnaženje tal ter izguba biotske raznovrstnosti;

| J. | ker večina svetovnega pridelka bombaža zraste na namakanih zemljiščih, ki precej obremenjujejo sladkovodne vire; ker bombaž ustvarja več izpustov insekticidov na svetovni ravni kot kateri koli drug pridelek; |
| --- | --- |

J.

ker večina svetovnega pridelka bombaža zraste na namakanih zemljiščih, ki precej obremenjujejo sladkovodne vire; ker bombaž ustvarja več izpustov insekticidov na svetovni ravni kot kateri koli drug pridelek;

| K. | ker EU zagotavlja največ razvojne pomoči, povezane z bombažem, prek svojega partnerstva z Afriko v sektorju bombaža in drugih programov (6), in ker je bila leta 2009 največji uvoznik tekstila in oblačil iz najmanj razvitih držav na svetu; |
| --- | --- |

K.

ker EU zagotavlja največ razvojne pomoči, povezane z bombažem, prek svojega partnerstva z Afriko v sektorju bombaža in drugih programov (6), in ker je bila leta 2009 največji uvoznik tekstila in oblačil iz najmanj razvitih držav na svetu;

| L. | ker bo reforma splošnega sistema preferencialov v Uniji (7) okrepila spodbude v okviru sheme GSP+ za spoštovanje temeljnih človekovih pravic in pravic delavcev, okoljskih standardov in standardov dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

L.

ker bo reforma splošnega sistema preferencialov v Uniji (7) okrepila spodbude v okviru sheme GSP+ za spoštovanje temeljnih človekovih pravic in pravic delavcev, okoljskih standardov in standardov dobrega upravljanja;

| M. | ker je dejansko razširjenost dela otrok v vrednostni verigi bombaža težko oceniti zaradi nepopolnih in razdrobljenih informacij; |
| --- | --- |

M.

ker je dejansko razširjenost dela otrok v vrednostni verigi bombaža težko oceniti zaradi nepopolnih in razdrobljenih informacij;

| N. | ker Mednarodna organizacija dela ocenjuje, da na svetu dela več kot 215 milijonov otrok in da jih 60 % dela v kmetijskem sektorju (8); |
| --- | --- |

N.

ker Mednarodna organizacija dela ocenjuje, da na svetu dela več kot 215 milijonov otrok in da jih 60 % dela v kmetijskem sektorju (8);

| O. | ker v tej resoluciji velja opredelitev dela otrok iz konvencij Mednarodne organizacije dela št. 138 o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja in št. 182 o prepovedi najhujših oblik dela otrok in takojšnjem ukrepanju za njihovo odpravo; |
| --- | --- |

O.

ker v tej resoluciji velja opredelitev dela otrok iz konvencij Mednarodne organizacije dela št. 138 o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja in št. 182 o prepovedi najhujših oblik dela otrok in takojšnjem ukrepanju za njihovo odpravo;

| P. | ker se v veliki večini držav, ki so glavne proizvajalke bombaža, pojavljajo različne oblike dela otrok in prisilnega dela pri pridelavi, obiranju bombažnih vlaken in semen ter odzrnjevanju bombaža (9); |
| --- | --- |

P.

ker se v veliki večini držav, ki so glavne proizvajalke bombaža, pojavljajo različne oblike dela otrok in prisilnega dela pri pridelavi, obiranju bombažnih vlaken in semen ter odzrnjevanju bombaža (9);

| Q. | ker se dela otrok in prisilnega dela v sektorju bombaža in tekstila ne more obravnavati ločeno od glavnih vzrokov zanj: revščina na podeželju in pomanjkanje alternativnih virov dohodka, nezadostno varstvo otrokovih pravic, nezmožnost zagotavljanja obveznega izobraževanja za vse otroke, toge strukture in prevladujoči odnosi na ravni skupnosti; |
| --- | --- |

Q.

ker se dela otrok in prisilnega dela v sektorju bombaža in tekstila ne more obravnavati ločeno od glavnih vzrokov zanj: revščina na podeželju in pomanjkanje alternativnih virov dohodka, nezadostno varstvo otrokovih pravic, nezmožnost zagotavljanja obveznega izobraževanja za vse otroke, toge strukture in prevladujoči odnosi na ravni skupnosti;

| R. | ker so v proizvodnji bombaža ter proizvodnji tekstila in oblačil delovne razmere, tudi zdravstveni in varnostni standardi ter višina plač, še vedno zelo pereče vprašanje, zlasti v najmanj razvitih državah in državah v razvoju; ker je leta 2006 samo v Bangladešu umrlo 470 ljudi v požarih, ki so izbruhnili v tekstilnih tovarnah; |
| --- | --- |

R.

ker so v proizvodnji bombaža ter proizvodnji tekstila in oblačil delovne razmere, tudi zdravstveni in varnostni standardi ter višina plač, še vedno zelo pereče vprašanje, zlasti v najmanj razvitih državah in državah v razvoju; ker je leta 2006 samo v Bangladešu umrlo 470 ljudi v požarih, ki so izbruhnili v tekstilnih tovarnah;

| S. | ker Mednarodni svetovalni odbor za bombaž združuje 41 držav, ki proizvajajo in porabljajo bombaž ali z njim trgujejo, njegov cilj pa je povečati preglednost na trgu bombaža z osveščanjem, spodbujanjem mednarodnega sodelovanja, zbiranjem statističnih podatkov in nudenjem tehničnih informacij ter napovedi za bombažne in tekstilne trge; |
| --- | --- |

S.

ker Mednarodni svetovalni odbor za bombaž združuje 41 držav, ki proizvajajo in porabljajo bombaž ali z njim trgujejo, njegov cilj pa je povečati preglednost na trgu bombaža z osveščanjem, spodbujanjem mednarodnega sodelovanja, zbiranjem statističnih podatkov in nudenjem tehničnih informacij ter napovedi za bombažne in tekstilne trge;

| T. | ker je Mednarodni svetovalni odbor za bombaž eden od maloštevilnih mednarodnih organov za osnovne proizvode, v katerih Unija še ni članica, in ker je trenutno sedem držav članic Unije tudi članic Mednarodnega svetovalnega odbora za bombaž; |
| --- | --- |

T.

ker je Mednarodni svetovalni odbor za bombaž eden od maloštevilnih mednarodnih organov za osnovne proizvode, v katerih Unija še ni članica, in ker je trenutno sedem držav članic Unije tudi članic Mednarodnega svetovalnega odbora za bombaž;

| U. | ker je bombaž bistvenega pomena za trgovinske, razvojne in kmetijske cilje Unije; |
| --- | --- |

U.

ker je bombaž bistvenega pomena za trgovinske, razvojne in kmetijske cilje Unije;

| V. | ker bi se s pristopom Unije k Mednarodnemu svetovalnemu odboru za bombaž okrepilo sodelovanje v bombažni industriji ter povečala usklajenost ukrepov in vpliv Unije pri opredelitvi „agende za bombaž“; |
| --- | --- |

V.

ker bi se s pristopom Unije k Mednarodnemu svetovalnemu odboru za bombaž okrepilo sodelovanje v bombažni industriji ter povečala usklajenost ukrepov in vpliv Unije pri opredelitvi „agende za bombaž“;

| W. | ker bi imela Unija s članstvom v Mednarodnem svetovalnem odboru za bombaž boljši dostop do informacij in analitičnih mnenj in bi članstvo olajšalo povezave in partnerstva med tekstilnim sektorjem, proizvajalci bombaža in javnimi organi; |
| --- | --- |

W.

ker bi imela Unija s članstvom v Mednarodnem svetovalnem odboru za bombaž boljši dostop do informacij in analitičnih mnenj in bi članstvo olajšalo povezave in partnerstva med tekstilnim sektorjem, proizvajalci bombaža in javnimi organi;

| X. | ker bo Parlament zaprošen za soglasje k pristopu Unije k Mednarodnemu svetovalnemu odboru za bombaž; |
| --- | --- |

X.

ker bo Parlament zaprošen za soglasje k pristopu Unije k Mednarodnemu svetovalnemu odboru za bombaž;

| 1. | poziva k nadaljnjemu boju proti ukrepom, ki izkrivljajo trgovino, in izboljšanju preglednosti na trgih z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago; |
| --- | --- |

1.

poziva k nadaljnjemu boju proti ukrepom, ki izkrivljajo trgovino, in izboljšanju preglednosti na trgih z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago;

| 2. | poziva vse zainteresirane strani v bombažni industriji, naj nemudoma začnejo sodelovati v okviru Mednarodnega svetovalnega odbora za bombaž, da bi bistveno zmanjšali degradacijo okolja, tudi vodni odtis ter uporabo pesticidov in insekticidov; poudarja, da ti netrajnostni načini proizvodnje ogrožajo pogoje za prihodnost proizvodnje bombaža; meni, da je pristop EU k Mednarodnemu svetovalnemu odboru za bombaž bistven za oblikovanje ustreznega skupnega delovnega programa tega odbora; |
| --- | --- |

2.

poziva vse zainteresirane strani v bombažni industriji, naj nemudoma začnejo sodelovati v okviru Mednarodnega svetovalnega odbora za bombaž, da bi bistveno zmanjšali degradacijo okolja, tudi vodni odtis ter uporabo pesticidov in insekticidov; poudarja, da ti netrajnostni načini proizvodnje ogrožajo pogoje za prihodnost proizvodnje bombaža; meni, da je pristop EU k Mednarodnemu svetovalnemu odboru za bombaž bistven za oblikovanje ustreznega skupnega delovnega programa tega odbora;

| 3. | poudarja pomen boja proti kršitvam človekovih pravic in delovnega prava ter onesnaževanja okolja v vrednostni verigi bombaža, tudi v tekstilnem in oblačilnem sektorju; predlaga Mednarodnemu svetovalnemu odboru za bombaž, naj izoblikuje ukrepe, ki bodo nevladnim organizacijam omogočili neodvisno spremljanje kršitev človekovih pravic v vrednostni verigi bombaža, in poziva Unijo, naj si prizadeva za to, ko bo članica tega odbora; |
| --- | --- |

3.

poudarja pomen boja proti kršitvam človekovih pravic in delovnega prava ter onesnaževanja okolja v vrednostni verigi bombaža, tudi v tekstilnem in oblačilnem sektorju; predlaga Mednarodnemu svetovalnemu odboru za bombaž, naj izoblikuje ukrepe, ki bodo nevladnim organizacijam omogočili neodvisno spremljanje kršitev človekovih pravic v vrednostni verigi bombaža, in poziva Unijo, naj si prizadeva za to, ko bo članica tega odbora;

| 4. | poudarja, da je treba ustvariti ustrezne pogoje, v katerih bodo mali proizvajalci iz držav v razvoju lahko dostopali do glavnih vrednostnih verig v tekstilni in oblačilni industriji Unije, se pomaknili navzgor po vrednostni verigi bombaž–tekstil–oblačila in izkoristili možnosti ekološko pridelanega bombaža in pravične trgovine z bombažem; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko zakonodaja na področju javnih naročil v EU spodbudila nakup bombaža v okviru pravične trgovine; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba ustvariti ustrezne pogoje, v katerih bodo mali proizvajalci iz držav v razvoju lahko dostopali do glavnih vrednostnih verig v tekstilni in oblačilni industriji Unije, se pomaknili navzgor po vrednostni verigi bombaž–tekstil–oblačila in izkoristili možnosti ekološko pridelanega bombaža in pravične trgovine z bombažem; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko zakonodaja na področju javnih naročil v EU spodbudila nakup bombaža v okviru pravične trgovine;

| 5. | poziva Komisijo, naj pri pogajanjih o sporazumih o gospodarskem partnerstvu in nacionalnih razvojnih načrtih v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje bolj zavzeto podpre nacionalne in regionalne strategije za bombaž v najmanj razvitih državah, ki proizvajajo bombaž; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj pri pogajanjih o sporazumih o gospodarskem partnerstvu in nacionalnih razvojnih načrtih v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje bolj zavzeto podpre nacionalne in regionalne strategije za bombaž v najmanj razvitih državah, ki proizvajajo bombaž;

| 6. | ostro obsoja delo otrok in prisilno delo na bombažnih poljih; |
| --- | --- |

6.

ostro obsoja delo otrok in prisilno delo na bombažnih poljih;

| 7. | meni, da lahko k bolj trajnostni vrednostni verigi bombaža vodi samo celovit in usklajen okvir, ki bi obravnaval temeljne vzroke dela otrok in prisilnega dela in bi se izvajal dolgoročno; vendar poziva EU, naj jemlje resno vse obtožbe o suženjstvu ali prisilnemu delu v bombažni dobavni verigi in naj se odzove z ustreznimi sankcijami; |
| --- | --- |

7.

meni, da lahko k bolj trajnostni vrednostni verigi bombaža vodi samo celovit in usklajen okvir, ki bi obravnaval temeljne vzroke dela otrok in prisilnega dela in bi se izvajal dolgoročno; vendar poziva EU, naj jemlje resno vse obtožbe o suženjstvu ali prisilnemu delu v bombažni dobavni verigi in naj se odzove z ustreznimi sankcijami;

| 8. | poudarja, da je trajnost sektorja bombaža odvisna od njegovih proizvajalcev, trgovcev, dobaviteljev kmetijskih obratnih sredstev, proizvajalcev tekstila, trgovcev na drobno, trgovskih znamk, vlad, civilne družbe in potrošnikov; opominja, da sistemi pravične trgovine zagotavljajo tesnejše sodelovanje potrošnikov in proizvajalcev, tudi v sektorju bombaža, Komisija pa bi morala oceniti njihovo znanje in najboljšo prakso; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je trajnost sektorja bombaža odvisna od njegovih proizvajalcev, trgovcev, dobaviteljev kmetijskih obratnih sredstev, proizvajalcev tekstila, trgovcev na drobno, trgovskih znamk, vlad, civilne družbe in potrošnikov; opominja, da sistemi pravične trgovine zagotavljajo tesnejše sodelovanje potrošnikov in proizvajalcev, tudi v sektorju bombaža, Komisija pa bi morala oceniti njihovo znanje in najboljšo prakso;

| 9. | poziva vse države, ki proizvajajo bombaž, naj ustvarijo okolje, v katerem bodo lahko vlade, industrije, neodvisne nevladne organizacije in sindikati ustrezno nadzorovali delovne pogoje v bombažnem sektorju ter poročali o njih in podpirali prizadevanja organizacij kmetov ter sindikatov za povečanje njihovega dohodka in izboljšanje delovnih pogojev na bombažnih poljih; poudarja, da morajo delavci v bombažni industriji za svoje delo prejemati dostojne prihodke in biti udeleženi pri delitvi dobička držav proizvajalk bombaža; |
| --- | --- |

9.

poziva vse države, ki proizvajajo bombaž, naj ustvarijo okolje, v katerem bodo lahko vlade, industrije, neodvisne nevladne organizacije in sindikati ustrezno nadzorovali delovne pogoje v bombažnem sektorju ter poročali o njih in podpirali prizadevanja organizacij kmetov ter sindikatov za povečanje njihovega dohodka in izboljšanje delovnih pogojev na bombažnih poljih; poudarja, da morajo delavci v bombažni industriji za svoje delo prejemati dostojne prihodke in biti udeleženi pri delitvi dobička držav proizvajalk bombaža;

| 10. | pozdravlja pobude za boljši bombaž (Better Cotton Initiative), bombaž proizveden v Afriki (Cotton Made in Africa), svetovni standard za ekološki tekstil (Global Organic Textile Standard) in druge pobude, ki vključujejo več interesnih skupin ter si prizadevajo za večjo trajnost vrednostne verige bombaža in tekstila; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja pobude za boljši bombaž (Better Cotton Initiative), bombaž proizveden v Afriki (Cotton Made in Africa), svetovni standard za ekološki tekstil (Global Organic Textile Standard) in druge pobude, ki vključujejo več interesnih skupin ter si prizadevajo za večjo trajnost vrednostne verige bombaža in tekstila;

| 11. | poziva države, ki še niso ratificirale Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, konvencij Mednarodne organizacije dela št. 138 in 182 ali konvencij št. 87, 98, 141 in155, naj jih hitro ratificirajo in začnejo izvajati; meni, da bi morale vlade sprejeti vse ustrezne ukrepe za ozaveščanje o veljavnih nacionalnih in mednarodnih pravilih o delu otrok in osnovnih konvencijah v celotni proizvodni verigi bombaža; |
| --- | --- |

11.

poziva države, ki še niso ratificirale Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, konvencij Mednarodne organizacije dela št. 138 in 182 ali konvencij št. 87, 98, 141 in155, naj jih hitro ratificirajo in začnejo izvajati; meni, da bi morale vlade sprejeti vse ustrezne ukrepe za ozaveščanje o veljavnih nacionalnih in mednarodnih pravilih o delu otrok in osnovnih konvencijah v celotni proizvodni verigi bombaža;

| 12. | opominja, da je dodelitev preferencialov prek splošnega sistema preferencialov glavni instrument trgovinske politike, s katerim Unija spodbuja temeljne človekove pravice, pravice delavcev in trajnostni razvoj, in da jih je mogoče začasno odvzeti v primeru resnih in sistematičnih kršitev temeljnih človekovih pravic in pravic delavcev iz temeljnih konvencij Združenih narodov in Mednarodne organizacije dela; poudarja, da morajo evropska podjetja spoštovati te standarde v svojih dobavnih verigah; |
| --- | --- |

12.

opominja, da je dodelitev preferencialov prek splošnega sistema preferencialov glavni instrument trgovinske politike, s katerim Unija spodbuja temeljne človekove pravice, pravice delavcev in trajnostni razvoj, in da jih je mogoče začasno odvzeti v primeru resnih in sistematičnih kršitev temeljnih človekovih pravic in pravic delavcev iz temeljnih konvencij Združenih narodov in Mednarodne organizacije dela; poudarja, da morajo evropska podjetja spoštovati te standarde v svojih dobavnih verigah;

| 13. | poudarja pomen posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (GSP+); |
| --- | --- |

13.

poudarja pomen posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (GSP+);

| 14. | poziva Komisijo, naj preuči razmere in po potrebi Parlamentu predstavi zakonodajni predlog o učinkovitem mehanizmu za sledenje blagu, ki se proizvaja z delom otrok ali prisilnim delom; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj preuči razmere in po potrebi Parlamentu predstavi zakonodajni predlog o učinkovitem mehanizmu za sledenje blagu, ki se proizvaja z delom otrok ali prisilnim delom;

| 15. | poziva Svet, naj sprejme odločitev o pogojih za članstvo v Mednarodnem svetovalnem odboru za bombaž, ki bo Uniji dodelila izključno pristojnost za članstvo v tem odboru; |
| --- | --- |

15.

poziva Svet, naj sprejme odločitev o pogojih za članstvo v Mednarodnem svetovalnem odboru za bombaž, ki bo Uniji dodelila izključno pristojnost za članstvo v tem odboru;

| 16. | poziva udeležence v vrednostni verigi bombaža, naj se izognejo enostranskim ukrepom, kot je prepoved izvoza, si prizadevajo za večjo preglednost in usklajenost, da bi zmanjšali nestanovitnost cen in možnosti špekulacij, ter za zagotovitev sledljivosti trgovine z bombažnimi vlakni na odprtem trgu; |
| --- | --- |

16.

poziva udeležence v vrednostni verigi bombaža, naj se izognejo enostranskim ukrepom, kot je prepoved izvoza, si prizadevajo za večjo preglednost in usklajenost, da bi zmanjšali nestanovitnost cen in možnosti špekulacij, ter za zagotovitev sledljivosti trgovine z bombažnimi vlakni na odprtem trgu;

| 17. | meni, da je treba ohraniti proizvodnjo bombaža v Uniji in okrepiti prehodne ukrepe prestrukturiranja za najbolj prizadete regije; |
| --- | --- |

17.

meni, da je treba ohraniti proizvodnjo bombaža v Uniji in okrepiti prehodne ukrepe prestrukturiranja za najbolj prizadete regije;

| 18. | poziva Mednarodni svetovalni odbor za bombaž, naj prek svoje skupine strokovnjakov za socialno, okoljsko in gospodarsko učinkovitost bombaža redno ocenjuje socialni in okoljski učinek proizvodnje bombaža in ugotovitve objavi; |
| --- | --- |

18.

poziva Mednarodni svetovalni odbor za bombaž, naj prek svoje skupine strokovnjakov za socialno, okoljsko in gospodarsko učinkovitost bombaža redno ocenjuje socialni in okoljski učinek proizvodnje bombaža in ugotovitve objavi;

| 19. | Mednarodni svetovalni odbor za bombaž tudi poziva, naj preuči možnost za vzpostavitev učinkovite sheme označevanja proizvodov na svetovni ravni, ki bi zagotavljala, da na nobeni stopnji dobavne verige in proizvodnega procesa ni bilo uporabljeno delo otrok ali prisilno delo; |
| --- | --- |

19.

Mednarodni svetovalni odbor za bombaž tudi poziva, naj preuči možnost za vzpostavitev učinkovite sheme označevanja proizvodov na svetovni ravni, ki bi zagotavljala, da na nobeni stopnji dobavne verige in proizvodnega procesa ni bilo uporabljeno delo otrok ali prisilno delo;

| 20. | poziva Ljudsko republiko Kitajsko, ki je največji trg bombaža z največjimi zalogami bombaža, naj premisli o pristopu k Mednarodnemu svetovalnemu odboru za bombaž in v sektorju bombaža prevzame konstruktivno vlogo; poziva jo tudi, naj odločno preprečuje uporabo dela otrok in prisilnega dela v bombažni in tekstilni industriji; |
| --- | --- |

20.

poziva Ljudsko republiko Kitajsko, ki je največji trg bombaža z največjimi zalogami bombaža, naj premisli o pristopu k Mednarodnemu svetovalnemu odboru za bombaž in v sektorju bombaža prevzame konstruktivno vlogo; poziva jo tudi, naj odločno preprečuje uporabo dela otrok in prisilnega dela v bombažni in tekstilni industriji;

| 21. | poziva Komisijo, naj:






  i. | mu redno poroča o svojem delu in dejavnostih v mednarodnih organih za osnovne proizvode, tudi v Mednarodnem svetovalnem odboru za bombaž; |
| --- | --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj:

i.

mu redno poroča o svojem delu in dejavnostih v mednarodnih organih za osnovne proizvode, tudi v Mednarodnem svetovalnem odboru za bombaž;

| ii. | v celoti izkoristi možnosti članstva v omenjenem odboru, da bi si prizadevala za večjo preglednost trga z bombažnimi oblačili in trajnost; |
| --- | --- |

ii.

v celoti izkoristi možnosti članstva v omenjenem odboru, da bi si prizadevala za večjo preglednost trga z bombažnimi oblačili in trajnost;

| iii. | se hitro odzove na morebitne omejitve izvoza bombaža ali na druge ukrepe, ki bi vodili k pretirani nestanovitnosti cen; |
| --- | --- |

iii.

se hitro odzove na morebitne omejitve izvoza bombaža ali na druge ukrepe, ki bi vodili k pretirani nestanovitnosti cen;

| iv. | še naprej zagotavlja, da bo upoštevano mnenje evropskih pridelovalcev, odzrnjevalcev, trgovcev in raziskovalcev v sektorju bombaža; |
| --- | --- |

iv.

še naprej zagotavlja, da bo upoštevano mnenje evropskih pridelovalcev, odzrnjevalcev, trgovcev in raziskovalcev v sektorju bombaža;

| v. | izboljša usklajevanje, zbiranje statističnih podatkov, napovedi, izmenjavo informacij in nadzor v okviru svetovnih dobavnih in vrednostnih verig bombaža; |
| --- | --- |

v.

izboljša usklajevanje, zbiranje statističnih podatkov, napovedi, izmenjavo informacij in nadzor v okviru svetovnih dobavnih in vrednostnih verig bombaža;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Mednarodnemu svetovalnemu odboru za bombaž, Mednarodni organizaciji dela, Organizaciji Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, Mednarodnemu skladu za razvoj kmetijstva, Skladu Združenih narodov za otroke, Svetovni banki, Svetovni trgovinski organizaciji in vladi Ljudske republike Kitajske. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Mednarodnemu svetovalnemu odboru za bombaž, Mednarodni organizaciji dela, Organizaciji Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, Mednarodnemu skladu za razvoj kmetijstva, Skladu Združenih narodov za otroke, Svetovni banki, Svetovni trgovinski organizaciji in vladi Ljudske republike Kitajske.

---

(1)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 31.

(2)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 101.

(3)  UL L 303, 31.10.2012, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0586.

(5)  Tekstilna in oblačilna industrija v EU-27 leta 2011 (The EU-27 Textile and Clothing Industry in the year 2011), Evropska organizacija za oblačila in tekstilne izdelke (Euratex), 2011.

(6)  Od leta 2004 so EU in njene članice za razvojno pomoč afriškemu bombažnemu sektorju namenile več kot 350 milijonov EUR. Glej podatke Svetovne trgovinske organizacije o razvojni pomoči za bombaž, 31. maj 2012.

(7)  Glej Sprejeta besedila z dne 13. junija 2012, P7_TA(2012)0241.

(8)  ILO-IPEC, Delo otrok na svetu: meritve trendov med letoma 2004 in 2008 (Global Child Labour Developments: Measuring Trends from 2004 to 2008), 2011.

(9)  Pregled literature in ocena raziskav o socialnih učinkih svetovne proizvodnje bombaža za skupino strokovnjakov za socialno, okoljsko in gospodarsko učinkovitost bombaža (Literature Review and Research Evaluation relating to Social Impacts of Global Cotton Production), julij 2008.

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/145 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/145

---

P7_TA(2013)0100

Razmere v Bangladešu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o razmerah v Bangladešu (2013/2561(RSP))

(2016/C 036/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Bangladešu, zlasti resolucij z dne 17. januarja 2013 (1), 6. septembra 2007 (2) in 10. julija 2008 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Bangladešu, zlasti resolucij z dne 17. januarja 2013 (1), 6. septembra 2007 (2) in 10. julija 2008 (3),

| — | ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ljudsko republiko Bangladeš za partnerstvo in razvoj (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ljudsko republiko Bangladeš za partnerstvo in razvoj (4),

| — | ob upoštevanju zakona o mednarodnih zločinih oziroma o sodiščih za te zločine, ki ga je leta 1973 sprejel bangladeški parlament, da bi „omogočil odvzem prostosti, preganjanje in kaznovanje oseb zaradi genocida, zločinov proti človečnosti, vojnih zločinov in drugih zločinov po mednarodnem pravu“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakona o mednarodnih zločinih oziroma o sodiščih za te zločine, ki ga je leta 1973 sprejel bangladeški parlament, da bi „omogočil odvzem prostosti, preganjanje in kaznovanje oseb zaradi genocida, zločinov proti človečnosti, vojnih zločinov in drugih zločinov po mednarodnem pravu“,

| — | ob upoštevanju uradnega govora predstavnika za javnost visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 22. januarja 2013 o smrtni kazni, ki jo je izreklo sodišče za mednarodne zločine v Bangladešu, in z dne 2. marca 2013 o nasilju v Bangladešu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uradnega govora predstavnika za javnost visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 22. januarja 2013 o smrtni kazni, ki jo je izreklo sodišče za mednarodne zločine v Bangladešu, in z dne 2. marca 2013 o nasilju v Bangladešu,

| — | ob upoštevanju skupne izjave posebnega poročevalca OZN za zunajsodne, nagle in samovoljne usmrtitve ter posebne poročevalke OZN o neodvisnosti sodnikov in odvetnikov z dne 7. februarja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave posebnega poročevalca OZN za zunajsodne, nagle in samovoljne usmrtitve ter posebne poročevalke OZN o neodvisnosti sodnikov in odvetnikov z dne 7. februarja 2013,

| — | ob upoštevanju načel ustanovne listine Združenih narodov, Splošne deklaracije o človekovih pravicah, dunajske deklaracije in akcijskega programa svetovne konference o človekovih pravicah iz leta 1993 ter københavnske deklaracije in akcijskega programa o socialnem razvoju iz leta 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel ustanovne listine Združenih narodov, Splošne deklaracije o človekovih pravicah, dunajske deklaracije in akcijskega programa svetovne konference o človekovih pravicah iz leta 1993 ter københavnske deklaracije in akcijskega programa o socialnem razvoju iz leta 1995,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker ima EU dobre, dolgoletne odnose z Bangladešem, tudi v okviru sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj; |
| --- | --- |

A.

ker ima EU dobre, dolgoletne odnose z Bangladešem, tudi v okviru sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj;

| B. | ker je vlada Lige Avami pod vodstvom Šejk Hasine izpolnila obljubo osrednje predvolilne kampanje in ustanovila sodišče za vojne zločine za pokole med devetmesečno odcepitveno vojno med nekdanjima Vzhodnim in Zahodnim Pakistanom leta 1971, v kateri je bilo ubitih med 300 000 in 3 milijoni ljudi ter posiljenih okoli 200 000 žensk, |
| --- | --- |

B.

ker je vlada Lige Avami pod vodstvom Šejk Hasine izpolnila obljubo osrednje predvolilne kampanje in ustanovila sodišče za vojne zločine za pokole med devetmesečno odcepitveno vojno med nekdanjima Vzhodnim in Zahodnim Pakistanom leta 1971, v kateri je bilo ubitih med 300 000 in 3 milijoni ljudi ter posiljenih okoli 200 000 žensk,

| C. | ker travmatične izkušnje enega najhujših primerov množičnih pokolov v zgodovini 40 let kasneje še vedno pretresajo življenja mnogih Bangladeševcev, katerim so ti sodni postopki namenjeni, da bi jim omogočili pomembno priznanje in povračilo za njihovo trpljenje, |
| --- | --- |

C.

ker travmatične izkušnje enega najhujših primerov množičnih pokolov v zgodovini 40 let kasneje še vedno pretresajo življenja mnogih Bangladeševcev, katerim so ti sodni postopki namenjeni, da bi jim omogočili pomembno priznanje in povračilo za njihovo trpljenje,

| D. | ker je 21. januarja 2013 sodišče za mednarodne zločine izreklo sodbo zoper Abdula Kalama Azada za zločine proti človečnosti, ki jih je zagrešil med osamosvojitveno vojno leta 1971, in ga obsodilo na smrt, potem ko mu je bilo sojeno v odsotnosti; |
| --- | --- |

D.

ker je 21. januarja 2013 sodišče za mednarodne zločine izreklo sodbo zoper Abdula Kalama Azada za zločine proti človečnosti, ki jih je zagrešil med osamosvojitveno vojno leta 1971, in ga obsodilo na smrt, potem ko mu je bilo sojeno v odsotnosti;

| E. | ker je to sodišče 5. februarja 2013 Abdula Kadra Molaha obsodilo na dosmrtno ječo, kar je sprožilo čustvene, a večinoma mirne proteste večinoma mladih, ki so se začeli na križišču Šahbag v Daki; ker je to tako imenovano „gibanje Šahbag“ pozivalo k uporabi smrtne kazni v sodbi pa tudi k družbi in politiki brez verskega ekstremizma; |
| --- | --- |

E.

ker je to sodišče 5. februarja 2013 Abdula Kadra Molaha obsodilo na dosmrtno ječo, kar je sprožilo čustvene, a večinoma mirne proteste večinoma mladih, ki so se začeli na križišču Šahbag v Daki; ker je to tako imenovano „gibanje Šahbag“ pozivalo k uporabi smrtne kazni v sodbi pa tudi k družbi in politiki brez verskega ekstremizma;

| F. | ker je vlada zaradi protestov spremenila zakon o sodišču za mednarodne zločine iz leta 1973 in vanj vključila določbo, po kateri se lahko tožniki pritožijo na sodbo sodišča; ker je zato mogoče sodbo zoper Abdula Kadra Molaha spremeniti v smrtno kazen; ker ta oblika retroaktivne zakonodaje krši standarde pravičnega sojenja, škodi legitimnosti dela sodišča za mednarodne zločine in krši prepoved ponovnega sojenja za isto kaznivo dejanje (ne bis in idem) v mednarodnem pravu, kar je opredeljeno tudi v členu 14(7) Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, katerega pogodbenik je tudi Bangladeš; |
| --- | --- |

F.

ker je vlada zaradi protestov spremenila zakon o sodišču za mednarodne zločine iz leta 1973 in vanj vključila določbo, po kateri se lahko tožniki pritožijo na sodbo sodišča; ker je zato mogoče sodbo zoper Abdula Kadra Molaha spremeniti v smrtno kazen; ker ta oblika retroaktivne zakonodaje krši standarde pravičnega sojenja, škodi legitimnosti dela sodišča za mednarodne zločine in krši prepoved ponovnega sojenja za isto kaznivo dejanje (ne bis in idem) v mednarodnem pravu, kar je opredeljeno tudi v členu 14(7) Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, katerega pogodbenik je tudi Bangladeš;

| G. | ker so različni voditelji vladajoče stranke Liga Avami, vključno z ministrom za notranje zadeve, podprli zahteve gibanja Šahbag, s tem pa nakazali, da bi bilo treba prepovedati stranko Džamat e Islami ter ukiniti z njo povezane medijske hiše; |
| --- | --- |

G.

ker so različni voditelji vladajoče stranke Liga Avami, vključno z ministrom za notranje zadeve, podprli zahteve gibanja Šahbag, s tem pa nakazali, da bi bilo treba prepovedati stranko Džamat e Islami ter ukiniti z njo povezane medijske hiše;

| H. | ker je sodišče za mednarodne zločine 28. februarja 2013 objavilo odločitev o obsodbi Delvarja Hosaina Sajidija, podpredsednika stranke Džamat e Islami, na smrtno kazen zaradi obtožb, ki so vključevale tudi preganjanje hindujske manjšine; |
| --- | --- |

H.

ker je sodišče za mednarodne zločine 28. februarja 2013 objavilo odločitev o obsodbi Delvarja Hosaina Sajidija, podpredsednika stranke Džamat e Islami, na smrtno kazen zaradi obtožb, ki so vključevale tudi preganjanje hindujske manjšine;

| I. | ker so se razmere po zadnji sodbi poslabšale zaradi nasilnih protestov proti sodbi, ki so jih začeli privrženci stranke Džamat in zaradi katerih je umrlo več kot 60 ljudi; ker se je po podatkih nevladnih organizacij policija odzvala na napade članov in podpornikov te stranke tudi z uporabo ostrega streliva; |
| --- | --- |

I.

ker so se razmere po zadnji sodbi poslabšale zaradi nasilnih protestov proti sodbi, ki so jih začeli privrženci stranke Džamat in zaradi katerih je umrlo več kot 60 ljudi; ker se je po podatkih nevladnih organizacij policija odzvala na napade članov in podpornikov te stranke tudi z uporabo ostrega streliva;

| J. | ker so aktivisti stranke Džamat in nekateri podporniki bangladeške nacionalistične stranke po poročanju nedavno napadli več kot 40 hindujskih templjev, domov in trgovin po vsem Bangladešu, zaradi česar je več sto ljudi ostalo brez domov; ker so bangladeške hindujska in druge manjšine (kot je skupnost Ahmadija) vedno znova trpele zaradi obdobij nasilja in pregona, zlasti med osamosvojitveno vojno leta 1971 ter po volitvah v letu 2001, in ker je zaradi tega okoli 900 000 hindujcev med letoma 2001 in 2011 zapustilo Bangladeš; |
| --- | --- |

J.

ker so aktivisti stranke Džamat in nekateri podporniki bangladeške nacionalistične stranke po poročanju nedavno napadli več kot 40 hindujskih templjev, domov in trgovin po vsem Bangladešu, zaradi česar je več sto ljudi ostalo brez domov; ker so bangladeške hindujska in druge manjšine (kot je skupnost Ahmadija) vedno znova trpele zaradi obdobij nasilja in pregona, zlasti med osamosvojitveno vojno leta 1971 ter po volitvah v letu 2001, in ker je zaradi tega okoli 900 000 hindujcev med letoma 2001 in 2011 zapustilo Bangladeš;

| K. | ker na sodišču za mednarodne zločine potekajo sodni postopki v mnogih drugih zadevah ter obstaja resno tveganje, da bodo obdolženi spoznani za krive in obsojeni na smrt; |
| --- | --- |

K.

ker na sodišču za mednarodne zločine potekajo sodni postopki v mnogih drugih zadevah ter obstaja resno tveganje, da bodo obdolženi spoznani za krive in obsojeni na smrt;

| L. | ker so posebni poročevalec OZN za zunajsodne, nagle in samovoljne usmrtitve, posebna poročevalka OZN o neodvisnosti sodnikov in odvetnikov ter organizacije za človekove pravice izrazili zaskrbljenost zaradi domnevnih pomanjkljivosti sodišča v zvezi s poštenim in pravičnim sojenjem, zlasti zaradi dejstva, da je eno sojenje potekalo v odsotnosti obdolženca; |
| --- | --- |

L.

ker so posebni poročevalec OZN za zunajsodne, nagle in samovoljne usmrtitve, posebna poročevalka OZN o neodvisnosti sodnikov in odvetnikov ter organizacije za človekove pravice izrazili zaskrbljenost zaradi domnevnih pomanjkljivosti sodišča v zvezi s poštenim in pravičnim sojenjem, zlasti zaradi dejstva, da je eno sojenje potekalo v odsotnosti obdolženca;

| 1. | je zelo zaskrbljen zaradi nedavnega izbruha nasilja v Bangladešu po objavi sodb sodišča za mednarodne zločine in obžaluje nedavne žrtve; |
| --- | --- |

1.

je zelo zaskrbljen zaradi nedavnega izbruha nasilja v Bangladešu po objavi sodb sodišča za mednarodne zločine in obžaluje nedavne žrtve;

| 2. | izreka sožalje sorodnikom in znancem ubitih in poškodovanih zaradi nasilja; |
| --- | --- |

2.

izreka sožalje sorodnikom in znancem ubitih in poškodovanih zaradi nasilja;

| 3. | priznava, da so potrebni sprava, pravičnost in odgovornost za zločine, storjene med osamosvojitveno vojno leta 1971; poudarja pomembno vlogo sodišča za mednarodne zločine v tej zadevi; |
| --- | --- |

3.

priznava, da so potrebni sprava, pravičnost in odgovornost za zločine, storjene med osamosvojitveno vojno leta 1971; poudarja pomembno vlogo sodišča za mednarodne zločine v tej zadevi;

| 4. | ponovno poudarja svoje odločno nasprotovanje uporabi smrtne kazni v vseh primerih in vseh okoliščinah; |
| --- | --- |

4.

ponovno poudarja svoje odločno nasprotovanje uporabi smrtne kazni v vseh primerih in vseh okoliščinah;

| 5. | poziva bangladeške oblasti, naj spremenijo vse smrtne kazni, nadaljujejo napredek, da od leta 2012 ni bilo smrtnih kazni, in kot prvi korak k odpravi smrtne kazni uvedejo uradni moratorij za usmrtitve; |
| --- | --- |

5.

poziva bangladeške oblasti, naj spremenijo vse smrtne kazni, nadaljujejo napredek, da od leta 2012 ni bilo smrtnih kazni, in kot prvi korak k odpravi smrtne kazni uvedejo uradni moratorij za usmrtitve;

| 6. | graja domnevne nepravilnosti pri delovanju sodišča za mednarodne zločine, kot so domnevno zastraševanje, nadlegovanje in prisilna izginotja prič, pa tudi dokazi o nezakonitem sodelovanju med sodniki, tožilci in vlado; zlasti vztraja, naj organi kazenskega odkrivanja in pregona izboljšajo ukrepe za zagotovitev učinkovite zaščite prič; |
| --- | --- |

6.

graja domnevne nepravilnosti pri delovanju sodišča za mednarodne zločine, kot so domnevno zastraševanje, nadlegovanje in prisilna izginotja prič, pa tudi dokazi o nezakonitem sodelovanju med sodniki, tožilci in vlado; zlasti vztraja, naj organi kazenskega odkrivanja in pregona izboljšajo ukrepe za zagotovitev učinkovite zaščite prič;

| 7. | poziva bangladeško vlado, naj zagotovi, da bo sodišče za mednarodne zločine strogo upoštevalo nacionalne in mednarodne sodne standarde; v zvezi s tem poudarja zagotovitev svobodnega, poštenega in preglednega sojenja, pa tudi pravico žrtev do zaščite, resnice, pravičnosti in odškodnine; |
| --- | --- |

7.

poziva bangladeško vlado, naj zagotovi, da bo sodišče za mednarodne zločine strogo upoštevalo nacionalne in mednarodne sodne standarde; v zvezi s tem poudarja zagotovitev svobodnega, poštenega in preglednega sojenja, pa tudi pravico žrtev do zaščite, resnice, pravičnosti in odškodnine;

| 8. | poziva bangladeško vlado, naj podvoji prizadevanja za izvrševanje pravne države in reda; ponovno poudarja njeno obveznost spoštovanja mednarodnih zavez na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

8.

poziva bangladeško vlado, naj podvoji prizadevanja za izvrševanje pravne države in reda; ponovno poudarja njeno obveznost spoštovanja mednarodnih zavez na področju človekovih pravic;

| 9. | strogo obsoja nasilje podpornikov stranke Džamat e Islami in sorodnih strank nad uradniki kazenskega odkrivanja in pregona, nad tistimi, ki podpirajo sodbe sodišča za mednarodne zločine, ter nad verskimi in etničnimi manjšinami; strogo obsoja vsako vsesplošno nasilje nad običajnimi državljani; |
| --- | --- |

9.

strogo obsoja nasilje podpornikov stranke Džamat e Islami in sorodnih strank nad uradniki kazenskega odkrivanja in pregona, nad tistimi, ki podpirajo sodbe sodišča za mednarodne zločine, ter nad verskimi in etničnimi manjšinami; strogo obsoja vsako vsesplošno nasilje nad običajnimi državljani;

| 10. | izraža zaskrbljenost zaradi velikega števila žrtev; poziva vlado, naj svojim varnostnim silam naroči strogo upoštevanje obveznosti, da se čim bolj brzdajo in ne uporabijo smrtonosne sile, pa tudi, da temeljito preiščejo smrt vseh, ki so bili ubiti med demonstracijami; |
| --- | --- |

10.

izraža zaskrbljenost zaradi velikega števila žrtev; poziva vlado, naj svojim varnostnim silam naroči strogo upoštevanje obveznosti, da se čim bolj brzdajo in ne uporabijo smrtonosne sile, pa tudi, da temeljito preiščejo smrt vseh, ki so bili ubiti med demonstracijami;

| 11. | poziva bangladeške oblasti, naj zagotovijo nepristransko preiskavo vseh obtožb mučenja in slabega ravnanja ter sojenje tistim, ki so za to odgovorni; |
| --- | --- |

11.

poziva bangladeške oblasti, naj zagotovijo nepristransko preiskavo vseh obtožb mučenja in slabega ravnanja ter sojenje tistim, ki so za to odgovorni;

| 12. | poziva vse politične voditelje v državi, naj umirijo politične napetosti, da bi preprečili nadaljnje nasilje, in svojim privržencem naročijo, naj ne sodelujejo v nasilnih dejanjih; poziva vse politične stranke v Bangladešu, naj začnejo medsebojni dialog; |
| --- | --- |

12.

poziva vse politične voditelje v državi, naj umirijo politične napetosti, da bi preprečili nadaljnje nasilje, in svojim privržencem naročijo, naj ne sodelujejo v nasilnih dejanjih; poziva vse politične stranke v Bangladešu, naj začnejo medsebojni dialog;

| 13. | poziva medije, naj se vzdržijo hujskanja h konfrontacijskemu nasilju; poziva vlado, naj zagotovi, da bodo lahko novinarji in uredniki svoje mnenje izražali mirno, ne da bi bili nadlegovani, ustrahovani, pridržani ali mučeni; |
| --- | --- |

13.

poziva medije, naj se vzdržijo hujskanja h konfrontacijskemu nasilju; poziva vlado, naj zagotovi, da bodo lahko novinarji in uredniki svoje mnenje izražali mirno, ne da bi bili nadlegovani, ustrahovani, pridržani ali mučeni;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju OZN, svetu OZN za človekove pravice ter bangladeški vladi in parlamentu. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju OZN, svetu OZN za človekove pravice ter bangladeški vladi in parlamentu.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0027.

(2)  UL C 187 E, 24.7.2008, str. 240.

(3)  UL C 294 E, 3.12.2009, str. 77.

(4)  UL L 118, 27.4.2001, str. 48.

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/147 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/147

---

P7_TA(2013)0101

Irak: težak položaj manjšinskih skupin, zlasti Iračanov turkmenske narodnosti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o Iraku: težak položaj manjšinskih skupin, med njimi tudi Iračanov turkmenske narodnosti (2013/2562(RSP))

(2016/C 036/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iraku, predvsem resolucije z dne 6. aprila 2006 o asirski skupnosti (1) in resolucije z dne 25. novembra 2010 o krščanskih skupnostih (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iraku, predvsem resolucije z dne 6. aprila 2006 o asirski skupnosti (1) in resolucije z dne 25. novembra 2010 o krščanskih skupnostih (2),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani in svoje resolucije z dne 17. januarja 2013 o sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Irakom (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani in svoje resolucije z dne 17. januarja 2013 o sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Irakom (3),

| — | ob upoštevanju skupnega strateškega dokumenta Komisije o Iraku (2011–2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega strateškega dokumenta Komisije o Iraku (2011–2013),

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 25. januarja 2013 o nedavnem izbruhu terorističnih napadov v Iraku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 25. januarja 2013 o nedavnem izbruhu terorističnih napadov v Iraku,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 24. januarja 2013 o ubojih na pogrebu v kraju Tuz Hurmatu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 24. januarja 2013 o ubojih na pogrebu v kraju Tuz Hurmatu,

| — | ob upoštevanju mednarodnega dogovora z Irakom, za katerega sta dala pobudo generalni sekretar Združenih narodov Ban Ki Mun in predsednik iraške vlade Nuri Al Maliki leta 2007 in ki zavezuje k „zaščiti revnih in ogroženih skupin pred pomanjkanjem in stradanjem“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega dogovora z Irakom, za katerega sta dala pobudo generalni sekretar Združenih narodov Ban Ki Mun in predsednik iraške vlade Nuri Al Maliki leta 2007 in ki zavezuje k „zaščiti revnih in ogroženih skupin pred pomanjkanjem in stradanjem“,

| — | ob upoštevanju poročila o človekovih pravicah v Iraku od januarja do junija 2012, ki sta ga 19. decembra 2012 skupaj predstavili misija Združenih narodov za pomoč Iraku (UNAMI) in Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o človekovih pravicah v Iraku od januarja do junija 2012, ki sta ga 19. decembra 2012 skupaj predstavili misija Združenih narodov za pomoč Iraku (UNAMI) in Komisija,

| — | ob upoštevanju spremne izjave za medije visoke komisarke OZN za človekove pravice Navi Pillay, da "sta število do zdaj izvršenih usmrtitev v letu 2012 in način njihove izvršitve v velikih skupinah skrajno nevarna ter nimata opravičila in lahko resno ogrozita delen in negotov napredek na področju pravne države v Iraku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremne izjave za medije visoke komisarke OZN za človekove pravice Navi Pillay, da "sta število do zdaj izvršenih usmrtitev v letu 2012 in način njihove izvršitve v velikih skupinah skrajno nevarna ter nimata opravičila in lahko resno ogrozita delen in negotov napredek na področju pravne države v Iraku,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Združenih narodov Ban Ki Muna z dne 25. januarja 2013, v kateri je ostro obsodil „nedavni val terorističnih napadov po vsem Iraku, v katerih je bilo ubitih na stotine ljudi, še veliko več pa jih je bilo ranjenih“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Združenih narodov Ban Ki Muna z dne 25. januarja 2013, v kateri je ostro obsodil „nedavni val terorističnih napadov po vsem Iraku, v katerih je bilo ubitih na stotine ljudi, še veliko več pa jih je bilo ranjenih“,

| — | ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je podpisal tudi Irak, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je podpisal tudi Irak,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker se Irak še naprej sooča z resnimi političnimi, varnostnimi in družbeno-gospodarskimi izzivi, politična krajina je skrajno razdrobljena in jo bremeni nasilje, kar močno škoduje legitimnim prizadevanjem iraškega ljudstva za mir, blaginjo in resnični prehod v demokracijo; |
| --- | --- |

A.

ker se Irak še naprej sooča z resnimi političnimi, varnostnimi in družbeno-gospodarskimi izzivi, politična krajina je skrajno razdrobljena in jo bremeni nasilje, kar močno škoduje legitimnim prizadevanjem iraškega ljudstva za mir, blaginjo in resnični prehod v demokracijo;

| B. | ker iraška ustava zagotavlja enakost pred zakonom za vse državljane in zlasti, v členu 125, „upravne, politične in kulturne pravice ter pravico do izobraževanja za različne narodnosti, kot so turkmenska, kaldejska, asirska in vse druge narodnosti“, člen 31 ustave regije Kurdistan, veljavne od leta 2009, pa zagotavlja „nacionalno, kulturno in upravno avtonomijo Turkmenov, Arabcev, kaldejsko-asirskih Sirijcev, Armencev in drugih, ki so državljani Kurdistana, kadar koli predstavljajo večino prebivalstva“; |
| --- | --- |

B.

ker iraška ustava zagotavlja enakost pred zakonom za vse državljane in zlasti, v členu 125, „upravne, politične in kulturne pravice ter pravico do izobraževanja za različne narodnosti, kot so turkmenska, kaldejska, asirska in vse druge narodnosti“, člen 31 ustave regije Kurdistan, veljavne od leta 2009, pa zagotavlja „nacionalno, kulturno in upravno avtonomijo Turkmenov, Arabcev, kaldejsko-asirskih Sirijcev, Armencev in drugih, ki so državljani Kurdistana, kadar koli predstavljajo večino prebivalstva“;

| C. | ker je 9. aprila 2012 iraški parlament potrdil Komisijo za človekove pravice na visoki ravni, ki je prva komisija za človekove pravice v zgodovini države, čeprav še ne deluje v polnem obsegu; |
| --- | --- |

C.

ker je 9. aprila 2012 iraški parlament potrdil Komisijo za človekove pravice na visoki ravni, ki je prva komisija za človekove pravice v zgodovini države, čeprav še ne deluje v polnem obsegu;

| D. | ker se Parlament v političnem dialogu z iraško stranjo osredotoča na stanje človekovih pravic v Iraku, ki je glede na neustrezne razmere ogroženih skupin, vključno z manjšinami, še naprej močno zaskrbljujoče; |
| --- | --- |

D.

ker se Parlament v političnem dialogu z iraško stranjo osredotoča na stanje človekovih pravic v Iraku, ki je glede na neustrezne razmere ogroženih skupin, vključno z manjšinami, še naprej močno zaskrbljujoče;

| E. | ker je v sporazumu med EU in Irakom, zlasti v členu o človekovih pravicah, poudarjeno, da se mora politični dialog med EU in Irakom osredotočiti na človekove pravice in krepitev demokratičnih institucij; |
| --- | --- |

E.

ker je v sporazumu med EU in Irakom, zlasti v členu o človekovih pravicah, poudarjeno, da se mora politični dialog med EU in Irakom osredotočiti na človekove pravice in krepitev demokratičnih institucij;

| F. | ker je Irak že dolgo življenjski prostor različnih etničnih in verskih manjšinskih skupin, vključno s Turkmeni, kristjani, Kurdi, Šabaki, Mandejani, Armenci, Jezidi, Bahajci, Afroiračani, Asirci, Judi, Palestinci in drugimi; |
| --- | --- |

F.

ker je Irak že dolgo življenjski prostor različnih etničnih in verskih manjšinskih skupin, vključno s Turkmeni, kristjani, Kurdi, Šabaki, Mandejani, Armenci, Jezidi, Bahajci, Afroiračani, Asirci, Judi, Palestinci in drugimi;

| G. | ker so bile v Iraku manjšine tarča ukrepov asimilacije in v iraški vladi in povezanih institucijah niso zadostno zastopane; ker se je zato prebivalstvo manjšinskih skupin v Iraku v zadnjih letih drastično zmanjšalo, saj so številni iz države zbežali, drugi pa so se bili prisiljeni preseliti v druge kraje v Iraku; |
| --- | --- |

G.

ker so bile v Iraku manjšine tarča ukrepov asimilacije in v iraški vladi in povezanih institucijah niso zadostno zastopane; ker se je zato prebivalstvo manjšinskih skupin v Iraku v zadnjih letih drastično zmanjšalo, saj so številni iz države zbežali, drugi pa so se bili prisiljeni preseliti v druge kraje v Iraku;

| H. | ker so Turkmeni domnevno tretja največja etnična skupina v Iraku; ker med Turkmeni in Kurdi obstaja nerazrešen spor glede Kirkuka, z nafto in drugimi naravnimi viri bogate regije, pri čemer so Turkmeni žrtve napadov in ugrabitev tako kurdskih sil kot arabskih ekstremističnih skupin; ker so bili med Turkmeni tako suniti kot šiiti žrtve napadov zaradi sektaških razlogov; |
| --- | --- |

H.

ker so Turkmeni domnevno tretja največja etnična skupina v Iraku; ker med Turkmeni in Kurdi obstaja nerazrešen spor glede Kirkuka, z nafto in drugimi naravnimi viri bogate regije, pri čemer so Turkmeni žrtve napadov in ugrabitev tako kurdskih sil kot arabskih ekstremističnih skupin; ker so bili med Turkmeni tako suniti kot šiiti žrtve napadov zaradi sektaških razlogov;

| I. | ker se je trajajoči spor med centralno vlado Iraka in regionalno vlado Kurdistana nedavno zaostril, kar negativno vpliva na varnostne razmere v regiji in ogroža miren soobstoj različnih etničnih skupin, predvsem Kurdov, Arabcev in Turkmenov; |
| --- | --- |

I.

ker se je trajajoči spor med centralno vlado Iraka in regionalno vlado Kurdistana nedavno zaostril, kar negativno vpliva na varnostne razmere v regiji in ogroža miren soobstoj različnih etničnih skupin, predvsem Kurdov, Arabcev in Turkmenov;

| J. | ker je severni Irak poleg teritorialnih napetosti tudi tarča dozdevno sektaških napadov, v katerih sunitske skupine pogosto napadajo šiitsko prebivalstvo; ker je bilo 31. decembra 2012 v času šiitskega praznika arab ’in ubitih 39 romarjev; ker je bilo 23. januarja 2013 v napadu na šiitsko mošejo v kraju Tuz Hurmatu – mestu v provinci Ninive v severnem Iraku, ki je ozemlje, glede katerega obstaja spor med vlado Iraka in regionalno vlado Kurdistana in na katerem živi znatno število turkmenskega prebivalstva – umrlo najmanj 42 ljudi, 117 pa je bilo ranjenih; |
| --- | --- |

J.

ker je severni Irak poleg teritorialnih napetosti tudi tarča dozdevno sektaških napadov, v katerih sunitske skupine pogosto napadajo šiitsko prebivalstvo; ker je bilo 31. decembra 2012 v času šiitskega praznika arab ’in ubitih 39 romarjev; ker je bilo 23. januarja 2013 v napadu na šiitsko mošejo v kraju Tuz Hurmatu – mestu v provinci Ninive v severnem Iraku, ki je ozemlje, glede katerega obstaja spor med vlado Iraka in regionalno vlado Kurdistana in na katerem živi znatno število turkmenskega prebivalstva – umrlo najmanj 42 ljudi, 117 pa je bilo ranjenih;

| K. | ker je kljub znatnemu izboljšanju varnostnih razmer raven nasilja, s katerim se sooča iraško prebivalstvo, še naprej nesprejemljivo visoka, poročila o bombnih napadih in streljanju pa prihajajo dnevno; ker je zaradi stalnih napetosti in nasilja večina Iračanov v negotovosti glede svoje prihodnosti, gospodarska in socialna integracija iraškega prebivalstva na splošno pa se ne more razvijati; |
| --- | --- |

K.

ker je kljub znatnemu izboljšanju varnostnih razmer raven nasilja, s katerim se sooča iraško prebivalstvo, še naprej nesprejemljivo visoka, poročila o bombnih napadih in streljanju pa prihajajo dnevno; ker je zaradi stalnih napetosti in nasilja večina Iračanov v negotovosti glede svoje prihodnosti, gospodarska in socialna integracija iraškega prebivalstva na splošno pa se ne more razvijati;

| 1. | je globoko zaskrbljen zaradi vse več dejanj nasilja, ki ga trpi civilno prebivalstvo v Iraku in do katerega prihaja predvsem med suniti in šiiti, vendar tudi v napadih na skupine, ki so še posebej ogrožene, kot so verske, etnične in kulturne manjšine, ter poziva iraške oblasti, naj povečajo varnost in javni red ter se borijo proti terorizmu in sektaškemu nasilju po vsej državi; |
| --- | --- |

1.

je globoko zaskrbljen zaradi vse več dejanj nasilja, ki ga trpi civilno prebivalstvo v Iraku in do katerega prihaja predvsem med suniti in šiiti, vendar tudi v napadih na skupine, ki so še posebej ogrožene, kot so verske, etnične in kulturne manjšine, ter poziva iraške oblasti, naj povečajo varnost in javni red ter se borijo proti terorizmu in sektaškemu nasilju po vsej državi;

| 2. | obsoja napad, ki se je 23. januarja 2013 zgodil v kraju Tuz Hurmatu na turkmenskem pogrebu državnega uradnika, ubitega prejšnjega dne, in v katerem je bilo ubitih 42 ljudi, 117 pa jih je bilo ranjenih, napad 3. februarja 2013, v katerem je bilo v Kirkuku v samomorilskem bombnem napadu pri policijski postaji ubitih 30 ljudi, 70 pa ranjenih, ter napad 16. decembra 2012, v katerem sta bila dva turkmenska učitelja ugrabljena, mučena in živa zažgana; |
| --- | --- |

2.

obsoja napad, ki se je 23. januarja 2013 zgodil v kraju Tuz Hurmatu na turkmenskem pogrebu državnega uradnika, ubitega prejšnjega dne, in v katerem je bilo ubitih 42 ljudi, 117 pa jih je bilo ranjenih, napad 3. februarja 2013, v katerem je bilo v Kirkuku v samomorilskem bombnem napadu pri policijski postaji ubitih 30 ljudi, 70 pa ranjenih, ter napad 16. decembra 2012, v katerem sta bila dva turkmenska učitelja ugrabljena, mučena in živa zažgana;

| 3. | ostro obsoja vse teroristične napade in izraža svoje sožalje družinam in prijateljem umrlih in ranjenih; |
| --- | --- |

3.

ostro obsoja vse teroristične napade in izraža svoje sožalje družinam in prijateljem umrlih in ranjenih;

| 4. | izraža resno zaskrbljenost, da bi lahko novo povečanje nestabilnosti in sektaškega nasilja ogrozilo prihodnje volitve v provincah 20. aprila 2013, preklic teh pa bi ogrozil možnosti za bolj demokratično in vključujočo strukturo vladanja; |
| --- | --- |

4.

izraža resno zaskrbljenost, da bi lahko novo povečanje nestabilnosti in sektaškega nasilja ogrozilo prihodnje volitve v provincah 20. aprila 2013, preklic teh pa bi ogrozil možnosti za bolj demokratično in vključujočo strukturo vladanja;

| 5. | obžaluje, da so kljub omembi pravic Turkmenov in drugih manjšin v ustavi te manjšine še naprej žrtve nasilja in diskriminacije; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da so kljub omembi pravic Turkmenov in drugih manjšin v ustavi te manjšine še naprej žrtve nasilja in diskriminacije;

| 6. | poziva tako vlado Iraka kot regionalno vlado Kurdistana, naj obsodita napade in opravita celovito in takojšnjo preiskavo nedavnih terorističnih napadov v regiji, vključno z nedavnim smrtonosnim bombnim napadom na šiitsko mošejo v kraju Tuz Hurmatu, odgovorne pa privedeta pred sodišče; |
| --- | --- |

6.

poziva tako vlado Iraka kot regionalno vlado Kurdistana, naj obsodita napade in opravita celovito in takojšnjo preiskavo nedavnih terorističnih napadov v regiji, vključno z nedavnim smrtonosnim bombnim napadom na šiitsko mošejo v kraju Tuz Hurmatu, odgovorne pa privedeta pred sodišče;

| 7. | poziva vlado Iraka in regionalno vlado Kurdistana, naj nemudoma sprejmeta ukrepe za pomiritev teritorialnega spora, priznata večkulturno, večetnično in večversko raznolikost province ter državljanom omogočita svobodno odločanje o svoji identiteti, vključno z jezikom, vero in kulturo; |
| --- | --- |

7.

poziva vlado Iraka in regionalno vlado Kurdistana, naj nemudoma sprejmeta ukrepe za pomiritev teritorialnega spora, priznata večkulturno, večetnično in večversko raznolikost province ter državljanom omogočita svobodno odločanje o svoji identiteti, vključno z jezikom, vero in kulturo;

| 8. | poziva politične sile, ki so zastopane v iraškem predstavniškem svetu, naj začnejo resničen in vključujoč nacionalni dialog, da bi zagotovile dejansko demokratično vladanje Iraka in spoštovanje individualnih in kolektivnih pravic iraških državljanov; poziva iraški parlament, naj opravi nacionalni popis prebivalstva, ki je bil odložen za nedoločen čas, da bi se ugotovilo število prebivalstva turkmenske in drugih manjšin; |
| --- | --- |

8.

poziva politične sile, ki so zastopane v iraškem predstavniškem svetu, naj začnejo resničen in vključujoč nacionalni dialog, da bi zagotovile dejansko demokratično vladanje Iraka in spoštovanje individualnih in kolektivnih pravic iraških državljanov; poziva iraški parlament, naj opravi nacionalni popis prebivalstva, ki je bil odložen za nedoločen čas, da bi se ugotovilo število prebivalstva turkmenske in drugih manjšin;

| 9. | poziva iraško vlado in druge politične voditelje, naj sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti in zaščite vseh iraških državljanov na splošno, zlasti pa članov ogroženih etničnih in verskih manjšin; poziva iraško vlado, naj varnostnim silam da navodila za omejitev uporabe sile pri vzdrževanju javnega reda v skladu z načeli pravne države in mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

9.

poziva iraško vlado in druge politične voditelje, naj sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti in zaščite vseh iraških državljanov na splošno, zlasti pa članov ogroženih etničnih in verskih manjšin; poziva iraško vlado, naj varnostnim silam da navodila za omejitev uporabe sile pri vzdrževanju javnega reda v skladu z načeli pravne države in mednarodnimi standardi;

| 10. | v zvezi s tem pozdravlja nedavni zagon programa reorganizacije in rehabilitacije za centre za pridržanje in zapore, ki ga vodi iraško ministrstvo za pravosodje, in upa, da bo s tem prenehala razširjena uporaba mučenja in splošno razširjen pojav nekaznovanosti v Iraku, ki ju obsojajo organizacije za človekove pravice; |
| --- | --- |

10.

v zvezi s tem pozdravlja nedavni zagon programa reorganizacije in rehabilitacije za centre za pridržanje in zapore, ki ga vodi iraško ministrstvo za pravosodje, in upa, da bo s tem prenehala razširjena uporaba mučenja in splošno razširjen pojav nekaznovanosti v Iraku, ki ju obsojajo organizacije za človekove pravice;

| 11. | močno obžaluje visoko stopnjo usmrtitev v Iraku, pri čemer se smrtne kazni pogosto izrečejo v nepravičnih sodnih postopkih in na podlagi pričevanj pod pritiskom; odločno poziva iraško vlado, naj razglasi moratorij na vse usmrtitve, s ciljem odprave smrtne kazni v bližnji prihodnosti; |
| --- | --- |

11.

močno obžaluje visoko stopnjo usmrtitev v Iraku, pri čemer se smrtne kazni pogosto izrečejo v nepravičnih sodnih postopkih in na podlagi pričevanj pod pritiskom; odločno poziva iraško vlado, naj razglasi moratorij na vse usmrtitve, s ciljem odprave smrtne kazni v bližnji prihodnosti;

| 12. | poudarja, da je treba zagotoviti usklajeno ukrepanje iraških oblasti in mednarodnih organizacij za pomoč, da bi pomagali ogroženim skupinam in ustvarili ustrezne pogoje za zagotovitev njihove varnosti in dostojanstva, zlasti s pobudami, ki spodbujajo dialog in medsebojno spoštovanje med verskimi in etničnimi skupnostmi v Iraku; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba zagotoviti usklajeno ukrepanje iraških oblasti in mednarodnih organizacij za pomoč, da bi pomagali ogroženim skupinam in ustvarili ustrezne pogoje za zagotovitev njihove varnosti in dostojanstva, zlasti s pobudami, ki spodbujajo dialog in medsebojno spoštovanje med verskimi in etničnimi skupnostmi v Iraku;

| 13. | poudarja, da je pomembno ustrezno izpostaviti pobude misije Evropske unije za krepitev pravne države – kjer je mogoče – za pravice Turkmenov in manjšin na splošno, ter izreka pohvalo za uspehe misije in njeno izvajanje v Iraku; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je pomembno ustrezno izpostaviti pobude misije Evropske unije za krepitev pravne države – kjer je mogoče – za pravice Turkmenov in manjšin na splošno, ter izreka pohvalo za uspehe misije in njeno izvajanje v Iraku;

| 14. | vztraja, naj se svet za sodelovanje, ustanovljen na podlagi sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Irakom, uporabi kot kanal za seznanjanje iraške strani z zaskrbljujočimi zadevami v zvezi z razmerami etničnih in verskih manjšin v državi; |
| --- | --- |

14.

vztraja, naj se svet za sodelovanje, ustanovljen na podlagi sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Irakom, uporabi kot kanal za seznanjanje iraške strani z zaskrbljujočimi zadevami v zvezi z razmerami etničnih in verskih manjšin v državi;

| 15. | poziva mednarodno skupnost in EU, naj podpreta iraško vlado pri organizaciji mirnih, svobodnih in pravičnih regionalnih volitev v aprilu 2013; |
| --- | --- |

15.

poziva mednarodno skupnost in EU, naj podpreta iraško vlado pri organizaciji mirnih, svobodnih in pravičnih regionalnih volitev v aprilu 2013;

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, vladi in predstavniškemu svetu Iraka, regionalni vladi Kurdistana, generalnemu sekretarju Združenih narodov in Svetu Združenih narodov za človekove pravice. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, vladi in predstavniškemu svetu Iraka, regionalni vladi Kurdistana, generalnemu sekretarju Združenih narodov in Svetu Združenih narodov za človekove pravice.

---

(1)  UL C 293 E, 2.12.2006, str. 322.

(2)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 115.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0022.

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/150 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/150

---

P7_TA(2013)0102

Primer Arafata Džaradata in razmere palestinskih zapornikov v izraelskih zaporih

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2013 o primeru Arafata Džaradata in razmerah palestinskih zapornikov v izraelskih zaporih (2013/2563(RSP))

(2016/C 036/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti tistih z dne 4. septembra 2008 o položaju palestinskih zapornikov v izraelskih zaporih (1) in z dne 5. julija 2012 o politiki EU o Zahodnem bregu in vzhodnem Jeruzalemu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti tistih z dne 4. septembra 2008 o položaju palestinskih zapornikov v izraelskih zaporih (1) in z dne 5. julija 2012 o politiki EU o Zahodnem bregu in vzhodnem Jeruzalemu (2),

| — | ob upoštevanju izjave uradnega govorca visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 16. februarja 2013 o razmerah palestinskih zapornikov v Izraelu, ki gladovno stavkajo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradnega govorca visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 16. februarja 2013 o razmerah palestinskih zapornikov v Izraelu, ki gladovno stavkajo,

| — | ob upoštevanju izjave na kraju samem, ki jo je EU dala 8. maja 2012 o palestinskih zapornikih, ki gladovno stavkajo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave na kraju samem, ki jo je EU dala 8. maja 2012 o palestinskih zapornikih, ki gladovno stavkajo,

| — | ob upoštevanju Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani (Pridružitveni sporazum med EU in Izraelom), zlasti njegovega člena 2 o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani (Pridružitveni sporazum med EU in Izraelom), zlasti njegovega člena 2 o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju četrte ženevske konvencije o zaščiti civilnih oseb v času vojne iz leta 1949, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte ženevske konvencije o zaščiti civilnih oseb v času vojne iz leta 1949,

| — | ob upoštevanju mednarodnega pakta OZN o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega pakta OZN o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1984, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1984,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah iz leta 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah iz leta 1989,

| — | ob upoštevanju ustreznih resolucij OZN o konfliktu na Bližnjem vzhodu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih resolucij OZN o konfliktu na Bližnjem vzhodu,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN Ban Ki Muna z dne 19. februarja 2013, v kateri je izrazil zaskrbljenost glede razmer gladovno stavkajočih palestinskih zapornikov v Izraelu, izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Navi Pillay z dne 13. februarja 2013 o palestinskih pripornikih ter izjave posebnega poročevalca OZN o človekovih pravicah na zasedenih ozemljih Richarda Falka z dne 27. februarja 2013 o smrti palestinskega zapornika Arafata Džaradata, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN Ban Ki Muna z dne 19. februarja 2013, v kateri je izrazil zaskrbljenost glede razmer gladovno stavkajočih palestinskih zapornikov v Izraelu, izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Navi Pillay z dne 13. februarja 2013 o palestinskih pripornikih ter izjave posebnega poročevalca OZN o človekovih pravicah na zasedenih ozemljih Richarda Falka z dne 27. februarja 2013 o smrti palestinskega zapornika Arafata Džaradata,

| — | ob upoštevanju poročila Sklada OZN za otroke (Unicef) iz februarja 2013 z naslovom „Otroci v izraelskih zaporih: ugotovitve in priporočila“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Sklada OZN za otroke (Unicef) iz februarja 2013 z naslovom „Otroci v izraelskih zaporih: ugotovitve in priporočila“,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je bil Arafat Džaradat 18. februarja 2013 prijet zaradi suma, da je metal kamenje v izraelske tarče, in ker je 23. februarja 2013 umrl v zaporu Megido; ker je vzrok smrti še vedno predmet spora; ker izraelski organi trdijo, da je umrl zaradi zastoja srca, vendar so modrice in zlomljena rebra, ki jih je razkrila obdukcija, značilni za poskuse oživljanja, ki jih je izvedlo osebje zapora; ker palestinski organi na podlagi obdukcije trdijo, da je umrl zaradi posledic mučenja; |
| --- | --- |

A.

ker je bil Arafat Džaradat 18. februarja 2013 prijet zaradi suma, da je metal kamenje v izraelske tarče, in ker je 23. februarja 2013 umrl v zaporu Megido; ker je vzrok smrti še vedno predmet spora; ker izraelski organi trdijo, da je umrl zaradi zastoja srca, vendar so modrice in zlomljena rebra, ki jih je razkrila obdukcija, značilni za poskuse oživljanja, ki jih je izvedlo osebje zapora; ker palestinski organi na podlagi obdukcije trdijo, da je umrl zaradi posledic mučenja;

| B. | ker je zaradi Džaradatove smrti z gladovno stavko protestiralo in zavračalo hrano skoraj vseh 4 500 palestinskih zapornikov, ki so zaprti v Izraelu; ker so v zadnjih dneh, potem ko so Palestinci javno obsodili razmere palestinskih zapornikov v izraelskih zaporih, na ulicah Zahodnega brega izbruhnili spopadi; |
| --- | --- |

B.

ker je zaradi Džaradatove smrti z gladovno stavko protestiralo in zavračalo hrano skoraj vseh 4 500 palestinskih zapornikov, ki so zaprti v Izraelu; ker so v zadnjih dneh, potem ko so Palestinci javno obsodili razmere palestinskih zapornikov v izraelskih zaporih, na ulicah Zahodnega brega izbruhnili spopadi;

| C. | ker ima vprašanje palestinskih zapornikov in pripornikov daljnosežne politične, družbene in humanitarne posledice; ker imajo palestinski politični zaporniki in nekdanji zaporniki pomembno vlogo v palestinski družbi; ker je v Izraelu zaprtih več kot 4 800 palestinskih zapornikov in pripornikov, vključno z mnogimi ženskami in otroki, več kot 100 zapornikov iz časa pred sporazumom iz Osla in 15 članov palestinskega zakonodajnega sveta; ker jih je 178 med njimi v upravnem pridržanju, vključno z devetimi člani palestinskega zakonodajnega sveta; ker naj bi glede na izjavo palestinskih in izraelskih organizacij za človekove pravice iz marca 2013 od leta 1967 v izraelskih zaporih zaradi neposrednih posledic mučenja umrlo vsaj 71 palestinskih zapornikov; |
| --- | --- |

C.

ker ima vprašanje palestinskih zapornikov in pripornikov daljnosežne politične, družbene in humanitarne posledice; ker imajo palestinski politični zaporniki in nekdanji zaporniki pomembno vlogo v palestinski družbi; ker je v Izraelu zaprtih več kot 4 800 palestinskih zapornikov in pripornikov, vključno z mnogimi ženskami in otroki, več kot 100 zapornikov iz časa pred sporazumom iz Osla in 15 članov palestinskega zakonodajnega sveta; ker jih je 178 med njimi v upravnem pridržanju, vključno z devetimi člani palestinskega zakonodajnega sveta; ker naj bi glede na izjavo palestinskih in izraelskih organizacij za človekove pravice iz marca 2013 od leta 1967 v izraelskih zaporih zaradi neposrednih posledic mučenja umrlo vsaj 71 palestinskih zapornikov;

| D. | ker je velika večina palestinskih zapornikov z Zahodnega brega in Gaze zaprta v zaporih v notranjosti izraelskega ozemlja; ker je za veliko večino njih pogosto nemogoče ali zelo težko uveljavljati pravico do obiskov družine; |
| --- | --- |

D.

ker je velika večina palestinskih zapornikov z Zahodnega brega in Gaze zaprta v zaporih v notranjosti izraelskega ozemlja; ker je za veliko večino njih pogosto nemogoče ali zelo težko uveljavljati pravico do obiskov družine;

| E. | ker upravni priporni nalogi, ki jih izdajo izraelski vojaški organi, omogočajo pridržanje brez obtožnice na podlagi dokazov, ki niso dostopni ne za pridržane ne za njihove odvetnike, tak pripor pa lahko traja do šest mesecev in se lahko obnavlja v nedogled; ker je vrhovno sodišče v Izraelu nedavno kritiziralo vojaška sodišča in oddelek vojaškega generalnega pravobranilca zaradi ukrepov, s katerimi so podaljšali upravne priporne naloge; |
| --- | --- |

E.

ker upravni priporni nalogi, ki jih izdajo izraelski vojaški organi, omogočajo pridržanje brez obtožnice na podlagi dokazov, ki niso dostopni ne za pridržane ne za njihove odvetnike, tak pripor pa lahko traja do šest mesecev in se lahko obnavlja v nedogled; ker je vrhovno sodišče v Izraelu nedavno kritiziralo vojaška sodišča in oddelek vojaškega generalnega pravobranilca zaradi ukrepov, s katerimi so podaljšali upravne priporne naloge;

| F. | ker so palestinski politični zaporniki večkrat gladovno stavkali, pri čemer je bilo naenkrat udeleženih po več sto zapornikov; ker več palestinskih pripornikov nadaljuje gladovno stavko; |
| --- | --- |

F.

ker so palestinski politični zaporniki večkrat gladovno stavkali, pri čemer je bilo naenkrat udeleženih po več sto zapornikov; ker več palestinskih pripornikov nadaljuje gladovno stavko;

| G. | ker so zapornice posebno ranljiva skupina med palestinskimi priporniki; |
| --- | --- |

G.

ker so zapornice posebno ranljiva skupina med palestinskimi priporniki;

| H. | ker po nekaterih ocenah izraelske varnostne sile na Zahodnem bregu vsako leto aretirajo 700 palestinskih otrok; ker se glede na pregled prakse, povezane s palestinskimi otroci, ki pridejo v stik z izraelskim vojaškim sistemom pripora, izveden leta 2013 pri Unicefu, zdi slabo ravnanje z otroki razširjeno in sistematično; |
| --- | --- |

H.

ker po nekaterih ocenah izraelske varnostne sile na Zahodnem bregu vsako leto aretirajo 700 palestinskih otrok; ker se glede na pregled prakse, povezane s palestinskimi otroci, ki pridejo v stik z izraelskim vojaškim sistemom pripora, izveden leta 2013 pri Unicefu, zdi slabo ravnanje z otroki razširjeno in sistematično;

| I. | ker odnosi med EU in Izraelom v skladu s členom 2 pridružitvenega sporazuma temeljijo na spoštovanju človekovih pravic in demokratičnih načel, ki tvorijo bistveni element tega sporazuma; ker je v akcijskemu načrtu EU-Izrael poudarjeno, da je spoštovanje človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava ena od vrednot, ki so skupne obema stranema; |
| --- | --- |

I.

ker odnosi med EU in Izraelom v skladu s členom 2 pridružitvenega sporazuma temeljijo na spoštovanju človekovih pravic in demokratičnih načel, ki tvorijo bistveni element tega sporazuma; ker je v akcijskemu načrtu EU-Izrael poudarjeno, da je spoštovanje človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava ena od vrednot, ki so skupne obema stranema;

| 1. | izraža najglobljo zaskrbljenost zaradi smrti palestinskega zapornika Arafata Džaradata 23. februarja 2013 v izraelskem zaporu in izraža sožalje njegovi družini; |
| --- | --- |

1.

izraža najglobljo zaskrbljenost zaradi smrti palestinskega zapornika Arafata Džaradata 23. februarja 2013 v izraelskem zaporu in izraža sožalje njegovi družini;

| 2. | je globoko zaskrbljen zaradi ponovne napetosti na Zahodnem bregu, ki je sledila smrti Arafata Džaradata v zaporu Megido v spornih okoliščinah; poziva vse strani, naj se čim bolj brzdajo in vzdržijo provokacij, da bi preprečili nadaljnje nasilje in sprejeli pozitivne ukrepe za ugotovitev resnice in sprostitev trenutne napetosti; |
| --- | --- |

2.

je globoko zaskrbljen zaradi ponovne napetosti na Zahodnem bregu, ki je sledila smrti Arafata Džaradata v zaporu Megido v spornih okoliščinah; poziva vse strani, naj se čim bolj brzdajo in vzdržijo provokacij, da bi preprečili nadaljnje nasilje in sprejeli pozitivne ukrepe za ugotovitev resnice in sprostitev trenutne napetosti;

| 3. | poziva izraelske oblasti, naj takoj začnejo neodvisno, nepristransko in pregledno preiskavo okoliščin smrti Arafata Džaradata, pa tudi vseh primerov domnevnega mučenja in drugega krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja palestinskih zapornikov; |
| --- | --- |

3.

poziva izraelske oblasti, naj takoj začnejo neodvisno, nepristransko in pregledno preiskavo okoliščin smrti Arafata Džaradata, pa tudi vseh primerov domnevnega mučenja in drugega krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja palestinskih zapornikov;

| 4. | ponovno izraža podporo legitimni zaskrbljenosti Izraela za lastno varnost, vendar meni, da je treba pri ravnanju z vsemi zaporniki v celoti spoštovati načela pravne države, saj je to ključnega pomena za demokratično državo; zato poziva izraelsko vlado, naj spoštuje pravice palestinskih zapornikov in zaščiti njihovo zdravje in življenje; |
| --- | --- |

4.

ponovno izraža podporo legitimni zaskrbljenosti Izraela za lastno varnost, vendar meni, da je treba pri ravnanju z vsemi zaporniki v celoti spoštovati načela pravne države, saj je to ključnega pomena za demokratično državo; zato poziva izraelsko vlado, naj spoštuje pravice palestinskih zapornikov in zaščiti njihovo zdravje in življenje;

| 5. | je zaskrbljen zaradi palestinskih pripornikov, ki so brez obtožnice v upravnem pridržanju; poudarja, da bi bilo treba zoper te pripornike vložiti obtožnico ter jim soditi s sodnimi jamstvi v skladu z mednarodnimi standardi, ali pa jih nemudoma izpustiti; |
| --- | --- |

5.

je zaskrbljen zaradi palestinskih pripornikov, ki so brez obtožnice v upravnem pridržanju; poudarja, da bi bilo treba zoper te pripornike vložiti obtožnico ter jim soditi s sodnimi jamstvi v skladu z mednarodnimi standardi, ali pa jih nemudoma izpustiti;

| 6. | vztraja, da je treba takoj uveljaviti pravico zapornikov do družinskih obiskov in poziva izraelske oblasti, naj ustvarijo potrebne pogoje za uresničevanje te pravice; |
| --- | --- |

6.

vztraja, da je treba takoj uveljaviti pravico zapornikov do družinskih obiskov in poziva izraelske oblasti, naj ustvarijo potrebne pogoje za uresničevanje te pravice;

| 7. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi razmer in zdravstvenega stanja palestinskih pripornikov, ki že dolgo časa gladovno stavkajo; podpira prizadevanja mednarodnega odbora Rdečega križa, da bi rešil življenja zapornikov in pripornikov, ki so v kritičnem stanju, Izrael pa poziva, naj vsem gladovno stavkajočim zagotovi neomejen dostop do ustrezne medicinske pomoči; |
| --- | --- |

7.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi razmer in zdravstvenega stanja palestinskih pripornikov, ki že dolgo časa gladovno stavkajo; podpira prizadevanja mednarodnega odbora Rdečega križa, da bi rešil življenja zapornikov in pripornikov, ki so v kritičnem stanju, Izrael pa poziva, naj vsem gladovno stavkajočim zagotovi neomejen dostop do ustrezne medicinske pomoči;

| 8. | ponovno poziva k takojšnji izpustitvi vseh zaprtih članov palestinskega zakonodajnega sveta, vključno z Marvanom Bargutijem; |
| --- | --- |

8.

ponovno poziva k takojšnji izpustitvi vseh zaprtih članov palestinskega zakonodajnega sveta, vključno z Marvanom Bargutijem;

| 9. | poziva izraelske oblasti, naj zagotovijo, da bodo zaprte in priprte palestinske ženske in otroci deležni ustrezne zaščite in ravnanja, ki bo v skladu z ustreznimi mednarodnimi konvencijami, katerih podpisnica je tudi izraelska država; |
| --- | --- |

9.

poziva izraelske oblasti, naj zagotovijo, da bodo zaprte in priprte palestinske ženske in otroci deležni ustrezne zaščite in ravnanja, ki bo v skladu z ustreznimi mednarodnimi konvencijami, katerih podpisnica je tudi izraelska država;

| 10. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj od blizu spremljajo usodo palestinskih zapornikov in pripornikov, vključno z ženskami in otroki, ter to vprašanje obravnavajo na vseh ravneh političnega dialoga z Izraelom; vztraja, da bi bilo treba zadevo vključiti v bližajoče se poročilo o izvajanju evropske sosedske politike za Izrael; |
| --- | --- |

10.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj od blizu spremljajo usodo palestinskih zapornikov in pripornikov, vključno z ženskami in otroki, ter to vprašanje obravnavajo na vseh ravneh političnega dialoga z Izraelom; vztraja, da bi bilo treba zadevo vključiti v bližajoče se poročilo o izvajanju evropske sosedske politike za Izrael;

| 11. | poziva, naj Evropski parlament pošlje misijo za ugotavljanje dejstev, ki naj oceni sedanje stanje glede razmer palestinskih zapornikov, vključno z ženskami in otroki, ter uporabe upravnega pridržanja; |
| --- | --- |

11.

poziva, naj Evropski parlament pošlje misijo za ugotavljanje dejstev, ki naj oceni sedanje stanje glede razmer palestinskih zapornikov, vključno z ženskami in otroki, ter uporabe upravnega pridržanja;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve, Svetu, Komisiji, izraelski vladi, knesetu, predsedniku Palestinske uprave, palestinskemu zakonodajnemu svetu, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov, odposlancu četverice na Bližnjem vzhodu, predsedniku Evro-sredozemske parlamentarne skupščine, visoki komisarki OZN za človekove pravice in mednarodnemu odboru Rdečega križa. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve, Svetu, Komisiji, izraelski vladi, knesetu, predsedniku Palestinske uprave, palestinskemu zakonodajnemu svetu, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov, odposlancu četverice na Bližnjem vzhodu, predsedniku Evro-sredozemske parlamentarne skupščine, visoki komisarki OZN za človekove pravice in mednarodnemu odboru Rdečega križa.

---

(1)  UL C 295 E, 4.12.2009, str. 47.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0298.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 12. marec 2013

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/153 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/153

---

P7_TA(2013)0061

Vseevropska energetska infrastruktura ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES (COM(2011)0658 – C7-0371/2011 – 2011/0300(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 036/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0658), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0658),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima je Komisija predložila predlog Parlamentu (C7-0371/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima je Komisija predložila predlog Parlamentu (C7-0371/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. februarja 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. februarja 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 19. julija 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 19. julija 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta z dne 5. decembra 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta z dne 5. decembra 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0036/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0036/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 143, 22.5.2012, str. 125.

(2)  UL C 277, 13.9.2012, str. 137.

---

P7_TC1-COD(2011)0300

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 347/2013.)

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/154 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/154

---

P7_TA(2013)0063

Pravila za obračunavanje emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki nastanejo pri dejavnostih, povezanih z rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvom, ter akcijskih načrtih o takšnih emisijah in odvzemih ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za obračunavanje emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki nastanejo pri dejavnostih, povezanih z rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvom, ter akcijskih načrtih o takšnih emisijah in odvzemih (COM(2012)0093 – C7-0074/2012 – 2012/0042(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 036/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0093), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0093),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0074/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0074/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2012 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. decembra 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. decembra 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0317/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0317/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 351, 15.11.2012, str. 85.

---

P7_TC1-COD(2012)0042

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za obračunavanje emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki nastanejo pri dejavnostih v zvezi z rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvom, ter informacijah o ukrepih v zvezi s temi dejavnostmi

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu št. 529/2013/EU.)

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/155 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/155

---

P7_TA(2013)0064

Mehanizem za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami na nacionalni ravni in ravni Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami na nacionalni ravni in ravni Unije (COM(2011)0789 – C7-0433/2011 – 2011/0372(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 036/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0789), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0789),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0433/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0433/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 19. julija 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 19. julija 2012 (2),

| — | ob upoštevanje zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. decembra 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanje zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. decembra 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0191/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0191/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 169.

(2)  UL C 277, 13.9.2012, str. 51.

---

P7_TC1-COD(2011)0372

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami na nacionalni ravni in ravni Unije ter o razveljavitvi Sklepa št. 280/2004/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 525/2013.)

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/156 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/156

---

P7_TA(2013)0065

Spletno reševanje potrošniških sporov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spletnem reševanju potrošniških sporov (Uredba o spletnem reševanju potrošniških sporov) (COM(2011)0794 – C7-0453/2011 – 2011/0374(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 036/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0794), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0794),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0453/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0453/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja, ki ga je v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in proporcionalnosti predložil nizozemski Senat, in v katerem zatrjuje, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja, ki ga je v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in proporcionalnosti predložil nizozemski Senat, in v katerem zatrjuje, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. decembra 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. decembra 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0236/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0236/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 99.

---

P7_TC1-COD(2011)0374

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spletnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (Uredba o spletnem reševanju potrošniških sporov)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 524/2013.)

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/157 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/157

---

P7_TA(2013)0066

Alternativno reševanje potrošniških sporov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o alternativnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (Direktiva o alternativnem reševanju potrošniških sporov) (COM(2011)0793 – C7-0454/2011– 2011/0373(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 036/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0793), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0793),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0454/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0454/2011),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj nizozemskega Senata in nemškega Zveznega sveta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj nizozemskega Senata in nemškega Zveznega sveta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. decembra 2012, da bo Svet odobril stališče parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. decembra 2012, da bo Svet odobril stališče parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0280/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0280/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | pozove Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

pozove Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 93.

---

P7_TC1-COD(2011)0373

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o alternativnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (Direktiva o alternativnem reševanju potrošniških sporov)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2013/11/EU.)

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/158 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/158

---

P7_TA(2013)0067

Pridružitev čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu sklepa Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (sklep o pridružitvi ČDO) (COM(2012)0362 – C7-0285/2012 – 2012/0195(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2016/C 036/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2012)0362), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2012)0362),

| — | ob upoštevanju člena 203 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0285/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 203 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0285/2012),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za ribištvo (A7-0052/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za ribištvo (A7-0052/2013),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

Sprememba 1

Predlog sklepa

Uvodna izjava 5a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Glede na pomen, ki ga ima združenje čezmorskih držav in ozemelj Evropske unije kot učinkovit vezni člen med skupino ČDO v njihovem dialogu s Komisijo in državami članicami Unije, bi bilo treba temu združenju nameniti vlogo akterja v sodelovanju, da bi se v okviru pridruževanja bolje upoštevali skupni interesi ČDO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Glede na pomen, ki ga ima združenje čezmorskih držav in ozemelj Evropske unije kot učinkovit vezni člen med skupino ČDO v njihovem dialogu s Komisijo in državami članicami Unije, bi bilo treba temu združenju nameniti vlogo akterja v sodelovanju, da bi se v okviru pridruževanja bolje upoštevali skupni interesi ČDO.

Sprememba 2

Predlog sklepa

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Prispevanje civilne družbe k razvoju ČDO je mogoče izboljšati s krepitvijo organizacij civilne družbe na vseh ravneh sodelovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Prispevanje civilne družbe k razvoju ČDO je mogoče izboljšati s krepitvijo organizacij civilne družbe na vseh ravneh sodelovanja.

| (6) | Prispevanje civilne družbe k razvoju ČDO je mogoče izboljšati s krepitvijo
  in povečanjem odgovornosti
  organizacij civilne družbe na vseh ravneh sodelovanja. |
| --- | --- |

(6)

Prispevanje civilne družbe k razvoju ČDO je mogoče izboljšati s krepitvijo
  in povečanjem odgovornosti
  organizacij civilne družbe na vseh ravneh sodelovanja.

Sprememba 3

Predlog sklepa

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | ČDO imajo bogato kopensko in morsko biotsko raznovrstnost. Podnebne spremembe lahko vplivajo na naravno okolje ČDO in ogrožajo njihov trajnostni razvoj. Ukrepi na področjih ohranjanja biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, zmanjšanja tveganja nesreč, trajnostnega upravljanja naravnih virov in spodbujanja trajnostne energije
  bodo prispevali k prilagoditvi in ublažitvi podnebnih sprememb v ČDO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

ČDO imajo bogato kopensko in morsko biotsko raznovrstnost. Podnebne spremembe lahko vplivajo na naravno okolje ČDO in ogrožajo njihov trajnostni razvoj. Ukrepi na področjih ohranjanja biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, zmanjšanja tveganja nesreč, trajnostnega upravljanja naravnih virov in spodbujanja trajnostne energije
  bodo prispevali k prilagoditvi in ublažitvi podnebnih sprememb v ČDO.

| (10) | ČDO imajo bogato kopensko in morsko biotsko raznovrstnost. Podnebne spremembe lahko vplivajo na naravno okolje ČDO in ogrožajo njihov trajnostni razvoj. Ukrepi na področjih ohranjanja biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, zmanjšanja tveganja nesreč, trajnostnega upravljanja naravnih virov in spodbujanja trajnostne energije
  lahko prispevajo k temu, da se ČDO prilagodijo podnebnim spremembam in ublažijo njihove posledice
  .
  Poleg tega bi morali ČDO imeti možnost, da sodelujejo v horizontalnih programih Unije, kot je Program za okoljske in podnebne ukrepe (LIFE). |
| --- | --- |

(10)

ČDO imajo bogato kopensko in morsko biotsko raznovrstnost. Podnebne spremembe lahko vplivajo na naravno okolje ČDO in ogrožajo njihov trajnostni razvoj. Ukrepi na področjih ohranjanja biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, zmanjšanja tveganja nesreč, trajnostnega upravljanja naravnih virov in spodbujanja trajnostne energije
  lahko prispevajo k temu, da se ČDO prilagodijo podnebnim spremembam in ublažijo njihove posledice
  .
  Poleg tega bi morali ČDO imeti možnost, da sodelujejo v horizontalnih programih Unije, kot je Program za okoljske in podnebne ukrepe (LIFE).

Sprememba 4

Predlog sklepa

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | ČDO je treba podpreti v njihovih prizadevanjih, da postanejo manj odvisni od fosilnih goriv, z namenom zmanjšanja njihove ranljivosti zaradi težkega dostopa do goriva in cenovne nestabilnosti, ker bi bilo s tem njihovo gospodarstvo bolj prilagodljivo in manj občutljivo na zunanje pretrese. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

ČDO je treba podpreti v njihovih prizadevanjih, da postanejo manj odvisni od fosilnih goriv, z namenom zmanjšanja njihove ranljivosti zaradi težkega dostopa do goriva in cenovne nestabilnosti, ker bi bilo s tem njihovo gospodarstvo bolj prilagodljivo in manj občutljivo na zunanje pretrese.

| (12) | ČDO je treba podpreti v njihovih prizadevanjih, da postanejo manj odvisni od fosilnih goriv, z namenom zmanjšanja njihove ranljivosti zaradi težkega dostopa do goriva in cenovne nestabilnosti, ker bi bilo s tem njihovo gospodarstvo bolj prilagodljivo in manj občutljivo na zunanje pretrese
  , zlasti glede delovnih mest
  . |
| --- | --- |

(12)

ČDO je treba podpreti v njihovih prizadevanjih, da postanejo manj odvisni od fosilnih goriv, z namenom zmanjšanja njihove ranljivosti zaradi težkega dostopa do goriva in cenovne nestabilnosti, ker bi bilo s tem njihovo gospodarstvo bolj prilagodljivo in manj občutljivo na zunanje pretrese
  , zlasti glede delovnih mest
  .

Sprememba 5

Predlog sklepa

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Posledice oddaljenosti ČDO
  ovirajo njihovo konkurenčnost
  in zato je pomembno izboljšati dostopnost do ČDO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Posledice oddaljenosti ČDO
  ovirajo njihovo konkurenčnost
  in zato je pomembno izboljšati dostopnost do ČDO.

| (14) | Posledice oddaljenosti ČDO
  so izziv za njihov gospodarski razvoj
  in zato je pomembno izboljšati dostopnost do ČDO. |
| --- | --- |

(14)

Posledice oddaljenosti ČDO
  so izziv za njihov gospodarski razvoj
  in zato je pomembno izboljšati dostopnost do ČDO.

Sprememba 6

Predlog sklepa

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Unija in ČDO priznavajo, da
  je
  izobraževanje
  pomembno
  za uresničitev trajnostnega razvoja ČDO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Unija in ČDO priznavajo, da
  je
  izobraževanje
  pomembno
  za uresničitev trajnostnega razvoja ČDO.

| (15) | Unija in ČDO priznavajo, da
  sta
  izobraževanje
  in poklicno usposabljanje pomembna
  za uresničitev trajnostnega razvoja ČDO. |
| --- | --- |

(15)

Unija in ČDO priznavajo, da
  sta
  izobraževanje
  in poklicno usposabljanje pomembna
  za uresničitev trajnostnega razvoja ČDO.

Sprememba 7

Predlog sklepa

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Osrednji cilj sodelovanja bi moralo biti izboljšanje delovnih razmer ter delavskih in sindikalnih pravic. Poudarja pomembno vlogo, ki bi jo morali imeti pri tem sindikati in drugi predstavniki delavcev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Osrednji cilj sodelovanja bi moralo biti izboljšanje delovnih razmer ter delavskih in sindikalnih pravic. Poudarja pomembno vlogo, ki bi jo morali imeti pri tem sindikati in drugi predstavniki delavcev.

Sprememba 8

Predlog sklepa

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Pojav nalezljivih bolezni v ČDO, kot je dinga v karibskih in pacifiških državah ter čikungunja v regijah Indijskega oceana, ima lahko znatne negativne zdravstvene in gospodarske posledice. Poleg tega, da epidemije v ČDO zmanjšujejo produktivnost prizadetega prebivalstva, bodo verjetno znatno vplivale na turizem, ki je glavna gospodarska panoga v večini ČDO. Zaradi velikega števila turistov in delavcev migrantov, ki potujejo v ČDO, jih ogroža uvoz nalezljivih bolezni. Po drugi strani pa bi veliko število ljudi, ki potujejo iz ČDO, lahko vneslo nalezljive bolezni v Evropo. Zagotavljanje „varnega turizma“ je zato eden kritičnih dejavnikov za trajnost gospodarstva ČDO, saj se ta močno opira na turizem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Pojav nalezljivih bolezni v ČDO, kot je dinga v karibskih in pacifiških državah ter čikungunja v regijah Indijskega oceana, ima lahko znatne negativne zdravstvene in gospodarske posledice. Poleg tega, da epidemije v ČDO zmanjšujejo produktivnost prizadetega prebivalstva, bodo verjetno znatno vplivale na turizem, ki je glavna gospodarska panoga v večini ČDO. Zaradi velikega števila turistov in delavcev migrantov, ki potujejo v ČDO, jih ogroža uvoz nalezljivih bolezni. Po drugi strani pa bi veliko število ljudi, ki potujejo iz ČDO, lahko vneslo nalezljive bolezni v Evropo. Zagotavljanje „varnega turizma“ je zato eden kritičnih dejavnikov za trajnost gospodarstva ČDO, saj se ta močno opira na turizem.

| (17) | Pojav nalezljivih bolezni v ČDO, kot je dinga v karibskih in pacifiških državah ter čikungunja v regijah Indijskega oceana, ima lahko znatne negativne zdravstvene in gospodarske posledice. Poleg tega, da epidemije v ČDO zmanjšujejo produktivnost prizadetega prebivalstva, bodo verjetno znatno vplivale na turizem, ki je glavna gospodarska panoga v večini ČDO. Zaradi velikega števila turistov in delavcev migrantov, ki potujejo v ČDO, jih ogroža uvoz nalezljivih bolezni.
  Lahek in reden dostop do medicine dela bi lahko zmanjšal obseg epidemij.
  Po drugi strani pa bi veliko število ljudi, ki potujejo iz ČDO, lahko vneslo nalezljive bolezni v Evropo. Zagotavljanje „varnega turizma“ je zato eden kritičnih dejavnikov za trajnost gospodarstva ČDO, saj se ta močno opira na turizem. |
| --- | --- |

(17)

Pojav nalezljivih bolezni v ČDO, kot je dinga v karibskih in pacifiških državah ter čikungunja v regijah Indijskega oceana, ima lahko znatne negativne zdravstvene in gospodarske posledice. Poleg tega, da epidemije v ČDO zmanjšujejo produktivnost prizadetega prebivalstva, bodo verjetno znatno vplivale na turizem, ki je glavna gospodarska panoga v večini ČDO. Zaradi velikega števila turistov in delavcev migrantov, ki potujejo v ČDO, jih ogroža uvoz nalezljivih bolezni.
  Lahek in reden dostop do medicine dela bi lahko zmanjšal obseg epidemij.
  Po drugi strani pa bi veliko število ljudi, ki potujejo iz ČDO, lahko vneslo nalezljive bolezni v Evropo. Zagotavljanje „varnega turizma“ je zato eden kritičnih dejavnikov za trajnost gospodarstva ČDO, saj se ta močno opira na turizem.

Sprememba 9

Predlog sklepa

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Pridružitev med Unijo in ČDO
  mora upoštevati
  ohranitev kulturne raznolikosti in identitete ČDO in k temu prispevati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Pridružitev med Unijo in ČDO
  mora upoštevati
  ohranitev kulturne raznolikosti in identitete ČDO in k temu prispevati.

| (18) | Pridružitev med Unijo in ČDO
  ustrezno upošteva
  ohranitev kulturne raznolikosti in identitete ČDO in k temu prispeva.
  Poleg tega tudi namenja primerno pozornost spoštovanju in varovanju pravic avtohtonih prebivalcev. |
| --- | --- |

(18)

Pridružitev med Unijo in ČDO
  ustrezno upošteva
  ohranitev kulturne raznolikosti in identitete ČDO in k temu prispeva.
  Poleg tega tudi namenja primerno pozornost spoštovanju in varovanju pravic avtohtonih prebivalcev.

Sprememba 10

Predlog sklepa

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Unija priznava, da je treba s ČDO razviti bolj dejavno partnerstvo, kar zadeva dobro upravljanje in boj proti organiziranemu kriminalu, trgovini z ljudmi, terorizmu in korupciji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Unija priznava, da je treba s ČDO razviti bolj dejavno partnerstvo, kar zadeva dobro upravljanje in boj proti organiziranemu kriminalu, trgovini z ljudmi, terorizmu in korupciji.

| (19) | Unija priznava, da je treba s ČDO razviti bolj dejavno partnerstvo, kar zadeva dobro
  gospodarsko, socialno in fiskalno
  upravljanje in boj proti organiziranemu kriminalu, trgovini z ljudmi, terorizmu in korupciji. |
| --- | --- |

(19)

Unija priznava, da je treba s ČDO razviti bolj dejavno partnerstvo, kar zadeva dobro
  gospodarsko, socialno in fiskalno
  upravljanje in boj proti organiziranemu kriminalu, trgovini z ljudmi, terorizmu in korupciji.

Sprememba 11

Predlog sklepa

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Trgovina in s trgovino povezano sodelovanje med Unijo in ČDO bi morala prispevati k uresničitvi cilja trajnostnega razvoja glede gospodarskega napredka, socialnega razvoja in varstva okolja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Trgovina in s trgovino povezano sodelovanje med Unijo in ČDO bi morala prispevati k uresničitvi cilja trajnostnega razvoja glede gospodarskega napredka, socialnega razvoja in varstva okolja.

| (20) | Trgovina in s trgovino povezano sodelovanje med Unijo in ČDO bi morala
  sistematično
  prispevati k uresničitvi cilja trajnostnega razvoja glede gospodarskega napredka, socialnega razvoja in varstva okolja. |
| --- | --- |

(20)

Trgovina in s trgovino povezano sodelovanje med Unijo in ČDO bi morala
  sistematično
  prispevati k uresničitvi cilja trajnostnega razvoja glede gospodarskega napredka, socialnega razvoja in varstva okolja.

Sprememba 12

Predlog sklepa

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Globalne spremembe
  , ki se kažejo v trajnem procesu liberalizacije trgovine,
  na splošno vključujejo Unijo, kot glavno trgovinsko partnerico
  ČDO
  , pa tudi sosednje države AKP in njihove druge gospodarske partnerje
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Globalne spremembe
  , ki se kažejo v trajnem procesu liberalizacije trgovine,
  na splošno vključujejo Unijo, kot glavno trgovinsko partnerico
  ČDO
  , pa tudi sosednje države AKP in njihove druge gospodarske partnerje
  .

| (21) | Zaradi globalnih sprememb
  , ki se kažejo v trajnem procesu liberalizacije trgovine,
  kar malim otoškim ozemljem prinaša premalo koristi, mora Unija kot glavna trgovinska partnerica
  ČDO
  bolj upoštevati interese ČDO v trgovinskih sporazumih, ki jih sklene z njihovimi sosedami
  .
  To pomeni deljeno odgovornost za sistematično vključevanje klavzul za spoštovanje minimalnih socialnih standardov v vsa izpogajana partnerstva ali trgovinske sporazume. |
| --- | --- |

(21)

Zaradi globalnih sprememb
  , ki se kažejo v trajnem procesu liberalizacije trgovine,
  kar malim otoškim ozemljem prinaša premalo koristi, mora Unija kot glavna trgovinska partnerica
  ČDO
  bolj upoštevati interese ČDO v trgovinskih sporazumih, ki jih sklene z njihovimi sosedami
  .
  To pomeni deljeno odgovornost za sistematično vključevanje klavzul za spoštovanje minimalnih socialnih standardov v vsa izpogajana partnerstva ali trgovinske sporazume.

Sprememba 13

Predlog sklepa

Uvodna izjava 21 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (21a) | Ker so varčevalne politike škodljivo vplivale na zaposlovanje, morajo ČDO in Unija sodelovati, da se prenehajo te politike in nadaljujejo velikopotezni programi javnih naložb, ki so edini način zagotavljanja dostojnih življenjskih in delovnih razmer za večino prebivalcev tako ČDO kot Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21a)

Ker so varčevalne politike škodljivo vplivale na zaposlovanje, morajo ČDO in Unija sodelovati, da se prenehajo te politike in nadaljujejo velikopotezni programi javnih naložb, ki so edini način zagotavljanja dostojnih življenjskih in delovnih razmer za večino prebivalcev tako ČDO kot Unije.

Sprememba 14

Predlog sklepa

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | ČDO so občutljiva otoška okolja, ki potrebujejo ustrezno zaščito, vključno z vidika ravnanja z odpadki. Kar zadeva radioaktivne odpadke, to zagotavljata člen 198 Pogodbe Euratom in z njo povezana sekundarna zakonodaja, razen glede Grenlandije, za katero se Pogodba Euratom ne uporablja. Za druge odpadke je treba določiti, katera pravila Unije naj se uporabljajo v zvezi s ČDO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

ČDO so občutljiva otoška okolja, ki potrebujejo ustrezno zaščito, vključno z vidika ravnanja z odpadki. Kar zadeva radioaktivne odpadke, to zagotavljata člen 198 Pogodbe Euratom in z njo povezana sekundarna zakonodaja, razen glede Grenlandije, za katero se Pogodba Euratom ne uporablja. Za druge odpadke je treba določiti, katera pravila Unije naj se uporabljajo v zvezi s ČDO.

| (22) | ČDO so občutljiva otoška okolja, ki potrebujejo ustrezno zaščito, vključno z vidika ravnanja z odpadki
  in radioaktivnim onesnaženjem
  . Kar zadeva radioaktivne odpadke, to zagotavljata člen 198 Pogodbe Euratom in z njo povezana sekundarna zakonodaja, razen glede Grenlandije, za katero se Pogodba Euratom ne uporablja. Za druge odpadke je treba določiti, katera pravila Unije naj se uporabljajo v zvezi s ČDO.
  Za radioaktivna onesnaženja, ki so zlasti povezana z jedrskimi poskusi, je treba določiti, katera pravila Unije bi se lahko uporabljala v zvezi s ČDO, da se trajno zaščiti biotsko raznovrstnost in prebivalce pred temi oblika onesnaženja. |
| --- | --- |

(22)

ČDO so občutljiva otoška okolja, ki potrebujejo ustrezno zaščito, vključno z vidika ravnanja z odpadki
  in radioaktivnim onesnaženjem
  . Kar zadeva radioaktivne odpadke, to zagotavljata člen 198 Pogodbe Euratom in z njo povezana sekundarna zakonodaja, razen glede Grenlandije, za katero se Pogodba Euratom ne uporablja. Za druge odpadke je treba določiti, katera pravila Unije naj se uporabljajo v zvezi s ČDO.
  Za radioaktivna onesnaženja, ki so zlasti povezana z jedrskimi poskusi, je treba določiti, katera pravila Unije bi se lahko uporabljala v zvezi s ČDO, da se trajno zaščiti biotsko raznovrstnost in prebivalce pred temi oblika onesnaženja.

Sprememba 15

Predlog sklepa

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Ob upoštevanju ciljev integracije in razvoja svetovne trgovine na področju storitev in ustanavljanja podjetij, je treba podpirati razvoj trgov storitev in naložbenih možnosti z izboljšanjem tržnega dostopa storitev in naložb ČDO na trg Unije. Glede na to bi morala Unija ČDO ponuditi najboljšo možno raven obravnave, kot jo nudi vsem drugim trgovinskim partnerjem s splošnimi klavzulami o državi z največjimi ugodnostmi, ob čemer bi se morale ČDO zagotoviti možnosti za bolj prilagodljive trgovinske odnose, in sicer tako, da se obravnava, ki jih ČDO zagotavljajo Uniji, omeji na obravnavo, ki jo zagotavljajo drugim velikim trgovinskim partnerjem oz. gospodarstvom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Ob upoštevanju ciljev integracije in razvoja svetovne trgovine na področju storitev in ustanavljanja podjetij, je treba podpirati razvoj trgov storitev in naložbenih možnosti z izboljšanjem tržnega dostopa storitev in naložb ČDO na trg Unije. Glede na to bi morala Unija ČDO ponuditi najboljšo možno raven obravnave, kot jo nudi vsem drugim trgovinskim partnerjem s splošnimi klavzulami o državi z največjimi ugodnostmi, ob čemer bi se morale ČDO zagotoviti možnosti za bolj prilagodljive trgovinske odnose, in sicer tako, da se obravnava, ki jih ČDO zagotavljajo Uniji, omeji na obravnavo, ki jo zagotavljajo drugim velikim trgovinskim partnerjem oz. gospodarstvom.

| (26) | Ob upoštevanju ciljev integracije in razvoja svetovne trgovine na področju storitev in ustanavljanja podjetij, je treba podpirati razvoj trgov storitev in naložbenih možnosti z izboljšanjem tržnega dostopa storitev in naložb ČDO na trg Unije
  ter z omogočanjem dostopa do javnih naročil
  . Glede na to bi morala Unija ČDO ponuditi najboljšo možno raven obravnave, kot jo nudi vsem drugim trgovinskim partnerjem s splošnimi klavzulami o državi z največjimi ugodnostmi, ob čemer bi se morale ČDO zagotoviti možnosti za bolj prilagodljive trgovinske odnose, in sicer tako, da se obravnava, ki jih ČDO zagotavljajo Uniji, omeji na obravnavo, ki jo zagotavljajo drugim velikim trgovinskim partnerjem oz. gospodarstvom. |
| --- | --- |

(26)

Ob upoštevanju ciljev integracije in razvoja svetovne trgovine na področju storitev in ustanavljanja podjetij, je treba podpirati razvoj trgov storitev in naložbenih možnosti z izboljšanjem tržnega dostopa storitev in naložb ČDO na trg Unije
  ter z omogočanjem dostopa do javnih naročil
  . Glede na to bi morala Unija ČDO ponuditi najboljšo možno raven obravnave, kot jo nudi vsem drugim trgovinskim partnerjem s splošnimi klavzulami o državi z največjimi ugodnostmi, ob čemer bi se morale ČDO zagotoviti možnosti za bolj prilagodljive trgovinske odnose, in sicer tako, da se obravnava, ki jih ČDO zagotavljajo Uniji, omeji na obravnavo, ki jo zagotavljajo drugim velikim trgovinskim partnerjem oz. gospodarstvom.

Sprememba 16

Predlog sklepa

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Sanitarni in fitosanitarnih ukrepi ter tehnične ovire za trgovino lahko vplivajo na trgovino in zahtevajo sodelovanje. Trgovina in s trgovino povezano sodelovanje bi morala zajeti tudi politiko konkurence in pravice intelektualne lastnine, ki vplivajo na pravično porazdelitev koristi trgovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Sanitarni in fitosanitarnih ukrepi ter tehnične ovire za trgovino lahko vplivajo na trgovino in zahtevajo sodelovanje. Trgovina in s trgovino povezano sodelovanje bi morala zajeti tudi politiko konkurence in pravice intelektualne lastnine, ki vplivajo na pravično porazdelitev koristi trgovanja.

| (28) | Sanitarni in fitosanitarnih ukrepi ter tehnične ovire za trgovino lahko vplivajo na trgovino
  ter na stanje na področju zaposlovanja
  in zahtevajo sodelovanje. Trgovina in s trgovino povezano sodelovanje bi morala zajeti tudi politiko
  na področju zaposlovanja, zlasti glede mladih, ter
  konkurence in pravice intelektualne lastnine, ki vplivajo na pravično porazdelitev koristi trgovanja. |
| --- | --- |

(28)

Sanitarni in fitosanitarnih ukrepi ter tehnične ovire za trgovino lahko vplivajo na trgovino
  ter na stanje na področju zaposlovanja
  in zahtevajo sodelovanje. Trgovina in s trgovino povezano sodelovanje bi morala zajeti tudi politiko
  na področju zaposlovanja, zlasti glede mladih, ter
  konkurence in pravice intelektualne lastnine, ki vplivajo na pravično porazdelitev koristi trgovanja.

Sprememba 17

Predlog sklepa

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Da bi zagotovili najboljše pogoje za sodelovanje ČDO tako na notranjem trgu Unije kot tudi na regionalnih, podregionalnih in mednarodnih trgih, je treba razviti zmogljivosti ČDO na ustreznih področjih. Ta vključujejo razvoj človeških virov in njihovih sposobnosti
  , razvoj
  malih in srednjih podjetij, diverzifikacijo gospodarskih sektorjev
  in izvajanje
  ustreznega pravnega okvira za doseganje poslovnega ozračja, ki spodbuja naložbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Da bi zagotovili najboljše pogoje za sodelovanje ČDO tako na notranjem trgu Unije kot tudi na regionalnih, podregionalnih in mednarodnih trgih, je treba razviti zmogljivosti ČDO na ustreznih področjih. Ta vključujejo razvoj človeških virov in njihovih sposobnosti
  , razvoj
  malih in srednjih podjetij, diverzifikacijo gospodarskih sektorjev
  in izvajanje
  ustreznega pravnega okvira za doseganje poslovnega ozračja, ki spodbuja naložbe.

| (29) | Da bi zagotovili najboljše pogoje za sodelovanje ČDO tako na notranjem trgu Unije kot tudi na regionalnih, podregionalnih in mednarodnih trgih, je treba razviti zmogljivosti ČDO na ustreznih področjih. Ta vključujejo razvoj človeških virov in njihovih sposobnosti
  z zagotavljanjem ustreznega poklicnega in stalnega izobraževanja; omogočanjem razvoja
  malih in srednjih podjetij;
  omogočanjem dostopa do instrumentov mikrofinaciranja in mikroposojil;
  diverzifikacijo gospodarskih sektorjev
  ; izvajanjem
  ustreznega pravnega okvira za doseganje poslovnega ozračja, ki spodbuja naložbe.
  Zato bi združevanje sredstev Evropskega razvojnega sklada in programov ter instrumentov iz splošnega proračuna Unije, do katerih so upravičeni ČDO, omogočilo okrepitev in racionalizacijo predlaganih naložb. |
| --- | --- |

(29)

Da bi zagotovili najboljše pogoje za sodelovanje ČDO tako na notranjem trgu Unije kot tudi na regionalnih, podregionalnih in mednarodnih trgih, je treba razviti zmogljivosti ČDO na ustreznih področjih. Ta vključujejo razvoj človeških virov in njihovih sposobnosti
  z zagotavljanjem ustreznega poklicnega in stalnega izobraževanja; omogočanjem razvoja
  malih in srednjih podjetij;
  omogočanjem dostopa do instrumentov mikrofinaciranja in mikroposojil;
  diverzifikacijo gospodarskih sektorjev
  ; izvajanjem
  ustreznega pravnega okvira za doseganje poslovnega ozračja, ki spodbuja naložbe.
  Zato bi združevanje sredstev Evropskega razvojnega sklada in programov ter instrumentov iz splošnega proračuna Unije, do katerih so upravičeni ČDO, omogočilo okrepitev in racionalizacijo predlaganih naložb.

Sprememba 18

Predlog sklepa

Uvodna izjava 30 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (30a) | ČDO imajo lahko odločilno vlogo v boju proti davčnim oazam. V zvezi s tem je treba poudariti potrebo po usmeritvi na resnično preglednost finančnega sektorja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30a)

ČDO imajo lahko odločilno vlogo v boju proti davčnim oazam. V zvezi s tem je treba poudariti potrebo po usmeritvi na resnično preglednost finančnega sektorja.

Sprememba 19

Predlog sklepa

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (33) | V skladu s postopki glede finančne pomoči, določenimi v členih 9 in 82, so za načrtovanje in izvajanje programov sodelovanja v okviru 11. ERS odgovorne zlasti ČDO. Sodelovanje se bo izvajalo predvsem v skladu z ozemeljskimi predpisi ČDO in bo okrepilo podporo spremljanju, vrednotenju in reviziji programskih dejavnosti. Poleg tega je treba pojasniti, da so ČDO upravičeni do različnih virov financiranja, ki so določeni v členu 76. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33)

V skladu s postopki glede finančne pomoči, določenimi v členih 9 in 82, so za načrtovanje in izvajanje programov sodelovanja v okviru 11. ERS odgovorne zlasti ČDO. Sodelovanje se bo izvajalo predvsem v skladu z ozemeljskimi predpisi ČDO in bo okrepilo podporo spremljanju, vrednotenju in reviziji programskih dejavnosti. Poleg tega je treba pojasniti, da so ČDO upravičeni do različnih virov financiranja, ki so določeni v členu 76.

| (33) | V skladu s postopki glede finančne pomoči, določenimi v členih 9 in 82, so za načrtovanje in izvajanje programov sodelovanja v okviru 11. ERS odgovorne zlasti ČDO. Sodelovanje se bo izvajalo predvsem v skladu z ozemeljskimi predpisi ČDO in bo okrepilo podporo spremljanju, vrednotenju in reviziji programskih dejavnosti. Poleg tega je treba pojasniti, da so ČDO upravičeni do različnih virov financiranja, ki so določeni v členu 76
  , in da mora Komisija omogočiti dostop ČDO do horizontalnih programov z vzpostavitvijo svoje „strategije ČDO“, kot je predvidena v členu 88(2)(a). |
| --- | --- |

(33)

V skladu s postopki glede finančne pomoči, določenimi v členih 9 in 82, so za načrtovanje in izvajanje programov sodelovanja v okviru 11. ERS odgovorne zlasti ČDO. Sodelovanje se bo izvajalo predvsem v skladu z ozemeljskimi predpisi ČDO in bo okrepilo podporo spremljanju, vrednotenju in reviziji programskih dejavnosti. Poleg tega je treba pojasniti, da so ČDO upravičeni do različnih virov financiranja, ki so določeni v členu 76
  , in da mora Komisija omogočiti dostop ČDO do horizontalnih programov z vzpostavitvijo svoje „strategije ČDO“, kot je predvidena v členu 88(2)(a).

Sprememba 20

Predlog sklepa

Uvodna izjava 34

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (34) | Za sprejetje podrobnih pravil za pripravo programskih dokumentov, njihovo spremljanje, revizijo, vrednotenje, pregledovanje in izvajanje, kakor tudi za poročanje ter finančne popravke, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z delom IV tega sklepa. Da bi se upošteval tehnološki razvoj in spremembe v carinski zakonodaji, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisijo pooblastiti tudi za sprejetje aktov o spremembi dodatkov k Prilogi VI. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(34)

Za sprejetje podrobnih pravil za pripravo programskih dokumentov, njihovo spremljanje, revizijo, vrednotenje, pregledovanje in izvajanje, kakor tudi za poročanje ter finančne popravke, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z delom IV tega sklepa. Da bi se upošteval tehnološki razvoj in spremembe v carinski zakonodaji, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisijo pooblastiti tudi za sprejetje aktov o spremembi dodatkov k Prilogi VI. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Svetu.

| (34) | Za sprejetje podrobnih pravil za pripravo programskih dokumentov, njihovo spremljanje, revizijo, vrednotenje, pregledovanje in izvajanje, kakor tudi za poročanje ter finančne popravke, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z delom IV tega sklepa.
  Za sprejetje odločitev o odobritvi kumulacije porekla med ČDO in državo, s katero je Unija sklenila in izvaja sporazum o prosti trgovini, o odstopanju od sistema registriranih izvoznikov in začasnem odstopanju od določb Priloge VI bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s Prilogo VI k temu sklepu
  . Da bi se upošteval tehnološki razvoj in spremembe v carinski zakonodaji, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisijo pooblastiti tudi za sprejetje aktov o spremembi dodatkov k Prilogi VI.
  Za sprejetje odločitev v zvezi z začasnim preklicem preferencialnega režima, predhodnimi nadzornimi ukrepi, kakor je določeno v Prilogi VII, ter začasnimi in dokončnimi zaščitnimi ukrepi, kakor je določeno v Prilogi VIII, bi prav tako bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije za Prilogo VII oziroma Prilogo VIII k temu sklepu.
  Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu. |
| --- | --- |

(34)

Za sprejetje podrobnih pravil za pripravo programskih dokumentov, njihovo spremljanje, revizijo, vrednotenje, pregledovanje in izvajanje, kakor tudi za poročanje ter finančne popravke, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z delom IV tega sklepa.
  Za sprejetje odločitev o odobritvi kumulacije porekla med ČDO in državo, s katero je Unija sklenila in izvaja sporazum o prosti trgovini, o odstopanju od sistema registriranih izvoznikov in začasnem odstopanju od določb Priloge VI bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s Prilogo VI k temu sklepu
  . Da bi se upošteval tehnološki razvoj in spremembe v carinski zakonodaji, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisijo pooblastiti tudi za sprejetje aktov o spremembi dodatkov k Prilogi VI.
  Za sprejetje odločitev v zvezi z začasnim preklicem preferencialnega režima, predhodnimi nadzornimi ukrepi, kakor je določeno v Prilogi VII, ter začasnimi in dokončnimi zaščitnimi ukrepi, kakor je določeno v Prilogi VIII, bi prav tako bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije za Prilogo VII oziroma Prilogo VIII k temu sklepu.
  Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu.

Sprememba 21

Predlog sklepa

Člen 2 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Da se zagotovi izpolnitev teh ciljev, je treba upoštevati identiteto in geografski položaj vseh ČDO, skupaj z njihovimi političnimi, gospodarskimi in družbenimi razmerami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Da se zagotovi izpolnitev teh ciljev, je treba upoštevati identiteto in geografski položaj vseh ČDO, skupaj z njihovimi političnimi, gospodarskimi in družbenimi razmerami.

Sprememba 22

Predlog sklepa

Člen 5 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | spodbujanje okolju prijazne gospodarske rasti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

spodbujanje okolju prijazne gospodarske rasti;

| (b) | spodbujanje okolju prijazne gospodarske rasti
  in delovnih mest v vseh sektorjih, katerih rast je okolju prijazna
  ; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje okolju prijazne gospodarske rasti
  in delovnih mest v vseh sektorjih, katerih rast je okolju prijazna
  ;

Sprememba 23

Predlog sklepa

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Za krepitev odnosov med Unijo in ČDO si Unija in slednji prizadevajo seznaniti svoje državljane glede pridružitve, zlasti s spodbujanjem povezovanja in sodelovanja med organi, akademsko skupnostjo, civilno družbo in podjetji ČDO na eni strani in njihovimi sogovorniki v Uniji na drugi strani. | 1.   Za krepitev odnosov med Unijo in ČDO si Unija in slednji prizadevajo seznaniti svoje državljane glede pridružitve
  in vzajemnih koristi, ki iz tega izhajajo
  , zlasti s spodbujanjem povezovanja in sodelovanja med organi, akademsko skupnostjo, civilno družbo
  , socialnimi partnerji
  in podjetji ČDO na eni strani in njihovimi sogovorniki v Uniji na drugi strani.
  V zvezi s tem Unija zagotovi, da lahko ČDO v celoti in ustrezno sodelujejo v informacijskih in komunikacijskih programih, s posebnim poudarkom na informacijskih centrih „Europe Direct“, da bi Unijo približala svojim državljanom, ki živijo v ČDO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Za krepitev odnosov med Unijo in ČDO si Unija in slednji prizadevajo seznaniti svoje državljane glede pridružitve, zlasti s spodbujanjem povezovanja in sodelovanja med organi, akademsko skupnostjo, civilno družbo in podjetji ČDO na eni strani in njihovimi sogovorniki v Uniji na drugi strani.

1.   Za krepitev odnosov med Unijo in ČDO si Unija in slednji prizadevajo seznaniti svoje državljane glede pridružitve
  in vzajemnih koristi, ki iz tega izhajajo
  , zlasti s spodbujanjem povezovanja in sodelovanja med organi, akademsko skupnostjo, civilno družbo
  , socialnimi partnerji
  in podjetji ČDO na eni strani in njihovimi sogovorniki v Uniji na drugi strani.
  V zvezi s tem Unija zagotovi, da lahko ČDO v celoti in ustrezno sodelujejo v informacijskih in komunikacijskih programih, s posebnim poudarkom na informacijskih centrih „Europe Direct“, da bi Unijo približala svojim državljanom, ki živijo v ČDO.

Sprememba 24

Predlog sklepa

Člen 6 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija bi morala zagotoviti, da se partnerstva s ČDO spodbujajo v vseh programih in instrumentih Unije, ki so vpisani v splošnem proračunu Unije v skladu s členom 88. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Komisija bi morala zagotoviti, da se partnerstva s ČDO spodbujajo v vseh programih in instrumentih Unije, ki so vpisani v splošnem proračunu Unije v skladu s členom 88.

Sprememba 25

Predlog sklepa

Člen 7 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Namen pridružitve je podpreti sodelovanje med ČDO in drugimi partnerji na področjih sodelovanja, ki so določena v delih 2 in 3 tega sklepa. V zvezi s tem je cilj pridružitve spodbuditi sodelovanje med ČDO in najbolj oddaljenimi regijami iz člena 349 Pogodbe, njihovimi sosednjimi afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (v nadaljnjem besedilu: države AKP) in državami, ki niso AKP. Unija za uresničitev tega cilja izboljša usklajevanje in sinergije med programi sodelovanja, ki jih podpirajo različni finančni instrumenti EU. | 3.   Namen pridružitve je podpreti sodelovanje med ČDO in drugimi partnerji na področjih sodelovanja, ki so določena v delih 2 in 3 tega sklepa. V zvezi s tem je cilj pridružitve spodbuditi sodelovanje med ČDO in najbolj oddaljenimi regijami iz člena 349 Pogodbe, njihovimi sosednjimi afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (v nadaljnjem besedilu: države AKP) in državami, ki niso AKP. Unija za uresničitev tega cilja izboljša usklajevanje in sinergije med programi sodelovanja, ki jih podpirajo različni finančni instrumenti EU
  , vključno s programi ozemeljskega sodelovanja v okviru kohezijske politike
  . Unija ČDO tudi vključi v politični dialog z njihovimi sosedami in jih obvešča o dnevnem redu in o odločitvah oziroma priporočilih Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU.

  Države članice in Komisija med drugim podprejo vsako zahtevo organov ČDO, da se v vlogi opazovalca udeležijo plenarnih sej Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v skladu s poslovnikom te skupščine; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Namen pridružitve je podpreti sodelovanje med ČDO in drugimi partnerji na področjih sodelovanja, ki so določena v delih 2 in 3 tega sklepa. V zvezi s tem je cilj pridružitve spodbuditi sodelovanje med ČDO in najbolj oddaljenimi regijami iz člena 349 Pogodbe, njihovimi sosednjimi afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (v nadaljnjem besedilu: države AKP) in državami, ki niso AKP. Unija za uresničitev tega cilja izboljša usklajevanje in sinergije med programi sodelovanja, ki jih podpirajo različni finančni instrumenti EU.

3.   Namen pridružitve je podpreti sodelovanje med ČDO in drugimi partnerji na področjih sodelovanja, ki so določena v delih 2 in 3 tega sklepa. V zvezi s tem je cilj pridružitve spodbuditi sodelovanje med ČDO in najbolj oddaljenimi regijami iz člena 349 Pogodbe, njihovimi sosednjimi afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (v nadaljnjem besedilu: države AKP) in državami, ki niso AKP. Unija za uresničitev tega cilja izboljša usklajevanje in sinergije med programi sodelovanja, ki jih podpirajo različni finančni instrumenti EU
  , vključno s programi ozemeljskega sodelovanja v okviru kohezijske politike
  . Unija ČDO tudi vključi v politični dialog z njihovimi sosedami in jih obvešča o dnevnem redu in o odločitvah oziroma priporočilih Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU.

  Države članice in Komisija med drugim podprejo vsako zahtevo organov ČDO, da se v vlogi opazovalca udeležijo plenarnih sej Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v skladu s poslovnikom te skupščine;

Sprememba 26

Predlog sklepa

Člen 7 – odstavek 4 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | sodelovanje ČDO pri razvoju regionalnih trgov v okviru organizacij regionalnega povezovanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

sodelovanje ČDO pri razvoju regionalnih trgov v okviru organizacij regionalnega povezovanja;

| (d) | sodelovanje ČDO pri razvoju
  regionalnih organizacij in
  regionalnih trgov v okviru organizacij regionalnega povezovanja; |
| --- | --- |

(d)

sodelovanje ČDO pri razvoju
  regionalnih organizacij in
  regionalnih trgov v okviru organizacij regionalnega povezovanja;

Sprememba 27

Predlog sklepa

Člen 9 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   ČDO organizirajo, kadar je to ustrezno, dialog in posvetovanja z organi in institucijami, kot so: | 2.   ČDO organizirajo, kadar je to ustrezno, dialog in posvetovanja z organi
  , poslanci
  in institucijami, kot so: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   ČDO organizirajo, kadar je to ustrezno, dialog in posvetovanja z organi in institucijami, kot so:

2.   ČDO organizirajo, kadar je to ustrezno, dialog in posvetovanja z organi
  , poslanci
  in institucijami, kot so:

Sprememba 28

Predlog sklepa

Člen 9 – odstavek 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | poslanci, ki ČDO zastopajo na nacionalni ravni in na ravni Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(aa)

poslanci, ki ČDO zastopajo na nacionalni ravni in na ravni Unije;

Sprememba 29

Predlog sklepa

Člen 9 – odstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | organizacije ČDO, kot je na primer zveza čezmorskih držav in ozemelj (OCTA); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

organizacije ČDO, kot je na primer zveza čezmorskih držav in ozemelj (OCTA);

Sprememba 30

Predlog sklepa

Člen 10 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | poslanci, ki ČDO zastopajo na nacionalni ravni in na ravni Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ba)

poslanci, ki ČDO zastopajo na nacionalni ravni in na ravni Unije;

Sprememba 31

Predlog sklepa

Člen 12 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Dialog ČDO omogoča, da pridobijo informacije o različnih regionalnih horizontalnih programih in projektih v okviru Evropskega razvojnega sklada, ki potekajo, tako da imajo možnost, da v njih sodelujejo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)
     
  Dialog ČDO omogoča, da pridobijo informacije o različnih regionalnih horizontalnih programih in projektih v okviru Evropskega razvojnega sklada, ki potekajo, tako da imajo možnost, da v njih sodelujejo.

Sprememba 32

Predlog sklepa

Člen 13 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | forum za dialog med ČDO–EU (v nadaljnjem besedilu: forum ČDO–EU) se organizira enkrat letno, da se srečajo organi ČDO, predstavniki držav članic in Komisija.
  Člani
  Evropskega parlamenta
  , predstavniki
  Evropske investicijske banke,
  in
  predstavniki najbolj oddaljenih regij se po potrebi pridružijo forumu ČDO–EU; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

forum za dialog med ČDO–EU (v nadaljnjem besedilu: forum ČDO–EU) se organizira enkrat letno, da se srečajo organi ČDO, predstavniki držav članic in Komisija.
  Člani
  Evropskega parlamenta
  , predstavniki
  Evropske investicijske banke,
  in
  predstavniki najbolj oddaljenih regij se po potrebi pridružijo forumu ČDO–EU;

| (a) | forum za dialog med ČDO-EU (v nadaljnjem besedilu: forum ČDO-EU) se organizira enkrat letno, da se srečajo organi ČDO,
  izvoljeni poslanci iz ČDO,
  predstavniki držav članic in Komisija.
  Poslanci
  Evropskega parlamenta
  se mu pridružijo
  .
  Predstavniki
  Evropske investicijske banke, predstavniki najbolj oddaljenih regij
  ter predstavniki sosednjih držav iz skupine AKP in sosednjih držav, ki niso v skupini AKP,
  se po potrebi pridružijo forumu ČDO–EU; |
| --- | --- |

(a)

forum za dialog med ČDO-EU (v nadaljnjem besedilu: forum ČDO-EU) se organizira enkrat letno, da se srečajo organi ČDO,
  izvoljeni poslanci iz ČDO,
  predstavniki držav članic in Komisija.
  Poslanci
  Evropskega parlamenta
  se mu pridružijo
  .
  Predstavniki
  Evropske investicijske banke, predstavniki najbolj oddaljenih regij
  ter predstavniki sosednjih držav iz skupine AKP in sosednjih držav, ki niso v skupini AKP,
  se po potrebi pridružijo forumu ČDO–EU;

Sprememba 33

Predlog sklepa

Člen 13 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | Komisija, ČDO in države članice, s katerimi so povezani, se redno tristransko posvetujejo. Ta posvetovanja se
  praviloma
  organizirajo štirikrat letno na pobudo Komisije ali na zahtevo ČDO in držav članic, s katerimi so povezani. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

Komisija, ČDO in države članice, s katerimi so povezani, se redno tristransko posvetujejo. Ta posvetovanja se
  praviloma
  organizirajo štirikrat letno na pobudo Komisije ali na zahtevo ČDO in držav članic, s katerimi so povezani.

| (b) | Komisija, ČDO in države članice, s katerimi so povezani, se redno tristransko posvetujejo. Ta posvetovanja se
  po potrebi
  organizirajo
  vsaj
  štirikrat letno na pobudo Komisije ali na zahtevo ČDO in
  ene ali več
  držav članic, s katerimi so povezani. |
| --- | --- |

(b)

Komisija, ČDO in države članice, s katerimi so povezani, se redno tristransko posvetujejo. Ta posvetovanja se
  po potrebi
  organizirajo
  vsaj
  štirikrat letno na pobudo Komisije ali na zahtevo ČDO in
  ene ali več
  držav članic, s katerimi so povezani.

Sprememba 34

Predlog sklepa

Člen 15 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | pomoč malim in srednjim podjetjem, ki se ukvarjajo s trajnostno gospodarsko dejavnostjo in uveljavljajo ekosistemsko raznolikost ozemelj, zlasti na področju raziskav, kmetijstva, obrti in turizma; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

pomoč malim in srednjim podjetjem, ki se ukvarjajo s trajnostno gospodarsko dejavnostjo in uveljavljajo ekosistemsko raznolikost ozemelj, zlasti na področju raziskav, kmetijstva, obrti in turizma;

Sprememba 35

Predlog sklepa

Člen 17 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | uskladitev interesov gospodarskih in družbenih dejavnosti, kot so ribištvo
  in
  akvakultura, turizem in pomorski promet, s potencialom morskih in obalnih območij v smislu obnovljivih virov energije in surovin, pri čemer se upoštevajo vplivi podnebnih sprememb in človekovih dejavnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

uskladitev interesov gospodarskih in družbenih dejavnosti, kot so ribištvo
  in
  akvakultura, turizem in pomorski promet, s potencialom morskih in obalnih območij v smislu obnovljivih virov energije in surovin, pri čemer se upoštevajo vplivi podnebnih sprememb in človekovih dejavnosti.

| (b) | uskladitev interesov gospodarskih in družbenih dejavnosti, kot so ribištvo, akvakultura,
  kmetijstvo,
  turizem in pomorski
  ter zračni
  promet,
  industrija, rudarstvo in urejanje prostora,
  s potencialom morskih in obalnih območij v smislu obnovljivih virov energije in surovin, pri čemer se upoštevajo vplivi podnebnih sprememb in
  onesnaževanje tal zaradi
  človekovih
  ali živalskih
  dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

uskladitev interesov gospodarskih in družbenih dejavnosti, kot so ribištvo, akvakultura,
  kmetijstvo,
  turizem in pomorski
  ter zračni
  promet,
  industrija, rudarstvo in urejanje prostora,
  s potencialom morskih in obalnih območij v smislu obnovljivih virov energije in surovin, pri čemer se upoštevajo vplivi podnebnih sprememb in
  onesnaževanje tal zaradi
  človekovih
  ali živalskih
  dejavnosti.

Sprememba 36

Predlog sklepa

Člen 19 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | brez poseganja v obstoječe ali prihodnje
  dvostranske
  ribiške sporazume o partnerstvu
  med Unijo in ČDO
  , se
  obe strani
  želita redno posvetovati o ohranjanju in upravljanju živih morskih virov in izmenjavati informacije o trenutnem stanju virov v okviru ustreznih pridružitvenih teles iz člena 13. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

brez poseganja v obstoječe ali prihodnje
  dvostranske
  ribiške sporazume o partnerstvu
  med Unijo in ČDO
  , se
  obe strani
  želita redno posvetovati o ohranjanju in upravljanju živih morskih virov in izmenjavati informacije o trenutnem stanju virov v okviru ustreznih pridružitvenih teles iz člena 13.

| (c) | brez poseganja v obstoječe ali prihodnje ribiške sporazume o partnerstvu
  , ki jih je sklenila Unija
  , se
  Unija in ČDO
  želita redno posvetovati o ohranjanju in upravljanju živih morskih virov in izmenjavati informacije o trenutnem stanju virov v okviru ustreznih pridružitvenih teles iz člena 13. |
| --- | --- |

(c)

brez poseganja v obstoječe ali prihodnje ribiške sporazume o partnerstvu
  , ki jih je sklenila Unija
  , se
  Unija in ČDO
  želita redno posvetovati o ohranjanju in upravljanju živih morskih virov in izmenjavati informacije o trenutnem stanju virov v okviru ustreznih pridružitvenih teles iz člena 13.

Sprememba 37

Predlog sklepa

Člen 19 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | dialog in sodelovanje za ohranjanje staležev rib, med drugim z ukrepi za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu in učinkovitim sodelovanjem z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva in v njihovem okviru. Dialog in sodelovanje zajemata programe nadzora in inšpekcijskih pregledov, spodbude in obveznosti za učinkovitejše dolgoročno upravljanje ribištva in obalnega okolja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

dialog in sodelovanje za ohranjanje staležev rib, med drugim z ukrepi za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu in učinkovitim sodelovanjem z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva in v njihovem okviru. Dialog in sodelovanje zajemata programe nadzora in inšpekcijskih pregledov, spodbude in obveznosti za učinkovitejše dolgoročno upravljanje ribištva in obalnega okolja.

| (b) | dialog in sodelovanje za ohranjanje staležev rib, med drugim z ukrepi za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu in učinkovitim sodelovanjem z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva in v njihovem okviru. Dialog in sodelovanje zajemata programe nadzora in inšpekcijskih pregledov, spodbude in obveznosti za učinkovitejše dolgoročno upravljanje ribištva in obalnega okolja.
  Komisija mora dialog in sodelovanje pospremiti z okrepitvijo prizadevanj, usmerjenih v spodbujanje trajnostnega upravljanje ribištva s podpiranjem lokalnih sistemov spremljanja in nadzorovanja prek sporazumov o partnerstvu s ČDO, ki so pridruženi Uniji. |
| --- | --- |

(b)

dialog in sodelovanje za ohranjanje staležev rib, med drugim z ukrepi za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu in učinkovitim sodelovanjem z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva in v njihovem okviru. Dialog in sodelovanje zajemata programe nadzora in inšpekcijskih pregledov, spodbude in obveznosti za učinkovitejše dolgoročno upravljanje ribištva in obalnega okolja.
  Komisija mora dialog in sodelovanje pospremiti z okrepitvijo prizadevanj, usmerjenih v spodbujanje trajnostnega upravljanje ribištva s podpiranjem lokalnih sistemov spremljanja in nadzorovanja prek sporazumov o partnerstvu s ČDO, ki so pridruženi Uniji.

Sprememba 38

Predlog sklepa

Člen 20 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     Na področju oskrbe z vodo in v sanitarnem sektorju se posebna pozornost nameni dostopu do oskrbe s pitno vodo in sanitarnih storitev na slabo pokritih področjih, ki neposredno prispevajo k razvoju človeških virov z izboljšanjem zdravstvenega stanja in povečanjem produktivnosti. | 2.
     Na področju oskrbe z vodo in v sanitarnem sektorju se posebna pozornost nameni dostopu do oskrbe s pitno vodo in sanitarnih storitev na slabo pokritih področjih
  ali področjih, ki so posebej izpostavljena naravnim nesrečam,
  ki neposredno prispevajo k razvoju človeških virov z izboljšanjem zdravstvenega stanja in povečanjem produktivnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.
     Na področju oskrbe z vodo in v sanitarnem sektorju se posebna pozornost nameni dostopu do oskrbe s pitno vodo in sanitarnih storitev na slabo pokritih področjih, ki neposredno prispevajo k razvoju človeških virov z izboljšanjem zdravstvenega stanja in povečanjem produktivnosti.

2.
     Na področju oskrbe z vodo in v sanitarnem sektorju se posebna pozornost nameni dostopu do oskrbe s pitno vodo in sanitarnih storitev na slabo pokritih področjih
  ali področjih, ki so posebej izpostavljena naravnim nesrečam,
  ki neposredno prispevajo k razvoju človeških virov z izboljšanjem zdravstvenega stanja in povečanjem produktivnosti.

Sprememba 39

Predlog sklepa

Člen 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju ravnanja z odpadki nanaša na spodbujanje uporabe najboljše okoljske prakse v vseh dejavnostih, povezanih z ravnanjem z odpadki, vključno z zmanjšanjem odpadkov, recikliranjem ali drugimi postopki za pridobivanje sekundarnih surovin in odstranjevanje odpadkov. | V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju ravnanja z odpadki nanaša na spodbujanje uporabe najboljše okoljske prakse v vseh dejavnostih, povezanih z ravnanjem z odpadki
  človeškega ali živalskega izvora
  , vključno z zmanjšanjem odpadkov, recikliranjem ali drugimi postopki za pridobivanje sekundarnih surovin in odstranjevanje odpadkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju ravnanja z odpadki nanaša na spodbujanje uporabe najboljše okoljske prakse v vseh dejavnostih, povezanih z ravnanjem z odpadki, vključno z zmanjšanjem odpadkov, recikliranjem ali drugimi postopki za pridobivanje sekundarnih surovin in odstranjevanje odpadkov.

V okviru pridružitve se lahko sodelovanje na področju ravnanja z odpadki nanaša na spodbujanje uporabe najboljše okoljske prakse v vseh dejavnostih, povezanih z ravnanjem z odpadki
  človeškega ali živalskega izvora
  , vključno z zmanjšanjem odpadkov, recikliranjem ali drugimi postopki za pridobivanje sekundarnih surovin in odstranjevanje odpadkov.

Sprememba 40

Predlog sklepa

Člen 25 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | cestni, železniški, zračni in pomorski prevoz oziroma prevoz po celinskih plovnih poteh; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

cestni, železniški, zračni in pomorski prevoz oziroma prevoz po celinskih plovnih poteh;

| (b) | javni prevoz in drugi trajnostni načini cestnega prevoza
  , železniški, zračni in pomorski prevoz oziroma prevoz po celinskih plovnih poteh; |
| --- | --- |

(b)

javni prevoz in drugi trajnostni načini cestnega prevoza
  , železniški, zračni in pomorski prevoz oziroma prevoz po celinskih plovnih poteh;

Sprememba 41

Predlog sklepa

Člen 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V okviru pridružitve je namen sodelovanja na področju informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) v ČDO spodbuditi inovacije, gospodarsko rast ter izboljšati vsakdanje življenje državljanov in poslovanje podjetij, vključno s povečanjem dostopnosti za invalidne osebe. Sodelovanje se usmeri zlasti na krepitev regulativne zmogljivosti ČDO in lahko podpre širitev omrežij IKT in storitev z naslednjimi ukrepi: | V okviru pridružitve je namen sodelovanja na področju informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) v ČDO spodbuditi inovacije, gospodarsko rast
  , sodelovanje, svobodo izražanja, odpiranje novih delovnih mest
  ter izboljšati vsakdanje življenje državljanov in poslovanje podjetij, vključno s povečanjem dostopnosti za invalidne osebe. Sodelovanje se usmeri zlasti na krepitev regulativne zmogljivosti ČDO in lahko podpre širitev omrežij IKT in storitev z naslednjimi ukrepi: |
| (a) | oblikovanje predvidljivega zakonodajnega okolja, ki je v koraku s tehnološkim razvojem, spodbuja rast in inovacije ter spodbuja konkurenco in varstvo potrošnikov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

V okviru pridružitve je namen sodelovanja na področju informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) v ČDO spodbuditi inovacije, gospodarsko rast ter izboljšati vsakdanje življenje državljanov in poslovanje podjetij, vključno s povečanjem dostopnosti za invalidne osebe. Sodelovanje se usmeri zlasti na krepitev regulativne zmogljivosti ČDO in lahko podpre širitev omrežij IKT in storitev z naslednjimi ukrepi:

V okviru pridružitve je namen sodelovanja na področju informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) v ČDO spodbuditi inovacije, gospodarsko rast
  , sodelovanje, svobodo izražanja, odpiranje novih delovnih mest
  ter izboljšati vsakdanje življenje državljanov in poslovanje podjetij, vključno s povečanjem dostopnosti za invalidne osebe. Sodelovanje se usmeri zlasti na krepitev regulativne zmogljivosti ČDO in lahko podpre širitev omrežij IKT in storitev z naslednjimi ukrepi:

(a)

oblikovanje predvidljivega zakonodajnega okolja, ki je v koraku s tehnološkim razvojem, spodbuja rast in inovacije ter spodbuja konkurenco in varstvo potrošnikov;

| (a) | oblikovanje predvidljivega zakonodajnega okolja, ki je v koraku s tehnološkim razvojem, spodbuja rast in inovacije ter spodbuja konkurenco in varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

(a)

oblikovanje predvidljivega zakonodajnega okolja, ki je v koraku s tehnološkim razvojem, spodbuja rast in inovacije ter spodbuja konkurenco in varstvo potrošnikov;

| (b) | dialog o različnih vidikih politike glede spodbujanja in spremljanja informacijske družbe; |
| --- | --- |

(b)

dialog o različnih vidikih politike glede spodbujanja in spremljanja informacijske družbe;

| (b) | dialog o različnih vidikih politike glede spodbujanja in spremljanja informacijske družbe; |
| --- | --- |

(b)

dialog o različnih vidikih politike glede spodbujanja in spremljanja informacijske družbe;

| (c) | izmenjava informacij o standardih in vprašanjih interoperabilnosti; |
| --- | --- |

(c)

izmenjava informacij o standardih in vprašanjih interoperabilnosti;

| (c) | izmenjava informacij o standardih in vprašanjih interoperabilnosti; |
| --- | --- |

(c)

izmenjava informacij o standardih in vprašanjih interoperabilnosti;

| (d) | krepitev sodelovanja na področju raziskav IKT ter na področju raziskovalnih infrastruktur na osnovi IKT; |
| --- | --- |

(d)

krepitev sodelovanja na področju raziskav IKT ter na področju raziskovalnih infrastruktur na osnovi IKT;

| (d) | krepitev sodelovanja na področju raziskav IKT ter na področju raziskovalnih infrastruktur na osnovi IKT; |
| --- | --- |

(d)

krepitev sodelovanja na področju raziskav IKT ter na področju raziskovalnih infrastruktur na osnovi IKT;

| (e) | razvoj storitev in aplikacij na področjih z velikim družbenim vplivom. |
| --- | --- |

(e)

razvoj storitev in aplikacij na področjih z velikim družbenim vplivom.

| (e) | razvoj storitev in aplikacij na področjih z velikim družbenim vplivom
  , kot sta izobraževanje in poklicno usposabljanje
  . |
| --- | --- |

(e)

razvoj storitev in aplikacij na področjih z velikim družbenim vplivom
  , kot sta izobraževanje in poklicno usposabljanje
  .

Sprememba 42

Predlog sklepa

Člen 30 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V okviru pridružitve lahko sodelovanje na področju raziskav in inovacij zajema znanost, tehnologijo, vključno z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, da se prispeva k trajnostnemu razvoju ČDO in spodbudita odličnost in
  industrijska
  konkurenčnost v ČDO. Sodelovanje lahko zajema zlasti: | V okviru pridružitve lahko sodelovanje na področju raziskav in inovacij zajema znanost,
  izobraževanje,
  tehnologijo, vključno z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, da se prispeva k trajnostnemu razvoju ČDO in spodbudita odličnost in konkurenčnost
  podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij,
  v ČDO. Sodelovanje lahko zajema zlasti: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

V okviru pridružitve lahko sodelovanje na področju raziskav in inovacij zajema znanost, tehnologijo, vključno z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, da se prispeva k trajnostnemu razvoju ČDO in spodbudita odličnost in
  industrijska
  konkurenčnost v ČDO. Sodelovanje lahko zajema zlasti:

V okviru pridružitve lahko sodelovanje na področju raziskav in inovacij zajema znanost,
  izobraževanje,
  tehnologijo, vključno z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, da se prispeva k trajnostnemu razvoju ČDO in spodbudita odličnost in konkurenčnost
  podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij,
  v ČDO. Sodelovanje lahko zajema zlasti:

Sprememba 43

Predlog sklepa

Člen 30 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | politiko in vzpostavljanje institucij v ČDO ter usklajene ukrepe na lokalni, nacionalni ali regionalni ravni z namenom razvijanja dejavnosti na področju znanosti, tehnologije in inovacij ter njihove uporabe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

politiko in vzpostavljanje institucij v ČDO ter usklajene ukrepe na lokalni, nacionalni ali regionalni ravni z namenom razvijanja dejavnosti na področju znanosti, tehnologije in inovacij ter njihove uporabe;

| (b) | politiko in vzpostavljanje institucij v ČDO ter usklajene ukrepe na lokalni, nacionalni ali regionalni ravni z namenom razvijanja dejavnosti na področju znanosti,
  izobraževanja,
  tehnologije in inovacij ter njihove uporabe; |
| --- | --- |

(b)

politiko in vzpostavljanje institucij v ČDO ter usklajene ukrepe na lokalni, nacionalni ali regionalni ravni z namenom razvijanja dejavnosti na področju znanosti,
  izobraževanja,
  tehnologije in inovacij ter njihove uporabe;

Sprememba 44

Predlog sklepa

Člen 30 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | sodelovanje posameznih raziskovalcev iz ČDO, raziskovalnih organov in pravnih subjektov iz ČDO v okviru sodelovanja v zvezi s programi raziskav
  in
  inovacij
  v Uniji
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

sodelovanje posameznih raziskovalcev iz ČDO, raziskovalnih organov in pravnih subjektov iz ČDO v okviru sodelovanja v zvezi s programi raziskav
  in
  inovacij
  v Uniji
  ;

| (d) | sodelovanje posameznih raziskovalcev iz ČDO, raziskovalnih organov
  , malih in srednjih podjetij
  in pravnih subjektov iz ČDO v okviru sodelovanja v zvezi s programi raziskav
  Unije,
  inovacij
  in konkurenčnosti podjetij ter zlasti malih in srednjih podjetij
  ; |
| --- | --- |

(d)

sodelovanje posameznih raziskovalcev iz ČDO, raziskovalnih organov
  , malih in srednjih podjetij
  in pravnih subjektov iz ČDO v okviru sodelovanja v zvezi s programi raziskav
  Unije,
  inovacij
  in konkurenčnosti podjetij ter zlasti malih in srednjih podjetij
  ;

Sprememba 45

Predlog sklepa

Člen 30 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | usposabljanje in mednarodno mobilnost raziskovalcev ČDO in
  njihove
  izmenjave. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(e)

usposabljanje in mednarodno mobilnost raziskovalcev ČDO in
  njihove
  izmenjave.

| (e) | usposabljanje in mednarodno mobilnost raziskovalcev
  in študentov
  ČDO in izmenjave
  raziskovalcev in študentov
  . |
| --- | --- |

(e)

usposabljanje in mednarodno mobilnost raziskovalcev
  in študentov
  ČDO in izmenjave
  raziskovalcev in študentov
  .

Sprememba 46

Predlog sklepa

Člen 31 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Unija zagotovi, da
  lahko
  fizične osebe iz ČDO, kakor so opredeljene v členu 49, sodelujejo pri pobudah Unije, ki zadevajo mlade, na enaki podlagi kot državljani držav članic. | 1.   Unija zagotovi, da fizične osebe iz ČDO, kakor so opredeljene v členu 49, sodelujejo pri pobudah
  in programih
  Unije, ki zadevajo mlade, na enaki podlagi kot državljani držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Unija zagotovi, da
  lahko
  fizične osebe iz ČDO, kakor so opredeljene v členu 49, sodelujejo pri pobudah Unije, ki zadevajo mlade, na enaki podlagi kot državljani držav članic.

1.   Unija zagotovi, da fizične osebe iz ČDO, kakor so opredeljene v členu 49, sodelujejo pri pobudah
  in programih
  Unije, ki zadevajo mlade, na enaki podlagi kot državljani držav članic.

Sprememba 47

Predlog sklepa

Člen 31 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Cilj pridružitve je krepitev vezi med mladimi, ki živijo v ČDO in Uniji, med drugim s spodbujanjem učne mobilnosti mladih iz ČDO in spodbujanjem medsebojnega razumevanja med mladimi. | 2.   Cilj pridružitve je krepitev vezi med mladimi, ki živijo v ČDO in Uniji, med drugim s spodbujanjem
  osnovnega, poklicnega in stalnega izobraževanja in usposabljanja, izmenjav na področju izobraževanja in
  učne mobilnosti mladih iz ČDO in spodbujanjem
  medkulturnega izobraževanja in
  medsebojnega razumevanja med mladimi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Cilj pridružitve je krepitev vezi med mladimi, ki živijo v ČDO in Uniji, med drugim s spodbujanjem učne mobilnosti mladih iz ČDO in spodbujanjem medsebojnega razumevanja med mladimi.

2.   Cilj pridružitve je krepitev vezi med mladimi, ki živijo v ČDO in Uniji, med drugim s spodbujanjem
  osnovnega, poklicnega in stalnega izobraževanja in usposabljanja, izmenjav na področju izobraževanja in
  učne mobilnosti mladih iz ČDO in spodbujanjem
  medkulturnega izobraževanja in
  medsebojnega razumevanja med mladimi.

Sprememba 48

Predlog sklepa

Člen 31 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Unija in ČDO sodelujejo pri zagotavljanju dejavnega vključevanja mladih na trg dela, da se prepreči brezposelnost med njimi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Unija in ČDO sodelujejo pri zagotavljanju dejavnega vključevanja mladih na trg dela, da se prepreči brezposelnost med njimi.

Sprememba 49

Predlog sklepa

Člen 32 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | zagotavljanje možnosti za pridobitev delovnih izkušenj, da bi študentom omogočili razvoj uporabnih spretnosti za trg dela; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(aa)

zagotavljanje možnosti za pridobitev delovnih izkušenj, da bi študentom omogočili razvoj uporabnih spretnosti za trg dela;

Sprememba 50

Predlog sklepa

Člen 32 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | podporo ČDO pri določitvi in izvajanju izobraževalnih politik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

podporo ČDO pri določitvi in izvajanju izobraževalnih politik.

| (b) | podporo ČDO pri določitvi in izvajanju izobraževalnih politik
  ter politik formalnega in neformalnega poklicnega usposabljanja
  . |
| --- | --- |

(b)

podporo ČDO pri določitvi in izvajanju izobraževalnih politik
  ter politik formalnega in neformalnega poklicnega usposabljanja
  .

Sprememba 51

Predlog sklepa

Člen 32 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Unija zagotovi, da lahko fizične osebe iz ČDO, kakor so opredeljene v členu 49, sodelujejo pri izobraževalnih pobudah Unije
  na enaki podlagi kot državljani držav članic
  . | 2.   Unija zagotovi, da fizične osebe iz ČDO, kakor so opredeljene v členu 49, sodelujejo pri izobraževalnih pobudah Unije
  in pobudah Unije glede poklicnega usposabljanja, zlasti pri programu ERASMUS za vse
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Unija zagotovi, da lahko fizične osebe iz ČDO, kakor so opredeljene v členu 49, sodelujejo pri izobraževalnih pobudah Unije
  na enaki podlagi kot državljani držav članic
  .

2.   Unija zagotovi, da fizične osebe iz ČDO, kakor so opredeljene v členu 49, sodelujejo pri izobraževalnih pobudah Unije
  in pobudah Unije glede poklicnega usposabljanja, zlasti pri programu ERASMUS za vse
  .

Sprememba 52

Predlog sklepa

Člen 32 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Unija zagotovi, da se lahko
  izobraževalni
  organi in ustanove iz ČDO vključijo v pobude sodelovanja Unije na področju izobraževanja na enaki podlagi kot izobraževalni organi in ustanove držav članic. | 3.   Unija zagotovi, da se lahko organi in ustanove
  na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja
  iz ČDO vključijo v pobude sodelovanja Unije na področju izobraževanja
  in poklicnega usposabljanja
  na enaki podlagi kot izobraževalni organi in ustanove držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Unija zagotovi, da se lahko
  izobraževalni
  organi in ustanove iz ČDO vključijo v pobude sodelovanja Unije na področju izobraževanja na enaki podlagi kot izobraževalni organi in ustanove držav članic.

3.   Unija zagotovi, da se lahko organi in ustanove
  na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja
  iz ČDO vključijo v pobude sodelovanja Unije na področju izobraževanja
  in poklicnega usposabljanja
  na enaki podlagi kot izobraževalni organi in ustanove držav članic.

Sprememba 53

Predlog sklepa

Člen 33 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Unija in ČDO vzdržujejo dialog na področju politike zaposlovanja in socialne politike, da bi prispevali h gospodarskemu in socialnemu razvoju ČDO ter spodbujali uveljavljanje dostojnih delovnih pogojev v ČDO in regijah, v katerih se nahajajo. Namen takšnega dialoga je med drugim podpreti prizadevanja organov ČDO za razvijanje politik in zakonodaje na tem področju. | 1.   Unija in ČDO vzdržujejo dialog na področju politike zaposlovanja in socialne politike, da bi prispevali h gospodarskemu in socialnemu razvoju ČDO ter spodbujali uveljavljanje dostojnih delovnih pogojev
  in socialno vključevanje v zeleno gospodarstvo
  v ČDO in regijah, v katerih se nahajajo. Namen takšnega dialoga je med drugim podpreti prizadevanja organov ČDO za razvijanje politik in zakonodaje na tem področju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Unija in ČDO vzdržujejo dialog na področju politike zaposlovanja in socialne politike, da bi prispevali h gospodarskemu in socialnemu razvoju ČDO ter spodbujali uveljavljanje dostojnih delovnih pogojev v ČDO in regijah, v katerih se nahajajo. Namen takšnega dialoga je med drugim podpreti prizadevanja organov ČDO za razvijanje politik in zakonodaje na tem področju.

1.   Unija in ČDO vzdržujejo dialog na področju politike zaposlovanja in socialne politike, da bi prispevali h gospodarskemu in socialnemu razvoju ČDO ter spodbujali uveljavljanje dostojnih delovnih pogojev
  in socialno vključevanje v zeleno gospodarstvo
  v ČDO in regijah, v katerih se nahajajo. Namen takšnega dialoga je med drugim podpreti prizadevanja organov ČDO za razvijanje politik in zakonodaje na tem področju.

Sprememba 54

Predlog sklepa

Člen 33 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Dialog obsega predvsem izmenjavo informacij in najboljših praks v zvezi s politikami in zakonodajo na področju zaposlovanja in socialne politike, ki so v skupnem interesu Unije in ČDO. V zvezi s tem je treba upoštevati področja, kot so razvoj spretnosti in znanj, socialna zaščita, socialni dialog, politika enakih možnosti, nediskriminacija in dostopnost za invalidne osebe, zdravje in varnost pri delu ter drugi delovni standardi. | 2.   Dialog obsega predvsem izmenjavo informacij in najboljših praks v zvezi s politikami in zakonodajo na področju zaposlovanja in socialne politike, ki so v skupnem interesu Unije in ČDO.
  S spodbujanjem visoko zastavljenih socialnih standardov se prednost nameni odpiranju novih delovnih mest zlasti v MSP. Dialog podpira vse inovativne ukrepe, ki varujejo okolje in zdravje delavcev in državljanov, da se omogoči odpiranje novih delovnih mest na področjih, kjer imajo ČDO prednost, kot so biotska raznovrstnost, mineralni viri, nove tehnologije in področja, povezana z izboljšanjem dostopa.
   V zvezi s tem je treba upoštevati področja, kot so
  predvidevanje potreb po spretnostih ter
  razvoj spretnosti in znanj,
  usposabljanje kvalificirane delovne sile v skladu s potrebami trga dela,
  socialna zaščita, socialni dialog, politika enakih možnosti, nediskriminacija in dostopnost za invalidne osebe, zdravje in varnost pri delu ter drugi delovni standardi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Dialog obsega predvsem izmenjavo informacij in najboljših praks v zvezi s politikami in zakonodajo na področju zaposlovanja in socialne politike, ki so v skupnem interesu Unije in ČDO. V zvezi s tem je treba upoštevati področja, kot so razvoj spretnosti in znanj, socialna zaščita, socialni dialog, politika enakih možnosti, nediskriminacija in dostopnost za invalidne osebe, zdravje in varnost pri delu ter drugi delovni standardi.

2.   Dialog obsega predvsem izmenjavo informacij in najboljših praks v zvezi s politikami in zakonodajo na področju zaposlovanja in socialne politike, ki so v skupnem interesu Unije in ČDO.
  S spodbujanjem visoko zastavljenih socialnih standardov se prednost nameni odpiranju novih delovnih mest zlasti v MSP. Dialog podpira vse inovativne ukrepe, ki varujejo okolje in zdravje delavcev in državljanov, da se omogoči odpiranje novih delovnih mest na področjih, kjer imajo ČDO prednost, kot so biotska raznovrstnost, mineralni viri, nove tehnologije in področja, povezana z izboljšanjem dostopa.
   V zvezi s tem je treba upoštevati področja, kot so
  predvidevanje potreb po spretnostih ter
  razvoj spretnosti in znanj,
  usposabljanje kvalificirane delovne sile v skladu s potrebami trga dela,
  socialna zaščita, socialni dialog, politika enakih možnosti, nediskriminacija in dostopnost za invalidne osebe, zdravje in varnost pri delu ter drugi delovni standardi.

Sprememba 55

Predlog sklepa

Člen 33 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Unija in ČDO sodelujejo pri izmenjavi najboljše prakse za dejavne politike trga dela, odločen socialni dialog, delovne standarde in socialno zaščito, da bi zaščitili pravice delavcev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Unija in ČDO sodelujejo pri izmenjavi najboljše prakse za dejavne politike trga dela, odločen socialni dialog, delovne standarde in socialno zaščito, da bi zaščitili pravice delavcev.

Sprememba 56

Predlog sklepa

Člen 33 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Unija in ČDO sodelujejo, da s celovitim izvajanjem načel prožne varnosti zagotovijo ustrezno ravnovesje med varnostjo in prožnostjo na trgu dela ter odpravijo razdrobljenost trga dela z zagotavljanjem ustrezne socialne podpore za ljudi v prehodnem obdobju ali pogodbeno zaposlene za določen ali skrajšan delovni čas ter z zagotovitvijo dostopa do usposabljanja, poklicnega razvoja in možnosti zaposlitve s polnim delovnim časom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2b.
     
  Unija in ČDO sodelujejo, da s celovitim izvajanjem načel prožne varnosti zagotovijo ustrezno ravnovesje med varnostjo in prožnostjo na trgu dela ter odpravijo razdrobljenost trga dela z zagotavljanjem ustrezne socialne podpore za ljudi v prehodnem obdobju ali pogodbeno zaposlene za določen ali skrajšan delovni čas ter z zagotovitvijo dostopa do usposabljanja, poklicnega razvoja in možnosti zaposlitve s polnim delovnim časom.

Sprememba 57

Predlog sklepa

Člen 33 – odstavek 2 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Upadanje prebivalstva, vključno z begom možganov in izseljevanjem mladih zaradi dela, je izziv za mnoge ČDO, zato Unija in ČDO sodelujejo, da zaščitijo pravice delavcev migrantov na trgu dela. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2c.
     
  Upadanje prebivalstva, vključno z begom možganov in izseljevanjem mladih zaradi dela, je izziv za mnoge ČDO, zato Unija in ČDO sodelujejo, da zaščitijo pravice delavcev migrantov na trgu dela.

Sprememba 58

Predlog sklepa

Člen 33 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 33a |
| | Prosto gibanje delavcev |
| | 1.
     
  Brez poseganja v določbe o javnem zdravju, javni varnosti in javnem redu, države članice Unije z ničimer ne diskriminirajo delavcev ČDO z vidika zaposlitve, plače in delovnih pogojev. |
| | 2.
     
  Organi ČDO delavcem iz držav članic ne namenjajo manj ugodne obravnave kot državljanom tretjih držav in ne diskriminirajo med državljani držav članic. Vendar lahko organi ČDO za spodbujanje lokalnega zaposlovanja sprejmejo predpise za pomoč lokalnim delavcem. V tem primeru organi ČDO o sprejetih predpisih uradno obvestijo Komisijo, da lahko o tem obvesti države članice. |
| | 3.
     
  Ta člen se ne uporablja za delovna mesta v javni upravi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 33a

Prosto gibanje delavcev

1.
     
  Brez poseganja v določbe o javnem zdravju, javni varnosti in javnem redu, države članice Unije z ničimer ne diskriminirajo delavcev ČDO z vidika zaposlitve, plače in delovnih pogojev.

2.
     
  Organi ČDO delavcem iz držav članic ne namenjajo manj ugodne obravnave kot državljanom tretjih držav in ne diskriminirajo med državljani držav članic. Vendar lahko organi ČDO za spodbujanje lokalnega zaposlovanja sprejmejo predpise za pomoč lokalnim delavcem. V tem primeru organi ČDO o sprejetih predpisih uradno obvestijo Komisijo, da lahko o tem obvesti države članice.

3.
     
  Ta člen se ne uporablja za delovna mesta v javni upravi.

Sprememba 59

Predlog sklepa

Člen 33 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 33b |
| | Socialni dialog in razvoj socialne demokracije |
| | V okviru pridružitve se lahko spodbujanje socialnega dialoga in razvoja socialne demokracije podpre z ukrepi, ki se nanašajo zlasti na: |
| | — | ukrepe, ki zagotavljajo usposabljanje socialnih partnerjev, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 33b

Socialni dialog in razvoj socialne demokracije

V okviru pridružitve se lahko spodbujanje socialnega dialoga in razvoja socialne demokracije podpre z ukrepi, ki se nanašajo zlasti na:

—

ukrepe, ki zagotavljajo usposabljanje socialnih partnerjev,

| — | ukrepe, ki omogočajo komunikacijo in vzpostavljanje območij, namenjenih spodbujanju in razvijanju socialnega dialoga in socialne demokracije, |
| --- | --- |

—

ukrepe, ki omogočajo komunikacijo in vzpostavljanje območij, namenjenih spodbujanju in razvijanju socialnega dialoga in socialne demokracije,

| — | ukrepe, ki na regionalni in lokalni ravni omogočajo izmenjavo najboljših primerov socialnih praks. |
| --- | --- |

—

ukrepe, ki na regionalni in lokalni ravni omogočajo izmenjavo najboljših primerov socialnih praks.

Sprememba 60

Predlog sklepa

Člen 34 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | ukrepe za krepitev pripravljenost in zmogljivosti odzivanja na čezmejne nevarnosti za zdravje, kot so infekcijske bolezni, ki bi morali biti zasnovani na obstoječih strukturah in biti usmerjeni na neobičajne dogodke; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

ukrepe za krepitev pripravljenost in zmogljivosti odzivanja na čezmejne nevarnosti za zdravje, kot so infekcijske bolezni, ki bi morali biti zasnovani na obstoječih strukturah in biti usmerjeni na neobičajne dogodke;

| (a) | ukrepe za krepitev pripravljenost in zmogljivosti odzivanja na čezmejne nevarnosti za zdravje, kot so infekcijske bolezni, ki bi morali biti zasnovani na obstoječih strukturah
  ter na medicini dela
  in biti usmerjeni na neobičajne dogodke; |
| --- | --- |

(a)

ukrepe za krepitev pripravljenost in zmogljivosti odzivanja na čezmejne nevarnosti za zdravje, kot so infekcijske bolezni, ki bi morali biti zasnovani na obstoječih strukturah
  ter na medicini dela
  in biti usmerjeni na neobičajne dogodke;

Sprememba 61

Predlog sklepa

Člen 34 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | Unija in ČDO organizirajo izmenjavo primerov najboljše prakse za izboljšanje učinkovitosti na delovnem mestu. Zagotoviti je treba vključitev vseh delavcev v politike preprečevanja in dejansko spoštovanje njihove temeljne pravice do zdravja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(aa)

Unija in ČDO organizirajo izmenjavo primerov najboljše prakse za izboljšanje učinkovitosti na delovnem mestu. Zagotoviti je treba vključitev vseh delavcev v politike preprečevanja in dejansko spoštovanje njihove temeljne pravice do zdravja;

Sprememba 62

Predlog sklepa

Člen 34 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | vzpostavljanje zmogljivosti s krepitvijo javno zdravstvenih omrežij na regionalni ravni, omogočanje izmenjave informacij med strokovnjaki in spodbujanje ustreznega usposabljanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

vzpostavljanje zmogljivosti s krepitvijo javno zdravstvenih omrežij na regionalni ravni, omogočanje izmenjave informacij med strokovnjaki in spodbujanje ustreznega usposabljanja;

| (b) | vzpostavljanje zmogljivosti s krepitvijo javno zdravstvenih omrežij na regionalni ravni, omogočanje izmenjave informacij med strokovnjaki in spodbujanje ustreznega usposabljanja
  ter vzpostavljanje telemedicine
  ; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavljanje zmogljivosti s krepitvijo javno zdravstvenih omrežij na regionalni ravni, omogočanje izmenjave informacij med strokovnjaki in spodbujanje ustreznega usposabljanja
  ter vzpostavljanje telemedicine
  ;

Sprememba 63

Predlog sklepa

Člen 34 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 34a |
| | Zdravje in varnost pri delu |
| | V okviru pridružitve je sodelovanje na področju zdravja in varnosti pri delu namenjeno krepitvi zmogljivosti ČDO za preprečevanje bolezni in nesreč pri delu z ukrepi, ki se nanašajo predvsem na: |
| | — | ukrepe za razvoj študij in strokovnih poročil na področju zdravja in varnosti pri delu, ki se nanašajo na ozemeljsko specifična tveganja, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 34a

Zdravje in varnost pri delu

V okviru pridružitve je sodelovanje na področju zdravja in varnosti pri delu namenjeno krepitvi zmogljivosti ČDO za preprečevanje bolezni in nesreč pri delu z ukrepi, ki se nanašajo predvsem na:

—

ukrepe za razvoj študij in strokovnih poročil na področju zdravja in varnosti pri delu, ki se nanašajo na ozemeljsko specifična tveganja,

| — | pomoč pri posodabljanju zakonodaje na področju zdravja in varnosti pri delu, |
| --- | --- |

—

pomoč pri posodabljanju zakonodaje na področju zdravja in varnosti pri delu,

| — | podporo za ukrepe, ki spodbujajo preprečevanje poklicnih tveganj. |
| --- | --- |

—

podporo za ukrepe, ki spodbujajo preprečevanje poklicnih tveganj.

Sprememba 64

Predlog sklepa

Člen 38 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Varstvo spomenikov kulturne dediščine in zgodovinskih spomenikov | Kulturna dediščina in zgodovinski spomeniki |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Varstvo spomenikov kulturne dediščine in zgodovinskih spomenikov

Kulturna dediščina in zgodovinski spomeniki

Sprememba 65

Predlog sklepa

Člen 38 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V okviru pridružitve je sodelovanje na področju spomenikov kulturne dediščine in zgodovinskih spomenikov namenjeno spodbujanju izmenjav izkušenj in najboljših praks s pomočjo: | V okviru pridružitve je sodelovanje na področju spomenikov kulturne dediščine in zgodovinskih spomenikov namenjeno spodbujanju izmenjav izkušenj in najboljših praks
  ter trajnemu povečanju njihove veljave
  s pomočjo: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

V okviru pridružitve je sodelovanje na področju spomenikov kulturne dediščine in zgodovinskih spomenikov namenjeno spodbujanju izmenjav izkušenj in najboljših praks s pomočjo:

V okviru pridružitve je sodelovanje na področju spomenikov kulturne dediščine in zgodovinskih spomenikov namenjeno spodbujanju izmenjav izkušenj in najboljših praks
  ter trajnemu povečanju njihove veljave
  s pomočjo:

Sprememba 66

Predlog sklepa

Člen 38 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Namen sodelovanja je lahko tudi okrepiti znanje, ohranjanje ter status materialne in nematerialne kulturne dediščine ČDO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Namen sodelovanja je lahko tudi okrepiti znanje, ohranjanje ter status materialne in nematerialne kulturne dediščine ČDO.

Sprememba 67

Predlog sklepa

Člen 44 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 44a |
| | Pogajanja o sporazumih o trgovini s tretjimi državami |
| | Pri pogajanjih o sporazumu o trgovini s tretjo državo si Unija prizadeva, da bi tarifne preferenciale za proizvode Unije razširili na proizvode s poreklom iz ČDO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 44a

Pogajanja o sporazumih o trgovini s tretjimi državami

Pri pogajanjih o sporazumu o trgovini s tretjo državo si Unija prizadeva, da bi tarifne preferenciale za proizvode Unije razširili na proizvode s poreklom iz ČDO.

Sprememba 68

Predlog sklepa

Člen 54 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kadar trgovinski sporazumi, o katerih se pogaja s tretjimi državami, utegnejo ogroziti tradicionalne trgovinske sektorje, značilne za ČDO, Komisija izvede predhodno oceno učinka morebitnih posledic v skladu z merili, ki sta jih opredelila Mednarodna organizacija dela in OZN. Ko so ocene pripravljene, jih Komisija pred sklenitvijo zadevnih mednarodnih sporazumov posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, vladnim in lokalnim organom ČDO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Kadar trgovinski sporazumi, o katerih se pogaja s tretjimi državami, utegnejo ogroziti tradicionalne trgovinske sektorje, značilne za ČDO, Komisija izvede predhodno oceno učinka morebitnih posledic v skladu z merili, ki sta jih opredelila Mednarodna organizacija dela in OZN. Ko so ocene pripravljene, jih Komisija pred sklenitvijo zadevnih mednarodnih sporazumov posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, vladnim in lokalnim organom ČDO.

Sprememba 69

Predlog sklepa

Člen 57 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | omogočanjem odprave ovir v trgovini ali naložbe za blago in storitve, ki so še posebej pomembne za ublažitev posledic podnebnih sprememb, kot so trajnostno obnovljiva energija in energetsko učinkoviti izdelki in storitve, vključno s sprejetjem okvirov politike za uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij in s spodbujanjem uveljavitve standardov, ki upoštevajo okoljske in gospodarske potrebe in zmanjšujejo tehnične ovire v trgovini; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

omogočanjem odprave ovir v trgovini ali naložbe za blago in storitve, ki so še posebej pomembne za ublažitev posledic podnebnih sprememb, kot so trajnostno obnovljiva energija in energetsko učinkoviti izdelki in storitve, vključno s sprejetjem okvirov politike za uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij in s spodbujanjem uveljavitve standardov, ki upoštevajo okoljske in gospodarske potrebe in zmanjšujejo tehnične ovire v trgovini;

| (b) | omogočanjem odprave ovir v trgovini ali naložbe za blago in storitve, ki so še posebej pomembne za ublažitev posledic podnebnih sprememb, kot so trajnostno obnovljiva energija in energetsko učinkoviti izdelki in storitve, vključno s sprejetjem okvirov politike za uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij in s spodbujanjem uveljavitve standardov, ki upoštevajo okoljske
  , socialne
  in gospodarske potrebe in zmanjšujejo tehnične ovire v trgovini; |
| --- | --- |

(b)

omogočanjem odprave ovir v trgovini ali naložbe za blago in storitve, ki so še posebej pomembne za ublažitev posledic podnebnih sprememb, kot so trajnostno obnovljiva energija in energetsko učinkoviti izdelki in storitve, vključno s sprejetjem okvirov politike za uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij in s spodbujanjem uveljavitve standardov, ki upoštevajo okoljske
  , socialne
  in gospodarske potrebe in zmanjšujejo tehnične ovire v trgovini;

Sprememba 70

Predlog sklepa

Člen 57 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | spodbujanjem trgovine z blagom, ki prispeva k socialnim razmeram in okolju prijaznim praksam, vključno z blagom, ki je predmet prostovoljnih sistemov zagotavljanja trajnosti, kot so programi pravične in etične trgovine, eko oznake ter programi certificiranja za proizvode naravnega izvora; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

spodbujanjem trgovine z blagom, ki prispeva k socialnim razmeram in okolju prijaznim praksam, vključno z blagom, ki je predmet prostovoljnih sistemov zagotavljanja trajnosti, kot so programi pravične in etične trgovine, eko oznake ter programi certificiranja za proizvode naravnega izvora;

| (c) | spodbujanjem trgovine z blagom, ki prispeva k socialnim razmeram in okolju prijaznim praksam, vključno z blagom, ki je predmet prostovoljnih sistemov zagotavljanja trajnosti, kot so programi pravične in etične trgovine, eko
  in socialne
  oznake ter programi certificiranja za proizvode naravnega izvora; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanjem trgovine z blagom, ki prispeva k socialnim razmeram in okolju prijaznim praksam, vključno z blagom, ki je predmet prostovoljnih sistemov zagotavljanja trajnosti, kot so programi pravične in etične trgovine, eko
  in socialne
  oznake ter programi certificiranja za proizvode naravnega izvora;

Sprememba 71

Predlog sklepa

Člen 62

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V okviru pridružitve lahko sodelovanje na področju potrošniške politike, varovanja zdravja potrošnikov in trgovine vključuje pripravo zakonov in predpisov na področju potrošniške politike in varstva zdravja potrošnikov, z namenom preprečevanja nepotrebnih ovir v trgovini. | V okviru pridružitve lahko sodelovanje na področju potrošniške politike, varovanja zdravja potrošnikov in trgovine vključuje
  možnost začasnega priznavanja pravil in postopkov iz ČDO ter
  pripravo zakonov in predpisov na področju potrošniške politike in varstva zdravja potrošnikov, z namenom preprečevanja nepotrebnih ovir v trgovini. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

V okviru pridružitve lahko sodelovanje na področju potrošniške politike, varovanja zdravja potrošnikov in trgovine vključuje pripravo zakonov in predpisov na področju potrošniške politike in varstva zdravja potrošnikov, z namenom preprečevanja nepotrebnih ovir v trgovini.

V okviru pridružitve lahko sodelovanje na področju potrošniške politike, varovanja zdravja potrošnikov in trgovine vključuje
  možnost začasnega priznavanja pravil in postopkov iz ČDO ter
  pripravo zakonov in predpisov na področju potrošniške politike in varstva zdravja potrošnikov, z namenom preprečevanja nepotrebnih ovir v trgovini.

Sprememba 72

Predlog sklepa

Člen 68 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | krepitev zmogljivosti ČDO za oblikovanje in izvajanje politik, potrebnih za razvoj trgovine z blagom in storitvami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

krepitev zmogljivosti ČDO za oblikovanje in izvajanje politik, potrebnih za razvoj trgovine z blagom in storitvami;

| (a) | krepitev zmogljivosti ČDO za oblikovanje in izvajanje politik, potrebnih za razvoj trgovine z blagom in storitvami
  , zlasti z novimi informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami
  ; |
| --- | --- |

(a)

krepitev zmogljivosti ČDO za oblikovanje in izvajanje politik, potrebnih za razvoj trgovine z blagom in storitvami
  , zlasti z novimi informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami
  ;

Sprememba 73

Predlog sklepa

Člen 68 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | spodbujanje prizadevanj ČDO za vzpostavitev ustrezne pravnih, regulativnih in institucionalnih okvirov ter potrebnih upravnih postopkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

spodbujanje prizadevanj ČDO za vzpostavitev ustrezne pravnih, regulativnih in institucionalnih okvirov ter potrebnih upravnih postopkov;

| (b) | spodbujanje prizadevanj ČDO za vzpostavitev ustreznih pravnih, regulativnih in institucionalnih okvirov ter potrebnih upravnih postopkov
  , da se omogoči zlasti izboljšanje socialnih standardov in vzpostavi socialno ozračje, ki bo naklonjeno rasti
  ; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje prizadevanj ČDO za vzpostavitev ustreznih pravnih, regulativnih in institucionalnih okvirov ter potrebnih upravnih postopkov
  , da se omogoči zlasti izboljšanje socialnih standardov in vzpostavi socialno ozračje, ki bo naklonjeno rasti
  ;

Sprememba 74

Predlog sklepa

Člen 68 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | omogočanje razvoja trga in proizvodov, vključno z izboljšanjem kakovosti proizvodov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

omogočanje razvoja trga in proizvodov, vključno z izboljšanjem kakovosti proizvodov;

| (d) | omogočanje razvoja
  ter diverzifikacije
  trga in proizvodov, vključno z izboljšanjem kakovosti proizvodov; |
| --- | --- |

(d)

omogočanje razvoja
  ter diverzifikacije
  trga in proizvodov, vključno z izboljšanjem kakovosti proizvodov;

Sprememba 75

Predlog sklepa

Člen 68 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | prispevanje k razvoju človeških virov in poklicnih znanj v zvezi s trgovino z blagom in storitvami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(e)

prispevanje k razvoju človeških virov in poklicnih znanj v zvezi s trgovino z blagom in storitvami;

| (e) | prispevanje k razvoju človeških virov in poklicnih znanj
  z nudenjem primernih usposabljanj
  v zvezi s trgovino z blagom in storitvami; |
| --- | --- |

(e)

prispevanje k razvoju človeških virov in poklicnih znanj
  z nudenjem primernih usposabljanj
  v zvezi s trgovino z blagom in storitvami;

Sprememba 76

Predlog sklepa

Člen 68 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | krepitev zmogljivosti poslovnih posrednikov za zagotavljanje storitev podjetjem v ČDO, ki so pomembne za njihove izvozne dejavnosti, kot so informacije o stanju na trgu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(f)

krepitev zmogljivosti poslovnih posrednikov za zagotavljanje storitev podjetjem v ČDO, ki so pomembne za njihove izvozne dejavnosti, kot so informacije o stanju na trgu;

| (f) | krepitev zmogljivosti poslovnih posrednikov za zagotavljanje storitev podjetjem v ČDO, ki so pomembne za njihove izvozne dejavnosti, kot so informacije o stanju na trgu
  , z boljšo uporabo novih tehnologij
  ; |
| --- | --- |

(f)

krepitev zmogljivosti poslovnih posrednikov za zagotavljanje storitev podjetjem v ČDO, ki so pomembne za njihove izvozne dejavnosti, kot so informacije o stanju na trgu
  , z boljšo uporabo novih tehnologij
  ;

Sprememba 77

Predlog sklepa

Člen 79 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Unija podpira prizadevanja ČDO za razvoj zanesljivih statističnih podatkov o teh področjih. | 2.   Unija podpira prizadevanja ČDO za razvoj zanesljivih statističnih podatkov o teh področjih.
  Poleg tega podpira ČDO v prizadevanjih za izboljšanje primerljivosti njihovih makroekonomskih kazalnikov, zlasti z izračunom paritete kupne moči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Unija podpira prizadevanja ČDO za razvoj zanesljivih statističnih podatkov o teh področjih.

2.   Unija podpira prizadevanja ČDO za razvoj zanesljivih statističnih podatkov o teh področjih.
  Poleg tega podpira ČDO v prizadevanjih za izboljšanje primerljivosti njihovih makroekonomskih kazalnikov, zlasti z izračunom paritete kupne moči.

Sprememba 78

Predlog sklepa

Člen 80 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Na pobudo ČDO se študije ali ukrepi tehnične pomoči lahko financirajo v povezavi z izvajanjem dejavnosti, ki so predvidene v 
  programskih dokumentih
  . Komisija se lahko odloči za financiranje teh ukrepov bodisi iz programljive pomoči bodisi iz sredstev za ukrepe tehničnega sodelovanja. | 2.   Na pobudo ČDO se študije ali ukrepi tehnične pomoči lahko financirajo v povezavi z izvajanjem dejavnosti, ki so predvidene v 
  tem sklepu
  . Komisija se lahko odloči za financiranje teh ukrepov bodisi iz programljive pomoči bodisi iz sredstev za ukrepe tehničnega sodelovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Na pobudo ČDO se študije ali ukrepi tehnične pomoči lahko financirajo v povezavi z izvajanjem dejavnosti, ki so predvidene v 
  programskih dokumentih
  . Komisija se lahko odloči za financiranje teh ukrepov bodisi iz programljive pomoči bodisi iz sredstev za ukrepe tehničnega sodelovanja.

2.   Na pobudo ČDO se študije ali ukrepi tehnične pomoči lahko financirajo v povezavi z izvajanjem dejavnosti, ki so predvidene v 
  tem sklepu
  . Komisija se lahko odloči za financiranje teh ukrepov bodisi iz programljive pomoči bodisi iz sredstev za ukrepe tehničnega sodelovanja.

Sprememba 79

Predlog sklepa

Člen 80 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija vsaj enkrat letno, po možnosti v povezavi s forumom EU–ČDO, organizira strokovno srečanje regionalnih odredbodajalcev in odredbodajalcev na podlagi prenosa, da bi okrepili strokovni dialog ter izboljšali načrtovanje in izvrševanje sredstev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Komisija vsaj enkrat letno, po možnosti v povezavi s forumom EU–ČDO, organizira strokovno srečanje regionalnih odredbodajalcev in odredbodajalcev na podlagi prenosa, da bi okrepili strokovni dialog ter izboljšali načrtovanje in izvrševanje sredstev.

Sprememba 80

Predlog sklepa

Člen 82 – odstavek 4 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija zagotovi, da so v pravilih programiranja upoštevani omejeni človeški in upravni viri ČDO ter njihove institucionalne vezi z državo članico, s katero so povezani. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija zagotovi, da so v pravilih programiranja upoštevani omejeni človeški in upravni viri ČDO ter njihove institucionalne vezi z državo članico, s katero so povezani.

Sprememba 81

Predlog sklepa

Člen 82 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Upravni organi ČDO in Komisija so skupaj odgovorni za odobritev programskega dokumenta. | 5.   Upravni organi ČDO in Komisija so skupaj odgovorni za odobritev programskega dokumenta.
  V zvezi s tem o programskem dokumentu poteka izmenjava mnenj med ČDO, zadevno državo članico in Komisijo. Kot del te izmenjave mnenj potekajo strokovna srečanja med regionalnimi odredbodajalci in vsemi predstavniki Komisije ter uradov in delegacij, ki jih zadeva programiranje, po možnosti kot nadaljevanje dialoga foruma ČDO–EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Upravni organi ČDO in Komisija so skupaj odgovorni za odobritev programskega dokumenta.

5.   Upravni organi ČDO in Komisija so skupaj odgovorni za odobritev programskega dokumenta.
  V zvezi s tem o programskem dokumentu poteka izmenjava mnenj med ČDO, zadevno državo članico in Komisijo. Kot del te izmenjave mnenj potekajo strokovna srečanja med regionalnimi odredbodajalci in vsemi predstavniki Komisije ter uradov in delegacij, ki jih zadeva programiranje, po možnosti kot nadaljevanje dialoga foruma ČDO–EU.

Sprememba 82

Predlog sklepa

Člen 83 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija sredstva 11. ERS v ČDO izvrši na načine, določene v finančni uredbi 11. ERS in v skladu s pogoji, določenimi v tem sklepu in njegovih izvedbenih ukrepih. V ta namen z ustreznimi organi ČDO sklene sporazume o financiranju. | 1.   Komisija sredstva 11. ERS v ČDO izvrši na načine, določene v finančni uredbi 11. ERS in v skladu s pogoji, določenimi v tem sklepu in njegovih izvedbenih ukrepih. V ta namen z ustreznimi organi ČDO sklene sporazume o financiranju
  in organizira strokovna srečanja z regionalnimi odredbodajalci in vsemi predstavniki služb Komisije, uradov in delegacij, ki jih zadeva izvajanje programiranja, po možnosti kot nadaljevanje dialoga foruma ČDO–EU
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Komisija sredstva 11. ERS v ČDO izvrši na načine, določene v finančni uredbi 11. ERS in v skladu s pogoji, določenimi v tem sklepu in njegovih izvedbenih ukrepih. V ta namen z ustreznimi organi ČDO sklene sporazume o financiranju.

1.   Komisija sredstva 11. ERS v ČDO izvrši na načine, določene v finančni uredbi 11. ERS in v skladu s pogoji, določenimi v tem sklepu in njegovih izvedbenih ukrepih. V ta namen z ustreznimi organi ČDO sklene sporazume o financiranju
  in organizira strokovna srečanja z regionalnimi odredbodajalci in vsemi predstavniki služb Komisije, uradov in delegacij, ki jih zadeva izvajanje programiranja, po možnosti kot nadaljevanje dialoga foruma ČDO–EU
  .

Sprememba 83

Predlog sklepa

Člen 84 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Komisija obvesti odbor o spremljanju izvajanja, vrednotenju in spremembi programskih dokumentov. | 8.   Komisija
  istočasno
  obvesti odbor
  in Evropski parlament
  o spremljanju izvajanja, vrednotenju in spremembi programskih dokumentov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

8.   Komisija obvesti odbor o spremljanju izvajanja, vrednotenju in spremembi programskih dokumentov.

8.   Komisija
  istočasno
  obvesti odbor
  in Evropski parlament
  o spremljanju izvajanja, vrednotenju in spremembi programskih dokumentov.

Sprememba 84

Predlog sklepa

Člen 88 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   ČDO
  so upravičeni tudi do podpore
  v okviru programov Unije za sodelovanje z drugimi državami
  , zlasti državami v razvoju,
  ob upoštevanju pravil, ciljev in ureditev iz teh programov. | 2.   ČDO
  prejemajo podporo
  v okviru programov Unije za sodelovanje z drugimi državami ob upoštevanju pravil, ciljev in ureditev iz teh programov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   ČDO
  so upravičeni tudi do podpore
  v okviru programov Unije za sodelovanje z drugimi državami
  , zlasti državami v razvoju,
  ob upoštevanju pravil, ciljev in ureditev iz teh programov.

2.   ČDO
  prejemajo podporo
  v okviru programov Unije za sodelovanje z drugimi državami ob upoštevanju pravil, ciljev in ureditev iz teh programov.

Sprememba 85

Predlog sklepa

Člen 88 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Za zagotovitev uspešne in učinkovite udeležbe ČDO v različnih horizontalnih programih Unije Komisija oblikuje resnično „strategijo za ČDO“ in v vsakem generalnem direktoratu imenuje „referenta za ČDO“. Ti „referenti za ČDO“ sodelujejo pri pripravi letnih programov dela za vsak program, zlasti prek posvetovanj med službami, da se zagotovi ustrezno upoštevanje potreb in posebnosti ČDO. Komisija poleg tega v čim krajšem času uradno obvesti ČDO o objavi razpisov za zbiranje predlogov v okviru različnih horizontalnih programov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Za zagotovitev uspešne in učinkovite udeležbe ČDO v različnih horizontalnih programih Unije Komisija oblikuje resnično „strategijo za ČDO“ in v vsakem generalnem direktoratu imenuje „referenta za ČDO“. Ti „referenti za ČDO“ sodelujejo pri pripravi letnih programov dela za vsak program, zlasti prek posvetovanj med službami, da se zagotovi ustrezno upoštevanje potreb in posebnosti ČDO. Komisija poleg tega v čim krajšem času uradno obvesti ČDO o objavi razpisov za zbiranje predlogov v okviru različnih horizontalnih programov.

Sprememba 86

Predlog sklepa

Člen 89 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, ki dopolnjujejo pravila iz tega sklepa, in sicer v 
  12 mesecih
  od začetka njegove veljavnosti, in spreminjajo dodatke Priloge VI za namene upoštevanja tehnološkega razvoja in sprememb v carinski zakonodaji, v skladu s postopkom iz člena 90. | 1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, ki dopolnjujejo pravila iz tega sklepa, in sicer v 
  6 mesecih
  od začetka njegove veljavnosti, in spreminjajo dodatke Priloge VI za namene upoštevanja tehnološkega razvoja in sprememb v carinski zakonodaji, v skladu s postopkom iz člena 90. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, ki dopolnjujejo pravila iz tega sklepa, in sicer v 
  12 mesecih
  od začetka njegove veljavnosti, in spreminjajo dodatke Priloge VI za namene upoštevanja tehnološkega razvoja in sprememb v carinski zakonodaji, v skladu s postopkom iz člena 90.

1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, ki dopolnjujejo pravila iz tega sklepa, in sicer v 
  6 mesecih
  od začetka njegove veljavnosti, in spreminjajo dodatke Priloge VI za namene upoštevanja tehnološkega razvoja in sprememb v carinski zakonodaji, v skladu s postopkom iz člena 90.

Sprememba 87

Predlog sklepa

Člen 90 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Pooblastilo iz člena 89 lahko Svet kadar koli prekliče. S sklepom o preklicu pooblastila pooblastilo iz navedenega sklepa preneha. Sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na dan, ki je v njem naveden. Na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov ne vpliva. | 3.   Pooblastilo iz člena 89 lahko Svet kadar koli prekliče. S sklepom o preklicu pooblastila pooblastilo iz navedenega sklepa preneha. Sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na dan, ki je v njem naveden. Na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov ne vpliva. |
| | Ko Svet začne notranji postopek za odločitev o morebitnem preklicu prenosa pooblastila, si o tem prizadeva obvestiti Evropski parlament in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve, pri tem pa navede preneseno pooblastilo, ki bi se lahko preklicalo, in možne razloge za preklic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Pooblastilo iz člena 89 lahko Svet kadar koli prekliče. S sklepom o preklicu pooblastila pooblastilo iz navedenega sklepa preneha. Sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na dan, ki je v njem naveden. Na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov ne vpliva.

3.   Pooblastilo iz člena 89 lahko Svet kadar koli prekliče. S sklepom o preklicu pooblastila pooblastilo iz navedenega sklepa preneha. Sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na dan, ki je v njem naveden. Na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov ne vpliva.

Ko Svet začne notranji postopek za odločitev o morebitnem preklicu prenosa pooblastila, si o tem prizadeva obvestiti Evropski parlament in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve, pri tem pa navede preneseno pooblastilo, ki bi se lahko preklicalo, in možne razloge za preklic.

Sprememba 88

Predlog sklepa

Člen 90 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem uradno obvesti Svet. | 4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem
  istočasno
  uradno obvesti
  Evropski parlament in
  Svet. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem uradno obvesti Svet.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem
  istočasno
  uradno obvesti
  Evropski parlament in
  Svet.

Sprememba 89

Predlog sklepa

Člen 90 – odstavek 5 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Če namerava Svet nasprotovati, si prizadeva, da o tem v razumnem času pred sprejetjem končne odločitve obvesti Evropski parlament, pri tem pa navede, kateremu delegiranemu aktu namerava nasprotovati in razloge za nasprotovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Če namerava Svet nasprotovati, si prizadeva, da o tem v razumnem času pred sprejetjem končne odločitve obvesti Evropski parlament, pri tem pa navede, kateremu delegiranemu aktu namerava nasprotovati in razloge za nasprotovanje.

Sprememba 90

Predlog sklepa

Člen 90 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 90a |
| | Nujni postopek |
| | 1.
     
  Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu navaja razloge za uporabo nujnega postopka. |
| | 2.
     
  Svet lahko delegiranemu aktu nasprotuje v skladu s postopkom iz člena 90(5). V tem primeru Komisija, ko jo Svet obvesti o nasprotovanju, akt nemudoma razveljavi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 90a

Nujni postopek

1.
     
  Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu navaja razloge za uporabo nujnega postopka.

2.
     
  Svet lahko delegiranemu aktu nasprotuje v skladu s postopkom iz člena 90(5). V tem primeru Komisija, ko jo Svet obvesti o nasprotovanju, akt nemudoma razveljavi.

Sprememba 91

Predlog sklepa

Člen 91 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Svet v skladu s Pogodbo odloča o vseh potrebnih prilagoditvah tega sklepa, kadar: | Svet
  po posvetovanju z Evropskim parlamentom
  v skladu s Pogodbo odloča o vseh potrebnih prilagoditvah tega sklepa, kadar: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Svet v skladu s Pogodbo odloča o vseh potrebnih prilagoditvah tega sklepa, kadar:

Svet
  po posvetovanju z Evropskim parlamentom
  v skladu s Pogodbo odloča o vseh potrebnih prilagoditvah tega sklepa, kadar:

Sprememba 92

Predlog sklepa

Priloga I

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| SEZNAM ODROČNIH ČEZMORSKIH DRŽAV IN OZEMELJ | SEZNAM ODROČNIH ČEZMORSKIH DRŽAV IN OZEMELJ |
| — | Falklandski otoki; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

SEZNAM ODROČNIH ČEZMORSKIH DRŽAV IN OZEMELJ

SEZNAM ODROČNIH ČEZMORSKIH DRŽAV IN OZEMELJ

—

Falklandski otoki;

| — | Falklandski otoki; |
| --- | --- |

—

Falklandski otoki;

| — | Sveta Helena, - Ascension, Tristan da Cunha; |
| --- | --- |

—

Sveta Helena, - Ascension, Tristan da Cunha;

| — | Sveta Helena, Ascension, Tristan da Cunha; |
| --- | --- |

—

Sveta Helena, Ascension, Tristan da Cunha;

| — | Saint Pierre in Miquelon. |
| --- | --- |

—

Saint Pierre in Miquelon.

| — | Saint Pierre in Miquelon; |
| --- | --- |

—

Saint Pierre in Miquelon;

| — | Wallis in Futuna
  . |
| --- | --- |

—

Wallis in Futuna
  .

Sprememba 93

Predlog sklepa

PRILOGA II – točka 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Za namene tega sklepa se skupni znesek finančne pomoči EU v višini [
  343,4 milijona
  ] EUR v okviru 11. ERS, ki je določen z Notranjim sporazumom o uvedbi 11. ERS, za sedemletno obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 razporedi na naslednji način: | 1.   Za namene tega sklepa se skupni znesek finančne pomoči EU v višini [
  360,57 milijona
  ] EUR v okviru 11. ERS, ki je določen z Notranjim sporazumom o uvedbi 11. ERS, za sedemletno obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 razporedi na naslednji način: |
| (a) | [
  330,4 milijona
  ] EUR v obliki nepovratnih sredstev za programljivo podporo za dolgoročni razvoj, humanitarno pomoč, nujno pomoč, pomoč za begunce in dodatno podporo ob nihanju prihodkov od izvoza ter podporo za regionalno sodelovanje in integracijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Za namene tega sklepa se skupni znesek finančne pomoči EU v višini [
  343,4 milijona
  ] EUR v okviru 11. ERS, ki je določen z Notranjim sporazumom o uvedbi 11. ERS, za sedemletno obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 razporedi na naslednji način:

1.   Za namene tega sklepa se skupni znesek finančne pomoči EU v višini [
  360,57 milijona
  ] EUR v okviru 11. ERS, ki je določen z Notranjim sporazumom o uvedbi 11. ERS, za sedemletno obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 razporedi na naslednji način:

(a)

[
  330,4 milijona
  ] EUR v obliki nepovratnih sredstev za programljivo podporo za dolgoročni razvoj, humanitarno pomoč, nujno pomoč, pomoč za begunce in dodatno podporo ob nihanju prihodkov od izvoza ter podporo za regionalno sodelovanje in integracijo;

| (a) | [
  345,57 milijona
  ] EUR v obliki nepovratnih sredstev za programljivo podporo za dolgoročni razvoj, humanitarno pomoč, nujno pomoč, pomoč za begunce in dodatno podporo ob nihanju prihodkov od izvoza ter podporo za regionalno sodelovanje in integracijo; |
| --- | --- |

(a)

[
  345,57 milijona
  ] EUR v obliki nepovratnih sredstev za programljivo podporo za dolgoročni razvoj, humanitarno pomoč, nujno pomoč, pomoč za begunce in dodatno podporo ob nihanju prihodkov od izvoza ter podporo za regionalno sodelovanje in integracijo;

| (b) | [5 milijonov] EUR za financiranje subvencij obresti in tehnične pomoči v okviru investicijskih skladov ČDO iz Priloge IV; |
| --- | --- |

(b)

[5 milijonov] EUR za financiranje subvencij obresti in tehnične pomoči v okviru investicijskih skladov ČDO iz Priloge IV;

| (b) | [5 milijonov] EUR za financiranje subvencij obresti in tehnične pomoči v okviru investicijskih skladov ČDO iz Priloge IV; |
| --- | --- |

(b)

[5 milijonov] EUR za financiranje subvencij obresti in tehnične pomoči v okviru investicijskih skladov ČDO iz Priloge IV;

| (c) | [
  8 milijonov
  ] EUR za študije ali ukrepe tehnične pomoči v skladu s členom 79 tega sklepa in za splošno ovrednotenje tega sklepa, ki ga je treba opraviti najpozneje štiri leta pred iztekom njegove veljavnosti. |
| --- | --- |

(c)

[
  8 milijonov
  ] EUR za študije ali ukrepe tehnične pomoči v skladu s členom 79 tega sklepa in za splošno ovrednotenje tega sklepa, ki ga je treba opraviti najpozneje štiri leta pred iztekom njegove veljavnosti.

| (c) | [
  10 milijonov
  ] EUR za študije ali ukrepe tehnične pomoči v skladu s členom 79 tega sklepa in za splošno ovrednotenje tega sklepa, ki ga je treba opraviti najpozneje štiri leta pred iztekom njegove veljavnosti. |
| --- | --- |

(c)

[
  10 milijonov
  ] EUR za študije ali ukrepe tehnične pomoči v skladu s členom 79 tega sklepa in za splošno ovrednotenje tega sklepa, ki ga je treba opraviti najpozneje štiri leta pred iztekom njegove veljavnosti.

Sprememba 94

Predlog sklepa

PRILOGA II – člen 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Znesek [
  330,4 milijona
  ] EUR iz člena 1(1)(a) se dodeli na podlagi potreb in uspešnosti ČDO v skladu z naslednjimi merili: | Znesek [
  345,57 milijona
  ] EUR iz člena 1(1)(a) se dodeli na podlagi potreb in uspešnosti ČDO v skladu z naslednjimi merili: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Znesek [
  330,4 milijona
  ] EUR iz člena 1(1)(a) se dodeli na podlagi potreb in uspešnosti ČDO v skladu z naslednjimi merili:

Znesek [
  345,57 milijona
  ] EUR iz člena 1(1)(a) se dodeli na podlagi potreb in uspešnosti ČDO v skladu z naslednjimi merili:

Sprememba 95

Predlog sklepa

PRILOGA II – točka 3 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   [
  105 milijonov
  ] EUR bo dodeljenih za podporo regionalnemu sodelovanju in integraciji v skladu s členom 7 tega sklepa, zlasti v zvezi s prednostnimi nalogami in področji skupnega interesa iz člena 5 ter s pomočjo posvetovanj prek primerov partnerstva EU-ČDO iz člena 13. Prizadevalo si bo za povezavo z drugimi finančnimi instrumenti Unije ter sodelovanje med ČDO in najbolj oddaljenimi regijami iz člena 349 Pogodbe. | 2.   [
  120,17 milijonov
  ] EUR bo dodeljenih za podporo regionalnemu sodelovanju in integraciji v skladu s členom 7 tega sklepa, zlasti v zvezi s prednostnimi nalogami in področji skupnega interesa iz člena 5 ter s pomočjo posvetovanj prek primerov partnerstva EU-ČDO iz člena 13. Prizadevalo si bo za povezavo z drugimi finančnimi instrumenti Unije ter sodelovanje med ČDO in najbolj oddaljenimi regijami iz člena 349 Pogodbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   [
  105 milijonov
  ] EUR bo dodeljenih za podporo regionalnemu sodelovanju in integraciji v skladu s členom 7 tega sklepa, zlasti v zvezi s prednostnimi nalogami in področji skupnega interesa iz člena 5 ter s pomočjo posvetovanj prek primerov partnerstva EU-ČDO iz člena 13. Prizadevalo si bo za povezavo z drugimi finančnimi instrumenti Unije ter sodelovanje med ČDO in najbolj oddaljenimi regijami iz člena 349 Pogodbe.

2.   [
  120,17 milijonov
  ] EUR bo dodeljenih za podporo regionalnemu sodelovanju in integraciji v skladu s členom 7 tega sklepa, zlasti v zvezi s prednostnimi nalogami in področji skupnega interesa iz člena 5 ter s pomočjo posvetovanj prek primerov partnerstva EU-ČDO iz člena 13. Prizadevalo si bo za povezavo z drugimi finančnimi instrumenti Unije ter sodelovanje med ČDO in najbolj oddaljenimi regijami iz člena 349 Pogodbe.

Sprememba 96

Predlog sklepa

PRILOGA VI – člen 3 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | izdelki ribogojstva, kadar so ribe, raki in mehkužci tam
  rojeni in
  vzrejeni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(g)

izdelki ribogojstva, kadar so ribe, raki in mehkužci tam
  rojeni in
  vzrejeni;

| (g) | izdelki ribogojstva, kadar so ribe, raki in mehkužci tam vzrejeni; |
| --- | --- |

(g)

izdelki ribogojstva, kadar so ribe, raki in mehkužci tam vzrejeni;

Sprememba 97

Predlog sklepa

Priloga VI – člen 10 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   
  Komisija ukrep,
  s katerim odobri kumulacijo iz odstavka 1
  , sprejme z izvedbenimi akti
  .
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 64(2). | 6.   
  Na Komisijo se v skladu s členom 90 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z ukrepom
  , s katerim odobri kumulacijo iz odstavka 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6.   
  Komisija ukrep,
  s katerim odobri kumulacijo iz odstavka 1
  , sprejme z izvedbenimi akti
  .
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 64(2).

6.   
  Na Komisijo se v skladu s členom 90 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z ukrepom
  , s katerim odobri kumulacijo iz odstavka 1.

Sprememba 98

Predlog sklepa

PRILOGA VI – člen 16 – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Odstopanja se ČDO odobrijo za ribiške proizvode v mejah letne kvote 2 500 ton za ribiške proizvode, ki se uvrščajo v oznake KN 030471, 030483, 030532, 030562, 030614, 0307299010 in 160510. |
| | Zahteve za odstopanje ČDO ali država članica predloži odboru v skladu z zgoraj omenjeno kvoto, ta pa jih samodejno odobri in uveljavi z odločbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6a.
     
  Odstopanja se ČDO odobrijo za ribiške proizvode v mejah letne kvote 2 500 ton za ribiške proizvode, ki se uvrščajo v oznake KN 030471, 030483, 030532, 030562, 030614, 0307299010 in 160510.

Zahteve za odstopanje ČDO ali država članica predloži odboru v skladu z zgoraj omenjeno kvoto, ta pa jih samodejno odobri in uveljavi z odločbo.

Sprememba 99

Predlog sklepa

Priloga VI – člen 16 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   
  Komisija ukrep,
  s katerim odobri začasno odstopanje iz odstavka 1
  , sprejme z izvedbenimi akti
  .
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 64(2). | 8.   
  Na Komisijo se v skladu s členom 90 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z ukrepom
  , s katerim odobri začasno odstopanje iz odstavka 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

8.   
  Komisija ukrep,
  s katerim odobri začasno odstopanje iz odstavka 1
  , sprejme z izvedbenimi akti
  .
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 64(2).

8.   
  Na Komisijo se v skladu s členom 90 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z ukrepom
  , s katerim odobri začasno odstopanje iz odstavka 1.

Sprememba 100

Predlog sklepa

Priloga VI – člen 63 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Komisija ukrep
  , s katerim odobri začasno odstopanje iz odstavka 1
  , sprejme z izvedbenimi akti
  .
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 64(2). | 3.   
  Na Komisijo se v skladu s členom 90 prenese pooblastilo sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z ukrepom
  , s katerim odobri začasno odstopanje iz odstavka 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   
  Komisija ukrep
  , s katerim odobri začasno odstopanje iz odstavka 1
  , sprejme z izvedbenimi akti
  .
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 64(2).

3.   
  Na Komisijo se v skladu s členom 90 prenese pooblastilo sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z ukrepom
  , s katerim odobri začasno odstopanje iz odstavka 1.

Sprememba 101

Predlog sklepa

Priloga VI – člen 64

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Postopki v odboru | črtano |
| 1.
     
  Komisiji pomaga Odbor za carinski zakonik, ustanovljen s členom 247a Uredbe (EGS) št. 2913/92. | |
| 2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Postopki v odboru

črtano

1.
     
  Komisiji pomaga Odbor za carinski zakonik, ustanovljen s členom 247a Uredbe (EGS) št. 2913/92.

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Sprememba 102

Predlog sklepa

Priloga VII – člen 2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Če Komisija meni, da obstajajo zadostni dokazi za upravičenost začasnega preklica zaradi razlogov iz odstavkov 1 in 2 člena 1 te priloge, lahko začasno prekliče preferencialne režime, določene s tem sklepom, za vse ali nekatere izdelke s poreklom iz države upravičenke, pod pogojem, da najprej: | 1.   Če Komisija meni, da obstajajo zadostni dokazi za upravičenost začasnega preklica zaradi razlogov iz odstavkov 1 in 2 člena 1 te priloge, lahko
  z delegiranimi akti v skladu s členom 90
  začasno prekliče preferencialne režime, določene s tem sklepom, za vse ali nekatere izdelke s poreklom iz države upravičenke, pod pogojem, da najprej: |
| (a) | opravi posvetovanje z odborom iz člena 10 Priloge VIII v skladu s postopkom iz odstavka 2 člena 3; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Če Komisija meni, da obstajajo zadostni dokazi za upravičenost začasnega preklica zaradi razlogov iz odstavkov 1 in 2 člena 1 te priloge, lahko začasno prekliče preferencialne režime, določene s tem sklepom, za vse ali nekatere izdelke s poreklom iz države upravičenke, pod pogojem, da najprej:

1.   Če Komisija meni, da obstajajo zadostni dokazi za upravičenost začasnega preklica zaradi razlogov iz odstavkov 1 in 2 člena 1 te priloge, lahko
  z delegiranimi akti v skladu s členom 90
  začasno prekliče preferencialne režime, določene s tem sklepom, za vse ali nekatere izdelke s poreklom iz države upravičenke, pod pogojem, da najprej:

(a)

opravi posvetovanje z odborom iz člena 10 Priloge VIII v skladu s postopkom iz odstavka 2 člena 3;

| (b) | pozove države članice, naj sprejmejo previdnostne ukrepe, potrebne za varovanje finančnih interesov Unije in/ali za zagotavljanje, da država upravičenka izpolnjuje svoje obveznosti; ter |
| --- | --- |

(b)

pozove države članice, naj sprejmejo previdnostne ukrepe, potrebne za varovanje finančnih interesov Unije in/ali za zagotavljanje, da država upravičenka izpolnjuje svoje obveznosti; ter

| (b) | pozove države članice, naj sprejmejo previdnostne ukrepe, potrebne za varovanje finančnih interesov Unije in/ali za zagotavljanje, da država upravičenka izpolnjuje svoje obveznosti; ter |
| --- | --- |

(b)

pozove države članice, naj sprejmejo previdnostne ukrepe, potrebne za varovanje finančnih interesov Unije in/ali za zagotavljanje, da država upravičenka izpolnjuje svoje obveznosti; ter

| (c) | objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije, v katerem navede, da obstajajo razlogi za utemeljen dvom v uporabo preferencialnih režimov in/ali izpolnjevanje obveznosti s strani države upravičenke, zaradi česar lahko postane vprašljiva upravičenost te države do nadaljnjega uživanja ugodnosti iz tega sklepa. |
| --- | --- |

(c)

objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije, v katerem navede, da obstajajo razlogi za utemeljen dvom v uporabo preferencialnih režimov in/ali izpolnjevanje obveznosti s strani države upravičenke, zaradi česar lahko postane vprašljiva upravičenost te države do nadaljnjega uživanja ugodnosti iz tega sklepa.

| (c) | objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije, v katerem navede, da obstajajo razlogi za utemeljen dvom v uporabo preferencialnih režimov in/ali izpolnjevanje obveznosti s strani države upravičenke, zaradi česar lahko postane vprašljiva upravičenost te države do nadaljnjega uživanja ugodnosti iz tega sklepa. |
| --- | --- |

(c)

objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije, v katerem navede, da obstajajo razlogi za utemeljen dvom v uporabo preferencialnih režimov in/ali izpolnjevanje obveznosti s strani države upravičenke, zaradi česar lahko postane vprašljiva upravičenost te države do nadaljnjega uživanja ugodnosti iz tega sklepa.

Komisija obvesti zadevno ČDO o vsakem sklepu, sprejetem v skladu s tem odstavkom, preden ta začne veljati.
  Komisija o takih sklepih uradno obvesti tudi odbor iz člena 10 Priloge VIII.

Komisija obvesti zadevno ČDO o vsakem sklepu, sprejetem v skladu s tem odstavkom, preden ta začne veljati.

Sprememba 103

Predlog sklepa

Priloga VII – člen 2 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Obdobje začasnega preklica ne presega 6 mesecev. Po preteku tega obdobja Komisija sklene, ali bo začasni preklic
  po tem, ko je o tem obvestila odbor iz člena 10 Priloge VIII,
  ukinila ali bo v skladu s postopkom iz odstavka 1 tega člena obdobje začasnega preklica podaljšala. | 2.   Obdobje začasnega preklica ne presega 6 mesecev. Po preteku tega obdobja Komisija sklene, ali bo začasni preklic ukinila ali bo v skladu s postopkom iz odstavka 1 tega člena obdobje začasnega preklica podaljšala. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Obdobje začasnega preklica ne presega 6 mesecev. Po preteku tega obdobja Komisija sklene, ali bo začasni preklic
  po tem, ko je o tem obvestila odbor iz člena 10 Priloge VIII,
  ukinila ali bo v skladu s postopkom iz odstavka 1 tega člena obdobje začasnega preklica podaljšala.

2.   Obdobje začasnega preklica ne presega 6 mesecev. Po preteku tega obdobja Komisija sklene, ali bo začasni preklic ukinila ali bo v skladu s postopkom iz odstavka 1 tega člena obdobje začasnega preklica podaljšala.

Sprememba 104

Predlog sklepa

Priloga VII – člen 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Postopek v odboru | črtano |
| 1.
     
  Za namene izvajanja člena 2 Komisiji pomaga odbor iz člena 10 Priloge VIII. | |
| 2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Postopek v odboru

črtano

1.
     
  Za namene izvajanja člena 2 Komisiji pomaga odbor iz člena 10 Priloge VIII.

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Sprememba 105

Predlog sklepa

Priloga VIII – člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija sprejme predhodne nadzorne ukrepe v skladu s 
  svetovalnim
  postopkom iz člena 6 te priloge. | 2.   Komisija sprejme predhodne nadzorne ukrepe v skladu s postopkom iz člena 6 te priloge. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Komisija sprejme predhodne nadzorne ukrepe v skladu s 
  svetovalnim
  postopkom iz člena 6 te priloge.

2.   Komisija sprejme predhodne nadzorne ukrepe v skladu s postopkom iz člena 6 te priloge.

Sprememba 106

Predlog sklepa

Priloga VIII – člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Zaradi ustrezno utemeljenih nujnih razlogov v zvezi s poslabšanjem gospodarskega in/ali finančnega položaja proizvajalcev Unije, ki bi ga bilo težko izboljšati, se lahko uvedejo začasni ukrepi. Začasni ukrepi se ne uporabljajo več kot 200 dni. Komisija sprejme začasne ukrepe v skladu s 
  svetovalnim postopkom iz člena 10 te priloge
  . V nujnih primerih Komisija sprejme začasne zaščitne ukrepe, ki se začnejo uporabljati takoj
  , v skladu s postopkom iz člena 10 te priloge
  . | 1.   Zaradi ustrezno utemeljenih nujnih razlogov v zvezi s poslabšanjem gospodarskega in/ali finančnega položaja proizvajalcev Unije, ki bi ga bilo težko izboljšati, se lahko uvedejo začasni ukrepi. Začasni ukrepi se ne uporabljajo več kot 200 dni. Komisija sprejme začasne ukrepe
  z delegiranimi akti
  v skladu s 
  členom 90
  . V nujnih primerih Komisija
  z delegiranimi akti v skladu s členom 90
  sprejme začasne zaščitne ukrepe, ki se začnejo uporabljati takoj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Zaradi ustrezno utemeljenih nujnih razlogov v zvezi s poslabšanjem gospodarskega in/ali finančnega položaja proizvajalcev Unije, ki bi ga bilo težko izboljšati, se lahko uvedejo začasni ukrepi. Začasni ukrepi se ne uporabljajo več kot 200 dni. Komisija sprejme začasne ukrepe v skladu s 
  svetovalnim postopkom iz člena 10 te priloge
  . V nujnih primerih Komisija sprejme začasne zaščitne ukrepe, ki se začnejo uporabljati takoj
  , v skladu s postopkom iz člena 10 te priloge
  .

1.   Zaradi ustrezno utemeljenih nujnih razlogov v zvezi s poslabšanjem gospodarskega in/ali finančnega položaja proizvajalcev Unije, ki bi ga bilo težko izboljšati, se lahko uvedejo začasni ukrepi. Začasni ukrepi se ne uporabljajo več kot 200 dni. Komisija sprejme začasne ukrepe
  z delegiranimi akti
  v skladu s 
  členom 90
  . V nujnih primerih Komisija
  z delegiranimi akti v skladu s členom 90
  sprejme začasne zaščitne ukrepe, ki se začnejo uporabljati takoj.

Sprememba 107

Predlog sklepa

Priloga VIII – člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Kadar dokončno ugotovljena dejstva kažejo, da pogoji iz člena 2 te priloge niso izpolnjeni, Komisija
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 4 te priloge
  sprejme sklep o zaključku preiskave
  in postopkov
  . Komisija ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 9 te priloge objavi poročilo, ki vsebuje njene ugotovitve in utemeljene sklepe v zvezi z vsemi ustreznimi vprašanji, ki se nanašajo na dejansko stanje in pravno podlago. | 1.   Kadar dokončno ugotovljena dejstva kažejo, da pogoji iz člena 2 te priloge niso izpolnjeni, Komisija sprejme sklep o zaključku preiskave. Komisija ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 9 te priloge objavi poročilo, ki vsebuje njene ugotovitve in utemeljene sklepe v zvezi z vsemi ustreznimi vprašanji, ki se nanašajo na dejansko stanje in pravno podlago. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Kadar dokončno ugotovljena dejstva kažejo, da pogoji iz člena 2 te priloge niso izpolnjeni, Komisija
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 4 te priloge
  sprejme sklep o zaključku preiskave
  in postopkov
  . Komisija ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 9 te priloge objavi poročilo, ki vsebuje njene ugotovitve in utemeljene sklepe v zvezi z vsemi ustreznimi vprašanji, ki se nanašajo na dejansko stanje in pravno podlago.

1.   Kadar dokončno ugotovljena dejstva kažejo, da pogoji iz člena 2 te priloge niso izpolnjeni, Komisija sprejme sklep o zaključku preiskave. Komisija ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 9 te priloge objavi poročilo, ki vsebuje njene ugotovitve in utemeljene sklepe v zvezi z vsemi ustreznimi vprašanji, ki se nanašajo na dejansko stanje in pravno podlago.

Sprememba 108

Predlog sklepa

Priloga VIII – člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Kadar dokončno ugotovljena dejstva kažejo, da so pogoji iz člena 2 te priloge izpolnjeni, Komisija sprejme sklep o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 4
  . Komisija ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 9 te priloge objavi poročilo s povzetkom bistvenih dejstev in premislekov, ki so pomembni za sklep, in o sklepu o sprejetju potrebnih zaščitnih ukrepov nemudoma obvesti upravne organe ČDO. | 2.   Kadar dokončno ugotovljena dejstva kažejo, da so pogoji iz člena 2 te priloge izpolnjeni, Komisija
  z delegiranimi akti v skladu s členom 90
  sprejme sklep o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov. Komisija ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 9 te priloge objavi poročilo s povzetkom bistvenih dejstev in premislekov, ki so pomembni za sklep, in o sklepu o sprejetju potrebnih zaščitnih ukrepov nemudoma obvesti upravne organe ČDO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Kadar dokončno ugotovljena dejstva kažejo, da so pogoji iz člena 2 te priloge izpolnjeni, Komisija sprejme sklep o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 4
  . Komisija ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 9 te priloge objavi poročilo s povzetkom bistvenih dejstev in premislekov, ki so pomembni za sklep, in o sklepu o sprejetju potrebnih zaščitnih ukrepov nemudoma obvesti upravne organe ČDO.

2.   Kadar dokončno ugotovljena dejstva kažejo, da so pogoji iz člena 2 te priloge izpolnjeni, Komisija
  z delegiranimi akti v skladu s členom 90
  sprejme sklep o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov. Komisija ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 9 te priloge objavi poročilo s povzetkom bistvenih dejstev in premislekov, ki so pomembni za sklep, in o sklepu o sprejetju potrebnih zaščitnih ukrepov nemudoma obvesti upravne organe ČDO.

Sprememba 109

Predlog sklepa

Priloga VIII – člen 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Postopek v odboru | črtano |
| 1.
     
  Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 4(1) Uredbe Sveta (ES) št. 260/2009 z dne 26. februarja 2009 o skupnih pravilih za uvoz. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. | |
| 2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011. | |
| 3.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. | |
| 4.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 4 Uredbe. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Postopek v odboru

črtano

1.
     
  Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 4(1) Uredbe Sveta (ES) št. 260/2009 z dne 26. februarja 2009 o skupnih pravilih za uvoz. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

4.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 4 Uredbe.

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/195 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/195

---

P7_TA(2013)0068

Radioaktivne snovi v vodi, namenjeni za prehrano ljudi ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu direktive Sveta o določitvi zahtev za varstvo zdravja prebivalstva pred radioaktivnimi snovmi v vodi, namenjeni za prehrano ljudi (COM(2012)0147 – C7-0105/2012 – 2012/0074(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 036/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2012)0147), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2012)0147),

| — | ob upoštevanju členov 31 in 32 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0105/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 31 in 32 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0105/2012),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. maja 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. maja 2012 (1),

| — | ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0033/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0033/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 229, 31.7.2012, str. 145.

---

P7_TC1-COD(2012)0074

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Direktive
  Sveta

  2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zahtev za varstvo zdravja prebivalstva pred radioaktivnimi snovmi v vodi, namenjeni za prehrano ljudi, in o spremembi Direktive Sveta 98/83/ES [Sprememba 1]

EVROPSKI PARLAMENT IN
  SVET EVROPSKE UNIJE JE

  STA
  –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ter zlasti členov 31 in 32 Pogodbe

  Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 192(1) Pogodbe
  ,

ob upoštevanju predloga
  Evropske
  komisije (1)
  , sestavljenega po pridobitvi mnenja skupine oseb, ki jih imenuje Znanstveno-tehnični odbor izmed znanstvenih izvedencev iz držav članic, skladno s členom 31 Pogodbe,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,

po posvetovanju z Evropskim parlamentom

  v skladu z rednim zakonodajnim postopkom

   (2), [Sprememba 2]

ob upoštevanju naslednjega:

| (-1) | Okoljska politika Unije v skladu s členom 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) temelji na previdnostnem načelu in načelu preprečevanja ter prispeva k uresničevanju ciljev, kot so ohranjanje, varstvo in izboljšanje kakovosti okolja ter varovanje človekovega zdravja. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(-1)

Okoljska politika Unije v skladu s členom 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) temelji na previdnostnem načelu in načelu preprečevanja ter prispeva k uresničevanju ciljev, kot so ohranjanje, varstvo in izboljšanje kakovosti okolja ter varovanje človekovega zdravja. [Sprememba 3]

| (1) | Zaužitje vode je ena od poti vnosa radioaktivnih

  škodljivih
  snovi v človeško telo.
  Zaužitje radioaktivnih izotopov ali radionuklidov lahko povzroči številne zdravstvene težave.
   V skladu z Direktivo Sveta 96/29/Euratom (3) je treba zagotoviti čim nižjo razumno dosegljivo izpostavljenost prebivalstva kot celote dejavnostim, ki vključujejo nevarnost ionizirajočega sevanja
  , in pri tem upoštevati dolgotrajno kumulativno izpostavljenost
  . [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(1)

Zaužitje vode je ena od poti vnosa radioaktivnih

  škodljivih
  snovi v človeško telo.
  Zaužitje radioaktivnih izotopov ali radionuklidov lahko povzroči številne zdravstvene težave.
   V skladu z Direktivo Sveta 96/29/Euratom (3) je treba zagotoviti čim nižjo razumno dosegljivo izpostavljenost prebivalstva kot celote dejavnostim, ki vključujejo nevarnost ionizirajočega sevanja
  , in pri tem upoštevati dolgotrajno kumulativno izpostavljenost
  . [Sprememba 4]

| (1a) | Filtri, uporabljeni ob odstranjevanju radioaktivnih izotopov iz vode, so radioaktivni odpadek, ki ga je treba odstraniti previdno in v skladu z veljavnimi postopki. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(1a)

Filtri, uporabljeni ob odstranjevanju radioaktivnih izotopov iz vode, so radioaktivni odpadek, ki ga je treba odstraniti previdno in v skladu z veljavnimi postopki. [Sprememba 5]

| (1b) | Postopek odstranjevanja radioaktivnih izotopov iz vode je odvisen od nacionalnih laboratorijev, rednega posodabljanja meritev in raziskav. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(1b)

Postopek odstranjevanja radioaktivnih izotopov iz vode je odvisen od nacionalnih laboratorijev, rednega posodabljanja meritev in raziskav. [Sprememba 6]

| (1c) | Podatki, ki so jih države članice predložile v triletnem poročilu iz direktive o pitni vodi, so v zvezi z ravnmi radioaktivnosti v pitni vodi nepopolni ali jih ni. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(1c)

Podatki, ki so jih države članice predložile v triletnem poročilu iz direktive o pitni vodi, so v zvezi z ravnmi radioaktivnosti v pitni vodi nepopolni ali jih ni. [Sprememba 7]

| (1d) | Da bi zmanjšali stroške čiščenja pitne vode, so potrebni preventivni ukrepi. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(1d)

Da bi zmanjšali stroške čiščenja pitne vode, so potrebni preventivni ukrepi. [Sprememba 8]

| (2) | Glede na pomen kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, za človekovo zdravje

  Da bi zagotovili visoko raven varovanja zdravja prebivalstva,
  je treba na ravni Skupnosti predpisati indikatorske standarde kakovosti
  vode
  , ki omogočajo

  namenjene za prehrano ljudi, in predvideti
  spremljanje upoštevanja teh standardov. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(2)

Glede na pomen kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, za človekovo zdravje

  Da bi zagotovili visoko raven varovanja zdravja prebivalstva,
  je treba na ravni Skupnosti predpisati indikatorske standarde kakovosti
  vode
  , ki omogočajo

  namenjene za prehrano ljudi, in predvideti
  spremljanje upoštevanja teh standardov. [Sprememba 9]

| (3) | V delu C Priloge I v zvezi z radioaktivnimi snovmi so že bili določeni indikatorski parametri, prav tako ustrezne določbe o spremljanju v Prilogi II k Direktivi Sveta 98/83/ES (4). Vendar ti parametri spadajo v področje uporabe temeljnih standardov iz člena 30 Pogodbe Euratom.
  [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(3)

V delu C Priloge I v zvezi z radioaktivnimi snovmi so že bili določeni indikatorski parametri, prav tako ustrezne določbe o spremljanju v Prilogi II k Direktivi Sveta 98/83/ES (4). Vendar ti parametri spadajo v področje uporabe temeljnih standardov iz člena 30 Pogodbe Euratom.
  [Sprememba 10]

| (3a) | Vrednosti parametrov temeljijo na razpoložljivem strokovnem znanju, pri čemer se upošteva previdnostno načelo. Te vrednosti so bile izbrane zato, da se lahko voda, namenjena za prehrano ljudi, varno uživa v vseh življenjskih obdobjih, pri čemer so merilo najranljivejši državljani, in tako zagotavljajo tudi visoko raven varovanja zdravja. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(3a)

Vrednosti parametrov temeljijo na razpoložljivem strokovnem znanju, pri čemer se upošteva previdnostno načelo. Te vrednosti so bile izbrane zato, da se lahko voda, namenjena za prehrano ljudi, varno uživa v vseh življenjskih obdobjih, pri čemer so merilo najranljivejši državljani, in tako zagotavljajo tudi visoko raven varovanja zdravja. [Sprememba 11]

| (4) | Zahteve za spremljanje ravni radioaktivnosti v vodi, namenjeni za prehrano ljudi, je treba zato vključiti v posebno zakonodajo, ki zagotavlja

  povezati z zahtevami, določenimi v obstoječi zakonodaji za druge kemikalije, ki jih najdemo v vodi ter škodujejo okolju in zdravju ljudi
  .
  S tem ukrepom bi zagotovili
  enotnost, skladnost in celovitost zakonodaje o zaščiti pred sevanjem

  varstvu zdravja ljudi in okolja
  v skladu s pogodbo Euratom

  PDEU
  . [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(4)

Zahteve za spremljanje ravni radioaktivnosti v vodi, namenjeni za prehrano ljudi, je treba zato vključiti v posebno zakonodajo, ki zagotavlja

  povezati z zahtevami, določenimi v obstoječi zakonodaji za druge kemikalije, ki jih najdemo v vodi ter škodujejo okolju in zdravju ljudi
  .
  S tem ukrepom bi zagotovili
  enotnost, skladnost in celovitost zakonodaje o zaščiti pred sevanjem

  varstvu zdravja ljudi in okolja
  v skladu s pogodbo Euratom

  PDEU
  . [Sprememba 12]

| (5) | Določbe te direktive, sprejete

  S to direktivo

  v skladu s Pogodbo Euratom, nadomestijo določbe Direktive 
  se posodobijo indikatorski parametri iz dela C Priloge I k Direktivi
  98/83/ES v zvezi z onesnaženjem pitne vode z radioaktivnimi snovmi

  in določena pravila v zvezi s spremljanjem vsebnosti radioaktivnih snovi v pitni vodi
  . [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(5)

Določbe te direktive, sprejete

  S to direktivo

  v skladu s Pogodbo Euratom, nadomestijo določbe Direktive 
  se posodobijo indikatorski parametri iz dela C Priloge I k Direktivi
  98/83/ES v zvezi z onesnaženjem pitne vode z radioaktivnimi snovmi

  in določena pravila v zvezi s spremljanjem vsebnosti radioaktivnih snovi v pitni vodi
  . [Sprememba 13]

| (6) | Zadevna država članica bi morala v primeru neizpolnjevanja določenega indikatorskega parametra proučiti, ali neizpolnjevanje predstavlja tveganje

  opredeliti razlog za to, oceniti raven tveganja
  za zdravje ljudi, in po potrebi sanacijsko ukrepati za ponovno vzpostavitev

  tudi dolgoročnega, in možnosti ukrepanja ter ob upoštevanju pridobljenih rezultatov ukrepati tako, da se čim prej zagotovi oskrba z vodo v skladu z merili
  kakovosti vode

  , določenimi v tej direktivi
  .
  Ti potrebni sanacijski ukrepi lahko zajemajo tudi zaprtje zadevnega objekta, če je takšen ukrep potreben zaradi zagotovitve kakovosti vode. Prednost bi bilo treba dati ukrepom, ki težavo odpravljajo pri njenem viru. Potrošnike bi bilo treba takoj obvestiti o tveganjih, ukrepih, ki so jih organi že sprejeli, času, potrebnem za to, da začnejo sanacijski ukrepi učinkovati
  . [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(6)

Zadevna država članica bi morala v primeru neizpolnjevanja določenega indikatorskega parametra proučiti, ali neizpolnjevanje predstavlja tveganje

  opredeliti razlog za to, oceniti raven tveganja
  za zdravje ljudi, in po potrebi sanacijsko ukrepati za ponovno vzpostavitev

  tudi dolgoročnega, in možnosti ukrepanja ter ob upoštevanju pridobljenih rezultatov ukrepati tako, da se čim prej zagotovi oskrba z vodo v skladu z merili
  kakovosti vode

  , določenimi v tej direktivi
  .
  Ti potrebni sanacijski ukrepi lahko zajemajo tudi zaprtje zadevnega objekta, če je takšen ukrep potreben zaradi zagotovitve kakovosti vode. Prednost bi bilo treba dati ukrepom, ki težavo odpravljajo pri njenem viru. Potrošnike bi bilo treba takoj obvestiti o tveganjih, ukrepih, ki so jih organi že sprejeli, času, potrebnem za to, da začnejo sanacijski ukrepi učinkovati
  . [Sprememba 14]

| (7) | Potrošnike je treba ustrezno

  Potrošniki bi morali biti z lahko dostopnimi publikacijami v celoti
  in primerno obveščati

  obveščeni
  o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi.
  Lokalne uprave potrošnikom v vsakem trenutku zagotavljajo dostop do posodobljenih informacij o območjih tveganja s potencialnimi viri radioaktivnega onesnaženja in o kakovosti vode v regiji. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(7)

Potrošnike je treba ustrezno

  Potrošniki bi morali biti z lahko dostopnimi publikacijami v celoti
  in primerno obveščati

  obveščeni
  o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi.
  Lokalne uprave potrošnikom v vsakem trenutku zagotavljajo dostop do posodobljenih informacij o območjih tveganja s potencialnimi viri radioaktivnega onesnaženja in o kakovosti vode v regiji. [Sprememba 15]

| (7a) | V področje uporabe te direktive je treba vključiti vodo, ki se uporablja v živilski panogi. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(7a)

V področje uporabe te direktive je treba vključiti vodo, ki se uporablja v živilski panogi. [Sprememba 16]

| (8) | Iz področja uporabe te direktive je treba izključiti naravne mineralne vode in vode, ki so zdravila, saj so bila za te vrste vode določena posebna pravila v Direktivi 2009/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter Direktivi 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6).
  Vendar bi morala Komisija najpozneje v dveh letih po začetku veljavnosti te direktive predložiti predlog za revizijo Direktive 2009/54/ES, da bi zahteve v zvezi s spremljanjem naravnih mineralnih voda uskladili z zahtevami iz te direktive in Direktive 98/83/ES.
  Spremljanje vod, ki se točijo v steklenice ali posode, namenjene za prodajo, z izjemo naravnih mineralnih vod, za namene preverjanja, ali so ravni radioaktivnih snovi v okviru vrednosti parametrov iz te direktive, se izvaja v skladu z načeli analize tveganj in kritičnih nadzornih točk (HACCP), kot to zahteva Uredba (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (7). [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(8)

Iz področja uporabe te direktive je treba izključiti naravne mineralne vode in vode, ki so zdravila, saj so bila za te vrste vode določena posebna pravila v Direktivi 2009/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter Direktivi 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6).
  Vendar bi morala Komisija najpozneje v dveh letih po začetku veljavnosti te direktive predložiti predlog za revizijo Direktive 2009/54/ES, da bi zahteve v zvezi s spremljanjem naravnih mineralnih voda uskladili z zahtevami iz te direktive in Direktive 98/83/ES.
  Spremljanje vod, ki se točijo v steklenice ali posode, namenjene za prodajo, z izjemo naravnih mineralnih vod, za namene preverjanja, ali so ravni radioaktivnih snovi v okviru vrednosti parametrov iz te direktive, se izvaja v skladu z načeli analize tveganj in kritičnih nadzornih točk (HACCP), kot to zahteva Uredba (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (7). [Sprememba 17]

| (9) | Vsaka država članica bi morala vzpostaviti
  trdne, redne
  programe spremljanja stanja, da bi preverila, če voda, namenjena za prehrano ljudi, izpolnjuje zahteve te direktive. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(9)

Vsaka država članica bi morala vzpostaviti
  trdne, redne
  programe spremljanja stanja, da bi preverila, če voda, namenjena za prehrano ljudi, izpolnjuje zahteve te direktive. [Sprememba 18]

| (10) | Metode, uporabljene za analizo kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, bi morale biti take, da zagotovijo zanesljivost in primerljivost dobljenih rezultatov.
  Takšni programi spremljanja stanja bi morali ustrezati lokalnim potrebam in izpolnjevati minimalne zahteve spremljanja stanja, določene v tej direktivi. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(10)

Metode, uporabljene za analizo kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, bi morale biti take, da zagotovijo zanesljivost in primerljivost dobljenih rezultatov.
  Takšni programi spremljanja stanja bi morali ustrezati lokalnim potrebam in izpolnjevati minimalne zahteve spremljanja stanja, določene v tej direktivi. [Sprememba 19]

| (10a) | Različno in na podlagi ločenih dozimetričnih meril je treba obravnavati naravno radioaktivnost in antropogeno onesnaževanje. Države članice bi si morale prizadevati za to, da z jedrskimi dejavnostmi ne bi onesnaževale virov pitne vode. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(10a)

Različno in na podlagi ločenih dozimetričnih meril je treba obravnavati naravno radioaktivnost in antropogeno onesnaževanje. Države članice bi si morale prizadevati za to, da z jedrskimi dejavnostmi ne bi onesnaževale virov pitne vode. [Sprememba 20]

| (11) | Priporočilo Komisije 2001/928/Euratom (8) obravnava radiološko kakovost pitne vode, povezano z radonom in njegovimi dolgoživimi razpadnimi produkti, zato je primerno, da se ti radionuklidi vključijo v področje uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(11)

Priporočilo Komisije 2001/928/Euratom (8) obravnava radiološko kakovost pitne vode, povezano z radonom in njegovimi dolgoživimi razpadnimi produkti, zato je primerno, da se ti radionuklidi vključijo v področje uporabe te direktive.

| (11a) | Da bi zagotovili skladnost evropske vodne politike, morajo biti vrednosti parametrov, pogostnost in metode za spremljanje radioaktivnih snovi iz te direktive združljivi z Direktivo 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (9)

  in Direktivo Sveta 98/83/ES. Poleg tega bi morala Komisija zagotoviti, da se v okviru pregleda Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (10)

  in Direktive 2006/118/ES navede sklicevanje na to direktivo, da se pred radioaktivnim onesnaženjem v celoti zaščitijo vse vrste vode
  – [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(11a)

Da bi zagotovili skladnost evropske vodne politike, morajo biti vrednosti parametrov, pogostnost in metode za spremljanje radioaktivnih snovi iz te direktive združljivi z Direktivo 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (9)

  in Direktivo Sveta 98/83/ES. Poleg tega bi morala Komisija zagotoviti, da se v okviru pregleda Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (10)

  in Direktive 2006/118/ES navede sklicevanje na to direktivo, da se pred radioaktivnim onesnaženjem v celoti zaščitijo vse vrste vode
  – [Sprememba 21]

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Vsebina

Direktiva določa

  zadeva usklajene
  zahteve za

  glede kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, katerih cilj je
  varstvo zdravja prebivalstva pred
  škodljivimi učinki, ki jih povzroča onesnaženost vode z
  radioaktivnimi snovmi v vodi, namenjeni za prehrano ljudi. Določa vrednosti parametrov, pogostnost in metode za spremljanje radioaktivnih snovi. [Sprememba 22]

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Direktive 98/83/ES.

Poleg opredelitev iz odstavka 1 se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „radioaktivna snov“ pomeni vsako snov, ki vsebuje enega ali več radionuklidov, katerih aktivnosti ali koncentracije pri varstvu pred sevanji ni mogoče zanemariti; |
| --- | --- |

(1)

„radioaktivna snov“ pomeni vsako snov, ki vsebuje enega ali več radionuklidov, katerih aktivnosti ali koncentracije pri varstvu pred sevanji ni mogoče zanemariti;

| (2) | „skupna indikativna doza“ je predvidena efektivna doza za eno leto zaužitja, ki izhaja iz vseh radionuklidov bodisi naravnega ali umetnega izvora, katerih prisotnost je bila zaznana v vodi, razen kalija-40, radona in njegovih kratkoživih razpadnih produktov; |
| --- | --- |

(2)

„skupna indikativna doza“ je predvidena efektivna doza za eno leto zaužitja, ki izhaja iz vseh radionuklidov bodisi naravnega ali umetnega izvora, katerih prisotnost je bila zaznana v vodi, razen kalija-40, radona in njegovih kratkoživih razpadnih produktov;

| (3) | „vrednost parametra“ pomeni vrednost, ki jo mora dosegati voda, namenjena za prehrano ljudi. Če je ta vrednost presežena, države članice ocenijo raven tveganja, povezano s prisotnostjo radioaktivnih snovi, in na podlagi rezultatov te ocene sprejmejo takojšnje sanacijske ukrepe za zagotovitev skladnosti z zahtevami iz te direktive. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(3)

„vrednost parametra“ pomeni vrednost, ki jo mora dosegati voda, namenjena za prehrano ljudi. Če je ta vrednost presežena, države članice ocenijo raven tveganja, povezano s prisotnostjo radioaktivnih snovi, in na podlagi rezultatov te ocene sprejmejo takojšnje sanacijske ukrepe za zagotovitev skladnosti z zahtevami iz te direktive. [Sprememba 23]

Člen 3

Področje uporabe

Ta direktiva se uporablja za vodo, namenjeno za prehrano ljudi,
  kot jo določa člen 2 Direktive 98/83/ES,
  razen izjem iz člena 3(1) navedene direktive, določenih v skladu s členom 3(2) Direktive. [Sprememba 24]

Člen 4

Splošne obveznosti

Brez poseganja v določbe iz člena 6(3)a Direktive 96/29/Euratom Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za vzpostavitev ustreznih programov spremljanja, da bi preverile, ali voda, namenjena za prehrano ljudi, izpolnjuje vrednosti parametrov, določenih v skladu s to direktivo.
  Komisija državam članicam zagotovi smernice o najboljši praksi.

Države članice zagotovijo, da ukrepi, sprejeti za izvajanje te direktive, v nobenem primeru neposredno ali posredno ne povzročijo poslabšanja sedanje kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, ali povečanja onesnaženosti voda, ki se uporabljajo za pripravo pitne vode. [Sprememba 25]

Razvijejo se nove tehnologije za skrajšanje časa, potrebnega za izolacijo jedrskih odpadkov od okolja po naravni nesreči. [Sprememba 26]

Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se radioaktivni odpadki iz filtrirane pitne vode odstranijo v skladu z veljavnimi določbami. Komisija v ta namen državam članicam zagotovi smernice za ta postopek. [Sprememba 27]

Države članice opravijo oceno tveganja za odlagališča radioaktivnih odpadkov, ki bi lahko vplivala na podtalnico ali druge potencialno ogrožene vire pitne vode ali zaradi naravnih nesreč. [Sprememba 28]

Komisija izvede študijo o učinkih koktajlov za druge kemikalije v povezavi z radioaktivnimi snovmi v vodi, namenjeni za prehrano ljudi. Na podlagi rezultatov te študije posodobi ustrezno zakonodajo. [Sprememba 29]

Komisija oceni izvajanje Direktive 2000/60/ES v državah članicah. [Sprememba 30]

Člen 5

Vrednosti parametrov

Države članice določijo vrednosti parametrov, ki se uporabljajo za spremljanje radioaktivnih snovi v vodi, namenjeni za prehrano ljudi, v skladu s Prilogo I; v primeru vode, ki se toči v steklenice ali posode, namenjene za prodajo, to ne vpliva na načela analize tveganj in kritičnih nadzornih točk (HACCP) v skladu z zahtevami Uredbe (ES) št. 852/2004.

Člen 6

Spremljanje

Države članice zagotovijo redno
  in natančno
  spremljanje vode, namenjene za prehrano ljudi, v skladu s Prilogo II, da bi preverile, da koncentracije radioaktivnih snovi ne presegajo vrednosti parametrov, določenih v skladu s členom 5.
  Spremljanje upošteva dolgoročno kumulativno izpostavljenost prebivalstva in se izvaja v okviru spremljanja iz člena 7 Direktive 98/83/ES o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi. Vključuje referenčne analize za ugotavljanje radioloških lastnosti vode in optimizacijo analitične strategije ter občasne analize, izvedene v skladu z metodami iz Priloge III. Pogostost spremljanja za redne analize se lahko določi s pristopom na podlagi tveganja, in sicer na podlagi rezultatov referenčnih analiz, ki so v vseh primerih obvezne. Države članice v takih primerih Komisiji posredujejo razloge za njihovo odločitev in rezultate ustrezne referenčne analize ter jih objavijo. [Sprememba 31]

Člen 7

Mesta vzorčenja

Države članice vzorce lahko vzamejo:

| (a) | za vodo iz vodovodnega omrežja na mestu znotraj območja oskrbe ali v čistilni napravi, če je mogoče dokazati, da se s takim vzorčenjem pridobi enaka ali višja izmerjena vrednost zadevnih parametrov; |
| --- | --- |

(a)

za vodo iz vodovodnega omrežja na mestu znotraj območja oskrbe ali v čistilni napravi, če je mogoče dokazati, da se s takim vzorčenjem pridobi enaka ali višja izmerjena vrednost zadevnih parametrov;

| (b) | za vodo, ki se pridobiva iz cisterne, na mestu, kjer izteka iz cisterne; |
| --- | --- |

(b)

za vodo, ki se pridobiva iz cisterne, na mestu, kjer izteka iz cisterne;

| (c) | za vodo, ki se toči v steklenice ali v posode, namenjene za prodajo, na mestu, kjer se voda toči v steklenice ali posode; |
| --- | --- |

(c)

za vodo, ki se toči v steklenice ali v posode, namenjene za prodajo, na mestu, kjer se voda toči v steklenice ali posode;

| (d) | za vodo, ki se uporablja v podjetju za proizvodnjo hrane, na mestu, kjer se voda uporablja v podjetju. |
| --- | --- |

(d)

za vodo, ki se uporablja v podjetju za proizvodnjo hrane, na mestu, kjer se voda uporablja v podjetju.

Člen 8

Vzorčenje in analiza

1.   Vzorci, ki so reprezentativni za kakovost vode, ki se uporablja vse leto, se vzamejo in analizirajo v skladu z metodami iz Priloge III.

2.   Države članice zagotovijo, da imajo vsi laboratoriji, v katerih se analizirajo vzorci vode, namenjene za prehrano ljudi, vzpostavljen sistem nadzora kakovosti analiz. Zagotovijo tudi, da ta sistem občasno

  vsaj enkrat letno naključno
  preveri oseba, ki ni pod nadzorom laboratorija in jo za ta namen imenuje pristojni organ. [Sprememba 32]

2a.
     
  Spremljanje se financira v skladu s poglavjem IV Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

   (11)

  . Če so onesnaževanje povzročile človekove dejavnosti, nosi stroške onesnaževalec. [Sprememba 33]

Člen 9

Sanacijski ukrepi in obveščanje potrošnikov

1.   Države članice zagotovijo, da se takoj razišče vsako neizpolnjevanje vrednosti parametrov iz člena 5, da bi ugotovile vzrok.

1a.
     
  Informacije o oceni tveganja za jedrske elektrarne in okoliška območja, kar zadeva radioaktivne snovi v vodi, so javno dostopne. [Sprememba 34]

1b.
     
  Države članice zagotovijo, da se informacije o vsebnosti radioaktivnih snovi v vodi, namenjeni za prehrano ljudi, vključijo v triletno poročilo o kakovosti vode iz člena 13(2) Direktive 98/83/ES. [Sprememba 35]

2.   Kadar pride do neskladij z vrednostmi

  niso izpolnjene opredeljene vrednosti
  parametrov iz člena 5,

  za radon in skupno indikativno dozo iz naravnih virov, zadevna
  država članica
  nemudoma
  oceni, ali to neizpolnjevanje ogroža

  raven tveganja za
  zdravje ljudi
  in možnosti ukrepanja, pri čemer upošteva lokalne razmere
  . Če takšno tveganje obstaja,

  Na podlagi teh ugotovitev ta
  država članica sprejme sanacijske ukrepe za ponovno vzpostavitev kakovosti vode

  zagotovitev, da voda izpolnjuje merila za kakovost iz te direktive
  .

2a.
     
  Kadar pride do neskladij z vrednostmi parametrov, določenimi za tritij in skupno indikativno dozo iz človekovih dejavnosti, zadevna država članica poskrbi, da se s takojšnjo preiskavo opredelijo narava, obseg in celoten dozimetrični vpliv onesnaženja. Pri preiskavi se upoštevajo vsa okolja, ki bi bila lahko prizadeta, in vsi načini izpostavljenosti. Zadevna država članica poskrbi za izvajanje korektivnih ukrepov, s katerimi zagotovi, da je kakovost vode ponovno skladna z vrednostmi parametrov. Pri rešitvah mora imeti prednost odprava vira onesnaženja. Potrebni sanacijski ukrepi lahko zajemajo tudi zaprtje določenega objekta, če je takšen ukrep potreben zaradi kakovosti vode. Zadevna država članica zagotovi, da stroške sanacijskih ukrepov nosi onesnaževalec. [Sprememba 36]

3.   
  Države članice poskrbijo za to, da se rezultati analiz, izvedenih v skladu s členom 8, objavijo, čim prej dajo na voljo in vključijo v poročila iz člena 13 Direktive 98/83/ES.
  Kadar tveganja za zdravje ljudi ni mogoče obravnavati kot nepomembnega, država članica
  skupaj z odgovornimi akterji
  poskrbi, da se potrošnikom obveščeni

  takoj pošlje opozorilo in informacije v zvezi s tveganjem za zdravje ljudi in o tem, kako naj ravnajo v zvezi z nastalimi težavami, ki se čim prej objavijo in dajo na voljo na internetu. Zagotovijo tudi čimprejšnjo dostopnost alternativnih virov neonesnažene vode
  . [Sprememba 37]

Člen 9a

Sprememba Direktive 98/83/ES

Direktiva 98/83/ES se spremeni:

| (1) | v Prilogi I se iz dela C črta oddelek „Radioaktivnost“; |
| --- | --- |

(1)

v Prilogi I se iz dela C črta oddelek „Radioaktivnost“;

| (2) | v odstavku 2 tabele A v Prilogi II se črtata zadnja dva stavka. [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(2)

v odstavku 2 tabele A v Prilogi II se črtata zadnja dva stavka. [Sprememba 38]

Člen 9b

Pregled prilog

1.
     
  Komisija vsaj vsakih pet let pregleda priloge glede na znanstveni in tehnični napredek. Na komisijo se prenese pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 9c, da sprejme priloge, s katerimi upošteva tak napredek.

2.
     
  Komisija javnost seznani z razlogi, zaradi katerih se je odločila sprejme priloge ali ne, pri čemer se sklicuje na upoštevana znanstvena poročila. [Sprememba 39]

Člen 9c

Izvajanje pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 9b se prenese na Komisijo za obdobje petih let od ...

   (12)

  . Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.
     
  Pooblastilo iz člena 9b lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Tako ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 9b, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. [Sprememba 40]

Člen 9d

Informiranje in poročanje

1.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so potrošnikom na voljo ustrezne in posodobljene informacije o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, in to ne le takrat, ko tveganja za zdravje ljudi ni mogoče obravnavati kot nepomembnega.

2.
     
  Vsaka država članica z vodnimi sistemi na področjih z morebitnimi viri radioaktivnega onesnaženja – umetnimi ali naravnimi – vključi informacije o količini radioaktivnih snovi v vodi, namenjeni za prehrano ljudi, v svoje triletno poročilo o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, iz člena 13 Direktive 98/83/ES.

3.
     
  Komisija v svoje poročilo o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, iz člena 13 Direktive 98/83/ES, vključi ugotovitve držav članic o radioaktivnih snoveh v vodi, namenjeni za prehrano ljudi. [Sprememba 41]

Člen 10

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone, uredbe in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje [eno leto – točen datum vstavi Urad za publikacije]

  do ...

   (13). Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov. [Sprememba 42]

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice pošljejo Komisiji besedila glavnih predpisov nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju, ki ga pokriva ta direktiva.

Člen 11

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 12

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 229, 31.7.2012, str. 145.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013.

2

(3)  Direktiva Sveta 96/29/Euratom z dne 13. maja 1996 o določitvi temeljnih varnostnih standardov za varstvo zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi zaradi ionizirajočega sevanja (UL L 159, 29.6.1996, str. 1).

3

(4)  Direktiva Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (UL L 330, 5.12.1998, str. 32).

4

(5)  Direktiva 2009/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o izkoriščanju in trženju naravnih mineralnih vod (UL L 164, 26.6.2009, str. 45).

5

(6)  Direktiva 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 67).

6

(7)  Uredba (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (UL L 139, 30.4.2004, str. 1).

7

(8)  Priporočilo Komisije 2001/928/Euratom z dne 20. decembra 2001 o varstvu prebivalcev pred izpostavljenostjo radonu v pitni vodi (UL L 344, 28.12.2001, str. 85).

8

(9)  
  Direktiva 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem (UL L 372, 27.12.2006, str. 19).

9

Direktiva 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem (UL L 372, 27.12.2006, str. 19).

(10)  
  Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

10

Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

(11)  
  Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (UL L 165, 30.4.2004, str. 1).

11

Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (UL L 165, 30.4.2004, str. 1).

(12)  
  Datum začetka veljavnosti te direktive.

12

Datum začetka veljavnosti te direktive.

(13)  
  Dve leti
  po začetku veljavnosti te direktive.

13

Dve leti

PRILOGA I

Vrednosti parametrov za radon in tritij ter vrednosti parametrov za skupno indikativno dozo drugih radioaktivnih snovi v vodi, namenjeni za prehrano ljudi

Radioaktivnost

| Parameter | Vrednost parametra | Enota | Opombe |
| --- | --- | --- | --- |
| Radon

  222 Rn | 100

  20 | Bq/l | |
| Tritij | 100

  20 | Bq/l | |
| Skupna indikativna doza
  (iz naravnih virov) | 0,10 | mSv/leto | (opomba 1) |
| Skupna indikativna doza (iz človekovih dejavnosti) | 0,01 | mSv/leto | |

Parameter

Vrednost parametra

Enota

Opombe

Radon

  222 Rn

100

  20

Bq/l

Tritij

100

  20

Bq/l

Skupna indikativna doza
  (iz naravnih virov)

0,10

mSv/leto

(opomba 1)

Skupna indikativna doza (iz človekovih dejavnosti)

0,01

mSv/leto

Opomba 1: Razen tritija, kalija-40, radona in kratkoživih razpadnih produktov radona
  [Sprememba 43]

PRILOGA II

Spremljanje radioaktivnih snovi

1.   Splošna načela in pogostnost spremljanja

Državi članici ni treba

  Država članica mora v vodi, namenjeni za prehrano ljudi,
  spremljati vsebnosti tritija v pitni vodi ali njene radioaktivnosti za določitev

  ter določati
  skupno indikativno dozo, če je bilo na podlagi druge vrste spremljanja ugotovljeno, da so ravni tako tritija kot tudi izračunane skupne indikativne doze krepko pod vrednostjo parametra. Spremljanje vsebnosti radona v pitni vodi ni potrebno, če je država članica na podlagi druge vrste spremljanja ugotovila, da so ravni radona krepko pod vrednostjo parametra. V teh primerih sporoči Komisiji razloge za svojo odločitev, vključno z rezultati drugega izvedenega spremljanja.

  za naravno radioaktivnost in radioaktivnost, ki jo je mogoče pripisati človekovim dejavnostim.

Spremljanje stanja vključuje referenčne in periodične analize.

Referenčne analize je treba opraviti v okviru odločanja o vlogah za odobritev oskrbe s pitno vodo. Države članice za obstoječa vodovodna omrežja opredelijo roke, v katerih je treba opraviti ustrezne analize glede na količino vode, porabljene za oskrbo, in raven potencialnega tveganja v zvezi z naravno radioaktivnostjo in radiološkim vplivom človekovih dejavnosti. Referenčne analize morajo omogočiti iskanje in opredelitev količine vseh ustreznih naravnih in umetnih radionuklidov.

Kar zadeva naravno radioaktivnost, je treba količinsko opredeliti aktivnost vsaj za naslednjih devet radionuklidov: uran 238, uran 234, radij 226, radon 222, svinec 210, polonij 210, radij 228 (po potrebi prek njegovega neposrednega razpadnega produkta aktinija 228), aktinij 227 (po potrebi prek njegovega neposrednega razpadnega produkta torija 227).

Kar zadeva vpliv človekovih dejavnosti, je treba poiskati potencialne vire onesnaževanja in glede na rezultat zadevne preiskave sestaviti seznam radionuklidov, ki jih je treba spremljati. Poleg posebnih spremljanj, povezanih z rezultati preiskave, referenčna analiza v vsakem primeru vključuje meritve tritija, ogljika 14, stroncija 90 in izotopov plutonija ter analizo s spektrometrijo gama, ki omogoča preverjanje aktivnosti glavnih umetnih radionuklidov, ki oddajajo sevanje gama (zlasti kobalt 60, jod 131, cezij 134, cezij 137, americij 241 itd.).

Rezultat referenčnih analiz se uporabi za opredelitev analitične strategije, ki jo je treba izoblikovati za periodična spremljanja. Ob upoštevanju rezultata referenčnih analiz, na podlagi katerega je mogoče instrument okrepiti, se periodična spremljanja izvajajo s pogostnostjo iz odstavka 4. [Sprememba 44]

2.   Radon in tritij

Spremljanje vsebnosti radona ali tritija v pitni vodi se izvede, če je v zajetju vode prisoten vir radona ali tritija ter na podlagi drugih programov spremljanja ali preiskav ni mogoče ugotoviti, da je raven radona ali tritija krepko pod vrednostjo indikativnega parametra, ki je 100 Bq/l. Če je potrebno spremljanje radona ali tritija, se izvaja v skladu s spodaj navedeno pogostnostjo.

3.   Skupna indikativna doza

Spremljanje skupne indikativne doze v pitni vodi (

  total indicative dose

  – TID) se izvede, če je v zajetju vode prisoten vir umetne ali obsežne naravne radioaktivnosti ter na podlagi drugih programov spremljanja ali preiskav ni mogoče ugotoviti, da je raven TID krepko pod vrednostjo indikativnega parametra, ki je 0,1 mSv/leto. Če je potrebno spremljanje ravni umetnih radionuklidov, se izvaja v skladu s pogostnostjo, navedeno v spodnji preglednici. Če je potrebno spremljanje ravni naravnih radionuklidov, države članice določijo pogostnost spremljanja, ob upoštevanju vseh ustreznih razpoložljivih informacij o časovnih variacijah ravni naravnih radionuklidov v različnih vrstah voda. Glede na pričakovane variacije se lahko pogostnost spremljanja razlikuje, in sicer od enega samega merjenja do spodaj navedene pogostnosti. Če je potrebno le eno preverjanje naravne radioaktivnosti, je potrebno ponovno preverjanje vsaj takrat, ko se pojavi sprememba v zvezi z oskrbo, ki bo verjetno vplivala na koncentracije radionuklidov v pitni vodi.

Če so bile uporabljene metode odstranjevanja radionuklidov iz pitne vode za zagotovitev, da vrednost parametra ne bi bila presežena, se spremljanje izvede v skladu s spodaj navedeno pogostnostjo.

Če se za zagotovitev skladnosti s to direktivo uporabijo rezultati drugih programov spremljanja ali preiskav, razen tistih iz prvega odstavka te točke, država članica sporoči Komisiji razloge za svojo odločitev, vključno z ustreznimi rezultati teh programov spremljanja ali preiskav.
  [Sprememba 45]

4.   Pogostnost spremljanja je določena v spodnji preglednici:

PREGLEDNICA

Pogostnost spremljanja vode, namenjene za prehrano ljudi, dobavljene iz vodovodnega omrežja

| Količina vode, ki se vsak dan porabi za oskrbo ali proizvede znotraj območja oskrbe
  (opombi 1 in 2)
  m3 | Število vzorcev
  na leto
  (opomba 3) |
| --- | --- |
| ≤ 100 | (opomba 4) |
| > 100 ≤ 1 000 | 1 |
| > 1 000 ≤ 10 000 | 1
  - 1 za vsakih 3 300 m3/d in del skupne količine |
| > 10 000 ≤ 100 000 | 3
  - 1 za vsakih 10 000 m3/d in del skupne količine |
| > 100 000 | 10
  - 1 za vsakih 25 000 m3/d in del skupne količine |

Količina vode, ki se vsak dan porabi za oskrbo ali proizvede znotraj območja oskrbe

(opombi 1 in 2)

m3

Število vzorcev

na leto

(opomba 3)

≤ 100

(opomba 4)

> 100 ≤ 1 000

1

> 1 000 ≤ 10 000

1

- 1 za vsakih 3 300 m3/d in del skupne količine

> 10 000 ≤ 100 000

3

- 1 za vsakih 10 000 m3/d in del skupne količine

> 100 000

10

- 1 za vsakih 25 000 m3/d in del skupne količine

Opomba 1: Območje oskrbe je zemljepisno opredeljeno območje, na katerem voda, namenjena za prehrano ljudi, prihaja iz enega ali več virov in znotraj katerega se lahko kakovost vode obravnava kot približno enotna.

Opomba 2: Količine so izračunane kot povprečja v koledarskem letu. Država članica lahko namesto količine vode za določitev najmanjše pogostnosti uporabi število prebivalcev na območju oskrbe, pri čemer predvideva porabo vode 200 l/dan/na prebivalca
  , pod pogojem, da se zadevna voda ne trži ali distribuira zunaj zadevnega območja
  . [Sprememba 46]

Opomba 3: Kolikor je mogoče, bi moralo biti število vzorcev razporejeno enakomerno v času in prostoru.

Opomba 4: Pogostnost določi zadevna država članica.

PRILOGA III

Metode vzorčenja in analiziranja

1.
     
  Naravna radioaktivnost

1.

  1.1.
     Preverjanje skladnosti s skupno indikativno dozo (TID)
  za naravno radioaktivnost

Države članice lahko uporabljajo metode preverjanja za skupno aktivnost alfa in skupno aktivnost beta za spremljanje vrednosti indikatorskega parametra za TID, razen tritija, kalija-40, radona in kratkoživih razpadnih produktov radona.

  , s katerimi opredelijo, v kateri vodi bi lahko prišlo do preseganja TID, kar pomeni, da je treba to vodo natančneje analizirati
  .
  Države članice morajo dokazati, da izbrana metoda ne daje lažnih negativnih rezultatov (voda, ki se obravnava kot skladna s TID, čeprav se ob njenem uživanju pojavijo ravni doze, višje od vrednosti parametra 0,1 mSv/leto). V strategiji spremljanja se upošteva rezultat analiz za opredelitev radioloških značilnosti vode. [Sprememba 47]

Če skupna aktivnost alfa znaša manj kot 0,1 Bq/l in skupna aktivnost beta znaša manj kot 1,0 Bq/l, lahko država članica domneva, da je TID manjša od vrednosti indikatorskega parametra, ki znaša 0,1 mSv/leto, in radiološke preiskave niso potrebne, razen če drugi viri informacij kažejo, da so v vodi prisotni specifični radionuklidi, ki lahko povzročijo povišanje TID nad 0,1 mSv/leto.

  Države članice, ki želijo uporabiti tehnike preverjanja na podlagi meritev skupne aktivnosti alfa in skupne aktivnosti beta, morajo biti pozorne na morebitne metrološke omejitve (na primer neupoštevanje nizkoenergijskega sevanja beta), pravilno morajo izbrati referenčno vrednost, znotraj katere se voda šteje za skladno, kar še zlasti velja za skupno aktivnost beta, upoštevati pa morajo tudi kumulativni učinek aktivnosti beta in alfa. [Sprememba 48]

Če skupna aktivnost alfa preseže 0,1 Bq/l ali skupna aktivnost beta preseže 1,0 Bq/l, je potrebna analiza specifičnih radionuklidov. Radionuklide, ki jih je treba izmeriti, določijo države članice, in sicer ob upoštevanju vseh pomembnih informacij o verjetnih virih radioaktivnosti. Ker lahko povišane ravni tritija pomenijo prisotnost drugih umetnih radionuklidov, je treba v istem vzorcu izmeriti tritij ter skupno aktivnost alfa in beta.

Kot nadomestilo za zgoraj navedeno preverjanje skupne aktivnosti alfa in beta se lahko države članice odločijo za uporabo drugih zanesljivih metod preverjanja za radionuklide, da bi izmerile prisotnost radioaktivnosti v pitni vodi. Če koncentracije ene od aktivnosti presežejo 20 % referenčne koncentracije ali če koncentracija tritija preseže vrednost parametra 100 Bq/l, je treba izvesti analizo dodatnih radionuklidov. Radionuklide, ki jih je treba izmeriti, določijo države članice, in sicer ob upoštevanju vseh pomembnih informacij o verjetnih virih radioaktivnosti.

1.1.1.
     
  Izbira referenčne vrednosti

Kar zadeva skupno aktivnost beta ali preostalo skupno aktivnost beta (po odbitju prispevka kalija 40), uporaba referenčne vrednosti 1 Bq/l ne zagotavlja nujno upoštevanja vrednosti parametra 0,1 mSv/leto. Države članice morajo preveriti specifično aktivnost svinca 210 in radija 228, to je dveh radionuklidov, ki oddajata sevanje beta z zelo visoko radiotoksičnostjo. Pri odraslem porabniku je TID v višini 0,1 mSv/leto dosežena že, če specifična aktivnost vode doseže vrednost 0,2 Bq/l (za kumulativno aktivnost radija 228 in svinca 210), kar ustreza petini referenčne vrednosti 1 Bq/l; pri kritični skupini otrok, mlajših od enega leta, je ob predpostavljenem zaužitju 55 cl vode na dan TID dosežena že, če se aktivnost radija 228 približa vrednosti 0,02 Bq/l ali se aktivnost svinca 210 približa vrednosti 0,06 Bq/l.

Kar zadeva skupno aktivnost alfa, morajo države članice preveriti prispevek polonija 210, saj uporaba referenčne vrednosti 0,1 Bq/l ne zagotavlja nujno upoštevanja vrednosti parametra 0,1 mSv/leto. Pri kritični skupini otrok, mlajših od enega leta, je ob predpostavljenem zaužitju 55 cl vode na dan TID presežena že, če specifična aktivnost polonija 210 doseže vrednost 0,02 Bq/l, kar ustreza petini referenčne vrednosti 0,1 Bq/l. [Sprememba 49]

1.1.2.
     
  Upoštevanje kumulativnega prispevka sevanja alfa in beta

TID se določi na podlagi doz, ki jih oddajajo vsi radionuklidi v vodi, ne glede na to, ali pride do razpada alfa ali razpada beta. Če želimo opredeliti, ali je bila TID presežena, je treba torej rezultate spremljanja skupne aktivnosti alfa in skupne aktivnosti beta obravnavati skupaj.

Države članice zagotovijo, da se upošteva naslednja enačba:

skupna aktivnost alfa/referenčna vrednost za skupno aktivnost alfa + skupna aktivnost beta/referenčna vrednost za skupno aktivnost beta < 1 [Sprememba 50]

2.

  1.2.
     Izračun TID

TID je predvidena efektivna doza za eno leto vnosa, ki izhaja iz vseh
  naravnih
  radionuklidov, tako naravnega in umetnega izvora, katerih prisotnost je bila zaznana v vodi, razen tritija, kalija-40, radona in kratkoživih razpadnih produktov radona. TID se izračuna na podlagi koncentracij

  specifične aktivnosti
  radionuklidov in doznih koeficientov za odrasle iz preglednice A Priloge III k Direktivi 96/29/Euratom ali novejših informacij, ki so jih potrdili pristojni organi v zadevni državi članici.
  Izračun se opravi za najbolj izpostavljeno skupino prebivalstva, to je kritično skupino, in sicer na podlagi tipičnih količin zaužitja, ki jih določi Komisija. Za naravne radionuklide so kritična skupina otroci, mlajši od enega leta.
  Če je izpolnjena naslednja enačba, lahko država članica domneva, da je TID nižja od vrednosti indikatorskega parametra, ki znaša 0,1 mSv/leto, in ji ni treba izvesti dodatne preiskave: [Sprememba 51]

| | (1) |
| --- | --- |

Image

(1)

pri čemer velja:

Ci(obs) = opažena koncentracija radionuklida i

Ci(ref) = referenčna koncentracija radionuklida i

n = število odkritih radionuklidov.

Kadar enačba ni izpolnjena, se lahko vrednost parametra šteje za preseženo le, če so radionuklidi vse leto stalno prisotni v podobnih koncentracijah aktivnosti

  je treba opraviti dodatne analize, da se zagotovi reprezentativnost dobljenega rezultata
  .
  Bolj kot je presežena vrednost parametra, v krajših rokih je treba opraviti preverjanja.
  Države članice določijo obseg ponovnega vzorčenja, potrebnega

  in roke, ki jih je treba upoštevati,
  za zagotovitev, da so izmerjene vrednosti vse leto reprezentativne za povprečno koncentracijo aktivnosti

  je bila vrednost parametra, določena za TID, resnično presežena
  . [Sprememba 52]

Referenčne koncentracije za radioaktivnost
  naravnega izvora
  v pitni vodi (1)

| Izvor | Nuklid | Referenčna
  koncentracija | Kritična starost |
| --- | --- | --- | --- |
| Naraven | U-238 (2) | 3,0 Bq/l

  1,47 Bq/l | < 1 leto |
| U-234 (2) | 2,8 Bq/l

  1,35 Bq/l | < 1 leto |
| Ra-226 | 0,5 Bq/l

  0,11 Bq/l | < 1 leto |
| Ra-228 | 0,2 Bq/l

  0,02 Bq/l | < 1 leto |
| Pb-210 | 0,2 Bq/l

  0,06 Bq/l | < 1 leto |
| Po-210 | 0,1 Bq/l

  0,02 Bq/l | < 1 leto |
| Umeten | C-14 | 240 Bq/l | |
| Sr-90 | 4,9 Bq/l | |
| Pu-239/Pu-240 | 0,6 Bq/l | |
| Am-241 | 0,7 Bq/l | |
| Co-60 | 40 Bq/l | |
| Cs-134 | 7,2 Bq/l | |
| Cs-137 | 11 Bq/l | |
| I-131 | 6,2 Bq/l | |

Izvor

Nuklid

Referenčna

koncentracija

Kritična starost

Naraven

U-238 (2)

3,0 Bq/l

  1,47 Bq/l

< 1 leto

U-234 (2)

2,8 Bq/l

  1,35 Bq/l

< 1 leto

Ra-226

0,5 Bq/l

  0,11 Bq/l

< 1 leto

Ra-228

0,2 Bq/l

  0,02 Bq/l

< 1 leto

Pb-210

0,2 Bq/l

  0,06 Bq/l

< 1 leto

Po-210

0,1 Bq/l

  0,02 Bq/l

< 1 leto

Umeten

C-14

240 Bq/l

Sr-90

4,9 Bq/l

Pu-239/Pu-240

0,6 Bq/l

Am-241

0,7 Bq/l

Co-60

40 Bq/l

Cs-134

7,2 Bq/l

Cs-137

11 Bq/l

I-131

6,2 Bq/l

2a.
     
  Radiološki vpliv človekovih dejavnosti

Radionuklide, ki jih je treba izmeriti, določijo države članice, in sicer na podlagi informacij o verjetnih virih antropogene radioaktivnosti.

2a.1.
     
  Spremljanje tritija

Opravi se posebna analiza, s katero se opredeli količina tritija, in sicer v okviru referenčne analize in ob zahtevanem periodičnem spremljanju tega parametra. Specifična aktivnost, višja od 10 Bq/l, kaže na nepravilnost, za katero je treba ugotoviti, od kod izvira, in ki lahko kaže na vsebnost še drugih umetnih radionuklidov. Vrednost parametra 20 Bq/l je mejna vrednost, pri kateri je treba – če je presežena – poiskati vir onesnaženja in o njem obvestiti javnost. Referenčna koncentracija, ob kateri je dosežena vrednost parametra 0,01 mSv/leto, znaša 680 Bq/l (500 Bq/l, če upoštevamo zarodek).

2a.2.
     
  Izračun TID, povezane s človekovimi dejavnostmi

TID je predvidena efektivna doza za eno leto vnosa, ki se izračuna na podlagi vseh radionuklidov antropogenega izvora, katerih prisotnost je bila zaznana v pitni vodi, vključno s tritijem.

TID se izračuna na podlagi specifične aktivnosti radionuklidov in doznih koeficientov iz preglednice A Priloge III k Direktivi 96/29/Euratom ali novejših informacij, ki so jih potrdili pristojni organi v zadevni državi članici. Izračun se opravi za najbolj izpostavljeno skupino prebivalstva, to je kritično skupino, in sicer na podlagi tipičnih količin zaužitja, ki jih določi Komisija.

Države članice lahko uporabijo referenčne koncentracije, ob katerih je dosežena vrednost parametra 0,01 mSv/leto. V tem primeru lahko države članice predpostavijo, da vrednost parametra ni presežena in da ni potrebna natančnejša preiskava, če je izpolnjena spodnja enačba:

Image

pri čemer velja:

Ci(obs) = ugotovljena koncentracija radionuklida i,

Ci(ref) = referenčna koncentracija radionuklida i,

n = število odkritih radionuklidov.

Kadar ta enačba ni izpolnjena, je treba takoj opraviti dodatne analize, da se preveri veljavnost dobljenega rezultata in se opredeli izvor onesnaževanja. [Sprememba 54]

Referenčne koncentracije za radioaktivnost antropogenega izvora v pitni vodi

   (3)

| Nuklid | Referenčna koncentracija | Kritična starost: |
| --- | --- | --- |
| H3 | 680 Bq/l/500 Bq/l | Stari od 2 do 7 let/zarodek |
| C-14 | 21 Bq/l | Stari od 2 do 7 let |
| Sr-90 | 0,22 Bq/l | < 1 leto |
| Pu-239/Pu-240 | 0,012 Bq/l | < 1 leto |
| Am-241 | 0,013 Bq/l | < 1 leto |
| Co-60 | 0,9 Bq/l | < 1 leto |
| Cs-134 | 0,7 Bq/l | odrasli |
| Cs-137 | 1,1 Bq/l | odrasli |
| I-131 | 0,19 Bq/l | Stari od 1 do 2 let |

Nuklid

Referenčna koncentracija

Kritična starost:

H3

680 Bq/l/500 Bq/l

Stari od 2 do 7 let/zarodek

C-14

21 Bq/l

Stari od 2 do 7 let

Sr-90

0,22 Bq/l

< 1 leto

Pu-239/Pu-240

0,012 Bq/l

< 1 leto

Am-241

0,013 Bq/l

< 1 leto

Co-60

0,9 Bq/l

< 1 leto

Cs-134

0,7 Bq/l

odrasli

Cs-137

1,1 Bq/l

odrasli

I-131

0,19 Bq/l

Stari od 1 do 2 let

[Sprememba 55]

3.   Značilnosti izvedbe in metode analize

Za naslednje parametre radioaktivnosti so značilnosti izvedbe določene tako, da mora uporabljena metoda analize meriti najmanj koncentracije, enake vrednosti parametra, z opredeljeno mejo zaznavnosti.

| Parametri

  Nuklid | Meja zaznavnosti
  (opomba 1) | Opombe |
| --- | --- | --- |
| Radon | 10 Bq/l | Opombi 2 in 3 |
| Tritij | 10 Bq/l | Opombi 2 in 3 |
| Skupna alfa
  Skupna beta | 0,04 Bq/l
  0,4 Bq/l | Opombi 2 in 4
  Opombi 2 in 4
  , 5 |
| U-238 | 0,02 Bq/l | Opombi 2 in 6 |
| U-234 | 0,02 Bq/l | Opombi 2 in 6 |
| Ra-226 | 0,04 Bq/l | Opomba 2 |
| Ra-228 | 0,08

  0,01
  Bq/l | Opombi 2 in 5 |
| Pb-210 | 0,02 Bq/l | Opomba 2 |
| Po-210 | 0,01 Bq/l | Opomba 2 |
| C-14 | 20 Bq/l | Opomba 2 |
| Sr-90 | 0,4

  0,1
  Bq/l | Opomba 2 |
| Pu-239/Pu-240 | 0,04

  0,01
  Bq/l | Opomba 2 |
| Am-241 | 0,06

  0,01
  Bq/l | Opomba 2 |
| Co-60 | 0,5

  0,1
  Bq/l | Opomba 2 |
| Cs-134 | 0,5

  0,1
  Bq/l | Opomba 2 |
| Cs-137 | 0,5

  0,1
  Bq/l | Opomba 2 |
| I-131 | 0,5

  0,1
  Bq/l | Opomba 2 |
| Opomba 1: Meja zaznavnosti se izračuna v skladu s standardom ISO 11929-7, „Determination of the detection limit and decision thresholds for ionizing radiation measurements-Part 7: Fundamentals and general applications“ (Določitev meje zaznavnosti in pragov sprejemljivosti/zavrnitve za meritve ionizirajočega sevanja – del 7: Temelji in splošne aplikacije), z možnostjo napake prve in druge vrste, ki za vsako znaša 0,05.
  Opomba 2: Merilne negotovosti se izračunajo in prijavijo kot popolne standardne negotovosti ali kot razširjene standardne negotovosti z razširitvenim faktorjem 1,96 v skladu z „ISO Guide for the Expression of Uncertainty in Measurement“ (Navodilo ISO o izražanju negotovosti pri merjenju) (ISO, Ženeva, 1993, popravljen ponatis: Ženeva, 1995).
  Opomba 3: Meja zaznavnosti za radon in za tritij zajema 10 %

  50 %
  vrednosti parametra 100 Bq/l.
  Opomba 4: Meja zaznavnosti za skupne aktivnosti alfa in
  skupne aktivnosti
  beta zajema 40 % vrednosti preverjanja, ki znaša 0,1 oziroma 1,0 Bq/l.<BRK>
  Te vrednosti je mogoče uporabiti šele potem, ko se izključi pomemben prispevek radionuklidov z zelo visoko radiotoksičnostjo (svinec 210, RADIJ 228 ali polonij polonium 210).



  Opomba 5: Ta meja zaznavnosti se uporablja le za redna preverjanja; za nov vodni vir, za katerega je verjetno, da bo vrednost Ra-228 presegla 20 % referenčne koncentracije, pa je meja zaznavnosti za prvo preverjanje 0,02 Bq/l specifičnega nuklida Ra-228. To velja tudi, če je potreben ponovni pregled.

  Opomba 6: Nizka vrednost določene meje zaznavnosti za U izhaja iz upoštevanja kemične toksičnosti urana. [Sprememba 56] |

Parametri

  Nuklid

Meja zaznavnosti

(opomba 1)

Opombe

Radon

10 Bq/l

Opombi 2 in 3

Tritij

10 Bq/l

Opombi 2 in 3

Skupna alfa

Skupna beta

0,04 Bq/l

0,4 Bq/l

Opombi 2 in 4

Opombi 2 in 4
  , 5

U-238

0,02 Bq/l

Opombi 2 in 6

U-234

0,02 Bq/l

Opombi 2 in 6

Ra-226

0,04 Bq/l

Opomba 2

Ra-228

0,08

  0,01
  Bq/l

Opombi 2 in 5

Pb-210

0,02 Bq/l

Opomba 2

Po-210

0,01 Bq/l

Opomba 2

C-14

20 Bq/l

Opomba 2

Sr-90

0,4

  0,1
  Bq/l

Opomba 2

Pu-239/Pu-240

0,04

  0,01
  Bq/l

Opomba 2

Am-241

0,06

  0,01
  Bq/l

Opomba 2

Co-60

0,5

  0,1
  Bq/l

Opomba 2

Cs-134

0,5

  0,1
  Bq/l

Opomba 2

Cs-137

0,5

  0,1
  Bq/l

Opomba 2

I-131

0,5

  0,1
  Bq/l

Opomba 2

Opomba 1: Meja zaznavnosti se izračuna v skladu s standardom ISO 11929-7, „Determination of the detection limit and decision thresholds for ionizing radiation measurements-Part 7: Fundamentals and general applications“ (Določitev meje zaznavnosti in pragov sprejemljivosti/zavrnitve za meritve ionizirajočega sevanja – del 7: Temelji in splošne aplikacije), z možnostjo napake prve in druge vrste, ki za vsako znaša 0,05.

Opomba 2: Merilne negotovosti se izračunajo in prijavijo kot popolne standardne negotovosti ali kot razširjene standardne negotovosti z razširitvenim faktorjem 1,96 v skladu z „ISO Guide for the Expression of Uncertainty in Measurement“ (Navodilo ISO o izražanju negotovosti pri merjenju) (ISO, Ženeva, 1993, popravljen ponatis: Ženeva, 1995).

Opomba 3: Meja zaznavnosti za radon in za tritij zajema 10 %

  50 %
  vrednosti parametra 100 Bq/l.

Opomba 4: Meja zaznavnosti za skupne aktivnosti alfa in
  skupne aktivnosti
  beta zajema 40 % vrednosti preverjanja, ki znaša 0,1 oziroma 1,0 Bq/l.<BRK>
  Te vrednosti je mogoče uporabiti šele potem, ko se izključi pomemben prispevek radionuklidov z zelo visoko radiotoksičnostjo (svinec 210, RADIJ 228 ali polonij polonium 210).

Opomba 5: Ta meja zaznavnosti se uporablja le za redna preverjanja; za nov vodni vir, za katerega je verjetno, da bo vrednost Ra-228 presegla 20 % referenčne koncentracije, pa je meja zaznavnosti za prvo preverjanje 0,02 Bq/l specifičnega nuklida Ra-228. To velja tudi, če je potreben ponovni pregled.

Opomba 6: Nizka vrednost določene meje zaznavnosti za U izhaja iz upoštevanja kemične toksičnosti urana. [Sprememba 56]

---

(1)  Ta preglednica vključuje najbolj pogoste naravne in umetne radionuklide. Referenčne koncentracije za druge radionuklide se lahko izračunajo z uporabo doznih koeficientov za odrasle iz preglednice A Priloge III k Direktivi 96/29/Euratom ali novejših informacij, ki so jih potrdili pristojni organi v zadevni državi članici, in sicer ob upoštevanju vnosa 730 litrov na leto.
  Izračun je treba opraviti za najbolj izpostavljeno starostno skupino, da se zagotovi upoštevanje skupne indikativne doze 0,1 mSv ne glede na starost porabnika. Komisija opredeli količino zaužite vode za posamezne


  starostne skupine.

(2)  En miligram (mg) naravnega urana vsebuje 12,3 Bq U-238 in 12,3 Bq U-234. Ta preglednica upošteva le radiološke lastnosti urana in ne njegove kemične toksičnosti. [Sprememba 53]

(3)  
  Ta preglednica vključuje najbolj pogoste umetne radionuklide. Referenčne koncentracije za druge radionuklide se lahko izračunajo z uporabo doznih koeficientov iz preglednice A Priloge III k Direktivi 96/29/Euratom ali novejših informacij, ki so jih potrdili pristojni organi v zadevni državi članici. Izračun je treba opraviti za najbolj izpostavljeno starostno skupino, da se zagotovi upoštevanje skupne indikativne doze 0,01 mSv ne glede na starost porabnika. Komisija opredeli količino zaužite vode za posamezne starostne skupine.

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/210 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/210

---

P7_TA(2013)0069

Gospodarski in proračunski nadzor v državah članicah evroobmočja z resnimi težavami v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah evroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 036/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0819), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0819),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 136 in 121(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0449/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 136 in 121(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0449/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 7. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 7. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. februarja 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. februarja 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0172/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0172/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2);

| 2. | upošteva izjavo Komisije, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

upošteva izjavo Komisije, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 141, 17.5.2012, str. 7.

(2)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete dne 13. junija 2012 (Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0242).

---

P7_TC1-COD(2011)0385

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članic evroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 472/2013.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Evropske komisije

Ko bo sprejet zakonodajni dvojček, ki ga je predlagala, namerava Komisija v kratkem času sprejeti ukrepe, s katerimi se bo dosegla poglobljena ter prava ekonomska in monetarna unija (EMU), kot je opisano v načrtu. Kratkoročni ukrepi (6 do 12 mesecev) bodo vključevali naslednje:

| — | V Načrtu za poglobljeno in pravo EMU je Komisija menila, da bi na srednji rok sklad za odkup dolga in skupne kratkoročne obveznice (t.i. eurobills) pod nekaterimi strogimi pogoji lahko bili možni elementi poglobljene in prave EMU. Pri tem bi bilo vodilno načelo, da morata kakršne koli korake k nadaljnjemu vzajemnemu prevzemanju tveganj spremljati večja fiskalna disciplina in povezovanje. Potrebno večjo povezanost finančnega sistema, fiskalne in gospodarske politike ter relevantnih instrumentov mora spremljati tudi ustrezno politično povezovanje, da se bosta zagotovila demokratična legitimnost in odgovornost.
  Komisija bo ustanovila skupino strokovnjakov, da se bo zagotovila boljša analiza možnih prednosti, tveganj, zahtev in ovir delne nadomestitve nacionalne izdaje dolga s skupno izdajo v obliki sklada za odkup dolga in skupnih kratkoročnih obveznic. Skupina bo skrbno presodila, kakšne bi lahko bile značilnosti sklada in obveznic v smislu pravnih določb, finančne strukture ter potrebnega dopolnilnega gospodarskega in proračunskega okvira. Osrednje vprašanje, ki ga bo treba preučiti, bo demokratična odgovornost.
  Skupina bo upoštevala potekajočo reformo evropskega ekonomskega in proračunskega upravljanja ter ocenila dodano vrednost takih instrumentov v danem okviru. Posebno pozornost bo namenila nedavnim in potekajočim reformam, kot so izvajanje zakonodajnega dvojčka, evropski mehanizem za stabilnost in drugi ustrezni instrumenti.
  Skupina se bo pri analizi osredotočila na vzdržnost javnih financ, izogibanje moralnemu tveganju ter na osrednja vprašanja, kot so finančna stabilnost, finančno povezovanje in prenos monetarnih politik.
  Člani skupine bodo strokovnjaki s področja prava in ekonomije, javnih financ, finančnih trgov in upravljanja državnega dolga. Skupina bo Komisiji svoje končno poročilo predstavila najkasneje marca 2014. Komisija bo ocenila poročilo in po potrebi podala predloge pred koncem mandata skupine. |
| --- | --- |

—

V Načrtu za poglobljeno in pravo EMU je Komisija menila, da bi na srednji rok sklad za odkup dolga in skupne kratkoročne obveznice (t.i. eurobills) pod nekaterimi strogimi pogoji lahko bili možni elementi poglobljene in prave EMU. Pri tem bi bilo vodilno načelo, da morata kakršne koli korake k nadaljnjemu vzajemnemu prevzemanju tveganj spremljati večja fiskalna disciplina in povezovanje. Potrebno večjo povezanost finančnega sistema, fiskalne in gospodarske politike ter relevantnih instrumentov mora spremljati tudi ustrezno politično povezovanje, da se bosta zagotovila demokratična legitimnost in odgovornost.

Komisija bo ustanovila skupino strokovnjakov, da se bo zagotovila boljša analiza možnih prednosti, tveganj, zahtev in ovir delne nadomestitve nacionalne izdaje dolga s skupno izdajo v obliki sklada za odkup dolga in skupnih kratkoročnih obveznic. Skupina bo skrbno presodila, kakšne bi lahko bile značilnosti sklada in obveznic v smislu pravnih določb, finančne strukture ter potrebnega dopolnilnega gospodarskega in proračunskega okvira. Osrednje vprašanje, ki ga bo treba preučiti, bo demokratična odgovornost.

Skupina bo upoštevala potekajočo reformo evropskega ekonomskega in proračunskega upravljanja ter ocenila dodano vrednost takih instrumentov v danem okviru. Posebno pozornost bo namenila nedavnim in potekajočim reformam, kot so izvajanje zakonodajnega dvojčka, evropski mehanizem za stabilnost in drugi ustrezni instrumenti.

Skupina se bo pri analizi osredotočila na vzdržnost javnih financ, izogibanje moralnemu tveganju ter na osrednja vprašanja, kot so finančna stabilnost, finančno povezovanje in prenos monetarnih politik.

Člani skupine bodo strokovnjaki s področja prava in ekonomije, javnih financ, finančnih trgov in upravljanja državnega dolga. Skupina bo Komisiji svoje končno poročilo predstavila najkasneje marca 2014. Komisija bo ocenila poročilo in po potrebi podala predloge pred koncem mandata skupine.

| — | V okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast se bodo preučili drugi načini, s katerimi bi se pod nekaterimi pogoji v oceno programov za stabilnost in konvergenčnih programov vključili enkratni programi javnih naložb, ki so jih izvedle države članice, z dokazanim učinkom na vzdržnost javnih financ. To bo potekalo v pomladi in poletju 2013 v okviru objave sporočila o časovnem razporedu za približevanje srednjeročnemu cilju. |
| --- | --- |

—

V okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast se bodo preučili drugi načini, s katerimi bi se pod nekaterimi pogoji v oceno programov za stabilnost in konvergenčnih programov vključili enkratni programi javnih naložb, ki so jih izvedle države članice, z dokazanim učinkom na vzdržnost javnih financ. To bo potekalo v pomladi in poletju 2013 v okviru objave sporočila o časovnem razporedu za približevanje srednjeročnemu cilju.

| — | Komisija bo po odločitvi glede naslednjega večletnega finančnega okvira za EU in pred koncem leta 2013 predložila naslednje predloge, ki bodo dopolnili obstoječi okvir za ekonomsko upravljanje: (i) ukrepe za zagotovitev večje predhodne koordinacije pomembnejših reform in (ii) oblikovanje „instrumenta za konvergenco in konkurenčnost“, da bi se zagotovila finančna podpora za pravočasno izvedbo strukturnih reform, ki spodbujajo trajnostno rast. Ta novi sistem, ki je v celoti v skladu z metodo Skupnosti, bi temeljil na obstoječih postopkih nadzora EU. Tesnejše povezovanje ekonomskih politik bi združil s finančno podporo in tako upošteval načelo, v skladu s katerim bi koraki proti večji odgovornosti in ekonomski disciplini vključevali tudi večjo solidarnost. Sistem bi bil zlasti osredotočen na povečanje zmogljivosti držav članic za obvladovanje asimetričnih šokov. Ta instrument bi služil kot prva stopnja pri zagotavljanju večje fiskalne zmogljivosti. |
| --- | --- |

—

Komisija bo po odločitvi glede naslednjega večletnega finančnega okvira za EU in pred koncem leta 2013 predložila naslednje predloge, ki bodo dopolnili obstoječi okvir za ekonomsko upravljanje: (i) ukrepe za zagotovitev večje predhodne koordinacije pomembnejših reform in (ii) oblikovanje „instrumenta za konvergenco in konkurenčnost“, da bi se zagotovila finančna podpora za pravočasno izvedbo strukturnih reform, ki spodbujajo trajnostno rast. Ta novi sistem, ki je v celoti v skladu z metodo Skupnosti, bi temeljil na obstoječih postopkih nadzora EU. Tesnejše povezovanje ekonomskih politik bi združil s finančno podporo in tako upošteval načelo, v skladu s katerim bi koraki proti večji odgovornosti in ekonomski disciplini vključevali tudi večjo solidarnost. Sistem bi bil zlasti osredotočen na povečanje zmogljivosti držav članic za obvladovanje asimetričnih šokov. Ta instrument bi služil kot prva stopnja pri zagotavljanju večje fiskalne zmogljivosti.

| — | Komisija se je poleg tega zavezala, da bo nadaljevala s prizadevanji za hitro in izčrpno obravnavo: (i) njenega akcijskega načrta za učinkovitejši boj proti davčnim goljufijam in utajam davkov, predvsem z revizijo direktiv, ki so bile opredeljene v načrtu, in (ii) ukrepov in predlogov, ki jih je napovedala v zakonodajnem paketu iz leta 2012 na področjih zaposlovanja in socialne politike. |
| --- | --- |

—

Komisija se je poleg tega zavezala, da bo nadaljevala s prizadevanji za hitro in izčrpno obravnavo: (i) njenega akcijskega načrta za učinkovitejši boj proti davčnim goljufijam in utajam davkov, predvsem z revizijo direktiv, ki so bile opredeljene v načrtu, in (ii) ukrepov in predlogov, ki jih je napovedala v zakonodajnem paketu iz leta 2012 na področjih zaposlovanja in socialne politike.

| — | Ko bo sprejet enotni nadzorni mehanizem, bo predstavljen predlog za enotni mehanizem za reševanje, ki bi bil odgovoren za prestrukturiranje in reševanje bank v državah članicah, ki sodelujejo v bančni uniji. |
| --- | --- |

—

Ko bo sprejet enotni nadzorni mehanizem, bo predstavljen predlog za enotni mehanizem za reševanje, ki bi bil odgovoren za prestrukturiranje in reševanje bank v državah članicah, ki sodelujejo v bančni uniji.

| — | Pred koncem leta 2013 bo predstavljen predlog v skladu s členom 138(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, s katerim bi se sprejelo enotno stališče euroobmočja in s tem dosegel status opazovalca v izvršnem odboru Mednarodnega denarnega sklada, kasneje pa zagotovil en sam sedež. |
| --- | --- |

—

Pred koncem leta 2013 bo predstavljen predlog v skladu s členom 138(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, s katerim bi se sprejelo enotno stališče euroobmočja in s tem dosegel status opazovalca v izvršnem odboru Mednarodnega denarnega sklada, kasneje pa zagotovil en sam sedež.

Na osnovi kratkoročnih ukrepov, napovedanih v načrtu, ki se lahko izvedejo s sekundarno zakonodajo, namerava Komisija predlagati eksplicitne ideje za spremembe Pogodbe. To bo storila pravočasno, tako da bodo razprave o spremembah potekale še pred naslednjimi volitvami v Evropski parlament leta 2014. S tem želi določiti zakonodajno osnovo za korake, ki so predvideni na srednji rok, v katerem naj bi se oblikoval močno okrepljen okvir za ekonomski in proračunski nadzor, dodatno razvila fiskalna zmogljivost Evrope, ki bi podpirala solidarnost in izvajanje strukturnih reform, ki spodbujajo trajnostno rast, ter zagotovila večja povezanost pri sprejemanju odločitev na področjih

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/212 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/212

---

P7_TA(2013)0070

Spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v evroobmočju ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v evroobmočju (COM(2011)0821 – C7-0448/2011 – 2011/0386(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 036/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0821), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0821),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 136 in 121(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0448/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 136 in 121(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0448/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki sta ga v okviru Protokola št. 2 predložila francoski senat in švedski parlament in v katerem trdita, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki sta ga v okviru Protokola št. 2 predložila francoski senat in švedski parlament in v katerem trdita, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 7. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 7. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. februarja 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. februarja 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne razmere (A7-0173/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne razmere (A7-0173/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2);

| 2. | upošteva izjavo Komisije, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

upošteva izjavo Komisije, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 141, 17.5.2012, str. 7.

(2)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete dne 13. junija 2012 (Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0243).

---

P7_TC1-COD(2011)0386

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v evroobmočju

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 473/2013.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Evropske komisije

Ko bo sprejet zakonodajni dvojček, ki ga je predlagala, namerava Komisija v kratkem času sprejeti ukrepe, s katerimi se bo dosegla poglobljena ter prava ekonomska in monetarna unija (EMU), kot je opisano v načrtu. Kratkoročni ukrepi (6 do 12 mesecev) bodo vključevali naslednje:

| — | V Načrtu za poglobljeno in pravo EMU je Komisija menila, da bi na srednji rok sklad za odkup dolga in skupne kratkoročne obveznice (t.i. eurobills) pod nekaterimi strogimi pogoji lahko bili možni elementi poglobljene in prave EMU. Pri tem bi bilo vodilno načelo, da morata kakršne koli korake k nadaljnjemu vzajemnemu prevzemanju tveganj spremljati večja fiskalna disciplina in povezovanje. Potrebno večjo povezanost finančnega sistema, fiskalne in gospodarske politike ter relevantnih instrumentov mora spremljati tudi ustrezno politično povezovanje, da se bosta zagotovila demokratična legitimnost in odgovornost.
  Komisija bo ustanovila skupino strokovnjakov, da se bo zagotovila boljša analiza možnih prednosti, tveganj, zahtev in ovir delne nadomestitve nacionalne izdaje dolga s skupno izdajo v obliki sklada za odkup dolga in skupnih kratkoročnih obveznic. Skupina bo skrbno presodila, kakšne bi lahko bile značilnosti sklada in obveznic v smislu pravnih določb, finančne strukture ter potrebnega dopolnilnega gospodarskega in proračunskega okvira. Osrednje vprašanje, ki ga bo treba preučiti, bo demokratična odgovornost.
  Skupina bo upoštevala potekajočo reformo evropskega ekonomskega in proračunskega upravljanja ter ocenila dodano vrednost takih instrumentov v danem okviru. Posebno pozornost bo namenila nedavnim in potekajočim reformam, kot so izvajanje zakonodajnega dvojčka, evropski mehanizem za stabilnost in drugi ustrezni instrumenti.
  Skupina se bo pri analizi osredotočila na vzdržnost javnih financ, izogibanje moralnemu tveganju ter na osrednja vprašanja, kot so finančna stabilnost, finančno povezovanje in prenos monetarnih politik.
  Člani skupine bodo strokovnjaki s področja prava in ekonomije, javnih financ, finančnih trgov in upravljanja državnega dolga. Skupina bo Komisiji svoje končno poročilo predstavila najkasneje marca 2014. Komisija bo ocenila poročilo in po potrebi podala predloge pred koncem mandata skupine. |
| --- | --- |

—

V Načrtu za poglobljeno in pravo EMU je Komisija menila, da bi na srednji rok sklad za odkup dolga in skupne kratkoročne obveznice (t.i. eurobills) pod nekaterimi strogimi pogoji lahko bili možni elementi poglobljene in prave EMU. Pri tem bi bilo vodilno načelo, da morata kakršne koli korake k nadaljnjemu vzajemnemu prevzemanju tveganj spremljati večja fiskalna disciplina in povezovanje. Potrebno večjo povezanost finančnega sistema, fiskalne in gospodarske politike ter relevantnih instrumentov mora spremljati tudi ustrezno politično povezovanje, da se bosta zagotovila demokratična legitimnost in odgovornost.

Komisija bo ustanovila skupino strokovnjakov, da se bo zagotovila boljša analiza možnih prednosti, tveganj, zahtev in ovir delne nadomestitve nacionalne izdaje dolga s skupno izdajo v obliki sklada za odkup dolga in skupnih kratkoročnih obveznic. Skupina bo skrbno presodila, kakšne bi lahko bile značilnosti sklada in obveznic v smislu pravnih določb, finančne strukture ter potrebnega dopolnilnega gospodarskega in proračunskega okvira. Osrednje vprašanje, ki ga bo treba preučiti, bo demokratična odgovornost.

Skupina bo upoštevala potekajočo reformo evropskega ekonomskega in proračunskega upravljanja ter ocenila dodano vrednost takih instrumentov v danem okviru. Posebno pozornost bo namenila nedavnim in potekajočim reformam, kot so izvajanje zakonodajnega dvojčka, evropski mehanizem za stabilnost in drugi ustrezni instrumenti.

Skupina se bo pri analizi osredotočila na vzdržnost javnih financ, izogibanje moralnemu tveganju ter na osrednja vprašanja, kot so finančna stabilnost, finančno povezovanje in prenos monetarnih politik.

Člani skupine bodo strokovnjaki s področja prava in ekonomije, javnih financ, finančnih trgov in upravljanja državnega dolga. Skupina bo Komisiji svoje končno poročilo predstavila najkasneje marca 2014. Komisija bo ocenila poročilo in po potrebi podala predloge pred koncem mandata skupine.

| — | V okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast se bodo preučili drugi načini, s katerimi bi se pod nekaterimi pogoji v oceno programov za stabilnost in konvergenčnih programov vključili enkratni programi javnih naložb, ki so jih izvedle države članice, z dokazanim učinkom na vzdržnost javnih financ. To bo potekalo v pomladi in poletju 2013 v okviru objave sporočila o časovnem razporedu za približevanje srednjeročnemu cilju. |
| --- | --- |

—

V okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast se bodo preučili drugi načini, s katerimi bi se pod nekaterimi pogoji v oceno programov za stabilnost in konvergenčnih programov vključili enkratni programi javnih naložb, ki so jih izvedle države članice, z dokazanim učinkom na vzdržnost javnih financ. To bo potekalo v pomladi in poletju 2013 v okviru objave sporočila o časovnem razporedu za približevanje srednjeročnemu cilju.

| — | Komisija bo po odločitvi glede naslednjega večletnega finančnega okvira za EU in pred koncem leta 2013 predložila naslednje predloge, ki bodo dopolnili obstoječi okvir za ekonomsko upravljanje: (i) ukrepe za zagotovitev večje predhodne koordinacije pomembnejših reform in (ii) oblikovanje „instrumenta za konvergenco in konkurenčnost“, da bi se zagotovila finančna podpora za pravočasno izvedbo strukturnih reform, ki spodbujajo trajnostno rast. Ta novi sistem, ki je v celoti v skladu z metodo Skupnosti, bi temeljil na obstoječih postopkih nadzora EU. Tesnejše povezovanje ekonomskih politik bi združil s finančno podporo in tako upošteval načelo, v skladu s katerim bi koraki proti večji odgovornosti in ekonomski disciplini vključevali tudi večjo solidarnost. Sistem bi bil zlasti osredotočen na povečanje zmogljivosti držav članic za obvladovanje asimetričnih šokov. Ta instrument bi služil kot prva stopnja pri zagotavljanju večje fiskalne zmogljivosti. |
| --- | --- |

—

Komisija bo po odločitvi glede naslednjega večletnega finančnega okvira za EU in pred koncem leta 2013 predložila naslednje predloge, ki bodo dopolnili obstoječi okvir za ekonomsko upravljanje: (i) ukrepe za zagotovitev večje predhodne koordinacije pomembnejših reform in (ii) oblikovanje „instrumenta za konvergenco in konkurenčnost“, da bi se zagotovila finančna podpora za pravočasno izvedbo strukturnih reform, ki spodbujajo trajnostno rast. Ta novi sistem, ki je v celoti v skladu z metodo Skupnosti, bi temeljil na obstoječih postopkih nadzora EU. Tesnejše povezovanje ekonomskih politik bi združil s finančno podporo in tako upošteval načelo, v skladu s katerim bi koraki proti večji odgovornosti in ekonomski disciplini vključevali tudi večjo solidarnost. Sistem bi bil zlasti osredotočen na povečanje zmogljivosti držav članic za obvladovanje asimetričnih šokov. Ta instrument bi služil kot prva stopnja pri zagotavljanju večje fiskalne zmogljivosti.

| — | Komisija se je poleg tega zavezala, da bo nadaljevala s prizadevanji za hitro in izčrpno obravnavo: (i) njenega akcijskega načrta za učinkovitejši boj proti davčnim goljufijam in utajam davkov, predvsem z revizijo direktiv, ki so bile opredeljene v načrtu, in (ii) ukrepov in predlogov, ki jih je napovedala v zakonodajnem paketu iz leta 2012 na področjih zaposlovanja in socialne politike. |
| --- | --- |

—

Komisija se je poleg tega zavezala, da bo nadaljevala s prizadevanji za hitro in izčrpno obravnavo: (i) njenega akcijskega načrta za učinkovitejši boj proti davčnim goljufijam in utajam davkov, predvsem z revizijo direktiv, ki so bile opredeljene v načrtu, in (ii) ukrepov in predlogov, ki jih je napovedala v zakonodajnem paketu iz leta 2012 na področjih zaposlovanja in socialne politike.

| — | Ko bo sprejet enotni nadzorni mehanizem, bo predstavljen predlog za enotni mehanizem za reševanje, ki bi bil odgovoren za prestrukturiranje in reševanje bank v državah članicah, ki sodelujejo v bančni uniji. |
| --- | --- |

—

Ko bo sprejet enotni nadzorni mehanizem, bo predstavljen predlog za enotni mehanizem za reševanje, ki bi bil odgovoren za prestrukturiranje in reševanje bank v državah članicah, ki sodelujejo v bančni uniji.

| — | Pred koncem leta 2013 bo predstavljen predlog v skladu s členom 138(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, s katerim bi se sprejelo enotno stališče euroobmočja in s tem dosegel status opazovalca v izvršnem odboru Mednarodnega denarnega sklada, kasneje pa zagotovil en sam sedež. |
| --- | --- |

—

Pred koncem leta 2013 bo predstavljen predlog v skladu s členom 138(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, s katerim bi se sprejelo enotno stališče euroobmočja in s tem dosegel status opazovalca v izvršnem odboru Mednarodnega denarnega sklada, kasneje pa zagotovil en sam sedež.

Na osnovi kratkoročnih ukrepov, napovedanih v načrtu, ki se lahko izvedejo s sekundarno zakonodajo, namerava Komisija predlagati eksplicitne ideje za spremembe Pogodbe. To bo storila pravočasno, tako da bodo razprave o spremembah potekale še pred naslednjimi volitvami v Evropski parlament leta 2014. S tem želi določiti zakonodajno osnovo za korake, ki so predvideni na srednji rok, v katerem naj bi se oblikoval močno okrepljen okvir za ekonomski in proračunski nadzor, dodatno razvila fiskalna zmogljivost Evrope, ki bi podpirala solidarnost in izvajanje strukturnih reform, ki spodbujajo trajnostno rast, ter zagotovila večja povezanost pri sprejemanju odločitev na področjih

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/215 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/215

---

P7_TA(2013)0071

Evropski skladi tveganega kapitala ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih skladih tveganega kapitala (COM(2011)0860 – C7-0490/2011 – 2011/0417(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 036/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0860), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0860),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0490/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0490/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. aprila 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. aprila 2012 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. decembra 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. decembra 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za pravne zadeve (A7-0193/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za pravne zadeve (A7-0193/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2);

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 191, 29.6.2012, str. 72.

(2)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete dne 13. septembra 2012 (Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0346).

---

P7_TC1-COD(2011)0417

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih skladih tveganega kapitala

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 345/2013.)

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/216 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/216

---

P7_TA(2013)0072

Evropski skladi za socialno podjetništvo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih skladih za socialno podjetništvo (COM(2011)0862 – C7-0489/2011 – 2011/0418(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 036/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0862), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0862),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0489/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0489/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. maja 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. maja 2012 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. decembra 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. decembra 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in socialne zadeve ter mnenj odborov za zaposlovanja in socialne zadeve ter za pravne zadeve (A7-0194/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in socialne zadeve ter mnenj odborov za zaposlovanja in socialne zadeve ter za pravne zadeve (A7-0194/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2);

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 229, 31.7.2012, str. 55.

(2)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete dne 13. septembra 2012 (Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0345).

---

P7_TC1-COD(2011)0418

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih skladih za socialno podjetništvo

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 346/2013.)

---

Sreda, 13. marec 2013

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/217 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/217

---

P7_TA(2013)0079

Sistem nacionalnih in regionalnih računov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (COM(2010)0774 – C7-0010/2011 – 2010/0374(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 036/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0774), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0774),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0010/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0010/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 19. maja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 19. maja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta z dne 19. decembra 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta z dne 19. decembra 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za regionalni razvoj (A7-0076/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za regionalni razvoj (A7-0076/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 203, 9.7.2011, str. 3.

---

P7_TC1-COD(2010)0374

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 549/2013.)

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/217 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/217

---

P7_TA(2013)0080

Odgovornosti države zastave za izvrševanje Direktive Sveta 2009/13/ES o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti in Evropsko federacijo delavcev v prometu, o Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 13. marca 2013, k predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o odgovornostih države zastave za izvrševanje Direktive Sveta 2009/13/ES o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, ter o spremembi Direktive 1999/63/ES (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 036/38)

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Čeprav Direktiva 2009/21/ES ureja odgovornosti države zastave z vključevanjem sistema pregledov IMO za države zastave v zakonodajo Unije ter uvajanjem izdajanja spričeval nacionalnih pomorskih organov o kakovosti, se zdi, da bi ločena direktiva, ki zajema delovne standarde v pomorstvu, primerneje in jasneje odražala različne namene in postopke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Čeprav Direktiva 2009/21/ES ureja odgovornosti države zastave z vključevanjem sistema pregledov IMO za države zastave v zakonodajo Unije ter uvajanjem izdajanja spričeval nacionalnih pomorskih organov o kakovosti, se zdi, da bi ločena direktiva, ki zajema delovne standarde v pomorstvu, primerneje in jasneje odražala različne namene in postopke.

| (10) | Čeprav Direktiva 2009/21/ES ureja odgovornosti države zastave z vključevanjem sistema pregledov IMO za države zastave v zakonodajo Unije ter uvajanjem izdajanja spričeval nacionalnih pomorskih organov o kakovosti, se zdi, da bi ločena direktiva, ki zajema delovne standarde v pomorstvu, primerneje in jasneje odražala različne namene in postopke.
  Zaradi tega ta direktiva ne bi smela vplivati na Direktivo 2009/21/ES, ki se uporablja samo za konvencije IMO. V vsakem primeru bi morale biti države članice še naprej sposobne razvijati, izvajati in vzdrževati sistem vodenja kakovosti za operativne dele dejavnosti svojih uprav za pomorstvo, ki so povezane z državo zastave in spadajo v področje uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(10)

Čeprav Direktiva 2009/21/ES ureja odgovornosti države zastave z vključevanjem sistema pregledov IMO za države zastave v zakonodajo Unije ter uvajanjem izdajanja spričeval nacionalnih pomorskih organov o kakovosti, se zdi, da bi ločena direktiva, ki zajema delovne standarde v pomorstvu, primerneje in jasneje odražala različne namene in postopke.
  Zaradi tega ta direktiva ne bi smela vplivati na Direktivo 2009/21/ES, ki se uporablja samo za konvencije IMO. V vsakem primeru bi morale biti države članice še naprej sposobne razvijati, izvajati in vzdrževati sistem vodenja kakovosti za operativne dele dejavnosti svojih uprav za pomorstvo, ki so povezane z državo zastave in spadajo v področje uporabe te direktive.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Direktiva 2009/13/ES se uporablja za pomorščake na ladjah, ki plujejo pod zastavo države članice.
  Zato morajo
  države članice
  spremljati skladnost ladij
  , ki plujejo pod njihovo zastavo,
  z vsemi določbami navedene direktive
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Direktiva 2009/13/ES se uporablja za pomorščake na ladjah, ki plujejo pod zastavo države članice.
  Zato morajo
  države članice
  spremljati skladnost ladij
  , ki plujejo pod njihovo zastavo,
  z vsemi določbami navedene direktive
  .

| (11) | Direktiva 2009/13/ES se uporablja za pomorščake na ladjah, ki plujejo pod zastavo države članice. Države članice
  bi morale zagotoviti učinkovito izpolnjevanje svojih obveznosti kot države zastave, tako da bodo ladje
  , ki plujejo pod njihovo zastavo,
  upoštevale ustrezne dele MKDSP iz leta 2006, ki ustrezajo elementom iz Priloge k navedeni direktivi. Pri vzpostavitvi učinkovitega sistema nadzornih mehanizmov, vključno z inšpekcijskimi pregledi, bi lahko posamezne države članice izdale dovoljenja javnim institucijam ali drugim organizacijam v smislu MKDSP iz leta 2006. |
| --- | --- |

(11)

Direktiva 2009/13/ES se uporablja za pomorščake na ladjah, ki plujejo pod zastavo države članice. Države članice
  bi morale zagotoviti učinkovito izpolnjevanje svojih obveznosti kot države zastave, tako da bodo ladje
  , ki plujejo pod njihovo zastavo,
  upoštevale ustrezne dele MKDSP iz leta 2006, ki ustrezajo elementom iz Priloge k navedeni direktivi. Pri vzpostavitvi učinkovitega sistema nadzornih mehanizmov, vključno z inšpekcijskimi pregledi, bi lahko posamezne države članice izdale dovoljenja javnim institucijam ali drugim organizacijam v smislu MKDSP iz leta 2006.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Zaradi uporabe in/ali interpretacije te direktive se nikakor ne bi smela zmanjšati raven varstva delavcev, ki jo ti uživajo v skladu z zakonodajo Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Zaradi uporabe in/ali interpretacije te direktive se nikakor ne bi smela zmanjšati raven varstva delavcev, ki jo ti uživajo v skladu z zakonodajo Unije.

Sprememba 4

Predlog direktive

Člen 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta direktiva določa pravila, ki zagotavljajo, da države članice učinkovito izpolnjujejo svoje obveznosti kot države zastave v zvezi s spremljanjem skladnosti ladij, ki plujejo pod njihovo zastavo, z Direktivo 2009/13/ES. Ta direktiva ne posega v Direktivo 2009/21/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta
  . | Ta direktiva določa pravila, ki zagotavljajo, da države članice učinkovito izpolnjujejo svoje obveznosti kot države zastave v zvezi s spremljanjem skladnosti ladij, ki plujejo pod njihovo zastavo, z Direktivo 2009/13/ES
  in s sporazumom socialnih partnerjev, ki ji je priložen
  . Ta direktiva ne posega v Direktivo 2009/21/ES (2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta direktiva določa pravila, ki zagotavljajo, da države članice učinkovito izpolnjujejo svoje obveznosti kot države zastave v zvezi s spremljanjem skladnosti ladij, ki plujejo pod njihovo zastavo, z Direktivo 2009/13/ES. Ta direktiva ne posega v Direktivo 2009/21/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta
  .

Ta direktiva določa pravila, ki zagotavljajo, da države članice učinkovito izpolnjujejo svoje obveznosti kot države zastave v zvezi s spremljanjem skladnosti ladij, ki plujejo pod njihovo zastavo, z Direktivo 2009/13/ES
  in s sporazumom socialnih partnerjev, ki ji je priložen
  . Ta direktiva ne posega v Direktivo 2009/21/ES (2).

Sprememba 5

Predlog direktive

Člen 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Opredelitve pojmov | Opredelitve pojmov |
| | (ba) | „Direktiva 2009/13/ES“ pomeni to direktivo in sporazum socialnih partnerjev, ki ji je priložen; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Opredelitve pojmov

Opredelitve pojmov

(ba)

„Direktiva 2009/13/ES“ pomeni to direktivo in sporazum socialnih partnerjev, ki ji je priložen;

Sprememba 6

Predlog direktive

Člen 2 – točka b b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | „spričevalo o delu v pomorstvu“, „začasno spričevalo o delu v pomorstvu“ in „izjava o skladnosti dela v pomorstvu“ pomenijo tako imenovane dokumente iz odstavka 9 standarda A5.1.3. Konvencije o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, ki so pripravljeni v obliki, ki ustreza obrazcem iz dodatka A5-II k tej konvenciji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(bb)

„spričevalo o delu v pomorstvu“, „začasno spričevalo o delu v pomorstvu“ in „izjava o skladnosti dela v pomorstvu“ pomenijo tako imenovane dokumente iz odstavka 9 standarda A5.1.3. Konvencije o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, ki so pripravljeni v obliki, ki ustreza obrazcem iz dodatka A5-II k tej konvenciji;

Sprememba 7

Predlog direktive

Člen 3 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Spremljanje skladnosti | Spremljanje skladnosti
  in certificiranje |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Spremljanje skladnosti

Spremljanje skladnosti
  in certificiranje

Sprememba 8

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Vsaka država članica zagotovi izvrševanje obveznosti iz Direktive 2009/13/ES za ladje, ki plujejo pod njeno zastavo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

-1.
     
  Vsaka država članica zagotovi izvrševanje obveznosti iz Direktive 2009/13/ES za ladje, ki plujejo pod njeno zastavo.

Sprememba 9

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice lahko pri vzpostavitvi učinkovitega sistema za inšpekcijske preglede in certificiranje pogojev dela v pomorstvu po potrebi pooblastijo javne institucije ali druge organizacije (vključno s tistimi v drugi državi članici, če se ta strinja), za katere menijo, da so pristojne ali neodvisne za opravljanje inšpekcijskih pregledov ali izdajanje spričeval ali oboje. Države članice so v vseh primerih v celoti odgovorne za inšpekcijske preglede in certificiranje delovnih in življenjskih pogojev pomorščakov na ladjah, ki plujejo pod njihovo zastavo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1a.
     
  Države članice lahko pri vzpostavitvi učinkovitega sistema za inšpekcijske preglede in certificiranje pogojev dela v pomorstvu po potrebi pooblastijo javne institucije ali druge organizacije (vključno s tistimi v drugi državi članici, če se ta strinja), za katere menijo, da so pristojne ali neodvisne za opravljanje inšpekcijskih pregledov ali izdajanje spričeval ali oboje. Države članice so v vseh primerih v celoti odgovorne za inšpekcijske preglede in certificiranje delovnih in življenjskih pogojev pomorščakov na ladjah, ki plujejo pod njihovo zastavo.

Sprememba 10

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Vsaka država članica vzpostavi učinkovit sistem inšpekcijskih pregledov in certificiranja delovnih razmer v pomorstvu v skladu s predpisoma 5.3.1 in 5.1.4 ter standardoma A5.1.3. in A5.1.4. Konvencije o delovnih standardih v pomorstvu, s čimer se zagotovi, da bodo delovne in življenjske razmere pomorščakov na ladjah, ki plujejo pod njihovo zastavo, izpolnjevale standarde te konvencije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1b.
     
  Vsaka država članica vzpostavi učinkovit sistem inšpekcijskih pregledov in certificiranja delovnih razmer v pomorstvu v skladu s predpisoma 5.3.1 in 5.1.4 ter standardoma A5.1.3. in A5.1.4. Konvencije o delovnih standardih v pomorstvu, s čimer se zagotovi, da bodo delovne in življenjske razmere pomorščakov na ladjah, ki plujejo pod njihovo zastavo, izpolnjevale standarde te konvencije.

Sprememba 11

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Spričevalo o delu v pomorstvu, ki ga dopolnjuje izjava o skladnosti dela v pomorstvu, je dokaz prima facie, da je ladjo ustrezno pregledala država članica, pod zastavo katere pluje, in da so bile zahteve Direktive 2009/13/ES o delovnih in življenjskih pogojih pomorščakov izpolnjene v potrjenem obsegu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1c.
     
  Spričevalo o delu v pomorstvu, ki ga dopolnjuje izjava o skladnosti dela v pomorstvu, je dokaz prima facie, da je ladjo ustrezno pregledala država članica, pod zastavo katere pluje, in da so bile zahteve Direktive 2009/13/ES o delovnih in življenjskih pogojih pomorščakov izpolnjene v potrjenem obsegu.

Sprememba 12

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  Informacije o sistemu iz odstavka 1b tega člena, vključno z metodo, ki se uporablja za ocenjevanje njegove učinkovitosti, se vključijo v poročila držav članic Mednarodnemu uradu za delo v skladu s členom 22 statuta tega urada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1d.
     
  Informacije o sistemu iz odstavka 1b tega člena, vključno z metodo, ki se uporablja za ocenjevanje njegove učinkovitosti, se vključijo v poročila držav članic Mednarodnemu uradu za delo v skladu s členom 22 statuta tega urada.

Sprememba 13

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1e.
     
  Vsaka država članica določi jasne cilje in standarde, ki zajemajo upravljanje sistemov inšpekcijskih pregledov in certificiranja, pa tudi ustrezne splošne postopke za svojo oceno obsega, v katerem se ti cilji in standardi dosegajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1e.
     
  Vsaka država članica določi jasne cilje in standarde, ki zajemajo upravljanje sistemov inšpekcijskih pregledov in certificiranja, pa tudi ustrezne splošne postopke za svojo oceno obsega, v katerem se ti cilji in standardi dosegajo.

Sprememba 14

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1f.
     
  Vsaka država članica od vseh ladij, ki plujejo pod njeno zastavo, zahteva, da imajo na krovu izvod Direktive 2009/13/ES in sporazuma socialnih partnerjev, ki ji je priložen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1f.
     
  Vsaka država članica od vseh ladij, ki plujejo pod njeno zastavo, zahteva, da imajo na krovu izvod Direktive 2009/13/ES in sporazuma socialnih partnerjev, ki ji je priložen.

Sprememba 15

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 g (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1 g.
     
  Razmik med inšpekcijskimi pregledi ne sme biti daljši od treh let. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1 g.
     
  Razmik med inšpekcijskimi pregledi ne sme biti daljši od treh let.

Sprememba 16

Predlog direktive

Člen 4 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Osebje, ki je odgovorno za spremljanje skladnosti | Priznane organizacije in njihovo
  osebje, ki je odgovorno za spremljanje skladnosti |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Osebje, ki je odgovorno za spremljanje skladnosti

Priznane organizacije in njihovo
  osebje, ki je odgovorno za spremljanje skladnosti

Sprememba 17

Predlog direktive

Člen 4 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da
  je osebje
  , ki
  je odgovorno
  za preverjanje pravilnega izvajanja Direktive 2009/13/ES,
  opravilo
  usposabljanje,
  je usposobljeno, ima
  formalne pogoje, pooblastila, položaj in neodvisnost, ki so potrebni ali želeni, da jim omogočijo izvajanje navedenega preverjanja in zagotovijo skladnost z navedeno direktivo. | 1.
     Države članice zagotovijo, da
  so institucije ali druge organizacije („priznane organizacije“) iz člena 3(1b) in člani njihovega osebja
  , ki
  so odgovorni
  za preverjanje pravilnega izvajanja Direktive 2009/13/ES,
  opravili
  usposabljanje,
  so usposobljeni, imajo
  formalne pogoje, pooblastila, položaj in neodvisnost, ki so potrebni ali želeni, da jim omogočijo izvajanje navedenega preverjanja in zagotovijo skladnost z navedeno direktivo.
  Naloge pregledovanja ali certificiranja, za izvajanje katerih so priznane organizacije lahko pooblaščene, sodijo v sklop dejavnosti, ki so izrecno navedene v odstavkih od 1b do 1d, kot jih opravlja država članica ali priznana organizacija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice zagotovijo, da
  je osebje
  , ki
  je odgovorno
  za preverjanje pravilnega izvajanja Direktive 2009/13/ES,
  opravilo
  usposabljanje,
  je usposobljeno, ima
  formalne pogoje, pooblastila, položaj in neodvisnost, ki so potrebni ali želeni, da jim omogočijo izvajanje navedenega preverjanja in zagotovijo skladnost z navedeno direktivo.

1.
     Države članice zagotovijo, da
  so institucije ali druge organizacije („priznane organizacije“) iz člena 3(1b) in člani njihovega osebja
  , ki
  so odgovorni
  za preverjanje pravilnega izvajanja Direktive 2009/13/ES,
  opravili
  usposabljanje,
  so usposobljeni, imajo
  formalne pogoje, pooblastila, položaj in neodvisnost, ki so potrebni ali želeni, da jim omogočijo izvajanje navedenega preverjanja in zagotovijo skladnost z navedeno direktivo.
  Naloge pregledovanja ali certificiranja, za izvajanje katerih so priznane organizacije lahko pooblaščene, sodijo v sklop dejavnosti, ki so izrecno navedene v odstavkih od 1b do 1d, kot jih opravlja država članica ali priznana organizacija.

Sprememba 18

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA) lahko državam članicam pomaga nadzirati priznane organizacije, ki v skladu s členom 9 Direktive 2009/15/ES v imenu držav članic opravljajo naloge certificiranja, pri čemer pa ostajajo pravice in dolžnosti držav zastave nespremenjene. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1a.
     
  Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA) lahko državam članicam pomaga nadzirati priznane organizacije, ki v skladu s členom 9 Direktive 2009/15/ES v imenu držav članic opravljajo naloge certificiranja, pri čemer pa ostajajo pravice in dolžnosti držav zastave nespremenjene.

Sprememba 19

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Vsa dovoljenja, izdana v zvezi z inšpekcijskimi pregledi, priznani organizaciji dajejo najmanj pooblastilo, da zahteva odpravo pomanjkljivosti, ki jih je ugotovila glede delovnih in življenjskih pogojev pomorščakov, ter da na zahtevo države pristanišča opravi inšpekcijske preglede v zvezi s tem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1b.
     
  Vsa dovoljenja, izdana v zvezi z inšpekcijskimi pregledi, priznani organizaciji dajejo najmanj pooblastilo, da zahteva odpravo pomanjkljivosti, ki jih je ugotovila glede delovnih in življenjskih pogojev pomorščakov, ter da na zahtevo države pristanišča opravi inšpekcijske preglede v zvezi s tem.

Sprememba 20

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Vsaka država članica vzpostavi: |
| | (a) | sistem za zagotovitev ustreznosti dela, ki ga opravijo priznane organizacije. Ta sistem vključuje informacije o vseh veljavnih nacionalnih zakonih in predpisih ter ustreznih mednarodnih instrumentih; in |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1c.
     
  Vsaka država članica vzpostavi:

(a)

sistem za zagotovitev ustreznosti dela, ki ga opravijo priznane organizacije. Ta sistem vključuje informacije o vseh veljavnih nacionalnih zakonih in predpisih ter ustreznih mednarodnih instrumentih; in

| (b) | postopke za komunikacijo s temi organizacijami in za njihov nadzor. |
| --- | --- |

(b)

postopke za komunikacijo s temi organizacijami in za njihov nadzor.

Sprememba 21

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  Vsaka država članica Mednarodnemu uradu za delo zagotovi aktualni seznam vseh priznanih organizacij, ki so pooblaščene, da delujejo v njenem imenu, in ga redno posodablja. Na tem seznamu so podrobno navedene naloge, za izvajanje katerih je priznana organizacija pooblaščena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1d.
     
  Vsaka država članica Mednarodnemu uradu za delo zagotovi aktualni seznam vseh priznanih organizacij, ki so pooblaščene, da delujejo v njenem imenu, in ga redno posodablja. Na tem seznamu so podrobno navedene naloge, za izvajanje katerih je priznana organizacija pooblaščena.

Sprememba 22

Predlog direktive

Člen 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 4a |
| | Spričevalo o delu v pomorstvu |
| | 4a. Vsaka država članica od ladij, ki plujejo pod njeno zastavo, zahteva, da imajo in obnavljajo spričevalo o delu v pomorstvu, ki potrjuje, da so bili delovni in življenjski pogoji pomorščakov na ladji, vključno z ukrepi za stalno izpolnjevanje zahtev, ki jih je treba vključiti v izjavo o skladnosti dela v pomorstvu, pregledani in izpolnjujejo zahteve nacionalnih zakonov ali predpisov ali drugih ukrepov za izvajanje Direktive 2009/13/ES in sporazuma socialnih partnerjev, ki ji je priložen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 4a

Spričevalo o delu v pomorstvu

4a. Vsaka država članica od ladij, ki plujejo pod njeno zastavo, zahteva, da imajo in obnavljajo spričevalo o delu v pomorstvu, ki potrjuje, da so bili delovni in življenjski pogoji pomorščakov na ladji, vključno z ukrepi za stalno izpolnjevanje zahtev, ki jih je treba vključiti v izjavo o skladnosti dela v pomorstvu, pregledani in izpolnjujejo zahteve nacionalnih zakonov ali predpisov ali drugih ukrepov za izvajanje Direktive 2009/13/ES in sporazuma socialnih partnerjev, ki ji je priložen.

Sprememba 23

Predlog direktive

Člen 4 b – odstavek 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 4b |
| | Inšpekcija in izvrševanje |
| | 1.
     
  Vsaka država članica prek učinkovitega in usklajenega sistema rednih inšpekcijskih pregledov, spremljanja in drugih nadzornih ukrepov preveri, da ladje, ki plujejo pod njeno zastavo, izpolnjujejo zahteve iz Direktive 2009/13/ES, kot se izvaja v nacionalnih zakonih in predpisih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 4b

Inšpekcija in izvrševanje

1.
     
  Vsaka država članica prek učinkovitega in usklajenega sistema rednih inšpekcijskih pregledov, spremljanja in drugih nadzornih ukrepov preveri, da ladje, ki plujejo pod njeno zastavo, izpolnjujejo zahteve iz Direktive 2009/13/ES, kot se izvaja v nacionalnih zakonih in predpisih.

Sprememba 24

Predlog direktive

Člen 4 b – odstavek 2 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Podrobne zahteve o sistemu inšpekcije in izvrševanja iz odstavka 1 so določene v odstavkih od 3 do 18 spodaj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.
     
  Podrobne zahteve o sistemu inšpekcije in izvrševanja iz odstavka 1 so določene v odstavkih od 3 do 18 spodaj.

Sprememba 25

Predlog direktive

Člen 4 b – odstavek 3 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3.
     
  Vsaka država članica vzdržuje sistem inšpekcijskih pregledov za pogoje pomorščakov na ladjah, ki plujejo pod njeno zastavo, kar vključuje preverjanje, da so bili zagotovljeni delovni in življenjski pogoji, kot je določeno v izjavi o skladnosti dela v pomorstvu, kjer je to ustrezno, in da so izpolnjene zahteve iz Direktive 2009/13/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.
     
  Vsaka država članica vzdržuje sistem inšpekcijskih pregledov za pogoje pomorščakov na ladjah, ki plujejo pod njeno zastavo, kar vključuje preverjanje, da so bili zagotovljeni delovni in življenjski pogoji, kot je določeno v izjavi o skladnosti dela v pomorstvu, kjer je to ustrezno, in da so izpolnjene zahteve iz Direktive 2009/13/ES.

Sprememba 26

Predlog direktive

Člen 4 b – odstavek 4 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Država članica za izpolnjevanje svojih obveznosti iz odstavka 3 imenuje zadostno število usposobljenih inšpektorjev. Kadar so za opravljanje inšpekcijskih pregledov pooblaščene priznane organizacije, država članica zahteva, da je osebje, ki izvaja inšpekcijski pregled, usposobljeno za opravljanje teh nalog in mu zagotovi ustrezno pravno pristojnost za njihovo opravljanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.
     
  Država članica za izpolnjevanje svojih obveznosti iz odstavka 3 imenuje zadostno število usposobljenih inšpektorjev. Kadar so za opravljanje inšpekcijskih pregledov pooblaščene priznane organizacije, država članica zahteva, da je osebje, ki izvaja inšpekcijski pregled, usposobljeno za opravljanje teh nalog in mu zagotovi ustrezno pravno pristojnost za njihovo opravljanje.

Sprememba 27

Predlog direktive

Člen 4 b – odstavek 5 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5.
     
  Ustrezno se poskrbi za zagotovitev, da imajo inšpektorji usposobljenost, pristojnost, formalne pogoje, pooblastila, položaj in neodvisnost, ki so potrebni ali želeni, da jim omogočijo izvajanje tega preverjanja in zagotovijo skladnost iz odstavka 3. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.
     
  Ustrezno se poskrbi za zagotovitev, da imajo inšpektorji usposobljenost, pristojnost, formalne pogoje, pooblastila, položaj in neodvisnost, ki so potrebni ali želeni, da jim omogočijo izvajanje tega preverjanja in zagotovijo skladnost iz odstavka 3.

Sprememba 28

Predlog direktive

Člen 4 b – odstavek 6 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6.
     
  Če država članica prejme pritožbo, za katero ne šteje, da je očitno brez pravne podlage, ali prejme dokaz, da ladja, ki pluje pod njeno zastavo, ne izpolnjuje zahtev iz Direktive 2009/13/ES ali da obstajajo resne pomanjkljivosti pri izvajanju ukrepov, določenih v izjavi o skladnosti dela v pomorstvu, sprejme ukrepe, ki so potrebni za preiskavo zadeve in poskrbi, da se sprejmejo ukrepi za odpravo vseh odkritih pomanjkljivosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6.
     
  Če država članica prejme pritožbo, za katero ne šteje, da je očitno brez pravne podlage, ali prejme dokaz, da ladja, ki pluje pod njeno zastavo, ne izpolnjuje zahtev iz Direktive 2009/13/ES ali da obstajajo resne pomanjkljivosti pri izvajanju ukrepov, določenih v izjavi o skladnosti dela v pomorstvu, sprejme ukrepe, ki so potrebni za preiskavo zadeve in poskrbi, da se sprejmejo ukrepi za odpravo vseh odkritih pomanjkljivosti.

Sprememba 29

Predlog direktive

Člen 4 b – odstavek 7 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7.
     
  Vsaka država članica uvede in učinkovito izvaja ustrezna pravila za zagotovitev, da imajo inšpektorji položaj in pogoje službe, ki jim dajejo neodvisnost od menjave vlade in od neprimernih zunanjih vplivov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

7.
     
  Vsaka država članica uvede in učinkovito izvaja ustrezna pravila za zagotovitev, da imajo inšpektorji položaj in pogoje službe, ki jim dajejo neodvisnost od menjave vlade in od neprimernih zunanjih vplivov.

Sprememba 30

Predlog direktive

Člen 4 b – odstavek 8 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 8.
     
  Inšpektorji, ki dobijo jasna navodila glede nalog, ki jih morajo izpolniti, in ustrezna pooblastila, so pooblaščeni, da: |
| | (a) | se vkrcajo na ladjo, ki pluje pod zastavo države članice; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

8.
     
  Inšpektorji, ki dobijo jasna navodila glede nalog, ki jih morajo izpolniti, in ustrezna pooblastila, so pooblaščeni, da:

(a)

se vkrcajo na ladjo, ki pluje pod zastavo države članice;

| (b) | opravijo preglede, preverjanja ali preiskave, ki se jim zdijo potrebni, da se prepričajo, da se standardi strogo spoštujejo; ter |
| --- | --- |

(b)

opravijo preglede, preverjanja ali preiskave, ki se jim zdijo potrebni, da se prepričajo, da se standardi strogo spoštujejo; ter

| (c) | zahtevajo odpravo vseh pomanjkljivosti in, kadar upravičeno menijo, da te pomanjkljivosti pomenijo pomembno kršitev zahtev iz Direktive 2009/13/ES (vključno s pravicami pomorščakov) ali predstavljajo veliko nevarnost za varnost pomorščakov, njihovo zdravje ali zaščito, ladji prepovedo, da bi zapustila pristanišče, dokler se ne sprejmejo potrebni ukrepi. |
| --- | --- |

(c)

zahtevajo odpravo vseh pomanjkljivosti in, kadar upravičeno menijo, da te pomanjkljivosti pomenijo pomembno kršitev zahtev iz Direktive 2009/13/ES (vključno s pravicami pomorščakov) ali predstavljajo veliko nevarnost za varnost pomorščakov, njihovo zdravje ali zaščito, ladji prepovedo, da bi zapustila pristanišče, dokler se ne sprejmejo potrebni ukrepi.

Sprememba 31

Predlog direktive

Člen 4 b – odstavek 9 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 9.
     
  Glede vseh ukrepov, sprejetih v skladu z odstavkom 8(c), se je mogoče v skladu z obstoječimi pravicami pritožiti sodnemu ali upravnemu organu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

9.
     
  Glede vseh ukrepov, sprejetih v skladu z odstavkom 8(c), se je mogoče v skladu z obstoječimi pravicami pritožiti sodnemu ali upravnemu organu.

Sprememba 32

Predlog direktive

Člen 4 b – odstavek 10 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 10.
     
  Kadar ne gre za jasno kršitev zahtev iz Direktive 2009/13/ES, ki bi ogrožala varnost, zdravje ali zaščito zadevnih pomorščakov, in kadar v preteklosti ni bilo podobnih primerov kršitev, imajo inšpektorji pravico, da se namesto sprožitve postopka ali priporočila za postopek odločijo za nasvet. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

10.
     
  Kadar ne gre za jasno kršitev zahtev iz Direktive 2009/13/ES, ki bi ogrožala varnost, zdravje ali zaščito zadevnih pomorščakov, in kadar v preteklosti ni bilo podobnih primerov kršitev, imajo inšpektorji pravico, da se namesto sprožitve postopka ali priporočila za postopek odločijo za nasvet.

Sprememba 33

Predlog direktive

Člen 4 b – odstavek 11 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 11.
     
  Inšpektorji vire vseh stisk ali pritožb, ki se nanašajo na domnevno nevarnost ali pomanjkljivost v zvezi z delovnimi in življenjskimi pogoji pomorščaka ali kršitev zakonov in predpisov, obravnavajo kot zaupne ter lastniku ladje, zastopniku lastnika ladje ali ladijskemu prevozniku ne sporočijo, da je bil inšpekcijski pregled opravljen zaradi takšne stiske ali pritožbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

11.
     
  Inšpektorji vire vseh stisk ali pritožb, ki se nanašajo na domnevno nevarnost ali pomanjkljivost v zvezi z delovnimi in življenjskimi pogoji pomorščaka ali kršitev zakonov in predpisov, obravnavajo kot zaupne ter lastniku ladje, zastopniku lastnika ladje ali ladijskemu prevozniku ne sporočijo, da je bil inšpekcijski pregled opravljen zaradi takšne stiske ali pritožbe.

Sprememba 34

Predlog direktive

Člen 4 b – odstavek 12 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 12.
     
  Inšpektorji ne prejmejo nalog, ki bi lahko zaradi svojega števila ali narave posegale v učinkovite preglede ali kakor koli vplivale na njihovo pristojnost ali nepristranskost v odnosu do lastnikov ladij, pomorščakov ali drugih zainteresiranih strani.




  Za inšpektorje zlasti velja: |
| | (a) | da ne smejo imeti nobenega neposrednega ali posrednega interesa v kateri koli dejavnosti, ki so jo dolžni preiskati; in |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

12.
     
  Inšpektorji ne prejmejo nalog, ki bi lahko zaradi svojega števila ali narave posegale v učinkovite preglede ali kakor koli vplivale na njihovo pristojnost ali nepristranskost v odnosu do lastnikov ladij, pomorščakov ali drugih zainteresiranih strani.

Za inšpektorje zlasti velja:

(a)

da ne smejo imeti nobenega neposrednega ali posrednega interesa v kateri koli dejavnosti, ki so jo dolžni preiskati; in

| (b) | da ne glede na ustrezne sankcije ali disciplinske ukrepe niti po prenehanju službovanja ne razkrijejo nobenih poslovnih skrivnosti ali zaupnih delovnih postopkov ali informacij zasebnega značaja, s katerimi so se seznanili med opravljanjem svojih dolžnosti. |
| --- | --- |

(b)

da ne glede na ustrezne sankcije ali disciplinske ukrepe niti po prenehanju službovanja ne razkrijejo nobenih poslovnih skrivnosti ali zaupnih delovnih postopkov ali informacij zasebnega značaja, s katerimi so se seznanili med opravljanjem svojih dolžnosti.

Sprememba 35

Predlog direktive

Člen 4 b – odstavek 13 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 13.
     
  Inšpektorji pristojnemu organu države članice predložijo poročilo o vsakem pregledu. En izvod poročila v angleščini ali v delovnem jeziku ladje se izroči poveljniku ladje, eden pa se objavi na oglasni deski ladje v vednost pomorščakom, na zahtevo pa se pošlje tudi njihovim predstavnikom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

13.
     
  Inšpektorji pristojnemu organu države članice predložijo poročilo o vsakem pregledu. En izvod poročila v angleščini ali v delovnem jeziku ladje se izroči poveljniku ladje, eden pa se objavi na oglasni deski ladje v vednost pomorščakom, na zahtevo pa se pošlje tudi njihovim predstavnikom.

Sprememba 36

Predlog direktive

Člen 4 b – odstavek 14 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 14.
     
  Pristojni organ vsake države članice hrani zapise inšpekcijskih pregledov pogojev za pomorščake na ladjah, ki plujejo pod njeno zastavo. Ob koncu leta v razumnem času in najkasneje v šestih mesecih objavi letno poročilo o dejavnostih pregledovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

14.
     
  Pristojni organ vsake države članice hrani zapise inšpekcijskih pregledov pogojev za pomorščake na ladjah, ki plujejo pod njeno zastavo. Ob koncu leta v razumnem času in najkasneje v šestih mesecih objavi letno poročilo o dejavnostih pregledovanja.

Sprememba 37

Predlog direktive

Člen 4 b – odstavek 15 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 15.
     
  V primeru preiskave, ki sledi večjemu incidentu, se poročilo predloži pristojnemu organu zadevne države članice takoj, ko je to možno, vendar najkasneje en mesec po zaključku preiskave. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

15.
     
  V primeru preiskave, ki sledi večjemu incidentu, se poročilo predloži pristojnemu organu zadevne države članice takoj, ko je to možno, vendar najkasneje en mesec po zaključku preiskave.

Sprememba 38

Predlog direktive

Člen 4 b – odstavek 16 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 16.
     
  Ko se izvaja inšpekcijski pregled ali ko se v skladu s tem členom sprejmejo ukrepi, si je treba prizadevati, da se prepreči neupravičeno zadržanje ali zamuda ladje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

16.
     
  Ko se izvaja inšpekcijski pregled ali ko se v skladu s tem členom sprejmejo ukrepi, si je treba prizadevati, da se prepreči neupravičeno zadržanje ali zamuda ladje.

Sprememba 39

Predlog direktive

Člen 4 b – odstavek 17 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 17.
     
  Nadomestilo se izplača v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi za vsako izgubo ali škodo, do katere pride zaradi nepravilnega izvajanja inšpektorjevih pooblastil. Dokazno breme v vsakem primeru nosi pritožnik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

17.
     
  Nadomestilo se izplača v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi za vsako izgubo ali škodo, do katere pride zaradi nepravilnega izvajanja inšpektorjevih pooblastil. Dokazno breme v vsakem primeru nosi pritožnik.

Sprememba 40

Predlog direktive

Člen 4 b – odstavek 18 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 18.
     
  Vsaka država članica določi in učinkovito izvaja ustrezne kazni in druge korektivne ukrepe za kršitve zahtev iz Direktive 2009/13/ES (vključno s pravicami pomorščakov) ter oviranje inšpektorjev pri opravljanju njihovih nalog. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

18.
     
  Vsaka država članica določi in učinkovito izvaja ustrezne kazni in druge korektivne ukrepe za kršitve zahtev iz Direktive 2009/13/ES (vključno s pravicami pomorščakov) ter oviranje inšpektorjev pri opravljanju njihovih nalog.

Sprememba 41

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Če država članica prejme pritožbo, ki je ne šteje za očitno brez pravne podlage
  , ali
  prejme dokaz, da ladja, ki pluje pod njeno zastavo, ne izpolnjuje zahtev iz Direktive 2009/13/ES ali da obstajajo resne pomanjkljivosti pri njenih izvedbenih ukrepih, sprejme ukrepe, ki so potrebni za preiskavo zadeve in poskrbi, da se sprejmejo ukrepi za odpravo vseh odkritih pomanjkljivosti. | 1.   Če država članica prejme pritožbo, ki je ne šteje za očitno brez pravne podlage
  po mednarodnem delovnem pravu, kot je Konvencija o delovnih standardih v pomorstvu, ali po določbah Direktive 2009/13/ES, sprejme potrebne ukrepe, da zadevo razišče in odpravi vse odkrite pomanjkljivosti
  . |
| | Če država članica na podlagi inšpekcijskega pregleda
  prejme dokaz, da ladja, ki pluje pod njeno zastavo, ne izpolnjuje zahtev iz Direktive 2009/13/ES ali da obstajajo resne pomanjkljivosti pri njenih izvedbenih ukrepih, sprejme ukrepe, ki so potrebni za preiskavo zadeve in poskrbi, da se sprejmejo ukrepi za odpravo vseh odkritih pomanjkljivosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Če država članica prejme pritožbo, ki je ne šteje za očitno brez pravne podlage
  , ali
  prejme dokaz, da ladja, ki pluje pod njeno zastavo, ne izpolnjuje zahtev iz Direktive 2009/13/ES ali da obstajajo resne pomanjkljivosti pri njenih izvedbenih ukrepih, sprejme ukrepe, ki so potrebni za preiskavo zadeve in poskrbi, da se sprejmejo ukrepi za odpravo vseh odkritih pomanjkljivosti.

1.   Če država članica prejme pritožbo, ki je ne šteje za očitno brez pravne podlage
  po mednarodnem delovnem pravu, kot je Konvencija o delovnih standardih v pomorstvu, ali po določbah Direktive 2009/13/ES, sprejme potrebne ukrepe, da zadevo razišče in odpravi vse odkrite pomanjkljivosti
  .

Če država članica na podlagi inšpekcijskega pregleda
  prejme dokaz, da ladja, ki pluje pod njeno zastavo, ne izpolnjuje zahtev iz Direktive 2009/13/ES ali da obstajajo resne pomanjkljivosti pri njenih izvedbenih ukrepih, sprejme ukrepe, ki so potrebni za preiskavo zadeve in poskrbi, da se sprejmejo ukrepi za odpravo vseh odkritih pomanjkljivosti.

Sprememba 42

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Osebje
  , ki je odgovorno za obravnavo pritožb,
  obravnava vire vseh stisk ali pritožb, ki domnevajo nevarnost ali pomanjkljivost v zvezi z delovnimi in življenjskimi pogoji pomorščaka ali kršitev zakonov in predpisov, kot zaupne ter lastniku ladje, zastopniku lastnika ladje ali ladijskemu prevozniku ne sporoči, da je bil inšpekcijski pregled opravljen zaradi takšne stiske ali pritožbe. | 2.   Osebje obravnava vire vseh stisk ali pritožb, ki domnevajo nevarnost ali pomanjkljivost v zvezi z delovnimi in življenjskimi pogoji pomorščaka ali kršitev zakonov in predpisov, kot zaupne ter lastniku ladje, zastopniku lastnika ladje ali ladijskemu prevozniku ne sporoči, da je bil inšpekcijski pregled opravljen zaradi takšne stiske ali pritožbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Osebje
  , ki je odgovorno za obravnavo pritožb,
  obravnava vire vseh stisk ali pritožb, ki domnevajo nevarnost ali pomanjkljivost v zvezi z delovnimi in življenjskimi pogoji pomorščaka ali kršitev zakonov in predpisov, kot zaupne ter lastniku ladje, zastopniku lastnika ladje ali ladijskemu prevozniku ne sporoči, da je bil inšpekcijski pregled opravljen zaradi takšne stiske ali pritožbe.

2.   Osebje obravnava vire vseh stisk ali pritožb, ki domnevajo nevarnost ali pomanjkljivost v zvezi z delovnimi in življenjskimi pogoji pomorščaka ali kršitev zakonov in predpisov, kot zaupne ter lastniku ladje, zastopniku lastnika ladje ali ladijskemu prevozniku ne sporoči, da je bil inšpekcijski pregled opravljen zaradi takšne stiske ali pritožbe.

Sprememba 43

Predlog direktive

Člen 5 a – odstavek 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 5a |
| | Pritožbeni postopek na krovu ladje |
| | 1.
     
  Države članice zahtevajo, da imajo ladje, ki plujejo pod njihovo zastavo, vzpostavljene postopke na krovu za pravično, učinkovito in hitro reševanje pritožb pomorščakov, ki navajajo kršitve zahtev iz Direktive 2009/13/ES (vključno s pravicami pomorščakov). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 5a

Pritožbeni postopek na krovu ladje

1.
     
  Države članice zahtevajo, da imajo ladje, ki plujejo pod njihovo zastavo, vzpostavljene postopke na krovu za pravično, učinkovito in hitro reševanje pritožb pomorščakov, ki navajajo kršitve zahtev iz Direktive 2009/13/ES (vključno s pravicami pomorščakov).

Sprememba 44

Predlog direktive

Člen 5 a – odstavek 2 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Države članice prepovedo in kaznujejo vsako vrsto šikaniranja pomorščaka zaradi vložene pritožbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.
     
  Države članice prepovedo in kaznujejo vsako vrsto šikaniranja pomorščaka zaradi vložene pritožbe.

Sprememba 45

Predlog direktive

Člen 5 a – odstavek 3 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3.
     
  Določbe tega člena ne posegajo v pomorščakovo pravico, da zahteva odškodnino s katerim koli pravnim sredstvom, ki je po njegovem mnenju ustrezno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.
     
  Določbe tega člena ne posegajo v pomorščakovo pravico, da zahteva odškodnino s katerim koli pravnim sredstvom, ki je po njegovem mnenju ustrezno.

Sprememba 46

Predlog direktive

Člen 5 a – odstavek 4 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Postopek na krovu ladje omogoča pomorščakom, da vložijo pritožbo v zvezi s katero koli zadevo, ki domnevno pomeni kršitev zahtev Direktive 2009/13/ES (vključno s pravicami pomorščakov), in sicer brez poseganja v kateri koli širši obseg pravic, ki ga lahko ponujajo nacionalni zakoni ali predpisi ali kolektivne pogodbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.
     
  Postopek na krovu ladje omogoča pomorščakom, da vložijo pritožbo v zvezi s katero koli zadevo, ki domnevno pomeni kršitev zahtev Direktive 2009/13/ES (vključno s pravicami pomorščakov), in sicer brez poseganja v kateri koli širši obseg pravic, ki ga lahko ponujajo nacionalni zakoni ali predpisi ali kolektivne pogodbe.

Sprememba 47

Predlog direktive

Člen 5 a – odstavek 5 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5.
     
  Vsaka država članica s svojimi zakoni ali predpisi zagotovi, da se na krovu ladje izvaja ustrezen pritožbeni postopek, usklajen z zahtevami iz odstavkov od 1 do 3. Namen tega postopka je rešiti pritožbo na najnižji možni ravni. Vendar lahko pomorščaki v vseh primerih vložijo pritožbo neposredno pri poveljniku ladje in ustreznemu zunanjemu organu, če menijo, da je to potrebno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.
     
  Vsaka država članica s svojimi zakoni ali predpisi zagotovi, da se na krovu ladje izvaja ustrezen pritožbeni postopek, usklajen z zahtevami iz odstavkov od 1 do 3. Namen tega postopka je rešiti pritožbo na najnižji možni ravni. Vendar lahko pomorščaki v vseh primerih vložijo pritožbo neposredno pri poveljniku ladje in ustreznemu zunanjemu organu, če menijo, da je to potrebno.

Sprememba 48

Predlog direktive

Člen 5 a – odstavek 6 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6.
     
  Pritožbeni postopek na krovu ladje vključuje tudi pravico pomorščaka, da med pritožbenim postopkom dobi spremljevalca ali zastopnika, ter tudi zaščito pred morebitnim šikaniranjem, do katerega lahko pride zaradi vložene pritožbe. Izraz „šikaniranje“ zajema vsa dejanja katere koli osebe, ki so sovražna do pomorščaka, ker je vložil pritožbo, ki očitno ni bila vložena z namenom, da nadleguje ali škoduje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6.
     
  Pritožbeni postopek na krovu ladje vključuje tudi pravico pomorščaka, da med pritožbenim postopkom dobi spremljevalca ali zastopnika, ter tudi zaščito pred morebitnim šikaniranjem, do katerega lahko pride zaradi vložene pritožbe. Izraz „šikaniranje“ zajema vsa dejanja katere koli osebe, ki so sovražna do pomorščaka, ker je vložil pritožbo, ki očitno ni bila vložena z namenom, da nadleguje ali škoduje.

Sprememba 49

Predlog direktive

Člen 5 a – odstavek 7 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7.
     
  Poleg izvoda pogodbe o zaposlitvi pomorščakov se vsem pomorščakom zagotovi izvod opisa pritožbenega postopka, ki se uporablja na ladji. Priloženi izvod vsebuje informacije o stiku s pristojnim organom v državi zastave in v državi bivanja pomorščakov ter ime osebe ali imena oseb na ladji, ki lahko na podlagi zaščite zaupnosti pomorščakom nepristransko svetujejo o njihovi pritožbi in jim tudi drugače pomagajo, da se bolje seznanijo s pritožbenim postopkom, ki jim je na voljo na ladji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

7.
     
  Poleg izvoda pogodbe o zaposlitvi pomorščakov se vsem pomorščakom zagotovi izvod opisa pritožbenega postopka, ki se uporablja na ladji. Priloženi izvod vsebuje informacije o stiku s pristojnim organom v državi zastave in v državi bivanja pomorščakov ter ime osebe ali imena oseb na ladji, ki lahko na podlagi zaščite zaupnosti pomorščakom nepristransko svetujejo o njihovi pritožbi in jim tudi drugače pomagajo, da se bolje seznanijo s pritožbenim postopkom, ki jim je na voljo na ladji.

Sprememba 50

Predlog direktive

Člen 5 b – odstavek 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 5b |
| | Odgovornost zagotavljanja delavcev |
| | 1.
     
  Brez poseganja v načelo odgovornosti posamezne države članice za delovne in življenjske pogoje pomorščakov na ladjah, ki plujejo pod njeno zastavo, je država članica odgovorna tudi za zagotovitev izvajanja zahtev iz tega člena v zvezi z zaposlovanjem ali nameščanjem pomorščakov, pa tudi s socialno zaščito pomorščakov, ki so njeni državljani ali v njej stalno prebivajo ali drugače prebivajo na njenem ozemlju, v obsegu, v katerem to obveznost določa ta člen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 5b

Odgovornost zagotavljanja delavcev

1.
     
  Brez poseganja v načelo odgovornosti posamezne države članice za delovne in življenjske pogoje pomorščakov na ladjah, ki plujejo pod njeno zastavo, je država članica odgovorna tudi za zagotovitev izvajanja zahtev iz tega člena v zvezi z zaposlovanjem ali nameščanjem pomorščakov, pa tudi s socialno zaščito pomorščakov, ki so njeni državljani ali v njej stalno prebivajo ali drugače prebivajo na njenem ozemlju, v obsegu, v katerem to obveznost določa ta člen.

Sprememba 51

Predlog direktive

Člen 5 b – odstavek 2 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Vsaka država članica izvršuje zahteve tega člena, ki se nanašajo na dejavnost in prakso storitev zaposlovanja in nameščanja pomorščakov na njenem ozemlju prek sistema inšpekcijskih pregledov in nadziranja ter sodnih postopkov za kršitve zahtev glede izdajanja licenc in drugih operativnih zahtev iz odstavkov od 4 do 6. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.
     
  Vsaka država članica izvršuje zahteve tega člena, ki se nanašajo na dejavnost in prakso storitev zaposlovanja in nameščanja pomorščakov na njenem ozemlju prek sistema inšpekcijskih pregledov in nadziranja ter sodnih postopkov za kršitve zahtev glede izdajanja licenc in drugih operativnih zahtev iz odstavkov od 4 do 6.

Sprememba 56

Predlog direktive

Člen 5 b – odstavek 3 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3.
     
  Podrobne zahteve za izvajanje odstavka 1 so določene v odstavkih od 7 do 18 spodaj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.
     
  Podrobne zahteve za izvajanje odstavka 1 so določene v odstavkih od 7 do 18 spodaj.

Sprememba 52

Predlog direktive

Člen 5 b – odstavek 4 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Vsaka država članica, ki ima javno službo za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov, zagotovi, da ta služba deluje urejeno in da so pri tem zaščitene in podprte zaposlitvene pravice pomorščakov, kot je določeno v Direktivi 2009/13/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.
     
  Vsaka država članica, ki ima javno službo za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov, zagotovi, da ta služba deluje urejeno in da so pri tem zaščitene in podprte zaposlitvene pravice pomorščakov, kot je določeno v Direktivi 2009/13/ES.

Sprememba 57

Predlog direktive

Člen 5 b – odstavek 5 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5.
     
  Vsaka država članica vzpostavi učinkovit sistem inšpekcijskih pregledov in nadziranja za izvrševanje svoje odgovornosti v skladu s tem členom glede zagotavljanja delavcev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.
     
  Vsaka država članica vzpostavi učinkovit sistem inšpekcijskih pregledov in nadziranja za izvrševanje svoje odgovornosti v skladu s tem členom glede zagotavljanja delavcev.

Sprememba 53

Predlog direktive

Člen 5 b – odstavek 6 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6.
     
  Pristojni organ zadevne države članice pozorno spremlja in nadzoruje vse službe za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov, ki delujejo na ozemlju zadevne države članice. Vse licence ali spričevala ali podobna dovoljenja za delovanje zasebnih služb na ozemlju se izdajo ali obnovijo samo po preverjanju, da zadevna služba za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov izpolnjuje zahteve iz nacionalnih zakonov in predpisov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6.
     
  Pristojni organ zadevne države članice pozorno spremlja in nadzoruje vse službe za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov, ki delujejo na ozemlju zadevne države članice. Vse licence ali spričevala ali podobna dovoljenja za delovanje zasebnih služb na ozemlju se izdajo ali obnovijo samo po preverjanju, da zadevna služba za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov izpolnjuje zahteve iz nacionalnih zakonov in predpisov.

Sprememba 58

Predlog direktive

Člen 5 b – odstavek 7 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7.
     
  Informacije o sistemu iz odstavka 4, vključno z metodo, ki se uporablja za ocenjevanje njegove učinkovitosti, se vključijo v poročila države članice Mednarodnemu uradu za delo v skladu s členom 22 statuta tega urada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

7.
     
  Informacije o sistemu iz odstavka 4, vključno z metodo, ki se uporablja za ocenjevanje njegove učinkovitosti, se vključijo v poročila države članice Mednarodnemu uradu za delo v skladu s členom 22 statuta tega urada.

Sprememba 59

Predlog direktive

Člen 5 b – odstavek 8 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 8.
     
  Vsi pomorščaki imajo dostop do učinkovitega, ustreznega in odgovornega sistema za iskanje zaposlitve na krovu ladje brez stroškov za pomorščaka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

8.
     
  Vsi pomorščaki imajo dostop do učinkovitega, ustreznega in odgovornega sistema za iskanje zaposlitve na krovu ladje brez stroškov za pomorščaka.

Sprememba 60

Predlog direktive

Člen 5 b – odstavek 9 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 9.
     
  Službe za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov, ki delujejo na ozemlju države članice, ravnajo v skladu s standardi iz odstavkov od 5 do 18. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

9.
     
  Službe za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov, ki delujejo na ozemlju države članice, ravnajo v skladu s standardi iz odstavkov od 5 do 18.

Sprememba 61

Predlog direktive

Člen 5 b – odstavek 10 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 10.
     
  Vsaka država članica v zvezi s pomorščaki, ki delajo na ladjah, ki plujejo pod njeno zastavo, od lastnikov ladij, ki uporabljajo službe za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov v državah ali na ozemljih, kjer Konvencija o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006 ne velja, zahteva zagotovitev, da te službe ravnajo v skladu z zahtevami iz odstavkov od 7 do 18. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

10.
     
  Vsaka država članica v zvezi s pomorščaki, ki delajo na ladjah, ki plujejo pod njeno zastavo, od lastnikov ladij, ki uporabljajo službe za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov v državah ali na ozemljih, kjer Konvencija o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006 ne velja, zahteva zagotovitev, da te službe ravnajo v skladu z zahtevami iz odstavkov od 7 do 18.

Sprememba 62

Predlog direktive

Člen 5 b – odstavek 11 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 11.
     
  Kadar ima država članica zasebne službe za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov, ki delujejo na njenem ozemlju in katerih glavni namen je zaposlovanje in nameščanje pomorščakov ali ki zaposlujejo in nameščajo precejšnje število pomorščakov, te delujejo samo v skladu s standardiziranim sistemom izdajanja licenc in certificiranja ali z drugo obliko ureditve. Ta sistem se vzpostavi, prilagodi ali spremeni samo po posvetovanju z zadevnimi organizacijami lastnikov ladij in pomorščakov. Če obstaja dvom, ali ta člen velja za zasebno službo za zaposlovanje in nameščanje, o tem odloči pristojni organ posamezne države članice po posvetovanju z zadevnimi organizacijami lastnikov ladij in pomorščakov. Neupravičeno širjenje zasebnih služb za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov se ne spodbuja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

11.
     
  Kadar ima država članica zasebne službe za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov, ki delujejo na njenem ozemlju in katerih glavni namen je zaposlovanje in nameščanje pomorščakov ali ki zaposlujejo in nameščajo precejšnje število pomorščakov, te delujejo samo v skladu s standardiziranim sistemom izdajanja licenc in certificiranja ali z drugo obliko ureditve. Ta sistem se vzpostavi, prilagodi ali spremeni samo po posvetovanju z zadevnimi organizacijami lastnikov ladij in pomorščakov. Če obstaja dvom, ali ta člen velja za zasebno službo za zaposlovanje in nameščanje, o tem odloči pristojni organ posamezne države članice po posvetovanju z zadevnimi organizacijami lastnikov ladij in pomorščakov. Neupravičeno širjenje zasebnih služb za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov se ne spodbuja.

Sprememba 63

Predlog direktive

Člen 5 b – odstavek 12 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 12.
     
  Določbe odstavka 11 v obsegu, v katerem jih pristojni organ države članice šteje za ustrezne v posvetovanju z organizacijami lastnikov ladij in pomorščakov, veljajo tudi v okviru služb za zaposlovanje in nameščanje, ki jih vodijo organizacije pomorščakov na območju države članice za zagotavljanje pomorščakov, ki so državljani te države članice, na ladjah, ki plujejo pod njeno zastavo. Službe, zajete v tem odstavku, izpolnjujejo naslednje pogoje: |
| | (a) | služba za zaposlovanje in nameščanje deluje v skladu s kolektivno pogodbo med to organizacijo in lastnikom ladje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

12.
     
  Določbe odstavka 11 v obsegu, v katerem jih pristojni organ države članice šteje za ustrezne v posvetovanju z organizacijami lastnikov ladij in pomorščakov, veljajo tudi v okviru služb za zaposlovanje in nameščanje, ki jih vodijo organizacije pomorščakov na območju države članice za zagotavljanje pomorščakov, ki so državljani te države članice, na ladjah, ki plujejo pod njeno zastavo. Službe, zajete v tem odstavku, izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a)

služba za zaposlovanje in nameščanje deluje v skladu s kolektivno pogodbo med to organizacijo in lastnikom ladje;

| (b) | tako organizacija pomorščakov kot lastnik ladje imata sedež na ozemlju države članice; |
| --- | --- |

(b)

tako organizacija pomorščakov kot lastnik ladje imata sedež na ozemlju države članice;

| (c) | država članica ima zakone ali predpise ali postopek za odobritev ali registracijo kolektivne pogodbe, ki dovoljuje delovanje službe za zaposlovanje ali nameščanje; in |
| --- | --- |

(c)

država članica ima zakone ali predpise ali postopek za odobritev ali registracijo kolektivne pogodbe, ki dovoljuje delovanje službe za zaposlovanje ali nameščanje; in

| (d) | služba za zaposlovanje in nameščanje deluje na urejen način in obstajajo ukrepi za zaščito in podporo pravic pomorščakov glede zaposlovanja, ki so primerljive s tistimi iz odstavka 14. |
| --- | --- |

(d)

služba za zaposlovanje in nameščanje deluje na urejen način in obstajajo ukrepi za zaščito in podporo pravic pomorščakov glede zaposlovanja, ki so primerljive s tistimi iz odstavka 14.

Sprememba 64

Predlog direktive

Člen 5 b – odstavek 13 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 13.
     
  Nič iz odstavkov od 1 do 18: |
| | (a) | državi članici ne preprečuje, da bi ohranila brezplačno javno službo za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov v okviru politike za izpolnjevanje potreb pomorščakov in lastnikov ladij, ne glede na to, ali je ta služba del javnega zavoda za zaposlovanje za vse delavce in delodajalce ali pa se z njim usklajuje; ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

13.
     
  Nič iz odstavkov od 1 do 18:

(a)

državi članici ne preprečuje, da bi ohranila brezplačno javno službo za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov v okviru politike za izpolnjevanje potreb pomorščakov in lastnikov ladij, ne glede na to, ali je ta služba del javnega zavoda za zaposlovanje za vse delavce in delodajalce ali pa se z njim usklajuje; ali

| (b) | državi članici ne nalaga obveznosti, da na svojem ozemlju vzpostavi sistem za delovanje zasebne službe za zaposlovanje ali nameščanje pomorščakov. |
| --- | --- |

(b)

državi članici ne nalaga obveznosti, da na svojem ozemlju vzpostavi sistem za delovanje zasebne službe za zaposlovanje ali nameščanje pomorščakov.

Sprememba 65

Predlog direktive

Člen 5 b – odstavek 14 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 14.
     
  Država članica, ki sprejme sistem iz odstavka 11 tega člena, v svojih zakonih in predpisih ali drugih ukrepih najmanj: |
| | (a) | prepove službam za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov, da bi uporabile sredstva, mehanizme ali sezname, namenjene preprečevanju ali odvračanju pomorščakov od pridobitve zaposlitve, za katero so usposobljeni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

14.
     
  Država članica, ki sprejme sistem iz odstavka 11 tega člena, v svojih zakonih in predpisih ali drugih ukrepih najmanj:

(a)

prepove službam za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov, da bi uporabile sredstva, mehanizme ali sezname, namenjene preprečevanju ali odvračanju pomorščakov od pridobitve zaposlitve, za katero so usposobljeni;

| (b) | zahteva, da pomorščak niti v celoti niti delno ne krije pristojbin ali drugih stroškov za zaposlovanje ali nameščanje pomorščakov ali za zagotovitev zaposlitve pomorščakom, razen stroškov za to, da pomorščak pridobi nacionalno obvezno zdravniško potrdilo, nacionalno knjižico pomorščakov in potni list ali druge podobne potovalne dokumente, kar pa ne vključuje stroškov za vizume, ki jih nosi lastnik ladje; in |
| --- | --- |

(b)

zahteva, da pomorščak niti v celoti niti delno ne krije pristojbin ali drugih stroškov za zaposlovanje ali nameščanje pomorščakov ali za zagotovitev zaposlitve pomorščakom, razen stroškov za to, da pomorščak pridobi nacionalno obvezno zdravniško potrdilo, nacionalno knjižico pomorščakov in potni list ali druge podobne potovalne dokumente, kar pa ne vključuje stroškov za vizume, ki jih nosi lastnik ladje; in

| (c) | zagotovi, da službe za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov, ki delujejo na njenem ozemlju:










  (i) | vodijo redno posodobljen register vseh pomorščakov, zaposlenih ali nameščenih prek njih, ki je pristojnemu organu države članice na voljo za pregled; |
| --- | --- | --- |

(c)

zagotovi, da službe za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov, ki delujejo na njenem ozemlju:

(i)

vodijo redno posodobljen register vseh pomorščakov, zaposlenih ali nameščenih prek njih, ki je pristojnemu organu države članice na voljo za pregled;

| (ii) | zagotovijo, da so pomorščaki obveščeni o svojih pravicah in dolžnostih v skladu s svojo pogodbo o zaposlitvi pred postopkom zaposlitve ali med njim ter da so sprejeti vsi potrebni ukrepi, da lahko pomorščaki preučijo svojo pogodbo o zaposlitvi pred podpisom in po njem in da prejmejo izvod pogodbe; |
| --- | --- |

(ii)

zagotovijo, da so pomorščaki obveščeni o svojih pravicah in dolžnostih v skladu s svojo pogodbo o zaposlitvi pred postopkom zaposlitve ali med njim ter da so sprejeti vsi potrebni ukrepi, da lahko pomorščaki preučijo svojo pogodbo o zaposlitvi pred podpisom in po njem in da prejmejo izvod pogodbe;

| (iii) | preverijo, da so prek njih zaposleni ali nameščeni pomorščaki usposobljeni in imajo dokumente, ki so potrebni za zadevno delo, ter da so pogodbe o zaposlitvi pomorščakov v skladu z veljavnimi zakoni in predpisi in vsemi kolektivnimi pogodbami, ki so del pogodbe o zaposlitvi; |
| --- | --- |

(iii)

preverijo, da so prek njih zaposleni ali nameščeni pomorščaki usposobljeni in imajo dokumente, ki so potrebni za zadevno delo, ter da so pogodbe o zaposlitvi pomorščakov v skladu z veljavnimi zakoni in predpisi in vsemi kolektivnimi pogodbami, ki so del pogodbe o zaposlitvi;

| (iv) | kolikor je mogoče predvideti, zagotovijo, da ima lastnik ladje sredstva za zaščito pomorščakov, da ne bi ostali v tujem pristanišču; |
| --- | --- |

(iv)

kolikor je mogoče predvideti, zagotovijo, da ima lastnik ladje sredstva za zaščito pomorščakov, da ne bi ostali v tujem pristanišču;

| (v) | preučijo in se odzovejo na vse pritožbe o njihovih dejavnostih in svetujejo pristojnemu organu države članice o vseh nerešenih pritožbah; |
| --- | --- |

(v)

preučijo in se odzovejo na vse pritožbe o njihovih dejavnostih in svetujejo pristojnemu organu države članice o vseh nerešenih pritožbah;

| (vi) | vzpostavijo sistem zaščite, in sicer prek zavarovanja ali ustreznega podobnega ukrepa, da pomorščakom nadomestijo denarno izgubo, ki jo lahko utrpijo zaradi neizvedbe zaposlitve ali namestitve ali dejstva, da ustrezen lastnik ladje na podlagi zaposlitvene pogodbe s pomorščaki ni izpolnil svojih obveznosti do njih. |
| --- | --- |

(vi)

vzpostavijo sistem zaščite, in sicer prek zavarovanja ali ustreznega podobnega ukrepa, da pomorščakom nadomestijo denarno izgubo, ki jo lahko utrpijo zaradi neizvedbe zaposlitve ali namestitve ali dejstva, da ustrezen lastnik ladje na podlagi zaposlitvene pogodbe s pomorščaki ni izpolnil svojih obveznosti do njih.

Sprememba 66

Predlog direktive

Člen 5 b – odstavek 15 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 15.
     
  Pristojni organ zadevne države članice zagotovi, da obstajajo primeren ustroj in postopki za preiskovanje, kadar je to potrebno, pritožb v zvezi z dejavnostmi služb za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov, ki med drugim po potrebi vključujejo predstavnike lastnikov ladij in pomorščakov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

15.
     
  Pristojni organ zadevne države članice zagotovi, da obstajajo primeren ustroj in postopki za preiskovanje, kadar je to potrebno, pritožb v zvezi z dejavnostmi služb za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov, ki med drugim po potrebi vključujejo predstavnike lastnikov ladij in pomorščakov.

Sprememba 67

Predlog direktive

Člen 5 b – odstavek 16 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 16.
     
  Če je država članica ratificirala Konvencijo o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006 in je minilo 12 mesecev, začenši z dnem po registraciji ratifikacije pri generalnem direktorju Mednarodnega urada za delo, svetuje svojim državljanom, kolikor je to mogoče, o možnih težavah pri sprejetju dela na ladji, ki pluje pod zastavo države, ki ni ratificirala Konvencije o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, dokler se ne prepriča, da se uporabljajo standardi, ki so enakovredni standardom iz tega člena. Ukrepi, ki jih država članica sprejme v ta namen, niso v nasprotju z načelom prostega pretoka delavcev, kot ga določajo pogodbe, katerih pogodbenici sta država članica in druga zadevna država. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

16.
     
  Če je država članica ratificirala Konvencijo o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006 in je minilo 12 mesecev, začenši z dnem po registraciji ratifikacije pri generalnem direktorju Mednarodnega urada za delo, svetuje svojim državljanom, kolikor je to mogoče, o možnih težavah pri sprejetju dela na ladji, ki pluje pod zastavo države, ki ni ratificirala Konvencije o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, dokler se ne prepriča, da se uporabljajo standardi, ki so enakovredni standardom iz tega člena. Ukrepi, ki jih država članica sprejme v ta namen, niso v nasprotju z načelom prostega pretoka delavcev, kot ga določajo pogodbe, katerih pogodbenici sta država članica in druga zadevna država.

Sprememba 68

Predlog direktive

Člen 5 b – odstavek 17 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 17.
     
  Vsaka država članica, za katero velja člen 16, zahteva, da lastniki ladij, ki plujejo pod njeno zastavo in uporabljajo službe za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov s sedežem v državah ali na ozemljih, kjer Konvencija o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006 ne velja, zagotovi, kolikor je to mogoče, da te službe izpolnjujejo zahteve iz odstavkov od 7 do 18. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

17.
     
  Vsaka država članica, za katero velja člen 16, zahteva, da lastniki ladij, ki plujejo pod njeno zastavo in uporabljajo službe za zaposlovanje in nameščanje pomorščakov s sedežem v državah ali na ozemljih, kjer Konvencija o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006 ne velja, zagotovi, kolikor je to mogoče, da te službe izpolnjujejo zahteve iz odstavkov od 7 do 18.

Sprememba 69

Predlog direktive

Člen 5 b – odstavek 18 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 18.
     
  Ničesar iz odstavkov od 5 do 18 ni mogoče razumeti, da zmanjšuje obveznosti in dolžnosti lastnikov ladij ali države članice glede ladij, ki plujejo pod njeno zastavo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

18.
     
  Ničesar iz odstavkov od 5 do 18 ni mogoče razumeti, da zmanjšuje obveznosti in dolžnosti lastnikov ladij ali države članice glede ladij, ki plujejo pod njeno zastavo.

Sprememba 54

Predlog direktive

Člen 5 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 5c |
| | Klavzula o preverjanju |
| | Komisija ob začetku veljavnosti sporazuma zagotovi njegovo vključitev v zakonodajo Unije in njegovo izvajanje v državah članicah. Komisija v ta namen sprejme potrebne ukrepe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 5c

Klavzula o preverjanju

Komisija ob začetku veljavnosti sporazuma zagotovi njegovo vključitev v zakonodajo Unije in njegovo izvajanje v državah članicah. Komisija v ta namen sprejme potrebne ukrepe.

Sprememba 55

Predlog direktive

Člen 5 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 5d |
| | Poročanje |
| | Komisija vsakih pet let Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te direktive. |
| | Poročilo vsebuje oceno učinkovitosti držav članic kot držav zastave in po potrebi prinaša predloge o dodatnih ukrepih za zagotovljen prenos in upoštevanje konvencije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 5d

Poročanje

Komisija vsakih pet let Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te direktive.

Poročilo vsebuje oceno učinkovitosti držav članic kot držav zastave in po potrebi prinaša predloge o dodatnih ukrepih za zagotovljen prenos in upoštevanje konvencije.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A7-0037/2013).

(2)  

  UL L 131, 28.5.2009, str. 132.

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/240 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/240

---

P7_TA(2013)0084

Neposredna plačila kmetom v podpornih shemah v okviru SKP (odločitev o začetku medinstitucionalnih pogajanj)

Odločitev Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi pravil za neposredna plačila kmetom v podpornih shemah v okviru skupne kmetijske politike (COM(2011)0625/3 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD) – 2013/2528(RSP))

(2016/C 036/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju člena 70(2) in člena 70a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 70(2) in člena 70a Poslovnika,

ker so finančna sredstva, določena v zakonodajnem predlogu, le predlog za zakonodajni organ in ne morejo biti dokončna, dokler ne bo dosežen sporazum o predlogu uredbe o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020;

sprejme odločitev o začetku medinstitucionalnih pogajanj na podlagi naslednjega mandata:

MANDAT

Predlog spremembe 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (1) | Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, „Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem“ so opredeljeni morebitni izzivi, cilji in usmeritve skupne kmetijske politike (SKP) po letu 2013. Na podlagi razprave o Sporočilu je treba prenoviti SKP z začetkom veljavnosti s 1. januarjem 2014. Prenova mora obsegati vse glavne instrumente SKP, vključno z Uredbo Sveta (ES) št. 73/200 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003. Zaradi obsega prenove je primerno razveljaviti Uredbo (ES) št. 73/2009 in jo nadomestiti z novim besedilom. S prenovo je treba tudi
  čim bolj
  racionalizirati in poenostaviti določbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(1)

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, „Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem“ so opredeljeni morebitni izzivi, cilji in usmeritve skupne kmetijske politike (SKP) po letu 2013. Na podlagi razprave o Sporočilu je treba prenoviti SKP z začetkom veljavnosti s 1. januarjem 2014. Prenova mora obsegati vse glavne instrumente SKP, vključno z Uredbo Sveta (ES) št. 73/200 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003. Zaradi obsega prenove je primerno razveljaviti Uredbo (ES) št. 73/2009 in jo nadomestiti z novim besedilom. S prenovo je treba tudi
  čim bolj
  racionalizirati in poenostaviti določbe.

| (1) | V Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem“ so opredeljeni morebitni izzivi, cilji in usmeritve skupne kmetijske politike (SKP) po letu 2013. Na podlagi razprave o Sporočilu je treba prenoviti SKP z začetkom veljavnosti s 1. januarjem 2014. Prenova mora obsegati vse glavne instrumente SKP, vključno z Uredbo Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003. Zaradi obsega prenove je primerno razveljaviti Uredbo (ES) št. 73/2009 in jo nadomestiti z novim besedilom. S prenovo je treba tudi racionalizirati in poenostaviti določbe. |
| --- | --- |

(1)

V Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem“ so opredeljeni morebitni izzivi, cilji in usmeritve skupne kmetijske politike (SKP) po letu 2013. Na podlagi razprave o Sporočilu je treba prenoviti SKP z začetkom veljavnosti s 1. januarjem 2014. Prenova mora obsegati vse glavne instrumente SKP, vključno z Uredbo Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003. Zaradi obsega prenove je primerno razveljaviti Uredbo (ES) št. 73/2009 in jo nadomestiti z novim besedilom. S prenovo je treba tudi racionalizirati in poenostaviti določbe.

Predlog spremembe 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (1a) | Potrebna je močna SKP, ki jo je treba podpreti z ustreznimi proračunskimi viri za obdobje 2007–2013, da bi zagotovili dejansko rast, s čimer bi Evropski uniji omogočili, da kadarkoli proizvede potrebno količino raznovrstnih in kakovostnih živil, in spodbujali zaposlovanje, ohranjali in proizvajali okoljske dobrine, se borili proti podnebnim spremembam in upravljali ozemlje. Poleg tega bi morala SKP temeljiti na določbah, ki jih kmetje, druge zainteresirane strani in državljani nasploh lahko razumejo, da bi zagotovili preglednost izvajanja, omogočili nadzor in zmanjšali stroške za izvajalce in upravljavce. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(1a)

Potrebna je močna SKP, ki jo je treba podpreti z ustreznimi proračunskimi viri za obdobje 2007–2013, da bi zagotovili dejansko rast, s čimer bi Evropski uniji omogočili, da kadarkoli proizvede potrebno količino raznovrstnih in kakovostnih živil, in spodbujali zaposlovanje, ohranjali in proizvajali okoljske dobrine, se borili proti podnebnim spremembam in upravljali ozemlje. Poleg tega bi morala SKP temeljiti na določbah, ki jih kmetje, druge zainteresirane strani in državljani nasploh lahko razumejo, da bi zagotovili preglednost izvajanja, omogočili nadzor in zmanjšali stroške za izvajalce in upravljavce.

Predlog spremembe 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (1b) | Eden glavnih ciljev in ključnih zahtev reforme SKP je zmanjšanje upravnega bremena. Ta cilj bi bilo treba strogo upoštevati pri oblikovanju ustreznih določb za shemo neposredne podpore. Število shem podpor ne bi smelo preseči potrebnega obsega, kmetom in državam članicam pa bi bilo treba omogočiti izpolnjevanje ustreznih zahtev in obveznosti brez prekomerne birokracije. Praktične ravni tolerance, razumne omejitve de minimis in ustrezno ravnovesje med zaupanjem in nadzorom bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje prihodnje upravne obremenitve držav članic in upravičencev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(1b)

Predlog spremembe 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (8) | Zaradi nove zakonodaje o shemah podpore, ki se lahko sprejme po začetku veljavnosti te uredbe, je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, da se dopolni seznam shem podpore
  , za katere velja ta uredba
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(8)

Zaradi nove zakonodaje o shemah podpore, ki se lahko sprejme po začetku veljavnosti te uredbe, je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, da se dopolni seznam shem podpore
  , za katere velja ta uredba
  .

| (8) | Zaradi nove zakonodaje o shemah podpore, ki se lahko sprejme po začetku veljavnosti te uredbe, je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, da se dopolni seznam shem podpore
  iz Priloge I k tej uredbi
  . |
| --- | --- |

(8)

Zaradi nove zakonodaje o shemah podpore, ki se lahko sprejme po začetku veljavnosti te uredbe, je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, da se dopolni seznam shem podpore
  iz Priloge I k tej uredbi
  .

Predlog spremembe 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (9) | Zaradi posebnih novih elementov in za zagotovitev varstva pravic upravičencev je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, da se
  nadalje določijo opredelitve v zvezi z dostopom do podpore v okviru te uredbe, vzpostavi okvir
  ,
  v katerem
  vsaka država članica določi minimalne aktivnosti, ki jih je treba izvesti na območjih, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, ter pragove za začasno odpravo ali izgubo kakovosti kmeta, pa tudi merila, ki jih morajo kmetje izpolnjevati, da se zanje šteje, da so izpolnili obveznost vzdrževanja kmetijske površine v stanju, primernem za proizvodnjo
  , ter merila za ugotavljanje prevladovanja trav in drugih krmnih rastlin v zvezi s trajnimi travniki in pašniki
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(9)

Zaradi posebnih novih elementov in za zagotovitev varstva pravic upravičencev je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, da se
  nadalje določijo opredelitve v zvezi z dostopom do podpore v okviru te uredbe, vzpostavi okvir
  ,
  v katerem
  vsaka država članica določi minimalne aktivnosti, ki jih je treba izvesti na območjih, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, ter pragove za začasno odpravo ali izgubo kakovosti kmeta, pa tudi merila, ki jih morajo kmetje izpolnjevati, da se zanje šteje, da so izpolnili obveznost vzdrževanja kmetijske površine v stanju, primernem za proizvodnjo
  , ter merila za ugotavljanje prevladovanja trav in drugih krmnih rastlin v zvezi s trajnimi travniki in pašniki
  .

| (9) | Zaradi posebnih novih elementov in za zagotovitev varstva pravic upravičencev je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, da se
  vzpostavijo merila
  ,
  s katerimi
  vsaka država članica določi minimalne aktivnosti, ki jih je treba izvesti na območjih, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, ter pragove za začasno odpravo ali izgubo kakovosti kmeta, pa tudi
  okvir, s katerim države članice opredelijo
  merila, ki jih morajo kmetje izpolnjevati, da se zanje šteje, da so izpolnili obveznost vzdrževanja kmetijske površine, tj. vsake površine, ki jo pokriva orna zemlja, trajno travinje in zgodovinski pašnik ali trajni nasad, v stanju, primernem za proizvodnjo. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi posebnih novih elementov in za zagotovitev varstva pravic upravičencev je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, da se
  vzpostavijo merila
  ,
  s katerimi
  vsaka država članica določi minimalne aktivnosti, ki jih je treba izvesti na območjih, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, ter pragove za začasno odpravo ali izgubo kakovosti kmeta, pa tudi
  okvir, s katerim države članice opredelijo
  merila, ki jih morajo kmetje izpolnjevati, da se zanje šteje, da so izpolnili obveznost vzdrževanja kmetijske površine, tj. vsake površine, ki jo pokriva orna zemlja, trajno travinje in zgodovinski pašnik ali trajni nasad, v stanju, primernem za proizvodnjo.

Predlog spremembe 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (10) | Za zagotovitev varstva pravic upravičencev je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, da se sprejmejo pravila glede podlage za izračun znižanj, ki jih države članice uporabijo za kmete zaradi uporabe finančne discipline. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(10)

Za zagotovitev varstva pravic upravičencev je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, da se sprejmejo pravila glede podlage za izračun znižanj, ki jih države članice uporabijo za kmete zaradi uporabe finančne discipline.

črtano

Predlog spremembe 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (13) | Izkušnje pri uporabi različnih shem podpore za kmete so pokazale, da je bila podpora v večjem številu primerov dodeljena
  upravičencem
  , katerih poslovni namen ni imel ali je imel le v zanemarljivi meri za cilj opravljanje kmetijske dejavnosti, kot so letališča,
  železniška podjetja,
  nepremičninska podjetja
  in
  podjetja za upravljanje športnih igrišč.
  Za zagotovitev boljše usmerjenosti podpore države članice neposrednih plačil ne smejo dodeljevati takim fizičnim in pravnim osebam
  . Manjši kmetje, ki dejavnost opravljajo z delnim delovnim časom, neposredno prispevajo k vitalnosti podeželskih območij, zato jim ne bi smelo biti onemogočeno, da se jim dodeli neposredna pomoč. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(13)

Izkušnje pri uporabi različnih shem podpore za kmete so pokazale, da je bila podpora v večjem številu primerov dodeljena
  upravičencem
  , katerih poslovni namen ni imel ali je imel le v zanemarljivi meri za cilj opravljanje kmetijske dejavnosti, kot so letališča,
  železniška podjetja,
  nepremičninska podjetja
  in
  podjetja za upravljanje športnih igrišč.
  Za zagotovitev boljše usmerjenosti podpore države članice neposrednih plačil ne smejo dodeljevati takim fizičnim in pravnim osebam
  . Manjši kmetje, ki dejavnost opravljajo z delnim delovnim časom, neposredno prispevajo k vitalnosti podeželskih območij, zato jim ne bi smelo biti onemogočeno, da se jim dodeli neposredna pomoč.

| (13) | Izkušnje pri uporabi različnih shem podpore za kmete so pokazale, da je bila podpora v večjem številu primerov dodeljena
  fizičnim in pravnim osebam
  , katerih poslovni namen ni imel ali je imel le v zanemarljivi meri za cilj opravljanje kmetijske dejavnosti
  . Za zagotovitev boljše usmerjenosti podpore in čim boljšo prilagojenost nacionalnim značilnostim bi bilo treba odgovornost za opredelitev, kdo je aktivni kmet, dodeliti državam članicam. Države članice bi se tako morale izogniti dodeljevanju neposrednih plačil takim subjektom
  , kot so
  transportna podjetja,
  letališča, nepremičninska podjetja, podjetja za upravljanje športnih igrišč
  , kampi ali rudniška podjetja, razen kadar ta dokažejo, da ustrezajo merilom za opredelitev aktivnega kmeta
  . Manjši kmetje, ki dejavnost opravljajo z delnim delovnim časom, neposredno prispevajo k vitalnosti podeželskih območij, zato jim ne bi smelo biti onemogočeno, da se jim dodeli neposredna pomoč. |
| --- | --- |

(13)

Izkušnje pri uporabi različnih shem podpore za kmete so pokazale, da je bila podpora v večjem številu primerov dodeljena
  fizičnim in pravnim osebam
  , katerih poslovni namen ni imel ali je imel le v zanemarljivi meri za cilj opravljanje kmetijske dejavnosti
  . Za zagotovitev boljše usmerjenosti podpore in čim boljšo prilagojenost nacionalnim značilnostim bi bilo treba odgovornost za opredelitev, kdo je aktivni kmet, dodeliti državam članicam. Države članice bi se tako morale izogniti dodeljevanju neposrednih plačil takim subjektom
  , kot so
  transportna podjetja,
  letališča, nepremičninska podjetja, podjetja za upravljanje športnih igrišč
  , kampi ali rudniška podjetja, razen kadar ta dokažejo, da ustrezajo merilom za opredelitev aktivnega kmeta
  . Manjši kmetje, ki dejavnost opravljajo z delnim delovnim časom, neposredno prispevajo k vitalnosti podeželskih območij, zato jim ne bi smelo biti onemogočeno, da se jim dodeli neposredna pomoč.

Predlog spremembe 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (15) | Za razdelitev neposredne dohodkovne podpore med kmete je značilno dodeljevanje neusklajenih zneskov plačil razmeroma majhnemu številu velikih upravičencev. Ne glede na njihovo velikost se lahko zgodi, da veliki upravičenci ne bodo potrebovali enake ravni enotne podpore, da bi bil cilj dohodkovne podpore učinkovito dosežen. Poleg tega so se veliki upravičenci sposobni prilagajati trgu tudi ob nižjih ravneh enotne podpore. Zato je primerno uvesti sistem za velike upravičence, v okviru katerega se za izboljšanje razdelitve plačil med kmete raven podpore postopno zmanjšuje in omejuje. Tak sistem pa mora upoštevati tudi
  intenzivnost plačanega dela
  , da ne nastanejo nesorazmerni učinki na velike kmetije z velikim številom zaposlenih. Navedene najvišje ravni se ne smejo uporabljati za plačila, dodeljena za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, saj bi se lahko doseganje njihovih pozitivnih ciljev zato zmanjšalo. Da bo omejitev delovala učinkovito, morajo države članice določiti nekatera merila, da ne pride do zlorab s strani kmetov, ki se poskušajo izogibati učinkom omejitve. Iztržek zmanjšanja in omejitve plačil velikim upravičencem mora ostati v državah članicah, ki so plačila dodeljevale, in ga je treba uporabiti za financiranje projektov s pomembnim prispevkom k inovacijam v okviru Uredbe (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta z dne .... o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) [URP]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(15)

Za razdelitev neposredne dohodkovne podpore med kmete je značilno dodeljevanje neusklajenih zneskov plačil razmeroma majhnemu številu velikih upravičencev. Ne glede na njihovo velikost se lahko zgodi, da veliki upravičenci ne bodo potrebovali enake ravni enotne podpore, da bi bil cilj dohodkovne podpore učinkovito dosežen. Poleg tega so se veliki upravičenci sposobni prilagajati trgu tudi ob nižjih ravneh enotne podpore. Zato je primerno uvesti sistem za velike upravičence, v okviru katerega se za izboljšanje razdelitve plačil med kmete raven podpore postopno zmanjšuje in omejuje. Tak sistem pa mora upoštevati tudi
  intenzivnost plačanega dela
  , da ne nastanejo nesorazmerni učinki na velike kmetije z velikim številom zaposlenih. Navedene najvišje ravni se ne smejo uporabljati za plačila, dodeljena za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, saj bi se lahko doseganje njihovih pozitivnih ciljev zato zmanjšalo. Da bo omejitev delovala učinkovito, morajo države članice določiti nekatera merila, da ne pride do zlorab s strani kmetov, ki se poskušajo izogibati učinkom omejitve. Iztržek zmanjšanja in omejitve plačil velikim upravičencem mora ostati v državah članicah, ki so plačila dodeljevale, in ga je treba uporabiti za financiranje projektov s pomembnim prispevkom k inovacijam v okviru Uredbe (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta z dne .... o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) [URP].

| (15) | Za razdelitev neposredne dohodkovne podpore med kmete je značilno dodeljevanje neusklajenih zneskov plačil razmeroma majhnemu številu velikih upravičencev. Ne glede na njihovo velikost se lahko zgodi, da veliki upravičenci ne bodo potrebovali enake ravni enotne podpore, da bi bil cilj dohodkovne podpore učinkovito dosežen. Poleg tega so se veliki upravičenci sposobni prilagajati trgu tudi ob nižjih ravneh enotne podpore. Zato je primerno uvesti sistem za velike upravičence, v okviru katerega se za izboljšanje razdelitve plačil med kmete raven podpore postopno zmanjšuje in omejuje. Tak sistem pa mora upoštevati tudi
  delo zaposlenih delavcev, vključno s plačami in stroški izvajalca,
  da ne nastanejo nesorazmerni učinki na velike kmetije z velikim številom zaposlenih. Navedene najvišje ravni se ne smejo uporabljati za plačila, dodeljena za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, saj bi se lahko doseganje njihovih pozitivnih ciljev zato zmanjšalo. Da bo omejitev delovala učinkovito, morajo države članice določiti nekatera merila, da ne pride do zlorab s strani kmetov, ki se poskušajo izogibati učinkom omejitve. Iztržek zmanjšanja in omejitve plačil velikim upravičencem mora ostati v državah članicah, ki so plačila dodeljevale, in ga je treba uporabiti za financiranje projektov s pomembnim prispevkom k inovacijam
  in razvoju podeželja
  v okviru Uredbe (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta z dne .... o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) [URP].
  Države članice bodo lahko potem zneske, ki jih bodo ustvarile na podlagi omejitev, dodelile večjim upravičencem, ki so bili podvrženi omejitvam, za namene naložb v inovacije. |
| --- | --- |

(15)

Za razdelitev neposredne dohodkovne podpore med kmete je značilno dodeljevanje neusklajenih zneskov plačil razmeroma majhnemu številu velikih upravičencev. Ne glede na njihovo velikost se lahko zgodi, da veliki upravičenci ne bodo potrebovali enake ravni enotne podpore, da bi bil cilj dohodkovne podpore učinkovito dosežen. Poleg tega so se veliki upravičenci sposobni prilagajati trgu tudi ob nižjih ravneh enotne podpore. Zato je primerno uvesti sistem za velike upravičence, v okviru katerega se za izboljšanje razdelitve plačil med kmete raven podpore postopno zmanjšuje in omejuje. Tak sistem pa mora upoštevati tudi
  delo zaposlenih delavcev, vključno s plačami in stroški izvajalca,
  da ne nastanejo nesorazmerni učinki na velike kmetije z velikim številom zaposlenih. Navedene najvišje ravni se ne smejo uporabljati za plačila, dodeljena za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, saj bi se lahko doseganje njihovih pozitivnih ciljev zato zmanjšalo. Da bo omejitev delovala učinkovito, morajo države članice določiti nekatera merila, da ne pride do zlorab s strani kmetov, ki se poskušajo izogibati učinkom omejitve. Iztržek zmanjšanja in omejitve plačil velikim upravičencem mora ostati v državah članicah, ki so plačila dodeljevale, in ga je treba uporabiti za financiranje projektov s pomembnim prispevkom k inovacijam
  in razvoju podeželja
  v okviru Uredbe (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta z dne .... o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) [URP].
  Države članice bodo lahko potem zneske, ki jih bodo ustvarile na podlagi omejitev, dodelile večjim upravičencem, ki so bili podvrženi omejitvam, za namene naložb v inovacije.

Predlog spremembe 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (20) | Da se zagotovi boljša razdelitev podpore med kmetijska zemljišča v Uniji, vključno s tistimi v državah članicah, ki so uporabljale shemo enotnega plačila na površino, vzpostavljeno v Uredbi (ES) št. 73/2009, je treba shemo enotnega plačila iz Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, ki se je nadaljevala v okviru Uredbe (ES) št. 73/2009 in je združila prej obstoječe mehanizme podpore v enotno shemo nevezanih neposrednih plačil, nadomestiti z novo osnovno shemo plačil.
  Tak ukrep bi moral zajemati prenehanje pravic do plačil, ki so bile pridobljene v okviru navedenih uredb, in dodelitev novih, ki pa bi še vedno temeljila na številu upravičenih hektarov, ki jih imajo v prvem letu izvajanja sheme na voljo kmetje
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(20)

Da se zagotovi boljša razdelitev podpore med kmetijska zemljišča v Uniji, vključno s tistimi v državah članicah, ki so uporabljale shemo enotnega plačila na površino, vzpostavljeno v Uredbi (ES) št. 73/2009, je treba shemo enotnega plačila iz Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, ki se je nadaljevala v okviru Uredbe (ES) št. 73/2009 in je združila prej obstoječe mehanizme podpore v enotno shemo nevezanih neposrednih plačil, nadomestiti z novo osnovno shemo plačil.
  Tak ukrep bi moral zajemati prenehanje pravic do plačil, ki so bile pridobljene v okviru navedenih uredb, in dodelitev novih, ki pa bi še vedno temeljila na številu upravičenih hektarov, ki jih imajo v prvem letu izvajanja sheme na voljo kmetje
  .

| (20) | Da se zagotovi boljša razdelitev podpore med kmetijska zemljišča v Uniji, vključno s tistimi v državah članicah, ki so uporabljale shemo enotnega plačila na površino, vzpostavljeno v Uredbi (ES) št. 73/2009, je treba shemo enotnega plačila iz Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, ki se je nadaljevala v okviru Uredbe (ES) št. 73/2009 in je združila prej obstoječe mehanizme podpore v enotno shemo nevezanih neposrednih plačil, nadomestiti z novo osnovno shemo plačil.
  Države članice bi morale spremeniti obstoječe sisteme podpore v skladu s to uredbo, pri čemer ne bi bilo treba nujno odpraviti obstoječih modelov neposrednih plačil
  . |
| --- | --- |

(20)

Da se zagotovi boljša razdelitev podpore med kmetijska zemljišča v Uniji, vključno s tistimi v državah članicah, ki so uporabljale shemo enotnega plačila na površino, vzpostavljeno v Uredbi (ES) št. 73/2009, je treba shemo enotnega plačila iz Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, ki se je nadaljevala v okviru Uredbe (ES) št. 73/2009 in je združila prej obstoječe mehanizme podpore v enotno shemo nevezanih neposrednih plačil, nadomestiti z novo osnovno shemo plačil.
  Države članice bi morale spremeniti obstoječe sisteme podpore v skladu s to uredbo, pri čemer ne bi bilo treba nujno odpraviti obstoječih modelov neposrednih plačil
  .

Predlog spremembe 139

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (21) | Zaradi zaporednih vključitev različnih sektorjev v shemo enotnega plačila in prihodnjega prilagoditvenega obdobja, ki je na voljo kmetom, postaja vse teže upravičiti obstoj znatnih individualnih razlik glede ravni podpore na hektar, ki izhajajo iz uporabe zgodovinskih referenc. Zato je treba z zmanjšanjem povezav na zgodovinske reference in ob upoštevanju splošnega okvira proračuna Unije neposredno dohodkovno podporo med države članice razdeliti bolj pravično. Za zagotovitev bolj enakomerne porazdelitve neposredne podpore in ob upoštevanju še vedno obstoječih razlik med ravnmi plač in stroški vložka, je treba ravni neposredne podpore na hektar postopno prilagoditi. Države članice, kjer neposredna plačila znašajo manj kot 90 % povprečja, morajo zmanjšati tretjino razlike med njihovo trenutno ravnjo in povprečno ravnjo. To konvergenco morajo sorazmerno financirati vse države članice, kjer so neposredna plačila nad povprečjem v Uniji. Poleg tega mora za vse pravice do plačil, ki se v določeni državi članici ali regiji aktivirajo leta 2019, veljati enotni znesek na enoto, po konvergenci na ta znesek, ki se mora v linearnih korakih izvesti v prehodnem obdobju
  .
  Vendar mora biti v izogib negativnim finančnim posledicam za kmete državam članicam, ki uporabljajo shemo enotnega plačila, še zlasti pa zgodovinski model, dovoljeno, da pri izračunavanju zneska pravic do plačila v prvem letu uporabe nove sheme delno upoštevajo zgodovinske dejavnike. V okviru razprav o naslednjem večletnem finančnem okviru za obdobje, ki se začne leta 2021, se je treba osredotočiti tudi na cilj popolne konvergence z enakomerno porazdelitvijo neposredne podpore po vsej Evropski uniji v navedenem obdobju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(21)

Zaradi zaporednih vključitev različnih sektorjev v shemo enotnega plačila in prihodnjega prilagoditvenega obdobja, ki je na voljo kmetom, postaja vse teže upravičiti obstoj znatnih individualnih razlik glede ravni podpore na hektar, ki izhajajo iz uporabe zgodovinskih referenc. Zato je treba z zmanjšanjem povezav na zgodovinske reference in ob upoštevanju splošnega okvira proračuna Unije neposredno dohodkovno podporo med države članice razdeliti bolj pravično. Za zagotovitev bolj enakomerne porazdelitve neposredne podpore in ob upoštevanju še vedno obstoječih razlik med ravnmi plač in stroški vložka, je treba ravni neposredne podpore na hektar postopno prilagoditi. Države članice, kjer neposredna plačila znašajo manj kot 90 % povprečja, morajo zmanjšati tretjino razlike med njihovo trenutno ravnjo in povprečno ravnjo. To konvergenco morajo sorazmerno financirati vse države članice, kjer so neposredna plačila nad povprečjem v Uniji. Poleg tega mora za vse pravice do plačil, ki se v določeni državi članici ali regiji aktivirajo leta 2019, veljati enotni znesek na enoto, po konvergenci na ta znesek, ki se mora v linearnih korakih izvesti v prehodnem obdobju
  .
  Vendar mora biti v izogib negativnim finančnim posledicam za kmete državam članicam, ki uporabljajo shemo enotnega plačila, še zlasti pa zgodovinski model, dovoljeno, da pri izračunavanju zneska pravic do plačila v prvem letu uporabe nove sheme delno upoštevajo zgodovinske dejavnike. V okviru razprav o naslednjem večletnem finančnem okviru za obdobje, ki se začne leta 2021, se je treba osredotočiti tudi na cilj popolne konvergence z enakomerno porazdelitvijo neposredne podpore po vsej Evropski uniji v navedenem obdobju.

| (21) | Poleg konvergence podpore na nacionalni in regionalni ravni bi bilo treba prilagoditi tudi nacionalna sredstva za neposredna plačila, da bi se v državah članicah, v katerih raven neposrednih plačil na hektar ostaja pod 70 % povprečja EU, razlika glede na to povprečje zmanjšala za 30 %. V državah članicah, v katerih je raven neposrednih plačil med 70 % in 80 % povprečja, bi se morala razlika zmanjšati za 25 %, v tistih državah članicah, v katerih je raven neposrednih plačil višja od 80 % povprečja, pa bi se morala razlika zmanjšati za 10 %. Po uporabi teh mehanizmov ne bi smela nobena država članica prejemati manj kot 55 % povprečja EU v letu 2014 in 75 % povprečja v letu 2019. Prizadevanja za konvergenco v državah članicah, v katerih je raven podpore višja od povprečja EU, ne bi smela povzročiti znižanja pod to povprečje. Konvergenco bi morale sorazmerno financirati vse države članice, kjer so neposredna plačila nad povprečjem v Uniji. |
| --- | --- |

(21)

Poleg konvergence podpore na nacionalni in regionalni ravni bi bilo treba prilagoditi tudi nacionalna sredstva za neposredna plačila, da bi se v državah članicah, v katerih raven neposrednih plačil na hektar ostaja pod 70 % povprečja EU, razlika glede na to povprečje zmanjšala za 30 %. V državah članicah, v katerih je raven neposrednih plačil med 70 % in 80 % povprečja, bi se morala razlika zmanjšati za 25 %, v tistih državah članicah, v katerih je raven neposrednih plačil višja od 80 % povprečja, pa bi se morala razlika zmanjšati za 10 %. Po uporabi teh mehanizmov ne bi smela nobena država članica prejemati manj kot 55 % povprečja EU v letu 2014 in 75 % povprečja v letu 2019. Prizadevanja za konvergenco v državah članicah, v katerih je raven podpore višja od povprečja EU, ne bi smela povzročiti znižanja pod to povprečje. Konvergenco bi morale sorazmerno financirati vse države članice, kjer so neposredna plačila nad povprečjem v Uniji.

Predlog spremembe 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (21a) | Poleg konvergence podpornih plačil na nacionalni in regionalni ravni bi bilo treba prilagoditi tudi nacionalna sredstva za neposredna plačila, da bi se v državah članicah, v katerih raven neposrednih plačil na hektar ostaja pod 70 % povprečja EU, razlika glede na to povprečje zmanjšala za 30 %. V državah članicah, v katerih je raven neposrednih plačil med 70 % in 80 % povprečja, bi se morala razlika zmanjšati za 25 %, v tistih državah članicah, v katerih je raven neposrednih plačil višja od 80 % povprečja, pa bi se morala razlika zmanjšati za 10 %. Po izvedbi teh prilagoditev ne bi smela biti v nobeni državi članici prejeta raven manj kot 65 % povprečja EU. Prizadevanja za konvergenco v državah članicah, v katerih je raven podpore višja od povprečja EU, ne bi smela povzročiti znižanja pod to povprečje. Konvergenco bi morale sorazmerno financirati vse države članice, kjer so neposredna plačila nad povprečjem v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(21a)

Poleg konvergence podpornih plačil na nacionalni in regionalni ravni bi bilo treba prilagoditi tudi nacionalna sredstva za neposredna plačila, da bi se v državah članicah, v katerih raven neposrednih plačil na hektar ostaja pod 70 % povprečja EU, razlika glede na to povprečje zmanjšala za 30 %. V državah članicah, v katerih je raven neposrednih plačil med 70 % in 80 % povprečja, bi se morala razlika zmanjšati za 25 %, v tistih državah članicah, v katerih je raven neposrednih plačil višja od 80 % povprečja, pa bi se morala razlika zmanjšati za 10 %. Po izvedbi teh prilagoditev ne bi smela biti v nobeni državi članici prejeta raven manj kot 65 % povprečja EU. Prizadevanja za konvergenco v državah članicah, v katerih je raven podpore višja od povprečja EU, ne bi smela povzročiti znižanja pod to povprečje. Konvergenco bi morale sorazmerno financirati vse države članice, kjer so neposredna plačila nad povprečjem v Uniji.

Predlog spremembe 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (22) | Izkušnje, pridobljene pri uporabi sheme enotnega plačila, kažejo, da se lahko nekateri njeni najpomembnejši elementi ohranijo, vključno z določitvijo nacionalnih zgornjih mej, da se zagotovi, da skupna raven podpore ne preseže trenutnih proračunskih omejitev. Države članice bi morale prav tako še naprej upravljati nacionalno rezervo, ki jo je treba uporabiti, da se omogoči udeležba mladih kmetov v shemi ali da se upoštevajo posebne potrebe v nekaterih regijah. Pravila za prenos in uporabo pravic do plačil je treba ohraniti, vendar, kjer je le mogoče, poenostaviti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(22)

Izkušnje, pridobljene pri uporabi sheme enotnega plačila, kažejo, da se lahko nekateri njeni najpomembnejši elementi ohranijo, vključno z določitvijo nacionalnih zgornjih mej, da se zagotovi, da skupna raven podpore ne preseže trenutnih proračunskih omejitev. Države članice bi morale prav tako še naprej upravljati nacionalno rezervo, ki jo je treba uporabiti, da se omogoči udeležba mladih kmetov v shemi ali da se upoštevajo posebne potrebe v nekaterih regijah. Pravila za prenos in uporabo pravic do plačil je treba ohraniti, vendar, kjer je le mogoče, poenostaviti.

| (22) | Izkušnje, pridobljene pri uporabi sheme enotnega plačila, kažejo, da se lahko nekateri njeni najpomembnejši elementi ohranijo, vključno z določitvijo nacionalnih zgornjih mej, da se zagotovi, da skupna raven podpore ne preseže trenutnih proračunskih omejitev. Države članice bi morale
  vsaj v prvem letu izvajanja nove sheme osnovnega plačila
  prav tako še naprej upravljati nacionalno rezervo, ki
  se lahko upravlja na regionalni ravni in
  jo je treba uporabiti, da se omogoči udeležba mladih kmetov
  in novih kmetov
  v shemi ali da se upoštevajo posebne potrebe v nekaterih regijah. Pravila za prenos in uporabo pravic do plačil je treba ohraniti, vendar, kjer je le mogoče, poenostaviti. |
| --- | --- |

(22)

Izkušnje, pridobljene pri uporabi sheme enotnega plačila, kažejo, da se lahko nekateri njeni najpomembnejši elementi ohranijo, vključno z določitvijo nacionalnih zgornjih mej, da se zagotovi, da skupna raven podpore ne preseže trenutnih proračunskih omejitev. Države članice bi morale
  vsaj v prvem letu izvajanja nove sheme osnovnega plačila
  prav tako še naprej upravljati nacionalno rezervo, ki
  se lahko upravlja na regionalni ravni in
  jo je treba uporabiti, da se omogoči udeležba mladih kmetov
  in novih kmetov
  v shemi ali da se upoštevajo posebne potrebe v nekaterih regijah. Pravila za prenos in uporabo pravic do plačil je treba ohraniti, vendar, kjer je le mogoče, poenostaviti.

Predlog spremembe 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (22a) | Države članice bi morale imeti možnost, da določijo koeficient znižanja, ki je lahko enak vrednosti nič, da bi imele možnost zmanjšati upravičene površine z nižjim potencialom donosa ali specifično pridelavo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(22a)

Države članice bi morale imeti možnost, da določijo koeficient znižanja, ki je lahko enak vrednosti nič, da bi imele možnost zmanjšati upravičene površine z nižjim potencialom donosa ali specifično pridelavo.

Predlog spremembe 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (23) | Da bi zagotovili varstvo pravic upravičencev in pojasnili posebne primere, ki lahko nastanejo pri uporabi sheme osnovnega plačila, je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov o pravilih o upravičenosti in dostopu do sheme osnovnega plačila kmetov v primeru dedovanja in pričakovanega dedovanja, dedovanja v okviru zakupa, spremembe pravnega statusa ali poimenovanja ter v primeru združitve ali razdružitve kmetijskega gospodarstva; pravilih o izračunu vrednosti in števila ali povečanja zneskov pravic do plačila v zvezi z dodelitvijo pravic do plačil, vključno s pravili o možnosti začasne vrednosti in števila ali povečanja pravic do plačila na podlagi zahtevka kmeta, o pogojih za določitev začasne in dokončne vrednosti in števila pravic do plačila ter o primerih, v katerih bi lahko pogodba o prodaji ali zakupu vplivala na dodelitev pravic; pravilih o določitvi in izračunu vrednosti in števila pravic do plačila, prejetih iz nacionalne rezerve; pravilih o spremembi zneska pravic do plačila na enoto v primeru delov pravic do plačila in merilih za dodelitev pravic do plačila na podlagi uporabe nacionalne rezerve ter kmetom, ki
  leta
  2011 niso zaprosili za podporo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(23)

Da bi zagotovili varstvo pravic upravičencev in pojasnili posebne primere, ki lahko nastanejo pri uporabi sheme osnovnega plačila, je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov o pravilih o upravičenosti in dostopu do sheme osnovnega plačila kmetov v primeru dedovanja in pričakovanega dedovanja, dedovanja v okviru zakupa, spremembe pravnega statusa ali poimenovanja ter v primeru združitve ali razdružitve kmetijskega gospodarstva; pravilih o izračunu vrednosti in števila ali povečanja zneskov pravic do plačila v zvezi z dodelitvijo pravic do plačil, vključno s pravili o možnosti začasne vrednosti in števila ali povečanja pravic do plačila na podlagi zahtevka kmeta, o pogojih za določitev začasne in dokončne vrednosti in števila pravic do plačila ter o primerih, v katerih bi lahko pogodba o prodaji ali zakupu vplivala na dodelitev pravic; pravilih o določitvi in izračunu vrednosti in števila pravic do plačila, prejetih iz nacionalne rezerve; pravilih o spremembi zneska pravic do plačila na enoto v primeru delov pravic do plačila in merilih za dodelitev pravic do plačila na podlagi uporabe nacionalne rezerve ter kmetom, ki
  leta
  2011 niso zaprosili za podporo.

| (23) | Da bi zagotovili varstvo pravic upravičencev in pojasnili posebne primere, ki lahko nastanejo pri uporabi sheme osnovnega plačila, je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov o pravilih o upravičenosti in dostopu do sheme osnovnega plačila kmetov v primeru dedovanja in pričakovanega dedovanja, dedovanja v okviru zakupa, spremembe pravnega statusa ali poimenovanja ter v primeru združitve ali razdružitve kmetijskega gospodarstva; pravilih o izračunu vrednosti in števila ali povečanja zneskov pravic do plačila v zvezi z dodelitvijo pravic do plačil, vključno s pravili o možnosti začasne vrednosti in števila ali povečanja pravic do plačila na podlagi zahtevka kmeta, o pogojih za določitev začasne in dokončne vrednosti in števila pravic do plačila ter o primerih, v katerih bi lahko pogodba o prodaji ali zakupu vplivala na dodelitev pravic; pravilih o določitvi in izračunu vrednosti in števila pravic do plačila, prejetih iz nacionalne rezerve; pravilih o spremembi zneska pravic do plačila na enoto v primeru delov pravic do plačila in merilih za dodelitev pravic do plačila na podlagi uporabe nacionalne rezerve ter kmetom, ki
  v letih od 2009 do
   2011 niso zaprosili za podporo. |
| --- | --- |

(23)

Da bi zagotovili varstvo pravic upravičencev in pojasnili posebne primere, ki lahko nastanejo pri uporabi sheme osnovnega plačila, je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov o pravilih o upravičenosti in dostopu do sheme osnovnega plačila kmetov v primeru dedovanja in pričakovanega dedovanja, dedovanja v okviru zakupa, spremembe pravnega statusa ali poimenovanja ter v primeru združitve ali razdružitve kmetijskega gospodarstva; pravilih o izračunu vrednosti in števila ali povečanja zneskov pravic do plačila v zvezi z dodelitvijo pravic do plačil, vključno s pravili o možnosti začasne vrednosti in števila ali povečanja pravic do plačila na podlagi zahtevka kmeta, o pogojih za določitev začasne in dokončne vrednosti in števila pravic do plačila ter o primerih, v katerih bi lahko pogodba o prodaji ali zakupu vplivala na dodelitev pravic; pravilih o določitvi in izračunu vrednosti in števila pravic do plačila, prejetih iz nacionalne rezerve; pravilih o spremembi zneska pravic do plačila na enoto v primeru delov pravic do plačila in merilih za dodelitev pravic do plačila na podlagi uporabe nacionalne rezerve ter kmetom, ki
  v letih od 2009 do
   2011 niso zaprosili za podporo.

Predlog spremembe 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (24a) | Države članice bi morale imeti možnost, da se lahko odločijo, da bodo del svojih nacionalnih zgornjih mej uporabile za odobritev dopolnilnih letnih plačil kmetom za prve hektarje, da bi tako v večji meri upoštevale raznolikost kmetij z vidika njihove gospodarske velikosti, izbire proizvodnje in zaposlovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(24a)

Države članice bi morale imeti možnost, da se lahko odločijo, da bodo del svojih nacionalnih zgornjih mej uporabile za odobritev dopolnilnih letnih plačil kmetom za prve hektarje, da bi tako v večji meri upoštevale raznolikost kmetij z vidika njihove gospodarske velikosti, izbire proizvodnje in zaposlovanja.

Predlog spremembe 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (26) | Eden od ciljev nove SKP je spodbujanje okoljske uspešnosti
  z obvezno „zeleno“ komponento neposrednih plačil, ki bodo nudila podporo uporabi kmetijskim praksam, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, po vsej Uniji
  . Za ta namen morajo države članice
  poleg osnovnega plačila
  uporabiti del svojih nacionalnih zgornjih mej za neposredna plačila za odobritev letnega plačila za obvezne prakse, ki jih morajo izvajati kmetje in so prednostno namenjene izpolnjevanju ciljev na področju podnebja in okolja. Te prakse je treba izvajati v obliki preprostih, splošnih, nepogodbenih in letnih ukrepov, ki presegajo navzkrižno skladnost in so povezane s kmetijstvom, kakršni so diverzifikacija posevkov, ohranjanje trajnih pašnikov in območja z ekološko usmeritvijo.
  Obvezna narava teh praks mora veljati tudi za kmete, katerih kmetijska gospodarstva se v celoti ali delno nahajajo na območjih „Natura 2000“, ki jih zajemata Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst ter Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic, dokler so te prakse združljive s cilji navedenih direktiv.
  Za kmete, ki izpolnijo pogoje iz Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91, je treba
  zaradi priznanih ugodnih vplivov sistemov ekološkega kmetovanja na okolje
  uporabiti „zeleno“ komponento, ne da bi izpolnjevali kakršne koli dodatne obveznosti.
  Za neupoštevanje „zelene“ komponente je treba uporabiti kazni na podlagi člena 65 Uredbe (EU) št. [...] [HZU]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(26)

Eden od ciljev nove SKP je spodbujanje okoljske uspešnosti
  z obvezno „zeleno“ komponento neposrednih plačil, ki bodo nudila podporo uporabi kmetijskim praksam, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, po vsej Uniji
  . Za ta namen morajo države članice
  poleg osnovnega plačila
  uporabiti del svojih nacionalnih zgornjih mej za neposredna plačila za odobritev letnega plačila za obvezne prakse, ki jih morajo izvajati kmetje in so prednostno namenjene izpolnjevanju ciljev na področju podnebja in okolja. Te prakse je treba izvajati v obliki preprostih, splošnih, nepogodbenih in letnih ukrepov, ki presegajo navzkrižno skladnost in so povezane s kmetijstvom, kakršni so diverzifikacija posevkov, ohranjanje trajnih pašnikov in območja z ekološko usmeritvijo.
  Obvezna narava teh praks mora veljati tudi za kmete, katerih kmetijska gospodarstva se v celoti ali delno nahajajo na območjih „Natura 2000“, ki jih zajemata Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst ter Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic, dokler so te prakse združljive s cilji navedenih direktiv.
  Za kmete, ki izpolnijo pogoje iz Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91, je treba
  zaradi priznanih ugodnih vplivov sistemov ekološkega kmetovanja na okolje
  uporabiti „zeleno“ komponento, ne da bi izpolnjevali kakršne koli dodatne obveznosti.
  Za neupoštevanje „zelene“ komponente je treba uporabiti kazni na podlagi člena 65 Uredbe (EU) št. [...] [HZU].

| (26) | Eden od ciljev nove SKP je spodbujanje okoljske uspešnosti. Za ta namen morajo države članice uporabiti del svojih nacionalnih zgornjih mej za neposredna plačila za odobritev letnega plačila za obvezne prakse, ki jih morajo izvajati kmetje in so prednostno namenjene izpolnjevanju ciljev na področju podnebja in okolja. Te prakse je treba izvajati v obliki preprostih, splošnih, nepogodbenih in letnih ukrepov, ki presegajo navzkrižno skladnost in so povezani s kmetijstvom, kakršni so diverzifikacija posevkov, ohranjanje
  trajnega travinja in
  trajnih pašnikov in območja z ekološko usmeritvijo. Za kmete, ki izpolnijo pogoje iz Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91
  , prejemnike kmetijsko-okoljsko-podnebnih plačil, določene v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. [...] [URP], in kmete, katerih kmetijska gospodarstva se nahajajo na območjih „Natura 2000“,
  je treba uporabiti „zeleno“ komponento, ne da bi izpolnjevali kakršne koli dodatne obveznosti.
  Za kmete, katerih gospodarstva so prejela certifikat nacionalne sheme okoljskega certificiranja, se lahko pod določenimi pogoji ravno tako uporabi „zelena“ komponenta. Kmetje bi morali biti izvzeti iz obveznosti, povezanih z diverzifikacijo posevkov in površinami z ekološkim pomenom, kadar najmanj 75 % njihovega kmetijskega gospodarstva pokrivajo trajno travinje ali trajni pašniki ali pridelki pod vodo. Ta izjema se uporablja le, če orna zemlja na preostalih upravičenih kmetijskih zemljiščih ne presega 50 hektarjev. |
| --- | --- |

(26)

Eden od ciljev nove SKP je spodbujanje okoljske uspešnosti. Za ta namen morajo države članice uporabiti del svojih nacionalnih zgornjih mej za neposredna plačila za odobritev letnega plačila za obvezne prakse, ki jih morajo izvajati kmetje in so prednostno namenjene izpolnjevanju ciljev na področju podnebja in okolja. Te prakse je treba izvajati v obliki preprostih, splošnih, nepogodbenih in letnih ukrepov, ki presegajo navzkrižno skladnost in so povezani s kmetijstvom, kakršni so diverzifikacija posevkov, ohranjanje
  trajnega travinja in
  trajnih pašnikov in območja z ekološko usmeritvijo. Za kmete, ki izpolnijo pogoje iz Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91
  , prejemnike kmetijsko-okoljsko-podnebnih plačil, določene v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. [...] [URP], in kmete, katerih kmetijska gospodarstva se nahajajo na območjih „Natura 2000“,
  je treba uporabiti „zeleno“ komponento, ne da bi izpolnjevali kakršne koli dodatne obveznosti.
  Za kmete, katerih gospodarstva so prejela certifikat nacionalne sheme okoljskega certificiranja, se lahko pod določenimi pogoji ravno tako uporabi „zelena“ komponenta. Kmetje bi morali biti izvzeti iz obveznosti, povezanih z diverzifikacijo posevkov in površinami z ekološkim pomenom, kadar najmanj 75 % njihovega kmetijskega gospodarstva pokrivajo trajno travinje ali trajni pašniki ali pridelki pod vodo. Ta izjema se uporablja le, če orna zemlja na preostalih upravičenih kmetijskih zemljiščih ne presega 50 hektarjev.

Predlog spremembe 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (28) | Da se zagotovi, da
  kmetje
  ohranjajo trajne pašnike
  in travnike
  v obstoječem stanju, je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov za sprejetje pravil v zvezi z uporabo tega ukrepa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(28)

Da se zagotovi, da
  kmetje
  ohranjajo trajne pašnike
  in travnike
  v obstoječem stanju, je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov za sprejetje pravil v zvezi z uporabo tega ukrepa.

| (28) | Da se zagotovi, da
  države članice
  ohranjajo
  trajno travinje in
  trajne pašnike v obstoječem stanju, je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov za sprejetje pravil v zvezi z uporabo tega ukrepa. |
| --- | --- |

(28)

Da se zagotovi, da
  države članice
  ohranjajo
  trajno travinje in
  trajne pašnike v obstoječem stanju, je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov za sprejetje pravil v zvezi z uporabo tega ukrepa.

Predlog spremembe 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (29) | Da se zagotovi učinkovito in skladno izvajanje ukrepa območja z ekološko usmeritvijo ob upoštevanju posebnosti držav članic, je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov za nadaljnjo opredelitev vrst območij z ekološko usmeritvijo, navedenih v okviru tega ukrepa, ter za dodajanje in opredelitev drugih vrst območij z ekološko usmeritvijo, ki se jih lahko upošteva v zvezi z odstotkom, navedenim v okviru tega ukrepa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(29)

Da se zagotovi učinkovito in skladno izvajanje ukrepa območja z ekološko usmeritvijo ob upoštevanju posebnosti držav članic, je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov za nadaljnjo opredelitev vrst območij z ekološko usmeritvijo, navedenih v okviru tega ukrepa, ter za dodajanje in opredelitev drugih vrst območij z ekološko usmeritvijo, ki se jih lahko upošteva v zvezi z odstotkom, navedenim v okviru tega ukrepa.

| (29) | Da se zagotovi učinkovito in skladno izvajanje ukrepa območja z ekološkim pomenom ob upoštevanju posebnosti držav članic, je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov za nadaljnjo opredelitev vrst območij z ekološkim pomenom, navedenih v okviru tega ukrepa, za dodajanje in opredelitev drugih vrst območij z ekološkim pomenom, ki se lahko upoštevajo v zvezi z odstotnim deležem, navedenim v okviru tega ukrepa
  , ter za vzpostavitev okvira korekcijskih koeficientov za izračun hektarjev, ki obsegajo različne vrste površin z ekološkim pomenom, na ravni celotne EU
  . |
| --- | --- |

(29)

Da se zagotovi učinkovito in skladno izvajanje ukrepa območja z ekološkim pomenom ob upoštevanju posebnosti držav članic, je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov za nadaljnjo opredelitev vrst območij z ekološkim pomenom, navedenih v okviru tega ukrepa, za dodajanje in opredelitev drugih vrst območij z ekološkim pomenom, ki se lahko upoštevajo v zvezi z odstotnim deležem, navedenim v okviru tega ukrepa
  , ter za vzpostavitev okvira korekcijskih koeficientov za izračun hektarjev, ki obsegajo različne vrste površin z ekološkim pomenom, na ravni celotne EU
  .

Predlog spremembe 104

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (29a) | Da se izboljša stanje okolja, preprečijo podnebne spremembe in izboljšajo kmetijski pogoji, bi morala Komisija čim prej predložiti strateški načrt za dobavo rastlinskih beljakovin, na podlagi katerega bo Unija tudi zmanjšala močno odvisnost od zunanjih virov dobave. V načrtu bi bilo treba predvideti več proizvodnje oljnic in stročnic v okviru skupne kmetijske politike ter spodbujati kmetijske raziskave ustreznih in produktivnih vrst. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(29a)

Da se izboljša stanje okolja, preprečijo podnebne spremembe in izboljšajo kmetijski pogoji, bi morala Komisija čim prej predložiti strateški načrt za dobavo rastlinskih beljakovin, na podlagi katerega bo Unija tudi zmanjšala močno odvisnost od zunanjih virov dobave. V načrtu bi bilo treba predvideti več proizvodnje oljnic in stročnic v okviru skupne kmetijske politike ter spodbujati kmetijske raziskave ustreznih in produktivnih vrst.

Predlog spremembe 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (33) | Državam članicam je treba dovoliti, da uporabijo del svojih nacionalnih zgornjih mej za neposredna plačila za vezano podporo v nekaterih sektorjih v jasno opredeljenih primerih. Sredstva, ki se lahko uporabijo za katero koli vezano podporo, je treba omejiti na ustrezno raven, hkrati pa dovoliti, da se taka podpora odobri v državah članicah ali njihovih posebnih regijah, ki se soočajo s posebnimi situacijami, v katerih so zaradi ekonomskih, okoljskih in/ali socialnih razlogov zlasti pomembni določene vrste kmetovanja ali določeni kmetijski sektorji. Državam članicam je treba dovoliti, da za to podporo uporabijo do
  5 %
  svojih nacionalnih zgornjih mej
  ali 10 % v primeru, ko je njihova raven vezane podpore v vsaj enem od let v obdobju 2010–2013 presegla 5 %
  .
  Vendar je treba državam članicam v ustrezno utemeljenih primerih, ko se v določeni regiji izkažejo posebne pereče potrebe, in na podlagi odobritve Komisije dovoliti, da uporabijo več kot 10 % svojih nacionalnih zgornjih mej.
  Odobritev vezane podpore je treba dovoliti le v obsegu, ki je potreben za spodbujanje ohranitve trenutnih ravni proizvodnje v navedenih regijah. Ta pomoč mora biti na voljo tudi kmetom, ki imajo 31. decembra 2013 posebne pravice do plačila, dodeljene v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003 in Uredbo (ES) št. 73/2009, in ne razpolagajo z upravičenimi hektari za uveljavljanje pravic do plačila. V zvezi z odobritvijo prostovoljne vezane podpore
  , ki presega 10 % letne nacionalne zgornje meje, ki jo določi država članica,
  je treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje
  izvedbenih ukrepov brez uporabe Uredbe (EU) št. 182/2011
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(33)

Državam članicam je treba dovoliti, da uporabijo del svojih nacionalnih zgornjih mej za neposredna plačila za vezano podporo v nekaterih sektorjih v jasno opredeljenih primerih. Sredstva, ki se lahko uporabijo za katero koli vezano podporo, je treba omejiti na ustrezno raven, hkrati pa dovoliti, da se taka podpora odobri v državah članicah ali njihovih posebnih regijah, ki se soočajo s posebnimi situacijami, v katerih so zaradi ekonomskih, okoljskih in/ali socialnih razlogov zlasti pomembni določene vrste kmetovanja ali določeni kmetijski sektorji. Državam članicam je treba dovoliti, da za to podporo uporabijo do
  5 %
  svojih nacionalnih zgornjih mej
  ali 10 % v primeru, ko je njihova raven vezane podpore v vsaj enem od let v obdobju 2010–2013 presegla 5 %
  .
  Vendar je treba državam članicam v ustrezno utemeljenih primerih, ko se v določeni regiji izkažejo posebne pereče potrebe, in na podlagi odobritve Komisije dovoliti, da uporabijo več kot 10 % svojih nacionalnih zgornjih mej.
  Odobritev vezane podpore je treba dovoliti le v obsegu, ki je potreben za spodbujanje ohranitve trenutnih ravni proizvodnje v navedenih regijah. Ta pomoč mora biti na voljo tudi kmetom, ki imajo 31. decembra 2013 posebne pravice do plačila, dodeljene v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003 in Uredbo (ES) št. 73/2009, in ne razpolagajo z upravičenimi hektari za uveljavljanje pravic do plačila. V zvezi z odobritvijo prostovoljne vezane podpore
  , ki presega 10 % letne nacionalne zgornje meje, ki jo določi država članica,
  je treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje
  izvedbenih ukrepov brez uporabe Uredbe (EU) št. 182/2011
  .

| (33) | Državam članicam je treba dovoliti, da uporabijo del svojih nacionalnih zgornjih mej za neposredna plačila za vezano podporo v nekaterih sektorjih v jasno opredeljenih primerih. Sredstva, ki se lahko uporabijo za katero koli vezano podporo, je treba omejiti na ustrezno raven, hkrati pa dovoliti, da se taka podpora odobri v državah članicah ali njihovih posebnih regijah, ki se soočajo s posebnimi situacijami, v katerih so zaradi ekonomskih, okoljskih in/ali socialnih razlogov zlasti pomembni določene vrste kmetovanja ali določeni kmetijski sektorji. Državam članicam je treba dovoliti, da za to podporo uporabijo do
  15 %
  svojih nacionalnih zgornjih mej.
  Omenjeni odstotni delež se lahko poveča za 3 odstotne točke za države članice, ki se odločijo, da najmanj 3 % svoje nacionalne zgornje meje porabijo za podporo proizvodnji stročnic.
  Odobritev vezane podpore je treba dovoliti le v obsegu, ki je potreben za spodbujanje ohranitve trenutnih ravni proizvodnje v navedenih regijah
  , razen če je razlog za podporo okoljske narave
  . Ta pomoč mora biti na voljo tudi kmetom, ki imajo 31. decembra 2013 posebne pravice do plačila, dodeljene v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003 in Uredbo (ES) št. 73/2009, in ne razpolagajo z upravičenimi hektari za uveljavljanje pravic do plačila. V zvezi z odobritvijo prostovoljne vezane podpore je treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje
  delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU
  . |
| --- | --- |

(33)

Državam članicam je treba dovoliti, da uporabijo del svojih nacionalnih zgornjih mej za neposredna plačila za vezano podporo v nekaterih sektorjih v jasno opredeljenih primerih. Sredstva, ki se lahko uporabijo za katero koli vezano podporo, je treba omejiti na ustrezno raven, hkrati pa dovoliti, da se taka podpora odobri v državah članicah ali njihovih posebnih regijah, ki se soočajo s posebnimi situacijami, v katerih so zaradi ekonomskih, okoljskih in/ali socialnih razlogov zlasti pomembni določene vrste kmetovanja ali določeni kmetijski sektorji. Državam članicam je treba dovoliti, da za to podporo uporabijo do
  15 %
  svojih nacionalnih zgornjih mej.
  Omenjeni odstotni delež se lahko poveča za 3 odstotne točke za države članice, ki se odločijo, da najmanj 3 % svoje nacionalne zgornje meje porabijo za podporo proizvodnji stročnic.
  Odobritev vezane podpore je treba dovoliti le v obsegu, ki je potreben za spodbujanje ohranitve trenutnih ravni proizvodnje v navedenih regijah
  , razen če je razlog za podporo okoljske narave
  . Ta pomoč mora biti na voljo tudi kmetom, ki imajo 31. decembra 2013 posebne pravice do plačila, dodeljene v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003 in Uredbo (ES) št. 73/2009, in ne razpolagajo z upravičenimi hektari za uveljavljanje pravic do plačila. V zvezi z odobritvijo prostovoljne vezane podpore je treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje
  delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU
  .

Predlog spremembe 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (38) | Za zmanjšanje upravnih stroškov v zvezi z upravljanjem in nadzorom neposredne podpore
  je treba
  vzpostaviti preprosto in specifično shemo za male kmete. Za ta namen
  je treba
  vsa neposredna plačila nadomestiti s pavšalnim plačilom. Uvesti
  je treba
  pravila, katerih namen je poenostavitev formalnosti in ki bodo med drugim zmanjšala obveznosti za male kmete, kot so tiste v zvezi z zahtevki za podporo, kmetijskimi praksami, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, navzkrižno skladnostjo in nadzorom iz Uredbe (EU) št. [...] [HZU], ne da bi se s tem ogrozilo izpolnjevanje splošnih ciljev prenove in ob razumevanju, da se zakonodaja Unije, kakor je navedeno v Prilogi II k Uredbi (EU) št [...] [HZU], uporablja za male kmete. Cilj sheme mora biti podpora obstoječi kmetijski strukturi malih kmetij v Uniji, ne da bi se preprečeval razvoj v smeri bolj konkurenčnih struktur. Zato je treba dostop do sheme omejiti za obstoječa kmetijska gospodarstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(38)

Za zmanjšanje upravnih stroškov v zvezi z upravljanjem in nadzorom neposredne podpore
  je treba
  vzpostaviti preprosto in specifično shemo za male kmete. Za ta namen
  je treba
  vsa neposredna plačila nadomestiti s pavšalnim plačilom. Uvesti
  je treba
  pravila, katerih namen je poenostavitev formalnosti in ki bodo med drugim zmanjšala obveznosti za male kmete, kot so tiste v zvezi z zahtevki za podporo, kmetijskimi praksami, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, navzkrižno skladnostjo in nadzorom iz Uredbe (EU) št. [...] [HZU], ne da bi se s tem ogrozilo izpolnjevanje splošnih ciljev prenove in ob razumevanju, da se zakonodaja Unije, kakor je navedeno v Prilogi II k Uredbi (EU) št [...] [HZU], uporablja za male kmete. Cilj sheme mora biti podpora obstoječi kmetijski strukturi malih kmetij v Uniji, ne da bi se preprečeval razvoj v smeri bolj konkurenčnih struktur. Zato je treba dostop do sheme omejiti za obstoječa kmetijska gospodarstva.

| (38) | Za zmanjšanje upravnih stroškov v zvezi z upravljanjem in nadzorom neposredne podpore
  bi morale imeti države članice možnost
  vzpostaviti preprosto in specifično shemo za male kmete. Za ta namen
  bi morale imeti države članice možnost
  vsa neposredna plačila nadomestiti s pavšalnim plačilom
  ali z nespremenljivim letnim plačilom na upravičenca
  .
  Kmete, katerih letna plačila ne presegajo 1 500 EUR, bi bilo treba samodejno vključiti v to shemo. Moralo bi biti mogoče
  uvesti pravila, katerih namen je poenostavitev formalnosti in ki bodo med drugim zmanjšala obveznosti za male kmete, kot so tiste v zvezi z zahtevki za podporo, kmetijskimi praksami, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, navzkrižno skladnostjo in nadzorom iz Uredbe (EU) št. [...] [HZU], ne da bi se s tem ogrozilo izpolnjevanje splošnih ciljev prenove in ob razumevanju, da se zakonodaja Unije, kakor je navedeno v Prilogi II k Uredbi (EU) št [...] [HZU], uporablja za male kmete. Cilj sheme mora biti podpora obstoječi kmetijski strukturi malih kmetij v Uniji, ne da bi se preprečeval razvoj v smeri bolj konkurenčnih struktur. Zato je treba dostop do sheme omejiti za obstoječa kmetijska gospodarstva. |
| --- | --- |

(38)

Za zmanjšanje upravnih stroškov v zvezi z upravljanjem in nadzorom neposredne podpore
  bi morale imeti države članice možnost
  vzpostaviti preprosto in specifično shemo za male kmete. Za ta namen
  bi morale imeti države članice možnost
  vsa neposredna plačila nadomestiti s pavšalnim plačilom
  ali z nespremenljivim letnim plačilom na upravičenca
  .
  Kmete, katerih letna plačila ne presegajo 1 500 EUR, bi bilo treba samodejno vključiti v to shemo. Moralo bi biti mogoče
  uvesti pravila, katerih namen je poenostavitev formalnosti in ki bodo med drugim zmanjšala obveznosti za male kmete, kot so tiste v zvezi z zahtevki za podporo, kmetijskimi praksami, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, navzkrižno skladnostjo in nadzorom iz Uredbe (EU) št. [...] [HZU], ne da bi se s tem ogrozilo izpolnjevanje splošnih ciljev prenove in ob razumevanju, da se zakonodaja Unije, kakor je navedeno v Prilogi II k Uredbi (EU) št [...] [HZU], uporablja za male kmete. Cilj sheme mora biti podpora obstoječi kmetijski strukturi malih kmetij v Uniji, ne da bi se preprečeval razvoj v smeri bolj konkurenčnih struktur. Zato je treba dostop do sheme omejiti za obstoječa kmetijska gospodarstva.

Predlog spremembe 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (40) | Zaradi poenostavitve in upoštevanja posebnih okoliščin najbolj oddaljenih regij bi bilo treba neposredna plačila v teh regijah upravljati v okviru programov podpor, vzpostavljenih z Uredbo (ES) št. 247/2006. Zato se določbe iz te uredbe v zvezi s shemo osnovnega plačila in povezanih plačil ter vezano podporo v navedenih regijah ne smejo uporabljati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(40)

Zaradi poenostavitve in upoštevanja posebnih okoliščin najbolj oddaljenih regij bi bilo treba neposredna plačila v teh regijah upravljati v okviru programov podpor, vzpostavljenih z Uredbo (ES) št. 247/2006. Zato se določbe iz te uredbe v zvezi s shemo osnovnega plačila in povezanih plačil ter vezano podporo v navedenih regijah ne smejo uporabljati.

| (40) | Zaradi poenostavitve in upoštevanja posebnih okoliščin najbolj oddaljenih regij bi bilo treba neposredna plačila v teh regijah upravljati v okviru programov podpor, vzpostavljenih z Uredbo (ES) št. 247/2006. Zato se določbe iz te uredbe v zvezi s shemo osnovnega plačila in povezanih plačil ter vezano podporo v navedenih regijah ne smejo uporabljati.
  Vendar bi bilo treba izvesti oceno učinka kakršnih koli sprememb te uredbe na te regije. |
| --- | --- |

(40)

Zaradi poenostavitve in upoštevanja posebnih okoliščin najbolj oddaljenih regij bi bilo treba neposredna plačila v teh regijah upravljati v okviru programov podpor, vzpostavljenih z Uredbo (ES) št. 247/2006. Zato se določbe iz te uredbe v zvezi s shemo osnovnega plačila in povezanih plačil ter vezano podporo v navedenih regijah ne smejo uporabljati.
  Vendar bi bilo treba izvesti oceno učinka kakršnih koli sprememb te uredbe na te regije.

Predlog spremembe 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (40a) | Na nekaterih osamljenih območjih je zaradi raznolikosti kmetijskega sektorja skupaj z neučinkovitimi proizvodnimi sistemi upravičena uporaba posebnih instrumentov kmetijske politike, s katerimi ima Evropska unija dovolj izkušenj, ki bi povečali tržno usmerjenost sektorja, zmanjšali vpliv na okolje z opuščanjem kmetijske dejavnosti in ohranjali podeželske skupnosti ob upoštevanju cilja trajnosti. Podrobno bi bilo treba preučiti posebne ureditve za tista otoška ozemlja Unije, ki imajo podobne lastnosti kot ozemlja, na katerih so se taki instrumenti kmetijske politike izkazali za uspešne. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(40a)

Na nekaterih osamljenih območjih je zaradi raznolikosti kmetijskega sektorja skupaj z neučinkovitimi proizvodnimi sistemi upravičena uporaba posebnih instrumentov kmetijske politike, s katerimi ima Evropska unija dovolj izkušenj, ki bi povečali tržno usmerjenost sektorja, zmanjšali vpliv na okolje z opuščanjem kmetijske dejavnosti in ohranjali podeželske skupnosti ob upoštevanju cilja trajnosti. Podrobno bi bilo treba preučiti posebne ureditve za tista otoška ozemlja Unije, ki imajo podobne lastnosti kot ozemlja, na katerih so se taki instrumenti kmetijske politike izkazali za uspešne.

Predlog spremembe 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 43

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (43) | Zaradi okrepitve njihove politike razvoja podeželja bi bilo treba državam članicam dati možnost, da prenesejo sredstva iz svoje zgornje meje neposrednih plačil v podporo za razvoj podeželja. Hkrati je treba državam članicam, v katerih je raven neposredne podpore nižja od 90 % povprečne ravni podpore v Uniji, dati možnost, da prenesejo sredstva iz svoje podpore za razvoj podeželja v zgornjo mejo neposrednih plačil. Take odločitve se lahko z določenimi omejitvami
  sprejmejo enkrat za celotno obdobje uporabe te uredbe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(43)

Zaradi okrepitve njihove politike razvoja podeželja bi bilo treba državam članicam dati možnost, da prenesejo sredstva iz svoje zgornje meje neposrednih plačil v podporo za razvoj podeželja. Hkrati je treba državam članicam, v katerih je raven neposredne podpore nižja od 90 % povprečne ravni podpore v Uniji, dati možnost, da prenesejo sredstva iz svoje podpore za razvoj podeželja v zgornjo mejo neposrednih plačil. Take odločitve se lahko z določenimi omejitvami
  sprejmejo enkrat za celotno obdobje uporabe te uredbe
  .

| (43) | Zaradi okrepitve njihove politike razvoja podeželja bi bilo treba državam članicam dati možnost, da prenesejo sredstva iz svoje zgornje meje neposrednih plačil v podporo za razvoj podeželja.
  Vse države članice morajo imeti možnost, da prenos povečajo za znesek, sorazmeren z neporabljenimi zneski iz naslova ekologizacije, da bi dodatno podprle kmetijsko-okoljsko-podnebne ukrepe.
  Hkrati je treba državam članicam, v katerih je raven neposredne podpore nižja od 90 % povprečne ravni podpore v Uniji, dati možnost, da prenesejo sredstva iz svoje podpore za razvoj podeželja v zgornjo mejo neposrednih plačil. Take odločitve bi bilo treba z določenimi omejitvami
  sprejeti in pregledati do 1. avgusta 2015 oziroma do 1. avgusta 2017
  . |
| --- | --- |

(43)

Zaradi okrepitve njihove politike razvoja podeželja bi bilo treba državam članicam dati možnost, da prenesejo sredstva iz svoje zgornje meje neposrednih plačil v podporo za razvoj podeželja.
  Vse države članice morajo imeti možnost, da prenos povečajo za znesek, sorazmeren z neporabljenimi zneski iz naslova ekologizacije, da bi dodatno podprle kmetijsko-okoljsko-podnebne ukrepe.
  Hkrati je treba državam članicam, v katerih je raven neposredne podpore nižja od 90 % povprečne ravni podpore v Uniji, dati možnost, da prenesejo sredstva iz svoje podpore za razvoj podeželja v zgornjo mejo neposrednih plačil. Take odločitve bi bilo treba z določenimi omejitvami
  sprejeti in pregledati do 1. avgusta 2015 oziroma do 1. avgusta 2017
  .

Predlog spremembe 24

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka b – točka iii а (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (iiia) | novo shemo plačil za čebelje družine v čebelarstvu, ki jo financira Unija; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(iiia)

novo shemo plačil za čebelje družine v čebelarstvu, ki jo financira Unija;

Predlog spremembe 25

Predlog uredbe

Člen 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Komisija
  je
  pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 55 za
  namene spreminjanja
  seznama shem podpore iz Priloge I. | Da bi zagotovili pravno varnost, je
  Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 55 za
  spreminjanje
  seznama shem podpore iz Priloge I
  , samo kolikor je potrebno za upoštevanje novih zakonodajnih aktov o shemah podpore, sprejetih po začetku veljavnosti te uredbe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Komisija
  je
  pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 55 za
  namene spreminjanja
  seznama shem podpore iz Priloge I.

Da bi zagotovili pravno varnost, je
  Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 55 za
  spreminjanje
  seznama shem podpore iz Priloge I
  , samo kolikor je potrebno za upoštevanje novih zakonodajnih aktov o shemah podpore, sprejetih po začetku veljavnosti te uredbe
  .

Predlog spremembe 26

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| — | vzrejo ali gojenje kmetijskih proizvodov vključno z žetvijo, molžo, rejo živali in kmetijsko rejo živali, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

vzrejo ali gojenje kmetijskih proizvodov vključno z žetvijo, molžo, rejo živali in kmetijsko rejo živali,

| — | kmetijsko proizvodnjo, ki vključuje
  vzrejo ali gojenje kmetijskih proizvodov vključno z žetvijo, molžo, rejo živali in kmetijsko rejo živali, |
| --- | --- |

—

kmetijsko proizvodnjo, ki vključuje
  vzrejo ali gojenje kmetijskih proizvodov vključno z žetvijo, molžo, rejo živali in kmetijsko rejo živali,

Predlog spremembe 27

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| — | vzdrževanje kmetijske površine v stanju, primernem za pašo ali pridelavo
  brez posebnih pripravljalnih ukrepov, ki presegajo uporabo tradicionalnih kmetijskih metod in strojev, ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

vzdrževanje kmetijske površine v stanju, primernem za pašo ali pridelavo
  brez posebnih pripravljalnih ukrepov, ki presegajo uporabo tradicionalnih kmetijskih metod in strojev, ali

| — | vzdrževanje kmetijske površine v stanju, primernem za pašo ali pridelavo
  , pri čemer to vzdrževanje v primeru kmetijskih površin, ki se naravno ohranjajo v takem stanju, vključuje minimalno dejavnost, ki jo določijo države članice
  ; |
| --- | --- |

—

vzdrževanje kmetijske površine v stanju, primernem za pašo ali pridelavo
  , pri čemer to vzdrževanje v primeru kmetijskih površin, ki se naravno ohranjajo v takem stanju, vključuje minimalno dejavnost, ki jo določijo države članice
  ;

Predlog spremembe 28

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| — | izvajanje minimalne aktivnosti naravnega vzdrževanja kmetijskih površin v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, ki jih določi država članica; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

izvajanje minimalne aktivnosti naravnega vzdrževanja kmetijskih površin v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, ki jih določi država članica;

| — | izvajanje minimalne dejavnosti naravnega vzdrževanja kmetijskih površin v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, ki jih določi država članica,
  na podlagi najmanjše ravni gostote živali, kjer je to primerno
  ; |
| --- | --- |

—

izvajanje minimalne dejavnosti naravnega vzdrževanja kmetijskih površin v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, ki jih določi država članica,
  na podlagi najmanjše ravni gostote živali, kjer je to primerno
  ;

Predlog spremembe 29

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (e) | „kmetijska površina“ pomeni katero koli površino, ki se uporablja kot orno zemljišče,
  trajni
  pašnik
  oziroma travnik
  ali trajni nasad; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(e)

„kmetijska površina“ pomeni katero koli površino, ki se uporablja kot orno zemljišče,
  trajni
  pašnik
  oziroma travnik
  ali trajni nasad;

| (e) | „kmetijska površina“ pomeni katero koli površino, ki se uporablja kot orno zemljišče,
  trajno travinje in
  pašnik ali trajni nasad; |
| --- | --- |

(e)

„kmetijska površina“ pomeni katero koli površino, ki se uporablja kot orno zemljišče,
  trajno travinje in
  pašnik ali trajni nasad;

Predlog spremembe 30

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (g) | „trajni nasad“ pomeni nasad rastlin, ki niso vključene v kolobar ter niso
  trajni pašniki ali travniki
  , ki so na istem zemljišču najmanj pet let in ki dajejo večkratne pridelke, vključno z drevesnicami in hitro rastočimi panjevci; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(g)

„trajni nasad“ pomeni nasad rastlin, ki niso vključene v kolobar ter niso
  trajni pašniki ali travniki
  , ki so na istem zemljišču najmanj pet let in ki dajejo večkratne pridelke, vključno z drevesnicami in hitro rastočimi panjevci;

| (g) | „trajni nasad“ pomeni nasad rastlin, ki niso vključene v kolobar ter niso
  trajno travinje in pašniki
  , ki so na istem zemljišču najmanj pet let in ki dajejo večkratne pridelke, vključno z drevesnicami
  , tradicionalnimi sadovnjaki
  in hitro rastočimi panjevci; |
| --- | --- |

(g)

„trajni nasad“ pomeni nasad rastlin, ki niso vključene v kolobar ter niso
  trajno travinje in pašniki
  , ki so na istem zemljišču najmanj pet let in ki dajejo večkratne pridelke, vključno z drevesnicami
  , tradicionalnimi sadovnjaki
  in hitro rastočimi panjevci;

Predlog spremembe 31

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (h) | „
  trajni pašniki ali travniki
  “ pomeni zemljišče, ki se uporablja za gojenje
  trave ali druge zelnate krme
  naravno (samozasejane) ali
  gojene
  (posejane) in ki
  pet let
  ali dlje ni bilo vključeno v kolobarjenje gospodarstva; vključuje lahko tudi druge
  sorte, ki so primerne za pašo, če trave in druga zelnata krma prevladujejo
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(h)

„
  trajni pašniki ali travniki
  “ pomeni zemljišče, ki se uporablja za gojenje
  trave ali druge zelnate krme
  naravno (samozasejane) ali
  gojene
  (posejane) in ki
  pet let
  ali dlje ni bilo vključeno v kolobarjenje gospodarstva; vključuje lahko tudi druge
  sorte, ki so primerne za pašo, če trave in druga zelnata krma prevladujejo
  ;

| (h) | „
  trajno travinje in trajni pašniki
  “ pomeni zemljišče, ki se uporablja za gojenje
  krmnih rastlin (zelnatih rastlin, grmovja in/ali dreves) ali drugih vrst, ki so primerne za pašo,
  naravno (samozasejane) ali
  z gojenjem
  (posejane), in ki
  sedem let
  ali dlje ni bilo vključeno v kolobarjenje gospodarstva
  in orano
  ; vključuje lahko tudi druge
  pomembne značilnosti za opredelitev zemljišča kot trajnega pašnika
  ; |
| --- | --- |

(h)

„
  trajno travinje in trajni pašniki
  “ pomeni zemljišče, ki se uporablja za gojenje
  krmnih rastlin (zelnatih rastlin, grmovja in/ali dreves) ali drugih vrst, ki so primerne za pašo,
  naravno (samozasejane) ali
  z gojenjem
  (posejane), in ki
  sedem let
  ali dlje ni bilo vključeno v kolobarjenje gospodarstva
  in orano
  ; vključuje lahko tudi druge
  pomembne značilnosti za opredelitev zemljišča kot trajnega pašnika
  ;

Predlog spremembe 32

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (i) | „trave ali druga zelnata krma“ pomenijo trave, ki tradicionalno rastejo na naravnih pašnikih ali so običajno vsebovane v mešanicah semen za pašnike ali travnike v državi članici (ne glede na to, ali se uporabljajo za pašo ali ne); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(i)

„trave ali druga zelnata krma“ pomenijo trave, ki tradicionalno rastejo na naravnih pašnikih ali so običajno vsebovane v mešanicah semen za pašnike ali travnike v državi članici (ne glede na to, ali se uporabljajo za pašo ali ne);

črtano

Predlog spremembe 33

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka j a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ja) | „tradicionalni sadovnjaki“ pomenijo zemljišče, na katerem raste sadno drevje, ki ima okoljski in kulturni pomen; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ja)

„tradicionalni sadovnjaki“ pomenijo zemljišče, na katerem raste sadno drevje, ki ima okoljski in kulturni pomen;

Predlog spremembe 34

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | določitev nadaljnjih opredelitev glede dostopa do pomoči v skladu s to uredbo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

določitev nadaljnjih opredelitev glede dostopa do pomoči v skladu s to uredbo;

črtano

Predlog spremembe 35

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | vzpostavitev
  okvira
  , v 
  katerem
  države članice določijo minimalne aktivnosti, ki jih je treba izvesti na območjih, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

vzpostavitev
  okvira
  , v 
  katerem
  države članice določijo minimalne aktivnosti, ki jih je treba izvesti na območjih, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo;

| (b) | vzpostavitev
  meril
  , v 
  katerih
  države članice določijo minimalne aktivnosti, ki jih je treba izvesti na območjih, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev
  meril
  , v 
  katerih
  države članice določijo minimalne aktivnosti, ki jih je treba izvesti na območjih, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo;

Predlog spremembe 36

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | določitev meril, ki jih morajo kmetje izpolnjevati, da se zanje šteje, da so izpolnili obveznost vzdrževanja kmetijske površine v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, kot je navedeno v točki (c) odstavka 1; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

določitev meril, ki jih morajo kmetje izpolnjevati, da se zanje šteje, da so izpolnili obveznost vzdrževanja kmetijske površine v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, kot je navedeno v točki (c) odstavka 1;

| (c) | določitev
  okvira, v katerem naj države članice opredelijo merila
  , ki jih morajo kmetje izpolnjevati, da se zanje šteje, da so izpolnili obveznost vzdrževanja kmetijske površine v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, kot je navedeno v točki (c) odstavka 1; |
| --- | --- |

(c)

določitev
  okvira, v katerem naj države članice opredelijo merila
  , ki jih morajo kmetje izpolnjevati, da se zanje šteje, da so izpolnili obveznost vzdrževanja kmetijske površine v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, kot je navedeno v točki (c) odstavka 1;

Predlog spremembe 37

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (d) | določitev meril za ugotavljanje prevladovanja trav in drugih krmnih rastlin za namene točke (h) odstavka 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(d)

določitev meril za ugotavljanje prevladovanja trav in drugih krmnih rastlin za namene točke (h) odstavka 1.

črtano

Predlog spremembe 38

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Za vsako državo članico in vsako leto se ocenjena pridobljena sredstva zaradi omejitve iz člena 11, ki so odražena z razliko med nacionalnimi zgornjimi mejami iz Priloge II, katerim se doda znesek, ki je na voljo v skladu s členom 44, in neto zgornjimi mejami iz Priloge III, dajo na voljo kot podpora Unije za ukrepe v okviru programov za razvoj podeželja, ki se financirajo v okviru EKSRP, kot določa Uredba (EU) št. [...] [URP]. | 2.   Za vsako državo članico in vsako leto se ocenjena pridobljena sredstva zaradi omejitve iz člena 11, ki so izražena z razliko med nacionalnimi zgornjimi mejami iz Priloge II, katerim se doda znesek, ki je na voljo v skladu s členom 44, in neto zgornjimi mejami iz Priloge III, dajo na voljo kot podpora Unije za ukrepe
  , ki jih izbere država članica,
  v okviru programov za razvoj podeželja, ki se financirajo v okviru EKSRP, kot določa Uredba (EU) št. [...] [URP]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Za vsako državo članico in vsako leto se ocenjena pridobljena sredstva zaradi omejitve iz člena 11, ki so odražena z razliko med nacionalnimi zgornjimi mejami iz Priloge II, katerim se doda znesek, ki je na voljo v skladu s členom 44, in neto zgornjimi mejami iz Priloge III, dajo na voljo kot podpora Unije za ukrepe v okviru programov za razvoj podeželja, ki se financirajo v okviru EKSRP, kot določa Uredba (EU) št. [...] [URP].

2.   Za vsako državo članico in vsako leto se ocenjena pridobljena sredstva zaradi omejitve iz člena 11, ki so izražena z razliko med nacionalnimi zgornjimi mejami iz Priloge II, katerim se doda znesek, ki je na voljo v skladu s členom 44, in neto zgornjimi mejami iz Priloge III, dajo na voljo kot podpora Unije za ukrepe
  , ki jih izbere država članica,
  v okviru programov za razvoj podeželja, ki se financirajo v okviru EKSRP, kot določa Uredba (EU) št. [...] [URP].

Predlog spremembe 197

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Prilagoditvena stopnja, določena v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. [...] [HZU], se uporablja
  samo
  za neposredna plačila,
  višja od 5 000 EUR,
  ki se odobrijo kmetom v ustreznem koledarskem letu. | 1.   Prilagoditvena stopnja, določena v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. [...] [HZU], se uporablja za
  vsa
  neposredna plačila, ki se odobrijo kmetom v ustreznem koledarskem letu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Prilagoditvena stopnja, določena v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. [...] [HZU], se uporablja
  samo
  za neposredna plačila,
  višja od 5 000 EUR,
  ki se odobrijo kmetom v ustreznem koledarskem letu.

1.   Prilagoditvena stopnja, določena v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. [...] [HZU], se uporablja za
  vsa
  neposredna plačila, ki se odobrijo kmetom v ustreznem koledarskem letu.

Predlog spremembe 39

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 3.
     
  Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 55 glede pravil o osnovi za izračun znižanj, ki jih države članice uporabijo za kmete v skladu z odstavkoma 1 in 3 tega člena. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3.
     
  Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 55 glede pravil o osnovi za izračun znižanj, ki jih države članice uporabijo za kmete v skladu z odstavkoma 1 in 3 tega člena.

črtano

Predlog spremembe 40

Predlog uredbe

Člen 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 9 | Člen 9 |
| Aktivni kmet | Aktivni kmet |
| 1.   
  Neposredna plačila se ne odobrijo fizičnim ali pravnim osebam oziroma skupinam fizičnih ali pravnih oseb, če zanje velja eno od navedenega: | 1.   
  Države članice na podlagi objektivnih in nediskriminativnih meril oblikujejo pravni okvir in opredelitve, s čimer zagotovijo, kadar je to primerno, da se neposredna plačila dodelijo samo kmetom, katerih kmetijske površine so vsaj predvsem površine, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, če na teh površinah izvajajo minimalne dejavnosti, ki jih določijo države članice v skladu s členom 4(1)(c). |
| (a) | letni znesek neposrednih plačil je nižji od 5 % skupnih prejemkov, ki so jih v zadnjem obračunskem letu prejele iz nekmetijskih dejavnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 9

Člen 9

Aktivni kmet

Aktivni kmet

1.   
  Neposredna plačila se ne odobrijo fizičnim ali pravnim osebam oziroma skupinam fizičnih ali pravnih oseb, če zanje velja eno od navedenega:

1.   
  Države članice na podlagi objektivnih in nediskriminativnih meril oblikujejo pravni okvir in opredelitve, s čimer zagotovijo, kadar je to primerno, da se neposredna plačila dodelijo samo kmetom, katerih kmetijske površine so vsaj predvsem površine, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, če na teh površinah izvajajo minimalne dejavnosti, ki jih določijo države članice v skladu s členom 4(1)(c).

(a)

letni znesek neposrednih plačil je nižji od 5 % skupnih prejemkov, ki so jih v zadnjem obračunskem letu prejele iz nekmetijskih dejavnosti;

| (b) | njihove kmetijske površine so predvsem površine, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, vendar na teh površinah ne izvajajo minimalnih aktivnosti, ki jih določijo države članice v skladu s členom 4(1)(c). |
| --- | --- |

(b)

njihove kmetijske površine so predvsem površine, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo, vendar na teh površinah ne izvajajo minimalnih aktivnosti, ki jih določijo države članice v skladu s členom 4(1)(c).

Subjekti, kot so prevozna podjetja, letališča, nepremičninska podjetja, podjetja za upravljanje športnih igrišč in kampov ter rudarska podjetja ali druga nekmetijska podjetja, ki jih na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril ustrezno opredelijo države članice, se ne smejo a priori šteti za aktivne kmete in ne smejo prejemati nobenih neposrednih plačil. Države članice se lahko odločijo, da se ti subjekti štejejo za upravičene, če predložijo preverljiva dokazila, da njihove kmetijske dejavnosti predstavljajo pomemben delež vseh njihovih gospodarskih dejavnosti ali da je opravljanje kmetijske dejavnosti njihova glavna poslovna dejavnost ali dejavnost družbe.

Države članice se, potem ko o tem obvestijo Komisijo, lahko odločijo, da na svoj seznam upravičenih subjektov iz drugega pododstavka dodajo subjekte, ki niso navedeni v drugem pododstavku, ali jih umaknejo s tega seznama, pri čemer svojo odločitev utemeljijo z objektivnimi in nediskriminatornimi razlogi.

2.   
  Odstavek 1
  se ne uporablja za kmete, ki so prejeli manj kot 5 000 EUR neposrednih plačil za prejšnje leto.

2.   
  Države članice
  se
  lahko odločijo, da se ta člen
  ne uporablja za kmete, ki so prejeli manj kot 5 000 EUR neposrednih plačil za prejšnje leto.

3.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za določitev:

3.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za določitev
  meril za določanje, kdaj se kmetove kmetijske površine štejejo za predvsem površine, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo.

| (a) | meril za določanje zneskov neposrednih plačil v zvezi z namenom odstavkov 1 in 2, zlasti v prvem letu dodelitve pravic do plačila, kadar vrednost pravic do plačila še ni bila dokončno določena in ko gre za nove kmete; |
| --- | --- |

(a)

meril za določanje zneskov neposrednih plačil v zvezi z namenom odstavkov 1 in 2, zlasti v prvem letu dodelitve pravic do plačila, kadar vrednost pravic do plačila še ni bila dokončno določena in ko gre za nove kmete;

| (b) | izjem od pravila, da se upoštevajo prejemki v zadnjem obračunskem letu, če te številke niso na voljo, in |
| --- | --- |

(b)

izjem od pravila, da se upoštevajo prejemki v zadnjem obračunskem letu, če te številke niso na voljo, in

| (c) | meril za določanje, kdaj se kmetove kmetijske površine štejejo za predvsem površine, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo. |
| --- | --- |

(c)

meril za določanje, kdaj se kmetove kmetijske površine štejejo za predvsem površine, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo.

Predlog spremembe 41

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – alinea 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | — | največji znesek po teh zmanjšanjih lahko znaša 300 000 EUR. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

največji znesek po teh zmanjšanjih lahko znaša 300 000 EUR.

Predlog spremembe 42

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| — | za 100 % pri tranšah nad 300 000 EUR. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

za 100 % pri tranšah nad 300 000 EUR.

črtano

Predlog spremembe 43

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Odstavek 1 ne velja za zadruge in druge pravne osebe, ki združujejo več kmetov, prejemnikov neposrednih plačil, in ki prejemajo in usmerjajo plačila, da bi jih v celoti razdelile med svoje člane, za njihove člane kot posameznike pa odstavek 1 velja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1a.
     
  Odstavek 1 ne velja za zadruge in druge pravne osebe, ki združujejo več kmetov, prejemnikov neposrednih plačil, in ki prejemajo in usmerjajo plačila, da bi jih v celoti razdelile med svoje člane, za njihove člane kot posameznike pa odstavek 1 velja.

Predloga sprememb 44 in 105

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Znesek iz odstavka 1 se izračuna z odštetjem že izplačanih plač, ki jih kmet prijavi v preteklem letu, vključno z davki in socialnimi prispevki, povezanimi z zaposlitvijo, od skupnega zneska neposrednih plačil, prvotno dolgovanih kmetu brez upoštevanja plačil, ki se odobrijo v skladu s poglavjem 2 naslova III te Uredbe. | 2.   Znesek iz odstavka 1 se izračuna z odštetjem dejansko izplačanih plač, ki jih kmet prijavi v preteklem letu, vključno z davki in socialnimi prispevki, povezanimi z zaposlitvijo,
  ter stroškov, nastalih zaradi uporabe izvajalcev za določene kmetijske operacije,
  od skupnega zneska neposrednih plačil, prvotno dolgovanih kmetu brez upoštevanja plačil, ki se odobrijo v skladu s poglavjem 2 naslova III te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Znesek iz odstavka 1 se izračuna z odštetjem že izplačanih plač, ki jih kmet prijavi v preteklem letu, vključno z davki in socialnimi prispevki, povezanimi z zaposlitvijo, od skupnega zneska neposrednih plačil, prvotno dolgovanih kmetu brez upoštevanja plačil, ki se odobrijo v skladu s poglavjem 2 naslova III te Uredbe.

2.   Znesek iz odstavka 1 se izračuna z odštetjem dejansko izplačanih plač, ki jih kmet prijavi v preteklem letu, vključno z davki in socialnimi prispevki, povezanimi z zaposlitvijo,
  ter stroškov, nastalih zaradi uporabe izvajalcev za določene kmetijske operacije,
  od skupnega zneska neposrednih plačil, prvotno dolgovanih kmetu brez upoštevanja plačil, ki se odobrijo v skladu s poglavjem 2 naslova III te uredbe.

Predlog spremembe 45

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Vsa sredstva, pridobljena zaradi postopnega zmanjševanja ali omejevanja, ostanejo v regiji ali državi članici, iz katere izvirajo, in se namenijo za financiranje ukrepov v okviru drugega stebra. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3a.
     
  Vsa sredstva, pridobljena zaradi postopnega zmanjševanja ali omejevanja, ostanejo v regiji ali državi članici, iz katere izvirajo, in se namenijo za financiranje ukrepov v okviru drugega stebra.

Predlog spremembe 46

Predlog uredbe

Člen 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 14 | Člen 14 |
| Prožnost med stebri | Prožnost med stebri |
| 1.   Pred 1. avgustom 2013 se lahko države članice odločijo, da kot dodatno podporo za ukrepe v okviru programov razvoja podeželja, ki se financirajo v okviru EKSRP, kot je določeno v Uredbi (EU) št. [...] [URP], dajo na voljo do 10 % svojih letnih nacionalnih zgornjih mej za koledarska leta 2014 do 2019, kot določa Priloga II k tej uredbi. Ustrezni znesek zato ni več na voljo za odobritev neposrednih plačil. | 1.   Pred 1. avgustom 2013 se lahko države članice odločijo, da kot dodatno podporo za ukrepe v okviru programov razvoja podeželja, ki se financirajo v okviru EKSRP, kot je določeno v Uredbi (EU) št. [...] [URP], dajo na voljo do 15 % svojih letnih nacionalnih zgornjih mej za koledarska leta 2014 do 2019, kot določa Priloga II k tej uredbi. Ustrezni znesek zato ni več na voljo za odobritev neposrednih plačil. |
| O odločitvi iz prvega pododstavka se uradno obvesti Komisijo do datuma iz navedenega pododstavka. | |
| Odstotek, o katerem se uradno obvesti v skladu z drugim pododstavkom, je za leta iz prvega pododstavka enak. | |
| | 1a.
     
  Države članice lahko nerazdeljena sredstva iz uporabe člena 33 dodajo prenosom za podporo ukrepom za razvoj podeželja iz prvega odstavka v obliki podpore Unije kmetijsko-okoljsko-podnebnim ukrepom v okviru programov razvoja podeželja, ki se financirajo v okviru EKSRP, kot je določeno v Uredbi (EU) št. [...] [URP]. |
| 2.   Pred 1. avgustom 2013 se lahko Bolgarija, Estonija, Finska, Latvija, Litva, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo odločijo, da kot neposredna plačila na podlagi te uredbe dajo na voljo do 5 % svojih sredstev, namenjenih za podporo ukrepom v okviru programov razvoja podeželja, financiranih v okviru EKSRP, za obdobje 2015–2020, kot določa Uredba (EU) št. [...] [URP]. Ustrezni znesek zato ni več na voljo za podporne ukrepe v okviru programov razvoja podeželja. | 2.   Pred 1. avgustom 2013 se lahko Bolgarija, Estonija, Finska, Latvija, Litva, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo odločijo, da kot neposredna plačila na podlagi te uredbe dajo na voljo do 10 % svojih sredstev, namenjenih za podporo ukrepom v okviru programov razvoja podeželja, financiranih v okviru EKSRP, za obdobje 2015–2020, kot določa Uredba (EU) št. [...] [URP]. Ustrezni znesek zato ni več na voljo za podporne ukrepe v okviru programov razvoja podeželja. |
| O odločitvi iz prvega pododstavka se uradno obvesti Komisijo do datuma iz navedenega pododstavka. | O odločitvi iz prvega pododstavka se uradno obvesti Komisijo do datuma iz navedenega pododstavka. |
| Odstotek, o katerem se uradno obvesti v skladu z drugim pododstavkom, je za leta iz pododstavka 1 enak. | |
| | 2a.
     
  V primeru izvajanja na regionalni ravni se lahko za vsako regijo uporabljajo različni odstotki. |
| | 2b.
     
  Države članice se lahko do 1. avgusta 2015 ali do 1. avgusta 2017 odločijo, da pregledajo odločitve iz tega člena, morebitne spremembe pa začnejo veljati v naslednjem letu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 14

Člen 14

Prožnost med stebri

Prožnost med stebri

1.   Pred 1. avgustom 2013 se lahko države članice odločijo, da kot dodatno podporo za ukrepe v okviru programov razvoja podeželja, ki se financirajo v okviru EKSRP, kot je določeno v Uredbi (EU) št. [...] [URP], dajo na voljo do 10 % svojih letnih nacionalnih zgornjih mej za koledarska leta 2014 do 2019, kot določa Priloga II k tej uredbi. Ustrezni znesek zato ni več na voljo za odobritev neposrednih plačil.

1.   Pred 1. avgustom 2013 se lahko države članice odločijo, da kot dodatno podporo za ukrepe v okviru programov razvoja podeželja, ki se financirajo v okviru EKSRP, kot je določeno v Uredbi (EU) št. [...] [URP], dajo na voljo do 15 % svojih letnih nacionalnih zgornjih mej za koledarska leta 2014 do 2019, kot določa Priloga II k tej uredbi. Ustrezni znesek zato ni več na voljo za odobritev neposrednih plačil.

O odločitvi iz prvega pododstavka se uradno obvesti Komisijo do datuma iz navedenega pododstavka.

Odstotek, o katerem se uradno obvesti v skladu z drugim pododstavkom, je za leta iz prvega pododstavka enak.

1a.
     
  Države članice lahko nerazdeljena sredstva iz uporabe člena 33 dodajo prenosom za podporo ukrepom za razvoj podeželja iz prvega odstavka v obliki podpore Unije kmetijsko-okoljsko-podnebnim ukrepom v okviru programov razvoja podeželja, ki se financirajo v okviru EKSRP, kot je določeno v Uredbi (EU) št. [...] [URP].

2.   Pred 1. avgustom 2013 se lahko Bolgarija, Estonija, Finska, Latvija, Litva, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo odločijo, da kot neposredna plačila na podlagi te uredbe dajo na voljo do 5 % svojih sredstev, namenjenih za podporo ukrepom v okviru programov razvoja podeželja, financiranih v okviru EKSRP, za obdobje 2015–2020, kot določa Uredba (EU) št. [...] [URP]. Ustrezni znesek zato ni več na voljo za podporne ukrepe v okviru programov razvoja podeželja.

2.   Pred 1. avgustom 2013 se lahko Bolgarija, Estonija, Finska, Latvija, Litva, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo odločijo, da kot neposredna plačila na podlagi te uredbe dajo na voljo do 10 % svojih sredstev, namenjenih za podporo ukrepom v okviru programov razvoja podeželja, financiranih v okviru EKSRP, za obdobje 2015–2020, kot določa Uredba (EU) št. [...] [URP]. Ustrezni znesek zato ni več na voljo za podporne ukrepe v okviru programov razvoja podeželja.

O odločitvi iz prvega pododstavka se uradno obvesti Komisijo do datuma iz navedenega pododstavka.

O odločitvi iz prvega pododstavka se uradno obvesti Komisijo do datuma iz navedenega pododstavka.

Odstotek, o katerem se uradno obvesti v skladu z drugim pododstavkom, je za leta iz pododstavka 1 enak.

2a.
     
  V primeru izvajanja na regionalni ravni se lahko za vsako regijo uporabljajo različni odstotki.

2b.
     
  Države članice se lahko do 1. avgusta 2015 ali do 1. avgusta 2017 odločijo, da pregledajo odločitve iz tega člena, morebitne spremembe pa začnejo veljati v naslednjem letu.

Predlog spremembe 47

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Za oceno nove SKP Komisija do konca leta 2017 pregleda izvajanje reform ter njihov vpliv na okolje in kmetijsko proizvodnjo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

-1.
     
  Za oceno nove SKP Komisija do konca leta 2017 pregleda izvajanje reform ter njihov vpliv na okolje in kmetijsko proizvodnjo.

Predlog spremembe 48

Predlog uredbe

Člen 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Sheme podpore iz Priloge I se uporabljajo brez poseganja v možnost pregleda kadar koli glede na gospodarski razvoj in proračunske razmere. | Sheme podpore iz Priloge I se uporabljajo brez poseganja v možnost pregleda, ki se lahko glede na gospodarski razvoj in proračunske razmere kadar koli izvede

  z zakonodajnim aktom
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Sheme podpore iz Priloge I se uporabljajo brez poseganja v možnost pregleda kadar koli glede na gospodarski razvoj in proračunske razmere.

Sheme podpore iz Priloge I se uporabljajo brez poseganja v možnost pregleda, ki se lahko glede na gospodarski razvoj in proračunske razmere kadar koli izvede

  z zakonodajnim aktom
  .

Predlog spremembe 49

Predlog uredbe

Člen 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 18 | Člen 18 |
| Pravice do plačila | Pravice do plačila |
| 1.   Podpora na podlagi sheme enotnega plačila se omogoči kmetom, če pridobijo pravice do plačila na podlagi te uredbe z dodelitvijo v skladu s členom 17b(4), prek prve dodelitve v skladu s členom 21, iz nacionalne rezerve v skladu s členom 23 ali s prenosom v skladu s členom 27. | 1.   Podpora na podlagi sheme osnovnega plačila se omogoči kmetom, če pridobijo pravice do plačila na podlagi te uredbe z dodelitvijo v skladu s členom 17b(4), prek prve dodelitve v skladu s členom 21, iz nacionalne rezerve v skladu s členom 23 ali s prenosom v skladu s členom 27. |
| 2.   
  Pravice do plačila, pridobljene na podlagi sheme enotnega plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003 in Uredbo (ES) št. 73/2009, zapadejo z 31. decembrom 2013. | 2.   
  Z odstopanjem od odstavka 1: |
| | (a) | se lahko države članice, ki 31. decembra 2013 uporabljajo shemo enotnega plačila na podlagi regionalnega modela iz člena 59 Uredbe (ES) št. 1782/2003, do 1. avgusta 2013 odločijo, da bodo ohranile pravice do plačil v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003 in/ali Uredbo (ES) št. 73/2009, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 18

Člen 18

Pravice do plačila

Pravice do plačila

1.   Podpora na podlagi sheme enotnega plačila se omogoči kmetom, če pridobijo pravice do plačila na podlagi te uredbe z dodelitvijo v skladu s členom 17b(4), prek prve dodelitve v skladu s členom 21, iz nacionalne rezerve v skladu s členom 23 ali s prenosom v skladu s členom 27.

1.   Podpora na podlagi sheme osnovnega plačila se omogoči kmetom, če pridobijo pravice do plačila na podlagi te uredbe z dodelitvijo v skladu s členom 17b(4), prek prve dodelitve v skladu s členom 21, iz nacionalne rezerve v skladu s členom 23 ali s prenosom v skladu s členom 27.

2.   
  Pravice do plačila, pridobljene na podlagi sheme enotnega plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003 in Uredbo (ES) št. 73/2009, zapadejo z 31. decembrom 2013.

2.   
  Z odstopanjem od odstavka 1:

(a)

se lahko države članice, ki 31. decembra 2013 uporabljajo shemo enotnega plačila na podlagi regionalnega modela iz člena 59 Uredbe (ES) št. 1782/2003, do 1. avgusta 2013 odločijo, da bodo ohranile pravice do plačil v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003 in/ali Uredbo (ES) št. 73/2009,

| (b) | se lahko države članice, ki 31. decembra 2013 uporabljajo shemo enotnega plačila na površino, do 1. avgusta 2013 odločijo, da bodo svojo obstoječo shemo obdržale kot prehodni sistem do 31. decembra 2020. |
| --- | --- |

(b)

se lahko države članice, ki 31. decembra 2013 uporabljajo shemo enotnega plačila na površino, do 1. avgusta 2013 odločijo, da bodo svojo obstoječo shemo obdržale kot prehodni sistem do 31. decembra 2020.

Predlog spremembe 50

Predlog uredbe

Člen 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 19 | Člen 19 |
| Zgornja meja sheme osnovnega plačila | Zgornja meja sheme osnovnega plačila |
| 1.   Komisija
  z izvedbenimi akti
  določi letno nacionalno zgornjo mejo za shemo osnovnega plačila, tako da od letne nacionalne zgornje meje, določene v Prilogi II, odšteje letne zneske, ki se določijo v skladu s členi 33, 35, 37 in 39. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 56(2). | 1.   Komisija
  sprejme izvedbene akte, s katerimi za vsako državo članico
  določi letno nacionalno zgornjo mejo za shemo osnovnega plačila, tako da od letne nacionalne zgornje meje, določene v Prilogi II, odšteje letne zneske, ki se določijo v skladu s členi 33, 35, 37 in 39. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 56(2). |
| 2.   Skupna vrednost vseh dodeljenih pravic do plačila in nacionalne rezerve je za vsako državo članico in za vsako leto enaka ustrezni nacionalni zgornji meji, ki jo Komisija sprejme v skladu z odstavkom 1. | 2.   Skupna vrednost vseh dodeljenih pravic do plačila in nacionalne rezerve je za vsako državo članico in za vsako leto enaka ustrezni nacionalni zgornji meji, ki jo Komisija sprejme v skladu z odstavkom 1. |
| 3.   V primeru spremembe zgornje meje, ki jo Komisija sprejme v skladu z odstavkom 1, v primerjavi s predhodnim letom, država članica linearno zmanjša ali poveča vrednost vseh pravic do plačila, da bi zagotovila skladnost z odstavkom 2. | 3.   V primeru spremembe zgornje meje, ki jo Komisija sprejme v skladu z odstavkom 1, v primerjavi s predhodnim letom, država članica linearno zmanjša ali poveča vrednost vseh pravic do plačila, da bi zagotovila skladnost z odstavkom 2. |
| „Prvi pododstavek se ne uporablja, kadar je taka sprememba posledica uporabe člena 17b(2). | Prvi pododstavek se ne uporablja, kadar je taka sprememba posledica uporabe člena 17b(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 19

Člen 19

Zgornja meja sheme osnovnega plačila

Zgornja meja sheme osnovnega plačila

1.   Komisija
  z izvedbenimi akti
  določi letno nacionalno zgornjo mejo za shemo osnovnega plačila, tako da od letne nacionalne zgornje meje, določene v Prilogi II, odšteje letne zneske, ki se določijo v skladu s členi 33, 35, 37 in 39. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 56(2).

1.   Komisija
  sprejme izvedbene akte, s katerimi za vsako državo članico
  določi letno nacionalno zgornjo mejo za shemo osnovnega plačila, tako da od letne nacionalne zgornje meje, določene v Prilogi II, odšteje letne zneske, ki se določijo v skladu s členi 33, 35, 37 in 39. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 56(2).

2.   Skupna vrednost vseh dodeljenih pravic do plačila in nacionalne rezerve je za vsako državo članico in za vsako leto enaka ustrezni nacionalni zgornji meji, ki jo Komisija sprejme v skladu z odstavkom 1.

2.   Skupna vrednost vseh dodeljenih pravic do plačila in nacionalne rezerve je za vsako državo članico in za vsako leto enaka ustrezni nacionalni zgornji meji, ki jo Komisija sprejme v skladu z odstavkom 1.

3.   V primeru spremembe zgornje meje, ki jo Komisija sprejme v skladu z odstavkom 1, v primerjavi s predhodnim letom, država članica linearno zmanjša ali poveča vrednost vseh pravic do plačila, da bi zagotovila skladnost z odstavkom 2.

3.   V primeru spremembe zgornje meje, ki jo Komisija sprejme v skladu z odstavkom 1, v primerjavi s predhodnim letom, država članica linearno zmanjša ali poveča vrednost vseh pravic do plačila, da bi zagotovila skladnost z odstavkom 2.

„Prvi pododstavek se ne uporablja, kadar je taka sprememba posledica uporabe člena 17b(2).

Prvi pododstavek se ne uporablja, kadar je taka sprememba posledica uporabe člena 17b(2).

Predlog spremembe 51

Predlog uredbe

Člen 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 20 | Člen 20 |
| Regionalna dodelitev nacionalnih zgornjih mej | Regionalna dodelitev nacionalnih zgornjih mej |
| 1.   Države članice se lahko pred 1. avgustom 2013 odločijo, da bodo shemo osnovnega plačila uporabile na regionalni ravni. V tem primeru opredelijo regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so njihove agronomske in
  gospodarske
  značilnosti in njihov regionalni kmetijski potencial ali njihova institucionalna ali administrativna struktura. | 1.   Države članice se lahko pred 1. avgustom 2013 odločijo, da bodo shemo osnovnega plačila uporabile na regionalni ravni. V tem primeru opredelijo regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so njihove agronomske, okoljske in
  družbeno-gospodarske
  značilnosti in njihov regionalni kmetijski potencial ali njihova institucionalna ali upravna struktura. |
| 2.   Države članice razdelijo nacionalno zgornjo mejo iz člena 19(1) med regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili. | 2.   Države članice razdelijo nacionalno zgornjo mejo iz člena 19(1) med regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili. |
| 3.   Države članice lahko odločijo, da za regionalne zgornje meje postopno uvedejo letne spremembe v skladu s predhodno določenimi letnimi koraki ter objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so kmetijski potencial ali okoljska merila. | 3.   Države članice lahko odločijo, da za regionalne zgornje meje postopno uvedejo letne spremembe v skladu s predhodno določenimi letnimi koraki ter objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so kmetijski potencial ali okoljska merila. |
| 4.   Kolikor je potrebno, da se spoštujejo veljavne regionalne zgornje meje, določene v skladu z odstavkom 2 ali 3, države članice v vseh svojih regijah linearno zmanjšajo ali povečajo vrednost pravic do plačila. | 4.   Kolikor je potrebno, da se spoštujejo veljavne regionalne zgornje meje, določene v skladu z odstavkom 2 ali 3, države članice v vseh svojih regijah linearno zmanjšajo ali povečajo vrednost pravic do plačila. |
| 5.   Države članice Komisijo do 1. avgusta 2013 uradno obvestijo o odločitvi iz odstavka 1 ter o ukrepih, sprejetih za uporabo členov 2 in 3. | 5.   Države članice Komisijo do 1. avgusta 2013 uradno obvestijo o odločitvi iz odstavka 1 ter o ukrepih, sprejetih za uporabo členov 2 in 3. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 20

Člen 20

Regionalna dodelitev nacionalnih zgornjih mej

Regionalna dodelitev nacionalnih zgornjih mej

1.   Države članice se lahko pred 1. avgustom 2013 odločijo, da bodo shemo osnovnega plačila uporabile na regionalni ravni. V tem primeru opredelijo regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so njihove agronomske in
  gospodarske
  značilnosti in njihov regionalni kmetijski potencial ali njihova institucionalna ali administrativna struktura.

1.   Države članice se lahko pred 1. avgustom 2013 odločijo, da bodo shemo osnovnega plačila uporabile na regionalni ravni. V tem primeru opredelijo regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so njihove agronomske, okoljske in
  družbeno-gospodarske
  značilnosti in njihov regionalni kmetijski potencial ali njihova institucionalna ali upravna struktura.

2.   Države članice razdelijo nacionalno zgornjo mejo iz člena 19(1) med regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili.

2.   Države članice razdelijo nacionalno zgornjo mejo iz člena 19(1) med regije v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili.

3.   Države članice lahko odločijo, da za regionalne zgornje meje postopno uvedejo letne spremembe v skladu s predhodno določenimi letnimi koraki ter objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so kmetijski potencial ali okoljska merila.

3.   Države članice lahko odločijo, da za regionalne zgornje meje postopno uvedejo letne spremembe v skladu s predhodno določenimi letnimi koraki ter objektivnimi in nediskriminatornimi merili, kot so kmetijski potencial ali okoljska merila.

4.   Kolikor je potrebno, da se spoštujejo veljavne regionalne zgornje meje, določene v skladu z odstavkom 2 ali 3, države članice v vseh svojih regijah linearno zmanjšajo ali povečajo vrednost pravic do plačila.

4.   Kolikor je potrebno, da se spoštujejo veljavne regionalne zgornje meje, določene v skladu z odstavkom 2 ali 3, države članice v vseh svojih regijah linearno zmanjšajo ali povečajo vrednost pravic do plačila.

5.   Države članice Komisijo do 1. avgusta 2013 uradno obvestijo o odločitvi iz odstavka 1 ter o ukrepih, sprejetih za uporabo členov 2 in 3.

5.   Države članice Komisijo do 1. avgusta 2013 uradno obvestijo o odločitvi iz odstavka 1 ter o ukrepih, sprejetih za uporabo členov 2 in 3.

Predloga sprememb 52 in 161

Predlog uredbe

Člen 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 21 | Člen 21 |
| Prva dodelitev pravic do plačila | Prva dodelitev pravic do plačila |
| 1.   Ob upoštevanju odstavka 2 se pravice do plačila dodelijo kmetom, če se do 15. maja 2014 prijavijo za dodelitev pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila, razen v primerih višje sile ali izjemnih okoliščin. | 1.   Ob upoštevanju odstavka 2
  tega člena ter brez poseganja v člen 18(2)
  se pravice do plačila dodelijo kmetom, če se do 15. maja 2014 prijavijo za dodelitev pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila, razen v primerih višje sile ali izjemnih okoliščin. |
| 2.   „Kmetje, ki so v 
  letu
  2011, ali v primeru Hrvaške v letu 2013, izkoristili vsaj eno pravico do plačila na podlagi sheme enotnega plačila ali uveljavljali podporo na podlagi sheme enotnega plačila na površino, oboje v skladu z uredbo (ES) št. 73/2009, prejmejo pravice do plačila v prvem letu uporabe sheme osnovnega plačila, pod pogojem da so upravičeni do odobritve neposrednih plačil v skladu s členom 9. | 2.   Kmetje, ki: |
| | — | so v 
  enem od treh let 2009, 2010 ali
  2011,
  ki ga izberejo države članice,
  ali v primeru Hrvaške v letu 2013, izkoristili vsaj eno pravico do plačila na podlagi sheme enotnega plačila ali uveljavljali podporo na podlagi sheme enotnega plačila na površino, oboje v skladu z Uredbo (ES) št. 73/2009,
  ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 21

Člen 21

Prva dodelitev pravic do plačila

Prva dodelitev pravic do plačila

1.   Ob upoštevanju odstavka 2 se pravice do plačila dodelijo kmetom, če se do 15. maja 2014 prijavijo za dodelitev pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila, razen v primerih višje sile ali izjemnih okoliščin.

1.   Ob upoštevanju odstavka 2
  tega člena ter brez poseganja v člen 18(2)
  se pravice do plačila dodelijo kmetom, če se do 15. maja 2014 prijavijo za dodelitev pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila, razen v primerih višje sile ali izjemnih okoliščin.

2.   „Kmetje, ki so v 
  letu
  2011, ali v primeru Hrvaške v letu 2013, izkoristili vsaj eno pravico do plačila na podlagi sheme enotnega plačila ali uveljavljali podporo na podlagi sheme enotnega plačila na površino, oboje v skladu z uredbo (ES) št. 73/2009, prejmejo pravice do plačila v prvem letu uporabe sheme osnovnega plačila, pod pogojem da so upravičeni do odobritve neposrednih plačil v skladu s členom 9.

2.   Kmetje, ki:

—

so v 
  enem od treh let 2009, 2010 ali
  2011,
  ki ga izberejo države članice,
  ali v primeru Hrvaške v letu 2013, izkoristili vsaj eno pravico do plačila na podlagi sheme enotnega plačila ali uveljavljali podporo na podlagi sheme enotnega plačila na površino, oboje v skladu z Uredbo (ES) št. 73/2009,
  ali

| — | so v letu 2012 prejeli pravice do plačila v skladu s členoma 41 in 63 Uredbe (ES) št. 73/2009 ali |
| --- | --- |

—

so v letu 2012 prejeli pravice do plačila v skladu s členoma 41 in 63 Uredbe (ES) št. 73/2009 ali

| — | so predložili dokazila o aktivni kmetijski proizvodnji in so v letu 2011 redili ali gojili kmetijske proizvode, vključno z žetvijo, molžo, rejo živali in rejo živali v kmetijske namene,
  prejmejo pravice do plačila v prvem letu uporabe sheme osnovnega plačila, pod pogojem da so upravičeni do odobritve neposrednih plačil v skladu s členom 9. |
| --- | --- |

—

so predložili dokazila o aktivni kmetijski proizvodnji in so v letu 2011 redili ali gojili kmetijske proizvode, vključno z žetvijo, molžo, rejo živali in rejo živali v kmetijske namene,
  prejmejo pravice do plačila v prvem letu uporabe sheme osnovnega plačila, pod pogojem da so upravičeni do odobritve neposrednih plačil v skladu s členom 9.

Z odstopanjem od prvega pododstavka kmetje prejmejo pravice do plačila v prvem letu uporabe sheme osnovnega plačila, pod pogojem da so upravičeni do odobritve neposrednih plačil v skladu s členom 9 in da v letu 2011:

Z odstopanjem od prvega pododstavka kmetje prejmejo pravice do plačila v prvem letu uporabe sheme osnovnega plačila, pod pogojem da so upravičeni do odobritve neposrednih plačil v skladu s členom 9 in da v letu 2011:

| (a) | v okviru sheme enotnega plačila niso izkoristili nobene pravice, proizvajali pa so samo sadje, zelenjavo in/ali obdelovali samo vinograde; |
| --- | --- |

(a)

v okviru sheme enotnega plačila niso izkoristili nobene pravice, proizvajali pa so samo sadje, zelenjavo in/ali obdelovali samo vinograde;

| (a) | v okviru sheme enotnega plačila niso izkoristili nobene pravice, proizvajali pa so samo sadje, zelenjavo
  , semenski in jedilni krompir ali okrasne rastline
  in/ali obdelovali samo vinograde; |
| --- | --- |

(a)

v okviru sheme enotnega plačila niso izkoristili nobene pravice, proizvajali pa so samo sadje, zelenjavo
  , semenski in jedilni krompir ali okrasne rastline
  in/ali obdelovali samo vinograde;

| (b) | v okviru sheme enotnega plačila na površino niso predložili nobenega zahtevka za podporo in so imeli 30 junija 2003 samo kmetijska zemljišča v slabem kmetijskem stanju, kakor določa člen 124(1) Uredbe (ES) št. 73/2009. |
| --- | --- |

(b)

v okviru sheme enotnega plačila na površino niso predložili nobenega zahtevka za podporo in so imeli 30 junija 2003 samo kmetijska zemljišča v slabem kmetijskem stanju, kakor določa člen 124(1) Uredbe (ES) št. 73/2009.

| (b) | v okviru sheme enotnega plačila na površino niso predložili nobenega zahtevka za podporo in so imeli 30 junija 2003 samo kmetijska zemljišča v slabem kmetijskem stanju, kakor določa člen 124(1) Uredbe (ES) št. 73/2009. |
| --- | --- |

(b)

v okviru sheme enotnega plačila na površino niso predložili nobenega zahtevka za podporo in so imeli 30 junija 2003 samo kmetijska zemljišča v slabem kmetijskem stanju, kakor določa člen 124(1) Uredbe (ES) št. 73/2009.

Razen v primeru višje sile ali v izjemnih okoliščinah je število pravic do plačila, dodeljenih na kmeta, enako številu upravičenih hektarjev v smislu člena 25(2), ki jih ta prijavi v skladu s členom 26(1) za leto 2014.

Razen v primeru višje sile ali v izjemnih okoliščinah je število pravic do plačila, dodeljenih na kmeta, enako številu upravičenih hektarjev v smislu člena 25(2), ki jih ta prijavi v skladu s členom 26(1) za leto 2014.

Z odstopanjem od predhodnega pododstavka, po katerem se skupno število hektarov, prijavljenih v državi članici v skladu s členom 26(1) za leto 2014, zviša za več kot 45 % skupnega števila upravičenih hektarov, prijavljenih leta 2009 v skladu s členom 35 Uredbe (ES) št. 73/2009, lahko države članice omejijo število pravic do plačila, ki jih je treba v letu 2014 dodeliti, na 145 % skupnega števila hektarov, prijavljenih leta 2009 v skladu s členom 35 Uredbe (ES) št. 73/2009.

Države članice pri uporabi te možnosti dodelijo kmetom omejeno število pravic do plačila, ki se izračuna s sorazmernim zmanjšanjem dodatnega števila upravičenih hektarov, ki jih posamezni kmet prijavi v letu 2014, v primerjavi s številom upravičenih hektarov v skladu s členom 34(2) Uredbe (ES) št. 73/2009, ki jih je navedel v svoji vlogi za pomoč leta 2011 v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 73/2009.

3.   
  Fizične ali pravne osebe
  , ki svoje kmetijsko gospodarstvo v celoti ali delno prodajo ali oddajo v zakup in
  so skladne z odstavkom
   2 ter pogodbo podpišejo pred 15. majem 2014, prenesejo pravico prejema pravic do plačila iz odstavka 1
  samo enemu kmetu
  , pod pogojem da slednji
  izpolnjuje
  pogoje iz člena 9.

3.   
  Kmetje
  , ki svoje kmetijsko gospodarstvo v celoti ali delno prodajo
  , združijo, razdružijo
  ali oddajo v zakup in
  izpolnjujejo zahteve iz odstavka
   2 ter pogodbo podpišejo pred 15. majem 2014,
  lahko
  prenesejo pravico prejema pravic do plačila iz odstavka 1
  kmetom
  ,
  ki prevzemajo gospodarstvo ali njegov del,
  pod pogojem da slednji
  izpolnjujejo
  pogoje iz člena 9.

4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila v zvezi z zahtevki za dodelitev pravic v letu dodelitve pravic, kadar pravice morda še niso bile dokončno določene in kadar na dodelitev vplivajo posebne okoliščine. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 56(2).

4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila v zvezi z zahtevki za dodelitev pravic v letu dodelitve pravic, kadar pravice morda še niso bile dokončno določene in kadar na dodelitev vplivajo posebne okoliščine. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 56(2).

Predlog spremembe 53

Predlog uredbe

Člen 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 22 | Člen 22 |
| Vrednost pravic do plačila in konvergenca | Vrednost pravic do plačila in konvergenca |
| 1.   Za vsako zadevno leto se znesek na enoto vsake pravice do plačila izračuna z deljenjem nacionalne ali regionalne zgornje meje, določene na podlagi člena 19 ali 20, po uporabi linearnega zmanjšanja, določenega v členu 23(1), s številom pravic do plačila, dodeljenih na nacionalni ali regionalni ravni v skladu s členom 21(2) za leto 2014. | 1.   Za vsako zadevno leto se znesek na enoto vsake pravice do plačila izračuna z deljenjem nacionalne ali regionalne zgornje meje, določene na podlagi člena 19 ali 20, po uporabi linearnega zmanjšanja, določenega v členu 23(1), s številom pravic do plačila, dodeljenih na nacionalni ali regionalni ravni v skladu s členom 21(2) za leto 2014. |
| 2.   Države članice, ki so uporabile shemo enotnega plačila, določeno v Uredbi (ES) št. 73/2009, lahko izračun zneska na enoto vsake pravice do plačila, določen v odstavku 1, omejijo na znesek, ki ustreza najmanj
  40 %
  nacionalne ali regionalne zgornje meje, določene na podlagi členov 19 ali 20, po uporabi linearnega zmanjšanja, določenega v členu 23(1). | 2.   Države članice, ki so uporabile shemo enotnega plačila, določeno v Uredbi (ES) št. 73/2009, lahko izračun zneska na enoto vsake pravice do plačila, določen v odstavku 1, omejijo na znesek, ki ustreza najmanj
  10 %
  nacionalne ali regionalne zgornje meje, določene na podlagi členov 19 ali 20, po uporabi linearnega zmanjšanja, določenega v členu 23(1). |
| 3.   Države članice, ki uporabljajo možnost iz odstavka 2, uporabijo del zgornje meje, ki ostane po uporabi navedenega odstavka, da bi povečale vrednost pravic do plačila v primerih, kadar je skupna vrednost pravic do plačila, ki jih imajo kmetje na podlagi sheme osnovnega plačila, izračunane na podlagi odstavka 2, nižja od skupne vrednosti pravic do plačila, vključno s posebnimi pravicami, ki so jih imeli 31. decembra 2013 na podlagi sheme enotnega plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 73/2009. V ta namen se nacionalni ali regionalni znesek na enoto vsake pravice do plačila zadevnega kmeta poveča za delež razlike med skupno vrednostjo pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila, izračunane na podlagi odstavka 2, in skupne vrednosti pravic do plačila, vključno s posebnimi pravicami, ki jih je kmet imel 31. decembra 2013 na podlagi sheme enotnega plačila v skladu z uredbo (ES) št. 73/2009. | 3.   Države članice, ki uporabljajo možnost iz odstavka 2, uporabijo del zgornje meje, ki ostane po uporabi navedenega odstavka, da bi povečale vrednost pravic do plačila v primerih, kadar je skupna vrednost pravic do plačila, ki jih imajo kmetje na podlagi sheme osnovnega plačila, izračunane na podlagi odstavka 2, nižja od skupne vrednosti pravic do plačila, vključno s posebnimi pravicami, ki so jih imeli 31. decembra 2013 na podlagi sheme enotnega plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 73/2009. V ta namen se nacionalni ali regionalni znesek na enoto vsake pravice do plačila zadevnega kmeta poveča za delež razlike med skupno vrednostjo pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila, izračunane na podlagi odstavka 2, in skupne vrednosti pravic do plačila, vključno s posebnimi pravicami, ki jih je kmet imel 31. decembra 2013 na podlagi sheme enotnega plačila v skladu z uredbo (ES) št. 73/2009. |
| Pri izračunu povečanja lahko država članica upošteva tudi podporo, ki je bila odobrena v koledarskem letu 2013 na podlagi členov 52, 53(1), in 68(1)(b) Uredbe (ES) št. 73/2009, pod pogojem da se država članica odloči, da za zadevne sektorje ne bo uporabila prostovoljne vezane podpore na podlagi naslova IV te uredbe. | Pri izračunu povečanja lahko država članica upošteva tudi podporo, ki je bila odobrena v koledarskem letu 2013 na podlagi členov 52, 53(1), in 68(1)(b) Uredbe (ES) št. 73/2009, pod pogojem da se država članica odloči, da za zadevne sektorje ne bo uporabila prostovoljne vezane podpore na podlagi naslova IV te uredbe. |
| Za namen prvega pododstavka se šteje, da ima kmet 31. decembra 2013 pravice do plačila, če so mu bile do tega datuma pravice do plačila dodeljene ali nanj dokončno prenesene. | Za namen prvega pododstavka se šteje, da ima kmet 31. decembra 2013 pravice do plačila, če so mu bile do tega datuma pravice do plačila dodeljene ali nanj dokončno prenesene. |
| 4.   Za namene odstavka 3 lahko država članica na podlagi objektivnih kriterijev določi, da se v primerih prodaje ali odobritve ali preteka celotnega ali delnega zakupa kmetijskih površin po datumu, določenem v skladu s členom 35 Uredbe (ES) št. 73/2009, in pred datumom, določenim v skladu s členom 26 te Uredbe, povečanje ali del povečanja vrednosti pravic do plačila, ki bi bil dodeljen zadevnemu kmetu, vrne v nacionalno rezervo, kadar bi povečanje privedlo do nepričakovanih dobičkov za zadevnega kmeta. | 4.   Za namene odstavka 3 lahko država članica na podlagi objektivnih kriterijev določi, da se v primerih prodaje ali odobritve ali preteka celotnega ali delnega zakupa kmetijskih površin po datumu, določenem v skladu s členom 35 Uredbe (ES) št. 73/2009, in pred datumom, določenim v skladu s členom 26 te Uredbe, povečanje ali del povečanja vrednosti pravic do plačila, ki bi bil dodeljen zadevnemu kmetu, vrne v nacionalno rezervo, kadar bi povečanje privedlo do nepričakovanih dobičkov za zadevnega kmeta. |
| Ti objektivni kriteriji se določijo na način, ki zagotavlja enakovredno obravnavo kmetov ter preprečuje izkrivljanje trga in konkurence, in vključujejo najmanj naslednje: | Ti objektivni kriteriji se določijo na način, ki zagotavlja enakovredno obravnavo kmetov ter preprečuje izkrivljanje trga in konkurence, in vključujejo najmanj naslednje: |
| (a) | najkrajše trajanje zakupa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 22

Člen 22

Vrednost pravic do plačila in konvergenca

Vrednost pravic do plačila in konvergenca

1.   Za vsako zadevno leto se znesek na enoto vsake pravice do plačila izračuna z deljenjem nacionalne ali regionalne zgornje meje, določene na podlagi člena 19 ali 20, po uporabi linearnega zmanjšanja, določenega v členu 23(1), s številom pravic do plačila, dodeljenih na nacionalni ali regionalni ravni v skladu s členom 21(2) za leto 2014.

1.   Za vsako zadevno leto se znesek na enoto vsake pravice do plačila izračuna z deljenjem nacionalne ali regionalne zgornje meje, določene na podlagi člena 19 ali 20, po uporabi linearnega zmanjšanja, določenega v členu 23(1), s številom pravic do plačila, dodeljenih na nacionalni ali regionalni ravni v skladu s členom 21(2) za leto 2014.

2.   Države članice, ki so uporabile shemo enotnega plačila, določeno v Uredbi (ES) št. 73/2009, lahko izračun zneska na enoto vsake pravice do plačila, določen v odstavku 1, omejijo na znesek, ki ustreza najmanj
  40 %
  nacionalne ali regionalne zgornje meje, določene na podlagi členov 19 ali 20, po uporabi linearnega zmanjšanja, določenega v členu 23(1).

2.   Države članice, ki so uporabile shemo enotnega plačila, določeno v Uredbi (ES) št. 73/2009, lahko izračun zneska na enoto vsake pravice do plačila, določen v odstavku 1, omejijo na znesek, ki ustreza najmanj
  10 %
  nacionalne ali regionalne zgornje meje, določene na podlagi členov 19 ali 20, po uporabi linearnega zmanjšanja, določenega v členu 23(1).

3.   Države članice, ki uporabljajo možnost iz odstavka 2, uporabijo del zgornje meje, ki ostane po uporabi navedenega odstavka, da bi povečale vrednost pravic do plačila v primerih, kadar je skupna vrednost pravic do plačila, ki jih imajo kmetje na podlagi sheme osnovnega plačila, izračunane na podlagi odstavka 2, nižja od skupne vrednosti pravic do plačila, vključno s posebnimi pravicami, ki so jih imeli 31. decembra 2013 na podlagi sheme enotnega plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 73/2009. V ta namen se nacionalni ali regionalni znesek na enoto vsake pravice do plačila zadevnega kmeta poveča za delež razlike med skupno vrednostjo pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila, izračunane na podlagi odstavka 2, in skupne vrednosti pravic do plačila, vključno s posebnimi pravicami, ki jih je kmet imel 31. decembra 2013 na podlagi sheme enotnega plačila v skladu z uredbo (ES) št. 73/2009.

3.   Države članice, ki uporabljajo možnost iz odstavka 2, uporabijo del zgornje meje, ki ostane po uporabi navedenega odstavka, da bi povečale vrednost pravic do plačila v primerih, kadar je skupna vrednost pravic do plačila, ki jih imajo kmetje na podlagi sheme osnovnega plačila, izračunane na podlagi odstavka 2, nižja od skupne vrednosti pravic do plačila, vključno s posebnimi pravicami, ki so jih imeli 31. decembra 2013 na podlagi sheme enotnega plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 73/2009. V ta namen se nacionalni ali regionalni znesek na enoto vsake pravice do plačila zadevnega kmeta poveča za delež razlike med skupno vrednostjo pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila, izračunane na podlagi odstavka 2, in skupne vrednosti pravic do plačila, vključno s posebnimi pravicami, ki jih je kmet imel 31. decembra 2013 na podlagi sheme enotnega plačila v skladu z uredbo (ES) št. 73/2009.

Pri izračunu povečanja lahko država članica upošteva tudi podporo, ki je bila odobrena v koledarskem letu 2013 na podlagi členov 52, 53(1), in 68(1)(b) Uredbe (ES) št. 73/2009, pod pogojem da se država članica odloči, da za zadevne sektorje ne bo uporabila prostovoljne vezane podpore na podlagi naslova IV te uredbe.

Pri izračunu povečanja lahko država članica upošteva tudi podporo, ki je bila odobrena v koledarskem letu 2013 na podlagi členov 52, 53(1), in 68(1)(b) Uredbe (ES) št. 73/2009, pod pogojem da se država članica odloči, da za zadevne sektorje ne bo uporabila prostovoljne vezane podpore na podlagi naslova IV te uredbe.

Za namen prvega pododstavka se šteje, da ima kmet 31. decembra 2013 pravice do plačila, če so mu bile do tega datuma pravice do plačila dodeljene ali nanj dokončno prenesene.

Za namen prvega pododstavka se šteje, da ima kmet 31. decembra 2013 pravice do plačila, če so mu bile do tega datuma pravice do plačila dodeljene ali nanj dokončno prenesene.

4.   Za namene odstavka 3 lahko država članica na podlagi objektivnih kriterijev določi, da se v primerih prodaje ali odobritve ali preteka celotnega ali delnega zakupa kmetijskih površin po datumu, določenem v skladu s členom 35 Uredbe (ES) št. 73/2009, in pred datumom, določenim v skladu s členom 26 te Uredbe, povečanje ali del povečanja vrednosti pravic do plačila, ki bi bil dodeljen zadevnemu kmetu, vrne v nacionalno rezervo, kadar bi povečanje privedlo do nepričakovanih dobičkov za zadevnega kmeta.

4.   Za namene odstavka 3 lahko država članica na podlagi objektivnih kriterijev določi, da se v primerih prodaje ali odobritve ali preteka celotnega ali delnega zakupa kmetijskih površin po datumu, določenem v skladu s členom 35 Uredbe (ES) št. 73/2009, in pred datumom, določenim v skladu s členom 26 te Uredbe, povečanje ali del povečanja vrednosti pravic do plačila, ki bi bil dodeljen zadevnemu kmetu, vrne v nacionalno rezervo, kadar bi povečanje privedlo do nepričakovanih dobičkov za zadevnega kmeta.

Ti objektivni kriteriji se določijo na način, ki zagotavlja enakovredno obravnavo kmetov ter preprečuje izkrivljanje trga in konkurence, in vključujejo najmanj naslednje:

Ti objektivni kriteriji se določijo na način, ki zagotavlja enakovredno obravnavo kmetov ter preprečuje izkrivljanje trga in konkurence, in vključujejo najmanj naslednje:

(a)

najkrajše trajanje zakupa;

| (a) | najkrajše trajanje zakupa; |
| --- | --- |

(a)

najkrajše trajanje zakupa;

| (b) | delež prejetega plačila, ki se vrne v nacionalno rezervo. |
| --- | --- |

(b)

delež prejetega plačila, ki se vrne v nacionalno rezervo.

| (b) | delež prejetega plačila, ki se vrne v nacionalno rezervo. |
| --- | --- |

(b)

delež prejetega plačila, ki se vrne v nacionalno rezervo.

5.   Najkasneje od leta zahtevkov 2019
  imajo
  vse pravice do plačil v državi članici, oziroma v primeru uporabe člena 20 v regiji, enotni znesek na enoto.

5.   Najkasneje od leta zahtevkov 2019 vse pravice do plačil v državi članici, oziroma v primeru uporabe člena 20 v regiji:

| (a) | imajo
  enotni znesek na enoto; |
| --- | --- |

(a)

imajo
  enotni znesek na enoto;

| (ab) | lahko odstopajo za največ 20 % od povprečnega zneska na enoto
  . |
| --- | --- |

(ab)

lahko odstopajo za največ 20 % od povprečnega zneska na enoto
  .

Države članice lahko pri uporabi odstavkov 2, 3 in tega odstavka sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da v primeru znižanja pravic do plačila na ravni kmetije tiste pravice, ki se aktivirajo leta 2019, niso več kot 30 % nižje od pravic, aktiviranih leta 2014.

6.   Ob uporabi odstavkov 2 in 3 države članice v skladu s splošnimi načeli zakonodaje Unije preidejo na približevanje vrednosti pravic do plačil na nacionalni ali regionalni ravni. V ta namen države članice določijo ukrepe, ki jih je treba sprejeti do 1. avgusta 2013. Ti ukrepi vključujejo postopne letne spremembe pravic do plačil v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili.

6.   Ob uporabi odstavkov 2 in 3 države članice v skladu s splošnimi načeli zakonodaje Unije preidejo na približevanje vrednosti pravic do plačil na nacionalni ali regionalni ravni. V ta namen države članice določijo ukrepe, ki jih je treba sprejeti do 1. avgusta 2013. Ti ukrepi vključujejo postopne letne spremembe pravic do plačil v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili.

O ukrepih iz prvega pododstavka uradno obvestijo Komisijo do datuma iz navedenega pododstavka.

O ukrepih iz prvega pododstavka uradno obvestijo Komisijo do datuma iz navedenega pododstavka.

Predlog spremembe 54

Predlog uredbe

Člen 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 22a |
| | Notranja konvergenca |
| | 1.
     
  Z odstopanjem od člena 22 lahko države članice zbližajo znesek pravic do plačila na nacionalni ali regionalni ravni, tako da se znesek na enoto pravice najkasneje od leta zahtevkov 2021 delno, vendar ne v celoti, približa enotnim nacionalnim ali regionalnim zneskom. Države članice lahko pri uveljavljanju te možnosti uporabijo formulo za izračun zunanje konvergence med državami članicami. Ta konvergenca se financira z znižanjem zneskov pravic v letu 2013 nad pragom, ki ga določijo države članice, ali nad nacionalnim povprečjem. |
| | 2.
     
  Države članice, ki uveljavljajo odstopanje iz odstavka 1, lahko odločijo, da se plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, iz poglavja 2 naslova III, ki predstavljajo 30 % nacionalnih sredstev v skladu s členom 33(1), izplačajo kmetom kot odstotni delež njihovega osnovnega plačila. |
| | 3.
     
  Države članice pri uveljavljanju odstopanja iz odstavka 1 do 1. avgusta 2013 v skladu s splošnimi načeli prava Unije določijo ukrepe, ki jih je treba izvesti. Ti ukrepi vključujejo postopne spremembe pravic do plačil v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili. |
| | Ukrepi iz prvega pododstavka se sporočijo Komisiji do 1. avgusta 2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 22a

Notranja konvergenca

1.
     
  Z odstopanjem od člena 22 lahko države članice zbližajo znesek pravic do plačila na nacionalni ali regionalni ravni, tako da se znesek na enoto pravice najkasneje od leta zahtevkov 2021 delno, vendar ne v celoti, približa enotnim nacionalnim ali regionalnim zneskom. Države članice lahko pri uveljavljanju te možnosti uporabijo formulo za izračun zunanje konvergence med državami članicami. Ta konvergenca se financira z znižanjem zneskov pravic v letu 2013 nad pragom, ki ga določijo države članice, ali nad nacionalnim povprečjem.

2.
     
  Države članice, ki uveljavljajo odstopanje iz odstavka 1, lahko odločijo, da se plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, iz poglavja 2 naslova III, ki predstavljajo 30 % nacionalnih sredstev v skladu s členom 33(1), izplačajo kmetom kot odstotni delež njihovega osnovnega plačila.

3.
     
  Države članice pri uveljavljanju odstopanja iz odstavka 1 do 1. avgusta 2013 v skladu s splošnimi načeli prava Unije določijo ukrepe, ki jih je treba izvesti. Ti ukrepi vključujejo postopne spremembe pravic do plačil v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili.

Ukrepi iz prvega pododstavka se sporočijo Komisiji do 1. avgusta 2013.

Predlog spremembe 55

Predlog uredbe

Člen 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 23 | Člen 23 |
| Vzpostavitev in uporaba nacionalne rezerve | Vzpostavitev in uporaba nacionalne rezerve |
| 1.   Vsaka država članica vzpostavi nacionalno rezervo. Za vzpostavitev nacionalne rezerve države članice v prvem letu uporabe sheme osnovnega plačila linearno odstotno znižajo zgornjo mejo sheme osnovnega plačila na nacionalni ravni. To znižanje ne sme presegati 3 %, razen če je to potrebno za kritje potreb po dodelitvah iz odstavka 4 za leto
  2014
  . | 1.   Vsaka država članica vzpostavi nacionalno rezervo. Za vzpostavitev nacionalne rezerve države članice v prvem letu uporabe sheme osnovnega plačila linearno odstotno znižajo zgornjo mejo sheme osnovnega plačila na nacionalni ravni.
  Za leto 2014
  to znižanje ne sme presegati 3 %, razen če je to potrebno za kritje potreb po dodelitvah iz odstavka 4. Za
  nadaljnja leta lahko države članice vsako
  leto
  določijo zgornjo mejo za zmanjšanja na podlagi potreb po dodelitvi plačil
  . |
| 2.   Države članice lahko upravljajo nacionalno rezervo na regionalni ravni. | 2.   Države članice lahko upravljajo nacionalno rezervo na regionalni ravni. |
| 3.   Države članice določijo pravice do plačila iz nacionalne rezerve v skladu z objektivnimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov ter ne povzroča motenj trga in konkurence. | 3.   Države članice določijo pravice do plačila iz nacionalne rezerve v skladu z objektivnimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov ter ne povzroča motenj trga in konkurence. |
| 4.   Države članice nacionalno rezervo uporabijo za prednostno dodelitev pravic do plačila mladim kmetom, ki začenjajo opravljati kmetijsko dejavnost. | 4.   Države članice nacionalno rezervo uporabijo za prednostno dodelitev pravic do plačila mladim kmetom
  in novim kmetom
  , ki začenjajo opravljati kmetijsko dejavnost. |
| V prvem pododstavku „mladi kmetje, ki začenjajo opravljati kmetijsko dejavnost“ pomenijo kmete, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 36(2) ter v petih letih pred začetkom nove kmetijske dejavnosti niso opravljali kmetijske dejavnosti v svojem imenu in na svojo odgovornost ali niso nadzorovali pravne osebe, ki je opravljala kmetijsko dejavnost. V primeru pravne osebe fizične osebe, ki nadzorujejo pravno osebo, pet let pred začetkom kmetijske dejavnosti pravne osebe ne smejo opravljati kmetijske dejavnosti v lastnem imenu in na lastno odgovornost ali nadzorovati pravne osebe, ki opravlja kmetijsko dejavnost. | V prvem pododstavku „mladi kmetje, ki začenjajo opravljati kmetijsko dejavnost“ pomenijo kmete, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 36(2) ter v petih letih pred začetkom nove kmetijske dejavnosti niso opravljali kmetijske dejavnosti v svojem imenu in na svojo odgovornost ali niso nadzorovali pravne osebe, ki je opravljala kmetijsko dejavnost. V primeru pravne osebe fizične osebe, ki nadzorujejo pravno osebo, pet let pred začetkom kmetijske dejavnosti pravne osebe ne smejo opravljati kmetijske dejavnosti v lastnem imenu in na lastno odgovornost ali nadzorovati pravne osebe, ki opravlja kmetijsko dejavnost. |
| | V prvem pododstavku „novi kmetje, ki začenjajo opravljati kmetijsko dejavnost“ pomenijo fizične osebe, ki jim pravice niso bile nikoli dodeljene. Države članice lahko določijo dodatna objektivna in nediskriminatorna merila, ki jih morajo novi kmetje izpolnjevati, zlasti kar zadeva ustrezne veščine, izkušnje in/ali zahtevano usposabljanje. |
| 5.   Države članice nacionalno rezervo lahko uporabijo za: | 5.   Države članice nacionalno rezervo lahko uporabijo za: |
| (a) | dodelitev pravic do plačila kmetom na površinah, kjer se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja podeželja v obliki javne intervencije, da se prepreči opuščanje zemljišč in/ali kompenzira specifično slabši položaj kmeta na teh površinah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 23

Člen 23

Vzpostavitev in uporaba nacionalne rezerve

Vzpostavitev in uporaba nacionalne rezerve

1.   Vsaka država članica vzpostavi nacionalno rezervo. Za vzpostavitev nacionalne rezerve države članice v prvem letu uporabe sheme osnovnega plačila linearno odstotno znižajo zgornjo mejo sheme osnovnega plačila na nacionalni ravni. To znižanje ne sme presegati 3 %, razen če je to potrebno za kritje potreb po dodelitvah iz odstavka 4 za leto
  2014
  .

1.   Vsaka država članica vzpostavi nacionalno rezervo. Za vzpostavitev nacionalne rezerve države članice v prvem letu uporabe sheme osnovnega plačila linearno odstotno znižajo zgornjo mejo sheme osnovnega plačila na nacionalni ravni.
  Za leto 2014
  to znižanje ne sme presegati 3 %, razen če je to potrebno za kritje potreb po dodelitvah iz odstavka 4. Za
  nadaljnja leta lahko države članice vsako
  leto
  določijo zgornjo mejo za zmanjšanja na podlagi potreb po dodelitvi plačil
  .

2.   Države članice lahko upravljajo nacionalno rezervo na regionalni ravni.

2.   Države članice lahko upravljajo nacionalno rezervo na regionalni ravni.

3.   Države članice določijo pravice do plačila iz nacionalne rezerve v skladu z objektivnimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov ter ne povzroča motenj trga in konkurence.

3.   Države članice določijo pravice do plačila iz nacionalne rezerve v skladu z objektivnimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov ter ne povzroča motenj trga in konkurence.

4.   Države članice nacionalno rezervo uporabijo za prednostno dodelitev pravic do plačila mladim kmetom, ki začenjajo opravljati kmetijsko dejavnost.

4.   Države članice nacionalno rezervo uporabijo za prednostno dodelitev pravic do plačila mladim kmetom
  in novim kmetom
  , ki začenjajo opravljati kmetijsko dejavnost.

V prvem pododstavku „mladi kmetje, ki začenjajo opravljati kmetijsko dejavnost“ pomenijo kmete, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 36(2) ter v petih letih pred začetkom nove kmetijske dejavnosti niso opravljali kmetijske dejavnosti v svojem imenu in na svojo odgovornost ali niso nadzorovali pravne osebe, ki je opravljala kmetijsko dejavnost. V primeru pravne osebe fizične osebe, ki nadzorujejo pravno osebo, pet let pred začetkom kmetijske dejavnosti pravne osebe ne smejo opravljati kmetijske dejavnosti v lastnem imenu in na lastno odgovornost ali nadzorovati pravne osebe, ki opravlja kmetijsko dejavnost.

V prvem pododstavku „mladi kmetje, ki začenjajo opravljati kmetijsko dejavnost“ pomenijo kmete, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 36(2) ter v petih letih pred začetkom nove kmetijske dejavnosti niso opravljali kmetijske dejavnosti v svojem imenu in na svojo odgovornost ali niso nadzorovali pravne osebe, ki je opravljala kmetijsko dejavnost. V primeru pravne osebe fizične osebe, ki nadzorujejo pravno osebo, pet let pred začetkom kmetijske dejavnosti pravne osebe ne smejo opravljati kmetijske dejavnosti v lastnem imenu in na lastno odgovornost ali nadzorovati pravne osebe, ki opravlja kmetijsko dejavnost.

V prvem pododstavku „novi kmetje, ki začenjajo opravljati kmetijsko dejavnost“ pomenijo fizične osebe, ki jim pravice niso bile nikoli dodeljene. Države članice lahko določijo dodatna objektivna in nediskriminatorna merila, ki jih morajo novi kmetje izpolnjevati, zlasti kar zadeva ustrezne veščine, izkušnje in/ali zahtevano usposabljanje.

5.   Države članice nacionalno rezervo lahko uporabijo za:

5.   Države članice nacionalno rezervo lahko uporabijo za:

(a)

dodelitev pravic do plačila kmetom na površinah, kjer se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja podeželja v obliki javne intervencije, da se prepreči opuščanje zemljišč in/ali kompenzira specifično slabši položaj kmeta na teh površinah;

| (a) | dodelitev pravic do plačila kmetom na površinah, kjer se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja podeželja v obliki javne intervencije, da se prepreči opuščanje zemljišč in/ali kompenzira specifično slabši položaj kmeta na teh površinah; |
| --- | --- |

(a)

dodelitev pravic do plačila kmetom na površinah, kjer se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvoja podeželja v obliki javne intervencije, da se prepreči opuščanje zemljišč in/ali kompenzira specifično slabši položaj kmeta na teh površinah;

| (aa) | dodelitev pravic do plačila kmetom, katerih gospodarstvo se nahaja v državi članici, ki se je odločila uveljaviti možnost iz člena 18(2), in ki niso pridobili pravice do plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003 ali Uredbo (ES) št. 73/2009 ali obema, ob prijavi upravičenih kmetijskih površin za leto 2014; |
| --- | --- |

(aa)

dodelitev pravic do plačila kmetom, katerih gospodarstvo se nahaja v državi članici, ki se je odločila uveljaviti možnost iz člena 18(2), in ki niso pridobili pravice do plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 1782/2003 ali Uredbo (ES) št. 73/2009 ali obema, ob prijavi upravičenih kmetijskih površin za leto 2014;

| (ab) | dodelitev pravic do plačila kmetom, ki so začeli opravljati kmetijsko dejavnost po letu 2011 in se ukvarjajo s posebnimi kmetijskimi panogami, ki jih opredelijo države članice na podlagi objektivnih in nediskriminativnih meril; |
| --- | --- |

(ab)

dodelitev pravic do plačila kmetom, ki so začeli opravljati kmetijsko dejavnost po letu 2011 in se ukvarjajo s posebnimi kmetijskimi panogami, ki jih opredelijo države članice na podlagi objektivnih in nediskriminativnih meril;

| (ac) | povečanje vrednosti pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila do višine povprečnega nacionalnega ali regionalnega zneska na enoto pravice za kmete, ki se zaradi prehoda na shemo osnovnega plačila znajdejo v posebnih razmerah zaradi svojih pravic do plačil, določenih na podlagi preteklega obdobja, ki so jih imeli v okviru sheme enotnega plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 73/2009, ali povečanje vrednosti pravic do plačila za kmete, ki so imeli 31. decembra 2013 posebne pravice; |
| --- | --- |

(ac)

povečanje vrednosti pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila do višine povprečnega nacionalnega ali regionalnega zneska na enoto pravice za kmete, ki se zaradi prehoda na shemo osnovnega plačila znajdejo v posebnih razmerah zaradi svojih pravic do plačil, določenih na podlagi preteklega obdobja, ki so jih imeli v okviru sheme enotnega plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 73/2009, ali povečanje vrednosti pravic do plačila za kmete, ki so imeli 31. decembra 2013 posebne pravice;

| (ad) | dodelitev nadomestila kmetom na letni osnovi – ki se lahko zviša za dodatno plačilo za lastnike malih kmetij – za odpravo dodatka v višini 5 000 EUR na podlagi člena 7(1) Uredbe (ES) št. 73/2009; |
| --- | --- |

(ad)

dodelitev nadomestila kmetom na letni osnovi – ki se lahko zviša za dodatno plačilo za lastnike malih kmetij – za odpravo dodatka v višini 5 000 EUR na podlagi člena 7(1) Uredbe (ES) št. 73/2009;

| (b) | linearno povečanje vrednosti pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila na nacionalni ali regionalni ravni, če nacionalna rezerva v katerem koli letu presega 3 %, pod pogojem da ostanejo na voljo zadostni zneski za dodelitve na podlagi odstavka 4, točke (a) tega odstavka in odstavka 7. |
| --- | --- |

(b)

linearno povečanje vrednosti pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila na nacionalni ali regionalni ravni, če nacionalna rezerva v katerem koli letu presega 3 %, pod pogojem da ostanejo na voljo zadostni zneski za dodelitve na podlagi odstavka 4, točke (a) tega odstavka in odstavka 7.

| (b) | linearno povečanje vrednosti pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila na nacionalni ali regionalni ravni, če nacionalna rezerva v katerem koli letu presega 3 %, pod pogojem da ostanejo na voljo zadostni zneski za dodelitve na podlagi odstavka 4, točke (a) tega odstavka in odstavka 7.
  Kljub temu se lahko države članice pri povečanju zneska pravic do plačil iz te točke odločijo za uporabo metode, ki se razlikuje od linearne metode. |
| --- | --- |

(b)

linearno povečanje vrednosti pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila na nacionalni ali regionalni ravni, če nacionalna rezerva v katerem koli letu presega 3 %, pod pogojem da ostanejo na voljo zadostni zneski za dodelitve na podlagi odstavka 4, točke (a) tega odstavka in odstavka 7.
  Kljub temu se lahko države članice pri povečanju zneska pravic do plačil iz te točke odločijo za uporabo metode, ki se razlikuje od linearne metode.

6.   Države članice pri uporabi odstavkov 4 in 5(a) določijo vrednost pravic do plačila, dodeljenih kmetom, na podlagi nacionalne ali regionalne povprečne vrednosti pravic do plačila v letu dodelitve.

6.   Države članice pri uporabi odstavkov 4 in 5(a) določijo vrednost pravic do plačila, dodeljenih kmetom, na podlagi nacionalne ali regionalne povprečne vrednosti pravic do plačila v letu dodelitve.

7.   Kadar je kmet upravičen do pravic do plačila ali povečanja vrednosti obstoječih pravic na podlagi dokončne odločitve sodišča ali dokončnega upravnega akta pristojnega organa države članice, kmet prejme število in vrednost pravic do plačila, določenih v odločitvi ali upravnem aktu, na datum, ki ga določi država članica. Vendar ta datum ni poznejši od roka za predložitev vloge na podlagi sheme osnovnega plačila po datumu odločitve sodišča ali upravnega akta ob upoštevanju uporabe členov 25 in 26.

7.   Kadar je kmet upravičen do pravic do plačila ali povečanja vrednosti obstoječih pravic na podlagi dokončne odločitve sodišča ali dokončnega upravnega akta pristojnega organa države članice, kmet prejme število in vrednost pravic do plačila, določenih v odločitvi ali upravnem aktu, na datum, ki ga določi država članica. Vendar ta datum ni poznejši od roka za predložitev vloge na podlagi sheme osnovnega plačila po datumu odločitve sodišča ali upravnega akta ob upoštevanju uporabe členov 25 in 26.

Predlog spremembe 56

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Podpora na podlagi sheme osnovnega plačila se kmetom odobri ob uveljavljanju, in sicer z izjavo v skladu s členom 26(1) o pravici do plačila na upravičeni hektar v državi članici, kjer je bila dodeljena. Uveljavljene pravice do plačila dajejo pravico do letnega plačila zneskov, določenih v njih, brez poseganja v uporabo finančne discipline, postopnega zniževanja in omejevanja sredstev, linearnega znižanja v skladu s členom 7, členom 37(2) in členom 51(1) ter vseh znižanj in izključitev, ki se uvedejo v skladu z Uredbo (EU) št. [...] [HZU]. | 1.   Podpora na podlagi sheme osnovnega plačila se kmetom odobri ob uveljavljanju, in sicer z izjavo v skladu s členom 26(1) o pravici do plačila na upravičeni hektar v državi članici, kjer je bila dodeljena. Uveljavljene pravice do plačila dajejo pravico do letnega plačila zneskov, določenih v njih, brez poseganja v uporabo finančne discipline, postopnega zniževanja in omejevanja sredstev, linearnega znižanja v skladu s členom 7, členom 37(2) in členom 51(1) ter vseh znižanj in izključitev, ki se uvedejo v skladu z Uredbo (EU) št. [...] [HZU].
  Z odstopanjem od prvega stavka lahko države članice, ki v letu 2013 uporabljajo shemo enotnega plačila na površino, še naprej uporabljajo model za izvajanje sheme osnovnega plačila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Podpora na podlagi sheme osnovnega plačila se kmetom odobri ob uveljavljanju, in sicer z izjavo v skladu s členom 26(1) o pravici do plačila na upravičeni hektar v državi članici, kjer je bila dodeljena. Uveljavljene pravice do plačila dajejo pravico do letnega plačila zneskov, določenih v njih, brez poseganja v uporabo finančne discipline, postopnega zniževanja in omejevanja sredstev, linearnega znižanja v skladu s členom 7, členom 37(2) in členom 51(1) ter vseh znižanj in izključitev, ki se uvedejo v skladu z Uredbo (EU) št. [...] [HZU].

1.   Podpora na podlagi sheme osnovnega plačila se kmetom odobri ob uveljavljanju, in sicer z izjavo v skladu s členom 26(1) o pravici do plačila na upravičeni hektar v državi članici, kjer je bila dodeljena. Uveljavljene pravice do plačila dajejo pravico do letnega plačila zneskov, določenih v njih, brez poseganja v uporabo finančne discipline, postopnega zniževanja in omejevanja sredstev, linearnega znižanja v skladu s členom 7, členom 37(2) in členom 51(1) ter vseh znižanj in izključitev, ki se uvedejo v skladu z Uredbo (EU) št. [...] [HZU].
  Z odstopanjem od prvega stavka lahko države članice, ki v letu 2013 uporabljajo shemo enotnega plačila na površino, še naprej uporabljajo model za izvajanje sheme osnovnega plačila.

Predlog spremembe 57

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 2 – pododstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Za namene točke (a) prvega pododstavka lahko države članice na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril pri ugotavljanju velikosti upravičenih kmetijskih površin uporabijo koeficient znižanja za površine z nižjim potencialom donosa ali specifično pridelavo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Za namene točke (a) prvega pododstavka lahko države članice na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril pri ugotavljanju velikosti upravičenih kmetijskih površin uporabijo koeficient znižanja za površine z nižjim potencialom donosa ali specifično pridelavo.

Predlog spremembe 58

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Kadar se pravice do plačila prodajo brez zemljišča, se lahko država članica ob upoštevanju splošnih načel prava Unije odloči, da se del prodanih pravic do plačila vrne v nacionalno rezervo ali da se znesek na enoto teh pravic zniža v korist nacionalne rezerve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2 a.
     
  Kadar se pravice do plačila prodajo brez zemljišča, se lahko država članica ob upoštevanju splošnih načel prava Unije odloči, da se del prodanih pravic do plačila vrne v nacionalno rezervo ali da se znesek na enoto teh pravic zniža v korist nacionalne rezerve.

Predlog spremembe 59

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (e) | merili, ki jih države članice uporabljajo pri dodelitvi pravic do plačila kmetom, ki niso uveljavljali pravic v 
  letu
  2011 ali niso zaprosili za podporo v okviru sheme enotnega plačila na površino v 
  letu
  2011, kakor je določeno v členu 21(2), in pri dodelitvi pravic do plačila v primeru uporabe pogodbenih pogojev iz člena 21(3); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(e)

merili, ki jih države članice uporabljajo pri dodelitvi pravic do plačila kmetom, ki niso uveljavljali pravic v 
  letu
  2011 ali niso zaprosili za podporo v okviru sheme enotnega plačila na površino v 
  letu
  2011, kakor je določeno v členu 21(2), in pri dodelitvi pravic do plačila v primeru uporabe pogodbenih pogojev iz člena 21(3);

| (e) | merili, ki jih države članice uporabljajo pri dodelitvi pravic do plačila kmetom, ki niso uveljavljali pravic v 
  katerem koli od let 2009, 2010 ali
  2011 ali niso zaprosili za podporo v okviru sheme enotnega plačila na površino v 
  katerem koli od let 2009, 2010 ali
  2011, kakor je določeno v členu 21(2), in pri dodelitvi pravic do plačila v primeru uporabe pogodbenih pogojev iz člena 21(3)
  , z izjemo novih kmetov in mladih kmetov
  ; |
| --- | --- |

(e)

merili, ki jih države članice uporabljajo pri dodelitvi pravic do plačila kmetom, ki niso uveljavljali pravic v 
  katerem koli od let 2009, 2010 ali
  2011 ali niso zaprosili za podporo v okviru sheme enotnega plačila na površino v 
  katerem koli od let 2009, 2010 ali
  2011, kakor je določeno v členu 21(2), in pri dodelitvi pravic do plačila v primeru uporabe pogodbenih pogojev iz člena 21(3)
  , z izjemo novih kmetov in mladih kmetov
  ;

Predlog spremembe 60

Predlog uredbe

Člen 28 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (g) | pravili o 
  prijavi in uveljavljanju
  pravic do plačila; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(g)

pravili o 
  prijavi in uveljavljanju
  pravic do plačila;

| (g) | pravili o 
  vsebini prijave in zahtevami za aktiviranje
  pravic do plačila; |
| --- | --- |

(g)

pravili o 
  vsebini prijave in zahtevami za aktiviranje
  pravic do plačila;

Predlog spremembe 61

Predlog uredbe

Poglavje 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | |
| | Člen 28a |
| | Splošna pravila |
| | 1.
     
  Države članice se lahko odločijo odobriti dodatno letno plačilo kmetom, ki so upravičeni do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila iz poglavja 1. |
| | 2.
     
  Države članice določijo število prvih hektarjev, upravičenih do podpore iz te določbe, ki ustrezajo številu pravic, ki jih kmetje uveljavljajo v skladu s členom 26(1), do zgornje meje v višini 50 hektarjev. |
| | 3.
     
  Države članice za financiranje podpore iz te določbe uporabijo znesek v višini največ 30 % svoje letne nacionalne zgornje meje, določene v Prilogi II. |
| | 4.
     
  Države članice vsako leto izračunajo višino dopolnilnega plačila za prve hektarje, tako da znesek iz odstavka 3 delijo s skupnim številom hektarjev, upravičenih do takšnega plačila. |
| | 5.
     
  Države članice zagotovijo, da se kmetom, za katere se izkaže, da so po dnevu objave predloga Komisije za to uredbo umetno ustvarjali pogoje, da bi lahko koristili plačila iz tega člena, ne izvršijo nobena izplačila. |
| | 6.
     
  Države članice Komisijo do 1. avgusta 2013 uradno obvestijo o svojih odločitvah iz odstavkov 1, 2 in 3. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 28a

Splošna pravila

1.
     
  Države članice se lahko odločijo odobriti dodatno letno plačilo kmetom, ki so upravičeni do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila iz poglavja 1.

2.
     
  Države članice določijo število prvih hektarjev, upravičenih do podpore iz te določbe, ki ustrezajo številu pravic, ki jih kmetje uveljavljajo v skladu s členom 26(1), do zgornje meje v višini 50 hektarjev.

3.
     
  Države članice za financiranje podpore iz te določbe uporabijo znesek v višini največ 30 % svoje letne nacionalne zgornje meje, določene v Prilogi II.

4.
     
  Države članice vsako leto izračunajo višino dopolnilnega plačila za prve hektarje, tako da znesek iz odstavka 3 delijo s skupnim številom hektarjev, upravičenih do takšnega plačila.

5.
     
  Države članice zagotovijo, da se kmetom, za katere se izkaže, da so po dnevu objave predloga Komisije za to uredbo umetno ustvarjali pogoje, da bi lahko koristili plačila iz tega člena, ne izvršijo nobena izplačila.

6.
     
  Države članice Komisijo do 1. avgusta 2013 uradno obvestijo o svojih odločitvah iz odstavkov 1, 2 in 3.

Predlog spremembe 63

Predlog uredbe

Člen 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 30 | Člen 30 |
| Raznolikost pridelkov | Raznolikost pridelkov |
| 1.   Kadar orna zemlja kmeta pokriva več kot
  3 hektare in se v celoti ne uporablja za pridelavo trave (posejane ali naravne), ni v celoti dana v praho ali se velik del leta v celoti na njej ne prideluje pridelek pod vodo
  , se na orni zemlji pridelujejo vsaj trije različni pridelki.
  Vendar noben od treh pridelkov ne pokriva manj kot 5 %
  orne zemlje
  in glavni pridelek ne presega 70 %
  orne zemlje. | 1.   
  Če orna zemlja kmeta pokriva od 10 do 30 hektarov, se na njej pridelujeta vsaj dva različna pridelka. Vendar noben od teh pridelkov ne pokriva več kot 80 % orne zemlje. |
| | Če orna zemlja kmeta pokriva več kot
  30 hektarov
  , se na njej pridelujejo vsaj trije različni pridelki
  , kar pa ne velja za gospodarstva, ki ležijo severno od 62. vzporednika
  .
  Glavni pridelek ne presega 75 %
  orne zemlje
  , glavna pridelka skupaj pa ne pokrivata več kot 95 %
  orne zemlje. |
| 2.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o določitvi „pridelka“ in pravil v zvezi z uporabo natančnega izračuna deležev različnih pridelkov. | 2.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o določitvi „pridelka“ in pravil v zvezi z uporabo natančnega izračuna deležev različnih pridelkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 30

Člen 30

Raznolikost pridelkov

Raznolikost pridelkov

1.   Kadar orna zemlja kmeta pokriva več kot
  3 hektare in se v celoti ne uporablja za pridelavo trave (posejane ali naravne), ni v celoti dana v praho ali se velik del leta v celoti na njej ne prideluje pridelek pod vodo
  , se na orni zemlji pridelujejo vsaj trije različni pridelki.
  Vendar noben od treh pridelkov ne pokriva manj kot 5 %
  orne zemlje
  in glavni pridelek ne presega 70 %
  orne zemlje.

1.   
  Če orna zemlja kmeta pokriva od 10 do 30 hektarov, se na njej pridelujeta vsaj dva različna pridelka. Vendar noben od teh pridelkov ne pokriva več kot 80 % orne zemlje.

Če orna zemlja kmeta pokriva več kot
  30 hektarov
  , se na njej pridelujejo vsaj trije različni pridelki
  , kar pa ne velja za gospodarstva, ki ležijo severno od 62. vzporednika
  .
  Glavni pridelek ne presega 75 %
  orne zemlje
  , glavna pridelka skupaj pa ne pokrivata več kot 95 %
  orne zemlje.

2.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o določitvi „pridelka“ in pravil v zvezi z uporabo natančnega izračuna deležev različnih pridelkov.

2.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o določitvi „pridelka“ in pravil v zvezi z uporabo natančnega izračuna deležev različnih pridelkov.

Predlog spremembe 64

Predlog uredbe

Člen 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 31 | Člen 31 |
| Trajno travinje | Trajno travinje
  in trajni pašniki |
| 1.   
  Kmetje na površinah svojih kmetijskih gospodarstev, prijavljenih
  kot trajno travinje v vlogi, predloženi v skladu s členom 74(1) Uredbe (EU) št. XXX (HZ) za leto zahtevka 2014 (v nadaljnjem besedilu: „referenčne površine pod trajnim travinjem“)
  , ohranjajo trajno travinje
  . | 1.   
  Države članice zagotovijo, da se ohrani razmerje med zemljišči pod trajnim travinjem ter trajnimi pašniki in med skupno kmetijsko površino. Države članice lahko to obveznost izvajajo na nacionalni, regionalni ali podregionalni ravni. |
| | Za namene prvega pododstavka zemljišča pod trajnim travinjem in trajnimi pašniki ustrezajo površinam kmetijskih gospodarstev, prijavljenim
  kot trajno travinje in trajni pašniki v vlogi, predloženi v skladu s členom 74(1) Uredbe (EU) št. XXX (HZ) za leto zahtevka 2014 (v nadaljnjem besedilu: „referenčne površine pod trajnim travinjem
  in trajnimi pašniki
  “). |
| Referenčne površine pod trajnim travinjem se povečajo, če je kmet obvezan, da površine v letu 2014 in/ali 2015 ponovno spremeni v trajno travinje, kot je določeno v členu 93 Uredbe (EU) No [...] HZU. | Referenčne površine pod trajnim travinjem
  in trajnimi pašniki
  se povečajo, če je kmet obvezan, da površine v letu 2014 in/ali 2015 ponovno spremeni v trajno travinje, kot je določeno v členu 93 Uredbe (EU) št. [...] HZU. |
| 2.   
  Kmetom se dovoli, da spremenijo
  največ 5 %
  svojih
  referenčnih površin pod trajnim travinjem. Ta
  zgornja meja
  se
  ne uporablja v primeru višje sile ali izjemnih okoliščin. | 2.   
  Sprememba
  največ 5 % referenčnih površin pod trajnim travinjem
  in trajnimi pašniki je dovoljena, razen za z ogljikom bogate prsti, mokrišča in polnaravno travinje in pašnike
  . Ta
  odstotni delež
  se
  v izjemnih okoliščinah lahko poveča na 7 %. |
| 3.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o določitvi pravil v zvezi s povečanjem referenčnih površin pod trajnim travinjem v skladu
  z drugim
  pododstavkom odstavka 1, obnovo trajnega travinja, ponovno spremembo kmetijske površine v trajno travinje v primeru, da se dovoljeno zmanjšanje iz odstavka 2 preseže, ter spremembo referenčnih površin pod trajnim travinjem v primeru prenosa zemljišč. | 3.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o določitvi pravil v zvezi s povečanjem referenčnih površin pod trajnim travinjem
  in trajnimi pašniki
  v skladu
  s tretjim
  pododstavkom odstavka 1, obnovo trajnega travinja in trajnih pašnikov, ponovno spremembo kmetijske površine v trajno travinje
  in trajne pašnike
  v primeru, da se dovoljeno zmanjšanje iz odstavka 2 preseže
  – v primeru izjemnih razmer iz odstavka 2 –
  , ter spremembo referenčnih površin pod trajnim travinjem
  in trajnimi pašniki
  v primeru prenosa zemljišč. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 31

Člen 31

Trajno travinje

Trajno travinje
  in trajni pašniki

1.   
  Kmetje na površinah svojih kmetijskih gospodarstev, prijavljenih
  kot trajno travinje v vlogi, predloženi v skladu s členom 74(1) Uredbe (EU) št. XXX (HZ) za leto zahtevka 2014 (v nadaljnjem besedilu: „referenčne površine pod trajnim travinjem“)
  , ohranjajo trajno travinje
  .

1.   
  Države članice zagotovijo, da se ohrani razmerje med zemljišči pod trajnim travinjem ter trajnimi pašniki in med skupno kmetijsko površino. Države članice lahko to obveznost izvajajo na nacionalni, regionalni ali podregionalni ravni.

Za namene prvega pododstavka zemljišča pod trajnim travinjem in trajnimi pašniki ustrezajo površinam kmetijskih gospodarstev, prijavljenim
  kot trajno travinje in trajni pašniki v vlogi, predloženi v skladu s členom 74(1) Uredbe (EU) št. XXX (HZ) za leto zahtevka 2014 (v nadaljnjem besedilu: „referenčne površine pod trajnim travinjem
  in trajnimi pašniki
  “).

Referenčne površine pod trajnim travinjem se povečajo, če je kmet obvezan, da površine v letu 2014 in/ali 2015 ponovno spremeni v trajno travinje, kot je določeno v členu 93 Uredbe (EU) No [...] HZU.

Referenčne površine pod trajnim travinjem
  in trajnimi pašniki
  se povečajo, če je kmet obvezan, da površine v letu 2014 in/ali 2015 ponovno spremeni v trajno travinje, kot je določeno v členu 93 Uredbe (EU) št. [...] HZU.

2.   
  Kmetom se dovoli, da spremenijo
  največ 5 %
  svojih
  referenčnih površin pod trajnim travinjem. Ta
  zgornja meja
  se
  ne uporablja v primeru višje sile ali izjemnih okoliščin.

2.   
  Sprememba
  največ 5 % referenčnih površin pod trajnim travinjem
  in trajnimi pašniki je dovoljena, razen za z ogljikom bogate prsti, mokrišča in polnaravno travinje in pašnike
  . Ta
  odstotni delež
  se
  v izjemnih okoliščinah lahko poveča na 7 %.

3.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o določitvi pravil v zvezi s povečanjem referenčnih površin pod trajnim travinjem v skladu
  z drugim
  pododstavkom odstavka 1, obnovo trajnega travinja, ponovno spremembo kmetijske površine v trajno travinje v primeru, da se dovoljeno zmanjšanje iz odstavka 2 preseže, ter spremembo referenčnih površin pod trajnim travinjem v primeru prenosa zemljišč.

3.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o določitvi pravil v zvezi s povečanjem referenčnih površin pod trajnim travinjem
  in trajnimi pašniki
  v skladu
  s tretjim
  pododstavkom odstavka 1, obnovo trajnega travinja in trajnih pašnikov, ponovno spremembo kmetijske površine v trajno travinje
  in trajne pašnike
  v primeru, da se dovoljeno zmanjšanje iz odstavka 2 preseže
  – v primeru izjemnih razmer iz odstavka 2 –
  , ter spremembo referenčnih površin pod trajnim travinjem
  in trajnimi pašniki
  v primeru prenosa zemljišč.

Predlog spremembe 65

Predlog uredbe

Člen 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 32 | Člen 32 |
| Površina z ekološkim pomenom | Površina z ekološkim pomenom |
| 1.   Kmetje zagotovijo, da najmanj
  7 %
  njihovih upravičenih hektarjev iz člena 25(2), razen površin pod trajnim travinjem, obsega površine z ekološkim pomenom, npr. zemljišča v prahi, terase, krajinske značilnosti,
  zaščitne pasove
  in
  pogozdene površine
  , kot je navedeno v členu 25(2)(b)(ii). | 1.   
  Če orna zemlja obsega več kot 10 hektarjev,
  kmetje zagotovijo, da
  v prvem letu izvajanja te uredbe
  najmanj
  3 %
  njihovih upravičenih hektarjev iz člena 25(2), razen površin pod trajnim travinjem
  , trajnimi pašniki in trajnimi nasadi
  , obsega površine z ekološkim pomenom, npr. zemljišča v prahi, terase in krajinske značilnosti
  , vključno z živimi mejami, jarki, kamnitimi zidovi, drevesi na polju, ribniki, zemljišči s posevki, ki povečujejo vsebnost dušika, zaščitnimi pasovi
  in
  pogozdenimi površinami
  , kot je navedeno v členu 25(2)(b)(ii).
  Kmetje lahko ta ukrep uporabljajo za svoje celotno kmetijsko gospodarstvo. |
| | Kmetje lahko površino z ekološkim pomenom uporabljajo za pridelavo brez uporabe pesticidov ali gnojil. |
| | S 1. januarjem 2016 se delež, naveden v prvem pododstavku, poveča na 5 %. |
| | 1a.
     
  Komisija pred 31. marcem 2017 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži ocenjevalno poročilo o ukrepih iz odstavka 1 ter mu priloži potrebne zakonodajne predloge za povečanje odstotnega deleža, navedenega v odstavku 1, do največ 7 % v letu 2018 in v naslednjih letih, kadar je to primerno, pri čemer upošteva vpliv na okolje in kmetijsko proizvodnjo. |
| | 1b.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko države članice odločijo, da s 1. januarjem 2016 do 3 odstotne točke površin z ekološkim pomenom izvajajo na regionalni ravni, da bi pridobile sosednje površine z ekološkim pomenom. |
| | 1c.
     
  Kmetje lahko kmetijsko površino visoke naravne vrednosti, ki je zaradi komasacije ali podobnih postopkov postala javna lastnina, spet zakupijo od lokalnih organov in jo označijo kot površino z ekološkim pomenom, če izpolnjuje merila iz odstavka 1. |
| | 1d.
     
  Površine ekološkega pomena se lahko ponderirajo na podlagi njihovega ekološkega pomena. Komisija odobri nabor korekcijskih količnikov, ki jih predložijo države članice, pri čemer upošteva merila o enakovredni okoljski in podnebni učinkovitosti. |
| 2.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov,
  da bi
  natančneje
  opredelila
  vrste površin z ekološkim pomenom iz odstavka 1 tega člena ter
  dodala
  in
  opredelila
  druge vrste površin z ekološkim pomenom, ki se lahko upoštevajo pri
  odstotku
  iz
  navedenega
  odstavka. | 2.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov,
  s katerimi
  natančneje
  opredeli
  vrste površin z ekološkim pomenom iz odstavka 1 tega člena
  , vzpostavi okvir korekcijskih koeficientov za izračun hektarjev, ki obsegajo različne vrste površin z ekološkim pomenom iz odstavka 1c tega člena, na ravni celotne EU, doda
  in
  opredeli
  druge vrste površin z ekološkim pomenom, ki se lahko upoštevajo pri
  ocenjevanju odstotnega deleža
  iz odstavka
  1 tega člena in opredelitvi regionalne ravni iz odstavka 1b tega člena
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 32

Člen 32

Površina z ekološkim pomenom

Površina z ekološkim pomenom

1.   Kmetje zagotovijo, da najmanj
  7 %
  njihovih upravičenih hektarjev iz člena 25(2), razen površin pod trajnim travinjem, obsega površine z ekološkim pomenom, npr. zemljišča v prahi, terase, krajinske značilnosti,
  zaščitne pasove
  in
  pogozdene površine
  , kot je navedeno v členu 25(2)(b)(ii).

1.   
  Če orna zemlja obsega več kot 10 hektarjev,
  kmetje zagotovijo, da
  v prvem letu izvajanja te uredbe
  najmanj
  3 %
  njihovih upravičenih hektarjev iz člena 25(2), razen površin pod trajnim travinjem
  , trajnimi pašniki in trajnimi nasadi
  , obsega površine z ekološkim pomenom, npr. zemljišča v prahi, terase in krajinske značilnosti
  , vključno z živimi mejami, jarki, kamnitimi zidovi, drevesi na polju, ribniki, zemljišči s posevki, ki povečujejo vsebnost dušika, zaščitnimi pasovi
  in
  pogozdenimi površinami
  , kot je navedeno v členu 25(2)(b)(ii).
  Kmetje lahko ta ukrep uporabljajo za svoje celotno kmetijsko gospodarstvo.

Kmetje lahko površino z ekološkim pomenom uporabljajo za pridelavo brez uporabe pesticidov ali gnojil.

S 1. januarjem 2016 se delež, naveden v prvem pododstavku, poveča na 5 %.

1a.
     
  Komisija pred 31. marcem 2017 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži ocenjevalno poročilo o ukrepih iz odstavka 1 ter mu priloži potrebne zakonodajne predloge za povečanje odstotnega deleža, navedenega v odstavku 1, do največ 7 % v letu 2018 in v naslednjih letih, kadar je to primerno, pri čemer upošteva vpliv na okolje in kmetijsko proizvodnjo.

1b.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko države članice odločijo, da s 1. januarjem 2016 do 3 odstotne točke površin z ekološkim pomenom izvajajo na regionalni ravni, da bi pridobile sosednje površine z ekološkim pomenom.

1c.
     
  Kmetje lahko kmetijsko površino visoke naravne vrednosti, ki je zaradi komasacije ali podobnih postopkov postala javna lastnina, spet zakupijo od lokalnih organov in jo označijo kot površino z ekološkim pomenom, če izpolnjuje merila iz odstavka 1.

1d.
     
  Površine ekološkega pomena se lahko ponderirajo na podlagi njihovega ekološkega pomena. Komisija odobri nabor korekcijskih količnikov, ki jih predložijo države članice, pri čemer upošteva merila o enakovredni okoljski in podnebni učinkovitosti.

2.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov,
  da bi
  natančneje
  opredelila
  vrste površin z ekološkim pomenom iz odstavka 1 tega člena ter
  dodala
  in
  opredelila
  druge vrste površin z ekološkim pomenom, ki se lahko upoštevajo pri
  odstotku
  iz
  navedenega
  odstavka.

2.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov,
  s katerimi
  natančneje
  opredeli
  vrste površin z ekološkim pomenom iz odstavka 1 tega člena
  , vzpostavi okvir korekcijskih koeficientov za izračun hektarjev, ki obsegajo različne vrste površin z ekološkim pomenom iz odstavka 1c tega člena, na ravni celotne EU, doda
  in
  opredeli
  druge vrste površin z ekološkim pomenom, ki se lahko upoštevajo pri
  ocenjevanju odstotnega deleža
  iz odstavka
  1 tega člena in opredelitvi regionalne ravni iz odstavka 1b tega člena
  .

Predlog spremembe 66

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 4.   Plačilo na hektar iz odstavka 1 se izračuna tako, da se znesek, ki izhaja iz uporabe člena 35, deli s številom upravičenih hektarjev, prijavljenih v skladu s členom 26(1),
  na površinah,
  za katere so se države članice odločile, da jim bodo odobrile plačilo v skladu z odstavkom 2 tega člena. | 4.   Plačilo na hektar iz odstavka 1 se izračuna tako, da se znesek, ki izhaja iz uporabe člena 35, deli s številom upravičenih hektarjev, prijavljenih v skladu s členom 26(1), za katere so se države članice odločile, da jim bodo odobrile plačilo v skladu z odstavkom 2 tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

4.   Plačilo na hektar iz odstavka 1 se izračuna tako, da se znesek, ki izhaja iz uporabe člena 35, deli s številom upravičenih hektarjev, prijavljenih v skladu s členom 26(1),
  na površinah,
  za katere so se države članice odločile, da jim bodo odobrile plačilo v skladu z odstavkom 2 tega člena.

4.   Plačilo na hektar iz odstavka 1 se izračuna tako, da se znesek, ki izhaja iz uporabe člena 35, deli s številom upravičenih hektarjev, prijavljenih v skladu s členom 26(1), za katere so se države članice odločile, da jim bodo odobrile plačilo v skladu z odstavkom 2 tega člena.

Predlog spremembe 67

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 4 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Države članice lahko spreminjajo plačilo na hektar po objektivnih in nediskriminatornih merilih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Države članice lahko spreminjajo plačilo na hektar po objektivnih in nediskriminatornih merilih.

Predlog spremembe 68

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 4 – pododstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Pri uporabi prvega pododstavka smejo države članice določiti najmanjše število hektarjev na kmetijo, ki se upoštevajo pri plačilu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Pri uporabi prvega pododstavka smejo države članice določiti najmanjše število hektarjev na kmetijo, ki se upoštevajo pri plačilu.

Predlog spremembe 69

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Komisija vsako leto glede na odstotek nacionalne zgornje meje, ki ga države članice porabijo v skladu z odstavkom 1,
  z izvedbenimi akti
  določi ustrezno zgornjo mejo za navedeno plačilo.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 56(2). | 2.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo, da sprejeme delegirane akte v skladu s členom 55, s katerimi
  vsako leto glede na odstotni delež nacionalne zgornje meje, ki ga države članice porabijo v skladu z odstavkom 1, določi ustrezno zgornjo mejo za navedeno plačilo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Komisija vsako leto glede na odstotek nacionalne zgornje meje, ki ga države članice porabijo v skladu z odstavkom 1,
  z izvedbenimi akti
  določi ustrezno zgornjo mejo za navedeno plačilo.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 56(2).

2.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo, da sprejeme delegirane akte v skladu s členom 55, s katerimi
  vsako leto glede na odstotni delež nacionalne zgornje meje, ki ga države članice porabijo v skladu z odstavkom 1, določi ustrezno zgornjo mejo za navedeno plačilo.

Predlog spremembe 70

Predlog uredbe

Člen 36

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 36 | Člen 36 |
| Splošna pravila | Splošna pravila |
| 1.   Države članice odobrijo letno plačilo mladim kmetom, ki so upravičeni do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila iz poglavja 1. | 1.   Države članice
  v skladu s pogoji iz tega poglavja
  odobrijo letno plačilo mladim kmetom, ki so upravičeni do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila iz poglavja 1. |
| 2.   V tem poglavju „mladi kmetje“ pomenijo: | 2.   V tem poglavju „mladi kmetje“ pomenijo: |
| (a) | fizične osebe, ki prvič ustanavljajo kmetijsko gospodarstvo kot vodje gospodarstva ali so ga že ustanovile v petih letih pred prvo predložitvijo vloge za sodelovanje v shemi enotnega plačila iz člena 73(1) Uredbe (EU) št. [...] in |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 36

Člen 36

Splošna pravila

Splošna pravila

1.   Države članice odobrijo letno plačilo mladim kmetom, ki so upravičeni do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila iz poglavja 1.

1.   Države članice
  v skladu s pogoji iz tega poglavja
  odobrijo letno plačilo mladim kmetom, ki so upravičeni do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila iz poglavja 1.

2.   V tem poglavju „mladi kmetje“ pomenijo:

2.   V tem poglavju „mladi kmetje“ pomenijo:

(a)

fizične osebe, ki prvič ustanavljajo kmetijsko gospodarstvo kot vodje gospodarstva ali so ga že ustanovile v petih letih pred prvo predložitvijo vloge za sodelovanje v shemi enotnega plačila iz člena 73(1) Uredbe (EU) št. [...] in

| (a) | fizične osebe, ki prvič ustanavljajo kmetijsko gospodarstvo kot vodje gospodarstva ali so ga že ustanovile v petih letih pred prvo predložitvijo vloge za sodelovanje v shemi enotnega plačila iz člena 73(1) Uredbe (EU) št. [...] in |
| --- | --- |

(a)

fizične osebe, ki prvič ustanavljajo kmetijsko gospodarstvo kot vodje gospodarstva ali so ga že ustanovile v petih letih pred prvo predložitvijo vloge za sodelovanje v shemi enotnega plačila iz člena 73(1) Uredbe (EU) št. [...] in

| (b) | ki so mlajše od 40 let ob predložitvi vloge iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

ki so mlajše od 40 let ob predložitvi vloge iz točke (a).

| (b) | ki so ob predložitvi vloge iz točke (a) mlajše od 40 let. |
| --- | --- |

(b)

ki so ob predložitvi vloge iz točke (a) mlajše od 40 let.

| (ba) | Države članice lahko določijo dodatna objektivna in nediskriminatorna merila, ki jih morajo mladi kmetje izpolnjevati, zlasti kar zadeva ustrezne veščine, izkušnje in/ali zahtevano usposabljanje. |
| --- | --- |

(ba)

Države članice lahko določijo dodatna objektivna in nediskriminatorna merila, ki jih morajo mladi kmetje izpolnjevati, zlasti kar zadeva ustrezne veščine, izkušnje in/ali zahtevano usposabljanje.

3.   Brez poseganja v uporabo finančne discipline, postopnega zniževanja in omejevanja sredstev, linearnega znižanja iz člena 7 ter vseh znižanj in izključitev, uvedenih v skladu s členom 65 Uredbe (EU) št. [...] [HZU], se plačilo iz odstavka 1 odobri vsako leto, ko kmet uveljavlja pravice do plačila.

3.   Brez poseganja v uporabo finančne discipline, postopnega zniževanja in omejevanja sredstev, linearnega znižanja iz člena 7 ter vseh znižanj in izključitev, uvedenih v skladu s členom 65 Uredbe (EU) št. [...] [HZU], se plačilo iz odstavka 1 odobri vsako leto, ko kmet uveljavlja pravice do plačila.

4.   Plačilo iz odstavka 1 se odobri posameznemu kmetu za največ pet let. To obdobje se zmanjša za število let, ki so pretekla med ustanovitvijo in prvo predložitvijo vloge iz točke (a) odstavka 2.

4.   Plačilo iz odstavka 1 se odobri posameznemu kmetu za največ pet let. To obdobje se zmanjša za število let, ki so pretekla med ustanovitvijo in prvo predložitvijo vloge iz točke (a) odstavka 2.

5.   Države članice vsako leto izračunajo znesek plačila iz odstavka 1 tako, da pomnožijo število, ki ustreza 25 % povprečne vrednosti pravic do plačila
  , ki jih ima kmet,
  s številom pravic, ki jih je uveljavil v skladu s členom 26(1).

5.   Države članice vsako leto izračunajo znesek plačila iz odstavka 1 tako, da pomnožijo število, ki ustreza 25 % povprečne vrednosti pravic do plačila
  v zadevni državi članici ali regiji
  s številom pravic, ki jih je kmet uveljavil v skladu s členom 26(1).

Države članice od uporabi prvega pododstavka
  upoštevajo naslednje najvišje vrednosti števila uveljavljenih pravic do plačila, ki jih je treba upoštevati:

Države članice od uporabi prvega pododstavka
  določijo mejo, ki lahko znaša največ 100 hektarjev.

| (a) | v državah članicah, kjer je povprečna velikost kmetijskih gospodarstev iz Priloge VI manjša ali enaka 25 hektarom, je najvišje število 25; |
| --- | --- |

(a)

v državah članicah, kjer je povprečna velikost kmetijskih gospodarstev iz Priloge VI manjša ali enaka 25 hektarom, je najvišje število 25;

| (b) | v državah članicah, kjer je povprečna velikost kmetijskih gospodarstev iz Priloge VI višja od 25 hektarjev, najvišje število ni manjše od 25 in večje od povprečne velikosti. |
| --- | --- |

(b)

v državah članicah, kjer je povprečna velikost kmetijskih gospodarstev iz Priloge VI višja od 25 hektarjev, najvišje število ni manjše od 25 in večje od povprečne velikosti.

6.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o pogojih, pod katerimi se pravna oseba lahko šteje za upravičeno do plačila iz odstavka 1, zlasti za uporabo starostne meje iz odstavka 2(b) za eno ali več fizičnih oseb, ki sodeluje pri pravni osebi.

6.   Komisija je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o pogojih, pod katerimi se pravna oseba lahko šteje za upravičeno do plačila iz odstavka 1, zlasti za uporabo starostne meje iz odstavka 2(b) za eno ali več fizičnih oseb, ki sodeluje pri pravni osebi.

Predlog spremembe 71

Predlog uredbe

Člen 37

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 37 | Člen 37 |
| Finančne določbe | Finančne določbe |
| 1.   Države članice za financiranje plačila iz člena 36 porabijo
  odstotek
  letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II
  , ki ni višji od 2 %
  .
  Komisijo do 1. avgusta 2013 uradno obvestijo o odstotku, za katerega ocenjujejo, da je potreben za financiranje plačila. | 1.   Države članice za financiranje plačila iz člena 36 porabijo
  2 %
  letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II. |
| | Če je odstotni delež, za katerega države članice ocenjujejo, da je potreben za financiranje plačila iz člena 36, nižji od 2 %, lahko države članice preostanek zadevnih zneskov dodelijo za linearno povečanje vrednosti pravic do plačila iz nacionalne rezerve, pri čemer prednostno obravnavajo mlade kmete in nove kmete v skladu s členom 23(4). |
| | Države članice lahko odločijo, da z odstopanjem od prvega pododstavka zvišajo odstotni delež iz tega pododstavka, da bi dale prednost določenim upravičencem na nacionalni ravni, ki so izbrani na podlagi objektivnih in nediskriminativnih meril. O tej odločitvi obvestijo Komisijo pred 1. avgustom 2013. |
| Države članice lahko do 1. avgusta 2016 svojo oceno odstotka spremenijo z učinkom od 1. januarja 2017. O spremenjenem odstotku uradno obvestijo Komisijo do 1. avgusta 2016. | Države članice lahko do 1. avgusta 2016 svojo oceno odstotnega deleža

  , potrebnega za financiranje plačila iz člena 36,
  spremenijo z učinkom od 1. januarja 2017. O spremenjenem odstotnem deležu uradno obvestijo Komisijo do 1. avgusta 2016. |
| 2.   Kadar skupni znesek plačila, ki ga zaprosi država članica, v določenem letu presega zgornjo mejo, določeno v skladu z odstavkom 4, in kadar je ta zgornja meja nižja od 2 % letne nacionalne zgornje meje, določene v Prilogi II, države članice brez poseganja v najvišjo dovoljeno vrednost 2 %, določeno v odstavku 1, uporabijo linearno znižanje za vsa plačila, ki se odobrijo vsem kmetom v skladu s členom 25. | 2.   Kadar skupni znesek plačila, ki ga zaprosi država članica, v določenem letu presega zgornjo mejo, določeno v skladu z odstavkom 4, in kadar je ta zgornja meja nižja od 2 % letne nacionalne zgornje meje, določene v Prilogi II, države članice brez poseganja v najvišjo dovoljeno vrednost 2 %, določeno v odstavku 1, uporabijo linearno znižanje za vsa plačila, ki se odobrijo vsem kmetom v skladu s členom 25. |
| 3.   Kadar skupni znesek plačila, ki ga zaprosi država članica, v določenem letu presega zgornjo mejo, določeno v skladu z odstavkom 4, in kadar ta zgornja meja znaša 2 % letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II, države članice uporabijo linearno znižanje za zneske, ki se izplačajo v skladu s členom 36, da bi skupni znesek uskladile z navedeno zgornjo mejo. | 3.   Kadar skupni znesek plačila, ki ga zaprosi država članica, v določenem letu presega zgornjo mejo, določeno v skladu z odstavkom 4, in kadar ta zgornja meja znaša 2 % letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II, države članice uporabijo linearno znižanje za zneske, ki se izplačajo v skladu s členom 36, da bi skupni znesek uskladile z navedeno zgornjo mejo. |
| 4.   Komisija vsako leto na podlagi ocene odstotka, o kateri jo države članice uradno obvestijo v skladu z odstavkom 1, z izvedbenimi akti določi ustrezno zgornjo mejo za plačilo iz člena 36. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 56(2). | 4.   Komisija vsako leto na podlagi ocene odstotnega deleža, o kateri jo države članice uradno obvestijo v skladu z odstavkom 1, z izvedbenimi akti določi ustrezno zgornjo mejo za plačilo iz člena 36. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 56(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 37

Člen 37

Finančne določbe

Finančne določbe

1.   Države članice za financiranje plačila iz člena 36 porabijo
  odstotek
  letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II
  , ki ni višji od 2 %
  .
  Komisijo do 1. avgusta 2013 uradno obvestijo o odstotku, za katerega ocenjujejo, da je potreben za financiranje plačila.

1.   Države članice za financiranje plačila iz člena 36 porabijo
  2 %
  letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II.

Če je odstotni delež, za katerega države članice ocenjujejo, da je potreben za financiranje plačila iz člena 36, nižji od 2 %, lahko države članice preostanek zadevnih zneskov dodelijo za linearno povečanje vrednosti pravic do plačila iz nacionalne rezerve, pri čemer prednostno obravnavajo mlade kmete in nove kmete v skladu s členom 23(4).

Države članice lahko odločijo, da z odstopanjem od prvega pododstavka zvišajo odstotni delež iz tega pododstavka, da bi dale prednost določenim upravičencem na nacionalni ravni, ki so izbrani na podlagi objektivnih in nediskriminativnih meril. O tej odločitvi obvestijo Komisijo pred 1. avgustom 2013.

Države članice lahko do 1. avgusta 2016 svojo oceno odstotka spremenijo z učinkom od 1. januarja 2017. O spremenjenem odstotku uradno obvestijo Komisijo do 1. avgusta 2016.

Države članice lahko do 1. avgusta 2016 svojo oceno odstotnega deleža

  , potrebnega za financiranje plačila iz člena 36,
  spremenijo z učinkom od 1. januarja 2017. O spremenjenem odstotnem deležu uradno obvestijo Komisijo do 1. avgusta 2016.

2.   Kadar skupni znesek plačila, ki ga zaprosi država članica, v določenem letu presega zgornjo mejo, določeno v skladu z odstavkom 4, in kadar je ta zgornja meja nižja od 2 % letne nacionalne zgornje meje, določene v Prilogi II, države članice brez poseganja v najvišjo dovoljeno vrednost 2 %, določeno v odstavku 1, uporabijo linearno znižanje za vsa plačila, ki se odobrijo vsem kmetom v skladu s členom 25.

2.   Kadar skupni znesek plačila, ki ga zaprosi država članica, v določenem letu presega zgornjo mejo, določeno v skladu z odstavkom 4, in kadar je ta zgornja meja nižja od 2 % letne nacionalne zgornje meje, določene v Prilogi II, države članice brez poseganja v najvišjo dovoljeno vrednost 2 %, določeno v odstavku 1, uporabijo linearno znižanje za vsa plačila, ki se odobrijo vsem kmetom v skladu s členom 25.

3.   Kadar skupni znesek plačila, ki ga zaprosi država članica, v določenem letu presega zgornjo mejo, določeno v skladu z odstavkom 4, in kadar ta zgornja meja znaša 2 % letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II, države članice uporabijo linearno znižanje za zneske, ki se izplačajo v skladu s členom 36, da bi skupni znesek uskladile z navedeno zgornjo mejo.

3.   Kadar skupni znesek plačila, ki ga zaprosi država članica, v določenem letu presega zgornjo mejo, določeno v skladu z odstavkom 4, in kadar ta zgornja meja znaša 2 % letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II, države članice uporabijo linearno znižanje za zneske, ki se izplačajo v skladu s členom 36, da bi skupni znesek uskladile z navedeno zgornjo mejo.

4.   Komisija vsako leto na podlagi ocene odstotka, o kateri jo države članice uradno obvestijo v skladu z odstavkom 1, z izvedbenimi akti določi ustrezno zgornjo mejo za plačilo iz člena 36. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 56(2).

4.   Komisija vsako leto na podlagi ocene odstotnega deleža, o kateri jo države članice uradno obvestijo v skladu z odstavkom 1, z izvedbenimi akti določi ustrezno zgornjo mejo za plačilo iz člena 36. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 56(2).

Predlog spremembe 72

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Vezana podpora se lahko odobri za
  naslednje
  sektorje in proizvode
  : žita, oljnice, beljakovinski pridelki, zrnate stročnice, lan, konoplja, riž, oreški, škrobni krompir, mleko in mlečni proizvodi, semena, ovčje in kozje meso, goveje in telečje meso, oljčno olje, sviloprejke, posušena krma, hmelj, sladkorna pesa, sladkorni trs in cikorija, sadje in zelenjava ter hitro rastoči panjevec
  . | Vezana podpora se lahko odobri za sektorje in proizvode
  iz Priloge I Pogodbe, razen za ribiške proizvode
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Vezana podpora se lahko odobri za
  naslednje
  sektorje in proizvode
  : žita, oljnice, beljakovinski pridelki, zrnate stročnice, lan, konoplja, riž, oreški, škrobni krompir, mleko in mlečni proizvodi, semena, ovčje in kozje meso, goveje in telečje meso, oljčno olje, sviloprejke, posušena krma, hmelj, sladkorna pesa, sladkorni trs in cikorija, sadje in zelenjava ter hitro rastoči panjevec
  .

Vezana podpora se lahko odobri za sektorje in proizvode
  iz Priloge I Pogodbe, razen za ribiške proizvode
  .

Predlog spremembe 73

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Odobritve za vezana plačila so prednostno namenjene proizvodnjam, ki so v obdobju 2010–2013 izkoristile vezana plačila v skladu s členi 68, 101 in 111 Uredbe (ES) št.o73/2009. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Odobritve za vezana plačila so prednostno namenjene proizvodnjam, ki so v obdobju 2010–2013 izkoristile vezana plačila v skladu s členi 68, 101 in 111 Uredbe (ES) št.o73/2009.

Predlog spremembe 74

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Države članice lahko odobrijo vezano podporo kmetom s posebnimi pravicami v letu 2010 v skladu s členoma 60 in 65 Uredbe (ES) št. 73/2009 ne glede na osnovno plačilo iz naslova III poglavja 1 te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3a.
     
  Države članice lahko odobrijo vezano podporo kmetom s posebnimi pravicami v letu 2010 v skladu s členoma 60 in 65 Uredbe (ES) št. 73/2009 ne glede na osnovno plačilo iz naslova III poglavja 1 te uredbe.

Predlog spremembe 75

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Države članice lahko odobrijo vezano podporo živinorejcem, ki niso lastniki večine zemljišča, na katerem opravljajo svojo dejavnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3b.
     
  Države članice lahko odobrijo vezano podporo živinorejcem, ki niso lastniki večine zemljišča, na katerem opravljajo svojo dejavnost.

Predlog spremembe 76

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 3 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 55, s katerimi določi prehodne ukrepe za te kmete. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3c.
     
  Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 55, s katerimi določi prehodne ukrepe za te kmete.

Predlog spremembe 77

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 4 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Z odstopanjem od prvega pododstavka se lahko meja za vezano podporo razširi na okvir, ki presega vzdrževanje obstoječe ravni proizvodnje, če gre za vezano podporo, namenjeno okolju. Zadevna država članica določi mejo glede na določene okoljske cilje ali tveganja. O tako določeni meji obvesti Komisijo v skladu s členom 40, meja pa se odobri v skladu s členom 41. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Z odstopanjem od prvega pododstavka se lahko meja za vezano podporo razširi na okvir, ki presega vzdrževanje obstoječe ravni proizvodnje, če gre za vezano podporo, namenjeno okolju. Zadevna država članica določi mejo glede na določene okoljske cilje ali tveganja. O tako določeni meji obvesti Komisijo v skladu s členom 40, meja pa se odobri v skladu s členom 41.

Predlog spremembe 78

Predlog uredbe

Člen 39 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Države članice se lahko do 1. avgusta leta pred prvim letom izvajanja prostovoljne vezane podpore odločijo, da za financiranje te podpore porabijo do
  5 %
  letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II. | 1.   Države članice se lahko do 1. avgusta leta pred prvim letom izvajanja prostovoljne vezane podpore odločijo, da za financiranje te podpore porabijo do
  15 %
  letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Države članice se lahko do 1. avgusta leta pred prvim letom izvajanja prostovoljne vezane podpore odločijo, da za financiranje te podpore porabijo do
  5 %
  letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II.

1.   Države članice se lahko do 1. avgusta leta pred prvim letom izvajanja prostovoljne vezane podpore odločijo, da za financiranje te podpore porabijo do
  15 %
  letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II.

Predlog spremembe 79

Predlog uredbe

Člen 39 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Odstotni delež nacionalne zgornje meje iz odstavka 1 se lahko poveča za 3 točke za države članice, ki se odločijo, da najmanj 3 % svoje nacionalne zgornje meje iz priloge II porabijo za podporo proizvodnji stročnic v skladu s tem poglavjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1a.
     
  Odstotni delež nacionalne zgornje meje iz odstavka 1 se lahko poveča za 3 točke za države članice, ki se odločijo, da najmanj 3 % svoje nacionalne zgornje meje iz priloge II porabijo za podporo proizvodnji stročnic v skladu s tem poglavjem.

Predlog spremembe 80

Predlog uredbe

Člen 39 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.
     
  Države članice se lahko z odstopanjem od odstavka 1 odločijo, da porabijo do 10 % letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II, če: | črtano |
| (a) | do 31. decembra 2013 uporabljajo shemo enotnega plačila na površino, kakor je določeno v naslovu V Uredbe (ES) št. 73/2009, ali financirajo ukrepe na podlagi člena 111 navedene uredbe ali zanje velja odstopanje iz člena 69(5) ali v primeru Malte člen 69(1) navedene uredbe in/ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.
     
  Države članice se lahko z odstopanjem od odstavka 1 odločijo, da porabijo do 10 % letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II, če:

črtano

(a)

do 31. decembra 2013 uporabljajo shemo enotnega plačila na površino, kakor je določeno v naslovu V Uredbe (ES) št. 73/2009, ali financirajo ukrepe na podlagi člena 111 navedene uredbe ali zanje velja odstopanje iz člena 69(5) ali v primeru Malte člen 69(1) navedene uredbe in/ali

| (b) | v vsaj enem letu v obdobju 2010–2013 več kot 5 % svojega zneska, ki je na voljo za odobritev neposrednih plačil iz naslovov III, IV in V Uredbe (ES) št. 73/2009, razen oddelka 6 poglavja 1 naslova IV, dodelijo financiranju ukrepov iz oddelka 2 poglavja 2 naslova III Uredbe (ES) št. 73/2009, podpore iz točk od (i) do (iv) odstavka 1(a) ter odstavka 1(b) in (e) člena 68 navedene uredbe ali ukrepov iz poglavja 1, razen oddelka 6 naslova IV navedene uredbe. |
| --- | --- |

(b)

v vsaj enem letu v obdobju 2010–2013 več kot 5 % svojega zneska, ki je na voljo za odobritev neposrednih plačil iz naslovov III, IV in V Uredbe (ES) št. 73/2009, razen oddelka 6 poglavja 1 naslova IV, dodelijo financiranju ukrepov iz oddelka 2 poglavja 2 naslova III Uredbe (ES) št. 73/2009, podpore iz točk od (i) do (iv) odstavka 1(a) ter odstavka 1(b) in (e) člena 68 navedene uredbe ali ukrepov iz poglavja 1, razen oddelka 6 naslova IV navedene uredbe.

Predlog spremembe 82

Predlog uredbe

Člen 39 – odstavek 4 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 4.   Države članice lahko do 1. avgusta 2016 pregledajo svojo odločitev v skladu z 
  odstavki
  1
  , 2 in 3
  ter se z učinkom od leta 2017 odločijo: | 4.   Države članice lahko do 1. avgusta 2016 pregledajo svojo odločitev v skladu z 
  odstavkoma
  1
  in 1a
  ter se z učinkom od leta 2017 odločijo: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

4.   Države članice lahko do 1. avgusta 2016 pregledajo svojo odločitev v skladu z 
  odstavki
  1
  , 2 in 3
  ter se z učinkom od leta 2017 odločijo:

4.   Države članice lahko do 1. avgusta 2016 pregledajo svojo odločitev v skladu z 
  odstavkoma
  1
  in 1a
  ter se z učinkom od leta 2017 odločijo:

Predlog spremembe 83

Predlog uredbe

Člen 39 – odstavek 4 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | da bodo povečale odstotek, določen v skladu z odstavki 1 in
  2
  , po potrebi v okviru tam določenih omejitev, in, če je to ustrezno, spremenile pogoje za odobritev podpore; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

da bodo povečale odstotek, določen v skladu z odstavki 1 in
  2
  , po potrebi v okviru tam določenih omejitev, in, če je to ustrezno, spremenile pogoje za odobritev podpore;

| (a) | da bodo povečale odstotni delež, določen v skladu z odstavkoma 1 in
  1a
  , po potrebi v okviru tam določenih omejitev, in, če je to ustrezno, spremenile pogoje za odobritev podpore; |
| --- | --- |

(a)

da bodo povečale odstotni delež, določen v skladu z odstavkoma 1 in
  1a
  , po potrebi v okviru tam določenih omejitev, in, če je to ustrezno, spremenile pogoje za odobritev podpore;

Predlog spremembe 84

Predlog uredbe

Člen 39 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 5.   Komisija vsako leto na podlagi odločitve, ki jo posamezna država članica sprejme v skladu z odstavki
  od
  1
  do
  4 glede uporabljenega odstotka nacionalne zgornje meje,
  z izvedbenimi akti
  določi ustrezno zgornjo mejo te podpore.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 56(2). | 5.   Komisija
  je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi
  vsako leto na podlagi odločitve, ki jo posamezna država članica sprejme v skladu z odstavki 1
  , 1a in
  4 glede uporabljenega odstotka nacionalne zgornje meje, določi ustrezno zgornjo mejo te podpore. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

5.   Komisija vsako leto na podlagi odločitve, ki jo posamezna država članica sprejme v skladu z odstavki
  od
  1
  do
  4 glede uporabljenega odstotka nacionalne zgornje meje,
  z izvedbenimi akti
  določi ustrezno zgornjo mejo te podpore.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 56(2).

5.   Komisija
  je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi
  vsako leto na podlagi odločitve, ki jo posamezna država članica sprejme v skladu z odstavki 1
  , 1a in
  4 glede uporabljenega odstotka nacionalne zgornje meje, določi ustrezno zgornjo mejo te podpore.

Predlog spremembe 85

Predlog uredbe

Člen 39 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 39a |
| | Dodatna neobvezna nacionalna podpora |
| | 1.
     
  Države članice, ki želijo vzpostaviti prostovoljno vezano podporo za sektor krav dojilj, lahko v skladu s členom 38 odobrijo nacionalni dodatek kmetu kot dopolnilo k znesku vezane podpore, do katerega je upravičen v istem koledarskem letu. |
| | 2.
     
  Države članice kmetom sporočijo pogoje za nacionalni dodatek sočasno in na enak način kot za vezano podporo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 39a

Dodatna neobvezna nacionalna podpora

1.
     
  Države članice, ki želijo vzpostaviti prostovoljno vezano podporo za sektor krav dojilj, lahko v skladu s členom 38 odobrijo nacionalni dodatek kmetu kot dopolnilo k znesku vezane podpore, do katerega je upravičen v istem koledarskem letu.

2.
     
  Države članice kmetom sporočijo pogoje za nacionalni dodatek sočasno in na enak način kot za vezano podporo.

Predlog spremembe 86

Predlog uredbe

Člen 41 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Komisija
  z izvedbenimi akti
  odobri odločitev iz
  člena 39(3) ali, če je to ustrezno,
  člena 39(4)(a), kadar je v zadevni regiji ali sektorju razvidna ena od naslednjih potreb: | 1.   Komisija
  je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi
  odobri odločitev iz člena 39(4)(a), kadar je v zadevni regiji ali sektorju razvidna ena od naslednjih potreb: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Komisija
  z izvedbenimi akti
  odobri odločitev iz
  člena 39(3) ali, če je to ustrezno,
  člena 39(4)(a), kadar je v zadevni regiji ali sektorju razvidna ena od naslednjih potreb:

1.   Komisija
  je v skladu s členom 55 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi
  odobri odločitev iz člena 39(4)(a), kadar je v zadevni regiji ali sektorju razvidna ena od naslednjih potreb:

Predlog spremembe 87

Predlog uredbe

Člen 47

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 47 | Člen 47 |
| Splošna pravila | Splošna pravila |
| 1.   Kmetje, ki imajo pravice do plačila, dodeljene v letu 2014 v skladu s členom 21, in izpolnjujejo minimalne zahteve iz člena 10(1),
  se lahko odločijo za sodelovanje
  v poenostavljeni shemi pod pogoji iz tega naslova (v nadaljnjem besedilu: shema za male kmete). | 1.   
  Države članice lahko v skladu s pogoji iz tega naslova vzpostavijo poenostavljeno shemo za male kmete. Če država članica uporablja tovrstno shemo,
  kmetje, ki imajo pravice do plačila, dodeljene v letu 2014 v skladu s členom 21, in izpolnjujejo minimalne zahteve iz člena 10(1),
  sodelujejo
  v poenostavljeni shemi pod pogoji iz tega naslova (v nadaljnjem besedilu: shema za male kmete). |
| | Kmetje, ki so v skladu z naslovoma III in IV upravičeni do plačil, nižjih od 1 500 EUR, so samodejno vključeni v shemo za male kmete. |
| 2.   Plačila na podlagi sheme za male kmete nadomestijo plačila, ki se odobrijo v skladu z naslovi III in IV. | 2.   Plačila na podlagi sheme za male kmete nadomestijo plačila, ki se odobrijo v skladu z naslovi III in IV. |
| 3.   Kmetje, ki sodelujejo v shemi za male kmete, so izvzeti od kmetijskih praks iz poglavja 2 naslova III. | 3.   Kmetje, ki sodelujejo v shemi za male kmete, so izvzeti od kmetijskih praks iz poglavja 2 naslova III. |
| 4.   Države članice zagotovijo, da se plačilo ne izplača kmetom, za katere se ugotovi, da so po datumu objave predloga Komisije za to uredbo svoje kmetijsko gospodarstvo razdelili izključno z namenom, da bi imeli koristi v okviru sheme za male kmete. To velja tudi za kmete, katerih gospodarstva so posledica takšne delitve. | 4.   Države članice zagotovijo, da se plačilo ne izplača kmetom, za katere se ugotovi, da so po datumu objave predloga Komisije za to uredbo svoje kmetijsko gospodarstvo razdelili izključno z namenom, da bi imeli koristi v okviru sheme za male kmete. To velja tudi za kmete, katerih gospodarstva so posledica takšne delitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 47

Člen 47

Splošna pravila

Splošna pravila

1.   Kmetje, ki imajo pravice do plačila, dodeljene v letu 2014 v skladu s členom 21, in izpolnjujejo minimalne zahteve iz člena 10(1),
  se lahko odločijo za sodelovanje
  v poenostavljeni shemi pod pogoji iz tega naslova (v nadaljnjem besedilu: shema za male kmete).

1.   
  Države članice lahko v skladu s pogoji iz tega naslova vzpostavijo poenostavljeno shemo za male kmete. Če država članica uporablja tovrstno shemo,
  kmetje, ki imajo pravice do plačila, dodeljene v letu 2014 v skladu s členom 21, in izpolnjujejo minimalne zahteve iz člena 10(1),
  sodelujejo
  v poenostavljeni shemi pod pogoji iz tega naslova (v nadaljnjem besedilu: shema za male kmete).

Kmetje, ki so v skladu z naslovoma III in IV upravičeni do plačil, nižjih od 1 500 EUR, so samodejno vključeni v shemo za male kmete.

2.   Plačila na podlagi sheme za male kmete nadomestijo plačila, ki se odobrijo v skladu z naslovi III in IV.

2.   Plačila na podlagi sheme za male kmete nadomestijo plačila, ki se odobrijo v skladu z naslovi III in IV.

3.   Kmetje, ki sodelujejo v shemi za male kmete, so izvzeti od kmetijskih praks iz poglavja 2 naslova III.

3.   Kmetje, ki sodelujejo v shemi za male kmete, so izvzeti od kmetijskih praks iz poglavja 2 naslova III.

4.   Države članice zagotovijo, da se plačilo ne izplača kmetom, za katere se ugotovi, da so po datumu objave predloga Komisije za to uredbo svoje kmetijsko gospodarstvo razdelili izključno z namenom, da bi imeli koristi v okviru sheme za male kmete. To velja tudi za kmete, katerih gospodarstva so posledica takšne delitve.

4.   Države članice zagotovijo, da se plačilo ne izplača kmetom, za katere se ugotovi, da so po datumu objave predloga Komisije za to uredbo svoje kmetijsko gospodarstvo razdelili izključno z namenom, da bi imeli koristi v okviru sheme za male kmete. To velja tudi za kmete, katerih gospodarstva so posledica takšne delitve.

Predlog spremembe 88

Predlog uredbe

Člen 48

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 48 | Člen 48 |
| Sodelovanje | Sodelovanje |
| Kmetje, ki želijo sodelovati v shemi za male kmete, predložijo vlogo
  do
  15. oktobra 2014. | Nacionalni organi
  do 15.
  oktobra 2014


  Komisiji posredujejo seznam kmetov iz člena 47(1)
  . |
| Kmetje, ki se
  do 15. oktobra 2014 ne prijavijo za sodelovanje v shemi za male kmete ali se
  odločijo, da po tem datumu
  v njej
  ne bodo več sodelovali, ali so bili izbrani za podporo na podlagi člena 20(1)(c) Uredbe (EU) št. [...] [URP], niso več upravičeni do sodelovanja v shemi. | Kmetje
  iz člena 47(1)
  , ki se odločijo, da po tem datumu ne bodo več sodelovali
  v shemi za male kmete
  , ali so bili izbrani za podporo na podlagi člena 20(1)(c) Uredbe (EU) št. [...] [URP], niso več upravičeni do sodelovanja v shemi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 48

Člen 48

Sodelovanje

Sodelovanje

Kmetje, ki želijo sodelovati v shemi za male kmete, predložijo vlogo
  do
  15. oktobra 2014.

Nacionalni organi
  do 15.
  oktobra 2014


  Komisiji posredujejo seznam kmetov iz člena 47(1)
  .

Kmetje, ki se
  do 15. oktobra 2014 ne prijavijo za sodelovanje v shemi za male kmete ali se
  odločijo, da po tem datumu
  v njej
  ne bodo več sodelovali, ali so bili izbrani za podporo na podlagi člena 20(1)(c) Uredbe (EU) št. [...] [URP], niso več upravičeni do sodelovanja v shemi.

Kmetje
  iz člena 47(1)
  , ki se odločijo, da po tem datumu ne bodo več sodelovali
  v shemi za male kmete
  , ali so bili izbrani za podporo na podlagi člena 20(1)(c) Uredbe (EU) št. [...] [URP], niso več upravičeni do sodelovanja v shemi.

Predlog spremembe 89

Predlog uredbe

Člen 49

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 49 | Člen 49 |
| Znesek plačila | Znesek plačila |
| 1.   Države članice v skladu z odstavki 2 in 3 določijo znesek letnega plačila za shemo za male kmete na eni od naslednjih ravni: | 1.   Države članice v skladu z odstavkoma 2 in 3 določijo znesek letnega plačila za shemo za male kmete na eni od naslednjih ravni: |
| (a) | znesek ne presega
  15 %
  nacionalnega povprečnega plačila na upravičenca ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 49

Člen 49

Znesek plačila

Znesek plačila

1.   Države članice v skladu z odstavki 2 in 3 določijo znesek letnega plačila za shemo za male kmete na eni od naslednjih ravni:

1.   Države članice v skladu z odstavkoma 2 in 3 določijo znesek letnega plačila za shemo za male kmete na eni od naslednjih ravni:

(a)

znesek ne presega
  15 %
  nacionalnega povprečnega plačila na upravičenca ali

| (a) | znesek ne presega
  25 %
  nacionalnega povprečnega plačila na upravičenca ali |
| --- | --- |

(a)

znesek ne presega
  25 %
  nacionalnega povprečnega plačila na upravičenca ali

| (b) | znesek ustreza nacionalnemu povprečnemu plačilu na hektar, pomnoženemu s številom največ
  treh
  hektarjev. |
| --- | --- |

(b)

znesek ustreza nacionalnemu povprečnemu plačilu na hektar, pomnoženemu s številom največ
  treh
  hektarjev.

| (b) | znesek ustreza nacionalnemu povprečnemu plačilu na hektar, pomnoženemu s številom največ
  petih
  hektarjev. |
| --- | --- |

(b)

znesek ustreza nacionalnemu povprečnemu plačilu na hektar, pomnoženemu s številom največ
  petih
  hektarjev.

Z odstopanjem od pododstavka 1 se države članice lahko odločijo, da bo letno plačilo enako znesku, ki bi pripadal kmetu v skladu s členi 18, 29, 34, 36 in 38 v letu začetka sodelovanja v shemi, vendar ne višje od 1 500 EUR.

Države članice določijo nacionalno povprečje iz točke (a) prvega pododstavka na podlagi nacionalne zgornje meje iz Priloge II za koledarsko leto 2019 in števila kmetov, ki so pridobili pravice do plačila v skladu s členom 21(1).

Države članice določijo nacionalno povprečje iz točke (a) prvega pododstavka na podlagi nacionalne zgornje meje iz Priloge II za koledarsko leto 2019 in števila kmetov, ki so pridobili pravice do plačila v skladu s členom 21(1).

Države članice določijo nacionalno povprečje iz točke (b) prvega pododstavka na podlagi nacionalne zgornje meje iz Priloge II za koledarsko leto 2019 in števila upravičenih hektarjev, prijavljenih v skladu s členom 26 v letu 2014.

Države članice določijo nacionalno povprečje iz točke (b) prvega pododstavka na podlagi nacionalne zgornje meje iz Priloge II za koledarsko leto 2019 in števila upravičenih hektarjev, prijavljenih v skladu s členom 26 v letu 2014.

2.   Znesek iz odstavka 1 ni nižji od 500 EUR in višji od
  1 000
   EUR. Kadar je znesek zaradi uporabe odstavka 1 nižji od 500 EUR ali višji od
  1 000
   EUR, se brez poseganja v člen 51(1) zaokroži navzgor ali navzdol na najvišji oziroma najnižji znesek.

2.   Znesek iz odstavka 1 ni nižji od 500 EUR in višji od
  1 500
   EUR. Kadar je znesek zaradi uporabe odstavka 1 nižji od 500 EUR ali višji od
  1 500
   EUR, se brez poseganja v člen 51(1) zaokroži navzgor ali navzdol na najvišji oziroma najnižji znesek.

3.   Z odstopanjem od odstavka 2 lahko znesek iz odstavka 1 na Cipru, Hrvaškem in Malti znaša manj kot 500 EUR, vendar ne manj kot 200 EUR.

3.   Z odstopanjem od odstavka 2 lahko znesek iz odstavka 1 na Cipru, Hrvaškem in Malti znaša manj kot 500 EUR, vendar ne manj kot 200 EUR.

Predlog spremembe 90

Predlog uredbe

Člen 51

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 51 | Člen 51 |
| Finančne določbe | Finančne določbe |
| 1.   Države članice za financiranje plačila iz tega naslova odštejejo zneske, ki ustrezajo zneskom, do katerih bi bili mali kmetje upravičeni v obliki osnovnega plačila iz poglavja 1 naslova III, plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, iz poglavja 2 naslova III in po potrebi plačila za površine z naravnimi omejitvami iz poglavja 3 naslova III, plačila za mlade kmete iz poglavja 4 naslova III in vezane podpore iz naslova IV, od skupnih zneskov, ki so na voljo za ustrezna plačila. | 1.   Države članice za financiranje plačila iz tega naslova odštejejo zneske, ki ustrezajo zneskom, do katerih bi bili mali kmetje upravičeni v obliki osnovnega plačila iz poglavja 1 naslova III, plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, iz poglavja 2 naslova III in po potrebi plačila za površine z naravnimi omejitvami iz poglavja 3 naslova III, plačila za mlade kmete iz poglavja 4 naslova III in vezane podpore iz naslova IV, od skupnih zneskov, ki so na voljo za ustrezna plačila. |
| Razlika med vsoto vseh plačil, ki se izplačajo na podlagi sheme za male kmete, in skupnim zneskom, ki se financira v skladu s prvim pododstavkom, se financira z uporabo linearnega znižanja vseh plačil, ki se odobrijo v skladu s členom 25. | Razlika med vsoto vseh plačil, ki se izplačajo na podlagi sheme za male kmete, in skupnim zneskom, ki se financira v skladu s prvim pododstavkom, se financira z uporabo linearnega znižanja vseh plačil, ki se odobrijo v skladu s členom 25. |
| | Države članice, ki uporabijo možnost iz člena 20(1), lahko na regionalni ravni uporabijo drugačne stopnje za znižanje. |
| Elementi, na podlagi katerih so določeni zneski iz prvega pododstavka, ostanejo enaki cel čas sodelovanja kmeta v shemi. | Elementi, na podlagi katerih so določeni zneski iz prvega pododstavka, ostanejo enaki cel čas sodelovanja kmeta v shemi. |
| 2.   Če skupni znesek plačil, ki se izplačajo na podlagi sheme za male kmete, presega
  10 %
  letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II, države članice uporabijo linearno znižanje zneskov, ki se izplačajo v skladu s tem naslovom, da bi spoštovale navedeni odstotek. | 2.   Če skupni znesek plačil, ki se izplačajo na podlagi sheme za male kmete, presega
  15 %
  letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II, države članice uporabijo linearno znižanje zneskov, ki se izplačajo v skladu s tem naslovom, da bi spoštovale navedeni odstotni delež. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 51

Člen 51

Finančne določbe

Finančne določbe

1.   Države članice za financiranje plačila iz tega naslova odštejejo zneske, ki ustrezajo zneskom, do katerih bi bili mali kmetje upravičeni v obliki osnovnega plačila iz poglavja 1 naslova III, plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, iz poglavja 2 naslova III in po potrebi plačila za površine z naravnimi omejitvami iz poglavja 3 naslova III, plačila za mlade kmete iz poglavja 4 naslova III in vezane podpore iz naslova IV, od skupnih zneskov, ki so na voljo za ustrezna plačila.

1.   Države članice za financiranje plačila iz tega naslova odštejejo zneske, ki ustrezajo zneskom, do katerih bi bili mali kmetje upravičeni v obliki osnovnega plačila iz poglavja 1 naslova III, plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, iz poglavja 2 naslova III in po potrebi plačila za površine z naravnimi omejitvami iz poglavja 3 naslova III, plačila za mlade kmete iz poglavja 4 naslova III in vezane podpore iz naslova IV, od skupnih zneskov, ki so na voljo za ustrezna plačila.

Razlika med vsoto vseh plačil, ki se izplačajo na podlagi sheme za male kmete, in skupnim zneskom, ki se financira v skladu s prvim pododstavkom, se financira z uporabo linearnega znižanja vseh plačil, ki se odobrijo v skladu s členom 25.

Razlika med vsoto vseh plačil, ki se izplačajo na podlagi sheme za male kmete, in skupnim zneskom, ki se financira v skladu s prvim pododstavkom, se financira z uporabo linearnega znižanja vseh plačil, ki se odobrijo v skladu s členom 25.

Države članice, ki uporabijo možnost iz člena 20(1), lahko na regionalni ravni uporabijo drugačne stopnje za znižanje.

Elementi, na podlagi katerih so določeni zneski iz prvega pododstavka, ostanejo enaki cel čas sodelovanja kmeta v shemi.

Elementi, na podlagi katerih so določeni zneski iz prvega pododstavka, ostanejo enaki cel čas sodelovanja kmeta v shemi.

2.   Če skupni znesek plačil, ki se izplačajo na podlagi sheme za male kmete, presega
  10 %
  letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II, države članice uporabijo linearno znižanje zneskov, ki se izplačajo v skladu s tem naslovom, da bi spoštovale navedeni odstotek.

2.   Če skupni znesek plačil, ki se izplačajo na podlagi sheme za male kmete, presega
  15 %
  letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II, države članice uporabijo linearno znižanje zneskov, ki se izplačajo v skladu s tem naslovom, da bi spoštovale navedeni odstotni delež.

Predlog spremembe 91

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (da) | ureditve za upravljanje informacij, ki se uradno sporočajo, ter pravila o vsebini, obliki, času, pogostosti in rokih za uradna obvestila; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(da)

ureditve za upravljanje informacij, ki se uradno sporočajo, ter pravila o vsebini, obliki, času, pogostosti in rokih za uradna obvestila;

Predlog spremembe 92

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | ureditve za upravljanje informacij, ki se uradno sporočajo, ter pravila o vsebini, obliki, času, pogostosti in rokih za uradna obvestila; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

ureditve za upravljanje informacij, ki se uradno sporočajo, ter pravila o vsebini, obliki, času, pogostosti in rokih za uradna obvestila;

črtano

Predlog spremembe 93

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   
  Komisija z izvedbenimi akti sprejme ukrepe
  , ki so v izrednih razmerah potrebni in upravičeni za reševanje specifičnih problemov. Ti
  ukrepi
  lahko odstopajo od
  določb
  te uredbe, vendar samo
  toliko
  in tako dolgo,
  kot
  je nujno potrebno.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 56(2). | 1.   
  Na Komisijo se v skladu s členom 55 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  , ki so v izrednih razmerah potrebni in upravičeni za reševanje specifičnih problemov. Ti
  delegirani akti
  lahko odstopajo od
  nekaterih delov
  te uredbe, vendar samo
  v tolikšni meri
  in tako dolgo,
  kolikor
  je nujno potrebno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   
  Komisija z izvedbenimi akti sprejme ukrepe
  , ki so v izrednih razmerah potrebni in upravičeni za reševanje specifičnih problemov. Ti
  ukrepi
  lahko odstopajo od
  določb
  te uredbe, vendar samo
  toliko
  in tako dolgo,
  kot
  je nujno potrebno.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 56(2).

1.   
  Na Komisijo se v skladu s členom 55 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  , ki so v izrednih razmerah potrebni in upravičeni za reševanje specifičnih problemov. Ti
  delegirani akti
  lahko odstopajo od
  nekaterih delov
  te uredbe, vendar samo
  v tolikšni meri
  in tako dolgo,
  kolikor
  je nujno potrebno.

Predlog spremembe 94

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   
  Komisija na podlagi ustrezno utemeljenih nujnih razlogov
  ukrepov iz odstavka 1
  sprejme izvedbene
  akte, ki se
  začnejo takoj uporabljati,
  v skladu s 
  postopkom
  iz člena
  56(3)
  . | 2.   
  Kadar v primeru
  ukrepov iz odstavka 1
  tako zahtevajo izredno nujni razlogi, se za delegirane
  akte, ki se
  sprejmejo
  v skladu s 
  tem členom, uporabi postopek
  iz člena
  55a
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   
  Komisija na podlagi ustrezno utemeljenih nujnih razlogov
  ukrepov iz odstavka 1
  sprejme izvedbene
  akte, ki se
  začnejo takoj uporabljati,
  v skladu s 
  postopkom
  iz člena
  56(3)
  .

2.   
  Kadar v primeru
  ukrepov iz odstavka 1
  tako zahtevajo izredno nujni razlogi, se za delegirane
  akte, ki se
  sprejmejo
  v skladu s 
  tem členom, uporabi postopek
  iz člena
  55a
  .

Predlog spremembe 95

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo iz
  te uredbe
  se
  Komisiji podeli za nedoločen čas
  od začetka veljavnosti te uredbe. | 2.   Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov
  iz
  členov [...]
  se
  prenese na Komisijo za obdobje petih let
  od začetka veljavnosti te uredbe.
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja . Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Pooblastilo iz
  te uredbe
  se
  Komisiji podeli za nedoločen čas
  od začetka veljavnosti te uredbe.

2.   Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov
  iz
  členov [...]
  se
  prenese na Komisijo za obdobje petih let
  od začetka veljavnosti te uredbe.
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja . Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Predlog spremembe 96

Predlog uredbe

Člen 55 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 55 a |
| | Postopek v nujnih primerih |
| | 1.
     
  Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu o navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih. |
| | 2.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 55(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ua akt razveljavi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 55 a

Postopek v nujnih primerih

1.
     
  Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo o delegiranem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu o navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.

2.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 55(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ua akt razveljavi.

Predlog spremembe 97

Predlog uredbe

Člen 58 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 58 a |
| | Poročanje |
| | Komisija do 1. marca 2017 Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi poročilo o izvajanju te uredbe, po potrebi skupaj z ustreznimi zakonodajnimi predlogi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 58 a

Poročanje

Komisija do 1. marca 2017 Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi poročilo o izvajanju te uredbe, po potrebi skupaj z ustreznimi zakonodajnimi predlogi.

Predlog spremembe 98

Predlog uredbe

Priloga II

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 in poznejša leta |
| Belgija | 553 521 | 544 065 | 534 632 | 525 205 | 525 205 | 525 205 |
| Bolgarija | 655 661 | 737 164 | 810 525 | 812 106 | 812 106 | 812 106 |
| Češka | 892 698 | 891 875 | 891 059 | 890 229 | 890 229 | 890 229 |
| Danska | 942 931 | 931 719 | 920 534 | 909 353 | 909 353 | 909 353 |
| Nemčija | 5 275 876 | 5 236 176 | 5 196 585 | 5 156 970 | 5 156 970 | 5 156 970 |
| Estonija | 108 781 | 117 453 | 126 110 | 134 749 | 134 749 | 134 749 |
| Irska | 1 240 652 | 1 239 027 | 1 237 413 | 1 235 779 | 1 235 779 | 1 235 779 |
| Grčija | 2 099 920 | 2 071 481 | 2 043 111 | 2 014 751 | 2 014 751 | 2 014 751 |
| Španija | 4 934 910 | 4 950 726 | 4 966 546 | 4 988 380 | 4 988 380 | 4 988 380 |
| Francija | 7 732 611 | 7 694 854 | 7 657 219 | 7 619 511 | 7 619 511 | 7 619 511 |
| Hrvaška “ | 111 900 | 130 550 | 149 200 | 186 500 | 223 800 | 261 100 |
| Italija | 4 023 865 | 3 963 007 | 3 902 289 | 3 841 609 | 3 841 609 | 3 841 609 |
| Ciper | 52 273 | 51 611 | 50 950 | 50 290 | 50 290 | 50 290 |
| Latvija | 163 261 | 181 594 | 199 895 | 218 159 | 218 159 | 218 159 |
| Litva | 396 499 | 417 127 | 437 720 | 458 267 | 458 267 | 458 267 |
| Luksemburg | 34 313 | 34 250 | 34 187 | 34 123 | 34 123 | 34 123 |
| Madžarska | 1 298 104 | 1 296 907 | 1 295 721 | 1 294 513 | 1 294 513 | 1 294 513 |
| Malta | 5 316 | 5 183 | 5 050 | 4 917 | 4 917 | 4 917 |
| Nizozemska | 806 975 | 792 131 | 777 320 | 762 521 | 762 521 | 762 521 |
| Avstrija | 707 503 | 706 850 | 706 204 | 705 546 | 705 546 | 705 546 |
| Poljska | 3 038 969 | 3 066 519 | 3 094 039 | 3 121 451 | 3 121 451 | 3 121 451 |
| Portugalska | 573 046 | 585 655 | 598 245 | 610 800 | 610 800 | 610 800 |
| Romunija | 1 472 005 | 1 692 450 | 1 895 075 | 1 939 357 | 1 939 357 | 1 939 357 |
| Slovenija | 141 585 | 140 420 | 139 258 | 138 096 | 138 096 | 138 096 |
| Slovaška | 386 744 | 391 862 | 396 973 | 402 067 | 402 067 | 402 067 |
| Finska | 533 932 | 534 315 | 534 700 | 535 075 | 535 075 | 535 075 |
| Švedska | 710 853 | 711 798 | 712 747 | 713 681 | 713 681 | 713 681 |
| Združeno kraljestvo | 3 624 384 | 3 637 210 | 3 650 038 | 3 662 774 | 3 662 774 | 3 662 774 |

(v tisočih EUR)

Koledarsko leto

2014

2015

2016

2017

2018

2019 in poznejša leta

Belgija

553 521

544 065

534 632

525 205

525 205

525 205

Bolgarija

655 661

737 164

810 525

812 106

812 106

812 106

Češka

892 698

891 875

891 059

890 229

890 229

890 229

Danska

942 931

931 719

920 534

909 353

909 353

909 353

Nemčija

5 275 876

5 236 176

5 196 585

5 156 970

5 156 970

5 156 970

Estonija

108 781

117 453

126 110

134 749

134 749

134 749

Irska

1 240 652

1 239 027

1 237 413

1 235 779

1 235 779

1 235 779

Grčija

2 099 920

2 071 481

2 043 111

2 014 751

2 014 751

2 014 751

Španija

4 934 910

4 950 726

4 966 546

4 988 380

4 988 380

4 988 380

Francija

7 732 611

7 694 854

7 657 219

7 619 511

7 619 511

7 619 511

Hrvaška “

111 900

130 550

149 200

186 500

223 800

261 100

Italija

4 023 865

3 963 007

3 902 289

3 841 609

3 841 609

3 841 609

Ciper

52 273

51 611

50 950

50 290

50 290

50 290

Latvija

163 261

181 594

199 895

218 159

218 159

218 159

Litva

396 499

417 127

437 720

458 267

458 267

458 267

Luksemburg

34 313

34 250

34 187

34 123

34 123

34 123

Madžarska

1 298 104

1 296 907

1 295 721

1 294 513

1 294 513

1 294 513

Malta

5 316

5 183

5 050

4 917

4 917

4 917

Nizozemska

806 975

792 131

777 320

762 521

762 521

762 521

Avstrija

707 503

706 850

706 204

705 546

705 546

705 546

Poljska

3 038 969

3 066 519

3 094 039

3 121 451

3 121 451

3 121 451

Portugalska

573 046

585 655

598 245

610 800

610 800

610 800

Romunija

1 472 005

1 692 450

1 895 075

1 939 357

1 939 357

1 939 357

Slovenija

141 585

140 420

139 258

138 096

138 096

138 096

Slovaška

386 744

391 862

396 973

402 067

402 067

402 067

Finska

533 932

534 315

534 700

535 075

535 075

535 075

Švedska

710 853

711 798

712 747

713 681

713 681

713 681

Združeno kraljestvo

3 624 384

3 637 210

3 650 038

3 662 774

3 662 774

3 662 774

Predlog spremembe

| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019
  in poznejša leta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 554 701 | 548 646 | 542 261 | 535 640 | 535 640 | 535 640 |
| Bolgarija | 657 571 | 735 055 | 805 495 | 814 887 | 814 887 | 814 887 |
| Češka | 891 307 | 892 742 | 893 686 | 894 054 | 894 054 | 894 054 |
| Danska | 940 086 | 929 824 | 919 002 | 907 781 | 907 781 | 907 781 |
| Nemčija | 5 237 224 | 5 180 053 | 5 119 764 | 5 057 253 | 5 057 253 | 5 057 253 |
| Estonija | 113 168 | 125 179 | 137 189 | 149 199 | 149 199 | 149 199 |
| Irska | 1 236 214 | 1 235 165 | 1 233 425 | 1 230 939 | 1 230 939 | 1 230 939 |
| Grčija | 2 098 834 | 2 075 923 | 2 051 762 | 2 026 710 | 2 026 710 | 2 026 710 |
| Španija | 4 939 152 | 4 957 834 | 4 973 833 | 4 986 451 | 4 986 451 | 4 986 451 |
| Francija | 7 655 794 | 7 572 222 | 7 484 090 | 7 392 712 | 7 392 712 | 7 392 712 |
| Hrvaška “ | 111 900 | 130 550 | 149 200 | 186 500 | 223 800 | 261 100 |
| Italija | 4 024 567 | 3 980 634 | 3 934 305 | 3 886 268 | 3 886 268 | 3 886 268 |
| Ciper | 52 155 | 51 585 | 50 985 | 50 362 | 50 362 | 50 362 |
| Latvija | 176 500 | 206 565 | 236 630 | 266 695 | 266 695 | 266 695 |
| Litva | 402 952 | 426 070 | 449 189 | 472 307 | 472 307 | 472 307 |
| Luksemburg | 33 943 | 33 652 | 33 341 | 33 015 | 33 015 | 33 015 |
| Madžarska | 1 295 776 | 1 297 535 | 1 298 579 | 1 298 791 | 1 298 791 | 1 298 791 |
| Malta | 5 365 | 5 306 | 5 244 | 5 180 | 5 180 | 5 180 |
| Nizozemska | 809 722 | 800 883 | 791 561 | 781 897 | 781 897 | 781 897 |
| Avstrija | 706 071 | 706 852 | 707 242 | 707 183 | 707 183 | 707 183 |
| Poljska | 3 079 652 | 3 115 887 | 3 152 121 | 3 188 356 | 3 188 356 | 3 188 356 |
| Portugalska | 582 466 | 598 550 | 614 635 | 630 719 | 630 719 | 630 719 |
| Romunija | 1 485 801 | 1 707 131 | 1 928 460 | 2 002 237 | 2 002 237 | 2 002 237 |
| Slovenija | 140 646 | 139 110 | 137 491 | 135 812 | 135 812 | 135 812 |
| Slovaška | 391 608 | 397 576 | 403 543 | 409 511 | 409 511 | 409 511 |
| Finska | 533 451 | 535 518 | 537 295 | 538 706 | 538 706 | 538 706 |
| Švedska | 709 922 | 712 820 | 715 333 | 717 357 | 717 357 | 717 357 |
| Združeno kraljestvo | 3 652 541 | 3 655 113 | 3 657 684 | 3 660 255 | 3 660 255 | 3 660 255 |

2014

2015

2016

2017

2018

2019
  in poznejša leta

Belgija

554 701

548 646

542 261

535 640

535 640

535 640

Bolgarija

657 571

735 055

805 495

814 887

814 887

814 887

Češka

891 307

892 742

893 686

894 054

894 054

894 054

Danska

940 086

929 824

919 002

907 781

907 781

907 781

Nemčija

5 237 224

5 180 053

5 119 764

5 057 253

5 057 253

5 057 253

Estonija

113 168

125 179

137 189

149 199

149 199

149 199

Irska

1 236 214

1 235 165

1 233 425

1 230 939

1 230 939

1 230 939

Grčija

2 098 834

2 075 923

2 051 762

2 026 710

2 026 710

2 026 710

Španija

4 939 152

4 957 834

4 973 833

4 986 451

4 986 451

4 986 451

Francija

7 655 794

7 572 222

7 484 090

7 392 712

7 392 712

7 392 712

Hrvaška “

111 900

130 550

149 200

186 500

223 800

261 100

Italija

4 024 567

3 980 634

3 934 305

3 886 268

3 886 268

3 886 268

Ciper

52 155

51 585

50 985

50 362

50 362

50 362

Latvija

176 500

206 565

236 630

266 695

266 695

266 695

Litva

402 952

426 070

449 189

472 307

472 307

472 307

Luksemburg

33 943

33 652

33 341

33 015

33 015

33 015

Madžarska

1 295 776

1 297 535

1 298 579

1 298 791

1 298 791

1 298 791

Malta

5 365

5 306

5 244

5 180

5 180

5 180

Nizozemska

809 722

800 883

791 561

781 897

781 897

781 897

Avstrija

706 071

706 852

707 242

707 183

707 183

707 183

Poljska

3 079 652

3 115 887

3 152 121

3 188 356

3 188 356

3 188 356

Portugalska

582 466

598 550

614 635

630 719

630 719

630 719

Romunija

1 485 801

1 707 131

1 928 460

2 002 237

2 002 237

2 002 237

Slovenija

140 646

139 110

137 491

135 812

135 812

135 812

Slovaška

391 608

397 576

403 543

409 511

409 511

409 511

Finska

533 451

535 518

537 295

538 706

538 706

538 706

Švedska

709 922

712 820

715 333

717 357

717 357

717 357

Združeno kraljestvo

3 652 541

3 655 113

3 657 684

3 660 255

3 660 255

3 660 255

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/294 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/294

---

P7_TA(2013)0085

Uredba o enotni SUT (odločitev o začetku medinstitucionalnih pogajanj)

Odločitev Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov (Uredba o enotni SUT) (COM(2011)0626/3 – C7-0339/2011 – COM (2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD) – 2013/2529(RSP))

(2016/C 036/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju člena 70(2) in člena 70a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 70(2) in člena 70a Poslovnika,

ker so finančna sredstva v zakonodajnem predlogu le okvirna navedba za zakonodajni organ in jih ni mogoče določiti, dokler ne bo dosežen sporazum o predlogu uredbe, ki bo določala večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020,

sprejme odločitev o začetku medinstitucionalnih pogajanj na podlagi naslednjega mandata:

MANDAT

Predlog spremembe 1

Predlog uredbe

Navedba sklicevanja 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča



   (1)



  , |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča



   (1)



  ,

Predlog spremembe 2

Predlog uredbe

Navedba sklicevanja 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | ob upoštevanju mnenja Odbora regij



   (2)



  , |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

ob upoštevanju mnenja Odbora regij



   (2)



  ,

Predlog spremembe 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (1) | V Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem“ so opredeljeni morebitni izzivi, cilji in usmeritve skupne kmetijske politike (SKP) po letu 2013. Na podlagi razprave o Sporočilu je treba prenoviti SKP z začetkom veljavnosti s 1. januarjem 2014. Prenova mora obsegati vse glavne instrumente SKP, vključno z Uredbo Sveta
  (EU)
  št.
  [COM(2010)799] z dne [...]
  o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT). Zaradi obsega prenove je primerno razveljaviti Uredbo
  (EU)
  št. 
  [COM(2010)799]
  in jo nadomestiti z novo enotno uredbo o skupni ureditvi trgov. S prenovo je treba tudi čim bolj uskladiti, racionalizirati in poenostaviti določbe, zlasti tiste, ki obsegajo več kot en kmetijski sektor, vključno z omogočanjem, da lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme nebistvene elemente ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(1)

V Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem“ so opredeljeni morebitni izzivi, cilji in usmeritve skupne kmetijske politike (SKP) po letu 2013. Na podlagi razprave o Sporočilu je treba prenoviti SKP z začetkom veljavnosti s 1. januarjem 2014. Prenova mora obsegati vse glavne instrumente SKP, vključno z Uredbo Sveta
  (EU)
  št.
  [COM(2010)799] z dne [...]
  o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT). Zaradi obsega prenove je primerno razveljaviti Uredbo
  (EU)
  št. 
  [COM(2010)799]
  in jo nadomestiti z novo enotno uredbo o skupni ureditvi trgov. S prenovo je treba tudi čim bolj uskladiti, racionalizirati in poenostaviti določbe, zlasti tiste, ki obsegajo več kot en kmetijski sektor, vključno z omogočanjem, da lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme nebistvene elemente ukrepov.

| (1) | V Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem“ so opredeljeni morebitni izzivi, cilji in usmeritve skupne kmetijske politike (SKP) po letu 2013. Na podlagi razprave o Sporočilu bi bilo treba prenoviti SKP z začetkom veljavnosti s 1. januarjem 2014. Prenova bi morala obsegati vse glavne instrumente SKP, vključno z Uredbo Sveta
  (ES)
  št.
  1234/2007
  o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT). Zaradi obsega prenove je primerno razveljaviti Uredbo
  (ES)
  št. 
  1234/2007
  in jo nadomestiti z novo enotno uredbo o skupni ureditvi trgov. S prenovo bi bilo treba tudi čim bolj uskladiti, racionalizirati in poenostaviti določbe, zlasti tiste, ki obsegajo več kot en kmetijski sektor, vključno z omogočanjem, da lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme nebistvene elemente ukrepov.
  Poleg tega se reforma nadaljuje v smeri prejšnjih reform, in sicer k večji konkurenčnosti in tržni usmerjenosti. |
| --- | --- |

(1)

V Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem“ so opredeljeni morebitni izzivi, cilji in usmeritve skupne kmetijske politike (SKP) po letu 2013. Na podlagi razprave o Sporočilu bi bilo treba prenoviti SKP z začetkom veljavnosti s 1. januarjem 2014. Prenova bi morala obsegati vse glavne instrumente SKP, vključno z Uredbo Sveta
  (ES)
  št.
  1234/2007
  o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT). Zaradi obsega prenove je primerno razveljaviti Uredbo
  (ES)
  št. 
  1234/2007
  in jo nadomestiti z novo enotno uredbo o skupni ureditvi trgov. S prenovo bi bilo treba tudi čim bolj uskladiti, racionalizirati in poenostaviti določbe, zlasti tiste, ki obsegajo več kot en kmetijski sektor, vključno z omogočanjem, da lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme nebistvene elemente ukrepov.
  Poleg tega se reforma nadaljuje v smeri prejšnjih reform, in sicer k večji konkurenčnosti in tržni usmerjenosti.

Predlog spremembe 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (1a) | Izvajanje te uredbe bi moralo biti usklajeno s cilji razvojnega sodelovanja iz okvira politike Unije za zanesljivo preskrbo s hrano (COM(2010)0127), pri čemer je treba zlasti zagotoviti, da ukrepi skupne kmetijske politike ne bi ogrozili zmogljivosti proizvodnje hrane in dolgoročne prehranske varnosti v državah v razvoju ter zmožnosti njihovega prebivalstva, da si samo zagotovi hrano, hkrati pa je treba upoštevati cilje politike razvojnega sodelovanja Unije v skladu s členom 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(1a)

Izvajanje te uredbe bi moralo biti usklajeno s cilji razvojnega sodelovanja iz okvira politike Unije za zanesljivo preskrbo s hrano (COM(2010)0127), pri čemer je treba zlasti zagotoviti, da ukrepi skupne kmetijske politike ne bi ogrozili zmogljivosti proizvodnje hrane in dolgoročne prehranske varnosti v državah v razvoju ter zmožnosti njihovega prebivalstva, da si samo zagotovi hrano, hkrati pa je treba upoštevati cilje politike razvojnega sodelovanja Unije v skladu s členom 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Predlog spremembe 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (1b) | Eden od ključnih ciljev skupne kmetijske politike bi moralo biti zagotavljanje prehranske varnosti in neodvisnosti držav članic, kar kaže na potrebo po ureditvi in distribucijskih sistemih v proizvodnji, ki bodo državam in regijam omogočili, da svojo proizvodnjo razvijajo tako, da bodo njihove potrebe v največji možni meri pokrite. Poleg tega je treba razmerje moči v verigi proizvodnje hrane nujno prevesiti v korist proizvajalcev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(1b)

Eden od ključnih ciljev skupne kmetijske politike bi moralo biti zagotavljanje prehranske varnosti in neodvisnosti držav članic, kar kaže na potrebo po ureditvi in distribucijskih sistemih v proizvodnji, ki bodo državam in regijam omogočili, da svojo proizvodnjo razvijajo tako, da bodo njihove potrebe v največji možni meri pokrite. Poleg tega je treba razmerje moči v verigi proizvodnje hrane nujno prevesiti v korist proizvajalcev.

Predlog spremembe 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (2) | Nadvse pomembno je, da se Komisija med pripravljalnim delom ustrezno posvetuje, med drugim tudi s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(2)

Nadvse pomembno je, da se Komisija med pripravljalnim delom ustrezno posvetuje, med drugim tudi s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (2) | Da bi zagotovili pravilno delovanje sistema, ki ga uvaja ta uredba, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, kar ji bo omogočilo, da dopolni ali spremeni nekatere nebistvene elemente te uredbe. Treba bi bilo določiti elemente, za katere se to pooblastilo lahko uporabi, ter pogoje, ki naj za to pooblastilo veljajo.
  Nadvse pomembno je, da se Komisija med pripravljalnim delom ustrezno posvetuje, med drugim tudi s strokovnjaki. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(2)

Da bi zagotovili pravilno delovanje sistema, ki ga uvaja ta uredba, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, kar ji bo omogočilo, da dopolni ali spremeni nekatere nebistvene elemente te uredbe. Treba bi bilo določiti elemente, za katere se to pooblastilo lahko uporabi, ter pogoje, ki naj za to pooblastilo veljajo.
  Nadvse pomembno je, da se Komisija med pripravljalnim delom ustrezno posvetuje, med drugim tudi s strokovnjaki. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

Predlog spremembe 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (3) | Na podlagi člena 43(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) Svet sprejme ukrepe o določitvi cen, prelevmanov, pomoči in količinskih omejitev. Kadar velja člen 43(3) Pogodbe, bi morala ta uredba zaradi jasnosti izrecno navajati dejstvo, da bo Svet na tej podlagi sprejel ukrepe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(3)

Na podlagi člena 43(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) Svet sprejme ukrepe o določitvi cen, prelevmanov, pomoči in količinskih omejitev. Kadar velja člen 43(3) Pogodbe, bi morala ta uredba zaradi jasnosti izrecno navajati dejstvo, da bo Svet na tej podlagi sprejel ukrepe.

črtano

Predlog spremembe 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (4) | Ta uredba bi morala vsebovati vse bistvene elemente enotne skupne ureditve trgov. Določanje cen, prelevmanov, pomoči in količinskih omejitev je v nekaterih primerih neločljivo povezano s temi osnovnimi elementi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(4)

Ta uredba bi morala vsebovati vse bistvene elemente enotne skupne ureditve trgov. Določanje cen, prelevmanov, pomoči in količinskih omejitev je v nekaterih primerih neločljivo povezano s temi osnovnimi elementi.

| (4) | Ta uredba bi morala vsebovati vse bistvene elemente enotne skupne ureditve trgov. Določanje cen, prelevmanov, pomoči in količinskih omejitev je
  praviloma
  neločljivo povezano s temi osnovnimi elementi. |
| --- | --- |

(4)

Ta uredba bi morala vsebovati vse bistvene elemente enotne skupne ureditve trgov. Določanje cen, prelevmanov, pomoči in količinskih omejitev je
  praviloma
  neločljivo povezano s temi osnovnimi elementi.

Predlog spremembe 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (5a) | Treba bi bilo upoštevati cilje Evropske komisije za prihodnjo skupno kmetijsko politiko na področju trajnostnega upravljanja naravnih virov, zanesljive preskrbe s hrano, kmetijskih dejavnosti po vsej Evropi, uravnoteženega regionalnega razvoja, konkurenčnosti evropskega kmetijstva in poenostavitve SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(5a)

Treba bi bilo upoštevati cilje Evropske komisije za prihodnjo skupno kmetijsko politiko na področju trajnostnega upravljanja naravnih virov, zanesljive preskrbe s hrano, kmetijskih dejavnosti po vsej Evropi, uravnoteženega regionalnega razvoja, konkurenčnosti evropskega kmetijstva in poenostavitve SKP.

Predlog spremembe 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (5b) | Za kmete je zlasti pomembno, da so upravna pravila za izvajanje skupne kmetijske politike poenostavljena, ne da bi to povzročilo pretirano standardizacijo meril, po katerih se ne upoštevajo lokalne in regionalne posebnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(5b)

Za kmete je zlasti pomembno, da so upravna pravila za izvajanje skupne kmetijske politike poenostavljena, ne da bi to povzročilo pretirano standardizacijo meril, po katerih se ne upoštevajo lokalne in regionalne posebnosti.

Predlog spremembe 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (7) | Ta uredba
  in drugi akti, sprejeti na podlagi člena 43 Pogodbe,
  se
  nanašajo
  na opis proizvodov in sklice na tarifne številke in podštevilke kombinirane nomenklature. Zaradi sprememb nomenklature skupne carinske tarife bodo posledično lahko potrebne tehnične prilagoditve
  takšnih uredb
  .
  Komisija mora imeti možnost, da sprejme izvedbene ukrepe za takšne prilagoditve.
  Zaradi jasnosti in poenostavitve je treba preklicati Uredbo Sveta (ES) št. 234/79 z dne 5. februarja 1979 o postopku za prilagajanje nomenklature skupne carinske tarife, ki se uporablja za kmetijske proizvode, ki trenutno določa takšno pooblastilo,
  omenjeno pooblastilo pa vključiti
  v to
  Uredbo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(7)

Ta uredba
  in drugi akti, sprejeti na podlagi člena 43 Pogodbe,
  se
  nanašajo
  na opis proizvodov in sklice na tarifne številke in podštevilke kombinirane nomenklature. Zaradi sprememb nomenklature skupne carinske tarife bodo posledično lahko potrebne tehnične prilagoditve
  takšnih uredb
  .
  Komisija mora imeti možnost, da sprejme izvedbene ukrepe za takšne prilagoditve.
  Zaradi jasnosti in poenostavitve je treba preklicati Uredbo Sveta (ES) št. 234/79 z dne 5. februarja 1979 o postopku za prilagajanje nomenklature skupne carinske tarife, ki se uporablja za kmetijske proizvode, ki trenutno določa takšno pooblastilo,
  omenjeno pooblastilo pa vključiti
  v to
  Uredbo
  .

| (7) | Ta uredba se
  nanaša
  na opis proizvodov in sklice na tarifne številke in podštevilke kombinirane nomenklature. Zaradi sprememb nomenklature skupne carinske tarife bodo posledično lahko potrebne tehnične prilagoditve
  te uredbe
  .
  Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe.
  Zaradi jasnosti in poenostavitve bi bilo treba preklicati Uredbo Sveta (EGS) št. 234/79 z dne 5. februarja 1979 o postopku za prilagajanje nomenklature skupne carinske tarife, ki se uporablja za kmetijske proizvode, ki trenutno določa takšno pooblastilo, v to
  uredbo pa vključiti nov postopek za prilagajanje
  . |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba se
  nanaša
  na opis proizvodov in sklice na tarifne številke in podštevilke kombinirane nomenklature. Zaradi sprememb nomenklature skupne carinske tarife bodo posledično lahko potrebne tehnične prilagoditve
  te uredbe
  .
  Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe.
  Zaradi jasnosti in poenostavitve bi bilo treba preklicati Uredbo Sveta (EGS) št. 234/79 z dne 5. februarja 1979 o postopku za prilagajanje nomenklature skupne carinske tarife, ki se uporablja za kmetijske proizvode, ki trenutno določa takšno pooblastilo, v to
  uredbo pa vključiti nov postopek za prilagajanje
  .

Predlog spremembe 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (11) | Da bi se upoštevale posebnosti sektorjev sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave, je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z določitvijo tržnih let za te proizvode. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(11)

Da bi se upoštevale posebnosti sektorjev sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave, je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z določitvijo tržnih let za te proizvode.

črtano

Predlog spremembe 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (12a) | Javna tržna intervencija je kot nujen ukrep možna le za stabilizacijo izredne nestabilnosti cen zaradi začasnega presežka povpraševanja na evropskem trgu. Ne bi se smela uporabljati za stabilizacijo strukturnega presežka proizvodnje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(12a)

Javna tržna intervencija je kot nujen ukrep možna le za stabilizacijo izredne nestabilnosti cen zaradi začasnega presežka povpraševanja na evropskem trgu. Ne bi se smela uporabljati za stabilizacijo strukturnega presežka proizvodnje.

Predlog spremembe 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (13) | Zaradi jasnosti in preglednosti je treba za te določbe predvideti skupno strukturo, pri čemer je treba nadaljevati politiko, ki se izvaja v vsakem sektorju. V ta namen je primerno razlikovati med referenčnimi cenami in intervencijskimi cenami ter opredeliti slednje, pri čemer naj se zlasti pojasni, da uporabljenim administrativno določenim cenam iz prvega stavka osmega odstavka Priloge 3 k Sporazumu STO o kmetijstvu (tj. podpori zaradi cenovnih razlik) ustrezajo samo intervencijske cene za javno intervencijo.
  V povezavi s tem je treba
  razumeti, da lahko tržna intervencija poteka v obliki javne intervencije in drugih oblik intervencije, ki ne uporabljajo predhodno določenih navedb cen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(13)

Zaradi jasnosti in preglednosti je treba za te določbe predvideti skupno strukturo, pri čemer je treba nadaljevati politiko, ki se izvaja v vsakem sektorju. V ta namen je primerno razlikovati med referenčnimi cenami in intervencijskimi cenami ter opredeliti slednje, pri čemer naj se zlasti pojasni, da uporabljenim administrativno določenim cenam iz prvega stavka osmega odstavka Priloge 3 k Sporazumu STO o kmetijstvu (tj. podpori zaradi cenovnih razlik) ustrezajo samo intervencijske cene za javno intervencijo.
  V povezavi s tem je treba
  razumeti, da lahko tržna intervencija poteka v obliki javne intervencije in drugih oblik intervencije, ki ne uporabljajo predhodno določenih navedb cen.

| (13) | Zaradi jasnosti in preglednosti bi bilo treba za te določbe predvideti skupno strukturo, pri čemer je treba nadaljevati politiko, ki se izvaja v vsakem sektorju. V ta namen je primerno razlikovati med referenčnimi cenami in intervencijskimi cenami ter opredeliti slednje, pri čemer naj se zlasti pojasni, da uporabljenim administrativno določenim cenam iz prvega stavka osmega odstavka Priloge 3 k Sporazumu STO o kmetijstvu (tj. podpori zaradi cenovnih razlik) ustrezajo samo intervencijske cene za javno intervencijo.
  Treba je tudi
  razumeti, da lahko tržna intervencija poteka v obliki javne intervencije in
  pomoči za zasebno skladiščenje ter
  drugih oblik intervencije, ki
  se niti v celoti niti delno
  ne opirajo na predhodno določene navedbe cen. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi jasnosti in preglednosti bi bilo treba za te določbe predvideti skupno strukturo, pri čemer je treba nadaljevati politiko, ki se izvaja v vsakem sektorju. V ta namen je primerno razlikovati med referenčnimi cenami in intervencijskimi cenami ter opredeliti slednje, pri čemer naj se zlasti pojasni, da uporabljenim administrativno določenim cenam iz prvega stavka osmega odstavka Priloge 3 k Sporazumu STO o kmetijstvu (tj. podpori zaradi cenovnih razlik) ustrezajo samo intervencijske cene za javno intervencijo.
  Treba je tudi
  razumeti, da lahko tržna intervencija poteka v obliki javne intervencije in
  pomoči za zasebno skladiščenje ter
  drugih oblik intervencije, ki
  se niti v celoti niti delno
  ne opirajo na predhodno določene navedbe cen.

Predlog spremembe 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (14) | Kot je glede na prakso in izkušnje iz prejšnjih SUT primerno za vsak zadevni sektor, mora biti sistem intervencij na voljo v nekaterih obdobjih leta in v tem obdobju mora biti na voljo ali stalno ali odvisno od tržnih cen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(14)

Kot je glede na prakso in izkušnje iz prejšnjih SUT primerno za vsak zadevni sektor, mora biti sistem intervencij na voljo v nekaterih obdobjih leta in v tem obdobju mora biti na voljo ali stalno ali odvisno od tržnih cen.

| (14) | Kot je glede na prakso in izkušnje iz prejšnjih SUT primerno za vsak zadevni sektor, bi moral biti sistem
  javnih
  intervencij na voljo,
  kadarkoli je očitno, da je potreben,
  v nekaterih obdobjih leta in v tem obdobju mora biti na voljo ali stalno ali odvisno od tržnih cen. |
| --- | --- |

(14)

Kot je glede na prakso in izkušnje iz prejšnjih SUT primerno za vsak zadevni sektor, bi moral biti sistem
  javnih
  intervencij na voljo,
  kadarkoli je očitno, da je potreben,
  v nekaterih obdobjih leta in v tem obdobju mora biti na voljo ali stalno ali odvisno od tržnih cen.

Predlog spremembe 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (16) | V tej uredbi je treba zagotoviti možnost za prodajo proizvodov, odkupljenih z javno intervencijo. Take ukrepe je treba sprejeti na način, s katerim se je mogoče izogniti motnjam na trgu in ki zagotavlja enak dostop do blaga in enakopravno obravnavo kupcev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(16)

V tej uredbi je treba zagotoviti možnost za prodajo proizvodov, odkupljenih z javno intervencijo. Take ukrepe je treba sprejeti na način, s katerim se je mogoče izogniti motnjam na trgu in ki zagotavlja enak dostop do blaga in enakopravno obravnavo kupcev.

| (16) | V tej uredbi bi bilo treba zagotoviti možnost za prodajo proizvodov, odkupljenih z javno intervencijo. Take ukrepe je treba sprejeti na način, s katerim se je mogoče izogniti motnjam na trgu, ki zagotavlja enak dostop do blaga in enakopravno obravnavo kupcev
  in ki omogoča, da se pridelki dajo na voljo za program razdeljevanja hrane najbolj ogroženim skupinam v Uniji
  . |
| --- | --- |

(16)

V tej uredbi bi bilo treba zagotoviti možnost za prodajo proizvodov, odkupljenih z javno intervencijo. Take ukrepe je treba sprejeti na način, s katerim se je mogoče izogniti motnjam na trgu, ki zagotavlja enak dostop do blaga in enakopravno obravnavo kupcev
  in ki omogoča, da se pridelki dajo na voljo za program razdeljevanja hrane najbolj ogroženim skupinam v Uniji
  .

Predlog spremembe 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (16a) | Lestvice Unije za razvrščanje trupov v sektorjih govejega in telečjega mesa, prašičjega mesa ter ovčjega in kozjega mesa so bistvenega pomena za beleženje cen in za uporabo intervencijskih ukrepov v teh sektorjih. Poleg tega je njihov cilj izboljšati preglednost trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(16a)

Lestvice Unije za razvrščanje trupov v sektorjih govejega in telečjega mesa, prašičjega mesa ter ovčjega in kozjega mesa so bistvenega pomena za beleženje cen in za uporabo intervencijskih ukrepov v teh sektorjih. Poleg tega je njihov cilj izboljšati preglednost trga.

Predlog spremembe 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (16b) | Pomoč za zasebno skladiščenje bi morala izpolniti svoj namen stabiliziranja trgov in prispevanja k primernemu življenjskemu standardu za kmetijsko skupnost. Uporabiti bi jo bilo treba ne samo na podlagi kazalnikov tržnih cen, ampak tudi v odziv na posebej težke tržne razmere, še zlasti tiste, ki občutno vplivajo na stopnje dobička kmetijskih proizvajalcev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(16b)

Pomoč za zasebno skladiščenje bi morala izpolniti svoj namen stabiliziranja trgov in prispevanja k primernemu življenjskemu standardu za kmetijsko skupnost. Uporabiti bi jo bilo treba ne samo na podlagi kazalnikov tržnih cen, ampak tudi v odziv na posebej težke tržne razmere, še zlasti tiste, ki občutno vplivajo na stopnje dobička kmetijskih proizvajalcev.

Predlog spremembe 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (22) | Da se standardizira predstavitev različnih proizvodov za namene boljše preglednosti trga, beleženja cen in uporabe ureditev tržnih intervencij v obliki javne intervencije in zasebnega skladiščenja, je Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe
  v zvezi z lestvicami
  Unije za razvrščanje trupov v sektorjih govejega, telečjega, prašičjega, ovčjega in kozjega mesa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(22)

Da se standardizira predstavitev različnih proizvodov za namene boljše preglednosti trga, beleženja cen in uporabe ureditev tržnih intervencij v obliki javne intervencije in zasebnega skladiščenja, je Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe
  v zvezi z lestvicami
  Unije za razvrščanje trupov v sektorjih govejega, telečjega, prašičjega, ovčjega in kozjega mesa.

| (22) | Da se standardizira predstavitev različnih proizvodov za namene boljše preglednosti trga, beleženja cen in uporabe ureditev tržnih intervencij v obliki javne intervencije in zasebnega skladiščenja
  ter upoštevajo posebnosti, ki se pojavljajo v Uniji, kot tudi tehnološki razvoj in potrebe sektorjev
  , bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe
  , da bo lahko prilagodila in posodobila lestvice
  Unije za razvrščanje trupov v sektorjih govejega, telečjega, prašičjega, ovčjega in kozjega mesa. |
| --- | --- |

(22)

Da se standardizira predstavitev različnih proizvodov za namene boljše preglednosti trga, beleženja cen in uporabe ureditev tržnih intervencij v obliki javne intervencije in zasebnega skladiščenja
  ter upoštevajo posebnosti, ki se pojavljajo v Uniji, kot tudi tehnološki razvoj in potrebe sektorjev
  , bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe
  , da bo lahko prilagodila in posodobila lestvice
  Unije za razvrščanje trupov v sektorjih govejega, telečjega, prašičjega, ovčjega in kozjega mesa.

Predlog spremembe 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (23a) | Da bi se okrepila in dopolnila obstoječa orodja za upravljanje trgov ter zagotovilo njihovo nemoteno delovanje, bi bilo treba oblikovati instrument, ki bi temeljil na zasebnem upravljanju ponudbe in usklajevanju različnih izvajalcev. Priznana združenja organizacij proizvajalcev z ustreznim tržnim deležem bi morala imeti možnost, da s tem orodjem med tržnim letom umaknejo s trga posamezni izdelek. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(23a)

Da bi se okrepila in dopolnila obstoječa orodja za upravljanje trgov ter zagotovilo njihovo nemoteno delovanje, bi bilo treba oblikovati instrument, ki bi temeljil na zasebnem upravljanju ponudbe in usklajevanju različnih izvajalcev. Priznana združenja organizacij proizvajalcev z ustreznim tržnim deležem bi morala imeti možnost, da s tem orodjem med tržnim letom umaknejo s trga posamezni izdelek.

Predlog spremembe 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (23b) | Da instrument ne bi deloval v nasprotju s cilji SKP ali ogrožal nemotenega delovanja notranjega trga, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v skladu s predpisi o delovanju in aktiviranju tega instrumenta. Poleg tega bi bilo treba za zagotovitev združljivosti tega instrumenta z zakonodajo Unije prenesti na Komisijo pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s predpisi o njegovem financiranju, kar vključuje tudi primere, za katere Komisija meni, da je dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje primerna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(23b)

Da instrument ne bi deloval v nasprotju s cilji SKP ali ogrožal nemotenega delovanja notranjega trga, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v skladu s predpisi o delovanju in aktiviranju tega instrumenta. Poleg tega bi bilo treba za zagotovitev združljivosti tega instrumenta z zakonodajo Unije prenesti na Komisijo pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s predpisi o njegovem financiranju, kar vključuje tudi primere, za katere Komisija meni, da je dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje primerna.

Predlog spremembe 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (25) | Spodbujati

  je treba
  uživanje
  sadja in zelenjave ter mlečnih proizvodov
  med otroci
  , vključno z vztrajnim povečevanjem deleža takih proizvodov v prehrani otrok v obdobju, ko se njihove prehrambene navade še oblikujejo. Zato je treba spodbujati pomoč Unije pri financiranju ali sofinanciranju preskrbe otrok s takšnimi proizvodi v izobraževalnih ustanovah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(25)

Spodbujati

  je treba
  uživanje
  sadja in zelenjave ter mlečnih proizvodov
  med otroci
  , vključno z vztrajnim povečevanjem deleža takih proizvodov v prehrani otrok v obdobju, ko se njihove prehrambene navade še oblikujejo. Zato je treba spodbujati pomoč Unije pri financiranju ali sofinanciranju preskrbe otrok s takšnimi proizvodi v izobraževalnih ustanovah.

| (25) | Da bi otrokom privzgojili zdrave prehranjevalne navade,

  bi

  jih

  bilo treba
  spodbujati k uživanju
  sadja in zelenjave ter mlečnih proizvodov, tudi vztrajnim povečevanjem deleža teh proizvodov v njihovi prehrani v obdobju, ko se njihove prehrambene navade še oblikujejo. Zato bi bilo treba spodbujati pomoč Unije pri financiranju ali sofinanciranju preskrbe otrok s takšnimi proizvodi v izobraževalnih
  , predšolskih in drugih
  ustanovah
  , ki ponujajo zunajšolske dejavnosti
  .
  Ti programi bi morali prispevati tudi k doseganju ciljev SKP, med drugim k zvišanju kmetijskih dohodkov, stabilizaciji trgov in zanesljivosti oskrbe sedaj in v prihodnje. |
| --- | --- |

(25)

Da bi otrokom privzgojili zdrave prehranjevalne navade,

  bi

  jih

  bilo treba
  spodbujati k uživanju
  sadja in zelenjave ter mlečnih proizvodov, tudi vztrajnim povečevanjem deleža teh proizvodov v njihovi prehrani v obdobju, ko se njihove prehrambene navade še oblikujejo. Zato bi bilo treba spodbujati pomoč Unije pri financiranju ali sofinanciranju preskrbe otrok s takšnimi proizvodi v izobraževalnih
  , predšolskih in drugih
  ustanovah
  , ki ponujajo zunajšolske dejavnosti
  .
  Ti programi bi morali prispevati tudi k doseganju ciljev SKP, med drugim k zvišanju kmetijskih dohodkov, stabilizaciji trgov in zanesljivosti oskrbe sedaj in v prihodnje.

Predlog spremembe 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (26) | Da se zagotovi dobro upravljanje proračunov programov, je treba določiti ustrezne določbe za vsakega od njih. Pomoči Unije se ne uporabljati kot nadomestilo financiranja katerih koli obstoječih nacionalnih sistemov razdeljevanja sadja v šolah. Ne glede na proračunske omejitve bi morale biti države članice sposobne svoje finančne prispevke
  v sisteme
  nadomestiti s prispevki iz zasebnega sektorja. Da bo njihov sistem razdeljevanja sadja v šolah učinkovit, morajo države članice zagotoviti spremljevalne ukrepe, za katere bi jim moralo biti dovoljeno podeliti nacionalno pomoč. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(26)

Da se zagotovi dobro upravljanje proračunov programov, je treba določiti ustrezne določbe za vsakega od njih. Pomoči Unije se ne uporabljati kot nadomestilo financiranja katerih koli obstoječih nacionalnih sistemov razdeljevanja sadja v šolah. Ne glede na proračunske omejitve bi morale biti države članice sposobne svoje finančne prispevke
  v sisteme
  nadomestiti s prispevki iz zasebnega sektorja. Da bo njihov sistem razdeljevanja sadja v šolah učinkovit, morajo države članice zagotoviti spremljevalne ukrepe, za katere bi jim moralo biti dovoljeno podeliti nacionalno pomoč.

| (26) | Da se zagotovi dobro upravljanje proračunov programov, bi bilo treba določiti ustrezne določbe za vsakega od njih. Pomoč Unije se ne bi smela uporabljati kot nadomestilo financiranja katerih koli obstoječih nacionalnih sistemov razdeljevanja sadja
  , zelenjave in mlečnih izdelkov
  v šolah. Ne glede na proračunske omejitve bi morale biti države članice sposobne svoje finančne prispevke
  za vse take nacionalne sisteme razdeljevanja sadja in zelenjave v šolah
  nadomestiti s prispevki iz zasebnega sektorja. Da bo njihov sistem razdeljevanja sadja
  in zelenjave
  v šolah učinkovit, bi morale države članice zagotoviti spremljevalne ukrepe, za katere bi jim moralo biti dovoljeno podeliti nacionalno pomoč. |
| --- | --- |

(26)

Da se zagotovi dobro upravljanje proračunov programov, bi bilo treba določiti ustrezne določbe za vsakega od njih. Pomoč Unije se ne bi smela uporabljati kot nadomestilo financiranja katerih koli obstoječih nacionalnih sistemov razdeljevanja sadja
  , zelenjave in mlečnih izdelkov
  v šolah. Ne glede na proračunske omejitve bi morale biti države članice sposobne svoje finančne prispevke
  za vse take nacionalne sisteme razdeljevanja sadja in zelenjave v šolah
  nadomestiti s prispevki iz zasebnega sektorja. Da bo njihov sistem razdeljevanja sadja
  in zelenjave
  v šolah učinkovit, bi morale države članice zagotoviti spremljevalne ukrepe, za katere bi jim moralo biti dovoljeno podeliti nacionalno pomoč.

Predlog spremembe 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (27) | Da bi
  spodbudili zdrave prehrambene navade otrok
  , zagotovili učinkovito in usmerjeno rabo evropskih sredstev ter spodbudili ozaveščenost o shemi, je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s sistemom razdeljevanja sadja v šolah, ki se nanašajo na proizvode, ki so upravičeni za vključitev v sistem, ciljno skupino sistema, nacionalne ali regionalne strategije, ki jih morajo sestaviti države članice, da bi lahko dobile pomoč, vključno s spremljevalnimi ukrepi, odobritev in izbor zahtevkov za pomoč,
  objektivna
  merila za
  dodelitev pomoči med državami članicami,
  okvirno razporeditev pomoči med državami članicami in metodo za prerazporeditev pomoči med državami članicami na podlagi prejetih zahtevkov, stroške, upravičene do pomoči, vključno z možnostjo določitve skupne zgornje meje za take stroške,
  ter na zahtevo, da sodelujoče
  države članice
  obveščajo o podporni vlogi sistema
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(27)

Da bi
  spodbudili zdrave prehrambene navade otrok
  , zagotovili učinkovito in usmerjeno rabo evropskih sredstev ter spodbudili ozaveščenost o shemi, je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s sistemom razdeljevanja sadja v šolah, ki se nanašajo na proizvode, ki so upravičeni za vključitev v sistem, ciljno skupino sistema, nacionalne ali regionalne strategije, ki jih morajo sestaviti države članice, da bi lahko dobile pomoč, vključno s spremljevalnimi ukrepi, odobritev in izbor zahtevkov za pomoč,
  objektivna
  merila za
  dodelitev pomoči med državami članicami,
  okvirno razporeditev pomoči med državami članicami in metodo za prerazporeditev pomoči med državami članicami na podlagi prejetih zahtevkov, stroške, upravičene do pomoči, vključno z možnostjo določitve skupne zgornje meje za take stroške,
  ter na zahtevo, da sodelujoče
  države članice
  obveščajo o podporni vlogi sistema
  .

| (27) | Da bi
  poskrbeli za učinkovito izvajanje programa v skladu z začrtanimi cilji
  , zagotovili učinkovito in usmerjeno rabo evropskih sredstev ter spodbudili ozaveščenost o shemi
  pomoči
  , bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s sistemom razdeljevanja sadja
  in zelenjave
  v šolah, ki se nanašajo na proizvode, ki so upravičeni za vključitev v sistem, ciljno skupino sistema, nacionalne ali regionalne strategije, ki jih morajo sestaviti države članice, da bi lahko dobile pomoč, vključno s spremljevalnimi ukrepi, odobritev in izbor zahtevkov za pomoč,
  dodatna
  merila za okvirno razporeditev in metodo za prerazporeditev pomoči med državami članicami na podlagi prejetih zahtevkov; stroške, upravičene do pomoči, vključno z možnostjo določitve skupne zgornje meje za take stroške,
  spremljanje in ocenjevanje;
  ter
  na določitev pogojev, pod katerimi
  države članice
  javno naznanijo sodelovanje pri programu pomoči in obveščajo o subvencijah Unije
  . |
| --- | --- |

(27)

Da bi
  poskrbeli za učinkovito izvajanje programa v skladu z začrtanimi cilji
  , zagotovili učinkovito in usmerjeno rabo evropskih sredstev ter spodbudili ozaveščenost o shemi
  pomoči
  , bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s sistemom razdeljevanja sadja
  in zelenjave
  v šolah, ki se nanašajo na proizvode, ki so upravičeni za vključitev v sistem, ciljno skupino sistema, nacionalne ali regionalne strategije, ki jih morajo sestaviti države članice, da bi lahko dobile pomoč, vključno s spremljevalnimi ukrepi, odobritev in izbor zahtevkov za pomoč,
  dodatna
  merila za okvirno razporeditev in metodo za prerazporeditev pomoči med državami članicami na podlagi prejetih zahtevkov; stroške, upravičene do pomoči, vključno z možnostjo določitve skupne zgornje meje za take stroške,
  spremljanje in ocenjevanje;
  ter
  na določitev pogojev, pod katerimi
  države članice
  javno naznanijo sodelovanje pri programu pomoči in obveščajo o subvencijah Unije
  .

Predlog spremembe 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (28) | Da bi
  upoštevali razvoj vzorcev uživanja mlečnih proizvodov ter inovacij in razvoja na trgu mlečnih proizvodov
  , da bi zagotovili, da so primerni upravičenci in prosilci upravičeni do pomoči, in da bi spodbudili ozaveščenost o shemi pomoči, je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s sistemom razdeljevanja mleka v šolah, ki se nanašajo na proizvode, ki so upravičeni za vključitev v sistem, nacionalne ali regionalne strategije, ki jih morajo države članice pripraviti, da lahko dobijo pomoč, ter ciljno skupino sistema, pogoje za dodelitev pomoči, vložitev varščine, ki jamči izvedbo, če je plačano predplačilo pomoči, spremljanje in vrednotenje ter na
  zahtevo, da izobraževalne ustanove obveščajo o podporni vlogi sistema
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(28)

Da bi
  upoštevali razvoj vzorcev uživanja mlečnih proizvodov ter inovacij in razvoja na trgu mlečnih proizvodov
  , da bi zagotovili, da so primerni upravičenci in prosilci upravičeni do pomoči, in da bi spodbudili ozaveščenost o shemi pomoči, je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s sistemom razdeljevanja mleka v šolah, ki se nanašajo na proizvode, ki so upravičeni za vključitev v sistem, nacionalne ali regionalne strategije, ki jih morajo države članice pripraviti, da lahko dobijo pomoč, ter ciljno skupino sistema, pogoje za dodelitev pomoči, vložitev varščine, ki jamči izvedbo, če je plačano predplačilo pomoči, spremljanje in vrednotenje ter na
  zahtevo, da izobraževalne ustanove obveščajo o podporni vlogi sistema
  .

| (28) | Da bi
  poskrbeli za učinkovito izvajanje programa v skladu z zastavljenimi cilji
  , da bi zagotovili, da so primerni upravičenci in prosilci upravičeni do pomoči, in da bi spodbudili ozaveščenost o shemi pomoči, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s sistemom razdeljevanja mleka v šolah, ki se nanašajo na proizvode, ki so upravičeni za vključitev v program, nacionalne ali regionalne strategije, ki jih morajo države članice pripraviti, da lahko dobijo pomoč, ter ciljno skupino sistema,
  odobritev in izbor vlagateljev zahtevka za pomoč,
  pogoje za dodelitev pomoči, vložitev varščine, ki jamči izvedbo, če je plačano predplačilo pomoči, spremljanje in vrednotenje ter na
  določitev pogojev, pod katerimi države članice javno naznanijo sodelovanje pri programu pomoči in obveščajo o subvencijah Unije
  . |
| --- | --- |

(28)

Da bi
  poskrbeli za učinkovito izvajanje programa v skladu z zastavljenimi cilji
  , da bi zagotovili, da so primerni upravičenci in prosilci upravičeni do pomoči, in da bi spodbudili ozaveščenost o shemi pomoči, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s sistemom razdeljevanja mleka v šolah, ki se nanašajo na proizvode, ki so upravičeni za vključitev v program, nacionalne ali regionalne strategije, ki jih morajo države članice pripraviti, da lahko dobijo pomoč, ter ciljno skupino sistema,
  odobritev in izbor vlagateljev zahtevka za pomoč,
  pogoje za dodelitev pomoči, vložitev varščine, ki jamči izvedbo, če je plačano predplačilo pomoči, spremljanje in vrednotenje ter na
  določitev pogojev, pod katerimi države članice javno naznanijo sodelovanje pri programu pomoči in obveščajo o subvencijah Unije
  .

Predlog spremembe 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (28a) | Komisija bi morala razmisliti o tem, ali bi predlagala programe za spodbujanje zauživanja nesadnih, nezelenjavnih in nemlečnih proizvodov v šolah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(28a)

Komisija bi morala razmisliti o tem, ali bi predlagala programe za spodbujanje zauživanja nesadnih, nezelenjavnih in nemlečnih proizvodov v šolah.

Predlog spremembe 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (29) | Shema pomoči za organizacije proizvajalcev hmelja se uporablja samo v eni državi članici. Da se ustvari prožnost in uskladi pristop v tem sektorju z drugimi sektorji, je to shemo pomoči treba prekiniti, ostane pa naj možnost, da se organizacijam proizvajalcev omogoči podpora v okviru ukrepov za razvoj podeželja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(29)

Shema pomoči za organizacije proizvajalcev hmelja se uporablja samo v eni državi članici. Da se ustvari prožnost in uskladi pristop v tem sektorju z drugimi sektorji, je to shemo pomoči treba prekiniti, ostane pa naj možnost, da se organizacijam proizvajalcev omogoči podpora v okviru ukrepov za razvoj podeželja.

črtano

Predlog spremembe 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (31) | Da se zagotovi, da pomoč, namenjena organizacijam proizvajalcev olivnega olja in namiznih oliv, doseže svoj cilj izboljšanja kakovosti proizvodnje olivnega olja in namiznih oliv, in da se zagotovi, da organizacije proizvajalcev olivnega olja in namiznih oliv izpolnjujejo svoje obveznosti, je Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe glede pogojev za odobritev organizacij izvajalcev za namene sheme pomoči, za začasno prekinitev ali umik take odobritve, ukrepov, upravičenih do financiranja Unije, dodelitve financiranja Unije za določene ukrepe, dejavnosti in stroškov, ki niso upravičeni do financiranja Unije, izbire in odobritve delovnih programov ter glede zahtev po vložitvi varščine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(31)

Da se zagotovi, da pomoč, namenjena organizacijam proizvajalcev olivnega olja in namiznih oliv, doseže svoj cilj izboljšanja kakovosti proizvodnje olivnega olja in namiznih oliv, in da se zagotovi, da organizacije proizvajalcev olivnega olja in namiznih oliv izpolnjujejo svoje obveznosti, je Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe glede pogojev za odobritev organizacij izvajalcev za namene sheme pomoči, za začasno prekinitev ali umik take odobritve, ukrepov, upravičenih do financiranja Unije, dodelitve financiranja Unije za določene ukrepe, dejavnosti in stroškov, ki niso upravičeni do financiranja Unije, izbire in odobritve delovnih programov ter glede zahtev po vložitvi varščine.

| (31) | Da se zagotovi, da pomoč, namenjena organizacijam proizvajalcev olivnega olja in namiznih oliv, doseže svoj cilj izboljšanja kakovosti proizvodnje olivnega olja in namiznih oliv, in da se zagotovi, da organizacije proizvajalcev olivnega olja in namiznih oliv
  ali medpanožne organizacije
  izpolnjujejo svoje obveznosti, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe glede pogojev za odobritev organizacij
  proizvajalcev ali medpanožnih organizacij
  za namene sheme pomoči,
  ter
  za
  zavrnitev,
  začasno prekinitev ali umik take odobritve,
  podrobnosti
  ukrepov, upravičenih do financiranja Unije, dodelitve financiranja Unije za določene ukrepe, dejavnosti in stroškov, ki niso upravičeni do financiranja Unije, izbire in odobritve delovnih programov ter glede zahtev po vložitvi varščine. |
| --- | --- |

(31)

Da se zagotovi, da pomoč, namenjena organizacijam proizvajalcev olivnega olja in namiznih oliv, doseže svoj cilj izboljšanja kakovosti proizvodnje olivnega olja in namiznih oliv, in da se zagotovi, da organizacije proizvajalcev olivnega olja in namiznih oliv
  ali medpanožne organizacije
  izpolnjujejo svoje obveznosti, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe glede pogojev za odobritev organizacij
  proizvajalcev ali medpanožnih organizacij
  za namene sheme pomoči,
  ter
  za
  zavrnitev,
  začasno prekinitev ali umik take odobritve,
  podrobnosti
  ukrepov, upravičenih do financiranja Unije, dodelitve financiranja Unije za določene ukrepe, dejavnosti in stroškov, ki niso upravičeni do financiranja Unije, izbire in odobritve delovnih programov ter glede zahtev po vložitvi varščine.

Predlog spremembe 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (32) | Ta uredba razlikuje na eni strani med sadjem in zelenjavo, kar vključuje sadje in zelenjavo, namenjena za trženje, ter sadje in zelenjavo, namenjena predelavi, na drugi strani pa predelano sadje in zelenjavo.
  Predpisi o organizacijah proizvajalcev, operativnih programih in finančni pomoči Unije veljajo samo za sadje in zelenjavo ter za sadje in zelenjavo, ki sta izključno namenjena predelavi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(32)

Ta uredba razlikuje na eni strani med sadjem in zelenjavo, kar vključuje sadje in zelenjavo, namenjena za trženje, ter sadje in zelenjavo, namenjena predelavi, na drugi strani pa predelano sadje in zelenjavo.
  Predpisi o organizacijah proizvajalcev, operativnih programih in finančni pomoči Unije veljajo samo za sadje in zelenjavo ter za sadje in zelenjavo, ki sta izključno namenjena predelavi.

| (32) | Ta uredba razlikuje na eni strani med sadjem in zelenjavo, kar vključuje sadje in zelenjavo, namenjena za trženje
  kot sveži proizvodi
  , ter sadje in zelenjavo, namenjena predelavi, na drugi strani pa predelano sadje in zelenjavo. |
| --- | --- |

(32)

Ta uredba razlikuje na eni strani med sadjem in zelenjavo, kar vključuje sadje in zelenjavo, namenjena za trženje
  kot sveži proizvodi
  , ter sadje in zelenjavo, namenjena predelavi, na drugi strani pa predelano sadje in zelenjavo.

Predlog spremembe 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (33a) | Da se zagotovi večja učinkovitost operativnih programov v sektorju sadja in zelenjave, zlasti ukrepov za preprečevanje in obvladovanje krize, bi se morali ti izvajati prek struktur, ki razpolagajo s primernim tržnim deležem. Združenja organizacij proizvajalcev bi bilo torej treba pozvati, naj te programe in ukrepe predstavijo ter jih delno ali v celoti upravljajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(33a)

Da se zagotovi večja učinkovitost operativnih programov v sektorju sadja in zelenjave, zlasti ukrepov za preprečevanje in obvladovanje krize, bi se morali ti izvajati prek struktur, ki razpolagajo s primernim tržnim deležem. Združenja organizacij proizvajalcev bi bilo torej treba pozvati, naj te programe in ukrepe predstavijo ter jih delno ali v celoti upravljajo.

Predlog spremembe 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (35) | V okviru politike razvoja podeželja je za vse sektorje v vseh državah treba zagotoviti podporo za ustanavljanje skupin proizvajalcev, zato je treba prekiniti posebno podporo v sektorju sadja in zelenjave. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(35)

V okviru politike razvoja podeželja je za vse sektorje v vseh državah treba zagotoviti podporo za ustanavljanje skupin proizvajalcev, zato je treba prekiniti posebno podporo v sektorju sadja in zelenjave.

| (35) | V okviru politike razvoja podeželja bi bilo treba za vse sektorje v vseh državah zagotoviti podporo za ustanavljanje skupin proizvajalcev, zato je treba prekiniti posebno podporo
  za njihovo ustanovitev
  v sektorju sadja in zelenjave.
  Ta podpora ne bi smela izkrivljati enakih konkurenčnih pogojev za kmete in njihove organizacije proizvajalcev na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(35)

V okviru politike razvoja podeželja bi bilo treba za vse sektorje v vseh državah zagotoviti podporo za ustanavljanje skupin proizvajalcev, zato je treba prekiniti posebno podporo
  za njihovo ustanovitev
  v sektorju sadja in zelenjave.
  Ta podpora ne bi smela izkrivljati enakih konkurenčnih pogojev za kmete in njihove organizacije proizvajalcev na notranjem trgu.

Predlog spremembe 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (40) | Eden od ključnih ukrepov, upravičenih do nacionalnih podpornih programov, bi morala biti promocija in trženje vin Unije v tretjih državah. Še naprej bi morale biti zajete dejavnosti prestrukturiranja in preusmeritve zaradi njihovih pozitivnih strukturnih učinkov na sektor vina. Podpora bi se morala zagotoviti tudi za naložbe v vinskem sektorju, namenjene izboljšanju gospodarske zmogljivosti podjetij kot takih. Podpora za destilacijo stranskih proizvodov bi morala biti kot ukrep, ki je na voljo vsem državam članicam, ki želijo takšen instrument uporabljati za zagotovitev kakovosti vina ter varovanje okolja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(40)

Eden od ključnih ukrepov, upravičenih do nacionalnih podpornih programov, bi morala biti promocija in trženje vin Unije v tretjih državah. Še naprej bi morale biti zajete dejavnosti prestrukturiranja in preusmeritve zaradi njihovih pozitivnih strukturnih učinkov na sektor vina. Podpora bi se morala zagotoviti tudi za naložbe v vinskem sektorju, namenjene izboljšanju gospodarske zmogljivosti podjetij kot takih. Podpora za destilacijo stranskih proizvodov bi morala biti kot ukrep, ki je na voljo vsem državam članicam, ki želijo takšen instrument uporabljati za zagotovitev kakovosti vina ter varovanje okolja.

| (40) | Eden od ključnih ukrepov, upravičenih do nacionalnih podpornih programov, bi morala biti promocija in trženje vin Unije
  v Uniji in
  tretjih državah.
  Glede na pomen raziskovalnih in razvojnih dejavnosti za konkurenčnost evropskega vinskega sektorja bi morala biti na razpolago tudi pomoč za te dejavnosti.
  Še naprej bi morale biti zajete dejavnosti prestrukturiranja in preusmeritve zaradi njihovih pozitivnih strukturnih učinkov na sektor vina. Podpora bi se morala zagotoviti tudi za naložbe v vinskem sektorju, namenjene izboljšanju gospodarske zmogljivosti podjetij kot takih. Podpora za destilacijo stranskih proizvodov bi morala biti kot ukrep, ki je na voljo vsem državam članicam, ki želijo takšen instrument uporabljati za zagotovitev kakovosti vina ter varovanje okolja. |
| --- | --- |

(40)

Eden od ključnih ukrepov, upravičenih do nacionalnih podpornih programov, bi morala biti promocija in trženje vin Unije
  v Uniji in
  tretjih državah.
  Glede na pomen raziskovalnih in razvojnih dejavnosti za konkurenčnost evropskega vinskega sektorja bi morala biti na razpolago tudi pomoč za te dejavnosti.
  Še naprej bi morale biti zajete dejavnosti prestrukturiranja in preusmeritve zaradi njihovih pozitivnih strukturnih učinkov na sektor vina. Podpora bi se morala zagotoviti tudi za naložbe v vinskem sektorju, namenjene izboljšanju gospodarske zmogljivosti podjetij kot takih. Podpora za destilacijo stranskih proizvodov bi morala biti kot ukrep, ki je na voljo vsem državam članicam, ki želijo takšen instrument uporabljati za zagotovitev kakovosti vina ter varovanje okolja.

Predlog spremembe 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (42) | Določbe o podpori vinogradnikom prek dodelitve pravic do plačila, kakor so odločile države članice, so postale dokončne. Edina tovrstna podpora, ki jo je mogoče zagotoviti, je zato podpora, o kateri so 1. decembra 2011 odločile države članice na podlagi člena 137 Uredbe (EU) št. [COM(2010)799] in na podlagi pogojev, določenih v navedeni določbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(42)

Določbe o podpori vinogradnikom prek dodelitve pravic do plačila, kakor so odločile države članice, so postale dokončne. Edina tovrstna podpora, ki jo je mogoče zagotoviti, je zato podpora, o kateri so 1. decembra 2011 odločile države članice na podlagi člena 137 Uredbe (EU) št. [COM(2010)799] in na podlagi pogojev, določenih v navedeni določbi.

črtano

Predlog spremembe 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 43

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (43) | Da se zagotovi, da podporni programi za vinski sektor dosežejo svoje cilje, in da se zagotovi usmerjena raba evropskih sredstev, je Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s predpisi o odgovornosti za izdatke med datumom prejema programov podpore in Predlog spremembemi programov podpore in datumom njihove uporabe, o merilih o izpolnjevanju pogojev podpornih ukrepov, vrsti izdatka in dejavnostih, upravičenih do podpore, ukrepih, ki niso upravičeni do podpore, in največji ravni podpore na ukrep, o zahtevah in mejnih vrednostih za predplačila, vključno z zahtevo po varnosti, če se opravi predplačilo,
  ki vsebujejo splošne določbe in opredelitve za namen tega oddelka,
  da se prepreči zloraba podpornih ukrepov, vključno z omejitvami za preprečitev dvojnega financiranja projektov, v okviru katerih proizvajalci umaknejo stranske proizvode vinarstva, izjeme iz obveznosti, da se prepreči dodatno upravno breme, in določbe za prostovoljno certificiranje žganjarn, za določitev zahtev, vključno s posebnimi pregledi, ki jih izvajajo države članice za izvajanje podpornih ukrepov, omejitev in pregledov za zagotovitev skladnosti s področjem uporabe podpornih ukrepov, v zvezi s plačili upravičencem, vključno s plačili zavarovalniških posrednikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(43)

Da se zagotovi, da podporni programi za vinski sektor dosežejo svoje cilje, in da se zagotovi usmerjena raba evropskih sredstev, je Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s predpisi o odgovornosti za izdatke med datumom prejema programov podpore in Predlog spremembemi programov podpore in datumom njihove uporabe, o merilih o izpolnjevanju pogojev podpornih ukrepov, vrsti izdatka in dejavnostih, upravičenih do podpore, ukrepih, ki niso upravičeni do podpore, in največji ravni podpore na ukrep, o zahtevah in mejnih vrednostih za predplačila, vključno z zahtevo po varnosti, če se opravi predplačilo,
  ki vsebujejo splošne določbe in opredelitve za namen tega oddelka,
  da se prepreči zloraba podpornih ukrepov, vključno z omejitvami za preprečitev dvojnega financiranja projektov, v okviru katerih proizvajalci umaknejo stranske proizvode vinarstva, izjeme iz obveznosti, da se prepreči dodatno upravno breme, in določbe za prostovoljno certificiranje žganjarn, za določitev zahtev, vključno s posebnimi pregledi, ki jih izvajajo države članice za izvajanje podpornih ukrepov, omejitev in pregledov za zagotovitev skladnosti s področjem uporabe podpornih ukrepov, v zvezi s plačili upravičencem, vključno s plačili zavarovalniških posrednikov.

| (43) | Da se zagotovi, da podporni programi za vinski sektor dosežejo svoje cilje, in da se zagotovi usmerjena raba evropskih sredstev, bi bilo Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s predpisi o odgovornosti za izdatke med datumom prejema podpornih programov in sprememb podpornih programov ter datumom začetka njihove uporabe, o merilih o izpolnjevanju pogojev podpornih ukrepov, vrsti izdatka in dejavnostih, upravičenih do podpore, ukrepih, ki niso upravičeni do podpore, in največji ravni podpore na ukrep, o Predlog spremembeh podpornih programov, potem ko so se že začeli uporabljati, o zahtevah in mejnih vrednostih za predplačila, vključno z zahtevo po varnosti, če se opravi predplačilo, da se prepreči zloraba podpornih ukrepov, vključno z omejitvami za preprečitev dvojnega financiranja projektov, v okviru katerih proizvajalci umaknejo stranske proizvode vinarstva, izjeme iz obveznosti, da se prepreči dodatno upravno breme, in določbe za prostovoljno certificiranje žganjarn, za določitev zahtev, vključno s posebnimi pregledi, ki jih izvajajo države članice za izvajanje podpornih ukrepov, omejitev in pregledov za zagotovitev skladnosti s področjem uporabe podpornih ukrepov, v zvezi s plačili upravičencem, vključno s plačili zavarovalniških posrednikov. |
| --- | --- |

(43)

Da se zagotovi, da podporni programi za vinski sektor dosežejo svoje cilje, in da se zagotovi usmerjena raba evropskih sredstev, bi bilo Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s predpisi o odgovornosti za izdatke med datumom prejema podpornih programov in sprememb podpornih programov ter datumom začetka njihove uporabe, o merilih o izpolnjevanju pogojev podpornih ukrepov, vrsti izdatka in dejavnostih, upravičenih do podpore, ukrepih, ki niso upravičeni do podpore, in največji ravni podpore na ukrep, o Predlog spremembeh podpornih programov, potem ko so se že začeli uporabljati, o zahtevah in mejnih vrednostih za predplačila, vključno z zahtevo po varnosti, če se opravi predplačilo, da se prepreči zloraba podpornih ukrepov, vključno z omejitvami za preprečitev dvojnega financiranja projektov, v okviru katerih proizvajalci umaknejo stranske proizvode vinarstva, izjeme iz obveznosti, da se prepreči dodatno upravno breme, in določbe za prostovoljno certificiranje žganjarn, za določitev zahtev, vključno s posebnimi pregledi, ki jih izvajajo države članice za izvajanje podpornih ukrepov, omejitev in pregledov za zagotovitev skladnosti s področjem uporabe podpornih ukrepov, v zvezi s plačili upravičencem, vključno s plačili zavarovalniških posrednikov.

Predlog spremembe 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 44

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (44) | Za čebelarstvo so značilni raznovrstnost proizvodnih pogojev in pridelkov ter razpršenost in različnost gospodarskih subjektov, tako v fazi proizvodnje kot trženja. Poleg tega je v več državah članicah zaradi širjenja varooze v zadnjih letih in problemov, ki jih ta bolezen povzroča pri proizvodnji medu, še vedno potrebno ukrepanje Unije, saj se varooze ne da popolnoma izkoreniniti in jo je treba zdraviti z odobrenimi proizvodi. Glede na take okoliščine ter za izboljšanje proizvodnje in trženja čebelarskih proizvodov v Uniji je treba vsaka tri leta pripraviti nacionalne programe, da bi se izboljšali splošni pogoji za proizvodnjo in trženje čebelarskih proizvodov. Navedene nacionalne programe bi morala deloma financirati Unija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(44)

Za čebelarstvo so značilni raznovrstnost proizvodnih pogojev in pridelkov ter razpršenost in različnost gospodarskih subjektov, tako v fazi proizvodnje kot trženja. Poleg tega je v več državah članicah zaradi širjenja varooze v zadnjih letih in problemov, ki jih ta bolezen povzroča pri proizvodnji medu, še vedno potrebno ukrepanje Unije, saj se varooze ne da popolnoma izkoreniniti in jo je treba zdraviti z odobrenimi proizvodi. Glede na take okoliščine ter za izboljšanje proizvodnje in trženja čebelarskih proizvodov v Uniji je treba vsaka tri leta pripraviti nacionalne programe, da bi se izboljšali splošni pogoji za proizvodnjo in trženje čebelarskih proizvodov. Navedene nacionalne programe bi morala deloma financirati Unija.

| (44) | Za čebelarstvo so značilni raznovrstnost proizvodnih pogojev in pridelkov ter razpršenost in različnost gospodarskih subjektov, tako v fazi proizvodnje kot trženja. Poleg tega je v več državah članicah zaradi
  pogostejših pojavov nekaterih oblik bolezni v panjih, zlasti
  širjenja varooze v zadnjih letih in problemov, ki jih ta bolezen povzroča pri proizvodnji medu, še vedno potrebno
  usklajeno
  ukrepanje Unije
  v okviru evropske veterinarske politike
  , saj se varooze ne da popolnoma izkoreniniti in jo je treba zdraviti z odobrenimi proizvodi. Glede na take okoliščine ter za izboljšanje
  zdravja čebel
  ter proizvodnje in trženja čebelarskih proizvodov v Uniji bi bilo treba vsaka tri leta pripraviti nacionalne programe, da bi se izboljšali splošni pogoji za proizvodnjo in trženje čebelarskih proizvodov. Navedene nacionalne programe bi morala deloma financirati Unija. |
| --- | --- |

(44)

Za čebelarstvo so značilni raznovrstnost proizvodnih pogojev in pridelkov ter razpršenost in različnost gospodarskih subjektov, tako v fazi proizvodnje kot trženja. Poleg tega je v več državah članicah zaradi
  pogostejših pojavov nekaterih oblik bolezni v panjih, zlasti
  širjenja varooze v zadnjih letih in problemov, ki jih ta bolezen povzroča pri proizvodnji medu, še vedno potrebno
  usklajeno
  ukrepanje Unije
  v okviru evropske veterinarske politike
  , saj se varooze ne da popolnoma izkoreniniti in jo je treba zdraviti z odobrenimi proizvodi. Glede na take okoliščine ter za izboljšanje
  zdravja čebel
  ter proizvodnje in trženja čebelarskih proizvodov v Uniji bi bilo treba vsaka tri leta pripraviti nacionalne programe, da bi se izboljšali splošni pogoji za proizvodnjo in trženje čebelarskih proizvodov. Navedene nacionalne programe bi morala deloma financirati Unija.

Predlog spremembe 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 45

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (45) | Da se zagotovi ciljna uporaba skladov Unije za čebelarstvo, je Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 v zvezi
  z
  ukrepi, ki se lahko vključijo v čebelarske programe, predpisi o obveznostih glede vsebine nacionalnih programov, pripravi takšnih programov in povezanih študijah ter v zvezi s pogoji za dodelitev finančnega prispevka Unije vsaki sodelujoči državi članici. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(45)

Da se zagotovi ciljna uporaba skladov Unije za čebelarstvo, je Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 v zvezi
  z
  ukrepi, ki se lahko vključijo v čebelarske programe, predpisi o obveznostih glede vsebine nacionalnih programov, pripravi takšnih programov in povezanih študijah ter v zvezi s pogoji za dodelitev finančnega prispevka Unije vsaki sodelujoči državi članici.

| (45) | Da se zagotovi ciljna uporaba skladov Unije za čebelarstvo, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 v zvezi
  s podrobnimi
  ukrepi, ki se lahko vključijo v čebelarske programe, predpisi o obveznostih glede vsebine nacionalnih programov, pripravi takšnih programov in povezanih študijah ter v zvezi s pogoji za dodelitev finančnega prispevka Unije vsaki sodelujoči državi članici. |
| --- | --- |

(45)

Da se zagotovi ciljna uporaba skladov Unije za čebelarstvo, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 v zvezi
  s podrobnimi
  ukrepi, ki se lahko vključijo v čebelarske programe, predpisi o obveznostih glede vsebine nacionalnih programov, pripravi takšnih programov in povezanih študijah ter v zvezi s pogoji za dodelitev finančnega prispevka Unije vsaki sodelujoči državi članici.

Predlog spremembe 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 48 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (48a) | Eden od ključnih ukrepov, upravičenih do nacionalnih podpornih programov, bi morala biti promocija in trženje kmetijskih proizvodov Unije v Uniji in v tretjih državah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(48a)

Eden od ključnih ukrepov, upravičenih do nacionalnih podpornih programov, bi morala biti promocija in trženje kmetijskih proizvodov Unije v Uniji in v tretjih državah.

Predlog spremembe 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 50

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (50) | Za zagotovitev, da so vsi proizvodi ustrezne, neoporečne in tržne kakovosti, ter brez poseganja v Uredbo (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane, mora osnovni splošni tržni standard, kot je predvideno v zgoraj navedenem sporočilu Komisije, ustrezati proizvodom, ki jih ne zajemajo tržni standardi po sektorjih ali proizvodih. Kadar so ti proizvodi v skladu z veljavnimi mednarodnimi standardi, je treba po potrebi te proizvode obravnavati kot skladne s splošnim tržnim standardom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(50)

Za zagotovitev, da so vsi proizvodi ustrezne, neoporečne in tržne kakovosti, ter brez poseganja v Uredbo (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane, mora osnovni splošni tržni standard, kot je predvideno v zgoraj navedenem sporočilu Komisije, ustrezati proizvodom, ki jih ne zajemajo tržni standardi po sektorjih ali proizvodih. Kadar so ti proizvodi v skladu z veljavnimi mednarodnimi standardi, je treba po potrebi te proizvode obravnavati kot skladne s splošnim tržnim standardom.

| (50) | Za zagotovitev, da so vsi proizvodi ustrezne, neoporečne in tržne kakovosti, ter brez poseganja v Uredbo (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane, bi moral osnovni splošni tržni standard, kot je predvideno v zgoraj navedenem sporočilu Komisije, ustrezati proizvodom, ki jih ne zajemajo tržni standardi po sektorjih ali proizvodih. Kadar so ti proizvodi v skladu z veljavnimi mednarodnimi standardi, bi bilo treba te proizvode obravnavati kot skladne s splošnim tržnim standardom.
  Vendar bi morale države članice brez poseganja v pravo Unije in nemoteno delovanje notranjega trga ohraniti možnost sprejetja ali ohranjanja nacionalnih določb v zvezi s sektorji in proizvodi, ki jih ureja splošni tržni standard, ali sektorji in proizvodi, za katere veljajo posebni tržni standardi, za elemente, ki niso izrecno usklajeni s to uredbo. |
| --- | --- |

(50)

Za zagotovitev, da so vsi proizvodi ustrezne, neoporečne in tržne kakovosti, ter brez poseganja v Uredbo (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane, bi moral osnovni splošni tržni standard, kot je predvideno v zgoraj navedenem sporočilu Komisije, ustrezati proizvodom, ki jih ne zajemajo tržni standardi po sektorjih ali proizvodih. Kadar so ti proizvodi v skladu z veljavnimi mednarodnimi standardi, bi bilo treba te proizvode obravnavati kot skladne s splošnim tržnim standardom.
  Vendar bi morale države članice brez poseganja v pravo Unije in nemoteno delovanje notranjega trga ohraniti možnost sprejetja ali ohranjanja nacionalnih določb v zvezi s sektorji in proizvodi, ki jih ureja splošni tržni standard, ali sektorji in proizvodi, za katere veljajo posebni tržni standardi, za elemente, ki niso izrecno usklajeni s to uredbo.

Predlog spremembe 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 53 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (53a) | Tržni standardi bi morali biti jasno razdeljeni na obvezna pravila in neobvezne rezervirane navedbe. Neobvezne rezervirane navedbe bi morale še naprej podpirati cilje tržnih standardov, zato bi bilo treba njihovo področje uporabe omejiti na proizvode iz Priloge I k Pogodbam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(53a)

Tržni standardi bi morali biti jasno razdeljeni na obvezna pravila in neobvezne rezervirane navedbe. Neobvezne rezervirane navedbe bi morale še naprej podpirati cilje tržnih standardov, zato bi bilo treba njihovo področje uporabe omejiti na proizvode iz Priloge I k Pogodbam.

Predlog spremembe 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 53 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (53b) | Ob upoštevanju ciljev te uredbe in zaradi jasnosti bi morala ta uredba odslej urejati obstoječe neobvezne rezervirane navedbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(53b)

Ob upoštevanju ciljev te uredbe in zaradi jasnosti bi morala ta uredba odslej urejati obstoječe neobvezne rezervirane navedbe.

Predlog spremembe 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 54

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (54) | Ob upoštevanju interesa potrošnikov za prejemanje primernih in preglednih informacij o proizvodu je treba omogočiti opredelitev kraja kmetovanja, za vsak primer posebej glede na ustrezno geografsko raven, pri čemer je obenem treba upoštevati
  lastnosti
  nekaterih sektorjev, zlasti kar zadeva predelane kmetijske proizvode. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(54)

Ob upoštevanju interesa potrošnikov za prejemanje primernih in preglednih informacij o proizvodu je treba omogočiti opredelitev kraja kmetovanja, za vsak primer posebej glede na ustrezno geografsko raven, pri čemer je obenem treba upoštevati
  lastnosti
  nekaterih sektorjev, zlasti kar zadeva predelane kmetijske proizvode.

| (54) | Ob upoštevanju interesa potrošnikov za prejemanje primernih in preglednih informacij o proizvodu bi bilo treba omogočiti opredelitev kraja kmetovanja, za vsak primer posebej glede na ustrezno geografsko raven,
  pri tem upoštevati posledice, ki jih lahko imajo nepopolne in nepravilne informacije za gospodarstvo in proizvodnjo na zadevnem območju,
  pri čemer je obenem treba upoštevati
  regionalne posebnosti
  nekaterih sektorjev, zlasti kar zadeva predelane kmetijske proizvode. |
| --- | --- |

(54)

Ob upoštevanju interesa potrošnikov za prejemanje primernih in preglednih informacij o proizvodu bi bilo treba omogočiti opredelitev kraja kmetovanja, za vsak primer posebej glede na ustrezno geografsko raven,
  pri tem upoštevati posledice, ki jih lahko imajo nepopolne in nepravilne informacije za gospodarstvo in proizvodnjo na zadevnem območju,
  pri čemer je obenem treba upoštevati
  regionalne posebnosti
  nekaterih sektorjev, zlasti kar zadeva predelane kmetijske proizvode.

Predlog spremembe 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 56

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (56) | Primerno je določiti posebna pravila za proizvode, uvožene iz tretjih držav,
  če nacionalne določbe, ki veljajo v nekaterih tretjih državah, upravičujejo odstopanja od tržnih standardov, če se zagotovi njihovo enakovrednost z zakonodajo Unije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(56)

Primerno je določiti posebna pravila za proizvode, uvožene iz tretjih držav,
  če nacionalne določbe, ki veljajo v nekaterih tretjih državah, upravičujejo odstopanja od tržnih standardov, če se zagotovi njihovo enakovrednost z zakonodajo Unije
  .

| (56) | Primerno je določiti posebna pravila za proizvode, uvožene iz tretjih držav,
  ki se sprejmejo v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 43(2) Pogodbe ter določajo pogoje, pod katerimi se šteje, da uvoženi proizvodi zagotavljajo ustrezno raven skladnosti z zahtevami Unije o tržnih standardih, in dopuščajo ukrepe, ki odstopajo od pravil, da se lahko proizvodi v Uniji tržijo samo v skladu s takšnimi standardi. Prav tako je primerno določiti pravila za uporabo tržnih standardov za proizvode, ki se izvozijo iz Unije
  . |
| --- | --- |

(56)

Primerno je določiti posebna pravila za proizvode, uvožene iz tretjih držav,
  ki se sprejmejo v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 43(2) Pogodbe ter določajo pogoje, pod katerimi se šteje, da uvoženi proizvodi zagotavljajo ustrezno raven skladnosti z zahtevami Unije o tržnih standardih, in dopuščajo ukrepe, ki odstopajo od pravil, da se lahko proizvodi v Uniji tržijo samo v skladu s takšnimi standardi. Prav tako je primerno določiti pravila za uporabo tržnih standardov za proizvode, ki se izvozijo iz Unije
  .

Predlog spremembe 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 58

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (58) | Za obravnavo sprememb na trgu ob upoštevanju posebnosti posameznega sektorja je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe
  v zvezi s sprejemanjem, spreminjanjem in dovoljevanjem odstopanj
  od zahtev glede splošnega tržnega standarda ter pravili v zvezi s skladnostjo z njim. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(58)

Za obravnavo sprememb na trgu ob upoštevanju posebnosti posameznega sektorja je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe
  v zvezi s sprejemanjem, spreminjanjem in dovoljevanjem odstopanj
  od zahtev glede splošnega tržnega standarda ter pravili v zvezi s skladnostjo z njim.

| (58) | Za obravnavo sprememb na trgu ob upoštevanju posebnosti posameznega sektorja bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe
  , da se sprejmejo podrobna pravila o splošnem tržnem standardu ter spremenijo
  in
  dovolijo
  odstopanja od zahtev glede splošnega tržnega standarda ter pravili v zvezi s skladnostjo z njim. |
| --- | --- |

(58)

Za obravnavo sprememb na trgu ob upoštevanju posebnosti posameznega sektorja bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe
  , da se sprejmejo podrobna pravila o splošnem tržnem standardu ter spremenijo
  in
  dovolijo
  odstopanja od zahtev glede splošnega tržnega standarda ter pravili v zvezi s skladnostjo z njim.

Predlog spremembe 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 61

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (61) | Da bi se upoštevale
  posebnosti trgovine med Unijo in nekaterimi tretjimi državami
  , poseben značaj nekaterih kmetijskih proizvodov ter posebnost posameznega sektorja, je Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z odstopanjem za vsak tržni standard, pri čemer se v primeru preseženega odstopanja za celotno serijo proizvodov šteje, da ni v skladu s standardom
  , in v zvezi s predpisi, ki določajo pogoje, pod katerimi se šteje, da uvoženi proizvodi zagotavljajo ustrezno raven skladnosti z zahtevami Unije o tržnih standardih, in ki dopuščajo ukrepe, ki odstopajo od pravil, da se lahko proizvodi v Uniji tržijo samo v skladu s takšnimi standardi, ter določajo pravila glede uporabe tržnih standardov za proizvode, ki se izvozijo iz Unije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(61)

Da bi se upoštevale
  posebnosti trgovine med Unijo in nekaterimi tretjimi državami
  , poseben značaj nekaterih kmetijskih proizvodov ter posebnost posameznega sektorja, je Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z odstopanjem za vsak tržni standard, pri čemer se v primeru preseženega odstopanja za celotno serijo proizvodov šteje, da ni v skladu s standardom
  , in v zvezi s predpisi, ki določajo pogoje, pod katerimi se šteje, da uvoženi proizvodi zagotavljajo ustrezno raven skladnosti z zahtevami Unije o tržnih standardih, in ki dopuščajo ukrepe, ki odstopajo od pravil, da se lahko proizvodi v Uniji tržijo samo v skladu s takšnimi standardi, ter določajo pravila glede uporabe tržnih standardov za proizvode, ki se izvozijo iz Unije
  .

| (61) | Da bi se upošteval poseben značaj nekaterih kmetijskih proizvodov ter posebnost posameznega sektorja, bi bilo Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z odstopanjem za vsak tržni standard, pri čemer se v primeru preseženega odstopanja za celotno serijo proizvodov šteje, da ni v skladu s standardom. |
| --- | --- |

(61)

Da bi se upošteval poseben značaj nekaterih kmetijskih proizvodov ter posebnost posameznega sektorja, bi bilo Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z odstopanjem za vsak tržni standard, pri čemer se v primeru preseženega odstopanja za celotno serijo proizvodov šteje, da ni v skladu s standardom.

Predlog spremembe 45

Predlog uredbe

Uvodna izjava 69

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (69) | Da se upoštevajo posebne lastnosti proizvodnje na razmejenih geografskih območjih, da se zagotovi kakovost in sledljivost proizvodov in da se zagotovijo zakonite pravice ali interes proizvajalcev ali izvajalcev, je Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z 
  načeli
  za omejitev geografskega območja ter
  opredelitvami,
  omejitvami in odstopanji glede proizvodnje na omejenem geografskem območju, v zvezi s pogoji, na podlagi katerih lahko specifikacije proizvodov vsebujejo dodatne zahteve, in v zvezi z elementi specifikacije proizvodov, tipom vlagatelja, ki lahko vloži vlogo za zaščito označbe porekla ali geografske označbe, postopki, po katerih se je treba ravnati pri uporabi zaščite označbe porekla ali geografske označbe, vključno s predhodnimi nacionalnimi postopki, nadzorom s strani Komisije, postopki ugovorov, in postopki za spremembo, ukinitev in spremembo zaščitenih označb porekla ali zaščitenih geografskih označb, postopki za vloge v zvezi z geografskimi območji v tretji državi, datumom, od katerega velja zaščita, postopki v zvezi s spremembami specifikacij proizvodov in datumom, na katerega sprememba začne veljati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(69)

Da se upoštevajo posebne lastnosti proizvodnje na razmejenih geografskih območjih, da se zagotovi kakovost in sledljivost proizvodov in da se zagotovijo zakonite pravice ali interes proizvajalcev ali izvajalcev, je Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z 
  načeli
  za omejitev geografskega območja ter
  opredelitvami,
  omejitvami in odstopanji glede proizvodnje na omejenem geografskem območju, v zvezi s pogoji, na podlagi katerih lahko specifikacije proizvodov vsebujejo dodatne zahteve, in v zvezi z elementi specifikacije proizvodov, tipom vlagatelja, ki lahko vloži vlogo za zaščito označbe porekla ali geografske označbe, postopki, po katerih se je treba ravnati pri uporabi zaščite označbe porekla ali geografske označbe, vključno s predhodnimi nacionalnimi postopki, nadzorom s strani Komisije, postopki ugovorov, in postopki za spremembo, ukinitev in spremembo zaščitenih označb porekla ali zaščitenih geografskih označb, postopki za vloge v zvezi z geografskimi območji v tretji državi, datumom, od katerega velja zaščita, postopki v zvezi s spremembami specifikacij proizvodov in datumom, na katerega sprememba začne veljati.

| (69) | Da se upoštevajo posebne lastnosti proizvodnje na razmejenih geografskih območjih, da se zagotovi kakovost in sledljivost proizvodov in da se zagotovijo zakonite pravice ali interes proizvajalcev ali izvajalcev, bi bilo Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z 
  dodatnimi podrobnostmi
  za omejitev geografskega območja ter omejitvami in odstopanji glede proizvodnje na omejenem geografskem območju, v zvezi s pogoji, na podlagi katerih lahko specifikacije proizvodov vsebujejo dodatne zahteve, in v zvezi z elementi specifikacije proizvodov, tipom vlagatelja, ki lahko vloži vlogo za zaščito označbe porekla ali geografske označbe, postopki, po katerih se je treba ravnati pri uporabi zaščite označbe porekla ali geografske označbe, vključno s predhodnimi nacionalnimi postopki, nadzorom s strani Komisije, postopki ugovorov, in postopki za spremembo, ukinitev in spremembo zaščitenih označb porekla ali zaščitenih geografskih označb, postopki za vloge v zvezi z geografskimi območji v tretji državi, datumom, od katerega velja zaščita, postopki v zvezi s spremembami specifikacij proizvodov in datumom, na katerega sprememba začne veljati. |
| --- | --- |

(69)

Da se upoštevajo posebne lastnosti proizvodnje na razmejenih geografskih območjih, da se zagotovi kakovost in sledljivost proizvodov in da se zagotovijo zakonite pravice ali interes proizvajalcev ali izvajalcev, bi bilo Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z 
  dodatnimi podrobnostmi
  za omejitev geografskega območja ter omejitvami in odstopanji glede proizvodnje na omejenem geografskem območju, v zvezi s pogoji, na podlagi katerih lahko specifikacije proizvodov vsebujejo dodatne zahteve, in v zvezi z elementi specifikacije proizvodov, tipom vlagatelja, ki lahko vloži vlogo za zaščito označbe porekla ali geografske označbe, postopki, po katerih se je treba ravnati pri uporabi zaščite označbe porekla ali geografske označbe, vključno s predhodnimi nacionalnimi postopki, nadzorom s strani Komisije, postopki ugovorov, in postopki za spremembo, ukinitev in spremembo zaščitenih označb porekla ali zaščitenih geografskih označb, postopki za vloge v zvezi z geografskimi območji v tretji državi, datumom, od katerega velja zaščita, postopki v zvezi s spremembami specifikacij proizvodov in datumom, na katerega sprememba začne veljati.

Predlog spremembe 46

Predlog uredbe

Uvodna izjava 70

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (70) | Da se zagotovi ustrezna zaščita in da gospodarski subjekti in pristojni organi niso oškodovani z uporabo te uredbe v zvezi z imeni vin, za katera je bila zaščita dodeljena pred 1. avgustom 2009, je Komisiji treba podeliti pooblastilo v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s sprejemanjem omejitev glede zaščitenih imen in v zvezi s prehodnimi določbami glede: imen vin, ki so jih države članice priznale kot označbe porekla ali geografske označbe do 1. avgusta 2009, predhodnega nacionalnega postopka, vin, ki so bila dana v promet ali označena pred določenim datumom, in sprememb specifikacij proizvoda. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(70)

Da se zagotovi ustrezna zaščita in da gospodarski subjekti in pristojni organi niso oškodovani z uporabo te uredbe v zvezi z imeni vin, za katera je bila zaščita dodeljena pred 1. avgustom 2009, je Komisiji treba podeliti pooblastilo v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s sprejemanjem omejitev glede zaščitenih imen in v zvezi s prehodnimi določbami glede: imen vin, ki so jih države članice priznale kot označbe porekla ali geografske označbe do 1. avgusta 2009, predhodnega nacionalnega postopka, vin, ki so bila dana v promet ali označena pred določenim datumom, in sprememb specifikacij proizvoda.

črtano

Predlog spremembe 47

Predlog uredbe

Uvodna izjava 74

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (74) | Da se zagotovi učinkovitost postopkov certificiranja, odobritve in pregleda, da se zagotovijo legitimni interesi izvajalcev ter da gospodarski subjekti niso oškodovani, je Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z izjemnimi okoliščinami, ki upravičujejo opustitev sklicevanja na izraza „zaščitena označba porekla“ ali „zaščitena geografska označba“, v zvezi s predstavitvami in uporabo navedb označevanja, ki niso določene v tej uredbi, nekaterimi obveznimi navedbami, poljubnimi navedbami in predstavljanjem, v zvezi s potrebnimi ukrepi, kar zadeva označevanje in predstavljanje vin z označbo porekla ali zemljepisno označbo, katerih označba porekla ali zemljepisna označba izpolnjuje potrebne zahteve, v zvezi z vinom, ki je bilo dano na trg in označeno pred 1. avgustom 2009, in v zvezi z odstopanji od označevanja in predstavljanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(74)

Da se zagotovi učinkovitost postopkov certificiranja, odobritve in pregleda, da se zagotovijo legitimni interesi izvajalcev ter da gospodarski subjekti niso oškodovani, je Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z izjemnimi okoliščinami, ki upravičujejo opustitev sklicevanja na izraza „zaščitena označba porekla“ ali „zaščitena geografska označba“, v zvezi s predstavitvami in uporabo navedb označevanja, ki niso določene v tej uredbi, nekaterimi obveznimi navedbami, poljubnimi navedbami in predstavljanjem, v zvezi s potrebnimi ukrepi, kar zadeva označevanje in predstavljanje vin z označbo porekla ali zemljepisno označbo, katerih označba porekla ali zemljepisna označba izpolnjuje potrebne zahteve, v zvezi z vinom, ki je bilo dano na trg in označeno pred 1. avgustom 2009, in v zvezi z odstopanji od označevanja in predstavljanja.

| (74) | Da se zagotovi učinkovitost postopkov certificiranja, odobritve in pregleda, da se zagotovijo legitimni interesi izvajalcev ter da gospodarski subjekti niso oškodovani, bi bilo Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z izjemnimi okoliščinami, ki upravičujejo opustitev sklicevanja na izraza „zaščitena označba porekla“ ali „zaščitena geografska označba“, v zvezi s predstavitvami in uporabo navedb označevanja, ki niso določene v tej uredbi, nekaterimi obveznimi navedbami, poljubnimi navedbami in predstavljanjem, v zvezi s potrebnimi ukrepi, kar zadeva označevanje in predstavljanje vin z označbo porekla ali zemljepisno označbo, katerih označba porekla ali zemljepisna označba izpolnjuje potrebne zahteve, v zvezi z vinom, ki je bilo dano na trg in označeno pred 1. avgustom 2009, in v zvezi z odstopanji od označevanja
  izvoza
  in predstavljanja. |
| --- | --- |

(74)

Da se zagotovi učinkovitost postopkov certificiranja, odobritve in pregleda, da se zagotovijo legitimni interesi izvajalcev ter da gospodarski subjekti niso oškodovani, bi bilo Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z izjemnimi okoliščinami, ki upravičujejo opustitev sklicevanja na izraza „zaščitena označba porekla“ ali „zaščitena geografska označba“, v zvezi s predstavitvami in uporabo navedb označevanja, ki niso določene v tej uredbi, nekaterimi obveznimi navedbami, poljubnimi navedbami in predstavljanjem, v zvezi s potrebnimi ukrepi, kar zadeva označevanje in predstavljanje vin z označbo porekla ali zemljepisno označbo, katerih označba porekla ali zemljepisna označba izpolnjuje potrebne zahteve, v zvezi z vinom, ki je bilo dano na trg in označeno pred 1. avgustom 2009, in v zvezi z odstopanji od označevanja
  izvoza
  in predstavljanja.

Predlog spremembe 48

Predlog uredbe

Uvodna izjava 77

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (77) | Primerno je določiti nekatere enološke prakse in omejitve za proizvodnjo vina, zlasti kar zadeva rezanje in uporabo nekaterih vrst grozdnega mošta, grozdnega soka in svežega grozdja iz tretjih držav. Da bi upoštevala mednarodne standarde
  , se mora
  Komisija za nadaljnje enološke prakse praviloma opirati na enološke prakse, ki jih priporoča Mednarodni urad za vinsko trto in vino (OIV). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(77)

Primerno je določiti nekatere enološke prakse in omejitve za proizvodnjo vina, zlasti kar zadeva rezanje in uporabo nekaterih vrst grozdnega mošta, grozdnega soka in svežega grozdja iz tretjih držav. Da bi upoštevala mednarodne standarde
  , se mora
  Komisija za nadaljnje enološke prakse praviloma opirati na enološke prakse, ki jih priporoča Mednarodni urad za vinsko trto in vino (OIV).

| (77) | Primerno je določiti nekatere enološke prakse in omejitve za proizvodnjo vina, zlasti kar zadeva rezanje in uporabo nekaterih vrst grozdnega mošta, grozdnega soka in svežega grozdja iz tretjih držav. Da bi upoštevala mednarodne standarde,
  bi se morala
  Komisija
  pri predlogih
  za nadaljnje enološke prakse praviloma opirati na enološke prakse, ki jih priporoča Mednarodni urad za vinsko trto in vino (OIV). |
| --- | --- |

(77)

Primerno je določiti nekatere enološke prakse in omejitve za proizvodnjo vina, zlasti kar zadeva rezanje in uporabo nekaterih vrst grozdnega mošta, grozdnega soka in svežega grozdja iz tretjih držav. Da bi upoštevala mednarodne standarde,
  bi se morala
  Komisija
  pri predlogih
  za nadaljnje enološke prakse praviloma opirati na enološke prakse, ki jih priporoča Mednarodni urad za vinsko trto in vino (OIV).

Predlog spremembe 49

Predlog uredbe

Uvodna izjava 82 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (82a) | Iz razlogov, ki so hkrati gospodarske, družbene in okoljske narave, ter zaradi prostorskega načrtovanja v podeželskih območjih z vinogradniško tradicijo, ter dodatno k zahtevam za ohranjanje preverjanja, raznolikosti, prepoznavnosti in kakovosti evropskih vinskih izdelkov, bi bilo treba sedanji sistem pravic do zasaditve v vinskem sektorju ohraniti vsaj do leta 2030. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(82a)

Iz razlogov, ki so hkrati gospodarske, družbene in okoljske narave, ter zaradi prostorskega načrtovanja v podeželskih območjih z vinogradniško tradicijo, ter dodatno k zahtevam za ohranjanje preverjanja, raznolikosti, prepoznavnosti in kakovosti evropskih vinskih izdelkov, bi bilo treba sedanji sistem pravic do zasaditve v vinskem sektorju ohraniti vsaj do leta 2030.

Predlog spremembe 50

Predlog uredbe

Uvodna izjava 83

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (83) | Po koncu sistema kvot bodo še vedno
  potrebni posebni instrumenti za zagotovitev poštenega ravnovesja pravic in obveznosti med podjetji za proizvodnjo sladkorja in pridelovalci sladkorne pese. Zato je treba določiti standardne določbe, ki urejajo sporazume med njimi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(83)

Po koncu sistema kvot bodo še vedno
  potrebni posebni instrumenti za zagotovitev poštenega ravnovesja pravic in obveznosti med podjetji za proizvodnjo sladkorja in pridelovalci sladkorne pese. Zato je treba določiti standardne določbe, ki urejajo sporazume med njimi.

| (83) | V sektorju sladkorja so
  potrebni posebni instrumenti za zagotovitev poštenega ravnovesja pravic in obveznosti med podjetji za proizvodnjo sladkorja in pridelovalci sladkorne pese. Zato bi bilo treba določiti standardne določbe, ki urejajo sporazume med njimi. |
| --- | --- |

(83)

V sektorju sladkorja so
  potrebni posebni instrumenti za zagotovitev poštenega ravnovesja pravic in obveznosti med podjetji za proizvodnjo sladkorja in pridelovalci sladkorne pese. Zato bi bilo treba določiti standardne določbe, ki urejajo sporazume med njimi.

Predlog spremembe 51

Predlog uredbe

Uvodna izjava 84

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (84) | Da bi se upoštevale posebnosti sektorja sladkorja in interesi vseh strani, je

  na Komisijo
  treba
  prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe
  v zvezi s takšnimi sporazumi, zlasti kar zadeva pogoje za odkup, dobavo, prevzem in plačilo sladkorne pese. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(84)

Da bi se upoštevale posebnosti sektorja sladkorja in interesi vseh strani, je

  na Komisijo
  treba
  prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe
  v zvezi s takšnimi sporazumi, zlasti kar zadeva pogoje za odkup, dobavo, prevzem in plačilo sladkorne pese.

| (84) | Da bi se upoštevale posebnosti sektorja sladkorja in interesi vseh strani, bi bilo treba
  predvideti nekaj pravil
  v zvezi s takšnimi sporazumi, zlasti kar zadeva pogoje za odkup, dobavo, prevzem in plačilo sladkorne pese. |
| --- | --- |

(84)

Da bi se upoštevale posebnosti sektorja sladkorja in interesi vseh strani, bi bilo treba
  predvideti nekaj pravil
  v zvezi s takšnimi sporazumi, zlasti kar zadeva pogoje za odkup, dobavo, prevzem in plačilo sladkorne pese.

Predlog spremembe 52

Predlog uredbe

Uvodna izjava 84 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (84a) | Da bi lahko pridelovalci sladkorne pese zaključili prilagajanje temeljiti reformi, ki se je leta 2006 izvajala v sektorju sladkorja, in nadaljevali s prizadevanji za konkurenčnost, ki od tedaj potekajo, bi bilo treba obstoječi sistem kvot podaljšati do konca tržnega leta 2019/2020. Pri tem bi bilo treba Komisiji omogočiti, da proizvodne kvote dodeli državam članicam, ki so se leta 2006 odpovedale vsem kvotam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(84a)

Da bi lahko pridelovalci sladkorne pese zaključili prilagajanje temeljiti reformi, ki se je leta 2006 izvajala v sektorju sladkorja, in nadaljevali s prizadevanji za konkurenčnost, ki od tedaj potekajo, bi bilo treba obstoječi sistem kvot podaljšati do konca tržnega leta 2019/2020. Pri tem bi bilo treba Komisiji omogočiti, da proizvodne kvote dodeli državam članicam, ki so se leta 2006 odpovedale vsem kvotam.

Predlog spremembe 53

Predlog uredbe

Uvodna izjava 84 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (84b) | Zaradi velikih in ponavljajočih se trenj, ki so značilna za evropski trg sladkorja, je potreben mehanizem, ki bo, kolikor časa bo potrebno, omogočal sprostitev izvenkvotnega sladkorja na notranji trg, pri čemer bi veljali isti pogoji kot za kvotni sladkor. Mehanizem bi moral hkrati dovoljevati dodaten uvoz po ničelni carinski stopnji, da bi se zagotovila razpoložljivost zadostnih količin surovin na trgu sladkorja v Uniji in ohranilo strukturno ravnovesje tega trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(84b)

Zaradi velikih in ponavljajočih se trenj, ki so značilna za evropski trg sladkorja, je potreben mehanizem, ki bo, kolikor časa bo potrebno, omogočal sprostitev izvenkvotnega sladkorja na notranji trg, pri čemer bi veljali isti pogoji kot za kvotni sladkor. Mehanizem bi moral hkrati dovoljevati dodaten uvoz po ničelni carinski stopnji, da bi se zagotovila razpoložljivost zadostnih količin surovin na trgu sladkorja v Uniji in ohranilo strukturno ravnovesje tega trga.

Predlog spremembe 54

Predlog uredbe

Uvodna izjava 84 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (84c) | Zaradi dokončne odprave sistema kvot v letu 2020 bi morala Komisija najkasneje do 1. julija 2018 Parlamentu in Svetu predložiti poročilo o ustreznih postopkih za odpravo obstoječega sistema kvot in o prihodnosti sektorja po odpravi kvot v letu 2020, ki bi vključevalo vse ustrezne predloge za pripravo celotnega sektorja na obdobje po letu 2020. Do 31. decembra 2014 bi morala Komisija predložiti tudi poročilo o delovanju dobavne verige v sektorju Unije za sladkor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(84c)

Zaradi dokončne odprave sistema kvot v letu 2020 bi morala Komisija najkasneje do 1. julija 2018 Parlamentu in Svetu predložiti poročilo o ustreznih postopkih za odpravo obstoječega sistema kvot in o prihodnosti sektorja po odpravi kvot v letu 2020, ki bi vključevalo vse ustrezne predloge za pripravo celotnega sektorja na obdobje po letu 2020. Do 31. decembra 2014 bi morala Komisija predložiti tudi poročilo o delovanju dobavne verige v sektorju Unije za sladkor.

Predlog spremembe 55

Predlog uredbe

Uvodna izjava 85

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (85) | Organizacije proizvajalcev in njihova združenja imajo lahko koristno vlogo pri koncentraciji ponudbe in širjenju najboljših praks.
  Medsektorske organizacije imajo lahko pomembno vlogo pri spodbujanju dialoga med udeleženci v dobavni verigi ter pospeševanju najboljših praks in preglednosti trga. Obstoječe predpise o opredelitvi in priznavanju takšnih organizacij in njihovih združenj, ki zajemajo nekatere sektorje, je zato treba uskladiti, racionalizirati in jih razširiti, da bodo omogočali priznavanje na zahtevo na podlagi statutov, ki jih določa zakonodaja EU v vseh sektorjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(85)

Organizacije proizvajalcev in njihova združenja imajo lahko koristno vlogo pri koncentraciji ponudbe in širjenju najboljših praks.
  Medsektorske organizacije imajo lahko pomembno vlogo pri spodbujanju dialoga med udeleženci v dobavni verigi ter pospeševanju najboljših praks in preglednosti trga. Obstoječe predpise o opredelitvi in priznavanju takšnih organizacij in njihovih združenj, ki zajemajo nekatere sektorje, je zato treba uskladiti, racionalizirati in jih razširiti, da bodo omogočali priznavanje na zahtevo na podlagi statutov, ki jih določa zakonodaja EU v vseh sektorjih.

| (85) | Organizacije proizvajalcev in njihova združenja imajo lahko koristno vlogo pri koncentraciji ponudbe,
  izboljševanju trženja, popravljanju neravnovesij v vrednostni verigi
  in širjenju najboljših praks
  , predvsem pa pri doseganju ciljev iz člena 39 Pogodbe, zlasti cilja stabilizacije dohodkov proizvajalcev, in sicer z dajanjem orodij za obvladovanje tveganj na razpolago njihovim članom, izboljšanjem trženja, koncentriranjem ponudbe in sklepanjem pogodb, s čimer se krepi pogajalska moč proizvajalcev
  . |
| --- | --- |

(85)

Organizacije proizvajalcev in njihova združenja imajo lahko koristno vlogo pri koncentraciji ponudbe,
  izboljševanju trženja, popravljanju neravnovesij v vrednostni verigi
  in širjenju najboljših praks
  , predvsem pa pri doseganju ciljev iz člena 39 Pogodbe, zlasti cilja stabilizacije dohodkov proizvajalcev, in sicer z dajanjem orodij za obvladovanje tveganj na razpolago njihovim članom, izboljšanjem trženja, koncentriranjem ponudbe in sklepanjem pogodb, s čimer se krepi pogajalska moč proizvajalcev
  .

Predlog spremembe 56

Predlog uredbe

Uvodna izjava 85 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (85a) | Medsektorske organizacije imajo lahko pomembno vlogo pri spodbujanju dialoga med udeleženci v dobavni verigi ter pospeševanju najboljših praks in preglednosti trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(85a)

Medsektorske organizacije imajo lahko pomembno vlogo pri spodbujanju dialoga med udeleženci v dobavni verigi ter pospeševanju najboljših praks in preglednosti trga.

Predlog spremembe 57

Predlog uredbe

Uvodna izjava 85 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (85b) | Obstoječe predpise o opredelitvi in priznavanju organizacij proizvajalcev, njihovih združenj in medpanožnih organizacij, ki zajemajo nekatere sektorje, bi zato bilo treba uskladiti, racionalizirati in jih razširiti, da bodo omogočali priznavanje na zahtevo po statutih, ki so v skladu s to uredbo določeni za vse sektorje. Zlasti pomembno je, da merila za priznanje in statuti organizacij proizvajalcev, ki so določeni v okviru predpisov Skupnosti, zagotavljajo, da so ti organi ustanovljeni na pobudo kmetov, ki splošno politiko organizacije ter odločitve v zvezi z njenim notranjim delovanjem opredelijo po demokratični poti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(85b)

Obstoječe predpise o opredelitvi in priznavanju organizacij proizvajalcev, njihovih združenj in medpanožnih organizacij, ki zajemajo nekatere sektorje, bi zato bilo treba uskladiti, racionalizirati in jih razširiti, da bodo omogočali priznavanje na zahtevo po statutih, ki so v skladu s to uredbo določeni za vse sektorje. Zlasti pomembno je, da merila za priznanje in statuti organizacij proizvajalcev, ki so določeni v okviru predpisov Skupnosti, zagotavljajo, da so ti organi ustanovljeni na pobudo kmetov, ki splošno politiko organizacije ter odločitve v zvezi z njenim notranjim delovanjem opredelijo po demokratični poti.

Predlog spremembe 58

Predlog uredbe

Uvodna izjava 87

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (87) | Kar zadeva žive rastline, goveje in telečje meso, prašičje meso, ovčje in kozje meso, jajca in perutnino,


  je treba


  predvideti
  možnost za sprejetje nekaterih ukrepov za lažjo prilagoditev oskrbe potrebam trga, kar lahko prispeva k stabilizaciji trgov in k zagotavljanju primernega življenjskega standarda za zadevno kmetijsko prebivalstvo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(87)

Kar zadeva žive rastline, goveje in telečje meso, prašičje meso, ovčje in kozje meso, jajca in perutnino,


  je treba


  predvideti
  možnost za sprejetje nekaterih ukrepov za lažjo prilagoditev oskrbe potrebam trga, kar lahko prispeva k stabilizaciji trgov in k zagotavljanju primernega življenjskega standarda za zadevno kmetijsko prebivalstvo.

| (87) | Predvideti bi bilo treba
  možnost za sprejetje nekaterih ukrepov za lažjo prilagoditev oskrbe potrebam trga, kar lahko prispeva k stabilizaciji trgov in k zagotavljanju primernega življenjskega standarda za zadevno kmetijsko prebivalstvo. |
| --- | --- |

(87)

Predvideti bi bilo treba
  možnost za sprejetje nekaterih ukrepov za lažjo prilagoditev oskrbe potrebam trga, kar lahko prispeva k stabilizaciji trgov in k zagotavljanju primernega življenjskega standarda za zadevno kmetijsko prebivalstvo.

Predlog spremembe 59

Predlog uredbe

Uvodna izjava 88

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (88) | Da se spodbudi ukrepanje trgovinskih organizacij, njihovih združenj in medpanožnih organizacij za lažjo uskladitev oskrbe z zahtevami trga, razen za ukrepe v zvezi z umikom proizvodov s trga,
  je
  na Komisijo
  treba
  prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe
  glede ukrepov v zvezi s sektorji živih rastlin, govejega in telečjega mesa, prašičjega mesa, ovčjega in kozjega mesa, jajc in perutnine
  , da se izboljša kakovost, pospešuje boljša organizacija proizvodnje, predelave in trženja, olajša beleženje gibanja tržnih cen in omogoči vzpostavitev kratkoročnih in dolgoročnih napovedi na podlagi uporabljenih proizvodnih sredstev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(88)

Da se spodbudi ukrepanje trgovinskih organizacij, njihovih združenj in medpanožnih organizacij za lažjo uskladitev oskrbe z zahtevami trga, razen za ukrepe v zvezi z umikom proizvodov s trga,
  je
  na Komisijo
  treba
  prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe
  glede ukrepov v zvezi s sektorji živih rastlin, govejega in telečjega mesa, prašičjega mesa, ovčjega in kozjega mesa, jajc in perutnine
  , da se izboljša kakovost, pospešuje boljša organizacija proizvodnje, predelave in trženja, olajša beleženje gibanja tržnih cen in omogoči vzpostavitev kratkoročnih in dolgoročnih napovedi na podlagi uporabljenih proizvodnih sredstev.

| (88) | Da se spodbudi ukrepanje trgovinskih organizacij, njihovih združenj in medpanožnih organizacij za lažjo uskladitev oskrbe z zahtevami trga, razen za ukrepe v zvezi z umikom proizvodov s trga,
  bi bilo treba
  na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, da se izboljša kakovost, pospešuje boljša organizacija proizvodnje, predelave in trženja, olajša beleženje gibanja tržnih cen in omogoči vzpostavitev kratkoročnih in dolgoročnih napovedi na podlagi uporabljenih proizvodnih sredstev. |
| --- | --- |

(88)

Da se spodbudi ukrepanje trgovinskih organizacij, njihovih združenj in medpanožnih organizacij za lažjo uskladitev oskrbe z zahtevami trga, razen za ukrepe v zvezi z umikom proizvodov s trga,
  bi bilo treba
  na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, da se izboljša kakovost, pospešuje boljša organizacija proizvodnje, predelave in trženja, olajša beleženje gibanja tržnih cen in omogoči vzpostavitev kratkoročnih in dolgoročnih napovedi na podlagi uporabljenih proizvodnih sredstev.

Predlog spremembe 60

Predlog uredbe

Uvodna izjava 90

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (90) | Ker ne obstaja zakonodaja Unije o formaliziranih pisnih pogodbah, lahko države članice v okviru svojih lastnih pogodbenih pravnih sistemov uporabljajo takšne pogodbe, pod obveznim pogojem, da pri tem spoštujejo zakonodajo Unije in da zlasti spoštujejo nemoteno delovanje notranjega trga in ureditev skupnega trga. Ker so razmere v Uniji zelo različne, bi morala biti zaradi subsidiarnosti odločitev o tem prepuščena državam članicam. Vendar je v primeru sektorja mleka in mlečnih proizvodov za zagotovitev ustreznih minimalnih standardov za take pogodbe ter pravilnega delovanja notranjega trga in skupne ureditve trga treba nekatere osnovne pogoje za uporabo takih pogodb določiti na ravni Unije. Nekatere mlečne zadruge lahko v svojih statutih uporabljajo pravila s podobnim učinkom, zato jih je zaradi poenostavitve treba izvzeti iz obveznosti pogodbe. Da se zagotovi učinkovitost takšnega sistema, bi se moral enakovredno uporabljati tudi v primerih, kadar posredniki zbirajo mleko od kmetov, da bi ga dostavili predelovalcem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(90)

Ker ne obstaja zakonodaja Unije o formaliziranih pisnih pogodbah, lahko države članice v okviru svojih lastnih pogodbenih pravnih sistemov uporabljajo takšne pogodbe, pod obveznim pogojem, da pri tem spoštujejo zakonodajo Unije in da zlasti spoštujejo nemoteno delovanje notranjega trga in ureditev skupnega trga. Ker so razmere v Uniji zelo različne, bi morala biti zaradi subsidiarnosti odločitev o tem prepuščena državam članicam. Vendar je v primeru sektorja mleka in mlečnih proizvodov za zagotovitev ustreznih minimalnih standardov za take pogodbe ter pravilnega delovanja notranjega trga in skupne ureditve trga treba nekatere osnovne pogoje za uporabo takih pogodb določiti na ravni Unije. Nekatere mlečne zadruge lahko v svojih statutih uporabljajo pravila s podobnim učinkom, zato jih je zaradi poenostavitve treba izvzeti iz obveznosti pogodbe. Da se zagotovi učinkovitost takšnega sistema, bi se moral enakovredno uporabljati tudi v primerih, kadar posredniki zbirajo mleko od kmetov, da bi ga dostavili predelovalcem.

črtano

Predlog spremembe 61

Predlog uredbe

Uvodna izjava 90 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (90a) | Uporaba formalnih pisnih pogodb, sklenjenih pred oddajo, ki bi vsebovale osnovne elemente, ni razširjena. Vendar se s takimi pogodbami lahko pripomore k povečanju odgovornosti nosilcev dejavnosti, na primer v verigi mleka in mlečnih izdelkov, in okrepitvi ozaveščenosti o potrebi, da se bolje upoštevajo tržni signali, izboljša prenos cen, ponudba prilagodi povpraševanju in pripomore, da se preprečijo nekatere nepoštene trgovinske prakse. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(90a)

Uporaba formalnih pisnih pogodb, sklenjenih pred oddajo, ki bi vsebovale osnovne elemente, ni razširjena. Vendar se s takimi pogodbami lahko pripomore k povečanju odgovornosti nosilcev dejavnosti, na primer v verigi mleka in mlečnih izdelkov, in okrepitvi ozaveščenosti o potrebi, da se bolje upoštevajo tržni signali, izboljša prenos cen, ponudba prilagodi povpraševanju in pripomore, da se preprečijo nekatere nepoštene trgovinske prakse.

Predlog spremembe 62

Predlog uredbe

Uvodna izjava 90 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (90b) | Ker zakonodaja Unije v zvezi s takimi pogodbami ne obstaja, bi bilo treba državam članicam dovoliti, da v okviru lastnih sistemov pogodbenega prava določijo obvezno uporabo takih pogodb, če pri tem spoštujejo pravo Unije ter zlasti pravilno delovanje notranjega trga in skupne ureditve trga. Glede na to, da so razmere na področju pogodbenega prava v Uniji različne, bi morala biti zaradi subsidiarnosti odločitev o tem prepuščena državam članicam. Na določenem ozemlju bi morali za vse dobave veljati enaki pogoji. Če torej država članica določi, da mora biti vsaka dobava na njenem ozemlju, ki jo predelovalcu zagotovi kmet, zajeta v pisni pogodbi med strankama, bi morala ta obveznost veljati tudi za dobave iz drugih držav članic, vendar ni nujno, da bi veljala za dobave v druge države članice. V skladu z načelom subsidiarnosti bi bilo treba državam članicam prepustiti, da določijo, ali mora prvi kupec za sklenitev take pogodbe kmetu pripraviti pisno ponudbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(90b)

Ker zakonodaja Unije v zvezi s takimi pogodbami ne obstaja, bi bilo treba državam članicam dovoliti, da v okviru lastnih sistemov pogodbenega prava določijo obvezno uporabo takih pogodb, če pri tem spoštujejo pravo Unije ter zlasti pravilno delovanje notranjega trga in skupne ureditve trga. Glede na to, da so razmere na področju pogodbenega prava v Uniji različne, bi morala biti zaradi subsidiarnosti odločitev o tem prepuščena državam članicam. Na določenem ozemlju bi morali za vse dobave veljati enaki pogoji. Če torej država članica določi, da mora biti vsaka dobava na njenem ozemlju, ki jo predelovalcu zagotovi kmet, zajeta v pisni pogodbi med strankama, bi morala ta obveznost veljati tudi za dobave iz drugih držav članic, vendar ni nujno, da bi veljala za dobave v druge države članice. V skladu z načelom subsidiarnosti bi bilo treba državam članicam prepustiti, da določijo, ali mora prvi kupec za sklenitev take pogodbe kmetu pripraviti pisno ponudbo.

Predlog spremembe 63

Predlog uredbe

Uvodna izjava 91

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (91) | Da bi zagotovili racionalen razvoj proizvodnje in primerno življenjsko raven proizvajalcev mleka, je treba okrepiti njihovo pogajalsko moč v odnosu do predelovalcev, kar bi moralo voditi do pravičnejše razdelitve dodane vrednosti v dobavni verigi. Za uresničitev teh ciljev skupne kmetijske politike je zato treba sprejeti določbo na podlagi členov 42 in 43(2) Pogodbe, ki bo organizacijam proizvajalcev, ki so jih ustanovili proizvajalci mleka ali njihova združenja, omogočil, da se z mlekarsko industrijo skupaj pogajajo o pogodbenih pogojih, vključno s cenami, za proizvodnjo vseh ali le dela svojih članov. Da se ohrani učinkovita konkurenca na trgu mleka in mlečnih proizvodov, bi morale za to možnost veljati primerne količinske omejitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(91)

Da bi zagotovili racionalen razvoj proizvodnje in primerno življenjsko raven proizvajalcev mleka, je treba okrepiti njihovo pogajalsko moč v odnosu do predelovalcev, kar bi moralo voditi do pravičnejše razdelitve dodane vrednosti v dobavni verigi. Za uresničitev teh ciljev skupne kmetijske politike je zato treba sprejeti določbo na podlagi členov 42 in 43(2) Pogodbe, ki bo organizacijam proizvajalcev, ki so jih ustanovili proizvajalci mleka ali njihova združenja, omogočil, da se z mlekarsko industrijo skupaj pogajajo o pogodbenih pogojih, vključno s cenami, za proizvodnjo vseh ali le dela svojih članov. Da se ohrani učinkovita konkurenca na trgu mleka in mlečnih proizvodov, bi morale za to možnost veljati primerne količinske omejitve.

črtano

Predlog spremembe 64

Predlog uredbe

Uvodna izjava 91 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (91a) | Da bi zagotovili trajnosten razvoj proizvodnje in primerno življenjsko raven proizvajalcev mleka, bi bilo treba okrepiti njihovo pogajalsko moč v odnosu do možnih kupcev, kar bi moralo voditi do pravičnejše razdelitve dodane vrednosti v dobavni verigi. Za uresničitev teh ciljev skupne kmetijske politike bi bilo treba sprejeti določbo v skladu s členom 42 in v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 43(2) Pogodbe, ki bo organizacijam proizvajalcev, ki so jih ustanovili zgolj kmetje ali njihova združenja, omogočila, da se s kupci skupaj pogajajo o pogojih za vse pogodbe, vključno s cenami, za proizvodnjo vseh ali le dela svojih članov, da kupcem preprečijo vsiljevanje cen, ki so nižje od proizvodnih stroškov. Vendar bi morale biti upravičene do uporabe tega predpisa samo organizacije proizvajalcev, ki zaprosijo za priznanje in ga pridobijo. Poleg tega se ta predpis ne bi smel uporabljati za zadruge. Nadalje bi morale obstoječe organizacije proizvajalcev, priznane po nacionalnem pravu, postati upravičene do dejanskega priznanja po tej uredbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(91a)

Da bi zagotovili trajnosten razvoj proizvodnje in primerno življenjsko raven proizvajalcev mleka, bi bilo treba okrepiti njihovo pogajalsko moč v odnosu do možnih kupcev, kar bi moralo voditi do pravičnejše razdelitve dodane vrednosti v dobavni verigi. Za uresničitev teh ciljev skupne kmetijske politike bi bilo treba sprejeti določbo v skladu s členom 42 in v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 43(2) Pogodbe, ki bo organizacijam proizvajalcev, ki so jih ustanovili zgolj kmetje ali njihova združenja, omogočila, da se s kupci skupaj pogajajo o pogojih za vse pogodbe, vključno s cenami, za proizvodnjo vseh ali le dela svojih članov, da kupcem preprečijo vsiljevanje cen, ki so nižje od proizvodnih stroškov. Vendar bi morale biti upravičene do uporabe tega predpisa samo organizacije proizvajalcev, ki zaprosijo za priznanje in ga pridobijo. Poleg tega se ta predpis ne bi smel uporabljati za zadruge. Nadalje bi morale obstoječe organizacije proizvajalcev, priznane po nacionalnem pravu, postati upravičene do dejanskega priznanja po tej uredbi.

Predlog spremembe 65

Predlog uredbe

Uvodna izjava 91 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (91b) | Glede na pomen zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb predvsem za občutljive podeželske regije, in da bi zagotovili dodano vrednost in ohranili kakovost zlasti sirov, zaščitenih z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, ter glede na prenehanje veljavnosti sistema mlečnih kvot, bi bilo treba državam članicam dovoliti uporabo pravil za uravnavanje ponudbe takih sirov, proizvedenih na opredeljenem geografskem območju. Ta pravila bi se morala nanašati na celotno proizvodnjo zadevnega sira, zahtevati pa bi jih morala medpanožna organizacija, organizacija proizvajalcev ali skupina, opredeljena v Uredbi Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila. Tako zahtevo bi morala podpirati velika večina proizvajalcev mleka, ki predstavljajo veliko večino količine mleka za proizvodnjo tega sira, v primeru medpanožnih organizacij in skupin pa veliko večino proizvajalcev sira, ki predstavljajo veliko večino proizvodnje tega sira. Poleg tega bi morali za ta pravila veljati strogi pogoji, predvsem da bi preprečili škodo za trgovino s proizvodi na drugih trgih ter zaščitili pravice manjšin. Države članice bi morale nemudoma objaviti sprejeta pravila ter o njih uradno obvestiti Komisijo, zagotoviti reden nadzor ter pravila v primeru nespoštovanja razveljaviti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(91b)

Glede na pomen zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb predvsem za občutljive podeželske regije, in da bi zagotovili dodano vrednost in ohranili kakovost zlasti sirov, zaščitenih z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, ter glede na prenehanje veljavnosti sistema mlečnih kvot, bi bilo treba državam članicam dovoliti uporabo pravil za uravnavanje ponudbe takih sirov, proizvedenih na opredeljenem geografskem območju. Ta pravila bi se morala nanašati na celotno proizvodnjo zadevnega sira, zahtevati pa bi jih morala medpanožna organizacija, organizacija proizvajalcev ali skupina, opredeljena v Uredbi Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila. Tako zahtevo bi morala podpirati velika večina proizvajalcev mleka, ki predstavljajo veliko večino količine mleka za proizvodnjo tega sira, v primeru medpanožnih organizacij in skupin pa veliko večino proizvajalcev sira, ki predstavljajo veliko večino proizvodnje tega sira. Poleg tega bi morali za ta pravila veljati strogi pogoji, predvsem da bi preprečili škodo za trgovino s proizvodi na drugih trgih ter zaščitili pravice manjšin. Države članice bi morale nemudoma objaviti sprejeta pravila ter o njih uradno obvestiti Komisijo, zagotoviti reden nadzor ter pravila v primeru nespoštovanja razveljaviti.

Predlog spremembe 66

Predlog uredbe

Uvodna izjava 91 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (91c) | Na podlagi Uredbe (ES) št. 1234/2007 bodo mlečne kvote prenehale veljati v relativno kratkem času po začetku veljavnosti te uredbe. Po razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1234/2007 bi morale ustrezne določbe še naprej veljati do izteka te sheme. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(91c)

Na podlagi Uredbe (ES) št. 1234/2007 bodo mlečne kvote prenehale veljati v relativno kratkem času po začetku veljavnosti te uredbe. Po razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1234/2007 bi morale ustrezne določbe še naprej veljati do izteka te sheme.

Predlog spremembe 67

Predlog uredbe

Uvodna izjava 91 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (91d) | Odločitev o odpravi mlečnih kvot je spremljala zavezanost zagotovitvi „mehkega pristanka“ za sektor mleka in mlečnih izdelkov. Uredba (EU) št. 261/2012



   (3)



  o pogodbenih razmerjih v sektorju mleka in mlečnih izdelkov je prvi korak v to smer, ki pa ga bo treba dopolniti tudi z drugo zakonodajo. Zato bi bilo Komisijo treba pooblastiti, da v primeru hude neuravnoteženosti na trgu mleka in mlečnih izdelkov proizvajalcem mleka, ki proizvodnjo prostovoljno zmanjšajo, dodeli pomoč, istočasno pa naloži dajatev proizvajalcem mleka, ki svojo proizvodnjo v istem obdobju in v enakem razmerju povečajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(91d)

Odločitev o odpravi mlečnih kvot je spremljala zavezanost zagotovitvi „mehkega pristanka“ za sektor mleka in mlečnih izdelkov. Uredba (EU) št. 261/2012



   (3)



  o pogodbenih razmerjih v sektorju mleka in mlečnih izdelkov je prvi korak v to smer, ki pa ga bo treba dopolniti tudi z drugo zakonodajo. Zato bi bilo Komisijo treba pooblastiti, da v primeru hude neuravnoteženosti na trgu mleka in mlečnih izdelkov proizvajalcem mleka, ki proizvodnjo prostovoljno zmanjšajo, dodeli pomoč, istočasno pa naloži dajatev proizvajalcem mleka, ki svojo proizvodnjo v istem obdobju in v enakem razmerju povečajo.

Predlog spremembe 68

Predlog uredbe

Uvodna izjava 93

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (93) | Da se zagotovi, da so cilji in odgovornosti organizacij proizvajalcev, združenj organizacij proizvajalcev, medpanožnih organizacij in organizacij izvajalcev jasno določene, tako da to prispeva k učinkovitosti njihovih ukrepov, da se upoštevajo posebnosti vsakega posameznega sektorja ter da se zagotovita spoštovanje konkurence in dobro delovanje skupne ureditve trgov, je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s predpisi o specifičnih ciljih, za katere si lahko prizadevajo oziroma si bodo ali ne bodo prizadevale takšne organizacije in združenja,
  vključno z odstopanji od tistih
  , ki so navedeni v tej uredbi, o statutih
  , priznavanju
  , zgradbi, pravnih oblikah, članstvu, velikosti, odgovornosti in dejavnosti takih organizacij in združenj, glede učinkov, ki izhajajo iz priznanja, glede umika priznanja ter glede združitev, o čeznacionalnih organizacijah in združenjih,
  oddajanju
  del zunanjim izvajalcem in zagotavljanju tehničnih sredstev s strani organizacij ali združenj, minimalnem obsegu ali vrednosti tržne proizvodnje organizacij in združenj, razširitvi nekaterih pravil organizacij na nečlane in obveznem plačevanju članarine s strani nečlanov, vključno s seznamom strožjih pravil za proizvodnjo, ki se lahko razširijo, dodatnih zahtevah glede
  reprezentatitvnosti
  , zadevnih gospodarskih območjih, vključno s preverjanjem njihove opredelitve s strani Komisije, minimalnimi obdobji, v katerih
  morajo
  pravila veljati, preden se razširijo, osebami ali organizacijami, za katere se predpisi ali prispevki lahko uporabljajo, in okoliščinami, v katerih lahko Komisija zahteva, da se razširitev pravil ali obvezni prispevki zavrnejo ali odpravijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(93)

Da se zagotovi, da so cilji in odgovornosti organizacij proizvajalcev, združenj organizacij proizvajalcev, medpanožnih organizacij in organizacij izvajalcev jasno določene, tako da to prispeva k učinkovitosti njihovih ukrepov, da se upoštevajo posebnosti vsakega posameznega sektorja ter da se zagotovita spoštovanje konkurence in dobro delovanje skupne ureditve trgov, je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s predpisi o specifičnih ciljih, za katere si lahko prizadevajo oziroma si bodo ali ne bodo prizadevale takšne organizacije in združenja,
  vključno z odstopanji od tistih
  , ki so navedeni v tej uredbi, o statutih
  , priznavanju
  , zgradbi, pravnih oblikah, članstvu, velikosti, odgovornosti in dejavnosti takih organizacij in združenj, glede učinkov, ki izhajajo iz priznanja, glede umika priznanja ter glede združitev, o čeznacionalnih organizacijah in združenjih,
  oddajanju
  del zunanjim izvajalcem in zagotavljanju tehničnih sredstev s strani organizacij ali združenj, minimalnem obsegu ali vrednosti tržne proizvodnje organizacij in združenj, razširitvi nekaterih pravil organizacij na nečlane in obveznem plačevanju članarine s strani nečlanov, vključno s seznamom strožjih pravil za proizvodnjo, ki se lahko razširijo, dodatnih zahtevah glede
  reprezentatitvnosti
  , zadevnih gospodarskih območjih, vključno s preverjanjem njihove opredelitve s strani Komisije, minimalnimi obdobji, v katerih
  morajo
  pravila veljati, preden se razširijo, osebami ali organizacijami, za katere se predpisi ali prispevki lahko uporabljajo, in okoliščinami, v katerih lahko Komisija zahteva, da se razširitev pravil ali obvezni prispevki zavrnejo ali odpravijo.

| (93) | Da se zagotovi, da so cilji in odgovornosti organizacij proizvajalcev, združenj organizacij proizvajalcev, medpanožnih organizacij in organizacij izvajalcev jasno določene, tako da to prispeva k učinkovitosti njihovih ukrepov, da se upoštevajo posebnosti vsakega posameznega sektorja ter da se zagotovita spoštovanje konkurence in dobro delovanje skupne ureditve trgov, bi bilo na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s predpisi o specifičnih ciljih, za katere si lahko prizadevajo oziroma si bodo ali ne bodo prizadevale takšne organizacije in združenja
  , in ki se po potrebi lahko dodajo tistim
  , ki so navedeni v tej uredbi, o statutih
  združevanja organizacij, ki niso organizacije proizvajalcev, posebnih pogojih, ki se nanašajo na pravila združevanja organizacij proizvajalcev v določenih sektorjih
  , zgradbi, pravnih oblikah, članstvu, velikosti, odgovornosti in dejavnosti takih organizacij in združenj, glede učinkov, ki izhajajo iz priznanja, glede umika priznanja ter glede združitev, o čeznacionalnih organizacijah in združenjih,
  vključno s pravili o zagotavljanju upravne pomoči v primeru čeznacionalnega sodelovanja, o pogojih oddajanja
  del zunanjim izvajalcem in zagotavljanju tehničnih sredstev s strani organizacij ali združenj, minimalnem obsegu ali vrednosti tržne proizvodnje organizacij in združenj, razširitvi nekaterih pravil organizacij na nečlane in obveznem plačevanju članarine s strani nečlanov, vključno s seznamom strožjih pravil za proizvodnjo, ki se lahko razširijo, dodatnih zahtevah glede
  reprezentativnosti
  , zadevnih gospodarskih območjih, vključno s preverjanjem njihove opredelitve s strani Komisije, minimalnimi obdobji, v katerih
  bi
  pravila
  morala
  veljati, preden se razširijo, osebami ali organizacijami, za katere se predpisi ali prispevki lahko uporabljajo, in okoliščinami, v katerih lahko Komisija zahteva, da se razširitev pravil ali obvezni prispevki zavrnejo ali odpravijo,
  o posebnih pogojih vzpostavitve pogodbenih sistemov in posebnih količinah, ki so lahko predmet pogodbenih pogajanj
  . |
| --- | --- |

(93)

Da se zagotovi, da so cilji in odgovornosti organizacij proizvajalcev, združenj organizacij proizvajalcev, medpanožnih organizacij in organizacij izvajalcev jasno določene, tako da to prispeva k učinkovitosti njihovih ukrepov, da se upoštevajo posebnosti vsakega posameznega sektorja ter da se zagotovita spoštovanje konkurence in dobro delovanje skupne ureditve trgov, bi bilo na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s predpisi o specifičnih ciljih, za katere si lahko prizadevajo oziroma si bodo ali ne bodo prizadevale takšne organizacije in združenja
  , in ki se po potrebi lahko dodajo tistim
  , ki so navedeni v tej uredbi, o statutih
  združevanja organizacij, ki niso organizacije proizvajalcev, posebnih pogojih, ki se nanašajo na pravila združevanja organizacij proizvajalcev v določenih sektorjih
  , zgradbi, pravnih oblikah, članstvu, velikosti, odgovornosti in dejavnosti takih organizacij in združenj, glede učinkov, ki izhajajo iz priznanja, glede umika priznanja ter glede združitev, o čeznacionalnih organizacijah in združenjih,
  vključno s pravili o zagotavljanju upravne pomoči v primeru čeznacionalnega sodelovanja, o pogojih oddajanja
  del zunanjim izvajalcem in zagotavljanju tehničnih sredstev s strani organizacij ali združenj, minimalnem obsegu ali vrednosti tržne proizvodnje organizacij in združenj, razširitvi nekaterih pravil organizacij na nečlane in obveznem plačevanju članarine s strani nečlanov, vključno s seznamom strožjih pravil za proizvodnjo, ki se lahko razširijo, dodatnih zahtevah glede
  reprezentativnosti
  , zadevnih gospodarskih območjih, vključno s preverjanjem njihove opredelitve s strani Komisije, minimalnimi obdobji, v katerih
  bi
  pravila
  morala
  veljati, preden se razširijo, osebami ali organizacijami, za katere se predpisi ali prispevki lahko uporabljajo, in okoliščinami, v katerih lahko Komisija zahteva, da se razširitev pravil ali obvezni prispevki zavrnejo ali odpravijo,
  o posebnih pogojih vzpostavitve pogodbenih sistemov in posebnih količinah, ki so lahko predmet pogodbenih pogajanj
  .

Predlog spremembe 69

Predlog uredbe

Uvodna izjava 94

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (94) | Enotni trg vključuje trgovinski sistem na zunanjih mejah Unije. Navedeni trgovinski sistem bi moral vključevati uvozne dajatve in izvozna nadomestila in bi načeloma moral stabiliziral trg Unije. Trgovinski sistem bi moral temeljiti na zavezah, sprejetih v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj in v dvostranskih sporazumih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(94)

Enotni trg vključuje trgovinski sistem na zunanjih mejah Unije. Navedeni trgovinski sistem bi moral vključevati uvozne dajatve in izvozna nadomestila in bi načeloma moral stabiliziral trg Unije. Trgovinski sistem bi moral temeljiti na zavezah, sprejetih v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj in v dvostranskih sporazumih.

| (94) | Enotni trg vključuje trgovinski sistem na zunanjih mejah Unije. Navedeni trgovinski sistem bi moral vključevati uvozne dajatve in izvozna nadomestila in bi načeloma moral stabiliziral trg Unije
  , ne da bi povzročal motnje na trgih držav v razvoju
  . Trgovinski sistem bi moral temeljiti na zavezah, sprejetih v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj in v dvostranskih sporazumih. |
| --- | --- |

(94)

Enotni trg vključuje trgovinski sistem na zunanjih mejah Unije. Navedeni trgovinski sistem bi moral vključevati uvozne dajatve in izvozna nadomestila in bi načeloma moral stabiliziral trg Unije
  , ne da bi povzročal motnje na trgih držav v razvoju
  . Trgovinski sistem bi moral temeljiti na zavezah, sprejetih v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj in v dvostranskih sporazumih.

Predlog spremembe 70

Predlog uredbe

Uvodna izjava 94 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (94a) | Pri izvajanju mednarodnih sporazumov bi bilo kljub temu treba upoštevati načelo vzajemnosti, zlasti na področju tarif, zdravja, zdravstvenega varstva rastlin, okolja in dobrega počutja živali, hkrati pa strogo spoštovati mehanizme vstopnih cen ter posebnih dodatnih in izravnalnih dajatev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(94a)

Pri izvajanju mednarodnih sporazumov bi bilo kljub temu treba upoštevati načelo vzajemnosti, zlasti na področju tarif, zdravja, zdravstvenega varstva rastlin, okolja in dobrega počutja živali, hkrati pa strogo spoštovati mehanizme vstopnih cen ter posebnih dodatnih in izravnalnih dajatev.

Predlog spremembe 71

Predlog uredbe

Uvodna izjava 96

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (96) | Zaradi upoštevanja razvoja trgovine in trga, potreb zadevnih trgov in, če je to potrebno za spremljanje uvoza ali izvoza, je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s 
  seznamom
  proizvodov sektorjev, za katere velja predložitev uvoznega ali izvoznega dovoljenja, ter primeri in okoliščinami, v katerih se predložitev uvoznega ali izvoznega dovoljenja ne zahteva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(96)

Zaradi upoštevanja razvoja trgovine in trga, potreb zadevnih trgov in, če je to potrebno za spremljanje uvoza ali izvoza, je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s 
  seznamom
  proizvodov sektorjev, za katere velja predložitev uvoznega ali izvoznega dovoljenja, ter primeri in okoliščinami, v katerih se predložitev uvoznega ali izvoznega dovoljenja ne zahteva.

| (96) | Zaradi upoštevanja razvoja trgovine in trga, potreb zadevnih trgov in, če je to potrebno za spremljanje uvoza ali izvoza, bi bilo na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s 
  spreminjanjem in dopolnjevanjem seznama
  proizvodov sektorjev, za katere velja predložitev uvoznega ali izvoznega dovoljenja, ter primeri in okoliščinami, v katerih se predložitev uvoznega ali izvoznega dovoljenja ne zahteva. |
| --- | --- |

(96)

Zaradi upoštevanja razvoja trgovine in trga, potreb zadevnih trgov in, če je to potrebno za spremljanje uvoza ali izvoza, bi bilo na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s 
  spreminjanjem in dopolnjevanjem seznama
  proizvodov sektorjev, za katere velja predložitev uvoznega ali izvoznega dovoljenja, ter primeri in okoliščinami, v katerih se predložitev uvoznega ali izvoznega dovoljenja ne zahteva.

Predlog spremembe 72

Predlog uredbe

Uvodna izjava 100

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (100) | Da se zagotovi učinkovitost sistema vhodne cene, je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z omogočanjem vključitve preverjanja carinske vrednosti v primerjavi z 
  drugo
  vrednostjo
  , ki ni cena
  na enoto. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(100)

Da se zagotovi učinkovitost sistema vhodne cene, je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z omogočanjem vključitve preverjanja carinske vrednosti v primerjavi z 
  drugo
  vrednostjo
  , ki ni cena
  na enoto.

| (100) | Da se zagotovi učinkovitost sistema vhodne cene, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z omogočanjem preverjanja carinske vrednosti v primerjavi z vrednostjo na enoto
  ali, po potrebi, preverjanja carinske vrednosti v primerjavi z fiksno uvozno vrednostjo pošiljke
  .
  Carinska vrednost se nikakor ne bi smela preverjati z deduktivno metodo, ki bi omogočala zmanjšanje uporabe posebnih dodatnih dajatev ali izogibanje le-tej. |
| --- | --- |

(100)

Da se zagotovi učinkovitost sistema vhodne cene, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z omogočanjem preverjanja carinske vrednosti v primerjavi z vrednostjo na enoto
  ali, po potrebi, preverjanja carinske vrednosti v primerjavi z fiksno uvozno vrednostjo pošiljke
  .
  Carinska vrednost se nikakor ne bi smela preverjati z deduktivno metodo, ki bi omogočala zmanjšanje uporabe posebnih dodatnih dajatev ali izogibanje le-tej.

Predlog spremembe 73

Predlog uredbe

Uvodna izjava 103 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (103a) | Da bi pospešili razvoj in rast gospodarstva s pretežno rabo biomase ter preprečili škodljive učinke za industrijske proizvode na osnovi biomase na trgu Unije, ki bi lahko sicer nastali, bi bilo treba sprejeti ukrepe za zagotovitev, da imajo proizvajalci industrijskih proizvodov na osnovi biomase zanesljiv dostop do kmetijskih surovin po svetovno konkurenčnih cenah. Kadar se kmetijske surovine uvažajo v Unijo brez uvoznih tarif za uporabo v proizvodnji industrijskih proizvodov na osnovi biomase, bi bilo treba sprejeti ukrepe za zagotovitev, da se surovine uporabijo za navedeni namen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(103a)

Da bi pospešili razvoj in rast gospodarstva s pretežno rabo biomase ter preprečili škodljive učinke za industrijske proizvode na osnovi biomase na trgu Unije, ki bi lahko sicer nastali, bi bilo treba sprejeti ukrepe za zagotovitev, da imajo proizvajalci industrijskih proizvodov na osnovi biomase zanesljiv dostop do kmetijskih surovin po svetovno konkurenčnih cenah. Kadar se kmetijske surovine uvažajo v Unijo brez uvoznih tarif za uporabo v proizvodnji industrijskih proizvodov na osnovi biomase, bi bilo treba sprejeti ukrepe za zagotovitev, da se surovine uporabijo za navedeni namen.

Predlog spremembe 74

Predlog uredbe

Uvodna izjava 105

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (105) | Sistem carin omogoča odpravo vseh drugih zaščitnih ukrepov na zunanjih mejah Unije. Mehanizem notranjega trga in carin bi se lahko v izrednih primerih izkazal za neustreznega. Da v takšnih primerih trg Unije ne ostane brez zaščite proti motnjam, ki se lahko pojavijo, bi morala biti Unija zmožna nemudoma sprejeti vse potrebne ukrepe. Taki ukrepi morajo biti v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(105)

Sistem carin omogoča odpravo vseh drugih zaščitnih ukrepov na zunanjih mejah Unije. Mehanizem notranjega trga in carin bi se lahko v izrednih primerih izkazal za neustreznega. Da v takšnih primerih trg Unije ne ostane brez zaščite proti motnjam, ki se lahko pojavijo, bi morala biti Unija zmožna nemudoma sprejeti vse potrebne ukrepe. Taki ukrepi morajo biti v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije.

| (105) | Sistem carin omogoča odpravo vseh drugih zaščitnih ukrepov na zunanjih mejah Unije. Mehanizem notranjega trga in carin bi se lahko v izrednih primerih izkazal za neustreznega. Da v takšnih primerih trg Unije ne ostane brez zaščite proti motnjam, ki se lahko pojavijo, bi morala biti Unija zmožna nemudoma sprejeti vse potrebne ukrepe. Taki ukrepi bi morali biti v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije
  in s politiko razvojnega sodelovanja
  . |
| --- | --- |

(105)

Sistem carin omogoča odpravo vseh drugih zaščitnih ukrepov na zunanjih mejah Unije. Mehanizem notranjega trga in carin bi se lahko v izrednih primerih izkazal za neustreznega. Da v takšnih primerih trg Unije ne ostane brez zaščite proti motnjam, ki se lahko pojavijo, bi morala biti Unija zmožna nemudoma sprejeti vse potrebne ukrepe. Taki ukrepi bi morali biti v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije
  in s politiko razvojnega sodelovanja
  .

Predlog spremembe 75

Predlog uredbe

Uvodna izjava 107

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (107) | Določbe o odobritvi
  nadomestil
  za izvoz v tretje države, ki temeljijo na razliki med cenami v Uniji in na svetovnem trgu ter spadajo v okvir omejitev, določenih z obveznostmi v STO,
  morajo zagotoviti udeležbo Unije v mednarodni trgovini z nekaterimi proizvodi, ki spadajo v to uredbo
  .
  Subvencionirani izvozi

  morajo biti
  omejeni
  glede vrednosti in količine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(107)

Določbe o odobritvi
  nadomestil
  za izvoz v tretje države, ki temeljijo na razliki med cenami v Uniji in na svetovnem trgu ter spadajo v okvir omejitev, določenih z obveznostmi v STO,
  morajo zagotoviti udeležbo Unije v mednarodni trgovini z nekaterimi proizvodi, ki spadajo v to uredbo
  .
  Subvencionirani izvozi

  morajo biti
  omejeni
  glede vrednosti in količine.

| (107) | Nadomestila
  za izvoz v tretje države, ki temeljijo na razliki med cenami v Uniji in na svetovnem trgu ter spadajo v okvir omejitev, določenih z obveznostmi v STO,
  bi se morala ohraniti kot instrument kriznega upravljanja za nekatere proizvode s področja uporabe te uredbe
  ,
  dokler se v okviru STO na podlagi vzajemnosti ne sprejme odločitev o prihodnosti tega instrumenta
  .
  Proračunsko postavko za izvozna nadomestila bi bilo zato treba začasno nastaviti na nič. Kadar se uporabljajo,

  bi morala biti
  izvozna nadomestila omejena
  glede vrednosti in količine
  in ne bi smela ogrožati razvoja kmetijskih sektorjev in gospodarstev držav v razvoju
  . |
| --- | --- |

(107)

Nadomestila
  za izvoz v tretje države, ki temeljijo na razliki med cenami v Uniji in na svetovnem trgu ter spadajo v okvir omejitev, določenih z obveznostmi v STO,
  bi se morala ohraniti kot instrument kriznega upravljanja za nekatere proizvode s področja uporabe te uredbe
  ,
  dokler se v okviru STO na podlagi vzajemnosti ne sprejme odločitev o prihodnosti tega instrumenta
  .
  Proračunsko postavko za izvozna nadomestila bi bilo zato treba začasno nastaviti na nič. Kadar se uporabljajo,

  bi morala biti
  izvozna nadomestila omejena
  glede vrednosti in količine
  in ne bi smela ogrožati razvoja kmetijskih sektorjev in gospodarstev držav v razvoju
  .

Predlog spremembe 76

Predlog uredbe

Uvodna izjava 120

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (120) | V skladu s členom 42 Pogodbe se določbe poglavja Pogodbe v zvezi s konkurenco uporabljajo za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino z njimi le v obsegu, ki ga določa zakonodaja Unije v okviru člena 43(2)
  in (3)
  Pogodbe ter v skladu s postopkom, določenim v tem členu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(120)

V skladu s členom 42 Pogodbe se določbe poglavja Pogodbe v zvezi s konkurenco uporabljajo za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino z njimi le v obsegu, ki ga določa zakonodaja Unije v okviru člena 43(2)
  in (3)
  Pogodbe ter v skladu s postopkom, določenim v tem členu.

| (120) | V skladu s členom 42 Pogodbe se določbe poglavja Pogodbe v zvezi s konkurenco uporabljajo za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino z njimi le v obsegu, ki ga določa zakonodaja Unije v okviru člena 43(2) Pogodbe ter v skladu s postopkom, določenim v tem členu. |
| --- | --- |

(120)

V skladu s členom 42 Pogodbe se določbe poglavja Pogodbe v zvezi s konkurenco uporabljajo za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino z njimi le v obsegu, ki ga določa zakonodaja Unije v okviru člena 43(2) Pogodbe ter v skladu s postopkom, določenim v tem členu.

Predlog spremembe 77

Predlog uredbe

Uvodna izjava 121 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (121a) | Pri izvajanju predpisov Skupnosti, ki se uporabljajo na področju konkurence, bi bilo treba upoštevati posebne lastnosti kmetijskega sektorja, in sicer zlasti zato, da se omogoči pravilno in učinkovito izpolnjevanje nalog, ki so zaupane organizacijam proizvajalcev, združenjem organizacij proizvajalcev in medsektorskim organizacijam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(121a)

Pri izvajanju predpisov Skupnosti, ki se uporabljajo na področju konkurence, bi bilo treba upoštevati posebne lastnosti kmetijskega sektorja, in sicer zlasti zato, da se omogoči pravilno in učinkovito izpolnjevanje nalog, ki so zaupane organizacijam proizvajalcev, združenjem organizacij proizvajalcev in medsektorskim organizacijam.

Predlog spremembe 78

Predlog uredbe

Uvodna izjava 121 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (121b) | Da se zagotovi enotna uporaba določb te uredbe v zvezi s konkurenčnim pravom in tako prispeva k usklajenemu delovanju notranjega trga, bi Komisija morala zagotoviti tesno usklajevanje dejavnosti različnih nacionalnih organov. V ta namen bi Komisija morala objaviti splošne smernice in smernice za dobro prakso, da bi pomagala različnim nacionalnim uradom za konkurenco in podjetjem v kmetijskem in kmetijsko-živilskem sektorju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(121b)

Da se zagotovi enotna uporaba določb te uredbe v zvezi s konkurenčnim pravom in tako prispeva k usklajenemu delovanju notranjega trga, bi Komisija morala zagotoviti tesno usklajevanje dejavnosti različnih nacionalnih organov. V ta namen bi Komisija morala objaviti splošne smernice in smernice za dobro prakso, da bi pomagala različnim nacionalnim uradom za konkurenco in podjetjem v kmetijskem in kmetijsko-živilskem sektorju.

Predlog spremembe 79

Predlog uredbe

Uvodna izjava 122

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (122) | Posebno pozornost je treba posvetiti organizacijam kmetov ali proizvajalcev oziroma njihovim združenjem, katerih cilj je skupna proizvodnja ali trženje kmetijskih proizvodov ali uporaba skupnih objektov, razen če tako skupno delovanje izključuje konkurenco
  ali ogroža izpolnjevanje ciljev iz člena 39 Pogodbe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(122)

Posebno pozornost je treba posvetiti organizacijam kmetov ali proizvajalcev oziroma njihovim združenjem, katerih cilj je skupna proizvodnja ali trženje kmetijskih proizvodov ali uporaba skupnih objektov, razen če tako skupno delovanje izključuje konkurenco
  ali ogroža izpolnjevanje ciljev iz člena 39 Pogodbe
  .

| (122) | Posebno pozornost bi bilo treba posvetiti organizacijam proizvajalcev oziroma njihovim združenjem, katerih cilj je skupna proizvodnja ali trženje kmetijskih proizvodov ali uporaba skupnih objektov, razen če tako skupno delovanje izključuje konkurenco.
  Zlasti pomembno je, da sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja teh organizacij veljajo kot pogoj za uresničitev ciljev SKP iz člena 39 Pogodbe in da se člen 101(1) Pogodbe za te sporazume ne bi uporabljal, razen če bi ti izključevali konkurenco. V tem primeru bi bilo treba uporabiti postopke iz člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe



   (4)



  , izključitev konkurence pa bi v vseh postopkih, sproženih zaradi slednje, morala dokazovati stranka ali organ, ki jo domneva. |
| --- | --- |

(122)

Posebno pozornost bi bilo treba posvetiti organizacijam proizvajalcev oziroma njihovim združenjem, katerih cilj je skupna proizvodnja ali trženje kmetijskih proizvodov ali uporaba skupnih objektov, razen če tako skupno delovanje izključuje konkurenco.
  Zlasti pomembno je, da sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja teh organizacij veljajo kot pogoj za uresničitev ciljev SKP iz člena 39 Pogodbe in da se člen 101(1) Pogodbe za te sporazume ne bi uporabljal, razen če bi ti izključevali konkurenco. V tem primeru bi bilo treba uporabiti postopke iz člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe



   (4)



  , izključitev konkurence pa bi v vseh postopkih, sproženih zaradi slednje, morala dokazovati stranka ali organ, ki jo domneva.

Predlog spremembe 80

Predlog uredbe

Uvodna izjava 124

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (124) | Pravilno delovanje
  enotnega
  trga bi bilo z dodelitvijo državne pomoči ogroženo. Zato je treba določbe Pogodbe, ki urejajo državno pomoč, praviloma uporabljati za kmetijske proizvode. V nekaterih okoliščinah morajo biti dovoljene izjeme. Kadar se take izjeme uporabijo, mora biti Komisija zmožna sestaviti seznam obstoječih, novih ali predlaganih državnih pomoči, dajati ustrezne pripombe državam članicam in predlagati primerne ukrepe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(124)

Pravilno delovanje
  enotnega
  trga bi bilo z dodelitvijo državne pomoči ogroženo. Zato je treba določbe Pogodbe, ki urejajo državno pomoč, praviloma uporabljati za kmetijske proizvode. V nekaterih okoliščinah morajo biti dovoljene izjeme. Kadar se take izjeme uporabijo, mora biti Komisija zmožna sestaviti seznam obstoječih, novih ali predlaganih državnih pomoči, dajati ustrezne pripombe državam članicam in predlagati primerne ukrepe.

| (124) | Pravilno delovanje
  notranjega
  trga bi bilo z dodelitvijo državne pomoči ogroženo. Zato bi bilo treba določbe Pogodbe, ki urejajo državno pomoč, praviloma uporabljati za kmetijske proizvode. V nekaterih okoliščinah bi morale biti dovoljene izjeme. Kadar se take izjeme uporabijo, bi morala biti Komisija zmožna sestaviti seznam obstoječih, novih ali predlaganih državnih pomoči, dajati ustrezne pripombe državam članicam in predlagati primerne ukrepe. |
| --- | --- |

(124)

Pravilno delovanje
  notranjega
  trga bi bilo z dodelitvijo državne pomoči ogroženo. Zato bi bilo treba določbe Pogodbe, ki urejajo državno pomoč, praviloma uporabljati za kmetijske proizvode. V nekaterih okoliščinah bi morale biti dovoljene izjeme. Kadar se take izjeme uporabijo, bi morala biti Komisija zmožna sestaviti seznam obstoječih, novih ali predlaganih državnih pomoči, dajati ustrezne pripombe državam članicam in predlagati primerne ukrepe.

Predlog spremembe 81

Predlog uredbe

Uvodna izjava 129

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (129) | Državam članicam je treba dovoliti, da še naprej izvršujejo nacionalna plačila za lupinarje skladno s členom 120 Uredbe (ES) 73/2009, da se ublažijo učinki ločitve nekdanje sheme pomoči Unije za lupinarje. Zaradi jasnosti in ker je navedeno uredbo treba razveljaviti, je pomoč treba navesti v tej uredbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(129)

Državam članicam je treba dovoliti, da še naprej izvršujejo nacionalna plačila za lupinarje skladno s členom 120 Uredbe (ES) 73/2009, da se ublažijo učinki ločitve nekdanje sheme pomoči Unije za lupinarje. Zaradi jasnosti in ker je navedeno uredbo treba razveljaviti, je pomoč treba navesti v tej uredbi.

| (129) | Državam članicam bi bilo treba dovoliti, da še naprej izvršujejo nacionalna plačila za lupinarje skladno s členom 120 Uredbe (ES) 73/2009, da se ublažijo učinki ločitve nekdanje sheme pomoči Unije za lupinarje. Zaradi jasnosti in ker je navedeno uredbo treba razveljaviti, bi bilo treba pomoč navesti v tej uredbi. |
| --- | --- |

(129)

Državam članicam bi bilo treba dovoliti, da še naprej izvršujejo nacionalna plačila za lupinarje skladno s členom 120 Uredbe (ES) 73/2009, da se ublažijo učinki ločitve nekdanje sheme pomoči Unije za lupinarje. Zaradi jasnosti in ker je navedeno uredbo treba razveljaviti, bi bilo treba pomoč navesti v tej uredbi.

Predlog spremembe 82

Predlog uredbe

Uvodna izjava 131 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (131a) | Podatki, ki jih zbere mreža knjigovodskih podatkov s kmetij, bi se morali upoštevati pri oblikovanju študij in raziskav za preprečevanje kriz v različnih kmetijskih sektorjih, saj odražajo delovanje kmetij. Ti podatki bi morali služiti kot uporabno orodje za preprečevanje in upravljanje kriz. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(131a)

Podatki, ki jih zbere mreža knjigovodskih podatkov s kmetij, bi se morali upoštevati pri oblikovanju študij in raziskav za preprečevanje kriz v različnih kmetijskih sektorjih, saj odražajo delovanje kmetij. Ti podatki bi morali služiti kot uporabno orodje za preprečevanje in upravljanje kriz.

Predlog spremembe 83

Predlog uredbe

Uvodna izjava 133

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (133) | Za učinkovit in uspešen odziv na
  morebitne
  motnje na trgu, ki jih povzročijo znatna povišanja ali padci cen na notranjih ali zunanjih trgih ali morebitni drugi dejavniki, ki vplivajo na trg, je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z ukrepi, ki so potrebni za zadevni sektor, po potrebi tudi ukrepi za razširitev ali spremembo obsega, trajanja ali drugih vidikov drugih ukrepov, ki jih predvideva ta uredba, ali za popolno ali delno odpravo uvoznih dajatev, vključno za nekatere količine in/ali obdobja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(133)

Za učinkovit in uspešen odziv na
  morebitne
  motnje na trgu, ki jih povzročijo znatna povišanja ali padci cen na notranjih ali zunanjih trgih ali morebitni drugi dejavniki, ki vplivajo na trg, je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z ukrepi, ki so potrebni za zadevni sektor, po potrebi tudi ukrepi za razširitev ali spremembo obsega, trajanja ali drugih vidikov drugih ukrepov, ki jih predvideva ta uredba, ali za popolno ali delno odpravo uvoznih dajatev, vključno za nekatere količine in/ali obdobja.

| (133) | Za učinkovit in uspešen odziv na motnje na trgu, ki jih povzročijo znatna povišanja ali padci cen na notranjih ali zunanjih trgih,
  znatno povišanje proizvodnih stroškov
  ali morebitni drugi dejavniki, ki vplivajo na trg,
  in kadar obstaja verjetnost, da se bo to stanje nadaljevalo ali poslabšalo,

  bi bilo na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z ukrepi, ki so potrebni za zadevni sektor, po potrebi tudi ukrepi za razširitev ali spremembo obsega, trajanja ali drugih vidikov drugih ukrepov, ki jih predvideva ta uredba, ali za popolno ali delno odpravo uvoznih dajatev, vključno za nekatere količine in/ali obdobja. |
| --- | --- |

(133)

Za učinkovit in uspešen odziv na motnje na trgu, ki jih povzročijo znatna povišanja ali padci cen na notranjih ali zunanjih trgih,
  znatno povišanje proizvodnih stroškov
  ali morebitni drugi dejavniki, ki vplivajo na trg,
  in kadar obstaja verjetnost, da se bo to stanje nadaljevalo ali poslabšalo,

  bi bilo na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z ukrepi, ki so potrebni za zadevni sektor, po potrebi tudi ukrepi za razširitev ali spremembo obsega, trajanja ali drugih vidikov drugih ukrepov, ki jih predvideva ta uredba, ali za popolno ali delno odpravo uvoznih dajatev, vključno za nekatere količine in/ali obdobja.

Predlog spremembe 84

Predlog uredbe

Uvodna izjava 135

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (135) | Od podjetij, držav članic in/ali tretjih držav se lahko zahteva, da predložijo sporočila za namene uporabe te uredbe, spremljanja, analiziranja in upravljanja trga s kmetijskimi proizvodi, zagotavljanja preglednosti trga, pravilnega delovanja ukrepov SKP, preverjanja, nadzorovanja, spremljanja, vrednotenja in revizije ukrepov SKP ter uveljavljanja mednarodnih sporazumov, vključno z zahtevami po uradnem obveščanju na podlagi teh sporazumov. Da se zagotovi usklajen, racionaliziran in poenostavljen pristop, mora biti Komisija pooblaščena za sprejetje
  vseh potrebnih ukrepov
  glede sporočil. Komisija mora pri tem upoštevati potrebe po podatkih in sinergije med potencialnimi viri podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(135)

Od podjetij, držav članic in/ali tretjih držav se lahko zahteva, da predložijo sporočila za namene uporabe te uredbe, spremljanja, analiziranja in upravljanja trga s kmetijskimi proizvodi, zagotavljanja preglednosti trga, pravilnega delovanja ukrepov SKP, preverjanja, nadzorovanja, spremljanja, vrednotenja in revizije ukrepov SKP ter uveljavljanja mednarodnih sporazumov, vključno z zahtevami po uradnem obveščanju na podlagi teh sporazumov. Da se zagotovi usklajen, racionaliziran in poenostavljen pristop, mora biti Komisija pooblaščena za sprejetje
  vseh potrebnih ukrepov
  glede sporočil. Komisija mora pri tem upoštevati potrebe po podatkih in sinergije med potencialnimi viri podatkov.

| (135) | Od podjetij, držav članic in/ali tretjih držav se lahko zahteva, da predložijo sporočila za namene uporabe te uredbe, spremljanja, analiziranja in upravljanja trga s kmetijskimi proizvodi, zagotavljanja preglednosti trga, pravilnega delovanja ukrepov SKP, preverjanja, nadzorovanja, spremljanja, vrednotenja in revizije ukrepov SKP ter uveljavljanja mednarodnih sporazumov, vključno z zahtevami po uradnem obveščanju na podlagi teh sporazumov. Da se zagotovi usklajen, racionaliziran in poenostavljen pristop, bi Komisija morala biti pooblaščena za sprejetje
  nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s potrebnimi ukrepi
  glede sporočil. Komisija bi morala pri tem upoštevati potrebe po podatkih in sinergije med potencialnimi viri podatkov
  ter zagotavljati spoštovanje načela, „da se osebni podatki ne smejo dalje obdelovati na način, ki ni združljiv s prvotnim namenom njihovega zbiranja“, kot je v svojem mnenju z dne 14. decembra 2011

   (5)

  izpostavil Evropski nadzornik za varstvo podatkov
  . |
| --- | --- |

(135)

Od podjetij, držav članic in/ali tretjih držav se lahko zahteva, da predložijo sporočila za namene uporabe te uredbe, spremljanja, analiziranja in upravljanja trga s kmetijskimi proizvodi, zagotavljanja preglednosti trga, pravilnega delovanja ukrepov SKP, preverjanja, nadzorovanja, spremljanja, vrednotenja in revizije ukrepov SKP ter uveljavljanja mednarodnih sporazumov, vključno z zahtevami po uradnem obveščanju na podlagi teh sporazumov. Da se zagotovi usklajen, racionaliziran in poenostavljen pristop, bi Komisija morala biti pooblaščena za sprejetje
  nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s potrebnimi ukrepi
  glede sporočil. Komisija bi morala pri tem upoštevati potrebe po podatkih in sinergije med potencialnimi viri podatkov
  ter zagotavljati spoštovanje načela, „da se osebni podatki ne smejo dalje obdelovati na način, ki ni združljiv s prvotnim namenom njihovega zbiranja“, kot je v svojem mnenju z dne 14. decembra 2011

   (5)

  izpostavil Evropski nadzornik za varstvo podatkov
  .

Predlog spremembe 85

Predlog uredbe

Uvodna izjava 137

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (137) | Uporablja se zakonodaja Unije o varstva posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, zlasti Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov in Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(137)

Uporablja se zakonodaja Unije o varstva posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, zlasti Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov in Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov.

| (137) | Uporablja se zakonodaja Unije o varstva posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (6), zlasti Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov in Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (7). |
| --- | --- |

(137)

Uporablja se zakonodaja Unije o varstva posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (6), zlasti Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov in Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (7).

Predlog spremembe 86

Predlog uredbe

Uvodna izjava 139

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (139) | Da se zagotovi nemoten prehod z ureditve, predvidene v Uredbi (
  EU
  ) št. 
  [COM(2010) 799]
  , na ureditev določeno v tej uredbi, je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s potrebnimi ukrepi, zlasti tistimi, ki so potrebni za zaščito pridobljenih pravic in zakonitih pričakovanj podjetij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(139)

Da se zagotovi nemoten prehod z ureditve, predvidene v Uredbi (
  EU
  ) št. 
  [COM(2010) 799]
  , na ureditev določeno v tej uredbi, je na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s potrebnimi ukrepi, zlasti tistimi, ki so potrebni za zaščito pridobljenih pravic in zakonitih pričakovanj podjetij.

| (139) | Da se zagotovi nemoten prehod z ureditve, predvidene v Uredbi (
  ES
  ) št. 
  1234/2007
  , na ureditev, določeno v tej uredbi, bi bilo na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s potrebnimi ukrepi, zlasti tistimi, ki so potrebni za zaščito pridobljenih pravic in zakonitih pričakovanj podjetij. |
| --- | --- |

(139)

Da se zagotovi nemoten prehod z ureditve, predvidene v Uredbi (
  ES
  ) št. 
  1234/2007
  , na ureditev, določeno v tej uredbi, bi bilo na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejetje nekaterih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s potrebnimi ukrepi, zlasti tistimi, ki so potrebni za zaščito pridobljenih pravic in zakonitih pričakovanj podjetij.

Predlog spremembe 87

Predlog uredbe

Uvodna izjava 140

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (140) | Za izjemne primere
  je treba
  določiti uporabo nujnega postopka, kjer je to potrebno
  za učinkovit in uspešen odziv na
  morebitne ali dejanske
  motnje na trgu.
  Izbira nujnega postopka mora biti upravičena, prav tako je treba določiti primere, v katerih naj se uporabi nujni postopek. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(140)

Za izjemne primere
  je treba
  določiti uporabo nujnega postopka, kjer je to potrebno
  za učinkovit in uspešen odziv na
  morebitne ali dejanske
  motnje na trgu.
  Izbira nujnega postopka mora biti upravičena, prav tako je treba določiti primere, v katerih naj se uporabi nujni postopek.

| (140) | Nujni postopek bi bilo treba
  uporabiti
  za učinkovit in uspešen odziv na
  določene
  motnje na trgu
  , v boju proti škodljivcem, boleznim živali in rastlin ali ko gre za izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin ter z namenom rešiti specifične probleme
  . |
| --- | --- |

(140)

Nujni postopek bi bilo treba
  uporabiti
  za učinkovit in uspešen odziv na
  določene
  motnje na trgu
  , v boju proti škodljivcem, boleznim živali in rastlin ali ko gre za izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin ter z namenom rešiti specifične probleme
  .

Predlog spremembe 88

Predlog uredbe

Uvodna izjava 143

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (143) | Komisija mora sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo takoj uporabljati, če tako zahtevajo nujni razlogi v upravičenih primerih, ki se nanašajo na sprejemanje, spreminjanje ali preklic zaščitnih ukrepov Unije, prekinitev uporabe oplemenitenja ali postopkov aktivnega ali pasivnega oplemenitenja, če je to potrebno za takojšen odziv na razmere na trgu
  , in reševanje specifičnih problemov v nujnih primerih, če so zaradi reševanja problemov potrebni takšni takojšnji ukrepi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(143)

Komisija mora sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo takoj uporabljati, če tako zahtevajo nujni razlogi v upravičenih primerih, ki se nanašajo na sprejemanje, spreminjanje ali preklic zaščitnih ukrepov Unije, prekinitev uporabe oplemenitenja ali postopkov aktivnega ali pasivnega oplemenitenja, če je to potrebno za takojšen odziv na razmere na trgu
  , in reševanje specifičnih problemov v nujnih primerih, če so zaradi reševanja problemov potrebni takšni takojšnji ukrepi
  .

| (143) | Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo takoj uporabljati, če tako zahtevajo nujni razlogi v upravičenih primerih, ki se nanašajo na sprejemanje, spreminjanje ali preklic zaščitnih ukrepov Unije, prekinitev uporabe oplemenitenja ali postopkov aktivnega ali pasivnega oplemenitenja, če je to potrebno za takojšen odziv na razmere na trgu. |
| --- | --- |

(143)

Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo takoj uporabljati, če tako zahtevajo nujni razlogi v upravičenih primerih, ki se nanašajo na sprejemanje, spreminjanje ali preklic zaščitnih ukrepov Unije, prekinitev uporabe oplemenitenja ali postopkov aktivnega ali pasivnega oplemenitenja, če je to potrebno za takojšen odziv na razmere na trgu.

Predlog spremembe 89

Predlog uredbe

Uvodna izjava 143 a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (143a) | Treba bi bilo sprejeti zaščitne ukrepe, zlasti kadar kmetijski proizvodi, uvoženi iz tretjih držav, ne zagotavljajo prehranske varnosti in sledljivosti živil ter ne spoštujejo vseh zdravstvenih, okoljskih pogojev ali pogojev za dobro počutje živali, ki so predpisani na notranjem trgu, kadar nastanejo krizne razmere na tržiščih, ali če so ugotovljene nepravilnosti glede na pogoje, navedene v uvoznem dovoljenju v zvezi s ceno, količino ali časovnim razporedom. Nadzor upoštevanja uvoznih pogojev, ki veljajo za kmetijske proizvode, bi bilo treba izvajati z integriranim sistemom nadzora v realnem času uvoza v Unijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(143a)

Treba bi bilo sprejeti zaščitne ukrepe, zlasti kadar kmetijski proizvodi, uvoženi iz tretjih držav, ne zagotavljajo prehranske varnosti in sledljivosti živil ter ne spoštujejo vseh zdravstvenih, okoljskih pogojev ali pogojev za dobro počutje živali, ki so predpisani na notranjem trgu, kadar nastanejo krizne razmere na tržiščih, ali če so ugotovljene nepravilnosti glede na pogoje, navedene v uvoznem dovoljenju v zvezi s ceno, količino ali časovnim razporedom. Nadzor upoštevanja uvoznih pogojev, ki veljajo za kmetijske proizvode, bi bilo treba izvajati z integriranim sistemom nadzora v realnem času uvoza v Unijo.

Predlog spremembe 90

Predlog uredbe

Uvodna izjava 146

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (146) | Na podlagi Uredbe (EU) št. [COM(2010) 799] bodo številni sektorski ukrepi, vključno z ukrepi v zvezi z mlečnimi kvotami, kvotami sladkorja in drugimi ukrepi v zvezi s sladkorjem ter omejitvami glede zasaditve vinskih trt, ter nekatere državne pomoči prenehali veljati v razumnem roku po začetku veljavnosti te uredbe. Po preklicu Uredbe (EU) št. [COM(2010)799] morajo ustrezne določbe še naprej veljati do izteka zadevnih shem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(146)

Na podlagi Uredbe (EU) št. [COM(2010) 799] bodo številni sektorski ukrepi, vključno z ukrepi v zvezi z mlečnimi kvotami, kvotami sladkorja in drugimi ukrepi v zvezi s sladkorjem ter omejitvami glede zasaditve vinskih trt, ter nekatere državne pomoči prenehali veljati v razumnem roku po začetku veljavnosti te uredbe. Po preklicu Uredbe (EU) št. [COM(2010)799] morajo ustrezne določbe še naprej veljati do izteka zadevnih shem.

črtano

Predlog spremembe 91

Predlog uredbe

Uvodna izjava 147

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (147) | Da se zagotovi nemoten prehod z ureditev iz Uredbe (ES) št. [COM(2010) 799] na določbe iz te uredbe, mora biti Komisija pooblaščena, da sprejme prehodne ukrepe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(147)

Da se zagotovi nemoten prehod z ureditev iz Uredbe (ES) št. [COM(2010) 799] na določbe iz te uredbe, mora biti Komisija pooblaščena, da sprejme prehodne ukrepe.

črtano

Predlog spremembe 92

Predlog uredbe

Uvodna izjava 149

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (149) | Kar zadeva pogodbene odnose v sektorjih mleka in mlečnih proizvodov, so ukrepi iz te uredbe upravičeni v smislu trenutnih gospodarskih okoliščin na mlekarskem trgu ter strukture dobavne verige. Zato jih je treba uporabljati dovolj dolgo (pred odpravo mlečnih kvot in po njej), da lahko dosežejo svoj polni učinek. Vendar morajo glede na svojo daljnosežno naravo kljub temu biti začasni in treba jih je pregledovati. Komisija mora sprejeti poročili o razvoju trga mleka, ki ju je treba predložiti do 30. junija 2014 oziroma 31. decembra 2018 in v njiju zlasti obravnavati možne spodbude za kmete, da bi sklepali sporazume o skupni proizvodnji, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(149)

Kar zadeva pogodbene odnose v sektorjih mleka in mlečnih proizvodov, so ukrepi iz te uredbe upravičeni v smislu trenutnih gospodarskih okoliščin na mlekarskem trgu ter strukture dobavne verige. Zato jih je treba uporabljati dovolj dolgo (pred odpravo mlečnih kvot in po njej), da lahko dosežejo svoj polni učinek. Vendar morajo glede na svojo daljnosežno naravo kljub temu biti začasni in treba jih je pregledovati. Komisija mora sprejeti poročili o razvoju trga mleka, ki ju je treba predložiti do 30. junija 2014 oziroma 31. decembra 2018 in v njiju zlasti obravnavati možne spodbude za kmete, da bi sklepali sporazume o skupni proizvodnji,

| (149) | Kar zadeva pogodbene odnose v sektorjih mleka in mlečnih proizvodov, so ukrepi iz te uredbe upravičeni v smislu trenutnih gospodarskih okoliščin na mlekarskem trgu ter strukture dobavne verige. Zato jih bi bilo treba uporabljati dovolj dolgo (pred odpravo mlečnih kvot in po njej), da lahko dosežejo svoj polni učinek. Vendar bi morali glede na svojo daljnosežno naravo kljub temu biti začasni in treba jih bilo pregledovati
  z namenom ocene njihovega delovanja in da se ugotovi, ali bi jih bilo treba še naprej uporabljati
  . Komisija bi morala sprejeti poročili o razvoju trga mleka, ki ju je treba predložiti do 30. junija 2014 oziroma 31. decembra 2018 in v njiju zlasti obravnavati možne spodbude za kmete, da bi sklepali sporazume o skupni proizvodnji, |
| --- | --- |

(149)

Kar zadeva pogodbene odnose v sektorjih mleka in mlečnih proizvodov, so ukrepi iz te uredbe upravičeni v smislu trenutnih gospodarskih okoliščin na mlekarskem trgu ter strukture dobavne verige. Zato jih bi bilo treba uporabljati dovolj dolgo (pred odpravo mlečnih kvot in po njej), da lahko dosežejo svoj polni učinek. Vendar bi morali glede na svojo daljnosežno naravo kljub temu biti začasni in treba jih bilo pregledovati
  z namenom ocene njihovega delovanja in da se ugotovi, ali bi jih bilo treba še naprej uporabljati
  . Komisija bi morala sprejeti poročili o razvoju trga mleka, ki ju je treba predložiti do 30. junija 2014 oziroma 31. decembra 2018 in v njiju zlasti obravnavati možne spodbude za kmete, da bi sklepali sporazume o skupni proizvodnji,

Predlog spremembe 93

Predlog uredbe

Uvodna izjava 150 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (150a) | Spreminjanje mednarodnih trgov, rast svetovnega prebivalstva in strateški značaj preskrbe s hrano po sprejemljivih cenah za prebivalstvo Unije bodo močno spremenili okolje, v katerem se razvija evropsko kmetijstvo, kar je dober razlog za to, da bi Komisija najkasneje štiri leta po začetku veljavnosti te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predložila poročilo o spreminjanju trgov in o prihodnosti orodij za upravljanje kmetijskih trgov. V tem poročilu bi morala oceniti primernost obstoječih orodij za upravljanje trgov za novo mednarodno okolje in po potrebi preučiti možnost vzpostavitve strateških zalog. Poročilo bi morali spremljati koristni predlogi za dolgoročno strategijo Unije za uresničitev ciljev iz člena 39 Pogodbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(150a)

Spreminjanje mednarodnih trgov, rast svetovnega prebivalstva in strateški značaj preskrbe s hrano po sprejemljivih cenah za prebivalstvo Unije bodo močno spremenili okolje, v katerem se razvija evropsko kmetijstvo, kar je dober razlog za to, da bi Komisija najkasneje štiri leta po začetku veljavnosti te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predložila poročilo o spreminjanju trgov in o prihodnosti orodij za upravljanje kmetijskih trgov. V tem poročilu bi morala oceniti primernost obstoječih orodij za upravljanje trgov za novo mednarodno okolje in po potrebi preučiti možnost vzpostavitve strateških zalog. Poročilo bi morali spremljati koristni predlogi za dolgoročno strategijo Unije za uresničitev ciljev iz člena 39 Pogodbe.

Predlog spremembe 94

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Kmetijski proizvodi, kot so opredeljeni v odstavku 1 se razdelijo v naslednje sektorje, kot so navedeni v Prilogi I: | 2.   Kmetijski proizvodi, kot so opredeljeni v odstavku 1, se razdelijo v naslednje sektorje, kot so navedeni v Prilogi I 
  k tej uredbi
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Kmetijski proizvodi, kot so opredeljeni v odstavku 1 se razdelijo v naslednje sektorje, kot so navedeni v Prilogi I:

2.   Kmetijski proizvodi, kot so opredeljeni v odstavku 1, se razdelijo v naslednje sektorje, kot so navedeni v Prilogi I 
  k tej uredbi
  :

Predlog spremembe 95

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2 – točka j

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (j) | predelano sadje in zelenjava
  , del X Priloge I; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(j)

predelano sadje in zelenjava
  , del X Priloge I;

| (j) | proizvodi iz predelanega sadja in zelenjave
  , del X Priloge I; |
| --- | --- |

(j)

proizvodi iz predelanega sadja in zelenjave
  , del X Priloge I;

Predlog spremembe 96

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2 – točka m

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (m) | žive
  rastline, del XIII Priloge I; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(m)

žive
  rastline, del XIII Priloge I;

| (m) | živo drevje in druge
  rastline
  , čebulice, korenine in podobno, rezano cvetje in okrasno listje
  , del XIII Priloge I; |
| --- | --- |

(m)

živo drevje in druge
  rastline
  , čebulice, korenine in podobno, rezano cvetje in okrasno listje
  , del XIII Priloge I;

Predlog spremembe 97

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2 – točka u

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (u) | etilakohol, del XXI Priloge I; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(u)

etilakohol, del XXI Priloge I;

| (u) | etilni alkohol

  kmetijskega izvora
  , del XXI Priloge I; |
| --- | --- |

(u)

etilni alkohol

  kmetijskega izvora
  , del XXI Priloge I;

Predlog spremembe 98

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2 – točka v

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (v) | čebelarstvo
  , del XXII Priloge I; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(v)

čebelarstvo
  , del XXII Priloge I;

| (v) | čebelji proizvodi
  , del XXII Priloge I; |
| --- | --- |

(v)

čebelji proizvodi
  , del XXII Priloge I;

Predlog spremembe 99

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 3.
     
  Ob upoštevanju specifičnosti sektorja riža je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 160 za posodobitev opredelitev pojmov v zvezi s sektorjem riža, kot so določene v delu I Priloge II. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3.
     
  Ob upoštevanju specifičnosti sektorja riža je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 160 za posodobitev opredelitev pojmov v zvezi s sektorjem riža, kot so določene v delu I Priloge II.

črtano

Predlog spremembe 100

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  V tej uredbi „slabe vremenske razmere“ pomenijo slabe meteorološke razmere, ki jih lahko enačimo z naravnimi nesrečami, kakršne so zmrzal, toča, led, dež ali suša in ki lahko uničijo ali zmanjšajo proizvodnjo za več kot 30 % glede na povprečno letno proizvodnjo danega kmeta. Ta povprečna letna proizvodnja je izračunana na osnovi predhodnega triletnega obdobja ali na osnovi triletnega povprečja, ki temelji na predhodnem petletnem obdobju brez najvišje in najnižje vrednosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

4a.
     
  V tej uredbi „slabe vremenske razmere“ pomenijo slabe meteorološke razmere, ki jih lahko enačimo z naravnimi nesrečami, kakršne so zmrzal, toča, led, dež ali suša in ki lahko uničijo ali zmanjšajo proizvodnjo za več kot 30 % glede na povprečno letno proizvodnjo danega kmeta. Ta povprečna letna proizvodnja je izračunana na osnovi predhodnega triletnega obdobja ali na osnovi triletnega povprečja, ki temelji na predhodnem petletnem obdobju brez najvišje in najnižje vrednosti.

Predlog spremembe 101

Predlog uredbe

Člen 3 – točka 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Za namene te uredbe „napredni sistemi trajnostne proizvodnje“, „napredni načini trajnostne proizvodnje“ in „napredni ukrepi trajnostne proizvodnje“ pomenijo kmetijske prakse, ki presegajo pravila navzkrižne skladnosti, kot so določena v naslovu VI Uredbe (EU) št. [...] (horizontalna uredba o skupni kmetijski politiki), in ki se nenehno razvijajo za še boljše upravljanje naravnih hranilnih sestavin, vodnega ciklusa in energetskih tokov, da bi zmanjšali škodo za okolje in tratenje neobnovljivih virov, v proizvodnih sistemih pa ohranili visoko raven kultur, rejnih živali in naravne raznovrstnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

4b.
     
  Za namene te uredbe „napredni sistemi trajnostne proizvodnje“, „napredni načini trajnostne proizvodnje“ in „napredni ukrepi trajnostne proizvodnje“ pomenijo kmetijske prakse, ki presegajo pravila navzkrižne skladnosti, kot so določena v naslovu VI Uredbe (EU) št. [...] (horizontalna uredba o skupni kmetijski politiki), in ki se nenehno razvijajo za še boljše upravljanje naravnih hranilnih sestavin, vodnega ciklusa in energetskih tokov, da bi zmanjšali škodo za okolje in tratenje neobnovljivih virov, v proizvodnih sistemih pa ohranili visoko raven kultur, rejnih živali in naravne raznovrstnosti.

Predlog spremembe 102

Predlog uredbe

Člen 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Kadar je to potrebno zaradi sprememb kombinirane nomenklature,
  lahko Komisija z izvedbenimi akti prilagodi opis
  proizvodov in
  sklice
  na tarifne številke ali podštevilke kombinirane nomenklature v tej Uredbi
  ali drugih aktih, sprejetih na podlagi člena 43 Pogodbe
  .
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2). | Kadar je to potrebno zaradi sprememb kombinirane nomenklature,
  se na Komisijo prenesejo pooblastila za sprejetje delegiranih
  aktov
  v skladu s členom 160 za prilagoditev opisa
  proizvodov in
  sklicev
  na tarifne številke ali podštevilke kombinirane nomenklature v tej Uredbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Kadar je to potrebno zaradi sprememb kombinirane nomenklature,
  lahko Komisija z izvedbenimi akti prilagodi opis
  proizvodov in
  sklice
  na tarifne številke ali podštevilke kombinirane nomenklature v tej Uredbi
  ali drugih aktih, sprejetih na podlagi člena 43 Pogodbe
  .
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Kadar je to potrebno zaradi sprememb kombinirane nomenklature,
  se na Komisijo prenesejo pooblastila za sprejetje delegiranih
  aktov
  v skladu s členom 160 za prilagoditev opisa
  proizvodov in
  sklicev
  na tarifne številke ali podštevilke kombinirane nomenklature v tej Uredbi.

Predlog spremembe 103

Predlog uredbe

Člen 6 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | od 1. januarja do 31. decembra posameznega leta za sektor banan; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

od 1. januarja do 31. decembra posameznega leta za sektor banan;

| (a) | od 1. januarja do 31. decembra posameznega leta za sektor
  sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter
  banan; |
| --- | --- |

(a)

od 1. januarja do 31. decembra posameznega leta za sektor
  sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter
  banan;

Predlog spremembe 104

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Ob upoštevanju specifičnosti sektorjev sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 160 za določitev tržnih let za te proizvode. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Ob upoštevanju specifičnosti sektorjev sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 160 za določitev tržnih let za te proizvode.

črtano

Predlog spremembe 105

Predlog uredbe

Člen 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 7 | Člen 7 |
| Referenčne cene | Referenčne cene |
| Določijo se
  naslednje referenčne cene: | 1.
     
  Za uporabo poglavja I naslova I dela II in poglavja I dela V se določijo
  naslednje referenčne cene: |
| (a) | za sektor žit, 101,31 EUR na tono, ki se nanaša na veleprodajno stopnjo blaga, dobavljenega do skladišča pred raztovarjanjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 7

Člen 7

Referenčne cene

Referenčne cene

Določijo se
  naslednje referenčne cene:

1.
     
  Za uporabo poglavja I naslova I dela II in poglavja I dela V se določijo
  naslednje referenčne cene:

(a)

za sektor žit, 101,31 EUR na tono, ki se nanaša na veleprodajno stopnjo blaga, dobavljenega do skladišča pred raztovarjanjem;

| (a) | za sektor žit, 101,31 EUR na tono, ki se nanaša na veleprodajno stopnjo blaga, dobavljenega do skladišča pred raztovarjanjem; |
| --- | --- |

(a)

za sektor žit, 101,31 EUR na tono, ki se nanaša na veleprodajno stopnjo blaga, dobavljenega do skladišča pred raztovarjanjem;

| (b) | za neoluščen riž, 150 EUR na tono za standardno kakovost, določeno v točki A Priloge III, ki se nanaša na veleprodajno stopnjo blaga, dobavljenega do skladišča pred raztovarjanjem; |
| --- | --- |

(b)

za neoluščen riž, 150 EUR na tono za standardno kakovost, določeno v točki A Priloge III, ki se nanaša na veleprodajno stopnjo blaga, dobavljenega do skladišča pred raztovarjanjem;

| (b) | za neoluščen riž, 150 EUR na tono za standardno kakovost, določeno v točki A Priloge III, ki se nanaša na veleprodajno stopnjo blaga, dobavljenega do skladišča pred raztovarjanjem; |
| --- | --- |

(b)

za neoluščen riž, 150 EUR na tono za standardno kakovost, določeno v točki A Priloge III, ki se nanaša na veleprodajno stopnjo blaga, dobavljenega do skladišča pred raztovarjanjem;

| (c) | za sladkor standardne kakovosti, določen v točki B Priloge III, v zvezi z nepakiranim sladkorjem, franko tovarna: |
| --- | --- |

(c)

za sladkor standardne kakovosti, določen v točki B Priloge III, v zvezi z nepakiranim sladkorjem, franko tovarna:

| (c) | za sladkor standardne kakovosti, določen v točki B Priloge III, v zvezi z nepakiranim sladkorjem, franko tovarna: |
| --- | --- |

(c)

za sladkor standardne kakovosti, določen v točki B Priloge III, v zvezi z nepakiranim sladkorjem, franko tovarna:

| | (i) | za beli sladkor: 404,4 EUR/tono; |
| --- | --- | --- |

(i)

za beli sladkor: 404,4 EUR/tono;

| | (i) | za beli sladkor: 404,4 EUR/tono; |
| --- | --- | --- |

(i)

za beli sladkor: 404,4 EUR/tono;

| | (ii) | za surovi sladkor: 335,2 EUR na tono. |
| --- | --- | --- |

(ii)

za surovi sladkor: 335,2 EUR na tono.

| | (ii) | za surovi sladkor: 335,2 EUR na tono. |
| --- | --- | --- |

(ii)

za surovi sladkor: 335,2 EUR na tono.

| (d) | za sektor govejega in telečjega mesa 2 224 EUR na tono za trupe moškega goveda razreda R3, kakor je določeno z lestvico Unije za razvrščanje trupov odraslega goveda v skladu s členom
  18(8)
  ; |
| --- | --- |

(d)

za sektor govejega in telečjega mesa 2 224 EUR na tono za trupe moškega goveda razreda R3, kakor je določeno z lestvico Unije za razvrščanje trupov odraslega goveda v skladu s členom
  18(8)
  ;

| (d) | za sektor govejega in telečjega mesa 2 224 EUR na tono za trupe moškega goveda razreda R3, kakor je določeno z lestvico Unije za razvrščanje trupov odraslega goveda v skladu s členom
  9a
  ; |
| --- | --- |

(d)

za sektor govejega in telečjega mesa 2 224 EUR na tono za trupe moškega goveda razreda R3, kakor je določeno z lestvico Unije za razvrščanje trupov odraslega goveda v skladu s členom
  9a
  ;

| (e) | za sektor mleka in mlečnih proizvodov: |
| --- | --- |

(e)

za sektor mleka in mlečnih proizvodov:

| (e) | za sektor mleka in mlečnih proizvodov: |
| --- | --- |

(e)

za sektor mleka in mlečnih proizvodov:

| | (i) | 246,39 EUR za 100 kg za maslo; |
| --- | --- | --- |

(i)

246,39 EUR za 100 kg za maslo;

| | (i) | 246,39 EUR za 100 kg za maslo; |
| --- | --- | --- |

(i)

246,39 EUR za 100 kg za maslo;

| | (ii) | 169,80 EUR za 100 kg za posneto mleko v prahu; |
| --- | --- | --- |

(ii)

169,80 EUR za 100 kg za posneto mleko v prahu;

| | (ii) | 169,80 EUR za 100 kg za posneto mleko v prahu; |
| --- | --- | --- |

(ii)

169,80 EUR za 100 kg za posneto mleko v prahu;

| (f) | za prašičje meso 1 509,39 EUR na tono za trupe prašičev standardne kakovosti, opredeljeno glede na težo in vsebnost pustega mesa, kot je določeno z lestvico Unije za razvrščanje trupov prašičev v skladu s členom
  18(8)
  : |
| --- | --- |

(f)

za prašičje meso 1 509,39 EUR na tono za trupe prašičev standardne kakovosti, opredeljeno glede na težo in vsebnost pustega mesa, kot je določeno z lestvico Unije za razvrščanje trupov prašičev v skladu s členom
  18(8)
  :

| (f) | za prašičje meso 1 509,39 EUR na tono za trupe prašičev standardne kakovosti, opredeljeno glede na težo in vsebnost pustega mesa, kot je določeno z lestvico Unije za razvrščanje trupov prašičev v skladu s členom
  9a
  : |
| --- | --- |

(f)

za prašičje meso 1 509,39 EUR na tono za trupe prašičev standardne kakovosti, opredeljeno glede na težo in vsebnost pustega mesa, kot je določeno z lestvico Unije za razvrščanje trupov prašičev v skladu s členom
  9a
  :

| | (i) | trupi, težji od 60 kg in lažji od 120 kg: razred E; |
| --- | --- | --- |

(i)

trupi, težji od 60 kg in lažji od 120 kg: razred E;

| | (i) | trupi, težji od 60 kg in lažji od 120 kg: razred E; |
| --- | --- | --- |

(i)

trupi, težji od 60 kg in lažji od 120 kg: razred E;

| | (ii) | trupi, težki med 120 in 180 kg: razred R. |
| --- | --- | --- |

(ii)

trupi, težki med 120 in 180 kg: razred R.

| | (ii) | trupi, težki med 120 in 180 kg: razred R. |
| --- | --- | --- |

(ii)

trupi, težki med 120 in 180 kg: razred R.

| (fa) | za sektor oljčnega olja: |
| --- | --- |

(fa)

za sektor oljčnega olja:

| | (i) | 2 388 EUR na tono za ekstra deviško oljčno olje; |
| --- | --- | --- |

(i)

2 388 EUR na tono za ekstra deviško oljčno olje;

| | (ii) | 2 295 EUR na tono za deviško oljčno olje; |
| --- | --- | --- |

(ii)

2 295 EUR na tono za deviško oljčno olje;

| | (iii) | 1 524 EUR na tono za oljčno olje lampante, ki ima stopnjo proste kislosti 2, ta znesek pa se zmanjša za 36,70 EUR na tono za vsako dodatno stopnjo kislosti. |
| --- | --- | --- |

(iii)

1 524 EUR na tono za oljčno olje lampante, ki ima stopnjo proste kislosti 2, ta znesek pa se zmanjša za 36,70 EUR na tono za vsako dodatno stopnjo kislosti.

1a.
     
  Referenčne cene se pregledujejo v rednih intervalih na podlagi objektivnih meril, zlasti sprememb na področju proizvodnje, proizvodnih stroškov, zlasti stroškov vložkov, in tržnih trendov. Po potrebi se referenčne cene posodobijo v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 43(2) Pogodbe.

Časovni presledki za pregled se lahko razlikujejo med posameznimi kategorijami proizvodov in upoštevajo značilna nihanja vsake kategorije proizvodov.

Predlog spremembe 106

Predlog uredbe

Člen 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Izvor upravičenih proizvodov | Izvor upravičenih proizvodov |
| Proizvodi, upravičeni do odkupa v okviru javne intervencije ali do dodelitve pomoči za njihovo zasebno skladiščenje, morajo imeti poreklo iz Unije. Če so proizvodi iz pridelkov, morajo biti ti pridelki proizvedeni v Uniji, in če
  so iz mleka
  , mora
  biti to mleko proizvedeno
  v Uniji. | Proizvodi, upravičeni do odkupa v okviru javne intervencije ali do dodelitve pomoči za njihovo zasebno skladiščenje, morajo imeti poreklo iz Unije. Če so proizvodi iz pridelkov, morajo biti ti pridelki proizvedeni v Uniji, in če
  gre za živalske proizvode,
  mora
  celoten postopek pridelave potekati
  v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Izvor upravičenih proizvodov

Izvor upravičenih proizvodov

Proizvodi, upravičeni do odkupa v okviru javne intervencije ali do dodelitve pomoči za njihovo zasebno skladiščenje, morajo imeti poreklo iz Unije. Če so proizvodi iz pridelkov, morajo biti ti pridelki proizvedeni v Uniji, in če
  so iz mleka
  , mora
  biti to mleko proizvedeno
  v Uniji.

Proizvodi, upravičeni do odkupa v okviru javne intervencije ali do dodelitve pomoči za njihovo zasebno skladiščenje, morajo imeti poreklo iz Unije. Če so proizvodi iz pridelkov, morajo biti ti pridelki proizvedeni v Uniji, in če
  gre za živalske proizvode,
  mora
  celoten postopek pridelave potekati
  v Uniji.

Predlog spremembe 107

Predlog uredbe

Člen 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 9a |
| | Lestvice Unije in pregledi |
| | 1.
     
  Lestvice Unije za razvrščanje trupov se uporabljajo v skladu s pravili iz Priloge IIIa v naslednjih sektorjih: |
| | (a) | govejega in telečjega mesa za trupe odraslega goveda; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 9a

Lestvice Unije in pregledi

1.
     
  Lestvice Unije za razvrščanje trupov se uporabljajo v skladu s pravili iz Priloge IIIa v naslednjih sektorjih:

(a)

govejega in telečjega mesa za trupe odraslega goveda;

| (b) | prašičjega mesa za trupe prašičev, ki niso bili uporabljeni za vzrejo. |
| --- | --- |

(b)

prašičjega mesa za trupe prašičev, ki niso bili uporabljeni za vzrejo.

Države članice lahko v sektorju ovčjega in kozjega mesa uporabljajo lestvico Unije za razvrščanje trupov za trupe ovac v skladu s pravili, določenimi v točki C Priloge IIIa.

2.
     
  Inšpekcijske preglede na kraju samem glede razvrščanja trupov odraslega goveda in ovac v imenu Unije izvede inšpekcijski odbor Unije, ki ga sestavljajo strokovnjaki Komisije in strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice. Ta odbor o opravljenih pregledih poroča Komisiji in državam članicam.

Stroške opravljenih inšpekcijskih pregledov krije Unija.

Predlog spremembe 108

Predlog uredbe

Člen 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 10 | Člen 10 |
| Proizvodi, za katere je upravičena javna intervencija | Proizvodi, za katere je upravičena javna intervencija |
| Javna intervencija se uporablja za naslednje proizvode, za katere veljajo pogoji, določeni v tem oddelku, ter zahteve in pogoji, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti in/ali izvedbenimi akti v skladu s členoma 18 in 19: | Javna intervencija se uporablja za naslednje proizvode, za katere veljajo pogoji, določeni v tem oddelku, ter
  morebitne dodatne
  zahteve in pogoji, ki jih
  lahko
  določi Komisija z delegiranimi akti in/ali izvedbenimi akti v skladu s členoma 18 in 19: |
| (a) | navadna pšenica, ječmen in koruza; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 10

Člen 10

Proizvodi, za katere je upravičena javna intervencija

Proizvodi, za katere je upravičena javna intervencija

Javna intervencija se uporablja za naslednje proizvode, za katere veljajo pogoji, določeni v tem oddelku, ter zahteve in pogoji, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti in/ali izvedbenimi akti v skladu s členoma 18 in 19:

Javna intervencija se uporablja za naslednje proizvode, za katere veljajo pogoji, določeni v tem oddelku, ter
  morebitne dodatne
  zahteve in pogoji, ki jih
  lahko
  določi Komisija z delegiranimi akti in/ali izvedbenimi akti v skladu s členoma 18 in 19:

(a)

navadna pšenica, ječmen in koruza;

| (a) | navadna pšenica,
  trda pšenica, sirek,
  ječmen in koruza; |
| --- | --- |

(a)

navadna pšenica,
  trda pšenica, sirek,
  ječmen in koruza;

| (b) | neoluščeni riž; |
| --- | --- |

(b)

neoluščeni riž;

| (b) | neoluščeni riž; |
| --- | --- |

(b)

neoluščeni riž;

| (c) | sektor svežega ali hlajenega govejega in telečjega mesa, ki spada pod oznake KN 0201 10 00 in 0201 20 20 do 0201 20 50; |
| --- | --- |

(c)

sektor svežega ali hlajenega govejega in telečjega mesa, ki spada pod oznake KN 0201 10 00 in 0201 20 20 do 0201 20 50;

| (c) | sektor svežega ali hlajenega govejega in telečjega mesa, ki spada pod oznake KN 0201 10 00 in 0201 20 20 do 0201 20 50; |
| --- | --- |

(c)

sektor svežega ali hlajenega govejega in telečjega mesa, ki spada pod oznake KN 0201 10 00 in 0201 20 20 do 0201 20 50;

| (d) | maslo, izdelano neposredno in izključno iz pasterizirane smetane ter pridobljeno neposredno in izključno iz kravjega mleka v odobrenem podjetju v Uniji z najmanjšo vsebnostjo mlečne maslene maščobe 82 utežnih odstotkov in največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov; |
| --- | --- |

(d)

maslo, izdelano neposredno in izključno iz pasterizirane smetane ter pridobljeno neposredno in izključno iz kravjega mleka v odobrenem podjetju v Uniji z najmanjšo vsebnostjo mlečne maslene maščobe 82 utežnih odstotkov in največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov;

| (d) | maslo, izdelano neposredno in izključno iz pasterizirane smetane ter pridobljeno neposredno in izključno iz kravjega mleka v odobrenem podjetju v Uniji z najmanjšo vsebnostjo mlečne maslene maščobe 82 utežnih odstotkov in največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov; |
| --- | --- |

(d)

maslo, izdelano neposredno in izključno iz pasterizirane smetane ter pridobljeno neposredno in izključno iz kravjega mleka v odobrenem podjetju v Uniji z najmanjšo vsebnostjo mlečne maslene maščobe 82 utežnih odstotkov in največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov;

| (e) | posneto mleko v prahu najvišje kakovosti, izdelano po pršnem postopku in pridobljeno v odobrenem podjetju v Uniji, neposredno in izključno iz kravjega mleka, z najmanjšo vsebnostjo beljakovin 34,0 utežnih odstotkov nemastnega suhega ekstrakta. |
| --- | --- |

(e)

posneto mleko v prahu najvišje kakovosti, izdelano po pršnem postopku in pridobljeno v odobrenem podjetju v Uniji, neposredno in izključno iz kravjega mleka, z najmanjšo vsebnostjo beljakovin 34,0 utežnih odstotkov nemastnega suhega ekstrakta.

| (e) | posneto mleko v prahu najvišje kakovosti, izdelano po pršnem postopku in pridobljeno v odobrenem podjetju v Uniji, neposredno in izključno iz kravjega mleka, z najmanjšo vsebnostjo beljakovin 34,0 utežnih odstotkov nemastnega suhega ekstrakta. |
| --- | --- |

(e)

posneto mleko v prahu najvišje kakovosti, izdelano po pršnem postopku in pridobljeno v odobrenem podjetju v Uniji, neposredno in izključno iz kravjega mleka, z najmanjšo vsebnostjo beljakovin 34,0 utežnih odstotkov nemastnega suhega ekstrakta.

Predlog spremembe 110

Predlog uredbe

Člen 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 11 | Člen 11 |
| Obdobja
  javne intervencije | Obdobje
  javne intervencije |
| Javna intervencija je na voljo: | Javna intervencija je na voljo
  vse leto za proizvode iz člena 10. |
| (a) | za navadno pšenico, ječmen in koruzo, od 1. novembra do 31. maja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 11

Člen 11

Obdobja
  javne intervencije

Obdobje
  javne intervencije

Javna intervencija je na voljo:

Javna intervencija je na voljo
  vse leto za proizvode iz člena 10.

(a)

za navadno pšenico, ječmen in koruzo, od 1. novembra do 31. maja;

| (b) | za neoluščeni riž od 1. aprila do 31. julija; |
| --- | --- |

(b)

za neoluščeni riž od 1. aprila do 31. julija;

| (c) | za goveje in telečje meso med celotnim tržnim letom; |
| --- | --- |

(c)

za goveje in telečje meso med celotnim tržnim letom;

| (d) | za maslo in posneto mleko v prahu od 1. marca do 31. avgusta. |
| --- | --- |

(d)

za maslo in posneto mleko v prahu od 1. marca do 31. avgusta.

Predlog spremembe 111

Predlog uredbe

Člen 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 12 | Člen 12 |
| Začetek in zaključek javne intervencije | Začetek in zaključek javne intervencije |
| 1.   V obdobjih iz člena 11 je javna intervencija: | 1.   Javna intervencija je: |
| (a) | na voljo za navadno pšenico, maslo in posneto mleko v prahu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 12

Člen 12

Začetek in zaključek javne intervencije

Začetek in zaključek javne intervencije

1.   V obdobjih iz člena 11 je javna intervencija:

1.   Javna intervencija je:

(a)

na voljo za navadno pšenico, maslo in posneto mleko v prahu;

| (a) | na voljo za navadno pšenico, maslo in posneto mleko v prahu; |
| --- | --- |

(a)

na voljo za navadno pšenico, maslo in posneto mleko v prahu;

| (b) | na podlagi izvedbenih aktov s strani Komisije
  lahko
  dana na voljo za ječmen, koruzo
  in
  neoluščeni riž (vključno s posebnimi sortami ali tipi neoluščenega riža), če tako zahtevajo razmere na trgu; Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2); |
| --- | --- |

(b)

na podlagi izvedbenih aktov s strani Komisije
  lahko
  dana na voljo za ječmen, koruzo
  in
  neoluščeni riž (vključno s posebnimi sortami ali tipi neoluščenega riža), če tako zahtevajo razmere na trgu; Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2);

| (b) | na podlagi izvedbenih aktov s strani Komisije dana na voljo za
  trdo pšenico, sirek
  , ječmen, koruzo, neoluščeni riž (vključno s posebnimi sortami ali tipi neoluščenega riža), če tako zahtevajo razmere na trgu. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2); |
| --- | --- |

(b)

na podlagi izvedbenih aktov s strani Komisije dana na voljo za
  trdo pšenico, sirek
  , ječmen, koruzo, neoluščeni riž (vključno s posebnimi sortami ali tipi neoluščenega riža), če tako zahtevajo razmere na trgu. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2);

| (c) | lahko
  dana na voljo s strani Komisije za sektor govejega in telečjega mesa z drugimi izvedbenimi akti, če je povprečna tržna cena v reprezentativnem obdobju,
  sprejeta
  po členu 19(a), v državi članici ali regiji države članice, zabeležena na podlagi lestvice Unije za razvrščanje trupov iz člena
  18(8)
  , pod
  1 560 EUR na tono
  . |
| --- | --- |

(c)

lahko
  dana na voljo s strani Komisije za sektor govejega in telečjega mesa z drugimi izvedbenimi akti, če je povprečna tržna cena v reprezentativnem obdobju,
  sprejeta
  po členu 19(a), v državi članici ali regiji države članice, zabeležena na podlagi lestvice Unije za razvrščanje trupov iz člena
  18(8)
  , pod
  1 560 EUR na tono
  .

| (c) | dana na voljo s strani Komisije za sektor govejega in telečjega mesa z drugimi izvedbenimi akti,
  sprejetimi brez uporabe člena 162(2) ali (3)
  , če je povprečna tržna cena v reprezentativnem obdobju,
  določena
  po členu 19(a), v državi članici ali regiji države članice, zabeležena na podlagi lestvice Unije za razvrščanje trupov iz člena 
  9a
  , pod
  90 % referenčne cene, določene s členom 7(1)(d)
  . |
| --- | --- |

(c)

dana na voljo s strani Komisije za sektor govejega in telečjega mesa z drugimi izvedbenimi akti,
  sprejetimi brez uporabe člena 162(2) ali (3)
  , če je povprečna tržna cena v reprezentativnem obdobju,
  določena
  po členu 19(a), v državi članici ali regiji države članice, zabeležena na podlagi lestvice Unije za razvrščanje trupov iz člena 
  9a
  , pod
  90 % referenčne cene, določene s členom 7(1)(d)
  .

2.   Komisija
  lahko
  z delegiranimi akti konča javno intervencijo za sektor govejega in telečjega mesa, če pogoji, določeni v točki (c) odstavka 1, v reprezentativnem obdobju, določenem po členu 19(a), niso več izpolnjeni.

2.   Komisija z izvedbenimi akti,
  sprejetimi brez uporabe člena 162(2) ali (3),
  konča javno intervencijo za sektor govejega in telečjega mesa, če pogoji, določeni v točki (c) odstavka 1, v reprezentativnem obdobju, določenem po členu 19(a), niso več izpolnjeni.

Predlog spremembe 112

Predlog uredbe

Člen 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 13 | Člen 13 |
| Odkup po fiksni ceni ali prek razpisa | Odkup po fiksni ceni ali prek razpisa |
| 1.   Ko se začne javna intervencija v skladu s točko (a) člena 12(1), se izvede odkup po fiksni ceni v naslednjih mejnih vrednostih za vsako obdobje iz člena 11: | 1.   Ko se začne javna intervencija v skladu s točko (a) člena 12(1), se izvede odkup po fiksni ceni
  , določeni v členu 14(2)
  , v naslednjih mejnih vrednostih za vsako obdobje iz člena 11: |
| (a) | za navadno pšenico, 3 milijone ton; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 13

Člen 13

Odkup po fiksni ceni ali prek razpisa

Odkup po fiksni ceni ali prek razpisa

1.   Ko se začne javna intervencija v skladu s točko (a) člena 12(1), se izvede odkup po fiksni ceni v naslednjih mejnih vrednostih za vsako obdobje iz člena 11:

1.   Ko se začne javna intervencija v skladu s točko (a) člena 12(1), se izvede odkup po fiksni ceni
  , določeni v členu 14(2)
  , v naslednjih mejnih vrednostih za vsako obdobje iz člena 11:

(a)

za navadno pšenico, 3 milijone ton;

| (a) | za navadno pšenico, 3 milijone ton; |
| --- | --- |

(a)

za navadno pšenico, 3 milijone ton;

| (b) | za maslo,
  30 000
  ton; |
| --- | --- |

(b)

za maslo,
  30 000
  ton;

| (b) | za maslo,
  70 000
  ton; |
| --- | --- |

(b)

za maslo,
  70 000
  ton;

| (c) | za posneto mleko v prahu, 109 000 ton. |
| --- | --- |

(c)

za posneto mleko v prahu, 109 000 ton.

| (c) | za posneto mleko v prahu, 109 000 ton. |
| --- | --- |

(c)

za posneto mleko v prahu, 109 000 ton.

2.   Ko se začne javna intervencija v skladu s členom 12(1), se izvede odkup po razpisnem postopku, da se določijo najvišja odkupna cena:

2.   Ko se začne javna intervencija v skladu s členom 12(1), se izvede odkup po razpisnem postopku, da se določijo najvišja odkupna cena:

| (a) | za navadno pšenico, maslo in posneto mleko v prahu prek mejnih vrednosti iz odstavka 1, |
| --- | --- |

(a)

za navadno pšenico, maslo in posneto mleko v prahu prek mejnih vrednosti iz odstavka 1,

| (a) | za navadno pšenico, maslo in posneto mleko v prahu prek mejnih vrednosti iz odstavka 1, |
| --- | --- |

(a)

za navadno pšenico, maslo in posneto mleko v prahu prek mejnih vrednosti iz odstavka 1,

| (b) | za ječmen, koruzo, neoluščeni riž ter za goveje in telečje meso. |
| --- | --- |

(b)

za ječmen, koruzo, neoluščeni riž ter za goveje in telečje meso.

| (b) | za
  trdo pšenico, sirek,
  ječmen, koruzo, neoluščeni riž ter za goveje in telečje meso. |
| --- | --- |

(b)

za
  trdo pšenico, sirek,
  ječmen, koruzo, neoluščeni riž ter za goveje in telečje meso.

V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah lahko Komisija z izvedbenimi akti omeji razpisni postopek na državo članico ali regijo države članice ali ob upoštevanju člena 14(2) določi odkupne cene za javno intervencijo za državo članico ali regijo države članice na podlagi zabeleženih povprečnih tržnih cen. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah lahko Komisija z izvedbenimi akti omeji razpisni postopek na državo članico ali regijo države članice ali ob upoštevanju člena 14(2) določi odkupne cene za javno intervencijo za državo članico ali regijo države članice na podlagi zabeleženih povprečnih tržnih cen. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 113

Predlog uredbe

Člen 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 14 | Člen 14 |
| Cene javne intervencije | Cene javne intervencije |
| 1.   Cena javne intervencije pomeni: | 1.   Cena javne intervencije pomeni: |
| (a) | ceno, po kateri se proizvodi odkupijo v okviru javne intervencije, če se ta opravi po fiksni ceni, ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 14

Člen 14

Cene javne intervencije

Cene javne intervencije

1.   Cena javne intervencije pomeni:

1.   Cena javne intervencije pomeni:

(a)

ceno, po kateri se proizvodi odkupijo v okviru javne intervencije, če se ta opravi po fiksni ceni, ali

| (a) | ceno, po kateri se proizvodi odkupijo v okviru javne intervencije, če se ta opravi po fiksni ceni, ali |
| --- | --- |

(a)

ceno, po kateri se proizvodi odkupijo v okviru javne intervencije, če se ta opravi po fiksni ceni, ali

| (b) | najvišjo ceno, po kateri se lahko odkupijo proizvodi, upravičeni do javne intervencije, če se ta opravi z razpisom. |
| --- | --- |

(b)

najvišjo ceno, po kateri se lahko odkupijo proizvodi, upravičeni do javne intervencije, če se ta opravi z razpisom.

| (b) | najvišjo ceno, po kateri se lahko odkupijo proizvodi, upravičeni do javne intervencije, če se ta opravi z razpisom. |
| --- | --- |

(b)

najvišjo ceno, po kateri se lahko odkupijo proizvodi, upravičeni do javne intervencije, če se ta opravi z razpisom.

2.   Raven cene javne intervencije:

2.   Raven cene javne intervencije:

| (a) | je za navadno pšenico, ječmen, koruzo, neoluščeni riž in posneto mleko v prahu enaka ustreznim referenčnim cenam, določenim v členu 7, v primeru odkupa po fiksni ceni in ne presega ustreznih referenčnih cen v primeru odkupa po razpisnem postopku; |
| --- | --- |

(a)

je za navadno pšenico, ječmen, koruzo, neoluščeni riž in posneto mleko v prahu enaka ustreznim referenčnim cenam, določenim v členu 7, v primeru odkupa po fiksni ceni in ne presega ustreznih referenčnih cen v primeru odkupa po razpisnem postopku;

| (a) | je za navadno pšenico,
  trdo pšenico, sirek,
  ječmen, koruzo, neoluščeni riž in posneto mleko v prahu enaka ustreznim referenčnim cenam, določenim v členu 7, v primeru odkupa po fiksni ceni in ne presega ustreznih referenčnih cen v primeru odkupa po razpisnem postopku; |
| --- | --- |

(a)

je za navadno pšenico,
  trdo pšenico, sirek,
  ječmen, koruzo, neoluščeni riž in posneto mleko v prahu enaka ustreznim referenčnim cenam, določenim v členu 7, v primeru odkupa po fiksni ceni in ne presega ustreznih referenčnih cen v primeru odkupa po razpisnem postopku;

| (b) | je za maslo enaka 90 % referenčne cene, določene v členu 7, v primeru odkupa po fiksni ceni in ne presega 90 % referenčne cene v primeru odkupa po razpisnem postopku; |
| --- | --- |

(b)

je za maslo enaka 90 % referenčne cene, določene v členu 7, v primeru odkupa po fiksni ceni in ne presega 90 % referenčne cene v primeru odkupa po razpisnem postopku;

| (b) | je za maslo enaka 90 % referenčne cene, določene v členu 7, v primeru odkupa po fiksni ceni in ne presega 90 % referenčne cene v primeru odkupa po razpisnem postopku; |
| --- | --- |

(b)

je za maslo enaka 90 % referenčne cene, določene v členu 7, v primeru odkupa po fiksni ceni in ne presega 90 % referenčne cene v primeru odkupa po razpisnem postopku;

| (c) | za goveje in telečje meso ne preseže cene
  iz točke (c) člena 12(1)
  . |
| --- | --- |

(c)

za goveje in telečje meso ne preseže cene
  iz točke (c) člena 12(1)
  .

| (c) | za goveje in telečje meso ne preseže
  90 % referenčne
  cene
  , določene v členu 7(1)(d)
  . |
| --- | --- |

(c)

za goveje in telečje meso ne preseže
  90 % referenčne
  cene
  , določene v členu 7(1)(d)
  .

3.   Cene javne intervencije za navadno pšenico, ječmen, koruzo, neoluščeni riž iz odstavkov 1 in 2 ne vplivajo na povišanja ali zmanjšanja cen zaradi kakovosti.
  Ob upoštevanju potrebe, da se zagotovi usmerjenost proizvodnje k določenim sortam neoluščenega riža, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 160, da določi povišanja ali zmanjšanja cene javne intervencije.

3.   Cene javne intervencije za navadno pšenico,
  trdo pšenico, sirek,
  ječmen, koruzo, neoluščeni riž iz odstavkov 1 in 2 ne vplivajo na povišanja ali zmanjšanja cen zaradi kakovosti.

Predlog spremembe 114

Predlog uredbe

Člen 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 15 | Člen 15 |
| Splošna načela o prodaji iz javne intervencije | Splošna načela o prodaji iz javne intervencije |
| Prodaja proizvodov, odkupljenih v okviru javne intervencije, se opravi na način, ki: | 1.
     Prodaja proizvodov, odkupljenih v okviru javne intervencije, se opravi na način, ki: |
| (a) | preprečuje morebitne motnje na trgu, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 15

Člen 15

Splošna načela o prodaji iz javne intervencije

Splošna načela o prodaji iz javne intervencije

Prodaja proizvodov, odkupljenih v okviru javne intervencije, se opravi na način, ki:

1.
     Prodaja proizvodov, odkupljenih v okviru javne intervencije, se opravi na način, ki:

(a)

preprečuje morebitne motnje na trgu,

| (a) | preprečuje morebitne motnje na trgu, |
| --- | --- |

(a)

preprečuje morebitne motnje na trgu,

| (b) | zagotavlja enak dostop do blaga in enako obravnavanje kupcev ter |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja enak dostop do blaga in enako obravnavanje kupcev ter

| (b) | zagotavlja enak dostop do blaga in enako obravnavanje kupcev ter |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja enak dostop do blaga in enako obravnavanje kupcev ter

| (c) | je skladen z zavezami iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe. |
| --- | --- |

(c)

je skladen z zavezami iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe.

| (c) | je skladen z zavezami iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe. |
| --- | --- |

(c)

je skladen z zavezami iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe.

Proizvode je mogoče prodati tako, da se dajo na razpolago za sistem razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji, opredeljen v Uredbi (EU) št. [...]
  , če ta sistem tako določa
  . V slednjem primeru mora biti obračunska vrednost takšnih proizvodov na ravni ustrezne fiksne cene javne intervencije iz člena 14(2).

2.
     Proizvode je mogoče prodati tako, da se dajo na razpolago za sistem razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji, opredeljen v Uredbi (EU) št. [...]. V slednjem primeru mora biti obračunska vrednost takšnih proizvodov na ravni ustrezne fiksne cene javne intervencije iz člena 14(2).

2a.
     
  Komisija vsako leto objavi podrobne pogoje, pod katerimi so se v predhodnem letu prodale javne intervencijske zaloge.

Predlog spremembe 115

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Pomoč za zasebno skladiščenje se lahko dodeli za naslednje proizvode
  , za katere veljajo
  pogoji,
  določeni
  v tem oddelku, ter
  nadaljnje zahteve
  in pogoji, ki jih Komisija sprejme z delegiranimi in/ali izvedbenimi akti v skladu s členi 17 do 19: | Pomoč za zasebno skladiščenje se lahko dodeli za naslednje proizvode
  v skladu s
  pogoji,
  določenimi
  v tem oddelku, ter
  morebitnimi nadaljnjimi zahtevami
  in pogoji, ki jih Komisija sprejme z delegiranimi in/ali izvedbenimi akti v skladu s členi 17 do 19: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Pomoč za zasebno skladiščenje se lahko dodeli za naslednje proizvode
  , za katere veljajo
  pogoji,
  določeni
  v tem oddelku, ter
  nadaljnje zahteve
  in pogoji, ki jih Komisija sprejme z delegiranimi in/ali izvedbenimi akti v skladu s členi 17 do 19:

Pomoč za zasebno skladiščenje se lahko dodeli za naslednje proizvode
  v skladu s
  pogoji,
  določenimi
  v tem oddelku, ter
  morebitnimi nadaljnjimi zahtevami
  in pogoji, ki jih Komisija sprejme z delegiranimi in/ali izvedbenimi akti v skladu s členi 17 do 19:

Predlog spremembe 116

Predlog uredbe

Člen 16 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | oljčno olje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

oljčno olje;

| (b) | oljčno olje
  in namizne oljke
  ; |
| --- | --- |

(b)

oljčno olje
  in namizne oljke
  ;

Predlog spremembe 117

Predlog uredbe

Člen 16 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ea) | sire. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ea)

sire.

Predlog spremembe 118

Predlog uredbe

Člen 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 17 | Člen 17 |
| Pogoji za dodelitev pomoči | Pogoji za dodelitev pomoči |
| 1.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, kjer je to potrebno za zagotovitev preglednosti trga, da se določijo pogoji, po katerih se lahko Komisija odloči dodeliti pomoč za zasebno skladiščenje za proizvode, navedene v členu 16, ob upoštevanju povprečne zabeležene tržne cene v Uniji in referenčnih cen za zadevne proizvode ali ob upoštevanju potrebe po odzivu na posebej težke tržne razmere ali gospodarskega razvoja v sektorju v eni ali več državah članicah. | 1.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, kjer je to potrebno za zagotovitev preglednosti trga, da se določijo pogoji, po katerih se lahko Komisija odloči dodeliti pomoč za zasebno skladiščenje za proizvode, navedene v členu 16, ob upoštevanju: |
| | (a) | povprečne zabeležene tržne cene v Uniji in referenčnih cen
  ter proizvodnih stroškov
  za zadevne proizvode
  in/
  ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 17

Člen 17

Pogoji za dodelitev pomoči

Pogoji za dodelitev pomoči

1.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, kjer je to potrebno za zagotovitev preglednosti trga, da se določijo pogoji, po katerih se lahko Komisija odloči dodeliti pomoč za zasebno skladiščenje za proizvode, navedene v členu 16, ob upoštevanju povprečne zabeležene tržne cene v Uniji in referenčnih cen za zadevne proizvode ali ob upoštevanju potrebe po odzivu na posebej težke tržne razmere ali gospodarskega razvoja v sektorju v eni ali več državah članicah.

1.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, kjer je to potrebno za zagotovitev preglednosti trga, da se določijo pogoji, po katerih se lahko Komisija odloči dodeliti pomoč za zasebno skladiščenje za proizvode, navedene v členu 16, ob upoštevanju:

(a)

povprečne zabeležene tržne cene v Uniji in referenčnih cen
  ter proizvodnih stroškov
  za zadevne proizvode
  in/
  ali

| (b) | ob upoštevanju potrebe po
  pravočasnem
  odzivu na posebej težke tržne razmere ali gospodarski razvoj

  , ki morda pomembno vpliva ali vplivata na stopnje dobička proizvajalcev
  v sektorju v eni ali več državah članicah,
  in/ali |
| --- | --- |

(b)

ob upoštevanju potrebe po
  pravočasnem
  odzivu na posebej težke tržne razmere ali gospodarski razvoj

  , ki morda pomembno vpliva ali vplivata na stopnje dobička proizvajalcev
  v sektorju v eni ali več državah članicah,
  in/ali

| (ba) | posebno naravo določenih sektorjev ali sezonsko naravo proizvodnje v določenih državah članicah. |
| --- | --- |

(ba)

posebno naravo določenih sektorjev ali sezonsko naravo proizvodnje v določenih državah članicah.

2.   Komisija se lahko z izvedbenimi akti odloči dodeliti pomoč za zasebno skladiščenje za proizvode, navedene v členu 16, ob upoštevanju pogojev iz odstavka 1 tega člena. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

2.   Komisija se lahko z izvedbenimi akti odloči dodeliti pomoč za zasebno skladiščenje za proizvode, navedene v členu 16, ob upoštevanju pogojev iz odstavka 1 tega člena. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

3.   Komisija lahko z izvedbenimi akti določi pomoč za zasebno skladiščenje iz člena 16 vnaprej ali z razpisnim postopkom. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

3.   Komisija z izvedbenimi akti določi pomoč za zasebno skladiščenje iz člena 16 vnaprej ali z razpisnim postopkom. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

4.   Komisija lahko z izvedbenimi akti omeji dodeljevanje pomoči za zasebno skladiščenje ali določi pomoč za zasebno skladiščenje za državo članico ali regijo države članice na podlagi zabeležene povprečne tržne cene. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

4.   Komisija lahko z izvedbenimi akti omeji dodeljevanje pomoči za zasebno skladiščenje ali določi pomoč za zasebno skladiščenje za državo članico ali regijo države članice na podlagi zabeležene povprečne tržne cene
  in stopnje dobička prosilcev
  . Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 119

Predlog uredbe

Del II – naslov I – poglavje I – oddelek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | |
| | Člen 17a |
| | Usklajevanje postopkov za začasni umik s trga |
| | 1.
     
  Da se preprečijo velika neravnovesja na trgih ali da se ponovno vzpostavi nemoteno delovanje slednjih v primeru hudih motenj, lahko združenja organizacij proizvajalcev iz enega od sektorjev iz odstavka 2(1) te uredbe, ki se štejejo za reprezentativna v smislu člena 110 te uredbe, uvedejo in aktivirajo sistem, ki določa usklajevanje začasnih umikov s trga, ki jih izvedejo njihove članice. |
| | Te določbe se uporabljajo brez poseganja v del IV te uredbe in ne spadajo v področje uporabe člena 101(1) Pogodbe. |
| | 2.
     
  Ko se eno od združenj organizacij proizvajalcev odloči aktivirati ta sistem, je ta obvezen za vse njegove članice. |
| | 3.
     
  Sistem se financira iz: |
| | (a) | finančnih prispevkov organizacij članic in/ali samega združenja organizacij proizvajalcev in, po potrebi, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 17a

Usklajevanje postopkov za začasni umik s trga

1.
     
  Da se preprečijo velika neravnovesja na trgih ali da se ponovno vzpostavi nemoteno delovanje slednjih v primeru hudih motenj, lahko združenja organizacij proizvajalcev iz enega od sektorjev iz odstavka 2(1) te uredbe, ki se štejejo za reprezentativna v smislu člena 110 te uredbe, uvedejo in aktivirajo sistem, ki določa usklajevanje začasnih umikov s trga, ki jih izvedejo njihove članice.

Te določbe se uporabljajo brez poseganja v del IV te uredbe in ne spadajo v področje uporabe člena 101(1) Pogodbe.

2.
     
  Ko se eno od združenj organizacij proizvajalcev odloči aktivirati ta sistem, je ta obvezen za vse njegove članice.

3.
     
  Sistem se financira iz:

(a)

finančnih prispevkov organizacij članic in/ali samega združenja organizacij proizvajalcev in, po potrebi,

| (b) | finančne pomoči Unije iz člena 8, v skladu s pogoji, ki jih določa Komisija v členu 18(9)(c), ki nikakor ne sme presegati 50 % celotnih stroškov. |
| --- | --- |

(b)

finančne pomoči Unije iz člena 8, v skladu s pogoji, ki jih določa Komisija v členu 18(9)(c), ki nikakor ne sme presegati 50 % celotnih stroškov.

4.
     
  Komisija je v skladu s členom 160 pooblaščena, da sprejema delegirane akte za zagotovitev, da je način delovanja tega sistema skladen s cilji SKP in da ne ovira nemoteno delovanje notranjega trga.

Predlog spremembe 120

Predlog uredbe

Del II – naslov I – poglavje I – oddelek 4 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| ODDELEK 4 | ODDELEK 4 |
| SKUPNE DOLOČBE O JAVNI INTERVENCIJI IN POMOČI ZA ZASEBNO SKLADIŠČENJE | SKUPNE DOLOČBE O JAVNI INTERVENCIJI IN POMOČI ZA ZASEBNO SKLADIŠČENJE
  IN O SISTEMU ZA USKLAJEVANJE ZAČASNEGA UMIKA S TRGA |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

ODDELEK 4

ODDELEK 4

SKUPNE DOLOČBE O JAVNI INTERVENCIJI IN POMOČI ZA ZASEBNO SKLADIŠČENJE

SKUPNE DOLOČBE O JAVNI INTERVENCIJI IN POMOČI ZA ZASEBNO SKLADIŠČENJE
  IN O SISTEMU ZA USKLAJEVANJE ZAČASNEGA UMIKA S TRGA

Predlog spremembe 121

Predlog uredbe

Člen 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 18 | Člen 18 |
| Prenos pooblastil | Prenos pooblastil |
| 1.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da določi ukrepe, navedene v odstavkih 2 do 9 tega člena. | 1.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da določi ukrepe, navedene v odstavkih 2 do 9 tega člena. |
| 2.   Da se upoštevajo lastnosti različnih sektorjev, lahko Komisija poleg zahtev, ki so opredeljene v tej uredbi, z delegiranimi akti sprejme zahteve in pogoje, ki jih morajo izpolnjevati proizvodi, odkupljeni v okviru javne intervencije in skladiščeni v okviru sistema dodeljevanja pomoči za zasebno skladiščenje. Cilj teh zahtev in pogojev je, da se zagotovita izpolnjevanje pogojev in kakovost odkupljenih in skladiščenih proizvodov glede na kakovostne skupine, stopnje kakovosti, kategorije, količine, pakiranje, označevanje, zgornjo mejo starosti, konzerviranje ter fazo proizvodov, na katere se nanašata cena javne intervencije in pomoč za zasebno skladiščenje. | 2.   Da se upoštevajo lastnosti različnih sektorjev, lahko Komisija poleg zahtev, ki so opredeljene v tej uredbi, z delegiranimi akti sprejme zahteve in pogoje, ki jih morajo izpolnjevati proizvodi, odkupljeni v okviru javne intervencije in skladiščeni v okviru sistema dodeljevanja pomoči za zasebno skladiščenje. Cilj teh zahtev in pogojev je, da se zagotovita izpolnjevanje pogojev in kakovost odkupljenih in skladiščenih proizvodov glede na kakovostne skupine, stopnje kakovosti, kategorije, količine, pakiranje, označevanje, zgornjo mejo starosti, konzerviranje ter fazo proizvodov, na katere se nanašata cena javne intervencije in pomoč za zasebno skladiščenje. |
| 3.   Da se upoštevajo lastnosti sektorjev žit in neoluščenega riža, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme povišanja ali znižanja cen zaradi razlogov kakovosti iz člena 14(3), tako glede odkupa kot prodaje navadne pšenice, ječmena, koruze in neoluščenega riža. | 3.   Da se upoštevajo lastnosti sektorjev žit in neoluščenega riža, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme povišanja ali znižanja cen zaradi razlogov kakovosti iz člena 14(3), tako glede odkupa kot prodaje navadne pšenice,
  trde pšenice, sirka,
  ječmena, koruze in neoluščenega riža. |
| | 3a.
     
  Komisija se ob upoštevanju zlasti sezonske in/ali specifične narave določenih kmetij v nekaterih državah članicah ali regijah pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov, ki določajo različne objektivne pogoje in glavne dejavnike, ki upravičujejo uporabo zasebnega skladiščenja. |
| 4.   Da se upoštevajo lastnosti sektorjev govejega in telečjega mesa, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila glede obveznosti plačilnih agencij, da vse goveje meso po prevzemu in pred oddajo v skladiščenje odkostijo. | 4.   Da se upoštevajo lastnosti sektorjev govejega in telečjega mesa, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila glede obveznosti plačilnih agencij, da vse goveje meso po prevzemu in pred oddajo v skladiščenje odkostijo. |
| 5.   Da se upoštevajo različne okoliščine glede skladiščenja intervencijskih zalog v Uniji in da se izvajalcem zagotovi dostop do javnih intervencij, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme: | 5.   Da se upoštevajo različne okoliščine glede skladiščenja intervencijskih zalog v Uniji in da se izvajalcem zagotovi dostop do javnih intervencij, Komisija z delegiranimi akti sprejme: |
| (a) | zahteve, ki jih morajo izpolnjevati intervencijska skladišča v zvezi s proizvodi, ki se odkupijo v okviru sistema, vključno s pravili o minimalni skladiščni zmogljivosti za skladišča in tehničnimi zahtevami za ohranjanje prevzetih proizvodov v dobrem stanju in za njihovo odpremo ob koncu obdobja skladiščenja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 18

Člen 18

Prenos pooblastil

Prenos pooblastil

1.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da določi ukrepe, navedene v odstavkih 2 do 9 tega člena.

1.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da določi ukrepe, navedene v odstavkih 2 do 9 tega člena.

2.   Da se upoštevajo lastnosti različnih sektorjev, lahko Komisija poleg zahtev, ki so opredeljene v tej uredbi, z delegiranimi akti sprejme zahteve in pogoje, ki jih morajo izpolnjevati proizvodi, odkupljeni v okviru javne intervencije in skladiščeni v okviru sistema dodeljevanja pomoči za zasebno skladiščenje. Cilj teh zahtev in pogojev je, da se zagotovita izpolnjevanje pogojev in kakovost odkupljenih in skladiščenih proizvodov glede na kakovostne skupine, stopnje kakovosti, kategorije, količine, pakiranje, označevanje, zgornjo mejo starosti, konzerviranje ter fazo proizvodov, na katere se nanašata cena javne intervencije in pomoč za zasebno skladiščenje.

2.   Da se upoštevajo lastnosti različnih sektorjev, lahko Komisija poleg zahtev, ki so opredeljene v tej uredbi, z delegiranimi akti sprejme zahteve in pogoje, ki jih morajo izpolnjevati proizvodi, odkupljeni v okviru javne intervencije in skladiščeni v okviru sistema dodeljevanja pomoči za zasebno skladiščenje. Cilj teh zahtev in pogojev je, da se zagotovita izpolnjevanje pogojev in kakovost odkupljenih in skladiščenih proizvodov glede na kakovostne skupine, stopnje kakovosti, kategorije, količine, pakiranje, označevanje, zgornjo mejo starosti, konzerviranje ter fazo proizvodov, na katere se nanašata cena javne intervencije in pomoč za zasebno skladiščenje.

3.   Da se upoštevajo lastnosti sektorjev žit in neoluščenega riža, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme povišanja ali znižanja cen zaradi razlogov kakovosti iz člena 14(3), tako glede odkupa kot prodaje navadne pšenice, ječmena, koruze in neoluščenega riža.

3.   Da se upoštevajo lastnosti sektorjev žit in neoluščenega riža, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme povišanja ali znižanja cen zaradi razlogov kakovosti iz člena 14(3), tako glede odkupa kot prodaje navadne pšenice,
  trde pšenice, sirka,
  ječmena, koruze in neoluščenega riža.

3a.
     
  Komisija se ob upoštevanju zlasti sezonske in/ali specifične narave določenih kmetij v nekaterih državah članicah ali regijah pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov, ki določajo različne objektivne pogoje in glavne dejavnike, ki upravičujejo uporabo zasebnega skladiščenja.

4.   Da se upoštevajo lastnosti sektorjev govejega in telečjega mesa, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila glede obveznosti plačilnih agencij, da vse goveje meso po prevzemu in pred oddajo v skladiščenje odkostijo.

4.   Da se upoštevajo lastnosti sektorjev govejega in telečjega mesa, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila glede obveznosti plačilnih agencij, da vse goveje meso po prevzemu in pred oddajo v skladiščenje odkostijo.

5.   Da se upoštevajo različne okoliščine glede skladiščenja intervencijskih zalog v Uniji in da se izvajalcem zagotovi dostop do javnih intervencij, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme:

5.   Da se upoštevajo različne okoliščine glede skladiščenja intervencijskih zalog v Uniji in da se izvajalcem zagotovi dostop do javnih intervencij, Komisija z delegiranimi akti sprejme:

(a)

zahteve, ki jih morajo izpolnjevati intervencijska skladišča v zvezi s proizvodi, ki se odkupijo v okviru sistema, vključno s pravili o minimalni skladiščni zmogljivosti za skladišča in tehničnimi zahtevami za ohranjanje prevzetih proizvodov v dobrem stanju in za njihovo odpremo ob koncu obdobja skladiščenja;

| (a) | zahteve, ki jih morajo izpolnjevati intervencijska skladišča v zvezi s proizvodi, ki se odkupijo v okviru sistema, vključno s pravili o minimalni skladiščni zmogljivosti za skladišča in tehničnimi zahtevami za ohranjanje prevzetih proizvodov v dobrem stanju in za njihovo odpremo ob koncu obdobja skladiščenja; |
| --- | --- |

(a)

zahteve, ki jih morajo izpolnjevati intervencijska skladišča v zvezi s proizvodi, ki se odkupijo v okviru sistema, vključno s pravili o minimalni skladiščni zmogljivosti za skladišča in tehničnimi zahtevami za ohranjanje prevzetih proizvodov v dobrem stanju in za njihovo odpremo ob koncu obdobja skladiščenja;

| (b) | predpise o prodaji manjših količin, ki so še v skladiščih v državah članicah in ki jo morajo države članice izvesti na lastno odgovornost ter z uporabo istih postopkov, kot veljajo v Uniji, in predpise o neposredni prodaji količin, ki jih ni več mogoče prepakirati ali so slabše kakovosti; |
| --- | --- |

(b)

predpise o prodaji manjših količin, ki so še v skladiščih v državah članicah in ki jo morajo države članice izvesti na lastno odgovornost ter z uporabo istih postopkov, kot veljajo v Uniji, in predpise o neposredni prodaji količin, ki jih ni več mogoče prepakirati ali so slabše kakovosti;

| (b) | predpise o prodaji manjših količin, ki so še v skladiščih v državah članicah in ki jo morajo države članice izvesti na lastno odgovornost ter z uporabo istih postopkov, kot veljajo v Uniji, in predpise o neposredni prodaji količin, ki jih ni več mogoče prepakirati ali so slabše kakovosti; |
| --- | --- |

(b)

predpise o prodaji manjših količin, ki so še v skladiščih v državah članicah in ki jo morajo države članice izvesti na lastno odgovornost ter z uporabo istih postopkov, kot veljajo v Uniji, in predpise o neposredni prodaji količin, ki jih ni več mogoče prepakirati ali so slabše kakovosti;

| (c) | predpise o skladiščenju proizvodov znotraj in zunaj držav članic, ki so zanje odgovorne, in o ravnanju s takšnimi proizvodi glede carinskih dajatev in morebitnih drugih količin, ki se dodelijo ali obračunajo v okviru SKP. |
| --- | --- |

(c)

predpise o skladiščenju proizvodov znotraj in zunaj držav članic, ki so zanje odgovorne, in o ravnanju s takšnimi proizvodi glede carinskih dajatev in morebitnih drugih količin, ki se dodelijo ali obračunajo v okviru SKP.

| (c) | predpise o skladiščenju proizvodov znotraj in zunaj držav članic, ki so zanje odgovorne, in o ravnanju s takšnimi proizvodi glede carinskih dajatev in morebitnih drugih količin, ki se dodelijo ali obračunajo v okviru SKP. |
| --- | --- |

(c)

predpise o skladiščenju proizvodov znotraj in zunaj držav članic, ki so zanje odgovorne, in o ravnanju s takšnimi proizvodi glede carinskih dajatev in morebitnih drugih količin, ki se dodelijo ali obračunajo v okviru SKP.

| (ca) | pogoje, v skladu s katerimi se lahko odloči, da se proizvodi, ki so zajeti v pogodbah za zasebno skladiščenje, lahko ponovno dajo v prodajo ali odprodajo; |
| --- | --- |

(ca)

pogoje, v skladu s katerimi se lahko odloči, da se proizvodi, ki so zajeti v pogodbah za zasebno skladiščenje, lahko ponovno dajo v prodajo ali odprodajo;

6.   Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi želenega učinka zasebnega skladiščenja na trgu lahko Komisija z delegiranimi akti:

6.   Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi želenega učinka zasebnega skladiščenja na trgu lahko Komisija z delegiranimi akti:

| (a) | sprejme ukrepe za zmanjšanje količine pomoči, ki se izplača, kadar je skladiščena količina nižja od pogodbene količine; |
| --- | --- |

(a)

sprejme ukrepe za zmanjšanje količine pomoči, ki se izplača, kadar je skladiščena količina nižja od pogodbene količine;

| (a) | sprejme ukrepe za zmanjšanje količine pomoči, ki se izplača, kadar je skladiščena količina nižja od pogodbene količine; |
| --- | --- |

(a)

sprejme ukrepe za zmanjšanje količine pomoči, ki se izplača, kadar je skladiščena količina nižja od pogodbene količine;

| (b) | določi pogoje za dodelitev predplačila. |
| --- | --- |

(b)

določi pogoje za dodelitev predplačila.

| (b) | določi pogoje za dodelitev predplačila. |
| --- | --- |

(b)

določi pogoje za dodelitev predplačila.

7.   Ob upoštevanju pravic in obveznosti izvajalcev, ki sodelujejo pri javni intervenciji ali zasebnem skladiščenju, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o:

7.   Ob upoštevanju pravic in obveznosti izvajalcev, ki sodelujejo pri javni intervenciji ali zasebnem skladiščenju, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o:

| (a) | uporabi razpisnega postopka, ki zagotavlja enak dostop do blaga in enako obravnavanje izvajalcev; |
| --- | --- |

(a)

uporabi razpisnega postopka, ki zagotavlja enak dostop do blaga in enako obravnavanje izvajalcev;

| (a) | uporabi razpisnega postopka, ki zagotavlja enak dostop do blaga in enako obravnavanje izvajalcev; |
| --- | --- |

(a)

uporabi razpisnega postopka, ki zagotavlja enak dostop do blaga in enako obravnavanje izvajalcev;

| (b) | upravičenosti izvajalcev; |
| --- | --- |

(b)

upravičenosti izvajalcev;

| (b) | upravičenosti izvajalcev; |
| --- | --- |

(b)

upravičenosti izvajalcev;

| (c) | obvezni vložitvi varščine, ki zagotavlja spoštovanje izvajalčevih obveznosti. |
| --- | --- |

(c)

obvezni vložitvi varščine, ki zagotavlja spoštovanje izvajalčevih obveznosti.

| (c) | obvezni vložitvi varščine, ki zagotavlja spoštovanje izvajalčevih obveznosti. |
| --- | --- |

(c)

obvezni vložitvi varščine, ki zagotavlja spoštovanje izvajalčevih obveznosti.

7a.
     
  Ob upoštevanju tehničnega napredka in potreb sektorjev, je Komisija v skladu s členom 160 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov, s katerimi prilagodi in posodobi določbe iz Priloge IIIa o razvrščanju, označevanju in predstavitvi trupov odraslega goveda, prašičev in ovac.

7b.
     
  Ob upoštevanju potrebe po standardizaciji predstavitev različnih proizvodov za namene boljše preglednosti trga, beleženja cen in uporabe ureditev tržnih intervencij v obliki javne intervencije in zasebnega skladiščenja v sektorjih govejega, telečjega, prašičjega in ovčjega mesa, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov, ki določajo:

| (a) | določbe o razvrščanju, ocenjevanju (vključno z metodami za samodejno razvrščanje), predstavitvi, vsebnosti pustega mesa, identifikaciji in tehtanju ter označevanju trupov; |
| --- | --- |

(a)

določbe o razvrščanju, ocenjevanju (vključno z metodami za samodejno razvrščanje), predstavitvi, vsebnosti pustega mesa, identifikaciji in tehtanju ter označevanju trupov;

| (b) | pravila za izračun povprečnih cen v Uniji in obveznosti izvajalcev za posredovanje podatkov o trupih goveda, prašičev in ovac, zlasti kar zadeva tržne in reprezentativne cene. |
| --- | --- |

(b)

pravila za izračun povprečnih cen v Uniji in obveznosti izvajalcev za posredovanje podatkov o trupih goveda, prašičev in ovac, zlasti kar zadeva tržne in reprezentativne cene.

7c.
     
  Ob upoštevanju posebnih značilnosti v Uniji je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za določitev odstopanj od določb, zlasti:

| (a) | odstopanj, ki jih lahko odobrijo države članice klavnicam, v katerih se zakolje le malo goveda; |
| --- | --- |

(a)

odstopanj, ki jih lahko odobrijo države članice klavnicam, v katerih se zakolje le malo goveda;

| (b) | dovoljenja državam članicam, da ne uporabijo razvrstitvene lestvice za razvrščanje prašičjih trupov ter da poleg teže in ocenjene vsebnosti pustega mesa uporabijo ocenjevalna merila; |
| --- | --- |

(b)

dovoljenja državam članicam, da ne uporabijo razvrstitvene lestvice za razvrščanje prašičjih trupov ter da poleg teže in ocenjene vsebnosti pustega mesa uporabijo ocenjevalna merila;

7d.
     
  Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi, da bo inšpekcijski odbor Unije izpolnil svoje cilje, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z določitvijo njegovih nalog in sestave.

8.
     
  Ob upoštevanju potrebe po standardizaciji predstavitve različnih proizvodov zaradi boljše preglednosti trga, beleženja cen in uporabe ureditev tržnih intervencij v obliki javne intervencije in zasebnega skladiščenja, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme lestvice Unije za razvrščanje trupov v naslednjih sektorjih:

| (a) | govejega in telečjega mesa; |
| --- | --- |

(a)

govejega in telečjega mesa;

| (b) | prašičjega mesa; |
| --- | --- |

(b)

prašičjega mesa;

| (c) | ovčje in kozje meso. |
| --- | --- |

(c)

ovčje in kozje meso.

9.
     
  Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi točnosti in zanesljivosti razvrščanja trupov lahko Komisija z delegiranimi akti omogoči, da odbor Unije, ki ga sestavljajo strokovnjaki s Komisije in strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, opravi revizijo uporabe razvrščanja trupov v državah članicah. S temi določbami se lahko določi, da Unija krije stroške, nastale zaradi dejavnosti revizije.

Predlog spremembe 122

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Da se zagotovi ustrezno delovanje sistema za usklajevanje postopkov začasnih umikov s trga, se Komisija pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov, ki določajo zahteve, ki jih mora izpolnjevati ta sistem, in sicer zlasti: |
| | (a) | splošne pogoje za aktiviranje in delovanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

9a.
     
  Da se zagotovi ustrezno delovanje sistema za usklajevanje postopkov začasnih umikov s trga, se Komisija pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov, ki določajo zahteve, ki jih mora izpolnjevati ta sistem, in sicer zlasti:

(a)

splošne pogoje za aktiviranje in delovanje;

| (b) | zahteve, ki jih morajo za njegovo uporabo izpolnjevati združenja organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- |

(b)

zahteve, ki jih morajo za njegovo uporabo izpolnjevati združenja organizacij proizvajalcev;

| (c) | pravila o njegovem financiranju, zlasti pa pogoje, pod katerimi se Komisija odloči, da se financiranje Unije iz naslova pomoči za zasebno skladiščenje združenjem organizacij proizvajalcev lahko ali ne more dodeliti; |
| --- | --- |

(c)

pravila o njegovem financiranju, zlasti pa pogoje, pod katerimi se Komisija odloči, da se financiranje Unije iz naslova pomoči za zasebno skladiščenje združenjem organizacij proizvajalcev lahko ali ne more dodeliti;

| (d) | pravila, ki pomagajo zagotoviti, da se z aktiviranjem tega sistema ne blokira prevelik odstotek proizvodov, ki so običajno na razpolago. |
| --- | --- |

(d)

pravila, ki pomagajo zagotoviti, da se z aktiviranjem tega sistema ne blokira prevelik odstotek proizvodov, ki so običajno na razpolago.

Predlog spremembe 123

Predlog uredbe

Člen 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 19 | Člen 19 |
| Izvedbena pooblastila v skladu s postopkom pregleda | Izvedbena pooblastila v skladu s postopkom pregleda |
| Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne predpise za enotno uporabo tega poglavja v Uniji. Ta pravila se lahko še zlasti nanašajo na: | Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne predpise za enotno uporabo tega poglavja v Uniji. Ta pravila se lahko še zlasti nanašajo na: |
| (a) | reprezentativna obdobja, trge
  in
  tržne cene, potrebne za uporabo tega poglavja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 19

Člen 19

Izvedbena pooblastila v skladu s postopkom pregleda

Izvedbena pooblastila v skladu s postopkom pregleda

Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne predpise za enotno uporabo tega poglavja v Uniji. Ta pravila se lahko še zlasti nanašajo na:

Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne predpise za enotno uporabo tega poglavja v Uniji. Ta pravila se lahko še zlasti nanašajo na:

(a)

reprezentativna obdobja, trge
  in
  tržne cene, potrebne za uporabo tega poglavja;

| (a) | reprezentativna obdobja, trge, tržne
  cene in gibanje stopenj dobička
  , potrebne za uporabo tega poglavja; |
| --- | --- |

(a)

reprezentativna obdobja, trge, tržne
  cene in gibanje stopenj dobička
  , potrebne za uporabo tega poglavja;

| (b) | postopke in pogoje za dostavo proizvodov, ki se odkupijo v okviru javne intervencije, stroške prevoza, ki jih krije ponudnik, prevzem proizvodov s strani plačilnih agencij in plačilo, |
| --- | --- |

(b)

postopke in pogoje za dostavo proizvodov, ki se odkupijo v okviru javne intervencije, stroške prevoza, ki jih krije ponudnik, prevzem proizvodov s strani plačilnih agencij in plačilo,

| (b) | postopke in pogoje za dostavo proizvodov, ki se odkupijo v okviru javne intervencije, stroške prevoza, ki jih krije ponudnik, prevzem proizvodov s strani plačilnih agencij in plačilo, |
| --- | --- |

(b)

postopke in pogoje za dostavo proizvodov, ki se odkupijo v okviru javne intervencije, stroške prevoza, ki jih krije ponudnik, prevzem proizvodov s strani plačilnih agencij in plačilo,

| (c) | različne dejavnosti v zvezi s postopkom izkoščevanja za sektor govejega in telečjega mesa; |
| --- | --- |

(c)

različne dejavnosti v zvezi s postopkom izkoščevanja za sektor govejega in telečjega mesa;

| (c) | različne dejavnosti v zvezi s postopkom izkoščevanja za sektor govejega in telečjega mesa; |
| --- | --- |

(c)

različne dejavnosti v zvezi s postopkom izkoščevanja za sektor govejega in telečjega mesa;

| (d) | morebitno dovolitev skladiščenja zunaj ozemlja države članice, v kateri so bili proizvodi odkupljeni in skladiščeni; |
| --- | --- |

(d)

morebitno dovolitev skladiščenja zunaj ozemlja države članice, v kateri so bili proizvodi odkupljeni in skladiščeni;

| (d) | morebitno dovolitev skladiščenja zunaj ozemlja države članice, v kateri so bili proizvodi odkupljeni in skladiščeni; |
| --- | --- |

(d)

morebitno dovolitev skladiščenja zunaj ozemlja države članice, v kateri so bili proizvodi odkupljeni in skladiščeni;

| (e) | pogoje za prodajo ali odprodajo proizvodov, odkupljenih v okviru javne intervencije, zlasti kar zadeva prodajne cene, pogoje za odstranitev iz skladišča, nadaljnjo uporabo ali namembni kraj odpremljenih proizvodov, vključno s postopki v zvezi s proizvodi, ki so na voljo za uporabo v sistemu razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji, vključno s prenosi med državami članicami; |
| --- | --- |

(e)

pogoje za prodajo ali odprodajo proizvodov, odkupljenih v okviru javne intervencije, zlasti kar zadeva prodajne cene, pogoje za odstranitev iz skladišča, nadaljnjo uporabo ali namembni kraj odpremljenih proizvodov, vključno s postopki v zvezi s proizvodi, ki so na voljo za uporabo v sistemu razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji, vključno s prenosi med državami članicami;

| (e) | pogoje za prodajo ali odprodajo proizvodov, odkupljenih v okviru javne intervencije, zlasti kar zadeva prodajne cene, pogoje za odstranitev iz skladišča, nadaljnjo uporabo ali namembni kraj odpremljenih proizvodov, vključno s postopki v zvezi s proizvodi, ki so na voljo za uporabo v sistemu razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji, vključno s prenosi med državami članicami; |
| --- | --- |

(e)

pogoje za prodajo ali odprodajo proizvodov, odkupljenih v okviru javne intervencije, zlasti kar zadeva prodajne cene, pogoje za odstranitev iz skladišča, nadaljnjo uporabo ali namembni kraj odpremljenih proizvodov, vključno s postopki v zvezi s proizvodi, ki so na voljo za uporabo v sistemu razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji, vključno s prenosi med državami članicami;

| (f) | sklenitev in vsebino pogodb med pristojnim organom države članice in kandidati; |
| --- | --- |

(f)

sklenitev in vsebino pogodb med pristojnim organom države članice in kandidati;

| (f) | sklenitev in vsebino pogodb med pristojnim organom države članice in kandidati; |
| --- | --- |

(f)

sklenitev in vsebino pogodb med pristojnim organom države članice in kandidati;

| (g) | oddajo v zasebno skladiščenje, hranjenje v zasebnem skladišču in odstranitev iz njega; |
| --- | --- |

(g)

oddajo v zasebno skladiščenje, hranjenje v zasebnem skladišču in odstranitev iz njega;

| (g) | oddajo v zasebno skladiščenje, hranjenje v zasebnem skladišču in odstranitev iz njega; |
| --- | --- |

(g)

oddajo v zasebno skladiščenje, hranjenje v zasebnem skladišču in odstranitev iz njega;

| (h) | trajanje obdobja zasebnega skladiščenja in pogoje, v skladu s katerimi se taka obdobja, ko so že določena v pogodbah, lahko skrajšajo ali podaljšajo; |
| --- | --- |

(h)

trajanje obdobja zasebnega skladiščenja in pogoje, v skladu s katerimi se taka obdobja, ko so že določena v pogodbah, lahko skrajšajo ali podaljšajo;

| (h) | trajanje obdobja zasebnega skladiščenja in pogoje, v skladu s katerimi se taka obdobja, ko so že določena v pogodbah, lahko skrajšajo ali podaljšajo; |
| --- | --- |

(h)

trajanje obdobja zasebnega skladiščenja in pogoje, v skladu s katerimi se taka obdobja, ko so že določena v pogodbah, lahko skrajšajo ali podaljšajo;

| (i) | pogoje, v skladu s katerimi se lahko odloči, da se proizvodi, ki so zajeti v pogodbah za zasebno skladiščenje, lahko ponovno dajo v prodajo ali odprodajo; |
| --- | --- |

(i)

pogoje, v skladu s katerimi se lahko odloči, da se proizvodi, ki so zajeti v pogodbah za zasebno skladiščenje, lahko ponovno dajo v prodajo ali odprodajo;

| (j) | pravila v zvezi s postopki pri odkupu po vnaprej določeni ceni ali za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje po vnaprej določeni ceni; |
| --- | --- |

(j)

pravila v zvezi s postopki pri odkupu po vnaprej določeni ceni ali za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje po vnaprej določeni ceni;

| (j) | pravila v zvezi s postopki pri odkupu po vnaprej določeni ceni ali za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje po vnaprej določeni ceni; |
| --- | --- |

(j)

pravila v zvezi s postopki pri odkupu po vnaprej določeni ceni ali za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje po vnaprej določeni ceni;

| (k) | uporabo razpisnih postopkov za javno intervencijo in zasebno skladiščenje, zlasti kar zadeva: |
| --- | --- |

(k)

uporabo razpisnih postopkov za javno intervencijo in zasebno skladiščenje, zlasti kar zadeva:

| (k) | uporabo razpisnih postopkov za javno intervencijo in zasebno skladiščenje, zlasti kar zadeva: |
| --- | --- |

(k)

uporabo razpisnih postopkov za javno intervencijo in zasebno skladiščenje, zlasti kar zadeva:

| | (i) | predložitev ponudb in minimalno količino za zahtevek ali predložitev, in |
| --- | --- | --- |

(i)

predložitev ponudb in minimalno količino za zahtevek ali predložitev, in

| | (i) | predložitev ponudb in minimalno količino za zahtevek ali predložitev, in |
| --- | --- | --- |

(i)

predložitev ponudb in minimalno količino za zahtevek ali predložitev, in

| | (ii) | izbor ponudb, ki zagotavlja, da se prednost nameni ponudbam, ki so za Unijo najugodnejše, pri čemer ni nujno, da sledi oddaja naročila. |
| --- | --- | --- |

(ii)

izbor ponudb, ki zagotavlja, da se prednost nameni ponudbam, ki so za Unijo najugodnejše, pri čemer ni nujno, da sledi oddaja naročila.

| | (ii) | izbor ponudb, ki zagotavlja, da se prednost nameni ponudbam, ki so za Unijo najugodnejše, pri čemer ni nujno, da sledi oddaja naročila. |
| --- | --- | --- |

(ii)

izbor ponudb, ki zagotavlja, da se prednost nameni ponudbam, ki so za Unijo najugodnejše, pri čemer ni nujno, da sledi oddaja naročila.

| (ka) | praktična pravila za označevanje razvrščenih trupov; |
| --- | --- |

(ka)

praktična pravila za označevanje razvrščenih trupov;

| (kb) | uporabo lestvic Unije za razvrščanje trupov goveda, prašičev in ovac, zlasti kar zadeva: |
| --- | --- |

(kb)

uporabo lestvic Unije za razvrščanje trupov goveda, prašičev in ovac, zlasti kar zadeva:

| | (i) | posredovanje rezultatov razvrščanja; |
| --- | --- | --- |

(i)

posredovanje rezultatov razvrščanja;

| (ii) | inšpekcijske preglede, poročila o inšpekcijskih pregledih in nadaljnje ukrepe; |
| --- | --- |

(ii)

inšpekcijske preglede, poročila o inšpekcijskih pregledih in nadaljnje ukrepe;

| (kc) | inšpekcijske preglede, ki jih na kraju samem glede razvrščanja trupov odraslega goveda in ovac ter poročanja o njihovi ceni v imenu Unije opravi inšpekcijski odbor Unije; |
| --- | --- |

(kc)

inšpekcijske preglede, ki jih na kraju samem glede razvrščanja trupov odraslega goveda in ovac ter poročanja o njihovi ceni v imenu Unije opravi inšpekcijski odbor Unije;

| (kd) | praktična pravila za izračun tehtane povprečne cene v Uniji za trupe goveda, prašičev in ovac, ki ga opravi Komisija; |
| --- | --- |

(kd)

praktična pravila za izračun tehtane povprečne cene v Uniji za trupe goveda, prašičev in ovac, ki ga opravi Komisija;

| (ke) | postopke, na podlagi katerih države članice določijo osebe, ki so usposobljene za razvrščanje trupov odraslega goveda in ovac. |
| --- | --- |

(ke)

postopke, na podlagi katerih države članice določijo osebe, ki so usposobljene za razvrščanje trupov odraslega goveda in ovac.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 124

Predlog uredbe

Del II – naslov I – poglavje II – oddelek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Oddelek 1 | Oddelek 1 |
| PROGRAMI ZA IZBOLJŠANJE DOSTOPA DO HRANE | PROGRAMI ZA IZBOLJŠANJE DOSTOPA DO HRANE
  IN PREHRANJEVALNIH NAVAD OTROK |
| | Člen 20 a |
| | Ciljna skupina |
| | Programi pomoči za izboljšanje dostopa do hrane in prehranjevalnih navad otrok so namenjeni otrokom, ki redno obiskujejo osnovno ali srednjo šolo, vrtec in druge predšolske ali zunajšolske ustanove, ki jih upravljajo ali priznavajo pristojni organi držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Oddelek 1

Oddelek 1

PROGRAMI ZA IZBOLJŠANJE DOSTOPA DO HRANE

PROGRAMI ZA IZBOLJŠANJE DOSTOPA DO HRANE
  IN PREHRANJEVALNIH NAVAD OTROK

Člen 20 a

Ciljna skupina

Programi pomoči za izboljšanje dostopa do hrane in prehranjevalnih navad otrok so namenjeni otrokom, ki redno obiskujejo osnovno ali srednjo šolo, vrtec in druge predšolske ali zunajšolske ustanove, ki jih upravljajo ali priznavajo pristojni organi držav članic.

Predlog spremembe 125

Predlog uredbe

Del 2 – naslov 1 – poglavje 2 – oddelek 1 – pododdelek – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| PODODDELEK 1 | PODODDELEK 1 |
| SISTEM RAZDELJEVANJA SADJA V ŠOLAH | SISTEM RAZDELJEVANJA SADJA
  IN ZELENJAVE
   V ŠOLAH |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

PODODDELEK 1

PODODDELEK 1

SISTEM RAZDELJEVANJA SADJA V ŠOLAH

SISTEM RAZDELJEVANJA SADJA
  IN ZELENJAVE
   V ŠOLAH

Predlog spremembe 126

Predlog uredbe

Člen 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 21 | Člen 21 |
| Pomoč pri dobavi proizvodov iz sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan za otroke | Pomoč pri dobavi proizvodov iz sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan za otroke |
| 1.   Pod pogoji, ki jih določi Komisija z delegiranimi in izvedbenimi akti v skladu s členoma 22 in 23, se pomoč Unije dodeli za naslednje: | 1.   Pod pogoji, ki jih določi Komisija z delegiranimi in izvedbenimi akti v skladu s členoma 22 in 23, se pomoč Unije dodeli za naslednje: |
| (a) | dobavo proizvodov iz sektorjev sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan za otroke v 
  izobraževalnih
  ustanovah
  , vključno z vrtci, drugimi predšolskimi ustanovami ter osnovnimi in srednjimi šolami in
  ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 21

Člen 21

Pomoč pri dobavi proizvodov iz sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan za otroke

Pomoč pri dobavi proizvodov iz sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan za otroke

1.   Pod pogoji, ki jih določi Komisija z delegiranimi in izvedbenimi akti v skladu s členoma 22 in 23, se pomoč Unije dodeli za naslednje:

1.   Pod pogoji, ki jih določi Komisija z delegiranimi in izvedbenimi akti v skladu s členoma 22 in 23, se pomoč Unije dodeli za naslednje:

(a)

dobavo proizvodov iz sektorjev sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan za otroke v 
  izobraževalnih
  ustanovah
  , vključno z vrtci, drugimi predšolskimi ustanovami ter osnovnimi in srednjimi šolami in
  ter

| (a) | dobavo proizvodov iz sektorjev sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan za otroke v ustanovah
  iz člena 20a
  ; ter |
| --- | --- |

(a)

dobavo proizvodov iz sektorjev sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan za otroke v ustanovah
  iz člena 20a
  ; ter

| (b) | določene s tem povezane logistične stroške in stroške razdeljevanja, opreme, komuniciranja, spremljanja, vrednotenja in spremljevalnih ukrepov. |
| --- | --- |

(b)

določene s tem povezane logistične stroške in stroške razdeljevanja, opreme, komuniciranja, spremljanja, vrednotenja in spremljevalnih ukrepov.

| (b) | določene s tem povezane logistične stroške in stroške razdeljevanja, opreme, komuniciranja, spremljanja, vrednotenja in spremljevalnih ukrepov. |
| --- | --- |

(b)

določene s tem povezane logistične stroške in stroške razdeljevanja, opreme, komuniciranja, spremljanja, vrednotenja in spremljevalnih ukrepov.

2.   Države članice, ki želijo sodelovati v sistemu, najprej pripravijo strategijo na nacionalni ali regionalni ravni za njegovo izvajanje. Določijo tudi spremljevalne ukrepe, ki
  bodo
  zagotavljali učinkovitost sistema.

2.   Države članice, ki želijo sodelovati v sistemu, najprej pripravijo strategijo na nacionalni ali regionalni ravni za njegovo izvajanje. Določijo tudi spremljevalne ukrepe, ki
  lahko vključujejo informacije o izobraževalnih ukrepih v zvezi z zdravimi prehranjevalnimi navadami, lokalnimi prehranskimi verigami in bojem proti tratenju hrane
  , ki bodo zagotavljali učinkovitost sistema.

3.   Države članice pri pripravi strategij sestavijo seznam proizvodov iz sektorjev sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan, ki jih bodo v okviru svojega sistema štele za sprejemljive. Vendar na ta seznam niso uvrščeni proizvodi, ki jih izključujejo ukrepi Komisije, sprejeti z delegiranimi akti na podlagi točki (a) člena 22(2). Države članice svoje proizvode izberejo na podlagi objektivnih meril, med katerimi so lahko sezonskost, razpoložljivost proizvodov
  ali okoljski vidiki
  . V zvezi s tem
  lahko
  države članice dajo prednost proizvodom s poreklom iz Unije.

3.   Države članice pri pripravi strategij sestavijo seznam proizvodov iz sektorjev sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan, ki jih bodo v okviru svojega sistema štele za sprejemljive. Vendar na ta seznam niso uvrščeni proizvodi, ki jih izključujejo ukrepi Komisije, sprejeti z delegiranimi akti na podlagi točki (a) člena 22(2). Države članice svoje proizvode izberejo na podlagi objektivnih meril, med katerimi so lahko
  koristi za zdravje in okolje,
  sezonskost,
  raznolikost ali
  razpoložljivost proizvodov
  , in pri tem dajejo prednost lokalnim prehranskim verigam
  . V zvezi s tem države članice dajo prednost proizvodom s poreklom iz Unije.

4.   Pomoč Unije iz odstavka 1:

4.   Pomoč Unije iz odstavka 1:

| (a) | ne presega 150 milijonov EUR na šolsko leto in |
| --- | --- |

(a)

ne presega 150 milijonov EUR na šolsko leto in

| (a) | ne presega 150 milijonov EUR na šolsko leto in |
| --- | --- |

(a)

ne presega 150 milijonov EUR na šolsko leto in

| (b) | ne presega 75 % stroškov dobave in povezanih stroškov iz odstavka 1 oziroma 90 % takšnih stroškov v manj razvitih regijah in v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 Pogodbe, in |
| --- | --- |

(b)

ne presega 75 % stroškov dobave in povezanih stroškov iz odstavka 1 oziroma 90 % takšnih stroškov v manj razvitih regijah in v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 Pogodbe, in

| (b) | ne presega 75 % stroškov dobave in povezanih stroškov iz odstavka 1 oziroma 90 % takšnih stroškov v manj razvitih regijah in v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 Pogodbe
  ter na manjših egejskih otokih, kot je določeno v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 1405/2006
  ; in |
| --- | --- |

(b)

ne presega 75 % stroškov dobave in povezanih stroškov iz odstavka 1 oziroma 90 % takšnih stroškov v manj razvitih regijah in v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 Pogodbe
  ter na manjših egejskih otokih, kot je določeno v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 1405/2006
  ; in

| (c) | ne zajema drugih stroškov razen stroškov dobave in s tem povezanih stroškov iz odstavka 1. |
| --- | --- |

(c)

ne zajema drugih stroškov razen stroškov dobave in s tem povezanih stroškov iz odstavka 1.

| (c) | ne zajema drugih stroškov razen stroškov dobave in s tem povezanih stroškov iz odstavka 1. |
| --- | --- |

(c)

ne zajema drugih stroškov razen stroškov dobave in s tem povezanih stroškov iz odstavka 1.

4a.
     
  Pomoč Unije iz odstavka 1 se posamezni državi članici dodeli glede na objektivna merila, temelječa na deležu otrok, starih od šest do deset let, ki se šolajo v ustanovah iz člena 20a. Vendar vsaka država članica, ki sodeluje v sistemu, prejme vsaj 175 000 EUR pomoči Unije. Te države Unijo vsako leto zaprosijo za pomoč na podlagi svoje strategije. Komisija na podlagi prošenj držav članic odloči o dokončnih zneskih, ki se dodelijo, v mejah odobrenih proračunskih sredstev..

5.   Pomoč Unije iz odstavka 1 se ne uporablja za nadomestilo financiranja katerih koli obstoječih nacionalnih sistemov razdeljevanja sadja v šolah ali drugih sistemov razdeljevanja v šolah, ki vključujejo sadje. Če ima država članica že vzpostavljen sistem, ki bi bil na podlagi tega člena lahko upravičen do pomoči Unije, in če namerava ta sistem razširiti ali napraviti bolj učinkovit, denimo kar zadeva ciljno skupino, trajanje sistema ali seznam sprejemljivih proizvodov, je pomoč Unije vseeno mogoča pod pogojem, da se pri tem spoštujejo omejitve iz točke (b) odstavka 4 glede deleža pomoči Unije v razmerju do skupnega obsega nacionalnega prispevka. V tem primeru država članica v svoji izvedbeni strategiji navede, kako namerava razširiti svoj sistem ali povečati njegovo učinkovitost.

5.   Pomoč Unije iz odstavka 1 se ne uporablja za nadomestilo financiranja katerih koli obstoječih nacionalnih sistemov razdeljevanja sadja
  in zelenjave
  v šolah ali drugih sistemov razdeljevanja v šolah, ki vključujejo sadje
  in zelenjavo
  . Če ima država članica že vzpostavljen sistem, ki bi bil na podlagi tega člena lahko upravičen do pomoči Unije, in če namerava ta sistem razširiti ali napraviti bolj učinkovit, denimo kar zadeva ciljno skupino, trajanje sistema ali seznam sprejemljivih proizvodov, je pomoč Unije vseeno mogoča pod pogojem, da se pri tem spoštujejo omejitve iz točke (b) odstavka 4 glede deleža pomoči Unije v razmerju do skupnega obsega nacionalnega prispevka. V tem primeru država članica v svoji izvedbeni strategiji navede, kako namerava razširiti svoj sistem ali povečati njegovo učinkovitost.

6.   Država članica lahko v skladu s členom 152 poleg pomoči Unije dodeli tudi nacionalno pomoč.

6.   Država članica lahko v skladu s členom 152 poleg pomoči Unije dodeli tudi nacionalno pomoč.

7.   Sistem Unije za razdeljevanje sadja v šolah ne posega v noben ločen nacionalni sistem razdeljevanja sadja v šolah, ki je v skladu z zakonodajo Unije.

7.   Sistem Unije za razdeljevanje sadja
  in zelenjave
  v šolah ne posega v noben ločen nacionalni sistem razdeljevanja sadja
  in zelenjave
  v šolah, ki je v skladu z zakonodajo Unije.

8.   Unija lahko na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. [...] o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike financira tudi ukrepe obveščanja, spremljanja in vrednotenja v zvezi s sistemom razdeljevanja sadja v šolah, med drugim namenjene ozaveščanju javnosti, in s tem povezane ukrepe mrežnega povezovanja.

8.   Unija lahko na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. [...] o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike financira tudi ukrepe obveščanja, spremljanja in vrednotenja v zvezi s sistemom razdeljevanja sadja
  in zelenjave
  v šolah, med drugim namenjene ozaveščanju javnosti, in s tem povezane ukrepe mrežnega povezovanja.

8a.
     
  Sodelujoče države članice svoje sodelovanje v sistemu pomoči objavijo na krajih razdeljevanja hrane, pri čemer opozorijo, da sistem pomoči subvencionira Unija.

Predlog spremembe 127

Predlog uredbe

Člen 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 22 | Člen 22 |
| Prenos pooblastil | Prenos pooblastil |
| 1.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da določi ukrepe, navedene v odstavkih 2 do 4 tega člena. | 1.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da določi ukrepe, navedene v odstavkih 2 do 4 tega člena. |
| 2.   Komisija lahko ob upoštevanju potrebe po spodbujanju zdravih prehranjevalnih navad pri otrocih z delegiranimi akti sprejme pravila o: | 2.   Komisija lahko ob upoštevanju potrebe po
  zagotovitvi učinkovitosti sistema pri doseganju zastavljenih ciljev
  , z delegiranimi akti sprejme pravila o: |
| (a) | proizvodih, ki ob upoštevanju prehrambenih vidikov niso upravičeni do sistema, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 22

Člen 22

Prenos pooblastil

Prenos pooblastil

1.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da določi ukrepe, navedene v odstavkih 2 do 4 tega člena.

1.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da določi ukrepe, navedene v odstavkih 2 do 4 tega člena.

2.   Komisija lahko ob upoštevanju potrebe po spodbujanju zdravih prehranjevalnih navad pri otrocih z delegiranimi akti sprejme pravila o:

2.   Komisija lahko ob upoštevanju potrebe po
  zagotovitvi učinkovitosti sistema pri doseganju zastavljenih ciljev
  , z delegiranimi akti sprejme pravila o:

(a)

proizvodih, ki ob upoštevanju prehrambenih vidikov niso upravičeni do sistema,

| (a) | proizvodih, ki ob upoštevanju prehrambenih vidikov niso upravičeni do sistema, |
| --- | --- |

(a)

proizvodih, ki ob upoštevanju prehrambenih vidikov niso upravičeni do sistema,

| (b) | ciljni skupini sistema; |
| --- | --- |

(b)

ciljni skupini sistema;

| (b) | ciljni skupini sistema; |
| --- | --- |

(b)

ciljni skupini sistema;

| (c) | nacionalnih ali regionalnih strategijah, ki jih morajo sestaviti države članice, da bi lahko dobile pomoč, vključno s spremljevalnimi ukrepi; |
| --- | --- |

(c)

nacionalnih ali regionalnih strategijah, ki jih morajo sestaviti države članice, da bi lahko dobile pomoč, vključno s spremljevalnimi ukrepi;

| (c) | nacionalnih ali regionalnih strategijah, ki jih morajo sestaviti države članice, da bi lahko dobile pomoč, vključno s spremljevalnimi ukrepi; |
| --- | --- |

(c)

nacionalnih ali regionalnih strategijah, ki jih morajo sestaviti države članice, da bi lahko dobile pomoč, vključno s spremljevalnimi ukrepi;

| (d) | odobritvi in izboru zahtevkov za pomoč. |
| --- | --- |

(d)

odobritvi in izboru zahtevkov za pomoč.

| (d) | odobritvi in izboru zahtevkov za pomoč. |
| --- | --- |

(d)

odobritvi in izboru zahtevkov za pomoč.

3.   Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi učinkovite in ciljne uporabe evropskih skladov, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o:

3.   Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi učinkovite in ciljne uporabe evropskih skladov, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o:

| (a) | objektivnih
  merilih za dodelitev pomoči med državami članicami, okvirni razporeditvi pomoči med državami članicami in metodi za prerazporeditev pomoči med državami članicami na podlagi prejetih zahtevkov, |
| --- | --- |

(a)

objektivnih
  merilih za dodelitev pomoči med državami članicami, okvirni razporeditvi pomoči med državami članicami in metodi za prerazporeditev pomoči med državami članicami na podlagi prejetih zahtevkov,

| (a) | dodatnih
  merilih za okvirno razporeditev pomoči med državami članicami in metodi za prerazporeditev pomoči med državami članicami na podlagi prejetih zahtevkov
  za pomoč
  , |
| --- | --- |

(a)

dodatnih
  merilih za okvirno razporeditev pomoči med državami članicami in metodi za prerazporeditev pomoči med državami članicami na podlagi prejetih zahtevkov
  za pomoč
  ,

| (b) | stroških, upravičenih do pomoči, vključno z možnostjo določitve skupne zgornje meje za take stroške, |
| --- | --- |

(b)

stroških, upravičenih do pomoči, vključno z možnostjo določitve skupne zgornje meje za take stroške,

| (b) | stroških, upravičenih do pomoči, vključno z možnostjo določitve skupne zgornje meje za take stroške, |
| --- | --- |

(b)

stroških, upravičenih do pomoči, vključno z možnostjo določitve skupne zgornje meje za take stroške,

| (c) | spremljanju in vrednotenju. |
| --- | --- |

(c)

spremljanju in vrednotenju.

| (c) | spremljanju in vrednotenju. |
| --- | --- |

(c)

spremljanju in vrednotenju.

4.   Ob upoštevanju potrebe po spodbujanju ozaveščenosti o sistemu, lahko Komisija z delegiranimi akti
  od sodelujočih držav članic zahteva, da
  obveščajo
  o podporni vlogi sistema
  .

4.   Ob upoštevanju potrebe po spodbujanju ozaveščenosti o sistemu lahko Komisija z delegiranimi akti
  določi pogoje, pod katerimi države članice
  obveščajo
  o svojem sodelovanju v sistemu pomoči, pri čemer opozorijo, da sistem pomoči subvencionira Evropska unija
  .

Predlog spremembe 128

Predlog uredbe

Člen 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 23 | Člen 23 |
| Izvedbena pooblastila v skladu s postopkom pregleda | Izvedbena pooblastila v skladu s postopkom pregleda |
| Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme
  vse
  potrebne ukrepe v zvezi s tem pododdelkom in sicer
  zlasti
  o naslednjem: | Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi s tem pododdelkom, in sicer o naslednjem: |
| (a) | dokončni dodelitvi pomoči med sodelujočimi državami članicami v mejah odobrenih proračunskih sredstev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 23

Člen 23

Izvedbena pooblastila v skladu s postopkom pregleda

Izvedbena pooblastila v skladu s postopkom pregleda

Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme
  vse
  potrebne ukrepe v zvezi s tem pododdelkom in sicer
  zlasti
  o naslednjem:

Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi s tem pododdelkom, in sicer o naslednjem:

(a)

dokončni dodelitvi pomoči med sodelujočimi državami članicami v mejah odobrenih proračunskih sredstev;

| (a) | dokončni dodelitvi pomoči med sodelujočimi državami članicami v mejah odobrenih proračunskih sredstev; |
| --- | --- |

(a)

dokončni dodelitvi pomoči med sodelujočimi državami članicami v mejah odobrenih proračunskih sredstev;

| (b) | zahtevkih za pomoč in plačilih pomoči; |
| --- | --- |

(b)

zahtevkih za pomoč in plačilih pomoči;

| (b) | zahtevkih za pomoč in plačilih pomoči; |
| --- | --- |

(b)

zahtevkih za pomoč in plačilih pomoči;

| (c) | načinih objavljanja in ukrepih mrežnega povezovanja v zvezi s sistemom. |
| --- | --- |

(c)

načinih objavljanja in ukrepih mrežnega povezovanja v zvezi s sistemom.

| (c) | načinih objavljanja in ukrepih mrežnega povezovanja v zvezi s sistemom. |
| --- | --- |

(c)

načinih objavljanja in ukrepih mrežnega povezovanja v zvezi s sistemom.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 129

Predlog uredbe

Člen 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 24 | Člen 24 |
| Dobava
  mleka otrokom | Pomoč za dobavo
  mleka
  in mlečnih proizvodov
  otrokom |
| 1.   Pomoč Unije
  se
  dodeli za dobavo
  nekaterih proizvodov iz sektorja
  mleka in mlečnih proizvodov otrokom v 
  izobraževalnih
  ustanovah. | 1.   
  Pod pogoji, ki jih določi Komisija z delegiranimi in izvedbenimi akti v skladu s členoma 25 in 26, se
  pomoč Unije dodeli za dobavo mleka in mlečnih proizvodov
  pod oznakami KN 0401, 0403, 0404 90 in 0406 ali oznako KN 2202 90,
  otrokom v ustanovah
  iz člena 20(a)
  . |
| 2.   Države članice, ki želijo sodelovati v sistemu, na nacionalni ali regionalni ravni, najprej pripravijo nacionalno strategijo za njegovo izvajanje. | 2.   Države članice, ki želijo sodelovati v sistemu, na nacionalni ali regionalni ravni, najprej pripravijo nacionalno strategijo za njegovo izvajanje.
  Določijo tudi spremljevalne ukrepe, ki lahko vključujejo informacije o izobraževalnih ukrepih v zvezi z zdravimi prehranjevalnimi navadami, lokalnimi prehranskimi verigami in bojem proti tratenju hrane, ki bodo zagotavljali učinkovitost programa. |
| | 2a.
     
  Pri pripravi strategij države članice sestavijo seznam mleka in mlečnih proizvodov, primernih v okviru njihovih sistemov, v skladu s pravili, ki jih je sprejela Komisija skladno s členom 25. |
| | 2b.
     
  Pomoč Unije iz odstavka 1 se ne uporablja za nadomestilo financiranja katerih koli obstoječih nacionalnih sistemov razdeljevanja mleka in mlečnih proizvodov v šolah ali drugih sistemov razdeljevanja v šolah, ki vključujejo mleko ali mlečne proizvode. Če pa ima država članica že vzpostavljen sistem, ki bi se na podlagi tega člena lahko potegoval za pomoč Unije, in če namerava ta sistem razširiti ali povečati njegovo učinkovitost, med drugim kar zadeva ciljno skupino, trajanje sistema ali seznam sprejemljivih proizvodov, je pomoč Unije vseeno mogoča. V tem primeru država članica v svoji izvedbeni strategiji navede, kako namerava razširiti svoj sistem ali povečati njegovo učinkovitost. |
| 3.   Država članica lahko v skladu s členom 152 poleg pomoči Unije dodeli tudi nacionalno pomoč. | 3.   Država članica lahko v skladu s členom 152 poleg pomoči Unije dodeli tudi nacionalno pomoč. |
| 3a.
     
  Sistem Unije za razdeljevanje mleka in mlečnih proizvodov v šolah ne posega v morebitne ločene nacionalne sisteme, ki so v skladu z zakonodajo Unije in ki spodbujajo uživanje mleka in mlečnih proizvodov v šolah. | |
| 4.
     
  Ukrepe za določitev pomoči Unije za vse mleko sprejme Svet v skladu s členom 43(3) Pogodbe. | |
| 5.   Pomoč Unije iz odstavka 1 se odobri za maksimalno količino 0,25 litra ekvivalenta mleka na otroka in na šolski dan. | 5.   Pomoč Unije iz odstavka 1 se odobri za maksimalno količino 0,25 litra ekvivalenta mleka na otroka in na šolski dan. |
| | 5a.
     
  Sodelujoče države članice svoje sodelovanje v sistemu pomoči objavijo na krajih razdeljevanja hrane, pri čemer opozorijo, da sistem pomoči subvencionira Unija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 24

Člen 24

Dobava
  mleka otrokom

Pomoč za dobavo
  mleka
  in mlečnih proizvodov
  otrokom

1.   Pomoč Unije
  se
  dodeli za dobavo
  nekaterih proizvodov iz sektorja
  mleka in mlečnih proizvodov otrokom v 
  izobraževalnih
  ustanovah.

1.   
  Pod pogoji, ki jih določi Komisija z delegiranimi in izvedbenimi akti v skladu s členoma 25 in 26, se
  pomoč Unije dodeli za dobavo mleka in mlečnih proizvodov
  pod oznakami KN 0401, 0403, 0404 90 in 0406 ali oznako KN 2202 90,
  otrokom v ustanovah
  iz člena 20(a)
  .

2.   Države članice, ki želijo sodelovati v sistemu, na nacionalni ali regionalni ravni, najprej pripravijo nacionalno strategijo za njegovo izvajanje.

2.   Države članice, ki želijo sodelovati v sistemu, na nacionalni ali regionalni ravni, najprej pripravijo nacionalno strategijo za njegovo izvajanje.
  Določijo tudi spremljevalne ukrepe, ki lahko vključujejo informacije o izobraževalnih ukrepih v zvezi z zdravimi prehranjevalnimi navadami, lokalnimi prehranskimi verigami in bojem proti tratenju hrane, ki bodo zagotavljali učinkovitost programa.

2a.
     
  Pri pripravi strategij države članice sestavijo seznam mleka in mlečnih proizvodov, primernih v okviru njihovih sistemov, v skladu s pravili, ki jih je sprejela Komisija skladno s členom 25.

2b.
     
  Pomoč Unije iz odstavka 1 se ne uporablja za nadomestilo financiranja katerih koli obstoječih nacionalnih sistemov razdeljevanja mleka in mlečnih proizvodov v šolah ali drugih sistemov razdeljevanja v šolah, ki vključujejo mleko ali mlečne proizvode. Če pa ima država članica že vzpostavljen sistem, ki bi se na podlagi tega člena lahko potegoval za pomoč Unije, in če namerava ta sistem razširiti ali povečati njegovo učinkovitost, med drugim kar zadeva ciljno skupino, trajanje sistema ali seznam sprejemljivih proizvodov, je pomoč Unije vseeno mogoča. V tem primeru država članica v svoji izvedbeni strategiji navede, kako namerava razširiti svoj sistem ali povečati njegovo učinkovitost.

3.   Država članica lahko v skladu s členom 152 poleg pomoči Unije dodeli tudi nacionalno pomoč.

3.   Država članica lahko v skladu s členom 152 poleg pomoči Unije dodeli tudi nacionalno pomoč.

3a.
     
  Sistem Unije za razdeljevanje mleka in mlečnih proizvodov v šolah ne posega v morebitne ločene nacionalne sisteme, ki so v skladu z zakonodajo Unije in ki spodbujajo uživanje mleka in mlečnih proizvodov v šolah.

4.
     
  Ukrepe za določitev pomoči Unije za vse mleko sprejme Svet v skladu s členom 43(3) Pogodbe.

5.   Pomoč Unije iz odstavka 1 se odobri za maksimalno količino 0,25 litra ekvivalenta mleka na otroka in na šolski dan.

5.   Pomoč Unije iz odstavka 1 se odobri za maksimalno količino 0,25 litra ekvivalenta mleka na otroka in na šolski dan.

5a.
     
  Sodelujoče države članice svoje sodelovanje v sistemu pomoči objavijo na krajih razdeljevanja hrane, pri čemer opozorijo, da sistem pomoči subvencionira Unija.

Predlog spremembe 130

Predlog uredbe

Člen 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 25 | Člen 25 |
| Prenos pooblastil | Prenos pooblastil |
| 1.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da določi ukrepe, navedene v odstavkih 2 do 4 tega člena. | 1.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da določi ukrepe, navedene v odstavkih 2 do 4 tega člena. |
| 2.   Ob upoštevanju
  razvoja vzorcev uživanja mlečnih proizvodov ter inovacij in razvoja na trgu mlečnih proizvodov in ob upoštevanju prehrambenih vidikov
  Komisija z delegiranimi akti določi
  proizvode
  , ki so upravičeni do sistema
  , in sprejme predpise o
  nacionalnih ali regionalnih strategijah, ki jih morajo pripraviti države članice, da so lahko upravičene do pomoči, in o ciljni skupini programa. | 2.   Ob upoštevanju
  potrebe po zagotovitvi učinkovitosti sistema pri doseganju zastavljenih ciljev
  ,
  lahko
  Komisija z delegiranimi
  akti sprejme pravila o: |
| | (a) | proizvodih
  , ki so upravičeni do sistema
  v skladu z določbami iz člena 24(1) in ob upoštevanju prehrambenih vidikov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 25

Člen 25

Prenos pooblastil

Prenos pooblastil

1.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da določi ukrepe, navedene v odstavkih 2 do 4 tega člena.

1.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da določi ukrepe, navedene v odstavkih 2 do 4 tega člena.

2.   Ob upoštevanju
  razvoja vzorcev uživanja mlečnih proizvodov ter inovacij in razvoja na trgu mlečnih proizvodov in ob upoštevanju prehrambenih vidikov
  Komisija z delegiranimi akti določi
  proizvode
  , ki so upravičeni do sistema
  , in sprejme predpise o
  nacionalnih ali regionalnih strategijah, ki jih morajo pripraviti države članice, da so lahko upravičene do pomoči, in o ciljni skupini programa.

2.   Ob upoštevanju
  potrebe po zagotovitvi učinkovitosti sistema pri doseganju zastavljenih ciljev
  ,
  lahko
  Komisija z delegiranimi
  akti sprejme pravila o:

(a)

proizvodih
  , ki so upravičeni do sistema
  v skladu z določbami iz člena 24(1) in ob upoštevanju prehrambenih vidikov;

| (b) | ciljni skupini sistema; |
| --- | --- |

(b)

ciljni skupini sistema;

| (c) | nacionalnih ali regionalnih strategijah, ki jih morajo pripraviti države članice, da so lahko upravičene do pomoči,
  vključno s spremljevalnimi ukrepi; |
| --- | --- |

(c)

nacionalnih ali regionalnih strategijah, ki jih morajo pripraviti države članice, da so lahko upravičene do pomoči,
  vključno s spremljevalnimi ukrepi;

| (d) | odobritvi in izboru zahtevkov za pomoč, |
| --- | --- |

(d)

odobritvi in izboru zahtevkov za pomoč,

| (e) | spremljanju in vrednotenju. |
| --- | --- |

(e)

spremljanju in vrednotenju.

3.   Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi, da so primerni upravičenci in prosilci upravičeni do pomoči, Komisija z delegiranimi akti sprejme pogoje za dodelitev pomoči.

3.   Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi, da so primerni upravičenci in prosilci upravičeni do pomoči, Komisija z delegiranimi akti sprejme pogoje za dodelitev pomoči.

Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi, da prosilci spoštujejo svoje obveznosti, Komisija z delegiranimi akti sprejme ukrepe o vložitvi varščine, ki jamči izvedbo, če je plačano predplačilo pomoči.

Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi, da prosilci spoštujejo svoje obveznosti, Komisija z delegiranimi akti sprejme ukrepe o vložitvi varščine, ki jamči izvedbo, če je plačano predplačilo pomoči.

4.   Ob upoštevanju potrebe po spodbujanju ozaveščenosti o sistemu pomoči, lahko Komisija z delegiranimi akti
  od izobraževalnih ustanov zahteva, da
  obveščajo
  o podporni vlogi sistema
  .

4.   Ob upoštevanju potrebe po spodbujanju ozaveščenosti o sistemu lahko Komisija z delegiranimi akti
  določi pogoje, pod katerimi države članice
  obveščajo
  o svojem sodelovanju v sistemu pomoči, pri čemer opozorijo, da sistem pomoči subvencionira Evropska unija
  .

Predlog spremembe 131

Predlog uredbe

Člen 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 26 | Člen 26 |
| Izvedbena pooblastila v skladu s postopkom pregleda | Izvedbena pooblastila v skladu s postopkom pregleda |
| Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme
  vse
  potrebne ukrepe,
  zlasti
  : | Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe
  v zvezi s tem pododdelkom
  ,
  kar zadeva
  : |
| (a) | postopke, da se zagotovi upoštevanje najvišje količine, ki je upravičena do pomoči; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 26

Člen 26

Izvedbena pooblastila v skladu s postopkom pregleda

Izvedbena pooblastila v skladu s postopkom pregleda

Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme
  vse
  potrebne ukrepe,
  zlasti
  :

Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe
  v zvezi s tem pododdelkom
  ,
  kar zadeva
  :

(a)

postopke, da se zagotovi upoštevanje najvišje količine, ki je upravičena do pomoči;

| (a) | postopke, da se zagotovi upoštevanje najvišje količine, ki je upravičena do pomoči; |
| --- | --- |

(a)

postopke, da se zagotovi upoštevanje najvišje količine, ki je upravičena do pomoči;

| (b) | odobritev prosilcev, zahtevkov
  za pomoč in
  plačil
  ; |
| --- | --- |

(b)

odobritev prosilcev, zahtevkov
  za pomoč in
  plačil
  ;

| (b) | zahtevke
  za pomoč in
  plačila
  ; |
| --- | --- |

(b)

zahtevke
  za pomoč in
  plačila
  ;

| (c) | načine objavljanja sheme. |
| --- | --- |

(c)

načine objavljanja sheme.

| (c) | načine seznanjanja javnosti s sistemom; |
| --- | --- |

(c)

načine seznanjanja javnosti s sistemom;

| (ca) | določitev pomoči za vse vrste mleka in mlečnih proizvodov ob upoštevanju potrebe po zadostnem spodbujanju oskrbe ustanov iz člena 20a z mlečnimi proizvodi. |
| --- | --- |

(ca)

določitev pomoči za vse vrste mleka in mlečnih proizvodov ob upoštevanju potrebe po zadostnem spodbujanju oskrbe ustanov iz člena 20a z mlečnimi proizvodi.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 132

Predlog uredbe

Člen 26 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 26a |
| | Sistem razdeljevanja oljčnega olja in namiznih oljk v šolah |
| | Evropska komisija do [...]

   (8)

  preuči, ali bo predlagala sistem za oljčno olje in namizne olive, podoben tistemu za spodbujanje uživanja mlečnih proizvodov ter sadja in zelenjave v šolah. Države članice se lahko prostovoljno odločijo za vključitev v tak sistem in tako koristijo financiranje Unije v enakem obsegu kot pri obstoječih sistemih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 26a

Sistem razdeljevanja oljčnega olja in namiznih oljk v šolah

Evropska komisija do [...]

   (8)

  preuči, ali bo predlagala sistem za oljčno olje in namizne olive, podoben tistemu za spodbujanje uživanja mlečnih proizvodov ter sadja in zelenjave v šolah. Države članice se lahko prostovoljno odločijo za vključitev v tak sistem in tako koristijo financiranje Unije v enakem obsegu kot pri obstoječih sistemih.

Predlog spremembe 133

Predlog uredbe

Člen 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 27 | Člen 27 |
| Pomoč organizacijam izvajalcev | Programi za podporo sektorju oljčnega olja in namiznih oljk |
| 1.   Unija financira triletne delovne programe, ki jih sestavijo organizacije
  izvajalcev
  iz člena 
  109
  na enem ali več od naslednjih področij: | 1.   Unija financira triletne delovne programe, ki jih sestavijo organizacije
  proizvajalcev
  iz člena 
  106 ali medpanožne organizacije iz člena 108
  na enem ali več od naslednjih področij: |
| | (-a) | spremljanje trga in njegovo upravljanje v sektorju oljčnega olja in namiznih oljk; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 27

Člen 27

Pomoč organizacijam izvajalcev

Programi za podporo sektorju oljčnega olja in namiznih oljk

1.   Unija financira triletne delovne programe, ki jih sestavijo organizacije
  izvajalcev
  iz člena 
  109
  na enem ali več od naslednjih področij:

1.   Unija financira triletne delovne programe, ki jih sestavijo organizacije
  proizvajalcev
  iz člena 
  106 ali medpanožne organizacije iz člena 108
  na enem ali več od naslednjih področij:

(-a)

spremljanje trga in njegovo upravljanje v sektorju oljčnega olja in namiznih oljk;

| (a) | izboljšanje vplivov na okolje pri gojenju oljk; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje vplivov na okolje pri gojenju oljk;

| (a) | izboljšanje vplivov na okolje pri gojenju oljk; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje vplivov na okolje pri gojenju oljk;

| (aa) | povečanje konkurenčnosti gojenja oljk s posodabljanjem in prestrukturiranjem; |
| --- | --- |

(aa)

povečanje konkurenčnosti gojenja oljk s posodabljanjem in prestrukturiranjem;

| (b) | izboljšanje kakovosti proizvodnje oljčnega olja in namiznih oljk; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje kakovosti proizvodnje oljčnega olja in namiznih oljk;

| (b) | izboljšanje kakovosti proizvodnje oljčnega olja in namiznih oljk; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje kakovosti proizvodnje oljčnega olja in namiznih oljk;

| (c) | sistem sledljivosti, certificiranje in zaščita kakovosti oljčnega olja in namiznih oljk, zlasti spremljanje kakovosti oljčnih olj, ki se prodajajo končnim porabnikom, v pristojnosti državnih uprav. |
| --- | --- |

(c)

sistem sledljivosti, certificiranje in zaščita kakovosti oljčnega olja in namiznih oljk, zlasti spremljanje kakovosti oljčnih olj, ki se prodajajo končnim porabnikom, v pristojnosti državnih uprav.

| (c) | sistem sledljivosti, certificiranje in zaščita kakovosti oljčnega olja in namiznih oljk, zlasti spremljanje kakovosti oljčnih olj, ki se prodajajo končnim porabnikom, v pristojnosti državnih uprav. |
| --- | --- |

(c)

sistem sledljivosti, certificiranje in zaščita kakovosti oljčnega olja in namiznih oljk, zlasti spremljanje kakovosti oljčnih olj, ki se prodajajo končnim porabnikom, v pristojnosti državnih uprav.

| (ca) | širjenje informacij o ukrepih, ki jih izvajajo organizacije proizvajalcev ali medpanožne organizacije za izboljšanje kakovosti oljčnega olja in namiznih oljk. |
| --- | --- |

(ca)

širjenje informacij o ukrepih, ki jih izvajajo organizacije proizvajalcev ali medpanožne organizacije za izboljšanje kakovosti oljčnega olja in namiznih oljk.

2.   Unija v okviru financiranja delovnih programov iz odstavka 1 nameni:

2.   Unija v okviru financiranja delovnih programov iz odstavka 1 nameni:

| (a) | 11 098 000 EUR na leto za Grčijo; |
| --- | --- |

(a)

11 098 000 EUR na leto za Grčijo;

| (a) | 11 098 000 EUR na leto za Grčijo; |
| --- | --- |

(a)

11 098 000 EUR na leto za Grčijo;

| (b) | 576 000 EUR na leto za Francijo in |
| --- | --- |

(b)

576 000 EUR na leto za Francijo in

| (b) | 576 000 EUR na leto za Francijo ter |
| --- | --- |

(b)

576 000 EUR na leto za Francijo ter

| (c) | 35 991 000 EUR na leto za Italijo. |
| --- | --- |

(c)

35 991 000 EUR na leto za Italijo.

| (c) | 35 991 000 EUR na leto za Italijo. |
| --- | --- |

(c)

35 991 000 EUR na leto za Italijo.

2a.
     
  Države članice razen naštetih v odstavku 2 lahko uporabijo celotna sredstva ali del sredstev, ki so na razpolago v okviru finančne omejitve iz člena 14 Uredbe [XXXX/XXXX] Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi pravil za neposredna plačila kmetom za financiranje delovnih programov iz odstavka 1.

3.   Najvišja sredstva Unije za delovne programe iz odstavka 1 so enaka pomoči, ki so ga zadržale države članice. Financiranje upravičenih stroškov lahko znaša največ:

3.   Najvišja sredstva Unije za delovne programe iz odstavka 1 so enaka pomoči, ki so ga zadržale države članice. Financiranje upravičenih stroškov lahko znaša največ:

| (a) | 75 % za dejavnosti na področjih iz
  točke
  (a) odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

75 % za dejavnosti na področjih iz
  točke
  (a) odstavka 1;

| (a) | 75 % za dejavnosti na področjih iz
  točk (-a),
  (a) 
  in (aa
  ) odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

75 % za dejavnosti na področjih iz
  točk (-a),
  (a) 
  in (aa
  ) odstavka 1;

| (b) | 75 % za naložbe v osnovna sredstva in 50 % za druge dejavnosti na področju iz točke (b) odstavka 1; |
| --- | --- |

(b)

75 % za naložbe v osnovna sredstva in 50 % za druge dejavnosti na področju iz točke (b) odstavka 1;

| (b) | 75 % za naložbe v osnovna sredstva in 50 % za druge dejavnosti na področju iz točke (b) odstavka 1; |
| --- | --- |

(b)

75 % za naložbe v osnovna sredstva in 50 % za druge dejavnosti na področju iz točke (b) odstavka 1;

| (c) | 75 % za delovne programe, ki jih v najmanj treh tretjih državah ali državah članicah neproizvajalkah izvajajo odobrene organizacije izvajalcev iz najmanj dveh držav članic proizvajalk na področjih iz
  točke
  (c) odstavka 1, in 50 % za druge dejavnosti na teh področjih. |
| --- | --- |

(c)

75 % za delovne programe, ki jih v najmanj treh tretjih državah ali državah članicah neproizvajalkah izvajajo odobrene organizacije izvajalcev iz najmanj dveh držav članic proizvajalk na področjih iz
  točke
  (c) odstavka 1, in 50 % za druge dejavnosti na teh področjih.

| (c) | 75 % za delovne programe, ki jih v najmanj treh tretjih državah ali državah članicah neproizvajalkah izvajajo odobrene organizacije izvajalcev iz najmanj dveh držav članic proizvajalk na področjih iz
  točk
  (c) in
  (ca)
  odstavka 1, in 50 % za druge dejavnosti na teh področjih. |
| --- | --- |

(c)

75 % za delovne programe, ki jih v najmanj treh tretjih državah ali državah članicah neproizvajalkah izvajajo odobrene organizacije izvajalcev iz najmanj dveh držav članic proizvajalk na področjih iz
  točk
  (c) in
  (ca)
  odstavka 1, in 50 % za druge dejavnosti na teh področjih.

Dopolnilno financiranje zagotovi država članica do 50 % stroškov, ki niso kriti iz sredstev Unije.

Dopolnilno financiranje zagotovi država članica do 50 % stroškov, ki niso kriti iz sredstev Unije.

Predlog spremembe 134

Predlog uredbe

Člen 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 28 | Člen 28 |
| Prenos pooblastil | Prenos pooblastil |
| 1.   Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi, da pomoč iz člena 27 doseže svoj cilj izboljšanja kakovosti proizvodnje olivnega olja in namiznih oliv, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160 v zvezi s: | 1.   Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi, da pomoč iz člena 27 doseže svoj cilj izboljšanja kakovosti proizvodnje olivnega olja in namiznih oliv, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160 v zvezi s: |
| (a) | pogoji za odobritev organizacij izvajalcev za namene sistema pomoči in za začasno prekinitev ali umik take odobritve; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 28

Člen 28

Prenos pooblastil

Prenos pooblastil

1.   Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi, da pomoč iz člena 27 doseže svoj cilj izboljšanja kakovosti proizvodnje olivnega olja in namiznih oliv, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160 v zvezi s:

1.   Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi, da pomoč iz člena 27 doseže svoj cilj izboljšanja kakovosti proizvodnje olivnega olja in namiznih oliv, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160 v zvezi s:

(a)

pogoji za odobritev organizacij izvajalcev za namene sistema pomoči in za začasno prekinitev ali umik take odobritve;

| (b) | ukrepi
  , upravičenimi do financiranja Unije; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi
  , upravičenimi do financiranja Unije;

| (b) | podrobnostmi ukrepov
  , upravičenih do financiranja Unije; |
| --- | --- |

(b)

podrobnostmi ukrepov
  , upravičenih do financiranja Unije;

| (c) | dodelitvijo financiranja Unije za posebne ukrepe; |
| --- | --- |

(c)

dodelitvijo financiranja Unije za posebne ukrepe;

| (c) | dodelitvijo sredstev Unije za posebne ukrepe; |
| --- | --- |

(c)

dodelitvijo sredstev Unije za posebne ukrepe;

| (d) | dejavnostmi in stroški, ki niso upravičeni do financiranja Unije; |
| --- | --- |

(d)

dejavnostmi in stroški, ki niso upravičeni do financiranja Unije;

| (d) | dejavnostmi in stroški, ki niso upravičeni do financiranja Unije; |
| --- | --- |

(d)

dejavnostmi in stroški, ki niso upravičeni do financiranja Unije;

| (e) | izborom in odobritvijo delovnih programov. |
| --- | --- |

(e)

izborom in odobritvijo delovnih programov.

| (e) | izborom in odobritvijo delovnih programov. |
| --- | --- |

(e)

izborom in odobritvijo delovnih programov.

2.   Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi, da izvajalci spoštujejo svoje obveznosti, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 160, da bi zahtevala vložitev varščine, če je plačano predplačilo pomoči.

2.   Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi, da izvajalci spoštujejo svoje obveznosti, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 160, da bi zahtevala vložitev varščine, če je plačano predplačilo pomoči.

Predlog spremembe 135

Predlog uredbe

Člen 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 30 | Člen 30 |
| Operativni skladi | Operativni skladi |
| 1.   Organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave lahko ustanovijo operativni sklad. Sklad se financira iz: | 1.   Organizacije proizvajalcev
  in/ali njihova združenja
  v sektorju sadja in zelenjave lahko ustanovijo
  tri- do petleten
  operativni sklad. Sklad se financira iz: |
| (a) | finančnih prispevkov članov ali organizacije proizvajalcev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 30

Člen 30

Operativni skladi

Operativni skladi

1.   Organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave lahko ustanovijo operativni sklad. Sklad se financira iz:

1.   Organizacije proizvajalcev
  in/ali njihova združenja
  v sektorju sadja in zelenjave lahko ustanovijo
  tri- do petleten
  operativni sklad. Sklad se financira iz:

(a)

finančnih prispevkov članov ali organizacije proizvajalcev;

| (a) | finančnih prispevkov: |
| --- | --- |

(a)

finančnih prispevkov:

| | (i) | članov
  organizacije proizvajalcev in/ali same
  organizacije proizvajalcev
  ; ali |
| --- | --- | --- |

(i)

članov
  organizacije proizvajalcev in/ali same
  organizacije proizvajalcev
  ; ali

| (ii) | združenj organizacij proizvajalcev prek članov teh združenj. |
| --- | --- |

(ii)

združenj organizacij proizvajalcev prek članov teh združenj.

| (b) | finančne pomoči Unije, ki se lahko dodeli organizacijam proizvajalcev v skladu s pogoji, določenimi v delegiranih in izvedbenih aktih, ki jih sprejme Komisija v skladu s členoma 35 in 36. |
| --- | --- |

(b)

finančne pomoči Unije, ki se lahko dodeli organizacijam proizvajalcev v skladu s pogoji, določenimi v delegiranih in izvedbenih aktih, ki jih sprejme Komisija v skladu s členoma 35 in 36.

| (b) | finančne pomoči Unije, ki se lahko dodeli organizacijam proizvajalcev
  ali njihovim združenjem v primeru, ko predstavljajo, upravljajo in izvajajo operativni program ali delni operativni program
  v skladu s pogoji, določenimi v delegiranih in izvedbenih aktih, ki jih sprejme Komisija v skladu s členoma 35 in 36. |
| --- | --- |

(b)

finančne pomoči Unije, ki se lahko dodeli organizacijam proizvajalcev
  ali njihovim združenjem v primeru, ko predstavljajo, upravljajo in izvajajo operativni program ali delni operativni program
  v skladu s pogoji, določenimi v delegiranih in izvedbenih aktih, ki jih sprejme Komisija v skladu s členoma 35 in 36.

2.   Operativni skladi se uporabijo samo za financiranje operativnih programov, ki so bili predloženi državam članicam in z njihove strani potrjeni.

2.   Operativni skladi se uporabijo samo za financiranje operativnih programov, ki so bili predloženi državam članicam in z njihove strani potrjeni.

Predlog spremembe 136

Predlog uredbe

Člen 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 31 | Člen 31 |
| Operativni programi | Operativni programi |
| 1.   Operativni programi v sektorju sadja in zelenjave vključujejo najmanj dva izmed ciljev iz člena 106(c) ali naslednjih ciljev: | 1.   Operativni programi v sektorju sadja in zelenjave vključujejo najmanj dva izmed ciljev iz člena 106(c) ali
  dva izmed
  naslednjih ciljev: |
| (a) | načrtovanje proizvodnje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 31

Člen 31

Operativni programi

Operativni programi

1.   Operativni programi v sektorju sadja in zelenjave vključujejo najmanj dva izmed ciljev iz člena 106(c) ali naslednjih ciljev:

1.   Operativni programi v sektorju sadja in zelenjave vključujejo najmanj dva izmed ciljev iz člena 106(c) ali
  dva izmed
  naslednjih ciljev:

(a)

načrtovanje proizvodnje;

| (a) | načrtovanje proizvodnje; |
| --- | --- |

(a)

načrtovanje proizvodnje;

| (b) | izboljšanje kakovosti proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje kakovosti proizvodov;

| (b) | izboljšanje kakovosti proizvodov
  , in sicer svežih ali predelanih
  ; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje kakovosti proizvodov
  , in sicer svežih ali predelanih
  ;

| (c) | povečanje tržne vrednosti proizvodov; |
| --- | --- |

(c)

povečanje tržne vrednosti proizvodov;

| (c) | povečanje tržne vrednosti proizvodov; |
| --- | --- |

(c)

povečanje tržne vrednosti proizvodov;

| (d) | promocijo proizvodov, bodisi svežih ali predelanih; |
| --- | --- |

(d)

promocijo proizvodov, bodisi svežih ali predelanih;

| (d) | promocijo proizvodov, bodisi svežih ali predelanih; |
| --- | --- |

(d)

promocijo proizvodov, bodisi svežih ali predelanih;

| (e) | okoljske ukrepe in okolju prijazne načine pridelave, vključno z ekološkim kmetovanjem; |
| --- | --- |

(e)

okoljske ukrepe in okolju prijazne načine pridelave, vključno z ekološkim kmetovanjem;

| (e) | okoljske ukrepe
  , zlasti na področju voda,
  in okolju prijazne načine pridelave,
  obdelave, proizvodnje ali predelave,
  vključno z ekološkim kmetovanjem
  in integrirano pridelavo
  ; |
| --- | --- |

(e)

okoljske ukrepe
  , zlasti na področju voda,
  in okolju prijazne načine pridelave,
  obdelave, proizvodnje ali predelave,
  vključno z ekološkim kmetovanjem
  in integrirano pridelavo
  ;

| (f) | preprečevanje in obvladovanje kriz. |
| --- | --- |

(f)

preprečevanje in obvladovanje kriz.

| (f) | preprečevanje in obvladovanje kriz. |
| --- | --- |

(f)

preprečevanje in obvladovanje kriz.

Operativni programi se predložijo državam članicam v odobritev.

Operativni programi se predložijo državam članicam v odobritev.

1a.
     
  Združenja organizacij proizvajalcev lahko delujejo v imenu svojih članic za namene upravljanja, obdelave, izvajanja in predložitve operativnih programov.

Prav tako lahko predložijo delni operativni program, sestavljen iz ukrepov, ki so jih organizacije članice opredelile v okviru svojih operativnih programov, a jih niso izvedle. Ti delni operativni programi so podvrženi enakim pravilom kot drugi operativni programi in se obravnavajo skupaj z operativnimi programi organizacij članic.

Države članice se v ta namen prepričajo, da:

| (a) | se ukrepi delnih operativnih programov v celoti financirajo s prispevki organizacij članic zadevnega združenja in da se sredstva pridobijo iz operativnih skladov teh organizacij članic; |
| --- | --- |

(a)

se ukrepi delnih operativnih programov v celoti financirajo s prispevki organizacij članic zadevnega združenja in da se sredstva pridobijo iz operativnih skladov teh organizacij članic;

| (b) | so ukrepi in ustrezna finančna udeležba opredeljeni v operativnem programu vsake posamezne organizacije članice; |
| --- | --- |

(b)

so ukrepi in ustrezna finančna udeležba opredeljeni v operativnem programu vsake posamezne organizacije članice;

| (c) | ne prihaja do dvojnega financiranja. |
| --- | --- |

(c)

ne prihaja do dvojnega financiranja.

2.   Preprečevanje in obvladovanje kriz iz točke (f) odstavka 1 sta povezana s preprečevanjem in reševanjem kriz na trgih za sadje in zelenjavo in v zvezi s tem zajemata:

2.   Preprečevanje in obvladovanje kriz iz točke (f) odstavka 1 sta povezana s preprečevanjem in reševanjem kriz na trgih za sadje in zelenjavo in v zvezi s tem zajemata:

| (a) | Umik s trga |
| --- | --- |

(a)

Umik s trga

| (a) | (-a) oceno in spremljanje proizvodnje in porabe; |
| --- | --- |

(a)

(-a) oceno in spremljanje proizvodnje in porabe;

| (b) | Zeleno obiranje ali opustitev spravila sadja in zelenjave |
| --- | --- |

(b)

Zeleno obiranje ali opustitev spravila sadja in zelenjave

| (b) | naložbe, ki omogočajo učinkovitejše upravljanje količin, danih na trg; |
| --- | --- |

(b)

naložbe, ki omogočajo učinkovitejše upravljanje količin, danih na trg;

| (c) | promocijo in obveščanje; |
| --- | --- |

(c)

promocijo in obveščanje;

| (c) | ukrepe za usposabljanje, izmenjavo najboljših praks in krepitev strukturnih zmogljivosti
  ; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za usposabljanje, izmenjavo najboljših praks in krepitev strukturnih zmogljivosti
  ;

| (d) | ukrepe za usposabljanje; |
| --- | --- |

(d)

ukrepe za usposabljanje;

| (d) | promocijo in obveščanje, in sicer za preprečevanje ali v obdobju krize
  ; |
| --- | --- |

(d)

promocijo in obveščanje, in sicer za preprečevanje ali v obdobju krize
  ;

| (e) | zavarovanje pridelkov
  ; |
| --- | --- |

(e)

zavarovanje pridelkov
  ;

| (e) | podporo za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov; |
| --- | --- |

(e)

podporo za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov;

| (f) | Podpora za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov |
| --- | --- |

(f)

Podpora za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov

| (f) | podporo za izkrčitev zaradi preusmeritve sadovnjakov; |
| --- | --- |

(f)

podporo za izkrčitev zaradi preusmeritve sadovnjakov;

| (g) | umik s trga, tudi proizvodov, ki so jih predelale organizacije proizvajalcev; |
| --- | --- |

(g)

umik s trga, tudi proizvodov, ki so jih predelale organizacije proizvajalcev;

| (h) | Zelena trgatev ali opustitev spravila sadja in zelenjave |
| --- | --- |

(h)

Zelena trgatev ali opustitev spravila sadja in zelenjave

| (i) | zavarovanje pridelkov. |
| --- | --- |

(i)

zavarovanje pridelkov.

Ukrepi za preprečevanje in obvladovanje kriz, vključno z vračilom glavnice in obresti iz
  tretjega
  pododstavka, ne pomenijo več kot
  tretjine
  odhodkov v okviru operativnega programa.

Ukrepi za preprečevanje in obvladovanje kriz, vključno z vračilom glavnice in obrestmi iz
  četrtega
  pododstavka, ne pomenijo več kot
  40 %
  odhodkov v okviru operativnega programa.

Ukrepi za zavarovanje pridelkov vključujejo ukrepe, ki prispevajo k zavarovanju prihodkov proizvajalcev in kritju tržnih izgub organizacij proizvajalcev in/ali njihovih članov, če na te prihodke vplivajo naravne nesreče, neugodne podnebne razmere, izbruhi bolezni ali napadi škodljivcev. Upravičenci morajo dokazati, da so sprejeli potrebne ukrepe za preprečevanje tveganja.

Organizacije proizvajalcev lahko vzamejo posojila po komercialnih pogojih za financiranje ukrepov preprečevanja in obvladovanja kriz. V tem primeru je vračilo glavnice in obresti teh posojil lahko del operativnega programa in je tako lahko upravičeno do finančne pomoči Unije v skladu s členom 32. Vsi posebni ukrepi v okviru preprečevanja in obvladovanja kriz se financirajo s takimi posojili ali neposredno
  , vendar ne na oba načina
  .

Organizacije proizvajalcev lahko vzamejo posojila po komercialnih pogojih za financiranje ukrepov preprečevanja in obvladovanja kriz. V tem primeru je vračilo glavnice in obresti teh posojil lahko del operativnega programa in je tako lahko upravičeno do finančne pomoči Unije v skladu s členom 32. Vsi posebni ukrepi v okviru preprečevanja in obvladovanja kriz se
  lahko
  financirajo s takimi posojili
  in/
  ali neposredno
  s strani organizacij proizvajalcev
  .

2a.
     
  Za namene tega oddelka:

| (a) | „zelena trgatev“ pomeni celotno ali delno spravilo netržnih proizvodov na posameznem območju, ki se izvede pred običajnim začetkom spravila. Zadevni proizvodi pred zeleno trgatvijo ne smejo biti poškodovani zaradi podnebnih razmer, bolezni ali drugih razlogov. |
| --- | --- |

(a)

„zelena trgatev“ pomeni celotno ali delno spravilo netržnih proizvodov na posameznem območju, ki se izvede pred običajnim začetkom spravila. Zadevni proizvodi pred zeleno trgatvijo ne smejo biti poškodovani zaradi podnebnih razmer, bolezni ali drugih razlogov.

| (b) | „opustitev spravila“ pomeni, da se na zadevnem območju med običajnim proizvodnim postopkom ne pridobijo tržni proizvodi, v celoti ali delno. Uničenje proizvoda zaradi podnebnih razmer ali bolezni se ne obravnava kot opustitev spravila. |
| --- | --- |

(b)

„opustitev spravila“ pomeni, da se na zadevnem območju med običajnim proizvodnim postopkom ne pridobijo tržni proizvodi, v celoti ali delno. Uničenje proizvoda zaradi podnebnih razmer ali bolezni se ne obravnava kot opustitev spravila.

3.   Države članice zagotovijo, da:

3.   Države članice zagotovijo, da:

| (a) | operativni programi vključujejo dva ali več okoljskih ukrepov ali |
| --- | --- |

(a)

operativni programi vključujejo dva ali več okoljskih ukrepov ali

| (a) | operativni programi vključujejo dva ali več okoljskih ukrepov ali |
| --- | --- |

(a)

operativni programi vključujejo dva ali več okoljskih ukrepov ali

| (b) | da je najmanj 10 % odhodkov v okviru operativnih programov namenjenih okoljskim ukrepom. |
| --- | --- |

(b)

da je najmanj 10 % odhodkov v okviru operativnih programov namenjenih okoljskim ukrepom.

| (b) | da je najmanj 10 % odhodkov v okviru operativnih programov namenjenih okoljskim ukrepom. |
| --- | --- |

(b)

da je najmanj 10 % odhodkov v okviru operativnih programov namenjenih okoljskim ukrepom.

Okoljski ukrepi spoštujejo zahteve po kmetijsko-okoljskih plačilih, določenih v členu 29(3) Uredbe (EU) št. [...] o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP).

Okoljski ukrepi spoštujejo zahteve po kmetijsko-okoljskih plačilih, določenih v členu 29(3) Uredbe (EU) št. [...] o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP).

Kadar je najmanj 80 % članom organizacije proizvajalcev v skladu s členom 29(3) Uredbe (EU) št. [...] o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) naložena ena ali več identičnih kmetijsko okoljskih obveznosti, vsaka od teh obveznosti šteje kot okoljski ukrep iz točke (a) prvega pododstavka.

Kadar je najmanj 80 % članom organizacije proizvajalcev v skladu s členom 29(3) Uredbe (EU) št. [...] o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) naložena ena ali več identičnih kmetijsko okoljskih obveznosti, vsaka od teh obveznosti šteje kot okoljski ukrep iz točke (a) prvega pododstavka.

Podpora okoljskim ukrepom iz prvega pododstavka pokriva dodatne stroške in izpad dohodka, ki je posledica ukrepa.

Podpora okoljskim ukrepom iz prvega pododstavka pokriva dodatne stroške in izpad dohodka, ki je posledica ukrepa.

4.   Države članice zagotovijo, da se naložbe, ki povečujejo pritisk na okolje, dovolijo samo v primerih, ko so vzpostavljeni učinkoviti načini za zaščito okolja pred temi pritiski.

4.   Države članice zagotovijo, da se naložbe, ki povečujejo pritisk na okolje, dovolijo samo v primerih, ko so vzpostavljeni učinkoviti načini za zaščito okolja pred temi pritiski.

Predlog spremembe 137

Predlog uredbe

Člen 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 32 | Člen 32 |
| Finančna pomoč Unije | Finančna pomoč Unije |
| 1.   Finančna pomoč Unije je enaka znesku dejansko plačanih finančnih prispevkov iz točke (a) člena 30(1), vendar znaša največ 50 % dejansko nastalih odhodkov. | 1.   Finančna pomoč Unije je enaka znesku dejansko plačanih finančnih prispevkov iz točke (a) člena 30(1) in znaša največ 50 % dejansko nastalih odhodkov
  ali 75 % v primeru najbolj oddaljenih regij
  . |
| 2.   Finančna pomoč Unije se omeji na 4,1 % vrednosti
  tržne proizvodnje posamezne organizacije proizvajalcev
  . | 2.   Finančna pomoč Unije se omeji na 4,1 % vrednosti
  svežih ali predelanih proizvodov
  ,
  ki jih trži posamezna organizacija proizvajalcev in/ali njihovo združenje
  . |
| Vendar se ta odstotek lahko poveča na 4,6 % vrednosti
  tržne proizvodnje
  , če se znesek, ki presega 4,1 % vrednosti
  tržne proizvodnje
  , uporabi izključno za ukrepe preprečevanja in obvladovanja kriz. | Vendar se ta odstotek lahko poveča na 4,6 % vrednosti
  svežih ali predelanih proizvodov
  , ki jih tržijo
  organizacije proizvajalcev
  , če se znesek, ki presega 4,1 % vrednosti
  trženih svežih ali predelanih proizvodov
  , uporabi izključno za ukrepe preprečevanja in obvladovanja kriz. |
| | V primeru združenj organizacij proizvajalcev se ta odstotek lahko poveča na 5 % vrednosti svežih ali predelanih proizvodov, ki jih tržijo združenja ali njihovi člani, če se znesek, ki presega 4,1 % vrednosti trženih svežih ali predelanih proizvodov, uporabi izključno za ukrepe preprečevanja in obvladovanja kriz, ki jih ta združenja organizacij proizvajalcev izvedejo v imenu svojih članov. |
| 3.   50-odstotna omejitev iz odstavka 1 se na zahtevo organizacije proizvajalcev poveča na 60 % za operativni program ali del operativnega programa, kadar ta izpolnjuje vsaj enega od naslednjih pogojev: | 3.   50-odstotna omejitev iz odstavka 1 se na zahtevo organizacije proizvajalcev poveča na 60 % za operativni program ali del operativnega programa, kadar ta izpolnjuje vsaj enega od naslednjih pogojev: |
| (a) | predloži ga več organizacij proizvajalcev v Uniji, ki delujejo v različnih državah članicah v okviru nadnacionalnih projektov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 32

Člen 32

Finančna pomoč Unije

Finančna pomoč Unije

1.   Finančna pomoč Unije je enaka znesku dejansko plačanih finančnih prispevkov iz točke (a) člena 30(1), vendar znaša največ 50 % dejansko nastalih odhodkov.

1.   Finančna pomoč Unije je enaka znesku dejansko plačanih finančnih prispevkov iz točke (a) člena 30(1) in znaša največ 50 % dejansko nastalih odhodkov
  ali 75 % v primeru najbolj oddaljenih regij
  .

2.   Finančna pomoč Unije se omeji na 4,1 % vrednosti
  tržne proizvodnje posamezne organizacije proizvajalcev
  .

2.   Finančna pomoč Unije se omeji na 4,1 % vrednosti
  svežih ali predelanih proizvodov
  ,
  ki jih trži posamezna organizacija proizvajalcev in/ali njihovo združenje
  .

Vendar se ta odstotek lahko poveča na 4,6 % vrednosti
  tržne proizvodnje
  , če se znesek, ki presega 4,1 % vrednosti
  tržne proizvodnje
  , uporabi izključno za ukrepe preprečevanja in obvladovanja kriz.

Vendar se ta odstotek lahko poveča na 4,6 % vrednosti
  svežih ali predelanih proizvodov
  , ki jih tržijo
  organizacije proizvajalcev
  , če se znesek, ki presega 4,1 % vrednosti
  trženih svežih ali predelanih proizvodov
  , uporabi izključno za ukrepe preprečevanja in obvladovanja kriz.

V primeru združenj organizacij proizvajalcev se ta odstotek lahko poveča na 5 % vrednosti svežih ali predelanih proizvodov, ki jih tržijo združenja ali njihovi člani, če se znesek, ki presega 4,1 % vrednosti trženih svežih ali predelanih proizvodov, uporabi izključno za ukrepe preprečevanja in obvladovanja kriz, ki jih ta združenja organizacij proizvajalcev izvedejo v imenu svojih članov.

3.   50-odstotna omejitev iz odstavka 1 se na zahtevo organizacije proizvajalcev poveča na 60 % za operativni program ali del operativnega programa, kadar ta izpolnjuje vsaj enega od naslednjih pogojev:

3.   50-odstotna omejitev iz odstavka 1 se na zahtevo organizacije proizvajalcev poveča na 60 % za operativni program ali del operativnega programa, kadar ta izpolnjuje vsaj enega od naslednjih pogojev:

(a)

predloži ga več organizacij proizvajalcev v Uniji, ki delujejo v različnih državah članicah v okviru nadnacionalnih projektov;

| (a) | predloži ga več organizacij proizvajalcev v Uniji, ki delujejo v različnih državah članicah v okviru nadnacionalnih projektov; |
| --- | --- |

(a)

predloži ga več organizacij proizvajalcev v Uniji, ki delujejo v različnih državah članicah v okviru nadnacionalnih projektov;

| (b) | predloži ga ena ali več organizacij proizvajalcev, ki so vključene v projekte na medpanožni osnovi; |
| --- | --- |

(b)

predloži ga ena ali več organizacij proizvajalcev, ki so vključene v projekte na medpanožni osnovi;

| (b) | predloži ga ena ali več organizacij proizvajalcev, ki so vključene v projekte na medpanožni osnovi; |
| --- | --- |

(b)

predloži ga ena ali več organizacij proizvajalcev, ki so vključene v projekte na medpanožni osnovi;

| (c) | zajema samo posebno podporo za proizvodnjo ekoloških proizvodov, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 834/2007; |
| --- | --- |

(c)

zajema samo posebno podporo za proizvodnjo ekoloških proizvodov, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 834/2007;

| (c) | zajema samo posebno podporo za proizvodnjo ekoloških proizvodov, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 834/2007; |
| --- | --- |

(c)

zajema samo posebno podporo za proizvodnjo ekoloških proizvodov, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 834/2007;

| (d) | je prvi, ki ga predloži priznana organizacija proizvajalcev, ki se je združila z drugo priznano organizacijo proizvajalcev; |
| --- | --- |

(d)

je prvi, ki ga predloži priznana organizacija proizvajalcev, ki se je združila z drugo priznano organizacijo proizvajalcev;

| (d) | je prvi, ki ga predloži priznana organizacija proizvajalcev, ki se je združila z drugo priznano organizacijo proizvajalcev; |
| --- | --- |

(d)

je prvi, ki ga predloži priznana organizacija proizvajalcev, ki se je združila z drugo priznano organizacijo proizvajalcev;

| (da) | program predloži več priznanih organizacij proizvajalcev, združenih v okviru skupnega hčerinskega podjetja za trženje; |
| --- | --- |

(da)

program predloži več priznanih organizacij proizvajalcev, združenih v okviru skupnega hčerinskega podjetja za trženje;

| (e) | je prvi program, ki ga predloži priznano združenje organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- |

(e)

je prvi program, ki ga predloži priznano združenje organizacij proizvajalcev;

| (e) | je prvi program, ki ga predloži priznano združenje organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- |

(e)

je prvi program, ki ga predloži priznano združenje organizacij proizvajalcev;

| (f) | predložijo ga organizacije proizvajalcev v državah članicah, v katerih organizacije proizvajalcev tržijo manj kot 20 % proizvodnje sadja in zelenjave; |
| --- | --- |

(f)

predložijo ga organizacije proizvajalcev v državah članicah, v katerih organizacije proizvajalcev tržijo manj kot 20 % proizvodnje sadja in zelenjave;

| (f) | predložijo ga organizacije proizvajalcev v državah članicah, v katerih organizacije proizvajalcev tržijo manj kot 20 % proizvodnje sadja in zelenjave; |
| --- | --- |

(f)

predložijo ga organizacije proizvajalcev v državah članicah, v katerih organizacije proizvajalcev tržijo manj kot 20 % proizvodnje sadja in zelenjave;

| (g) | predloži ga organizacija proizvajalcev v eni izmed najbolj oddaljenih regij iz člena 349 Unije; |
| --- | --- |

(g)

predloži ga organizacija proizvajalcev v eni izmed najbolj oddaljenih regij iz člena 349 Unije;

| (g) | predloži ga organizacija proizvajalcev v eni izmed najbolj oddaljenih regij iz člena 349 Pogodbe

  ali na manjših egejskih otokih, opredeljenih v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 1405/2006
  . |
| --- | --- |

(g)

predloži ga organizacija proizvajalcev v eni izmed najbolj oddaljenih regij iz člena 349 Pogodbe

  ali na manjših egejskih otokih, opredeljenih v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 1405/2006
  .

| (h) | zajema izključno posebno podporo za ukrepe spodbujanja porabe sadja in zelenjave, namenjene otrokom v izobraževalnih ustanovah. |
| --- | --- |

(h)

zajema izključno posebno podporo za ukrepe spodbujanja porabe sadja in zelenjave, namenjene otrokom v izobraževalnih ustanovah.

4.   50-odstotna omejitev iz odstavka 1 se poveča na 100 % za umike sadja in zelenjave s trga, ki ne presegajo 5 % obsega tržne proizvodnje posamezne organizacije proizvajalcev in se odstranijo:

4.   50-odstotna omejitev iz odstavka 1 se poveča na 100 % za umike sadja in zelenjave s trga, ki ne presegajo 5 % obsega tržne proizvodnje posamezne organizacije proizvajalcev in se odstranijo:

| (a) | s prosto razdelitvijo dobrodelnim organizacijam in ustanovam, ki jih v ta namen odobrijo države članice, za uporabo pri njihovih dejavnostih pomoči osebam, za katere nacionalna zakonodaja predvideva pravico do državne podpore, zlasti zaradi pomanjkanja potrebnih sredstev za preživetje; |
| --- | --- |

(a)

s prosto razdelitvijo dobrodelnim organizacijam in ustanovam, ki jih v ta namen odobrijo države članice, za uporabo pri njihovih dejavnostih pomoči osebam, za katere nacionalna zakonodaja predvideva pravico do državne podpore, zlasti zaradi pomanjkanja potrebnih sredstev za preživetje;

| (a) | s prosto razdelitvijo dobrodelnim organizacijam in ustanovam, ki jih v ta namen odobrijo države članice, za uporabo pri njihovih dejavnostih pomoči osebam, za katere nacionalna zakonodaja predvideva pravico do državne podpore, zlasti zaradi pomanjkanja potrebnih sredstev za preživetje; |
| --- | --- |

(a)

s prosto razdelitvijo dobrodelnim organizacijam in ustanovam, ki jih v ta namen odobrijo države članice, za uporabo pri njihovih dejavnostih pomoči osebam, za katere nacionalna zakonodaja predvideva pravico do državne podpore, zlasti zaradi pomanjkanja potrebnih sredstev za preživetje;

| (b) | s prosto razdelitvijo kazenskim institucijam, šolam in
  javnim izobraževalnim
  ustanovam ter otroškim počitniškim domovom, kakor tudi bolnišnicam in domovom za ostarele, ki jih določijo države članice, ki zagotovijo, da so tako razdeljene količine dodatek h količinam, ki jih te ustanove navadno kupujejo. |
| --- | --- |

(b)

s prosto razdelitvijo kazenskim institucijam, šolam in
  javnim izobraževalnim
  ustanovam ter otroškim počitniškim domovom, kakor tudi bolnišnicam in domovom za ostarele, ki jih določijo države članice, ki zagotovijo, da so tako razdeljene količine dodatek h količinam, ki jih te ustanove navadno kupujejo.

| (b) | s prosto razdelitvijo kazenskim institucijam, šolam in ustanovam
  iz člena 20a
  ter otroškim počitniškim domovom, kakor tudi bolnišnicam in domovom za ostarele, ki jih določijo države članice, ki zagotovijo, da so tako razdeljene količine dodatek h količinam, ki jih te ustanove navadno kupujejo. |
| --- | --- |

(b)

s prosto razdelitvijo kazenskim institucijam, šolam in ustanovam
  iz člena 20a
  ter otroškim počitniškim domovom, kakor tudi bolnišnicam in domovom za ostarele, ki jih določijo države članice, ki zagotovijo, da so tako razdeljene količine dodatek h količinam, ki jih te ustanove navadno kupujejo.

Predlog spremembe 138

Predlog uredbe

Člen 34

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 34 | Člen 34 |
| Nacionalni okvir in nacionalna strategija za operativne programe | Nacionalni okvir in nacionalna strategija za operativne programe |
| 1.   Države članice oblikujejo nacionalni okvir za pripravo splošnih pogojev v zvezi z okoljskimi ukrepi iz člena 31(3). Ta okvir zlasti zagotavlja, da takšni ukrepi izpolnjujejo ustrezne zahteve iz Uredbe (EU) št. [...] o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), zlasti zahteve o doslednosti iz člena 6 navedene Uredbe. | 1.   Države članice oblikujejo nacionalni okvir za pripravo splošnih pogojev v zvezi z okoljskimi ukrepi iz člena 31(3). Ta okvir zlasti zagotavlja, da takšni ukrepi izpolnjujejo ustrezne zahteve iz Uredbe (EU) št. [...] o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), zlasti zahteve o doslednosti iz člena 6 navedene Uredbe. |
| Države članice predlagani okvir predložijo Komisiji, ki lahko
  z izvedbenimi akti
  v treh mesecih
  zahteva spremembe
  , če ugotovi, da predlog ne bi prispeval k izpolnitvi ciljev iz člena 191 Pogodbe in sedmega okoljskega akcijskega programa Unije. Naložbe v posamezna kmetijska gospodarstva, ki jih podpirajo operativni programi, prav tako upoštevajo te cilje. | Države članice predlagani okvir predložijo Komisiji, ki lahko
  sprejme izvedbene akte brez uporabe člena 162(2) ali (3), s katerimi zahteva spremembe
  v treh mesecih, če ugotovi, da predlog ne bi prispeval k izpolnitvi ciljev iz člena 191 Pogodbe in sedmega okoljskega akcijskega programa Unije. Naložbe v posamezna kmetijska gospodarstva, ki jih podpirajo operativni programi, prav tako upoštevajo te cilje. |
| 2.   Vsaka država članica oblikuje nacionalno strategijo za trajnostne operativne programe na trgu sadja in zelenjave. Takšna strategija vključuje: | 2.   Vsaka država članica oblikuje nacionalno strategijo za trajnostne operativne programe na trgu sadja in zelenjave. Takšna strategija vključuje: |
| (a) | analizo stanja glede prednosti in slabosti ter možnosti za razvoj; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 34

Člen 34

Nacionalni okvir in nacionalna strategija za operativne programe

Nacionalni okvir in nacionalna strategija za operativne programe

1.   Države članice oblikujejo nacionalni okvir za pripravo splošnih pogojev v zvezi z okoljskimi ukrepi iz člena 31(3). Ta okvir zlasti zagotavlja, da takšni ukrepi izpolnjujejo ustrezne zahteve iz Uredbe (EU) št. [...] o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), zlasti zahteve o doslednosti iz člena 6 navedene Uredbe.

1.   Države članice oblikujejo nacionalni okvir za pripravo splošnih pogojev v zvezi z okoljskimi ukrepi iz člena 31(3). Ta okvir zlasti zagotavlja, da takšni ukrepi izpolnjujejo ustrezne zahteve iz Uredbe (EU) št. [...] o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), zlasti zahteve o doslednosti iz člena 6 navedene Uredbe.

Države članice predlagani okvir predložijo Komisiji, ki lahko
  z izvedbenimi akti
  v treh mesecih
  zahteva spremembe
  , če ugotovi, da predlog ne bi prispeval k izpolnitvi ciljev iz člena 191 Pogodbe in sedmega okoljskega akcijskega programa Unije. Naložbe v posamezna kmetijska gospodarstva, ki jih podpirajo operativni programi, prav tako upoštevajo te cilje.

Države članice predlagani okvir predložijo Komisiji, ki lahko
  sprejme izvedbene akte brez uporabe člena 162(2) ali (3), s katerimi zahteva spremembe
  v treh mesecih, če ugotovi, da predlog ne bi prispeval k izpolnitvi ciljev iz člena 191 Pogodbe in sedmega okoljskega akcijskega programa Unije. Naložbe v posamezna kmetijska gospodarstva, ki jih podpirajo operativni programi, prav tako upoštevajo te cilje.

2.   Vsaka država članica oblikuje nacionalno strategijo za trajnostne operativne programe na trgu sadja in zelenjave. Takšna strategija vključuje:

2.   Vsaka država članica oblikuje nacionalno strategijo za trajnostne operativne programe na trgu sadja in zelenjave. Takšna strategija vključuje:

(a)

analizo stanja glede prednosti in slabosti ter možnosti za razvoj;

| (a) | analizo stanja glede prednosti in slabosti ter možnosti za razvoj; |
| --- | --- |

(a)

analizo stanja glede prednosti in slabosti ter možnosti za razvoj;

| (b) | utemeljitev izbranih prednostnih nalog; |
| --- | --- |

(b)

utemeljitev izbranih prednostnih nalog;

| (b) | utemeljitev izbranih prednostnih nalog; |
| --- | --- |

(b)

utemeljitev izbranih prednostnih nalog;

| (c) | cilje operativnih programov in instrumentov, kazalnike uspešnosti; |
| --- | --- |

(c)

cilje operativnih programov in instrumentov, kazalnike uspešnosti;

| (c) | cilje operativnih programov in instrumentov, kazalnike uspešnosti; |
| --- | --- |

(c)

cilje operativnih programov in instrumentov, kazalnike uspešnosti;

| (d) | oceno operativnih programov; |
| --- | --- |

(d)

oceno operativnih programov;

| (d) | oceno operativnih programov; |
| --- | --- |

(d)

oceno operativnih programov;

| (e) | obveznosti organizacij proizvajalcev glede poročanja. |
| --- | --- |

(e)

obveznosti organizacij proizvajalcev glede poročanja.

| (e) | obveznosti organizacij proizvajalcev glede poročanja. |
| --- | --- |

(e)

obveznosti organizacij proizvajalcev glede poročanja.

Nacionalna strategija vključuje tudi nacionalni okvir iz odstavka 1.

Nacionalna strategija vključuje tudi nacionalni okvir iz odstavka 1.

3.   Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata v državah članicah, kjer ni priznanih organizacij proizvajalcev.

3.   Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata v državah članicah, kjer ni priznanih organizacij proizvajalcev.

Predlog spremembe 139

Predlog uredbe

Člen 34 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 34a |
| | Nacionalna mreža |
| | 1.
     
  Države članice lahko vzpostavijo nacionalno sadjarsko-zelenjadarsko mrežo, ki združuje organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev in organe, ki sodelujejo pri izvajanju nacionalne strategije. |
| | 2.
     
  Mreža se financira z dajatvijo največ 0,5 % deleža, ki ga Unija namenja financiranju operativnih skladov. |
| | 3.
     
  Cilji te mreže so njeno upravljanje, analiza prenosljivih dobrih praks in zbiranje ustreznih podatkov, organizacija konferenc in seminarjev za sodelujoče pri upravljanju nacionalne strategije, izvajanje programov za nadzor in ocenjevanje nacionalne strategije ter izvajanje drugih dejavnosti v okviru nacionalne strategije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 34a

Nacionalna mreža

1.
     
  Države članice lahko vzpostavijo nacionalno sadjarsko-zelenjadarsko mrežo, ki združuje organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev in organe, ki sodelujejo pri izvajanju nacionalne strategije.

2.
     
  Mreža se financira z dajatvijo največ 0,5 % deleža, ki ga Unija namenja financiranju operativnih skladov.

3.
     
  Cilji te mreže so njeno upravljanje, analiza prenosljivih dobrih praks in zbiranje ustreznih podatkov, organizacija konferenc in seminarjev za sodelujoče pri upravljanju nacionalne strategije, izvajanje programov za nadzor in ocenjevanje nacionalne strategije ter izvajanje drugih dejavnosti v okviru nacionalne strategije.

Predlog spremembe 140

Predlog uredbe

Člen 35

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 35 | Člen 35 |
| Prenos pooblastil | Prenos pooblastil |
| Ob upoštevanju potrebe, da se organizacijam proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave zagotovi učinkovita, usmerjena in trajnostna podpora, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 160, s katerimi določi predpise o: | Ob upoštevanju potrebe, da se organizacijam proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave zagotovi učinkovita, usmerjena in trajnostna podpora, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 160, s katerimi določi predpise o: |
| (a) | operativnih skladih in operativnih programih glede: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 35

Člen 35

Prenos pooblastil

Prenos pooblastil

Ob upoštevanju potrebe, da se organizacijam proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave zagotovi učinkovita, usmerjena in trajnostna podpora, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 160, s katerimi določi predpise o:

Ob upoštevanju potrebe, da se organizacijam proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave zagotovi učinkovita, usmerjena in trajnostna podpora, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 160, s katerimi določi predpise o:

(a)

operativnih skladih in operativnih programih glede:

| (a) | operativnih skladih in operativnih programih glede: |
| --- | --- |

(a)

operativnih skladih in operativnih programih glede:

| | (i) | ocenjenih zneskov, financiranja in uporabe operativnih skladov; |
| --- | --- | --- |

(i)

ocenjenih zneskov, financiranja in uporabe operativnih skladov;

| | (i) | ocenjenih zneskov, financiranja in uporabe operativnih skladov; |
| --- | --- | --- |

(i)

ocenjenih zneskov, financiranja in uporabe operativnih skladov;

| | (ii) | vsebine, odobritve in spremembe operativnih programov; |
| --- | --- | --- |

(ii)

vsebine, odobritve in spremembe operativnih programov;

| | (ii) | vsebine, trajanja, odobritve in spremembe operativnih programov; |
| --- | --- | --- |

(ii)

vsebine, trajanja, odobritve in spremembe operativnih programov;

| | (iii) | upravičenosti ukrepov, dejavnosti ali izdatkov v okviru operativnega programa in dopolnilnih nacionalnih pravil v zvezi s tem; |
| --- | --- | --- |

(iii)

upravičenosti ukrepov, dejavnosti ali izdatkov v okviru operativnega programa in dopolnilnih nacionalnih pravil v zvezi s tem;

| | (iii) | upravičenosti ukrepov, dejavnosti ali izdatkov v okviru operativnega programa
  , pravil za naložbe v posamezna kmetijska gospodarstva
  in dopolnilnih nacionalnih pravil v zvezi s tem; |
| --- | --- | --- |

(iii)

upravičenosti ukrepov, dejavnosti ali izdatkov v okviru operativnega programa
  , pravil za naložbe v posamezna kmetijska gospodarstva
  in dopolnilnih nacionalnih pravil v zvezi s tem;

| | (iv) | povezave med operativnimi programi in programi razvoja podeželja; |
| --- | --- | --- |

(iv)

povezave med operativnimi programi in programi razvoja podeželja;

| | (iv) | povezave med operativnimi programi in programi razvoja podeželja; |
| --- | --- | --- |

(iv)

povezave med operativnimi programi in programi razvoja podeželja;

| | (v) | operativnih programov združenj organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- | --- |

(v)

operativnih programov združenj organizacij proizvajalcev;

| | (v) | operativnih programov združenj organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- | --- |

(v)

operativnih programov združenj organizacij proizvajalcev;

| | (va) | posebnih pravil, ki se uporabljajo v primerih, v katerih združenja organizacij proizvajalcev delujejo, v celoti ali delno, v imenu svojih članic za namene upravljanja, obdelave, izvajanja in predložitve operativnih programov; |
| --- | --- | --- |

(va)

posebnih pravil, ki se uporabljajo v primerih, v katerih združenja organizacij proizvajalcev delujejo, v celoti ali delno, v imenu svojih članic za namene upravljanja, obdelave, izvajanja in predložitve operativnih programov;

| (b) | strukturi in vsebini nacionalnega okvira in nacionalne strategije; |
| --- | --- |

(b)

strukturi in vsebini nacionalnega okvira in nacionalne strategije;

| (b) | strukturi in vsebini nacionalnega okvira in nacionalne strategije; |
| --- | --- |

(b)

strukturi in vsebini nacionalnega okvira in nacionalne strategije;

| (c) | finančni pomoči Unije v zvezi z: |
| --- | --- |

(c)

finančni pomoči Unije v zvezi z:

| (c) | finančni pomoči Unije v zvezi z: |
| --- | --- |

(c)

finančni pomoči Unije v zvezi z:

| | (i) | osnovo za izračun finančne pomoči Unije, vključno z vrednostjo tržne proizvodnje organizacije proizvajalcev; |
| --- | --- | --- |

(i)

osnovo za izračun finančne pomoči Unije, vključno z vrednostjo tržne proizvodnje organizacije proizvajalcev;

| | (i) | osnovo za izračun finančne pomoči Unije, vključno z vrednostjo tržne proizvodnje organizacije proizvajalcev; |
| --- | --- | --- |

(i)

osnovo za izračun finančne pomoči Unije, vključno z vrednostjo tržne proizvodnje organizacije proizvajalcev;

| | (ii) | uporabnimi referenčnimi obdobji za izračun pomoči; |
| --- | --- | --- |

(ii)

uporabnimi referenčnimi obdobji za izračun pomoči;

| | (ii) | uporabnimi referenčnimi obdobji za izračun pomoči; |
| --- | --- | --- |

(ii)

uporabnimi referenčnimi obdobji za izračun pomoči;

| | (iii) | zmanjšanjem pravic do finančne pomoči v primeru pozne predložitve zahtevkov za pomoč; |
| --- | --- | --- |

(iii)

zmanjšanjem pravic do finančne pomoči v primeru pozne predložitve zahtevkov za pomoč;

| | (iii) | zmanjšanjem pravic do finančne pomoči v primeru pozne predložitve zahtevkov za pomoč; |
| --- | --- | --- |

(iii)

zmanjšanjem pravic do finančne pomoči v primeru pozne predložitve zahtevkov za pomoč;

| | (iv) | zagotovitvijo predplačil ter vložitvijo in zadržanjem varščin v primerih predplačil; |
| --- | --- | --- |

(iv)

zagotovitvijo predplačil ter vložitvijo in zadržanjem varščin v primerih predplačil;

| | (iv) | zagotovitvijo predplačil ter vložitvijo in zadržanjem varščin v primerih predplačil; |
| --- | --- | --- |

(iv)

zagotovitvijo predplačil ter vložitvijo in zadržanjem varščin v primerih predplačil;

| | (iva) | posebnimi pravili za financiranje operativnih programov združenj organizacij proizvajalcev, zlasti tistih, ki se nanašajo na omejitve iz člena 32(2); |
| --- | --- | --- |

(iva)

posebnimi pravili za financiranje operativnih programov združenj organizacij proizvajalcev, zlasti tistih, ki se nanašajo na omejitve iz člena 32(2);

| (d) | ukrepih za preprečevanje in upravljanje kriz v zvezi z: |
| --- | --- |

(d)

ukrepih za preprečevanje in upravljanje kriz v zvezi z:

| (d) | ukrepih za preprečevanje in upravljanje kriz v zvezi z: |
| --- | --- |

(d)

ukrepih za preprečevanje in upravljanje kriz v zvezi z:

| | (i) | izborom ukrepov za preprečevanje in obvladovanje kriz; |
| --- | --- | --- |

(i)

izborom ukrepov za preprečevanje in obvladovanje kriz;

| | (i) | izborom ukrepov za preprečevanje in obvladovanje kriz; |
| --- | --- | --- |

(i)

izborom ukrepov za preprečevanje in obvladovanje kriz;

| | (ii) | opredelitvijo umika
  s trga; |
| --- | --- | --- |

(ii)

opredelitvijo umika
  s trga;

| | (ii) | pogoji, pod katerimi se sproži umik
  s trga; |
| --- | --- | --- |

(ii)

pogoji, pod katerimi se sproži umik
  s trga;

| | (iii) | namembnimi kraji za umaknjene proizvode; |
| --- | --- | --- |

(iii)

namembnimi kraji za umaknjene proizvode;

| | (iii) | namembnimi kraji za umaknjene proizvode; |
| --- | --- | --- |

(iii)

namembnimi kraji za umaknjene proizvode;

| | (iv) | najvišjo podporo za umike s trga; |
| --- | --- | --- |

(iv)

najvišjo podporo za umike s trga;

| | (iv) | najvišjo podporo za umike s trga; |
| --- | --- | --- |

(iv)

najvišjo podporo za umike s trga;

| | (v) | predhodnimi obvestili v primeru umikov s trga; |
| --- | --- | --- |

(v)

predhodnimi obvestili v primeru umikov s trga;

| | (v) | predhodnimi obvestili v primeru umikov s trga; |
| --- | --- | --- |

(v)

predhodnimi obvestili v primeru umikov s trga;

| | (vi) | izračunom obsega tržne proizvodnje v primeru umikov; |
| --- | --- | --- |

(vi)

izračunom obsega tržne proizvodnje v primeru umikov;

| | (vi) | izračunom obsega tržne proizvodnje v primeru umikov; |
| --- | --- | --- |

(vi)

izračunom obsega tržne proizvodnje v primeru umikov;

| | (vii) | prikazom evropskega emblema na embalaži proizvodov za brezplačno razdeljevanje; |
| --- | --- | --- |

(vii)

prikazom evropskega emblema na embalaži proizvodov za brezplačno razdeljevanje;

| | (vii) | prikazom evropskega emblema na embalaži proizvodov za brezplačno razdeljevanje; |
| --- | --- | --- |

(vii)

prikazom evropskega emblema na embalaži proizvodov za brezplačno razdeljevanje;

| | (viii) | pogoji za prejemnike umaknjenih proizvodov; |
| --- | --- | --- |

(viii)

pogoji za prejemnike umaknjenih proizvodov;

| | (viii) | pogoji za prejemnike umaknjenih proizvodov; |
| --- | --- | --- |

(viii)

pogoji za prejemnike umaknjenih proizvodov;

| | (ix) | opredelitvami zelene trgatve in opustitve spravila; |
| --- | --- | --- |

(ix)

opredelitvami zelene trgatve in opustitve spravila;

| | (x) | pogoji za izvajanje zelene trgatve in opustitve spravila; |
| --- | --- | --- |

(x)

pogoji za izvajanje zelene trgatve in opustitve spravila;

| | (x) | pogoji za izvajanje zelene trgatve in opustitve spravila; |
| --- | --- | --- |

(x)

pogoji za izvajanje zelene trgatve in opustitve spravila;

| | (xi) | cilji zavarovanja
  letine; |
| --- | --- | --- |

(xi)

cilji zavarovanja
  letine;

| | (xi) | pogoji za izvajanje, ki veljajo za zavarovanje
  letine; |
| --- | --- | --- |

(xi)

pogoji za izvajanje, ki veljajo za zavarovanje
  letine;

| | (xii) | opredelitvijo neugodnih vremenskih dogodkov; |
| --- | --- | --- |

(xii)

opredelitvijo neugodnih vremenskih dogodkov;

| | (xiii) | pogoji za podporo za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov; |
| --- | --- | --- |

(xiii)

pogoji za podporo za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov;

| | (xiii) | pogoji za podporo za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov; |
| --- | --- | --- |

(xiii)

pogoji za podporo za upravne stroške ustanavljanja vzajemnih skladov;

| (e) | nacionalni finančni pomoči v zvezi z: |
| --- | --- |

(e)

nacionalni finančni pomoči v zvezi z:

| (e) | nacionalni finančni pomoči v zvezi z: |
| --- | --- |

(e)

nacionalni finančni pomoči v zvezi z:

| | (i) | stopnjo organiziranosti proizvajalcev; |
| --- | --- | --- |

(i)

stopnjo organiziranosti proizvajalcev;

| | (i) | stopnjo organiziranosti proizvajalcev; |
| --- | --- | --- |

(i)

stopnjo organiziranosti proizvajalcev;

| | (ii) | spremembami operativnih programov; |
| --- | --- | --- |

(ii)

spremembami operativnih programov;

| | (ii) | spremembami operativnih programov; |
| --- | --- | --- |

(ii)

spremembami operativnih programov;

| | (iii) | zmanjšanjem pravic do finančne pomoči v primeru pozne predložitve zahtevkov za finančno pomoč; |
| --- | --- | --- |

(iii)

zmanjšanjem pravic do finančne pomoči v primeru pozne predložitve zahtevkov za finančno pomoč;

| | (iii) | zmanjšanjem pravic do finančne pomoči v primeru pozne predložitve zahtevkov za finančno pomoč; |
| --- | --- | --- |

(iii)

zmanjšanjem pravic do finančne pomoči v primeru pozne predložitve zahtevkov za finančno pomoč;

| | (iv) | vložitvijo, sprostitvijo in zadržanjem varščin v primeru predplačil; |
| --- | --- | --- |

(iv)

vložitvijo, sprostitvijo in zadržanjem varščin v primeru predplačil;

| | (iv) | vložitvijo, sprostitvijo in zadržanjem varščin v primeru predplačil; |
| --- | --- | --- |

(iv)

vložitvijo, sprostitvijo in zadržanjem varščin v primeru predplačil;

| | (v) | največjim deležem povračila nacionalne finančne pomoči s strani Unije. |
| --- | --- | --- |

(v)

največjim deležem povračila nacionalne finančne pomoči s strani Unije.

| | (v) | največjim deležem povračila nacionalne finančne pomoči s strani Unije. |
| --- | --- | --- |

(v)

največjim deležem povračila nacionalne finančne pomoči s strani Unije.

Predlog spremembe 141

Predlog uredbe

Člen 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 38 | Člen 38 |
| Združljivost in skladnost | Združljivost in skladnost |
| 1.   Podporni programi so združljivi z zakonodajo Unije ter skladni z dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Unije. | 1.   Podporni programi so združljivi z zakonodajo Unije ter skladni z dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Unije. |
| 2.   Države članice so odgovorne za podporne programe in zagotovijo, da so notranje skladni ter pripravljeni in izvedeni objektivno ob upoštevanju gospodarskega položaja zadevnih pridelovalcev in potrebe po izogibanju neupravičeno neenakemu obravnavanju pridelovalcev. | 2.   Države članice so odgovorne za podporne programe in zagotovijo, da so notranje skladni ter pripravljeni in izvedeni objektivno ob upoštevanju gospodarskega položaja zadevnih pridelovalcev in potrebe po izogibanju neupravičeno neenakemu obravnavanju pridelovalcev. |
| 3.   Podpora se ne dodeli za: | 3.   Podpora se ne dodeli za: |
| (a) | raziskovalne projekte in ukrepe za podporo raziskovalnim projektom brez poseganja v točke (d) in (e) člena 43(3); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 38

Člen 38

Združljivost in skladnost

Združljivost in skladnost

1.   Podporni programi so združljivi z zakonodajo Unije ter skladni z dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Unije.

1.   Podporni programi so združljivi z zakonodajo Unije ter skladni z dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Unije.

2.   Države članice so odgovorne za podporne programe in zagotovijo, da so notranje skladni ter pripravljeni in izvedeni objektivno ob upoštevanju gospodarskega položaja zadevnih pridelovalcev in potrebe po izogibanju neupravičeno neenakemu obravnavanju pridelovalcev.

2.   Države članice so odgovorne za podporne programe in zagotovijo, da so notranje skladni ter pripravljeni in izvedeni objektivno ob upoštevanju gospodarskega položaja zadevnih pridelovalcev in potrebe po izogibanju neupravičeno neenakemu obravnavanju pridelovalcev.

3.   Podpora se ne dodeli za:

3.   Podpora se ne dodeli za:

(a)

raziskovalne projekte in ukrepe za podporo raziskovalnim projektom brez poseganja v točke (d) in (e) člena 43(3);

| (b) | ukrepe iz programov držav članic za razvoj podeželja na podlagi Uredbe (EU) št. [...] o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP). |
| --- | --- |

(b)

ukrepe iz programov držav članic za razvoj podeželja na podlagi Uredbe (EU) št. [...] o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP).

| (b) | ukrepe iz programov držav članic za razvoj podeželja na podlagi Uredbe (EU) št. [...] o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP). |
| --- | --- |

(b)

ukrepe iz programov držav članic za razvoj podeželja na podlagi Uredbe (EU) št. [...] o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP).

Predlog spremembe 142

Predlog uredbe

Člen 39

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 39 | Člen 39 |
| Predložitev podpornih programov | Predložitev podpornih programov |
| 1.   Vsaka država članica pridelovalka iz Priloge IV Komisiji predloži osnutek petletnega podpornega programa, ki vsebuje najmanj en upravičen ukrepe iz člena 40. | 1.   Vsaka država članica pridelovalka iz Priloge IV Komisiji predloži osnutek petletnega podpornega programa, ki vsebuje najmanj en upravičen ukrep iz člena 40. |
| | 1a.
     
  Podporni ukrepi v podpornih programih se pripravijo za geografsko raven, za katero zadevna država članica meni, da je najustreznejša. Država članica se o podpornem programu posvetuje s pristojnimi oblastmi in organizacijami na ustrezni teritorialni ravni, preden ga predloži Komisiji. |
| | 1b.
     
  Vsaka država članica predloži en sam osnutek podpornega programa, ki lahko upošteva regionalne posebnosti. |
| 2.   Podporni programi se začnejo uporabljati tri mesece po njihovi predložitvi Komisiji. | 2.   Podporni programi se začnejo uporabljati tri mesece po njihovi predložitvi Komisiji. |
| Če Komisija z izvedbeni akti ugotovi, da predložen podporni program ni v skladu s predpisi iz tega oddelka, Komisija o tem obvesti državo članico. V tem primeru mora država članica predložiti Komisiji revidiran podporni program. Revidirani podporni program se začne uporabljati dva meseca po predložitvi, razen če se neskladje nadaljuje, v tem primeru pa se uporablja ta pododstavek. | Če Komisija z izvedbenimi akti ugotovi, da predložen podporni program ni v skladu s predpisi iz tega oddelka, Komisija o tem obvesti državo članico. V tem primeru mora država članica predložiti Komisiji revidiran podporni program. Revidirani podporni program se začne uporabljati dva meseca po predložitvi, razen če se neskladje nadaljuje, v tem primeru pa se uporablja ta pododstavek. |
| 3.   Odstavek 2 se smiselno uporablja za spremembe v zvezi s podpornimi programi, ki jih predložijo države članice. | 3.   Odstavek 2 se smiselno uporablja za spremembe v zvezi s podpornimi programi, ki jih predložijo države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 39

Člen 39

Predložitev podpornih programov

Predložitev podpornih programov

1.   Vsaka država članica pridelovalka iz Priloge IV Komisiji predloži osnutek petletnega podpornega programa, ki vsebuje najmanj en upravičen ukrepe iz člena 40.

1.   Vsaka država članica pridelovalka iz Priloge IV Komisiji predloži osnutek petletnega podpornega programa, ki vsebuje najmanj en upravičen ukrep iz člena 40.

1a.
     
  Podporni ukrepi v podpornih programih se pripravijo za geografsko raven, za katero zadevna država članica meni, da je najustreznejša. Država članica se o podpornem programu posvetuje s pristojnimi oblastmi in organizacijami na ustrezni teritorialni ravni, preden ga predloži Komisiji.

1b.
     
  Vsaka država članica predloži en sam osnutek podpornega programa, ki lahko upošteva regionalne posebnosti.

2.   Podporni programi se začnejo uporabljati tri mesece po njihovi predložitvi Komisiji.

2.   Podporni programi se začnejo uporabljati tri mesece po njihovi predložitvi Komisiji.

Če Komisija z izvedbeni akti ugotovi, da predložen podporni program ni v skladu s predpisi iz tega oddelka, Komisija o tem obvesti državo članico. V tem primeru mora država članica predložiti Komisiji revidiran podporni program. Revidirani podporni program se začne uporabljati dva meseca po predložitvi, razen če se neskladje nadaljuje, v tem primeru pa se uporablja ta pododstavek.

Če Komisija z izvedbenimi akti ugotovi, da predložen podporni program ni v skladu s predpisi iz tega oddelka, Komisija o tem obvesti državo članico. V tem primeru mora država članica predložiti Komisiji revidiran podporni program. Revidirani podporni program se začne uporabljati dva meseca po predložitvi, razen če se neskladje nadaljuje, v tem primeru pa se uporablja ta pododstavek.

3.   Odstavek 2 se smiselno uporablja za spremembe v zvezi s podpornimi programi, ki jih predložijo države članice.

3.   Odstavek 2 se smiselno uporablja za spremembe v zvezi s podpornimi programi, ki jih predložijo države članice.

Predlog spremembe 143

Predlog uredbe

Člen 39 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 39a |
| | Vsebina podpornih programov |
| | Podporni programi so sestavljeni iz naslednjih elementov: |
| | (a) | podrobnega opisa predlaganih ukrepov in njihovih količinsko opredeljenih ciljev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 39a

Vsebina podpornih programov

Podporni programi so sestavljeni iz naslednjih elementov:

(a)

podrobnega opisa predlaganih ukrepov in njihovih količinsko opredeljenih ciljev;

| (b) | izida opravljenih posvetovanj; |
| --- | --- |

(b)

izida opravljenih posvetovanj;

| (c) | ocene pričakovanih tehničnih, gospodarskih, okoljskih in družbenih vplivov; |
| --- | --- |

(c)

ocene pričakovanih tehničnih, gospodarskih, okoljskih in družbenih vplivov;

| (d) | časovnega razporeda za izvajanje ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

časovnega razporeda za izvajanje ukrepov;

| (e) | splošne finančne preglednice, ki prikazuje namenjena sredstva in predvideno okvirno razdelitev sredstev med ukrepe v skladu z zgornjimi mejami, določenimi v Prilogi IV; |
| --- | --- |

(e)

splošne finančne preglednice, ki prikazuje namenjena sredstva in predvideno okvirno razdelitev sredstev med ukrepe v skladu z zgornjimi mejami, določenimi v Prilogi IV;

| (f) | meril in količinskih kazalnikov, ki se uporabljajo za spremljanje in ocenjevanje, in ukrepov, potrebnih za zagotovitev, da se podporni programi izvajajo ustrezno in učinkovito; ter |
| --- | --- |

(f)

meril in količinskih kazalnikov, ki se uporabljajo za spremljanje in ocenjevanje, in ukrepov, potrebnih za zagotovitev, da se podporni programi izvajajo ustrezno in učinkovito; ter

| (g) | imenovanja pristojnih organov in teles, odgovornih za izvajanje podpornega programa. |
| --- | --- |

(g)

imenovanja pristojnih organov in teles, odgovornih za izvajanje podpornega programa.

Predlog spremembe 144

Predlog uredbe

Člen 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 40 | Člen 40 |
| Upravičeni ukrepi | Upravičeni ukrepi |
| Podporni programi lahko vsebujejo samo enega ali več naslednjih ukrepov: | Podporni programi lahko vsebujejo samo enega ali več naslednjih ukrepov: |
| (a) | podporo iz sheme enotnih plačil v skladu s členom 42; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 40

Člen 40

Upravičeni ukrepi

Upravičeni ukrepi

Podporni programi lahko vsebujejo samo enega ali več naslednjih ukrepov:

Podporni programi lahko vsebujejo samo enega ali več naslednjih ukrepov:

(a)

podporo iz sheme enotnih plačil v skladu s členom 42;

| (b) | promocijo v skladu s členom 43; |
| --- | --- |

(b)

promocijo v skladu s členom 43;

| (b) | promocijo v skladu s členom 43; |
| --- | --- |

(b)

promocijo v skladu s členom 43;

| (c) | prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov v skladu s členom 44; |
| --- | --- |

(c)

prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov v skladu s členom 44;

| (c) | prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov v skladu s členom 44; |
| --- | --- |

(c)

prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov v skladu s členom 44;

| (d) | zeleno trgatev v skladu s členom 45; |
| --- | --- |

(d)

zeleno trgatev v skladu s členom 45;

| (d) | zeleno trgatev v skladu s členom 45; |
| --- | --- |

(d)

zeleno trgatev v skladu s členom 45;

| (e) | vzajemne sklade v skladu s členom 46; |
| --- | --- |

(e)

vzajemne sklade v skladu s členom 46;

| (e) | vzajemne sklade v skladu s členom 46; |
| --- | --- |

(e)

vzajemne sklade v skladu s členom 46;

| (f) | zavarovanje letine v skladu s členom 47; |
| --- | --- |

(f)

zavarovanje letine v skladu s členom 47;

| (f) | zavarovanje letine v skladu s členom 47; |
| --- | --- |

(f)

zavarovanje letine v skladu s členom 47;

| (g) | naložbe v skladu s členom 48; |
| --- | --- |

(g)

naložbe v skladu s členom 48;

| (g) | naložbe v skladu s členom 48; |
| --- | --- |

(g)

naložbe v skladu s členom 48;

| (h) | destilacijo stranskih proizvodov v skladu s členom 49. |
| --- | --- |

(h)

destilacijo stranskih proizvodov v skladu s členom 49.

| (h) | destilacijo stranskih proizvodov v skladu s členom 49; |
| --- | --- |

(h)

destilacijo stranskih proizvodov v skladu s členom 49;

| (ha) | raziskave in razvoj v skladu s členom 43a; |
| --- | --- |

(ha)

raziskave in razvoj v skladu s členom 43a;

| (hb) | program za nagnjena pobočja v skladu s členom 44a. |
| --- | --- |

(hb)

program za nagnjena pobočja v skladu s členom 44a.

Predlog spremembe 145

Predlog uredbe

Člen 42

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 42 | črtano |
| Shema enotnih plačil in podpora za vinogradnike | |
| Podporni programi lahko vključujejo samo podporo vinogradnikom v obliki dodelitve pravic do plačila, o kateri so 1. decembra 2012 odločile države članice na podlagi člena 137 Uredbe (EU) št. [COM(2010)799] in na podlagi pogojev, določenih v navedenem členu. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 42

črtano

Shema enotnih plačil in podpora za vinogradnike

Podporni programi lahko vključujejo samo podporo vinogradnikom v obliki dodelitve pravic do plačila, o kateri so 1. decembra 2012 odločile države članice na podlagi člena 137 Uredbe (EU) št. [COM(2010)799] in na podlagi pogojev, določenih v navedenem členu.

Predlog spremembe 146

Predlog uredbe

Člen 43

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 43 | Člen 43 |
| Promocija

  v tretjih državah | Promocija |
| 1.   Podpora v skladu s tem členom zajema informacijske ali promocijske ukrepe v zvezi z vini Unije v tretjih državah, s čimer se izboljšuje njihova konkurenčnost
  v teh državah
  . | 1.   Podpora v skladu s tem členom zajema informacijske ali promocijske ukrepe v zvezi z vini Unije
  predvsem
  v tretjih državah
  in tudi na notranjem trgu
  , s čimer se izboljšuje njihova konkurenčnost. |
| 2.   Ukrepi iz odstavka 1 se uporabljajo za vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali vina z navedbo sorte vinske trte. | 2.   Ukrepi iz odstavka 1 se uporabljajo za vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali vina z navedbo sorte vinske trte. |
| 3.   Ukrepe iz odstavka 1 lahko sestavljajo le: | 3.   Ukrepe iz odstavka 1 lahko sestavljajo le: |
| (a) | odnosi z javnostmi, promocijski ali reklamni ukrepi, zlasti s poudarkom na prednostih proizvodov Unije, predvsem glede kakovosti, varnosti hrane ali
  prijaznosti okolju
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 43

Člen 43

Promocija

  v tretjih državah

Promocija

1.   Podpora v skladu s tem členom zajema informacijske ali promocijske ukrepe v zvezi z vini Unije v tretjih državah, s čimer se izboljšuje njihova konkurenčnost
  v teh državah
  .

1.   Podpora v skladu s tem členom zajema informacijske ali promocijske ukrepe v zvezi z vini Unije
  predvsem
  v tretjih državah
  in tudi na notranjem trgu
  , s čimer se izboljšuje njihova konkurenčnost.

2.   Ukrepi iz odstavka 1 se uporabljajo za vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali vina z navedbo sorte vinske trte.

2.   Ukrepi iz odstavka 1 se uporabljajo za vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali vina z navedbo sorte vinske trte.

3.   Ukrepe iz odstavka 1 lahko sestavljajo le:

3.   Ukrepe iz odstavka 1 lahko sestavljajo le:

(a)

odnosi z javnostmi, promocijski ali reklamni ukrepi, zlasti s poudarkom na prednostih proizvodov Unije, predvsem glede kakovosti, varnosti hrane ali
  prijaznosti okolju
  ;

| (a) | odnosi z javnostmi, promocijski ali reklamni ukrepi, zlasti s poudarkom na prednostih proizvodov Unije, predvsem glede kakovosti, varnosti hrane ali
  okoljskih standardov
  ; |
| --- | --- |

(a)

odnosi z javnostmi, promocijski ali reklamni ukrepi, zlasti s poudarkom na prednostih proizvodov Unije, predvsem glede kakovosti, varnosti hrane ali
  okoljskih standardov
  ;

| (b) | udeležba na prireditvah, sejmih ali razstavah mednarodnega pomena; |
| --- | --- |

(b)

udeležba na prireditvah, sejmih ali razstavah mednarodnega pomena;

| (b) | udeležba na prireditvah, sejmih ali razstavah mednarodnega pomena; |
| --- | --- |

(b)

udeležba na prireditvah, sejmih ali razstavah mednarodnega pomena;

| (c) | kampanje informiranja, zlasti o sistemih Unije, ki zajemajo zaščitene označbe porekla, geografske označbe in ekološko pridelavo; |
| --- | --- |

(c)

kampanje informiranja, zlasti o sistemih Unije, ki zajemajo zaščitene označbe porekla, geografske označbe in ekološko pridelavo;

| (c) | kampanje informiranja, zlasti o sistemih Unije, ki zajemajo zaščitene označbe porekla, geografske označbe in ekološko pridelavo; |
| --- | --- |

(c)

kampanje informiranja, zlasti o sistemih Unije, ki zajemajo zaščitene označbe porekla, geografske označbe in ekološko pridelavo;

| (d) | študije novih trgov, potrebne za razširitev možnosti prodaje; |
| --- | --- |

(d)

študije novih trgov, potrebne za razširitev možnosti prodaje;

| (d) | študije novih trgov, potrebne za razširitev možnosti prodaje; |
| --- | --- |

(d)

študije novih trgov, potrebne za razširitev možnosti prodaje;

| (e) | študije za ocenjevanje rezultatov ukrepov informiranja in promocije. |
| --- | --- |

(e)

študije za ocenjevanje rezultatov ukrepov informiranja in promocije.

| (e) | študije za ocenjevanje rezultatov ukrepov informiranja in promocije. |
| --- | --- |

(e)

študije za ocenjevanje rezultatov ukrepov informiranja in promocije.

4.   Prispevek Unije za promocijske dejavnosti iz odstavka 1 ne presega 50 % upravičenih izdatkov.

4.   Prispevek Unije za promocijske dejavnosti iz odstavka 1 ne presega 50 % upravičenih izdatkov.

Predlog spremembe 147

Predlog uredbe

Člen 43 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 43a |
| | Raziskave in razvoj |
| | Podpora za raziskave in razvoj omogoča financiranje raziskovalnih projektov, namenjenih zlasti izboljšanju kakovosti proizvodov, vpliva proizvodnje na okolje in zdravstvene varnosti v sektorju vina. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 43a

Raziskave in razvoj

Podpora za raziskave in razvoj omogoča financiranje raziskovalnih projektov, namenjenih zlasti izboljšanju kakovosti proizvodov, vpliva proizvodnje na okolje in zdravstvene varnosti v sektorju vina.

Predlog spremembe 148

Predlog uredbe

Člen 43 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 43b |
| | Izmenjava najboljših praks na področju naprednih sistemov trajnostne proizvodnje |
| | 1.
     
  Podpora v okviru tega člena zajema ukrepe, ki podpirajo izmenjavo najboljših praks glede naprednih sistemov trajnostne proizvodnje, in tako omogoča kmetom, da pridobijo nova znanja. |
| | 2.
     
  Ukrepi iz odstavka 1 veljajo za napredne sisteme v vinogradništvu in proizvodnji vina, ki povečujejo pokritost tal, znatno zmanjšujejo uporabo pesticidov in kemičnih gnojil ter povečujejo raznolikost sort, in presegajo zahteve navzkrižne skladnosti, določene v naslovu VI Uredbe (EU) št. [...] [horizontalna uredba SKP]. |
| | 3.
     
  Ukrepi iz odstavka 1 lahko vključujejo: |
| | (a) | izbor, opis in obveščanje o najboljših praksah v naprednem trajnostnem vinogradništvu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 43b

Izmenjava najboljših praks na področju naprednih sistemov trajnostne proizvodnje

1.
     
  Podpora v okviru tega člena zajema ukrepe, ki podpirajo izmenjavo najboljših praks glede naprednih sistemov trajnostne proizvodnje, in tako omogoča kmetom, da pridobijo nova znanja.

2.
     
  Ukrepi iz odstavka 1 veljajo za napredne sisteme v vinogradništvu in proizvodnji vina, ki povečujejo pokritost tal, znatno zmanjšujejo uporabo pesticidov in kemičnih gnojil ter povečujejo raznolikost sort, in presegajo zahteve navzkrižne skladnosti, določene v naslovu VI Uredbe (EU) št. [...] [horizontalna uredba SKP].

3.
     
  Ukrepi iz odstavka 1 lahko vključujejo:

(a)

izbor, opis in obveščanje o najboljših praksah v naprednem trajnostnem vinogradništvu;

| (b) | zagotavljanje kmetijskega usposabljanja ter krepitev zmogljivosti naprednih trajnostnih sistemov kmetovanja. |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje kmetijskega usposabljanja ter krepitev zmogljivosti naprednih trajnostnih sistemov kmetovanja.

Predlog spremembe 149

Predlog uredbe

Člen 44

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 44 | Člen 44 |
| Prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov | Prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov |
| 1.   Cilj ukrepov v zvezi s prestrukturiranjem in preusmeritvijo vinogradov je povečati konkurenčnost pridelovalcev vina. | 1.   Cilj ukrepov v zvezi s prestrukturiranjem in preusmeritvijo vinogradov je povečati konkurenčnost pridelovalcev vina. |
| 2.   Prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov se podpre, če države članice predložijo preglednico svojega proizvodnega potenciala v skladu s členom 102(3). | 2.   Prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov se podpre, če države članice predložijo preglednico svojega proizvodnega potenciala v skladu s členom 102(3). |
| 3.   Podpora za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov lahko zajema le eno ali več naslednjih dejavnosti: | 3.   Podpora za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov lahko zajema le eno ali več naslednjih dejavnosti: |
| (a) | zamenjavo sort, vključno s precepljanjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 44

Člen 44

Prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov

Prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov

1.   Cilj ukrepov v zvezi s prestrukturiranjem in preusmeritvijo vinogradov je povečati konkurenčnost pridelovalcev vina.

1.   Cilj ukrepov v zvezi s prestrukturiranjem in preusmeritvijo vinogradov je povečati konkurenčnost pridelovalcev vina.

2.   Prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov se podpre, če države članice predložijo preglednico svojega proizvodnega potenciala v skladu s členom 102(3).

2.   Prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov se podpre, če države članice predložijo preglednico svojega proizvodnega potenciala v skladu s členom 102(3).

3.   Podpora za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov lahko zajema le eno ali več naslednjih dejavnosti:

3.   Podpora za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov lahko zajema le eno ali več naslednjih dejavnosti:

(a)

zamenjavo sort, vključno s precepljanjem;

| (a) | zamenjavo sort, vključno s precepljanjem; |
| --- | --- |

(a)

zamenjavo sort, vključno s precepljanjem;

| (b) | spremembo lokacije vinogradov; |
| --- | --- |

(b)

spremembo lokacije vinogradov;

| (b) | spremembo lokacije vinogradov; |
| --- | --- |

(b)

spremembo lokacije vinogradov;

| (c) | izboljšave tehnologije upravljanja in obdelovanja vinogradov. |
| --- | --- |

(c)

izboljšave tehnologije upravljanja in obdelovanja vinogradov.

| (c) | izboljšave tehnologije upravljanja in obdelovanja vinogradov. |
| --- | --- |

(c)

izboljšave tehnologije upravljanja in obdelovanja vinogradov.

| (ca) | zmanjšanje porabe pesticidov; |
| --- | --- |

(ca)

zmanjšanje porabe pesticidov;

| (cb) | ponovno zasaditev iz zdravstvenih razlogov, ko ni na voljo nobena tehnična rešitev, ki bi rešila obstoječo proizvodnjo. |
| --- | --- |

(cb)

ponovno zasaditev iz zdravstvenih razlogov, ko ni na voljo nobena tehnična rešitev, ki bi rešila obstoječo proizvodnjo.

Običajna obnova vinogradov,
  ki se jim je iztekla
  naravna življenjska doba, ne dobi podpore.

Običajna obnova vinogradov,
  kar pomeni ponovno zasaditev iste zemljiške parcele z isto sorto po istem sistemu gojenja, ko se trtam izteče
  naravna življenjska doba, ne dobi podpore.

Države članice lahko določijo dodatne specifikacije, zlasti glede starosti vinogradov, ki se nadomestijo.

4.   Podpora za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov se sme dodeliti le v naslednjih oblikah:

4.   Podpora za
  izboljšanje sistemov proizvodnje vina in za
  prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov se sme dodeliti le v naslednjih oblikah:

| (a) | nadomestila pridelovalcem za izgubo dohodka zaradi izvajanja ukrepa; |
| --- | --- |

(a)

nadomestila pridelovalcem za izgubo dohodka zaradi izvajanja ukrepa;

| (a) | nadomestila pridelovalcem za izgubo dohodka zaradi izvajanja ukrepa; |
| --- | --- |

(a)

nadomestila pridelovalcem za izgubo dohodka zaradi izvajanja ukrepa;

| (b) | prispevek k stroškom prestrukturiranja in preusmeritve. |
| --- | --- |

(b)

prispevek k stroškom prestrukturiranja in preusmeritve.

| (b) | prispevek k stroškom prestrukturiranja in preusmeritve. |
| --- | --- |

(b)

prispevek k stroškom prestrukturiranja in preusmeritve.

5.   Nadomestilo pridelovalcem za izgubo dohodka iz točke (a) odstavka 4 lahko krije do 100 % ustrezne izgube in ima lahko eno izmed naslednjih oblik:

5.   Nadomestilo pridelovalcem za izgubo dohodka iz točke (a) odstavka 4 lahko krije do 100 % ustrezne izgube in ima lahko eno izmed naslednjih oblik:

| (a) | ne glede na pododdelek II oddelka V poglavja III naslova I dela II
  Uredbe (EU) št. [COM(2010)799]
  , ki določa prehodno ureditev pravic do zasaditve, dovoljenje za sočasni obstoj novih in starih vinskih trt do konca prehodne ureditve za pravice do zasaditve za obdobje, ki ni daljše od treh let; |
| --- | --- |

(a)

ne glede na pododdelek II oddelka V poglavja III naslova I dela II
  Uredbe (EU) št. [COM(2010)799]
  , ki določa prehodno ureditev pravic do zasaditve, dovoljenje za sočasni obstoj novih in starih vinskih trt do konca prehodne ureditve za pravice do zasaditve za obdobje, ki ni daljše od treh let;

| (a) | ne glede na pododdelek II oddelka V poglavja III naslova I dela II
  Uredbe (ES) št. 1234/2007
  , ki določa prehodno ureditev pravic do zasaditve, dovoljenje za sočasni obstoj novih in starih vinskih trt do konca prehodne ureditve za pravice do zasaditve za obdobje, ki ni daljše od treh let; |
| --- | --- |

(a)

ne glede na pododdelek II oddelka V poglavja III naslova I dela II
  Uredbe (ES) št. 1234/2007
  , ki določa prehodno ureditev pravic do zasaditve, dovoljenje za sočasni obstoj novih in starih vinskih trt do konca prehodne ureditve za pravice do zasaditve za obdobje, ki ni daljše od treh let;

| (b) | finančno nadomestilo. |
| --- | --- |

(b)

finančno nadomestilo.

| (b) | finančno nadomestilo. |
| --- | --- |

(b)

finančno nadomestilo.

6.   Prispevek Unije k dejanskim stroškom prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov ne presega 50 % teh stroškov. V manj razvitih regijah Unije prispevek za stroške prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov ne presega 75 %.

6.   Prispevek Unije k dejanskim stroškom prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov ne presega 50 % teh stroškov. V manj razvitih regijah Unije prispevek za stroške prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov ne presega 75 %.

Predlog spremembe 150

Predlog uredbe

Člen 44 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 44a |
| | Program za strma pobočja |
| | Namen ukrepov programa za strma pobočja je z izboljšanjem konkurenčnosti dolgoročno ohraniti vinogradništvo na nagnjenih, strmih in terasastih pobočjih, katerih obdelovanje je težavno. |
| | Podpora se lahko odobri v obliki pavšalnega plačila na hektar, ki ga določi država članica, ali glede na nagnjenost pobočja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 44a

Program za strma pobočja

Namen ukrepov programa za strma pobočja je z izboljšanjem konkurenčnosti dolgoročno ohraniti vinogradništvo na nagnjenih, strmih in terasastih pobočjih, katerih obdelovanje je težavno.

Podpora se lahko odobri v obliki pavšalnega plačila na hektar, ki ga določi država članica, ali glede na nagnjenost pobočja;

Predlog spremembe 151

Predlog uredbe

Člen 45

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 45 | Člen 45 |
| Zelena trgatev | Zelena trgatev |
| 1.   Za namene tega člena zelena trgatev pomeni popolno uničenje ali odstranitev grozdov v nezrelem stanju in s tem zmanjšanje pridelka na zadevni površini na nič. | 1.   Za namene tega člena zelena trgatev pomeni popolno uničenje ali odstranitev grozdov v nezrelem stanju in s tem zmanjšanje pridelka na zadevni površini na nič. |
| | Primer, ko komercialno grozdje ostane na trti na koncu običajnega proizvodnega cikla (opustitev trgatve), ne šteje za zeleno trgatev. |
| 2.   Podpora za zeleno trgatev prispeva k ponovnemu uravnoteženju ponudbe in povpraševanja na trgu za vino v Uniji, da bi se preprečile tržne krize. | 2.   Podpora za zeleno trgatev prispeva k 
  izboljšanju kakovosti grozdja in k
  ponovnemu uravnoteženju ponudbe in povpraševanja na trgu za vino v Uniji, da bi se preprečile tržne krize. |
| 3.   Podpora za zeleno trgatev se lahko dodeli kot nadomestilo v obliki pavšalnega plačila na hektar, ki ga določi zadevna država članica. | 3.   Podpora za zeleno trgatev se lahko dodeli kot nadomestilo v obliki pavšalnega plačila na hektar, ki ga določi zadevna država članica. |
| Plačilo ne sme presegati 50 % neposrednih stroškov zaradi uničenja ali odstranitve grozdov in izgube dohodka v zvezi s takim uničenjem ali odstranitvijo. | Plačilo ne sme presegati 50 % neposrednih stroškov zaradi uničenja ali odstranitve grozdov in izgube dohodka v zvezi s takim uničenjem ali odstranitvijo. |
| 4.   Zadevne države članice vzpostavijo sistem po objektivnih merilih, da zagotovijo, da z ukrepom zelene trgatve posamezni pridelovalci vina ne prejmejo nadomestila, ki bi preseglo zgornje meje iz drugega pododstavka odstavka 3. | 4.   Zadevne države članice vzpostavijo sistem po objektivnih merilih, da zagotovijo, da z ukrepom zelene trgatve posamezni pridelovalci vina ne prejmejo nadomestila, ki bi preseglo zgornje meje iz drugega pododstavka odstavka 3. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 45

Člen 45

Zelena trgatev

Zelena trgatev

1.   Za namene tega člena zelena trgatev pomeni popolno uničenje ali odstranitev grozdov v nezrelem stanju in s tem zmanjšanje pridelka na zadevni površini na nič.

1.   Za namene tega člena zelena trgatev pomeni popolno uničenje ali odstranitev grozdov v nezrelem stanju in s tem zmanjšanje pridelka na zadevni površini na nič.

Primer, ko komercialno grozdje ostane na trti na koncu običajnega proizvodnega cikla (opustitev trgatve), ne šteje za zeleno trgatev.

2.   Podpora za zeleno trgatev prispeva k ponovnemu uravnoteženju ponudbe in povpraševanja na trgu za vino v Uniji, da bi se preprečile tržne krize.

2.   Podpora za zeleno trgatev prispeva k 
  izboljšanju kakovosti grozdja in k
  ponovnemu uravnoteženju ponudbe in povpraševanja na trgu za vino v Uniji, da bi se preprečile tržne krize.

3.   Podpora za zeleno trgatev se lahko dodeli kot nadomestilo v obliki pavšalnega plačila na hektar, ki ga določi zadevna država članica.

3.   Podpora za zeleno trgatev se lahko dodeli kot nadomestilo v obliki pavšalnega plačila na hektar, ki ga določi zadevna država članica.

Plačilo ne sme presegati 50 % neposrednih stroškov zaradi uničenja ali odstranitve grozdov in izgube dohodka v zvezi s takim uničenjem ali odstranitvijo.

Plačilo ne sme presegati 50 % neposrednih stroškov zaradi uničenja ali odstranitve grozdov in izgube dohodka v zvezi s takim uničenjem ali odstranitvijo.

4.   Zadevne države članice vzpostavijo sistem po objektivnih merilih, da zagotovijo, da z ukrepom zelene trgatve posamezni pridelovalci vina ne prejmejo nadomestila, ki bi preseglo zgornje meje iz drugega pododstavka odstavka 3.

4.   Zadevne države članice vzpostavijo sistem po objektivnih merilih, da zagotovijo, da z ukrepom zelene trgatve posamezni pridelovalci vina ne prejmejo nadomestila, ki bi preseglo zgornje meje iz drugega pododstavka odstavka 3.

Predlog spremembe 152

Predlog uredbe

Člen 47

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 47 | Člen 47 |
| Zavarovanje letine | Zavarovanje letine |
| 1.   Podpora za zavarovanje letine prispeva k varovanju prihodkov pridelovalcev, kadar jih ogrožajo naravne nesreče, neugodni vremenski dogodki, bolezni ali napadi škodljivih organizmov. | 1.   Podpora za zavarovanje letine prispeva k varovanju prihodkov pridelovalcev
  in kritju tržnih izgub, ki jih imajo organizacije proizvajalcev in/ali njihovi člani
  , kadar jih ogrožajo naravne nesreče, neugodni vremenski dogodki, bolezni ali napadi škodljivih organizmov. |
| | Od upravičencev se zahteva, da dokažejo, da so sprejeli potrebne ukrepe za preprečevanje tveganj. |
| 2.   Podpora za zavarovanje letine se lahko dodeli v obliki finančnega prispevka Unije, ki ne sme presegati: | 2.   Podpora za zavarovanje letine se lahko dodeli v obliki finančnega prispevka Unije, ki ne sme presegati: |
| (a) | 80 % stroškov zavarovalnih premij, ki jih vplačujejo pridelovalci za zavarovanje pred izgubami, nastalimi zaradi neugodnih vremenskih dogodkov, ki lahko štejejo med naravne nesreče; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 47

Člen 47

Zavarovanje letine

Zavarovanje letine

1.   Podpora za zavarovanje letine prispeva k varovanju prihodkov pridelovalcev, kadar jih ogrožajo naravne nesreče, neugodni vremenski dogodki, bolezni ali napadi škodljivih organizmov.

1.   Podpora za zavarovanje letine prispeva k varovanju prihodkov pridelovalcev
  in kritju tržnih izgub, ki jih imajo organizacije proizvajalcev in/ali njihovi člani
  , kadar jih ogrožajo naravne nesreče, neugodni vremenski dogodki, bolezni ali napadi škodljivih organizmov.

Od upravičencev se zahteva, da dokažejo, da so sprejeli potrebne ukrepe za preprečevanje tveganj.

2.   Podpora za zavarovanje letine se lahko dodeli v obliki finančnega prispevka Unije, ki ne sme presegati:

2.   Podpora za zavarovanje letine se lahko dodeli v obliki finančnega prispevka Unije, ki ne sme presegati:

(a)

80 % stroškov zavarovalnih premij, ki jih vplačujejo pridelovalci za zavarovanje pred izgubami, nastalimi zaradi neugodnih vremenskih dogodkov, ki lahko štejejo med naravne nesreče;

| (a) | 80 % stroškov zavarovalnih premij, ki jih vplačujejo pridelovalci
  , združenja pridelovalcev in/ali zadruge
  za zavarovanje pred izgubami, nastalimi zaradi neugodnih vremenskih dogodkov, ki lahko štejejo med naravne nesreče; |
| --- | --- |

(a)

80 % stroškov zavarovalnih premij, ki jih vplačujejo pridelovalci
  , združenja pridelovalcev in/ali zadruge
  za zavarovanje pred izgubami, nastalimi zaradi neugodnih vremenskih dogodkov, ki lahko štejejo med naravne nesreče;

| (b) | 50 % stroškov zavarovalnih premij, ki jih vplačajo proizvajalci za zavarovanje pred: |
| --- | --- |

(b)

50 % stroškov zavarovalnih premij, ki jih vplačajo proizvajalci za zavarovanje pred:

| (b) | 50 % stroškov zavarovalnih premij, ki jih vplačajo proizvajalci za zavarovanje pred: |
| --- | --- |

(b)

50 % stroškov zavarovalnih premij, ki jih vplačajo proizvajalci za zavarovanje pred:

| | (i) | izgubami iz točke (a) in drugimi izgubami zaradi neugodnih vremenskih dogodkov; |
| --- | --- | --- |

(i)

izgubami iz točke (a) in drugimi izgubami zaradi neugodnih vremenskih dogodkov;

| | (i) | izgubami iz točke (a) in drugimi izgubami zaradi neugodnih vremenskih dogodkov; |
| --- | --- | --- |

(i)

izgubami iz točke (a) in drugimi izgubami zaradi neugodnih vremenskih dogodkov;

| | (ii) | izgubami, ki jih povzročijo živali, rastlinske bolezni ali napadi škodljivih organizmov. |
| --- | --- | --- |

(ii)

izgubami, ki jih povzročijo živali, rastlinske bolezni ali napadi škodljivih organizmov.

| | (ii) | izgubami, ki jih povzročijo živali, rastlinske bolezni ali napadi škodljivih organizmov. |
| --- | --- | --- |

(ii)

izgubami, ki jih povzročijo živali, rastlinske bolezni ali napadi škodljivih organizmov.

3.   Podpora za zavarovanje letine se lahko dodeli, če ustrezne zavarovalnine ne znašajo več kot 100 % nadomestila za izgubo dohodka pridelovalca ob upoštevanju vseh nadomestil, ki jih je pridelovalec pridobil iz drugih shem podpor v zvezi z zavarovanim tveganjem.

3.   Podpora za zavarovanje letine se lahko dodeli, če ustrezne zavarovalnine ne znašajo več kot 100 % nadomestila za izgubo dohodka pridelovalca ob upoštevanju vseh nadomestil, ki jih je pridelovalec pridobil iz drugih shem podpor v zvezi z zavarovanim tveganjem.

4.   Podpora za zavarovanje letine ne sme povzročiti izkrivljanja konkurence na zavarovalnih trgih.

4.   Podpora za zavarovanje letine ne sme povzročiti izkrivljanja konkurence na zavarovalnih trgih.

Predlog spremembe 153

Predlog uredbe

Člen 48

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 48 | Člen 48 |
| naložbe | naložbe |
| 1.   Podpora se lahko odobri za materialne ali nematerialne naložbe v predelovalne obrate, vinarsko infrastrukturo in trženje
  vina, ki izboljšujejo splošno uspešnost
  podjetja in se nanašajo na enega ali več naslednjih dejavnikov: | 1.   Podpora se lahko odobri za materialne ali nematerialne naložbe v predelovalne obrate, vinarsko infrastrukturo in
  destilarne, pa tudi v strukture in orodja za
  trženje,
  vključno z registracijo kolektivnih znamk
  .
  Te naložbe so namenjene za izboljšanje splošne uspešnosti
  podjetja in
  za njegovo prilagoditev tržnim zahtevam, pa tudi povečanju njegove konkurenčnosti na notranjem trgu in na trgih tretjih držav ter
  se nanašajo na enega ali več naslednjih dejavnikov: |
| (a) | pridelavo ali trženje proizvodov vinske trte iz dela II Priloge VI; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 48

Člen 48

naložbe

naložbe

1.   Podpora se lahko odobri za materialne ali nematerialne naložbe v predelovalne obrate, vinarsko infrastrukturo in trženje
  vina, ki izboljšujejo splošno uspešnost
  podjetja in se nanašajo na enega ali več naslednjih dejavnikov:

1.   Podpora se lahko odobri za materialne ali nematerialne naložbe v predelovalne obrate, vinarsko infrastrukturo in
  destilarne, pa tudi v strukture in orodja za
  trženje,
  vključno z registracijo kolektivnih znamk
  .
  Te naložbe so namenjene za izboljšanje splošne uspešnosti
  podjetja in
  za njegovo prilagoditev tržnim zahtevam, pa tudi povečanju njegove konkurenčnosti na notranjem trgu in na trgih tretjih držav ter
  se nanašajo na enega ali več naslednjih dejavnikov:

(a)

pridelavo ali trženje proizvodov vinske trte iz dela II Priloge VI;

| (a) | pridelavo ali trženje proizvodov vinske trte iz dela II Priloge VI; |
| --- | --- |

(a)

pridelavo ali trženje proizvodov vinske trte iz dela II Priloge VI;

| (b) | razvoj novih proizvodov, postopkov in tehnologij v zvezi s proizvodi iz dela II Priloge VI. |
| --- | --- |

(b)

razvoj novih proizvodov, postopkov in tehnologij v zvezi s proizvodi iz dela II Priloge VI.

| (b) | razvoj novih proizvodov, postopkov in tehnologij v zvezi s proizvodi iz dela II Priloge VI. |
| --- | --- |

(b)

razvoj novih proizvodov, postopkov in tehnologij v zvezi s proizvodi iz dela II Priloge VI.

| (ba) | razvoj naprednih in trajnostnih ukrepov za kmetijsko proizvodnjo; |
| --- | --- |

(ba)

razvoj naprednih in trajnostnih ukrepov za kmetijsko proizvodnjo;

| (bb) | predelavo stranskih proizvodov destilarn ali naložbe, ki pripomorejo k povečanju prihrankov energije in izboljšanju celostne energetske učinkovitosti destilarn. |
| --- | --- |

(bb)

predelavo stranskih proizvodov destilarn ali naložbe, ki pripomorejo k povečanju prihrankov energije in izboljšanju celostne energetske učinkovitosti destilarn.

2.   Podpora iz odstavka 1 najvišje stopnje velja samo za mikro, majhna in srednje velika podjetja v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij.

2.   Podpora iz odstavka 1 najvišje stopnje velja samo za
  organizacije proizvajalcev ter
  mikro, majhna in srednje velika podjetja v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij.

Z odstopanjem od prvega pododstavka se lahko najvišja stopnja uporablja za vsa podjetja iz najbolj oddaljenih regij iz člena 349 Pogodbe in manjših egejskih otokov, kot so opredeljeni v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 1405/2006. V primeru podjetij, ki niso zajeta s členom 2(1) naslova I Priloge k Priporočilu 2003/361/ES in imajo manj kot 750 zaposlenih ali imajo prihodek, manjši od 200 milijonov EUR, se največja intenzivnost pomoči razpolovi.

Z odstopanjem od prvega pododstavka se lahko najvišja stopnja uporablja za vsa podjetja iz najbolj oddaljenih regij iz člena 349 Pogodbe in manjših egejskih otokov, kot so opredeljeni v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 1405/2006. V primeru podjetij, ki niso zajeta s členom 2(1) naslova I Priloge k Priporočilu 2003/361/ES in imajo manj kot 750 zaposlenih ali imajo prihodek, manjši od 200 milijonov EUR, se največja intenzivnost pomoči razpolovi.

Podpora se ne dodeli podjetjem v težavah v smislu smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah.

Podpora se ne dodeli podjetjem v težavah v smislu smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah.

3.   Upravičeni izdatki izključujejo neupravičene stroške iz odstavka 3 člena 59 Uredbe (EU) št. [COM(2011) 615].

3.   Upravičeni izdatki izključujejo neupravičene stroške iz odstavka 3 člena 59 Uredbe (EU) št. [COM(2011)0615].

4.   V zvezi z upravičenimi naložbenimi stroški se za prispevek Unije uporabljajo naslednje najvišje stopnje pomoči:

4.   V zvezi z upravičenimi naložbenimi stroški se za prispevek Unije uporabljajo naslednje najvišje stopnje pomoči:

| (a) | 50 % v manj razvitih regijah; |
| --- | --- |

(a)

50 % v manj razvitih regijah;

| (a) | 50 % v manj razvitih regijah; |
| --- | --- |

(a)

50 % v manj razvitih regijah;

| (b) | 40 % v regijah, ki niso manj razvite regije; |
| --- | --- |

(b)

40 % v regijah, ki niso manj razvite regije;

| (b) | 40 % v regijah, ki niso manj razvite regije; |
| --- | --- |

(b)

40 % v regijah, ki niso manj razvite regije;

| (c) | 75 % v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 Pogodbe; |
| --- | --- |

(c)

75 % v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 Pogodbe;

| (c) | 75 % v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 Pogodbe; |
| --- | --- |

(c)

75 % v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 Pogodbe;

| (d) | 65 % za manjše Egejske otoke, kot so opredeljeni v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 1405/2006. |
| --- | --- |

(d)

65 % za manjše Egejske otoke, kot so opredeljeni v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 1405/2006.

| (d) | 65 % za manjše Egejske otoke, kot so opredeljeni v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 1405/2006. |
| --- | --- |

(d)

65 % za manjše Egejske otoke, kot so opredeljeni v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 1405/2006.

5.   Za podporo iz odstavka 1 tega člena se smiselno uporablja člen 61 Uredbe (EU) št. [COM(2011) 615].

5.   Za podporo iz odstavka 1 tega člena se smiselno uporablja člen 61 Uredbe (EU) št. [COM(2011)0615].

Predlog spremembe 154

Predlog uredbe

Člen 49

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 49 | Člen 49 |
| Destilacija stranskih proizvodov | Destilacija stranskih proizvodov |
| 1.   Podpora se lahko odobri za prostovoljno ali obvezno destilacijo stranskih proizvodov pridelave vina, ki je bila opravljena v skladu s pogoji iz oddelka D dela II Priloge VII. | 1.   Podpora se lahko odobri za prostovoljno ali obvezno destilacijo stranskih proizvodov pridelave vina, ki je bila opravljena v skladu s pogoji iz oddelka D dela II Priloge VII. |
| Višina pomoči se določi na vol. % in na hektoliter pridelanega alkohola. Za volumenski delež alkohola v stranskih proizvodih, namenjenih za destilacijo, ki presega 10 % v razmerju do volumenskega deleža alkohola v pridelanem vinu, se pomoč ne izplača. | Višina pomoči se določi na vol. % in na hektoliter pridelanega alkohola. Za volumenski delež alkohola v stranskih proizvodih, namenjenih za destilacijo, ki presega 10 % v razmerju do volumenskega deleža alkohola v pridelanem vinu, se pomoč ne izplača. |
| | 1a.
     
  Podpora se dodeli destilarnam, ki predelajo proizvode, oddane v destilacijo za surov alkohol z volumenskim deležem alkohola najmanj 92 vol. %. |
| | Države članice lahko odobritev podpore pogojujejo s tem, da upravičenec vloži varščino. |
| 2.   Najvišje stopnje pomoči temeljijo na stroških zbiranja in predelave ter jih določi Komisija z izvedbenimi akti v skladu s členom 51. | 2.   Najvišje stopnje pomoči temeljijo na stroških zbiranja in predelave ter jih določi Komisija z izvedbenimi akti v skladu s členom 51. |
| | 2a.
     
  Podpora vključuje pavšalni znesek, namenjen za nadomestilo stroškov zbiranja proizvodov, ki se iz destilarne prenesejo k proizvajalcu, če slednji nosi pripadajoče stroške. |
| 3.   Alkohol, ki nastane pri podprti destilaciji iz odstavka 1, se uporabi izključno v industrijske namene ali za pridobivanje energije, da se prepreči izkrivljanje konkurence. | 3.   Alkohol, ki nastane pri podprti destilaciji iz odstavka 1, se uporabi izključno v industrijske namene ali za pridobivanje energije, da se prepreči izkrivljanje konkurence. |
| | 3a.
     
  Da ne bi prišlo do odobritve dvojne podpore za destilacijo, alkohol iz odstavka 3 ni deležen prednostne obravnave iz člena 21(2) Direktive 2009/28/ES o biogorivih, proizvedenih iz odpadkov in tem, da njihov prispevek k doseganju končne stopnje porabe energije iz obnovljivih virov v prevozu šteje kot dvakratnik tistega, ki ga dosegajo druga biogoriva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 49

Člen 49

Destilacija stranskih proizvodov

Destilacija stranskih proizvodov

1.   Podpora se lahko odobri za prostovoljno ali obvezno destilacijo stranskih proizvodov pridelave vina, ki je bila opravljena v skladu s pogoji iz oddelka D dela II Priloge VII.

1.   Podpora se lahko odobri za prostovoljno ali obvezno destilacijo stranskih proizvodov pridelave vina, ki je bila opravljena v skladu s pogoji iz oddelka D dela II Priloge VII.

Višina pomoči se določi na vol. % in na hektoliter pridelanega alkohola. Za volumenski delež alkohola v stranskih proizvodih, namenjenih za destilacijo, ki presega 10 % v razmerju do volumenskega deleža alkohola v pridelanem vinu, se pomoč ne izplača.

Višina pomoči se določi na vol. % in na hektoliter pridelanega alkohola. Za volumenski delež alkohola v stranskih proizvodih, namenjenih za destilacijo, ki presega 10 % v razmerju do volumenskega deleža alkohola v pridelanem vinu, se pomoč ne izplača.

1a.
     
  Podpora se dodeli destilarnam, ki predelajo proizvode, oddane v destilacijo za surov alkohol z volumenskim deležem alkohola najmanj 92 vol. %.

Države članice lahko odobritev podpore pogojujejo s tem, da upravičenec vloži varščino.

2.   Najvišje stopnje pomoči temeljijo na stroških zbiranja in predelave ter jih določi Komisija z izvedbenimi akti v skladu s členom 51.

2.   Najvišje stopnje pomoči temeljijo na stroških zbiranja in predelave ter jih določi Komisija z izvedbenimi akti v skladu s členom 51.

2a.
     
  Podpora vključuje pavšalni znesek, namenjen za nadomestilo stroškov zbiranja proizvodov, ki se iz destilarne prenesejo k proizvajalcu, če slednji nosi pripadajoče stroške.

3.   Alkohol, ki nastane pri podprti destilaciji iz odstavka 1, se uporabi izključno v industrijske namene ali za pridobivanje energije, da se prepreči izkrivljanje konkurence.

3.   Alkohol, ki nastane pri podprti destilaciji iz odstavka 1, se uporabi izključno v industrijske namene ali za pridobivanje energije, da se prepreči izkrivljanje konkurence.

3a.
     
  Da ne bi prišlo do odobritve dvojne podpore za destilacijo, alkohol iz odstavka 3 ni deležen prednostne obravnave iz člena 21(2) Direktive 2009/28/ES o biogorivih, proizvedenih iz odpadkov in tem, da njihov prispevek k doseganju končne stopnje porabe energije iz obnovljivih virov v prevozu šteje kot dvakratnik tistega, ki ga dosegajo druga biogoriva.

Predlog spremembe 509

Predlog uredbe

Člen 49 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 49 a |
| | Pomoč za zgoščeni mošt |
| | 1.
     
  Pomoč se lahko dodeli pridelovalcem vina, ki uporabljajo zgoščeni grozdni mošt, tudi prečiščen zgoščeni grozdni mošt, za zvišanje naravnega deleža alkohola proizvodov s skladu s pogoji iz Priloge XV a. |
| | 2.
     
  Znesek pomoči se določi na potencialni volumenski delež alkohola ter na hektoliter mošta, uporabljenega za obogatitev. |
| | 3.
     
  Komisija določi najvišje stopnje pomoči za ta ukrep v različnih vinorodnih conah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 49 a

Pomoč za zgoščeni mošt

1.
     
  Pomoč se lahko dodeli pridelovalcem vina, ki uporabljajo zgoščeni grozdni mošt, tudi prečiščen zgoščeni grozdni mošt, za zvišanje naravnega deleža alkohola proizvodov s skladu s pogoji iz Priloge XV a.

2.
     
  Znesek pomoči se določi na potencialni volumenski delež alkohola ter na hektoliter mošta, uporabljenega za obogatitev.

3.
     
  Komisija določi najvišje stopnje pomoči za ta ukrep v različnih vinorodnih conah.

Predlog spremembe 155

Predlog uredbe

Člen 50

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 50 | Člen 50 |
| Prenos pooblastil | Prenos pooblastil |
| Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi, da podporni programi dosežejo svoje cilje in da se sredstva iz Evropskih skladov uporabijo namensko, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 160, s katerimi določi predpise o: | Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi, da podporni programi dosežejo svoje cilje in da se sredstva iz Evropskih skladov uporabijo namensko, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 160, s katerimi določi predpise o: |
| (a) | o odgovornosti za izdatke med datumom prejema podpornih programov in sprememb podpornih programov ter datumom začetka njihove uporabe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 50

Člen 50

Prenos pooblastil

Prenos pooblastil

Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi, da podporni programi dosežejo svoje cilje in da se sredstva iz Evropskih skladov uporabijo namensko, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 160, s katerimi določi predpise o:

Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi, da podporni programi dosežejo svoje cilje in da se sredstva iz Evropskih skladov uporabijo namensko, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 160, s katerimi določi predpise o:

(a)

o odgovornosti za izdatke med datumom prejema podpornih programov in sprememb podpornih programov ter datumom začetka njihove uporabe;

| (a) | o odgovornosti za izdatke med datumom prejema podpornih programov in sprememb podpornih programov ter datumom začetka njihove uporabe; |
| --- | --- |

(a)

o odgovornosti za izdatke med datumom prejema podpornih programov in sprememb podpornih programov ter datumom začetka njihove uporabe;

| (b) | o merilih o izpolnjevanju pogojev podpornih ukrepov, vrsti izdatka in dejavnostih, upravičenih do podpore, ukrepih, ki niso upravičeni do podpore, in največji ravni podpore na ukrep; |
| --- | --- |

(b)

o merilih o izpolnjevanju pogojev podpornih ukrepov, vrsti izdatka in dejavnostih, upravičenih do podpore, ukrepih, ki niso upravičeni do podpore, in največji ravni podpore na ukrep;

| (b) | o merilih o izpolnjevanju pogojev podpornih ukrepov, vrsti izdatka in dejavnostih, upravičenih do podpore, ukrepih, ki niso upravičeni do podpore, in največji ravni podpore na ukrep; |
| --- | --- |

(b)

o merilih o izpolnjevanju pogojev podpornih ukrepov, vrsti izdatka in dejavnostih, upravičenih do podpore, ukrepih, ki niso upravičeni do podpore, in največji ravni podpore na ukrep;

| (c) | o spremembah podpornih programov, potem ko so se že začeli uporabljati, |
| --- | --- |

(c)

o spremembah podpornih programov, potem ko so se že začeli uporabljati,

| (c) | o spremembah podpornih programov, potem ko so se že začeli uporabljati, |
| --- | --- |

(c)

o spremembah podpornih programov, potem ko so se že začeli uporabljati,

| (d) | o zahtevah in mejnih vrednostih za predplačila, vključno z zahtevo po varnosti, če se opravi predplačilo, |
| --- | --- |

(d)

o zahtevah in mejnih vrednostih za predplačila, vključno z zahtevo po varnosti, če se opravi predplačilo,

| (d) | o zahtevah in mejnih vrednostih za predplačila, vključno z zahtevo po varnosti, če se opravi predplačilo, |
| --- | --- |

(d)

o zahtevah in mejnih vrednostih za predplačila, vključno z zahtevo po varnosti, če se opravi predplačilo,

| (e) | ki vsebujejo splošne določbe in opredelitve za namen tega oddelka; |
| --- | --- |

(e)

ki vsebujejo splošne določbe in opredelitve za namen tega oddelka;

| (f) | da se prepreči zloraba podpornih ukrepov, vključno z omejitvami za preprečitev dvojnega financiranja projektov, |
| --- | --- |

(f)

da se prepreči zloraba podpornih ukrepov, vključno z omejitvami za preprečitev dvojnega financiranja projektov,

| (f) | da se prepreči zloraba podpornih ukrepov, vključno z omejitvami za preprečitev dvojnega financiranja projektov, |
| --- | --- |

(f)

da se prepreči zloraba podpornih ukrepov, vključno z omejitvami za preprečitev dvojnega financiranja projektov,

| (g) | v okviru katerih proizvajalci umaknejo stranske proizvode vinarstva in izjeme iz obveznosti, da se prepreči dodatno upravno breme, in predpise za prostovoljno certificiranje žganjarn, |
| --- | --- |

(g)

v okviru katerih proizvajalci umaknejo stranske proizvode vinarstva in izjeme iz obveznosti, da se prepreči dodatno upravno breme, in predpise za prostovoljno certificiranje žganjarn,

| (g) | v okviru katerih proizvajalci umaknejo stranske proizvode vinarstva in izjeme iz obveznosti, da se prepreči dodatno upravno breme, in predpise za prostovoljno certificiranje žganjarn, |
| --- | --- |

(g)

v okviru katerih proizvajalci umaknejo stranske proizvode vinarstva in izjeme iz obveznosti, da se prepreči dodatno upravno breme, in predpise za prostovoljno certificiranje žganjarn,

| (h) | za določitev zahtev, vključno s posebnimi pregledi, ki jih izvajajo države članice za izvajanje podpornih ukrepov, omejitev in pregledov za zagotovitev skladnosti s področjem uporabe podpornih ukrepov, |
| --- | --- |

(h)

za določitev zahtev, vključno s posebnimi pregledi, ki jih izvajajo države članice za izvajanje podpornih ukrepov, omejitev in pregledov za zagotovitev skladnosti s področjem uporabe podpornih ukrepov,

| (h) | za določitev zahtev, vključno s posebnimi pregledi, ki jih izvajajo države članice za izvajanje podpornih ukrepov, omejitev in pregledov za zagotovitev skladnosti s področjem uporabe podpornih ukrepov, |
| --- | --- |

(h)

za določitev zahtev, vključno s posebnimi pregledi, ki jih izvajajo države članice za izvajanje podpornih ukrepov, omejitev in pregledov za zagotovitev skladnosti s področjem uporabe podpornih ukrepov,

| (i) | o plačilih upravičencem in plačilih prek zavarovalniških posrednikov v primeru podpore za zavarovanje letine, kot je določeno v členu 47. |
| --- | --- |

(i)

o plačilih upravičencem in plačilih prek zavarovalniških posrednikov v primeru podpore za zavarovanje letine, kot je določeno v členu 47.

| (i) | o plačilih upravičencem in plačilih prek zavarovalniških posrednikov v primeru podpore za zavarovanje letine, kot je določeno v členu 47. |
| --- | --- |

(i)

o plačilih upravičencem in plačilih prek zavarovalniških posrednikov v primeru podpore za zavarovanje letine, kot je določeno v členu 47.

Predlog spremembe 156

Predlog uredbe

Člen 52

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 52 | Člen 52 |
| Nacionalni programi in financiranje | Nacionalni programi in financiranje |
| 1.   Države članice lahko pripravijo nacionalne programe za sektor čebelarstva za obdobje treh let. | 1.   Države članice lahko pripravijo nacionalne programe za sektor čebelarstva za obdobje treh let.
  Ti programi se pripravijo v sodelovanju s predstavniškimi organizacijami in čebelarskimi zadrugami. |
| 2.   Prispevek Unije Unija za čebelarske programe ne preseže 50 % stroškov, ki jih nosijo države članice. | 2.   Prispevek Unije Unija za čebelarske programe ne preseže 60 % stroškov, ki jih nosijo države članice. |
| 3.   Da bi izpolnjevale pogoje za prispevek Unije, predviden v odstavek 2, države članice na svojem teritoriju opravijo študijo proizvodne in tržne strukture v sektorju čebelarstva. | 3.   Da bi izpolnjevale pogoje za prispevek Unije, predviden v odstavku 2, države članice
  vzpostavijo zanesljiv sistem za identifikacijo čebeljih panjev, ki omogoča redne popise populacij čebel, in
  na svojem teritoriju opravijo študijo proizvodne in tržne strukture v sektorju čebelarstva. |
| | 3a.
     
  V čebelarske programe se lahko vključijo naslednji ukrepi: |
| | (a) | tehnična pomoč čebelarjem in organizacijam čebelarjev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 52

Člen 52

Nacionalni programi in financiranje

Nacionalni programi in financiranje

1.   Države članice lahko pripravijo nacionalne programe za sektor čebelarstva za obdobje treh let.

1.   Države članice lahko pripravijo nacionalne programe za sektor čebelarstva za obdobje treh let.
  Ti programi se pripravijo v sodelovanju s predstavniškimi organizacijami in čebelarskimi zadrugami.

2.   Prispevek Unije Unija za čebelarske programe ne preseže 50 % stroškov, ki jih nosijo države članice.

2.   Prispevek Unije Unija za čebelarske programe ne preseže 60 % stroškov, ki jih nosijo države članice.

3.   Da bi izpolnjevale pogoje za prispevek Unije, predviden v odstavek 2, države članice na svojem teritoriju opravijo študijo proizvodne in tržne strukture v sektorju čebelarstva.

3.   Da bi izpolnjevale pogoje za prispevek Unije, predviden v odstavku 2, države članice
  vzpostavijo zanesljiv sistem za identifikacijo čebeljih panjev, ki omogoča redne popise populacij čebel, in
  na svojem teritoriju opravijo študijo proizvodne in tržne strukture v sektorju čebelarstva.

3a.
     
  V čebelarske programe se lahko vključijo naslednji ukrepi:

(a)

tehnična pomoč čebelarjem in organizacijam čebelarjev;

| (b) | zatiranje škodljivcev in bolezni čebel, zlasti varoze; |
| --- | --- |

(b)

zatiranje škodljivcev in bolezni čebel, zlasti varoze;

| (c) | racionalizacija sezonskih selitev panjev; |
| --- | --- |

(c)

racionalizacija sezonskih selitev panjev;

| (d) | ukrepi za podporo laboratorijem za analizo čebeljih proizvodov, da bi čebelarjem pomagali tržiti proizvode in povečevati njihovo tržno vrednost; |
| --- | --- |

(d)

ukrepi za podporo laboratorijem za analizo čebeljih proizvodov, da bi čebelarjem pomagali tržiti proizvode in povečevati njihovo tržno vrednost;

| (e) | spremljanje staleža čebel v Uniji in podpora obnovi panjev; |
| --- | --- |

(e)

spremljanje staleža čebel v Uniji in podpora obnovi panjev;

| (f) | sodelovanje s specializiranimi organi za izvajanje programov aplikativnih raziskav na področju čebelarstva in čebelarskih proizvodov; |
| --- | --- |

(f)

sodelovanje s specializiranimi organi za izvajanje programov aplikativnih raziskav na področju čebelarstva in čebelarskih proizvodov;

| (g) | spremljanje trga; |
| --- | --- |

(g)

spremljanje trga;

| (h) | izboljšanje kakovosti proizvodov za povečanje njihove tržne vrednosti; |
| --- | --- |

(h)

izboljšanje kakovosti proizvodov za povečanje njihove tržne vrednosti;

| (i) | obvezna navedba države porekla čebeljih proizvodov, uvoženih ali pridelanih v Uniji, v primeru mešanih proizvodov ali proizvodov z različnim poreklom pa obvezna navedba razmerja med državami porekla. |
| --- | --- |

(i)

obvezna navedba države porekla čebeljih proizvodov, uvoženih ali pridelanih v Uniji, v primeru mešanih proizvodov ali proizvodov z različnim poreklom pa obvezna navedba razmerja med državami porekla.

3b.
     
  V primeru kmetov, ki so tudi čebelarji, se lahko v čebelarske programe vključijo tudi naslednji ukrepi:

| (a) | previdnostni ukrepi, vključno s tistimi za izboljšanje zdravja čebel in zmanjšanje negativnih učinkov nanje s pomočjo alternativnih možnosti za uporabo pesticidov, metod biološkega zatiranja škodljivcev in celostnega zatiranja; |
| --- | --- |

(a)

previdnostni ukrepi, vključno s tistimi za izboljšanje zdravja čebel in zmanjšanje negativnih učinkov nanje s pomočjo alternativnih možnosti za uporabo pesticidov, metod biološkega zatiranja škodljivcev in celostnega zatiranja;

| (b) | posebni ukrepi za povečanje rastlinske raznolikosti na kmetijah, zlasti medonosnih rastlin za čebelarstvo. |
| --- | --- |

(b)

posebni ukrepi za povečanje rastlinske raznolikosti na kmetijah, zlasti medonosnih rastlin za čebelarstvo.

Predlog spremembe 157

Predlog uredbe

Člen 53

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 53 | Člen 53 |
| Prenos pooblastil | Prenos pooblastil |
| Ob upoštevanju potrebe, da se zagotovi namenska poraba sredstev Unije za čebelarstvo, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160 o: | Ob upoštevanju potrebe, da se zagotovi namenska poraba sredstev Unije za čebelarstvo, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160 o: |
| (a) | ukrepih
  , ki so lahko vključeni v čebelarske programe, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 53

Člen 53

Prenos pooblastil

Prenos pooblastil

Ob upoštevanju potrebe, da se zagotovi namenska poraba sredstev Unije za čebelarstvo, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160 o:

Ob upoštevanju potrebe, da se zagotovi namenska poraba sredstev Unije za čebelarstvo, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160 o:

(a)

ukrepih
  , ki so lahko vključeni v čebelarske programe,

| (a) | dodatnih zahtevah za ukrepe
  , ki so lahko vključeni v čebelarske programe, |
| --- | --- |

(a)

dodatnih zahtevah za ukrepe
  , ki so lahko vključeni v čebelarske programe,

| (b) | predpisih za pripravo nacionalnih programov in njihovo vsebino ter o študijah iz člena 52(3) in |
| --- | --- |

(b)

predpisih za pripravo nacionalnih programov in njihovo vsebino ter o študijah iz člena 52(3) in

| (b) | predpisih za pripravo nacionalnih programov in njihovo vsebino ter o študijah iz člena 52(3) in |
| --- | --- |

(b)

predpisih za pripravo nacionalnih programov in njihovo vsebino ter o študijah iz člena 52(3) in

| (c) | pogojih za dodelitev finančnega prispevka Unije za vsako sodelujočo državo članico med drugim na osnovi skupnega števila čebeljega fonda v Uniji. |
| --- | --- |

(c)

pogojih za dodelitev finančnega prispevka Unije za vsako sodelujočo državo članico med drugim na osnovi skupnega števila čebeljega fonda v Uniji.

| (c) | pogojih za dodelitev finančnega prispevka Unije za vsako sodelujočo državo članico med drugim na osnovi skupnega števila čebeljega fonda v Uniji. |
| --- | --- |

(c)

pogojih za dodelitev finančnega prispevka Unije za vsako sodelujočo državo članico med drugim na osnovi skupnega števila čebeljega fonda v Uniji.

Predlog spremembe 158

Predlog uredbe

Del II – naslov I – poglavje II – oddelek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | |
| | Člen 54a |
| | Pomoči organizacijam proizvajalcev |
| | 1.
     
  Unija financira plačilo organizacijam proizvajalcev v sektorju hmelja, priznanim v skladu s členom 106, za financiranje ciljev iz točk (i), (ii) ali (iii) člena 106(c). |
| | 2.
     
  V primeru Nemčije letno financiranje Unije za plačila organizacijam proizvajalcev iz odstavka 1 znaša 2 277 000 EUR. |
| | Člen 54b |
| | Prenos pooblastil |
| | Za zagotovitev, da bo pomoč financirala cilje iz člena 106, je Komisija v skladu s členom 160 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z: |
| | (a) | zahtevki za pomoč, vključno s pravili o rokih in spremnih dokumentih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 54a

Pomoči organizacijam proizvajalcev

1.
     
  Unija financira plačilo organizacijam proizvajalcev v sektorju hmelja, priznanim v skladu s členom 106, za financiranje ciljev iz točk (i), (ii) ali (iii) člena 106(c).

2.
     
  V primeru Nemčije letno financiranje Unije za plačila organizacijam proizvajalcev iz odstavka 1 znaša 2 277 000 EUR.

Člen 54b

Prenos pooblastil

Za zagotovitev, da bo pomoč financirala cilje iz člena 106, je Komisija v skladu s členom 160 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z:

(a)

zahtevki za pomoč, vključno s pravili o rokih in spremnih dokumentih;

| (b) | upravičenostjo do pomoči, vključno s pravili o upravičenih površinah za hmelj in izračunom zneskov, ki jih je treba plačati vsaki organizaciji proizvajalcev; |
| --- | --- |

(b)

upravičenostjo do pomoči, vključno s pravili o upravičenih površinah za hmelj in izračunom zneskov, ki jih je treba plačati vsaki organizaciji proizvajalcev;

| (c) | sankcijami, ki se uporabljajo v primeru neupravičenega plačila. |
| --- | --- |

(c)

sankcijami, ki se uporabljajo v primeru neupravičenega plačila.

Člen 54c

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe, povezane s tem oddelkom v zvezi z naslednjim:

| (a) | plačilom pomoči; |
| --- | --- |

(a)

plačilom pomoči;

| (b) | pregledi in inšpekcijami. |
| --- | --- |

(b)

pregledi in inšpekcijami.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 159

Predlog uredbe

Člen 55

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 55 | Člen 55 |
| Področje uporabe | Področje uporabe |
| Brez poseganja v druge določbe, ki veljajo za čebelarske proizvode, in v določbe, ki so bile sprejete v veterinarskem, fitosanitarnem in živilskem sektorjih za zagotovitev, da proizvodi ustrezajo higienskim in zdravstvenim standardom, in za zaščito zdravja živali, rastlin in ljudi, ta oddelek določa predpise o splošnem tržnem standardu in tržnih standardih za posamezne sektorje in/ali proizvode za kmetijske proizvode. | Brez poseganja v druge določbe, ki veljajo za čebelarske proizvode, in v določbe, ki so bile sprejete v veterinarskem, fitosanitarnem in živilskem sektorjih za zagotovitev, da proizvodi ustrezajo higienskim in zdravstvenim standardom, in za zaščito zdravja živali, rastlin in ljudi, ta oddelek določa predpise o splošnem tržnem standardu in tržnih standardih za posamezne sektorje in/ali proizvode za kmetijske proizvode.
  Ta pravila se delijo na obvezujoča pravila in na neobvezne rezervirane navedbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 55

Člen 55

Področje uporabe

Področje uporabe

Brez poseganja v druge določbe, ki veljajo za čebelarske proizvode, in v določbe, ki so bile sprejete v veterinarskem, fitosanitarnem in živilskem sektorjih za zagotovitev, da proizvodi ustrezajo higienskim in zdravstvenim standardom, in za zaščito zdravja živali, rastlin in ljudi, ta oddelek določa predpise o splošnem tržnem standardu in tržnih standardih za posamezne sektorje in/ali proizvode za kmetijske proizvode.

Brez poseganja v druge določbe, ki veljajo za čebelarske proizvode, in v določbe, ki so bile sprejete v veterinarskem, fitosanitarnem in živilskem sektorjih za zagotovitev, da proizvodi ustrezajo higienskim in zdravstvenim standardom, in za zaščito zdravja živali, rastlin in ljudi, ta oddelek določa predpise o splošnem tržnem standardu in tržnih standardih za posamezne sektorje in/ali proizvode za kmetijske proizvode.
  Ta pravila se delijo na obvezujoča pravila in na neobvezne rezervirane navedbe.

Predlog spremembe 160

Predlog uredbe

Člen 56

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 56 | Člen 56 |
| Skladnost s splošnim tržnim standardom | Skladnost s splošnim tržnim standardom |
| 1.   Za namene te uredbe je proizvod skladen s „splošnim tržnim standardom“, če je zdrave in neoporečne tržne kakovosti. | 1.   Za namene te uredbe je proizvod skladen s „splošnim tržnim standardom“, če je zdrave in neoporečne tržne kakovosti. |
| 2.   Če niso bili določeni tržni standardi iz pododdelka 3 in direktiv Sveta 2000/36/ES, 2001/112/ES, 2001/113/ES, 2001/114/ES, 2001/110/ES in 2001/111/ES, se kmetijski proizvodi, ki so pripravljeni za prodajo ali dostavo končnim uporabnikom na drobno, kot je določeno v točki 7 člena 3 Uredbe (ES) št. 178/2002, lahko tržijo samo, če so skladni s splošnim tržnim standardom. | 2.   Če niso bili določeni tržni standardi iz pododdelka 3 in direktiv Sveta 2000/36/ES, 2001/112/ES, 2001/113/ES, 2001/114/ES, 2001/110/ES in 2001/111/ES, se kmetijski proizvodi, ki so pripravljeni za prodajo ali dostavo končnim uporabnikom na drobno, kot je določeno v točki 7 člena 3 Uredbe (ES) št. 178/2002, lahko tržijo samo, če so skladni s splošnim tržnim standardom. |
| 3.   Proizvod se šteje za skladnega s splošnim tržnim standardom, kadar je proizvod, namenjen za trženje, v skladu z ustreznim standardom, ki ga sprejme ena od mednarodnih organizacij iz Priloge V. | 3.   Proizvod se
  brez poseganja v katere koli dodatne sanitarne, komercialne, etične ali druge zahteve Unije
  šteje za skladnega s splošnim tržnim standardom, kadar je proizvod, namenjen za trženje, v skladu z ustreznim standardom, ki ga sprejme ena od mednarodnih organizacij iz Priloge V. |
| | 3a.
     
  Ta uredba državam članicam ne preprečuje, da sprejmejo ali ohranijo nacionalne predpise o vidikih trženja, ki jih ta uredba izrecno ne usklajuje. Poleg tega lahko države članice sprejmejo ali ohranijo nacionalne predpise o tržnih standardih za sektorje ali proizvode, za katere veljajo splošni tržni standardi, če so ti predpisi v skladu s pravom Unije in pravili o delovanju notranjega trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 56

Člen 56

Skladnost s splošnim tržnim standardom

Skladnost s splošnim tržnim standardom

1.   Za namene te uredbe je proizvod skladen s „splošnim tržnim standardom“, če je zdrave in neoporečne tržne kakovosti.

1.   Za namene te uredbe je proizvod skladen s „splošnim tržnim standardom“, če je zdrave in neoporečne tržne kakovosti.

2.   Če niso bili določeni tržni standardi iz pododdelka 3 in direktiv Sveta 2000/36/ES, 2001/112/ES, 2001/113/ES, 2001/114/ES, 2001/110/ES in 2001/111/ES, se kmetijski proizvodi, ki so pripravljeni za prodajo ali dostavo končnim uporabnikom na drobno, kot je določeno v točki 7 člena 3 Uredbe (ES) št. 178/2002, lahko tržijo samo, če so skladni s splošnim tržnim standardom.

2.   Če niso bili določeni tržni standardi iz pododdelka 3 in direktiv Sveta 2000/36/ES, 2001/112/ES, 2001/113/ES, 2001/114/ES, 2001/110/ES in 2001/111/ES, se kmetijski proizvodi, ki so pripravljeni za prodajo ali dostavo končnim uporabnikom na drobno, kot je določeno v točki 7 člena 3 Uredbe (ES) št. 178/2002, lahko tržijo samo, če so skladni s splošnim tržnim standardom.

3.   Proizvod se šteje za skladnega s splošnim tržnim standardom, kadar je proizvod, namenjen za trženje, v skladu z ustreznim standardom, ki ga sprejme ena od mednarodnih organizacij iz Priloge V.

3.   Proizvod se
  brez poseganja v katere koli dodatne sanitarne, komercialne, etične ali druge zahteve Unije
  šteje za skladnega s splošnim tržnim standardom, kadar je proizvod, namenjen za trženje, v skladu z ustreznim standardom, ki ga sprejme ena od mednarodnih organizacij iz Priloge V.

3a.
     
  Ta uredba državam članicam ne preprečuje, da sprejmejo ali ohranijo nacionalne predpise o vidikih trženja, ki jih ta uredba izrecno ne usklajuje. Poleg tega lahko države članice sprejmejo ali ohranijo nacionalne predpise o tržnih standardih za sektorje ali proizvode, za katere veljajo splošni tržni standardi, če so ti predpisi v skladu s pravom Unije in pravili o delovanju notranjega trga.

Predlog spremembe 161

Predlog uredbe

Člen 57

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 57 | Člen 57 |
| Prenos pooblastil | Prenos pooblastil |
| Ob upoštevanju potrebe po upoštevanju sprememb tržnih razmer in posebnosti posameznega sektorja je Komisija v skladu s členom 160 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s sprejemanjem, spreminjanjem in dovoljevanjem odstopanj od zahtev glede splošnega tržnega standarda iz člena 56(1)
  in predpisov iz člena 56(3)
  . | 1.
     Ob upoštevanju potrebe po upoštevanju sprememb tržnih razmer in posebnosti posameznega sektorja je Komisija v skladu s členom 160 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s sprejemanjem
  podrobnih pravil o splošnem tržnem standardu in v zvezi s
  spreminjanjem in dovoljevanjem odstopanj od zahtev glede splošnega tržnega standarda iz člena 56(1). |
| | 2.
     
  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 160, ki določajo pogoje za izvajanje in spremljanje skladnosti iz člena 56(3), ob upoštevanju, da se je treba izogniti znižanju splošnega tržnega standarda do točke, na kateri bi se kakovost evropskih proizvodov začela zmanjševati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 57

Člen 57

Prenos pooblastil

Prenos pooblastil

Ob upoštevanju potrebe po upoštevanju sprememb tržnih razmer in posebnosti posameznega sektorja je Komisija v skladu s členom 160 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s sprejemanjem, spreminjanjem in dovoljevanjem odstopanj od zahtev glede splošnega tržnega standarda iz člena 56(1)
  in predpisov iz člena 56(3)
  .

1.
     Ob upoštevanju potrebe po upoštevanju sprememb tržnih razmer in posebnosti posameznega sektorja je Komisija v skladu s členom 160 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s sprejemanjem
  podrobnih pravil o splošnem tržnem standardu in v zvezi s
  spreminjanjem in dovoljevanjem odstopanj od zahtev glede splošnega tržnega standarda iz člena 56(1).

2.
     
  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 160, ki določajo pogoje za izvajanje in spremljanje skladnosti iz člena 56(3), ob upoštevanju, da se je treba izogniti znižanju splošnega tržnega standarda do točke, na kateri bi se kakovost evropskih proizvodov začela zmanjševati.

Predlog spremembe 162

Predlog uredbe

Člen 59

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 59 | Člen 59 |
| Vzpostavitev in vsebina | Vzpostavitev in vsebina |
| 1.   Ob upoštevanju pričakovanj potrošnikov in potrebe po izboljšanju gospodarskih pogojev za proizvodnjo in trženje kmetijskih proizvodov in njihove kakovosti je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160 o tržnih standardih iz člena 55, na vseh stopnjah trženja, kot tudi odstopanja in izvzetja od uporabe takšnih standardov, da se omogoči prilagoditev stalno spreminjajočim se pogojem na trgih, spremembam v povpraševanju potrošnikov ter da se upošteva razvoj zadevnih mednarodnih standardov in prepreči nastajanje ovir za inovativnost proizvodov. | 1.   Ob upoštevanju pričakovanj potrošnikov in potrebe po izboljšanju gospodarskih pogojev za proizvodnjo in trženje kmetijskih proizvodov in njihove kakovosti je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160 o tržnih standardih iz člena 55, na vseh stopnjah trženja, kot tudi odstopanja in izvzetja od uporabe takšnih standardov
  samo za določen čas in v izjemnih primerih
  , da se omogoči prilagoditev stalno spreminjajočim se pogojem na trgih, spremembam v povpraševanju potrošnikov ter da se upošteva razvoj zadevnih mednarodnih standardov in prepreči nastajanje ovir za inovativnost proizvodov. |
| | Katero koli takšno odstopanje ali izjema ne sme povzročiti dodatnih stroškov, ki jih nosijo izključno kmetje sami. |
| | 1a.
     
  Vendar pooblastilo Komisije za spreminjanje odstopanj in izjem od veljavnih tržnih standardov ne velja za Prilogo VII. |
| 2.   Tržni standardi iz odstavka 1 lahko
  zajemajo
  : | 2.   Tržni standardi iz odstavka 1 lahko
  vključujejo enega ali več naslednjih elementov
  : |
| (a) | opredelitev, poimenovanje in/ali prodajne oznake, ki niso določene v tej uredbi, ter sezname trupov in njihovih delov, za katere velja Priloga VI; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 59

Člen 59

Vzpostavitev in vsebina

Vzpostavitev in vsebina

1.   Ob upoštevanju pričakovanj potrošnikov in potrebe po izboljšanju gospodarskih pogojev za proizvodnjo in trženje kmetijskih proizvodov in njihove kakovosti je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160 o tržnih standardih iz člena 55, na vseh stopnjah trženja, kot tudi odstopanja in izvzetja od uporabe takšnih standardov, da se omogoči prilagoditev stalno spreminjajočim se pogojem na trgih, spremembam v povpraševanju potrošnikov ter da se upošteva razvoj zadevnih mednarodnih standardov in prepreči nastajanje ovir za inovativnost proizvodov.

1.   Ob upoštevanju pričakovanj potrošnikov in potrebe po izboljšanju gospodarskih pogojev za proizvodnjo in trženje kmetijskih proizvodov in njihove kakovosti je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160 o tržnih standardih iz člena 55, na vseh stopnjah trženja, kot tudi odstopanja in izvzetja od uporabe takšnih standardov
  samo za določen čas in v izjemnih primerih
  , da se omogoči prilagoditev stalno spreminjajočim se pogojem na trgih, spremembam v povpraševanju potrošnikov ter da se upošteva razvoj zadevnih mednarodnih standardov in prepreči nastajanje ovir za inovativnost proizvodov.

Katero koli takšno odstopanje ali izjema ne sme povzročiti dodatnih stroškov, ki jih nosijo izključno kmetje sami.

1a.
     
  Vendar pooblastilo Komisije za spreminjanje odstopanj in izjem od veljavnih tržnih standardov ne velja za Prilogo VII.

2.   Tržni standardi iz odstavka 1 lahko
  zajemajo
  :

2.   Tržni standardi iz odstavka 1 lahko
  vključujejo enega ali več naslednjih elementov
  :

(a)

opredelitev, poimenovanje in/ali prodajne oznake, ki niso določene v tej uredbi, ter sezname trupov in njihovih delov, za katere velja Priloga VI;

| (a) | opredelitev, poimenovanje in/ali prodajne oznake, ki niso določene v tej uredbi, ter sezname trupov in njihovih delov, za katere velja Priloga VI
  , razen za proizvode vinskega sektorja
  ; |
| --- | --- |

(a)

opredelitev, poimenovanje in/ali prodajne oznake, ki niso določene v tej uredbi, ter sezname trupov in njihovih delov, za katere velja Priloga VI
  , razen za proizvode vinskega sektorja
  ;

| (b) | merila za razvrščanje, kot je razvrščanje v razrede, po teži, velikosti, starosti in v kategorije; |
| --- | --- |

(b)

merila za razvrščanje, kot je razvrščanje v razrede, po teži, velikosti, starosti in v kategorije;

| (b) | merila za razvrščanje, kot je razvrščanje v razrede, po teži, velikosti, starosti in v kategorije; |
| --- | --- |

(b)

merila za razvrščanje, kot je razvrščanje v razrede, po teži, velikosti, starosti in v kategorije;

| (c) | sorto rastline ali živalsko pasmo ali komercialni tip; |
| --- | --- |

(c)

sorto rastline ali živalsko pasmo ali komercialni tip;

| (c) | vrsto,
  sorto rastline ali živalsko pasmo ali komercialni tip; |
| --- | --- |

(c)

vrsto,
  sorto rastline ali živalsko pasmo ali komercialni tip;

| (d) | predstavitev, prodajne oznake, označevanje, povezano z obveznimi tržnimi standardi, pakiranje, pravila, ki veljajo za pakirnice, označevanje, embaliranje, leto žetve in uporaba posebnih pogojev; |
| --- | --- |

(d)

predstavitev, prodajne oznake, označevanje, povezano z obveznimi tržnimi standardi, pakiranje, pravila, ki veljajo za pakirnice, označevanje, embaliranje, leto žetve in uporaba posebnih pogojev;

| (d) | predstavitev, prodajne oznake, označevanje, povezano z obveznimi tržnimi standardi, pakiranje, pravila, ki veljajo za pakirnice, označevanje, embaliranje, leto žetve in uporaba posebnih pogojev
  , razen za proizvode vinskega sektorja
  ; |
| --- | --- |

(d)

predstavitev, prodajne oznake, označevanje, povezano z obveznimi tržnimi standardi, pakiranje, pravila, ki veljajo za pakirnice, označevanje, embaliranje, leto žetve in uporaba posebnih pogojev
  , razen za proizvode vinskega sektorja
  ;

| (e) | merila, kot so videz, konsistenca, konformacija, značilnosti proizvoda; |
| --- | --- |

(e)

merila, kot so videz, konsistenca, konformacija, značilnosti proizvoda;

| (e) | merila, kot so videz, konsistenca, konformacija, značilnosti proizvoda; |
| --- | --- |

(e)

merila, kot so videz, konsistenca, konformacija, značilnosti proizvoda;

| (f) | posebne snovi, ki se uporabljajo v proizvodnji, ali sestavni deli ali sestavine, vključno z navedbo vsebnosti, čistosti in določitve snovi; |
| --- | --- |

(f)

posebne snovi, ki se uporabljajo v proizvodnji, ali sestavni deli ali sestavine, vključno z navedbo vsebnosti, čistosti in določitve snovi;

| (f) | posebne snovi, ki se uporabljajo v proizvodnji, ali sestavni deli ali sestavine, vključno z navedbo vsebnosti, čistosti in določitve snovi; |
| --- | --- |

(f)

posebne snovi, ki se uporabljajo v proizvodnji, ali sestavni deli ali sestavine, vključno z navedbo vsebnosti, čistosti in določitve snovi;

| (g) | način kmetovanja in proizvodno metodo, vključno z 
  enološkimi praksami
  in z njimi povezanimi upravnimi pravili, ter delovni proces; |
| --- | --- |

(g)

način kmetovanja in proizvodno metodo, vključno z 
  enološkimi praksami
  in z njimi povezanimi upravnimi pravili, ter delovni proces;

| (g) | način kmetovanja in proizvodno metodo, vključno z 
  naprednimi kmetijskimi sistemi trajnostne proizvodnje
  in z njimi povezanimi upravnimi pravili, ter delovni proces; |
| --- | --- |

(g)

način kmetovanja in proizvodno metodo, vključno z 
  naprednimi kmetijskimi sistemi trajnostne proizvodnje
  in z njimi povezanimi upravnimi pravili, ter delovni proces;

| (h) | rezanje mošta in vina, vključno z opredelitvami pojmov, tipiziranje in omejitve, ki veljajo za to; |
| --- | --- |

(h)

rezanje mošta in vina, vključno z opredelitvami pojmov, tipiziranje in omejitve, ki veljajo za to;

| (i) | metodo za ohranjanje in temperaturo; |
| --- | --- |

(i)

metodo za ohranjanje in temperaturo;

| (i) | metodo za ohranjanje in temperaturo; |
| --- | --- |

(i)

metodo za ohranjanje in temperaturo;

| (j) | kraj kmetovanja in/ali poreklo; |
| --- | --- |

(j)

kraj kmetovanja in/ali poreklo;

| (j) | kraj kmetovanja in/ali poreklo; |
| --- | --- |

(j)

kraj kmetovanja in/ali poreklo;

| (k) | pogostost zbiranja, dostave, konzerviranja in ravnanja; |
| --- | --- |

(k)

pogostost zbiranja, dostave, konzerviranja in ravnanja;

| (k) | pogostost zbiranja, dostave, konzerviranja in ravnanja; |
| --- | --- |

(k)

pogostost zbiranja, dostave, konzerviranja in ravnanja;

| (l) | identifikacijo ali registracijo proizvajalca in/ali industrijskih zmogljivosti, v katerih je bil proizvod pripravljen ali predelan; |
| --- | --- |

(l)

identifikacijo ali registracijo proizvajalca in/ali industrijskih zmogljivosti, v katerih je bil proizvod pripravljen ali predelan;

| (l) | identifikacijo ali registracijo proizvajalca in/ali industrijskih zmogljivosti, v katerih je bil proizvod pripravljen ali predelan; |
| --- | --- |

(l)

identifikacijo ali registracijo proizvajalca in/ali industrijskih zmogljivosti, v katerih je bil proizvod pripravljen ali predelan;

| (m) | odstotek vsebnosti vode; |
| --- | --- |

(m)

odstotek vsebnosti vode;

| (m) | odstotek vsebnosti vode; |
| --- | --- |

(m)

odstotek vsebnosti vode;

| (n) | omejitve glede uporabe nekaterih snovi in/ali praks; |
| --- | --- |

(n)

omejitve glede uporabe nekaterih snovi in/ali praks;

| (n) | omejitve glede uporabe nekaterih snovi in/ali praks; |
| --- | --- |

(n)

omejitve glede uporabe nekaterih snovi in/ali praks;

| (o) | posebno uporabo; |
| --- | --- |

(o)

posebno uporabo;

| (o) | posebno uporabo; |
| --- | --- |

(o)

posebno uporabo;

| (p) | trgovinske dokumente, priložene dokumente in registre, ki jih je treba hraniti; |
| --- | --- |

(p)

trgovinske dokumente, priložene dokumente in registre, ki jih je treba hraniti;

| (p) | trgovinske dokumente, priložene dokumente in registre, ki jih je treba hraniti; |
| --- | --- |

(p)

trgovinske dokumente, priložene dokumente in registre, ki jih je treba hraniti;

| (q) | skladiščenje, prevoz; |
| --- | --- |

(q)

skladiščenje, prevoz;

| (q) | skladiščenje, prevoz; |
| --- | --- |

(q)

skladiščenje, prevoz;

| (r) | certifikacijski postopek; |
| --- | --- |

(r)

certifikacijski postopek;

| (r) | certifikacijski postopek; |
| --- | --- |

(r)

certifikacijski postopek;

| (s) | pogoje, ki urejajo umik, kmetijsko gospodarstvo, pretok in uporabo proizvodov, ki niso v skladu s tržnimi standardi, sprejetimi na podlagi odstavka 1, in/ali opredelitvami, poimenovanji in prodajnimi oznakami iz člena 60, ter odstranjevanje stranskih proizvodov; |
| --- | --- |

(s)

pogoje, ki urejajo umik, kmetijsko gospodarstvo, pretok in uporabo proizvodov, ki niso v skladu s tržnimi standardi, sprejetimi na podlagi odstavka 1, in/ali opredelitvami, poimenovanji in prodajnimi oznakami iz člena 60, ter odstranjevanje stranskih proizvodov;

| (s) | pogoje, ki urejajo umik, kmetijsko gospodarstvo, pretok in uporabo proizvodov, ki niso v skladu s tržnimi standardi, sprejetimi na podlagi odstavka 1, in/ali opredelitvami, poimenovanji in prodajnimi oznakami iz člena 60, ter odstranjevanje stranskih proizvodov; |
| --- | --- |

(s)

pogoje, ki urejajo umik, kmetijsko gospodarstvo, pretok in uporabo proizvodov, ki niso v skladu s tržnimi standardi, sprejetimi na podlagi odstavka 1, in/ali opredelitvami, poimenovanji in prodajnimi oznakami iz člena 60, ter odstranjevanje stranskih proizvodov;

| (t) | roke. |
| --- | --- |

(t)

roke.

| (t) | roke. |
| --- | --- |

(t)

roke.

3.   Tržni standardi po sektorjih ali proizvodih, sprejeti v skladu z odstavkom 1, se določijo brez poseganja v 
  naslov VI Uredbe (EU) št. [COM(2010)733] o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov
  in upoštevajo:

3.   Tržni standardi po sektorjih ali proizvodih, sprejeti v skladu z odstavkom 1, se določijo brez poseganja v 
  določbe glede neobveznih rezerviranih navedb iz člena 65a in Priloge VIIa
  in upoštevajo:

| (a) | lastnosti zadevnega proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

lastnosti zadevnega proizvoda;

| (a) | lastnosti zadevnega proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

lastnosti zadevnega proizvoda;

| (b) | potrebe po zagotovitvi pogojev za nemoteno prodajo teh proizvodov na trgu; |
| --- | --- |

(b)

potrebe po zagotovitvi pogojev za nemoteno prodajo teh proizvodov na trgu;

| (b) | potrebe po zagotovitvi pogojev za nemoteno prodajo teh proizvodov na trgu; |
| --- | --- |

(b)

potrebe po zagotovitvi pogojev za nemoteno prodajo teh proizvodov na trgu;

| (c) | interesa potrošnikov, da prejmejo ustrezne in pregledne informacije o proizvodu, vključno s krajem kmetovanja, ki se določi za vsak primer posebej na ustrezni geografski ravni; |
| --- | --- |

(c)

interesa potrošnikov, da prejmejo ustrezne in pregledne informacije o proizvodu, vključno s krajem kmetovanja, ki se določi za vsak primer posebej na ustrezni geografski ravni;

| (c) | interes

  pridelovalcev, da posredujejo značilnosti proizvodov, in interes
  potrošnikov, da prejmejo ustrezne in pregledne informacije o proizvodu, vključno s krajem kmetovanja, ki se določi za vsak primer posebej na ustrezni geografski ravni
  , po opravljeni oceni učinka, ki upošteva tako stroške in upravno breme nosilcev kot tudi koristi proizvajalcev in končnih potrošnikov
  ; |
| --- | --- |

(c)

interes

  pridelovalcev, da posredujejo značilnosti proizvodov, in interes
  potrošnikov, da prejmejo ustrezne in pregledne informacije o proizvodu, vključno s krajem kmetovanja, ki se določi za vsak primer posebej na ustrezni geografski ravni
  , po opravljeni oceni učinka, ki upošteva tako stroške in upravno breme nosilcev kot tudi koristi proizvajalcev in končnih potrošnikov
  ;

| (d) | metode za določitev fizičnih, kemičnih in organoleptičnih značilnosti proizvodov; |
| --- | --- |

(d)

metode za določitev fizičnih, kemičnih in organoleptičnih značilnosti proizvodov;

| (d) | metode za določitev fizičnih, kemičnih in organoleptičnih značilnosti proizvodov; |
| --- | --- |

(d)

metode za določitev fizičnih, kemičnih in organoleptičnih značilnosti proizvodov;

| (e) | standardna priporočila, ki jih sprejmejo mednarodni organi. |
| --- | --- |

(e)

standardna priporočila, ki jih sprejmejo mednarodni organi.

| (e) | standardna priporočila, ki jih sprejmejo mednarodni organi; |
| --- | --- |

(e)

standardna priporočila, ki jih sprejmejo mednarodni organi;

| (ea) | potrebo po ohranitvi naravnih in osnovnih lastnosti proizvodov in preprečevanju bistvenih sprememb sestave zadevnega proizvoda; |
| --- | --- |

(ea)

potrebo po ohranitvi naravnih in osnovnih lastnosti proizvodov in preprečevanju bistvenih sprememb sestave zadevnega proizvoda;

| (eb) | možna tveganja za potrošnike, da jih zavedejo njihovo ustaljeno dojemanje proizvoda in temu ustrezna pričakovanja, ob upoštevanju razpoložljivosti in izvedljivosti načinov obveščanja, ki bi izključili taka tveganja
  . |
| --- | --- |

(eb)

možna tveganja za potrošnike, da jih zavedejo njihovo ustaljeno dojemanje proizvoda in temu ustrezna pričakovanja, ob upoštevanju razpoložljivosti in izvedljivosti načinov obveščanja, ki bi izključili taka tveganja
  .

Predlog spremembe 163

Predlog uredbe

Člen 59 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 59a |
| | Dodatne zahteve za trženje proizvodov sektorja sadja in zelenjave |
| | 1.
     
  Proizvodi iz sektorja sadja in zelenjave, za katere je predvideno, da se potrošnikom prodajajo sveži, se lahko tržijo samo, če je navedena država porekla. |
| | 2.
     
  Tržni standardi iz člena 59(1) in vsi tržni standardi, ki veljajo za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave, se uporabljajo na vseh stopnjah trženja, tudi med uvozom in izvozom, če Komisija ne določi drugače, in zajemajo kakovost, razvrščanje v razrede, težo, velikost, pakiranje, skladiščenje, prevoz, predstavitev in trženje. |
| | 3.
     
  Imetnik proizvodov iz sektorjev sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave, za katere veljajo sprejeti tržni standardi, takih proizvodov znotraj Unije ne sme razstavljati, jih ponujati v prodajo, dobavljati ali z njimi trgovati na noben drug način kakor v skladu s temi standardi in je odgovoren za izpolnjevanje teh standardov. |
| | 4.
     
  Brez poseganja v posebne določbe, ki jih Komisija lahko sprejme v skladu s členom 160, zlasti o dosledni uporabi pregledov skladnosti v državah članicah, države članice za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave na podlagi analize tveganja selektivno preverijo, ali zadevni proizvodi izpolnjujejo ustrezne tržne standarde. Pri teh pregledih je poudarek na fazi pred odpremo iz proizvodnega območja, ko se proizvodi pakirajo ali nalagajo. Proizvodi iz tretjih držav se pregledajo pred sprostitvijo v prosti promet. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 59a

Dodatne zahteve za trženje proizvodov sektorja sadja in zelenjave

1.
     
  Proizvodi iz sektorja sadja in zelenjave, za katere je predvideno, da se potrošnikom prodajajo sveži, se lahko tržijo samo, če je navedena država porekla.

2.
     
  Tržni standardi iz člena 59(1) in vsi tržni standardi, ki veljajo za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave, se uporabljajo na vseh stopnjah trženja, tudi med uvozom in izvozom, če Komisija ne določi drugače, in zajemajo kakovost, razvrščanje v razrede, težo, velikost, pakiranje, skladiščenje, prevoz, predstavitev in trženje.

3.
     
  Imetnik proizvodov iz sektorjev sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave, za katere veljajo sprejeti tržni standardi, takih proizvodov znotraj Unije ne sme razstavljati, jih ponujati v prodajo, dobavljati ali z njimi trgovati na noben drug način kakor v skladu s temi standardi in je odgovoren za izpolnjevanje teh standardov.

4.
     
  Brez poseganja v posebne določbe, ki jih Komisija lahko sprejme v skladu s členom 160, zlasti o dosledni uporabi pregledov skladnosti v državah članicah, države članice za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave na podlagi analize tveganja selektivno preverijo, ali zadevni proizvodi izpolnjujejo ustrezne tržne standarde. Pri teh pregledih je poudarek na fazi pred odpremo iz proizvodnega območja, ko se proizvodi pakirajo ali nalagajo. Proizvodi iz tretjih držav se pregledajo pred sprostitvijo v prosti promet.

Predlog spremembe 164

Predlog uredbe

Člen 59 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 59b |
| | Certificiranje hmelja |
| | 1.
     
  Za proizvode iz sektorja hmelja, obrane ali pripravljene v Uniji, je treba opraviti certifikacijski postopek. |
| | 2.
     
  Certifikati se lahko izdajo samo za proizvode z lastnostmi vsaj najnižje zahtevane kakovosti, ki veljajo na določeni stopnji trženja. Za hmelj v prahu, hmelj v prahu z višjo vsebnostjo lupulina, hmeljni ekstrakt in mešane hmeljne proizvode se certifikat lahko izda samo, če vsebnost alfa kislin v teh proizvodih ni nižja od vsebnosti teh kislin v hmelju, iz katerega so bili pridobljeni. |
| | 3.
     
  V certifikatih so navedeni vsaj: |
| | (a) | kraj(-i) pridelave hmelja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 59b

Certificiranje hmelja

1.
     
  Za proizvode iz sektorja hmelja, obrane ali pripravljene v Uniji, je treba opraviti certifikacijski postopek.

2.
     
  Certifikati se lahko izdajo samo za proizvode z lastnostmi vsaj najnižje zahtevane kakovosti, ki veljajo na določeni stopnji trženja. Za hmelj v prahu, hmelj v prahu z višjo vsebnostjo lupulina, hmeljni ekstrakt in mešane hmeljne proizvode se certifikat lahko izda samo, če vsebnost alfa kislin v teh proizvodih ni nižja od vsebnosti teh kislin v hmelju, iz katerega so bili pridobljeni.

3.
     
  V certifikatih so navedeni vsaj:

(a)

kraj(-i) pridelave hmelja;

| (b) | leto(-a) spravila pridelka; ter |
| --- | --- |

(b)

leto(-a) spravila pridelka; ter

| (c) | sorta(-e). |
| --- | --- |

(c)

sorta(-e).

4.
     
  Proizvodi iz sektorja hmelja se lahko dajejo na trg ali izvozijo samo, če je bil izdan certifikat iz odstavkov 1, 2 in 3.

Pri uvoženih proizvodih iz sektorja hmelja se kot enakovredno certifikatu šteje potrdilo iz člena 129a.

5.
     
  Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160 za določanje ukrepov, ki odstopajo od odstavka 4:

| (a) | za izpolnitev tržnih zahtev nekaterih tretjih držav ali |
| --- | --- |

(a)

za izpolnitev tržnih zahtev nekaterih tretjih držav ali

| (b) | za proizvode, namenjene za posebno uporabo. |
| --- | --- |

(b)

za proizvode, namenjene za posebno uporabo.

Ukrepi, na katere se nanaša prvi pododstavek:

| (a) | ne posegajo v običajno trženje proizvodov, za katere je bil izdan certifikat; |
| --- | --- |

(a)

ne posegajo v običajno trženje proizvodov, za katere je bil izdan certifikat;

| (b) | so dopolnjeni z jamstvi, da bi se izognili kakršni koli zamenjavi s temi proizvodi. |
| --- | --- |

(b)

so dopolnjeni z jamstvi, da bi se izognili kakršni koli zamenjavi s temi proizvodi.

Predlog spremembe 165

Predlog uredbe

Člen 60

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 60 | Člen 60 |
| Opredelitve, označevanja
  in
  prodajne oznake za nekatere sektorje in proizvode | Opredelitve, označevanja
  in
  prodajne oznake za nekatere sektorje in proizvode |
| 1.   Opredelitve, označevanja in prodajne oznake iz Priloge VI se uporabljajo za naslednje sektorje ali proizvode: | 1.   Opredelitve, označevanja in prodajne oznake iz Priloge VI se uporabljajo za naslednje sektorje ali proizvode: |
| (a) | oljčno olje in namizne oljke; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 60

Člen 60

Opredelitve, označevanja
  in
  prodajne oznake za nekatere sektorje in proizvode

Opredelitve, označevanja
  in
  prodajne oznake za nekatere sektorje in proizvode

1.   Opredelitve, označevanja in prodajne oznake iz Priloge VI se uporabljajo za naslednje sektorje ali proizvode:

1.   Opredelitve, označevanja in prodajne oznake iz Priloge VI se uporabljajo za naslednje sektorje ali proizvode:

(a)

oljčno olje in namizne oljke;

| (a) | oljčno olje in namizne oljke; |
| --- | --- |

(a)

oljčno olje in namizne oljke;

| (b) | vino; |
| --- | --- |

(b)

vino;

| (b) | vino; |
| --- | --- |

(b)

vino;

| (c) | govejega in telečjega mesa; |
| --- | --- |

(c)

govejega in telečjega mesa;

| (c) | govejega in telečjega mesa; |
| --- | --- |

(c)

govejega in telečjega mesa;

| (d) | mleko in mlečne proizvode, namenjene za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(d)

mleko in mlečne proizvode, namenjene za prehrano ljudi;

| (d) | mleko in mlečne proizvode, namenjene za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(d)

mleko in mlečne proizvode, namenjene za prehrano ljudi;

| (e) | perutnine; |
| --- | --- |

(e)

perutnine;

| (e) | perutnine
  in jajc; |
| --- | --- |

(e)

perutnine
  in jajc;

| (f) | mazave maščobe, namenjene za prehrano ljudi. |
| --- | --- |

(f)

mazave maščobe, namenjene za prehrano ljudi.

| (f) | mazave maščobe, namenjene za prehrano ljudi. |
| --- | --- |

(f)

mazave maščobe, namenjene za prehrano ljudi.

2.   Opredelitve, poimenovanja ali prodajne oznake iz Priloge VI se lahko v Uniji uporabijo le za trženje proizvoda, ki je v skladu z ustreznimi zahtevami iz navedene Priloge.

2.   Opredelitve, poimenovanja ali prodajne oznake iz Priloge VI se lahko v Uniji uporabijo le za trženje proizvoda, ki je v skladu z ustreznimi zahtevami iz navedene Priloge.

3.   Ob upoštevanju potrebe, da bi se prilagodili razvijajočemu se povpraševanju potrošnikov, da bi upoštevali tehnični razvoj ter preprečili ustvarjanje ovir za inovacije proizvodov, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160 o spremembah, odstopanjih ali izvzetjih k opredelitvam in prodajnim oznakam iz Priloge VI.

3.   Ob upoštevanju potrebe, da bi se prilagodili razvijajočemu se povpraševanju potrošnikov, da bi upoštevali tehnični razvoj ter preprečili ustvarjanje ovir za inovacije proizvodov, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160 o spremembah, odstopanjih ali izvzetjih k opredelitvam in prodajnim oznakam iz Priloge VI.

Predlog spremembe 166

Predlog uredbe

Člen 61

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 61 | Člen 61 |
| Dovoljeno odstopanje | Dovoljeno odstopanje |
| Da bi upoštevala posebnost posameznega sektorja, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 160 o dovoljenem odstopanju za vsak standard, pri čemer se za celotno serijo proizvodov šteje, da ni v skladu s standardom, če se to odstopanje preseže. | 1.
     Da bi upoštevala posebnost posameznega sektorja, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 160 o dovoljenem odstopanju za vsak
  posamezen
  standard, pri čemer se za celotno serijo proizvodov šteje, da ni v skladu s standardom, če se to odstopanje preseže. |
| | To odstopanje, opredeljeno s pragi, ne sme spremeniti bistvenih lastnosti proizvoda in se uporablja le za težo, velikost ali druga manj pomembna merila. |
| | 2.
     
  Države članice lahko sprejmejo ali ohranijo dodatno nacionalno zakonodajo za proizvode, za katere velja tržni standard Unije, če so te določbe skladne s pravom Unije, zlasti z načelom prostega pretoka blaga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 61

Člen 61

Dovoljeno odstopanje

Dovoljeno odstopanje

Da bi upoštevala posebnost posameznega sektorja, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 160 o dovoljenem odstopanju za vsak standard, pri čemer se za celotno serijo proizvodov šteje, da ni v skladu s standardom, če se to odstopanje preseže.

1.
     Da bi upoštevala posebnost posameznega sektorja, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 160 o dovoljenem odstopanju za vsak
  posamezen
  standard, pri čemer se za celotno serijo proizvodov šteje, da ni v skladu s standardom, če se to odstopanje preseže.

To odstopanje, opredeljeno s pragi, ne sme spremeniti bistvenih lastnosti proizvoda in se uporablja le za težo, velikost ali druga manj pomembna merila.

2.
     
  Države članice lahko sprejmejo ali ohranijo dodatno nacionalno zakonodajo za proizvode, za katere velja tržni standard Unije, če so te določbe skladne s pravom Unije, zlasti z načelom prostega pretoka blaga.

Predlog spremembe 167

Predlog uredbe

Člen 62

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 62 | Člen 62 |
| Enološki postopki in metode analize | Enološki postopki in metode analize |
| 1.   Samo enološki postopki, ki so dovoljeni v skladu s Prilogo VII in določeni
  v točki (g) člena 59(2) ter
  v odstavkih 2 in 3 člena 65, se uporabljajo za proizvodnjo in shranjevanje proizvodov, navedenih v delu II Priloge VI, v Uniji. | 1.   Samo enološki postopki, ki so dovoljeni v skladu s Prilogo VII in določeni v odstavkih 2 in 3 člena 65, se uporabljajo za proizvodnjo in shranjevanje proizvodov, navedenih v delu II Priloge VI, v Uniji. |
| Prvi pododstavek se ne uporablja za: | Prvi pododstavek se ne uporablja za: |
| (a) | grozdni sok in zgoščeni grozdni sok; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 62

Člen 62

Enološki postopki in metode analize

Enološki postopki in metode analize

1.   Samo enološki postopki, ki so dovoljeni v skladu s Prilogo VII in določeni
  v točki (g) člena 59(2) ter
  v odstavkih 2 in 3 člena 65, se uporabljajo za proizvodnjo in shranjevanje proizvodov, navedenih v delu II Priloge VI, v Uniji.

1.   Samo enološki postopki, ki so dovoljeni v skladu s Prilogo VII in določeni v odstavkih 2 in 3 člena 65, se uporabljajo za proizvodnjo in shranjevanje proizvodov, navedenih v delu II Priloge VI, v Uniji.

Prvi pododstavek se ne uporablja za:

Prvi pododstavek se ne uporablja za:

(a)

grozdni sok in zgoščeni grozdni sok;

| (a) | grozdni sok in zgoščeni grozdni sok; |
| --- | --- |

(a)

grozdni sok in zgoščeni grozdni sok;

| (b) | grozdni mošt in zgoščeni grozdni mošt, namenjen za pripravo grozdnega soka. |
| --- | --- |

(b)

grozdni mošt in zgoščeni grozdni mošt, namenjen za pripravo grozdnega soka.

| (b) | grozdni mošt in zgoščeni grozdni mošt, namenjen za pripravo grozdnega soka. |
| --- | --- |

(b)

grozdni mošt in zgoščeni grozdni mošt, namenjen za pripravo grozdnega soka.

Dovoljeni enološki postopki se lahko uporabljajo samo za zagotavljanje ustrezne vinifikacije, ustreznega ohranjanja ali ustreznega prečiščenja proizvoda.

Dovoljeni enološki postopki se lahko uporabljajo samo za zagotavljanje ustrezne vinifikacije, ustreznega ohranjanja ali ustreznega prečiščenja proizvoda.

Proizvodi, navedeni v delu II Priloge VI, se proizvajajo v Uniji v skladu s predpisi iz Priloge VII.

Proizvodi, navedeni v delu II Priloge VI, se proizvajajo v Uniji v skladu s predpisi iz Priloge VII.

Proizvodi, navedeni v delu II Priloge VI, se ne tržijo v Uniji, če:

Proizvodi, navedeni v delu II Priloge VI, se ne tržijo v Uniji, če:

| (a) | so bili na njih uporabljeni enološki postopki, ki niso dovoljeni v Uniji, ali |
| --- | --- |

(a)

so bili na njih uporabljeni enološki postopki, ki niso dovoljeni v Uniji, ali

| (a) | so bili na njih uporabljeni enološki postopki, ki niso dovoljeni v Uniji, ali |
| --- | --- |

(a)

so bili na njih uporabljeni enološki postopki, ki niso dovoljeni v Uniji, ali

| (b) | so bili na njih uporabljeni nedovoljeni nacionalni enološki postopki ali |
| --- | --- |

(b)

so bili na njih uporabljeni nedovoljeni nacionalni enološki postopki ali

| (b) | so bili na njih uporabljeni nedovoljeni nacionalni enološki postopki ali |
| --- | --- |

(b)

so bili na njih uporabljeni nedovoljeni nacionalni enološki postopki ali

| (c) | niso skladni s predpisi iz Priloge VII. |
| --- | --- |

(c)

niso skladni s predpisi iz Priloge VII.

| (c) | niso skladni s predpisi iz Priloge VII. |
| --- | --- |

(c)

niso skladni s predpisi iz Priloge VII.

Proizvodi, ki jih ni mogoče tržiti v skladu s petim pododstavkom, se uničijo. Z odstopanjem od tega pravila države članice lahko dovolijo, da se nekateri proizvodi, katerih značilnosti določijo, uporabijo v destilarnah, kisarnah ali za industrijske namene, pod pogojem, da to dovoljenje ne postane spodbuda za proizvodnjo z nedovoljenimi enološkimi postopki.

2.   Pri
  odobritvi
  enoloških
  postopkov
  za vino iz
  točke (g) člena 59(2)
  Komisija:

2.   Pri
  pripravi predlogov o
  enoloških
  postopkih
  za vino iz
  odstavka 1
  Komisija:

| (a) | izhaja iz enoloških postopkov
  in
  analiznih metod
  , ki jih je priporočil in objavil OIV, ter
  izsledkov
  poskusne uporabe doslej nedovoljenih enoloških postopkov; |
| --- | --- |

(a)

izhaja iz enoloških postopkov
  in
  analiznih metod
  , ki jih je priporočil in objavil OIV, ter
  izsledkov
  poskusne uporabe doslej nedovoljenih enoloških postopkov;

| (a) | upošteva enološke postopke
  in
  analizne metode
  , ki jih je priporočil in objavil OIV, ter
  izsledke
  poskusne uporabe doslej nedovoljenih enoloških postopkov; |
| --- | --- |

(a)

upošteva enološke postopke
  in
  analizne metode
  , ki jih je priporočil in objavil OIV, ter
  izsledke
  poskusne uporabe doslej nedovoljenih enoloških postopkov;

| (b) | upošteva varovanje človekovega zdravja; |
| --- | --- |

(b)

upošteva varovanje človekovega zdravja;

| (b) | upošteva varovanje človekovega zdravja; |
| --- | --- |

(b)

upošteva varovanje človekovega zdravja;

| (c) | upošteva možna tveganja za potrošnike, da jih zavedejo njihova pričakovanja
  in dojemanja
  , ob upoštevanju razpoložljivosti in uporabnosti načinov obveščanja, ki bi izključili taka tveganja; |
| --- | --- |

(c)

upošteva možna tveganja za potrošnike, da jih zavedejo njihova pričakovanja
  in dojemanja
  , ob upoštevanju razpoložljivosti in uporabnosti načinov obveščanja, ki bi izključili taka tveganja;

| (c) | upošteva možna tveganja za potrošnike, da jih zavedejo
  njihovo ustaljeno dojemanje proizvoda in temu ustrezna
  pričakovanja, ob upoštevanju razpoložljivosti in uporabnosti načinov obveščanja, ki bi izključili taka tveganja; |
| --- | --- |

(c)

upošteva možna tveganja za potrošnike, da jih zavedejo
  njihovo ustaljeno dojemanje proizvoda in temu ustrezna
  pričakovanja, ob upoštevanju razpoložljivosti in uporabnosti načinov obveščanja, ki bi izključili taka tveganja;

| (d) | omogoči ohranitev naravnih in osnovnih lastnosti vina in ne povzroča bistvenih sprememb sestave zadevnega proizvoda; |
| --- | --- |

(d)

omogoči ohranitev naravnih in osnovnih lastnosti vina in ne povzroča bistvenih sprememb sestave zadevnega proizvoda;

| (d) | omogoči ohranitev naravnih in osnovnih lastnosti vina in ne povzroča bistvenih sprememb sestave zadevnega proizvoda; |
| --- | --- |

(d)

omogoči ohranitev naravnih in osnovnih lastnosti vina in ne povzroča bistvenih sprememb sestave zadevnega proizvoda;

| (e) | zagotovi najnižjo sprejemljivo raven skrbi za okolje; |
| --- | --- |

(e)

zagotovi najnižjo sprejemljivo raven skrbi za okolje;

| (e) | zagotovi najnižjo sprejemljivo raven skrbi za okolje; |
| --- | --- |

(e)

zagotovi najnižjo sprejemljivo raven skrbi za okolje;

| (f) | upošteva splošna pravila glede enoloških postopkov in predpisov, ki so navedeni v Prilogi VII. |
| --- | --- |

(f)

upošteva splošna pravila glede enoloških postopkov in predpisov, ki so navedeni v Prilogi VII.

| (f) | upošteva splošna pravila glede enoloških postopkov in predpisov, ki so navedeni v Prilogi VII. |
| --- | --- |

(f)

upošteva splošna pravila glede enoloških postopkov in predpisov, ki so navedeni v Prilogi VII.

3.   
  Komisija bo
  za proizvode iz dela II Priloge VI
  po potrebi z delegiranimi akti sprejela
  metode iz točke (d) člena 59(3). Te metode morajo temeljiti na morebitnih ustreznih metodah, ki jih priporoča in objavi Mednarodni urad za vinsko trto in vino (OIV), razen če bi bile neučinkovite ali neustrezne glede na izpolnjevanje
  legitimnega
  cilja.
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

3.   Za proizvode iz dela II Priloge VI
  se
  metode iz točke (d) člena 59(3)
  sprejmejo v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 43(2) Pogodbe
  . Te metode morajo temeljiti na morebitnih ustreznih metodah, ki jih priporoča in objavi Mednarodni urad za vinsko trto in vino (OIV), razen če bi bile neučinkovite ali neustrezne glede na izpolnjevanje cilja
  Unije
  .

Do sprejetja takšnih
  predpisov
  se uporabljajo metode in pravila, ki jih dovoli zadevna država članica.

Do sprejetja takšnih
  določb
  se uporabljajo metode in pravila, ki jih dovoli zadevna država članica.

Predlog spremembe 168

Predlog uredbe

Člen 65

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 65 | Člen 65 |
| Nacionalni predpisi za nekatere proizvode in sektorje | Nacionalni predpisi za nekatere proizvode in sektorje |
| 1.   Ne glede na določbe člena 59(1) lahko države članice sprejmejo ali ohranijo nacionalne predpise, ki določajo različne ravni kakovosti za mazave maščobe. Taka pravila omogočajo, da se te ravni kakovosti ocenijo na podlagi meril, ki se zlasti nanašajo na uporabljene surovine, organoleptične značilnosti proizvodov ter njihovo fizično in mikrobiološko stabilnost. | 1.   Ne glede na določbe člena 59(1) lahko države članice sprejmejo ali ohranijo nacionalne predpise, ki določajo različne ravni kakovosti za mazave maščobe. Taka pravila omogočajo, da se te ravni kakovosti ocenijo na podlagi meril, ki se zlasti nanašajo na uporabljene surovine, organoleptične značilnosti proizvodov ter njihovo fizično in mikrobiološko stabilnost. |
| Države članice, ki uporabljajo možnost iz prvega pododstavka, zagotovijo, da se lahko na proizvodih drugih držav članic, ki izpolnjujejo merila, določena z navedenimi nacionalnimi pravili, na nediskriminacijski način uporabijo izrazi, ki navajajo, da so ta merila izpolnjena. | Države članice, ki uporabljajo možnost iz prvega pododstavka, zagotovijo, da se lahko na proizvodih drugih držav članic, ki izpolnjujejo merila, določena z navedenimi nacionalnimi pravili, na nediskriminacijski način uporabijo izrazi, ki navajajo, da so ta merila izpolnjena. |
| 2.   Države članice lahko omejijo ali prepovejo uporabo nekaterih enoloških postopkov in določijo strožja pravila za vina, ki jih dovoljuje zakonodaja Unije in se pridelujejo na njihovem ozemlju, da bi izboljšale ohranjanje osnovnih lastnosti vin z zaščiteno označbo porekla ali z zaščiteno geografsko označbo ter penečih vin in likerskih vin. | 2.   Države članice lahko omejijo ali prepovejo uporabo nekaterih enoloških postopkov in določijo strožja pravila za vina, ki jih dovoljuje zakonodaja Unije in se pridelujejo na njihovem ozemlju, da bi izboljšale ohranjanje osnovnih lastnosti vin z zaščiteno označbo porekla ali z zaščiteno geografsko označbo ter penečih vin in likerskih vin. |
| 3.   Države članice lahko dovolijo poskusno uporabo nedovoljenih enoloških postopkov v skladu s pogoji, ki jih Komisija določi z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu z odstavkom 4. | 3.   Države članice lahko dovolijo poskusno uporabo nedovoljenih enoloških postopkov v skladu s pogoji, ki jih Komisija določi z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu z odstavkom 4. |
| 4.   Ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju pravilne in pregledne uporabe se Komisija pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, s katerimi določi pogoje za uporabo odstavkov 1, 2 in 3 tega člena ter pogoje za posedovanje, promet in uporabo proizvodov, pridobljenih s poskusnimi postopki iz odstavka 3 tega člena. | 4.   Ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju pravilne in pregledne uporabe se Komisija pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, s katerimi določi pogoje za uporabo odstavkov 1, 2 in 3 tega člena ter pogoje za posedovanje, promet in uporabo proizvodov, pridobljenih s poskusnimi postopki iz odstavka 3 tega člena. |
| | 4a.
     
  Države članice lahko sprejmejo ali ohranijo tržne standarde za sektorje ali proizvode, če so ti ukrepi v skladu z zakonodajo Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 65

Člen 65

Nacionalni predpisi za nekatere proizvode in sektorje

Nacionalni predpisi za nekatere proizvode in sektorje

1.   Ne glede na določbe člena 59(1) lahko države članice sprejmejo ali ohranijo nacionalne predpise, ki določajo različne ravni kakovosti za mazave maščobe. Taka pravila omogočajo, da se te ravni kakovosti ocenijo na podlagi meril, ki se zlasti nanašajo na uporabljene surovine, organoleptične značilnosti proizvodov ter njihovo fizično in mikrobiološko stabilnost.

1.   Ne glede na določbe člena 59(1) lahko države članice sprejmejo ali ohranijo nacionalne predpise, ki določajo različne ravni kakovosti za mazave maščobe. Taka pravila omogočajo, da se te ravni kakovosti ocenijo na podlagi meril, ki se zlasti nanašajo na uporabljene surovine, organoleptične značilnosti proizvodov ter njihovo fizično in mikrobiološko stabilnost.

Države članice, ki uporabljajo možnost iz prvega pododstavka, zagotovijo, da se lahko na proizvodih drugih držav članic, ki izpolnjujejo merila, določena z navedenimi nacionalnimi pravili, na nediskriminacijski način uporabijo izrazi, ki navajajo, da so ta merila izpolnjena.

Države članice, ki uporabljajo možnost iz prvega pododstavka, zagotovijo, da se lahko na proizvodih drugih držav članic, ki izpolnjujejo merila, določena z navedenimi nacionalnimi pravili, na nediskriminacijski način uporabijo izrazi, ki navajajo, da so ta merila izpolnjena.

2.   Države članice lahko omejijo ali prepovejo uporabo nekaterih enoloških postopkov in določijo strožja pravila za vina, ki jih dovoljuje zakonodaja Unije in se pridelujejo na njihovem ozemlju, da bi izboljšale ohranjanje osnovnih lastnosti vin z zaščiteno označbo porekla ali z zaščiteno geografsko označbo ter penečih vin in likerskih vin.

2.   Države članice lahko omejijo ali prepovejo uporabo nekaterih enoloških postopkov in določijo strožja pravila za vina, ki jih dovoljuje zakonodaja Unije in se pridelujejo na njihovem ozemlju, da bi izboljšale ohranjanje osnovnih lastnosti vin z zaščiteno označbo porekla ali z zaščiteno geografsko označbo ter penečih vin in likerskih vin.

3.   Države članice lahko dovolijo poskusno uporabo nedovoljenih enoloških postopkov v skladu s pogoji, ki jih Komisija določi z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu z odstavkom 4.

3.   Države članice lahko dovolijo poskusno uporabo nedovoljenih enoloških postopkov v skladu s pogoji, ki jih Komisija določi z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu z odstavkom 4.

4.   Ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju pravilne in pregledne uporabe se Komisija pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, s katerimi določi pogoje za uporabo odstavkov 1, 2 in 3 tega člena ter pogoje za posedovanje, promet in uporabo proizvodov, pridobljenih s poskusnimi postopki iz odstavka 3 tega člena.

4.   Ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju pravilne in pregledne uporabe se Komisija pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, s katerimi določi pogoje za uporabo odstavkov 1, 2 in 3 tega člena ter pogoje za posedovanje, promet in uporabo proizvodov, pridobljenih s poskusnimi postopki iz odstavka 3 tega člena.

4a.
     
  Države članice lahko sprejmejo ali ohranijo tržne standarde za sektorje ali proizvode, če so ti ukrepi v skladu z zakonodajo Unije.

Predlog spremembe 169

Predlog uredbe

Del II – naslov II – poglavje I – oddelek 1 – pododdelek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | |
| | Člen 65a |
| | Področje uporabe |
| | Shema za neobvezne rezervirane navedbe se vzpostavi, da bi proizvajalci kmetijskih proizvodov z značilnostmi ali lastnostmi dodane vrednosti te značilnosti ali lastnosti lažje sporočali znotraj notranjega trga, ter zlasti za podpiranje in dopolnjevanje posebnih tržnih standardov. |
| | Člen 65b |
| | Obstoječe neobvezne rezervirane navedbe: |
| | 1.
     
  Neobvezne rezervirane navedbe, ki jih ta shema zajema na datum začetka veljavnosti te uredbe, so navedene v Prilogi VIIa k tej uredbi skupaj z akti, ki določajo zadevne navedbe in pogoje njihove uporabe. |
| | 2.
     
  Neobvezne rezervirane navedbe iz odstavka 1 ostanejo v veljavi do spremembe ali preklica v skladu s členom 65c. |
| | Člen 65c |
| | Rezervacija, sprememba in ukinitev neobveznih rezerviranih navedb |
| | Da bi se upoštevala pričakovanja potrošnikov, razvoj znanstvenih in tehničnih dognanj, položaj na trgu ter razvoj tržnih in mednarodnih standardov, je Komisija v skladu s členom 160 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi: |
| | (a) | pridrži dodatno neobvezno navedbo, pri čemer določi pogoje njene uporabe, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 65a

Področje uporabe

Shema za neobvezne rezervirane navedbe se vzpostavi, da bi proizvajalci kmetijskih proizvodov z značilnostmi ali lastnostmi dodane vrednosti te značilnosti ali lastnosti lažje sporočali znotraj notranjega trga, ter zlasti za podpiranje in dopolnjevanje posebnih tržnih standardov.

Člen 65b

Obstoječe neobvezne rezervirane navedbe:

1.
     
  Neobvezne rezervirane navedbe, ki jih ta shema zajema na datum začetka veljavnosti te uredbe, so navedene v Prilogi VIIa k tej uredbi skupaj z akti, ki določajo zadevne navedbe in pogoje njihove uporabe.

2.
     
  Neobvezne rezervirane navedbe iz odstavka 1 ostanejo v veljavi do spremembe ali preklica v skladu s členom 65c.

Člen 65c

Rezervacija, sprememba in ukinitev neobveznih rezerviranih navedb

Da bi se upoštevala pričakovanja potrošnikov, razvoj znanstvenih in tehničnih dognanj, položaj na trgu ter razvoj tržnih in mednarodnih standardov, je Komisija v skladu s členom 160 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi:

(a)

pridrži dodatno neobvezno navedbo, pri čemer določi pogoje njene uporabe,

| (b) | spremeni pogoje uporabe neobvezne rezervirane navedbe ali |
| --- | --- |

(b)

spremeni pogoje uporabe neobvezne rezervirane navedbe ali

| (c) | prekliče neobvezno rezervirano navedbo. |
| --- | --- |

(c)

prekliče neobvezno rezervirano navedbo.

Člen 65d

Dodatne neobvezne rezervirane navedbe:

1.
     
  Navedba je upravičena do pridržanja kot dodatna neobvezna rezervirana navedba samo, če izpolnjuje naslednja merila:

| (a) | navedba se nanaša na značilnost proizvoda ali način kmetovanja ali predelave ter na tržni standard, s pristopom po posameznih sektorjih; |
| --- | --- |

(a)

navedba se nanaša na značilnost proizvoda ali način kmetovanja ali predelave ter na tržni standard, s pristopom po posameznih sektorjih;

| (b) | uporaba navedbe doda vrednost proizvodu v primerjavi s proizvodi podobne vrste; ter |
| --- | --- |

(b)

uporaba navedbe doda vrednost proizvodu v primerjavi s proizvodi podobne vrste; ter

| (c) | proizvod je dan na trg z značilnostjo ali lastnostjo iz točke (a), ki jo potrošniki prepoznajo v več državah članicah. |
| --- | --- |

(c)

proizvod je dan na trg z značilnostjo ali lastnostjo iz točke (a), ki jo potrošniki prepoznajo v več državah članicah.

Komisija upošteva vse zadevne mednarodne standarde in veljavne rezervirane navedbe za zadevne proizvode ali sektorje.

2.
     
  Neobvezne navedbe, ki opisujejo tehnične lastnosti proizvoda z namenom izvajanja obveznih tržnih standardov in niso namenjene obveščanju potrošnikov o teh lastnostih proizvoda, v okviru te sheme niso pridržane.

3.
     
  Da se upoštevajo posebnosti nekaterih sektorjev in pričakovanja potrošnikov, je Komisija pooblaščena, da v skladu s členom 160 sprejme delegirane akte za določitev podrobnih pravil v zvezi z zahtevami za oblikovanje dodatnih neobveznih rezerviranih navedb iz odstavka 1.

Člen 65e

Omejitev uporabe neobveznih rezerviranih navedb

1.
     
  Neobvezna rezervirana navedba se lahko uporablja le za opis proizvodov, ki so v skladu z ustreznimi pogoji uporabe.

2.
     
  Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da označevanje proizvodov ne povzroča zamenjave z neobveznimi rezerviranimi navedbami.

3.
     
  Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, s katerimi določi pravila za uporabo neobveznih rezerviranih navedb.

Predlog spremembe 170

Predlog uredbe

Člen 66

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 66 | Člen 66 |
| Splošne določbe | Splošne določbe |
| Ob upoštevanju posebnih lastnosti trgovine med Unijo in nekaterimi tretjimi državami
  ter
  posebnih značilnosti nekaterih kmetijskih proizvodov se
  Komisija pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov
  v skladu
  s členom 160
  za opredelitev pogojev, pod katerimi se za uvožene proizvode šteje, da enakovredno izpolnjujejo zahteve Unije glede tržnih standardov, in pogojev, ki omogočajo odstopanja od člena 58, ter določitev pravil v zvezi z uporabo tržnih standardov za proizvode, izvožene iz Unije. | Ob upoštevanju posebnih lastnosti trgovine med Unijo in nekaterimi tretjimi državami, posebnih značilnosti nekaterih kmetijskih proizvodov
  ter potrebe po zagotavljanju, da potrošnikov ne bi zavedlo njihovo ustaljeno dojemanje proizvodov in temu ustrezna pričakovanja,
  se
  lahko
  v skladu
  z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 43(2) Pogodbe sprejmejo ukrepi
  za opredelitev pogojev, pod katerimi se za uvožene proizvode šteje, da enakovredno izpolnjujejo zahteve Unije glede tržnih standardov, in pogojev, ki omogočajo odstopanja od člena 58, ter določitev pravil v zvezi z uporabo tržnih standardov za proizvode, izvožene iz Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 66

Člen 66

Splošne določbe

Splošne določbe

Ob upoštevanju posebnih lastnosti trgovine med Unijo in nekaterimi tretjimi državami
  ter
  posebnih značilnosti nekaterih kmetijskih proizvodov se
  Komisija pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov
  v skladu
  s členom 160
  za opredelitev pogojev, pod katerimi se za uvožene proizvode šteje, da enakovredno izpolnjujejo zahteve Unije glede tržnih standardov, in pogojev, ki omogočajo odstopanja od člena 58, ter določitev pravil v zvezi z uporabo tržnih standardov za proizvode, izvožene iz Unije.

Ob upoštevanju posebnih lastnosti trgovine med Unijo in nekaterimi tretjimi državami, posebnih značilnosti nekaterih kmetijskih proizvodov
  ter potrebe po zagotavljanju, da potrošnikov ne bi zavedlo njihovo ustaljeno dojemanje proizvodov in temu ustrezna pričakovanja,
  se
  lahko
  v skladu
  z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 43(2) Pogodbe sprejmejo ukrepi
  za opredelitev pogojev, pod katerimi se za uvožene proizvode šteje, da enakovredno izpolnjujejo zahteve Unije glede tržnih standardov, in pogojev, ki omogočajo odstopanja od člena 58, ter določitev pravil v zvezi z uporabo tržnih standardov za proizvode, izvožene iz Unije.

Predlog spremembe 171

Predlog uredbe

Člen 67

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 67 | Člen 67 |
| Posebne določbe za uvoz vina | Posebne določbe za uvoz vina |
| 1.   Razen če ni drugače določeno v sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe, se za proizvode, ki se uvažajo v Unijo in se uvrščajo v oznake KN 2009 61, 2009 69 ter 2204, uporabljajo določbe o označbah porekla in geografskih označbah ter označevanju vina iz oddelka 2 tega poglavja in opredelitve, poimenovanja ter prodajne oznake iz člena 60 te uredbe. | 1.   Razen če ni drugače določeno v sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe, se za proizvode, ki se uvažajo v Unijo in se uvrščajo v oznake KN 2009 61, 2009 69 ter 2204, uporabljajo določbe o označbah porekla in geografskih označbah ter označevanju vina iz oddelka 2 tega poglavja in opredelitve, poimenovanja ter prodajne oznake iz člena 60 te uredbe. |
| 2.   Če ni drugače določeno v sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe, se proizvodi iz odstavka 1 tega člena pridelujejo po enoloških postopkih, ki jih
  priporoča in objavi OIV ali
  dovoljuje Unija v skladu s to uredbo. | 2.   Če ni drugače določeno v sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe, se proizvodi iz odstavka 1 tega člena pridelujejo po enoloških postopkih, ki jih dovoljuje Unija v skladu s to uredbo. |
| | Ukrepi, ki odstopajo od tega odstavka, se sprejmejo v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 43(2) Pogodbe. |
| 3.   Ob uvozu proizvodov iz odstavka 1 je treba predložiti: | 3.   Ob uvozu proizvodov iz odstavka 1 je treba predložiti: |
| (a) | potrdilo, ki dokazuje skladnost z določbami iz odstavkov 1 in 2 ter ga sestavi pristojni organ s seznama, ki ga objavi Komisija, v državi porekla; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 67

Člen 67

Posebne določbe za uvoz vina

Posebne določbe za uvoz vina

1.   Razen če ni drugače določeno v sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe, se za proizvode, ki se uvažajo v Unijo in se uvrščajo v oznake KN 2009 61, 2009 69 ter 2204, uporabljajo določbe o označbah porekla in geografskih označbah ter označevanju vina iz oddelka 2 tega poglavja in opredelitve, poimenovanja ter prodajne oznake iz člena 60 te uredbe.

1.   Razen če ni drugače določeno v sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe, se za proizvode, ki se uvažajo v Unijo in se uvrščajo v oznake KN 2009 61, 2009 69 ter 2204, uporabljajo določbe o označbah porekla in geografskih označbah ter označevanju vina iz oddelka 2 tega poglavja in opredelitve, poimenovanja ter prodajne oznake iz člena 60 te uredbe.

2.   Če ni drugače določeno v sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe, se proizvodi iz odstavka 1 tega člena pridelujejo po enoloških postopkih, ki jih
  priporoča in objavi OIV ali
  dovoljuje Unija v skladu s to uredbo.

2.   Če ni drugače določeno v sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe, se proizvodi iz odstavka 1 tega člena pridelujejo po enoloških postopkih, ki jih dovoljuje Unija v skladu s to uredbo.

Ukrepi, ki odstopajo od tega odstavka, se sprejmejo v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 43(2) Pogodbe.

3.   Ob uvozu proizvodov iz odstavka 1 je treba predložiti:

3.   Ob uvozu proizvodov iz odstavka 1 je treba predložiti:

(a)

potrdilo, ki dokazuje skladnost z določbami iz odstavkov 1 in 2 ter ga sestavi pristojni organ s seznama, ki ga objavi Komisija, v državi porekla;

| (a) | potrdilo, ki dokazuje skladnost z določbami iz odstavkov 1 in 2 ter ga sestavi pristojni organ s seznama, ki ga objavi Komisija, v državi porekla; |
| --- | --- |

(a)

potrdilo, ki dokazuje skladnost z določbami iz odstavkov 1 in 2 ter ga sestavi pristojni organ s seznama, ki ga objavi Komisija, v državi porekla;

| (b) | analizno poročilo, ki ga sestavi organ ali urad, ki ga imenuje država porekla, če je proizvod namenjen za neposredno prehrano ljudi. |
| --- | --- |

(b)

analizno poročilo, ki ga sestavi organ ali urad, ki ga imenuje država porekla, če je proizvod namenjen za neposredno prehrano ljudi.

| (b) | analizno poročilo, ki ga sestavi organ ali urad, ki ga imenuje država porekla, če je proizvod namenjen za neposredno prehrano ljudi. |
| --- | --- |

(b)

analizno poročilo, ki ga sestavi organ ali urad, ki ga imenuje država porekla, če je proizvod namenjen za neposredno prehrano ljudi.

Predlog spremembe 172

Predlog uredbe

Člen 67 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 67a |
| | Prenos pooblastil |
| | Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da se podrobno opredelijo: |
| | (a) | pravila za razlago in izvrševanje opredelitev in prodajnih oznak iz Priloge VI; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 67a

Prenos pooblastil

Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da se podrobno opredelijo:

(a)

pravila za razlago in izvrševanje opredelitev in prodajnih oznak iz Priloge VI;

| (b) | pravila za nacionalne postopke glede umika in uničenja vinskih proizvodov, ki ne ustrezajo zahtevam iz te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

pravila za nacionalne postopke glede umika in uničenja vinskih proizvodov, ki ne ustrezajo zahtevam iz te uredbe.

Predlog spremembe 173

Predlog uredbe

Člen 68

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 68 | Člen 68 |
| Izvedbena pooblastila v skladu s postopkom pregleda | Izvedbena pooblastila v skladu s postopkom pregleda |
| Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe, povezane s tem oddelkom,
  zlasti
  ukrepe: | Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe, povezane s tem oddelkom
  , in sicer
  ukrepe: |
| (a) | za izvajanje splošnega tržnega standarda; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 68

Člen 68

Izvedbena pooblastila v skladu s postopkom pregleda

Izvedbena pooblastila v skladu s postopkom pregleda

Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe, povezane s tem oddelkom,
  zlasti
  ukrepe:

Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe, povezane s tem oddelkom
  , in sicer
  ukrepe:

(a)

za izvajanje splošnega tržnega standarda;

| (b) | za izvajanje opredelitev in prodajnih oznak iz Priloge VI; |
| --- | --- |

(b)

za izvajanje opredelitev in prodajnih oznak iz Priloge VI;

| (c) | za pripravo seznama mleka in mlečnih proizvodov iz drugega odstavka točke 5 dela III Priloge VI ter mazavih maščob iz točke (a) šestega odstavka dela IV Priloge VI na podlagi okvirnih seznamov proizvodov, za katere države članice menijo, da na njihovem ozemlju ustrezajo navedenim določbam, ki ga države članice pošljejo Komisiji; |
| --- | --- |

(c)

za pripravo seznama mleka in mlečnih proizvodov iz drugega odstavka točke 5 dela III Priloge VI ter mazavih maščob iz točke (a) šestega odstavka dela IV Priloge VI na podlagi okvirnih seznamov proizvodov, za katere države članice menijo, da na njihovem ozemlju ustrezajo navedenim določbam, ki ga države članice pošljejo Komisiji;

| (c) | za pripravo seznama mleka in mlečnih proizvodov iz drugega odstavka točke 5 dela III Priloge VI ter mazavih maščob iz točke (a) šestega odstavka dela IV Priloge VI na podlagi okvirnih seznamov proizvodov, za katere države članice menijo, da na njihovem ozemlju ustrezajo navedenim določbam, ki ga države članice pošljejo Komisiji; |
| --- | --- |

(c)

za pripravo seznama mleka in mlečnih proizvodov iz drugega odstavka točke 5 dela III Priloge VI ter mazavih maščob iz točke (a) šestega odstavka dela IV Priloge VI na podlagi okvirnih seznamov proizvodov, za katere države članice menijo, da na njihovem ozemlju ustrezajo navedenim določbam, ki ga države članice pošljejo Komisiji;

| (d) | za izvajanje tržnih standardov po sektorju ali proizvodu, vključno s podrobnimi pravili za jemanje vzorcev, in metod analize za določanje sestave proizvodov; |
| --- | --- |

(d)

za izvajanje tržnih standardov po sektorju ali proizvodu, vključno s podrobnimi pravili za jemanje vzorcev, in metod analize za določanje sestave proizvodov;

| (d) | za izvajanje tržnih standardov po sektorju ali proizvodu, vključno s podrobnimi pravili za jemanje vzorcev, in metod analize za določanje sestave proizvodov; |
| --- | --- |

(d)

za izvajanje tržnih standardov po sektorju ali proizvodu, vključno s podrobnimi pravili za jemanje vzorcev, in metod analize za določanje sestave proizvodov;

| (e) | za ugotavljanje, ali so bili na proizvodih uporabljeni nedovoljeni enološki postopki; |
| --- | --- |

(e)

za ugotavljanje, ali so bili na proizvodih uporabljeni nedovoljeni enološki postopki;

| (e) | za ugotavljanje, ali so bili na proizvodih uporabljeni nedovoljeni enološki postopki; |
| --- | --- |

(e)

za ugotavljanje, ali so bili na proizvodih uporabljeni nedovoljeni enološki postopki;

| (f) | za določanje ravni odstopanja; |
| --- | --- |

(f)

za določanje ravni odstopanja;

| (f) | za določanje ravni odstopanja; |
| --- | --- |

(f)

za določanje ravni odstopanja;

| (g) | za izvajanje člena 66. |
| --- | --- |

(g)

za izvajanje člena 66.

| (g) | za izvajanje člena 66. |
| --- | --- |

(g)

za izvajanje člena 66.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 174

Predlog uredbe

Člen 69

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 69 | Člen 69 |
| Področje uporabe | Področje uporabe |
| 1.   Pravila o označbah porekla, geografskih označbah in tradicionalnih izrazih iz tega oddelka se uporabljajo za proizvode iz točk 1, 3 do 6, 8, 9, 11, 15 in 16 dela II Priloge VI. | 1.   Pravila o označbah porekla, geografskih označbah in tradicionalnih izrazih iz tega oddelka se uporabljajo za proizvode iz točk 1, 3 do 6, 8, 9, 11, 15 in 16 dela II Priloge VI. |
| 2.   Pravila iz odstavka 1 temeljijo na: | 2.   Pravila iz odstavka 1 temeljijo na: |
| (a) | zaščiti legitimnih interesov potrošnikov in proizvajalcev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 69

Člen 69

Področje uporabe

Področje uporabe

1.   Pravila o označbah porekla, geografskih označbah in tradicionalnih izrazih iz tega oddelka se uporabljajo za proizvode iz točk 1, 3 do 6, 8, 9, 11, 15 in 16 dela II Priloge VI.

1.   Pravila o označbah porekla, geografskih označbah in tradicionalnih izrazih iz tega oddelka se uporabljajo za proizvode iz točk 1, 3 do 6, 8, 9, 11, 15 in 16 dela II Priloge VI.

2.   Pravila iz odstavka 1 temeljijo na:

2.   Pravila iz odstavka 1 temeljijo na:

(a)

zaščiti legitimnih interesov potrošnikov in proizvajalcev;

| (a) | zaščiti legitimnih interesov potrošnikov in proizvajalcev; |
| --- | --- |

(a)

zaščiti legitimnih interesov potrošnikov in proizvajalcev;

| (b) | zagotavljanju nemotenega delovanja notranjega trga za zadevne proizvode; ter |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanju nemotenega delovanja notranjega trga za zadevne proizvode; ter

| (b) | zagotavljanju nemotenega delovanja notranjega trga za zadevne proizvode; ter |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanju nemotenega delovanja notranjega trga za zadevne proizvode; ter

| (c) | spodbujanju pridelave
  kakovostnih
  proizvodov, pri čemer se lahko uporabljajo tudi ukrepi v okviru nacionalne politike kakovosti. |
| --- | --- |

(c)

spodbujanju pridelave
  kakovostnih
  proizvodov, pri čemer se lahko uporabljajo tudi ukrepi v okviru nacionalne politike kakovosti.

| (c) | spodbujanju pridelave proizvodov
  v okviru shem kakovosti
  , pri čemer se lahko uporabljajo tudi ukrepi v okviru nacionalne politike kakovosti. |
| --- | --- |

(c)

spodbujanju pridelave proizvodov
  v okviru shem kakovosti
  , pri čemer se lahko uporabljajo tudi ukrepi v okviru nacionalne politike kakovosti.

Predlog spremembe 175

Predlog uredbe

Člen 70

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 70 | Člen 70 |
| Opredelitve pojmov | Opredelitve pojmov |
| 1.   Za namene tega oddelka se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: | 1.   Za namene tega oddelka se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: |
| (a) | „označba porekla“ pomeni ime regije, določenega kraja ali izjemoma v ustrezno utemeljenih primerih države, ki se uporablja za opis proizvodov iz člena 69(1), ki ustrezajo naslednjim zahtevam: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 70

Člen 70

Opredelitve pojmov

Opredelitve pojmov

1.   Za namene tega oddelka se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1.   Za namene tega oddelka se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a)

„označba porekla“ pomeni ime regije, določenega kraja ali izjemoma v ustrezno utemeljenih primerih države, ki se uporablja za opis proizvodov iz člena 69(1), ki ustrezajo naslednjim zahtevam:

| (a) | „označba porekla“ pomeni ime regije, določenega kraja ali izjemoma v ustrezno utemeljenih primerih države, ki se uporablja za opis proizvodov iz člena 69(1), ki ustrezajo naslednjim zahtevam: |
| --- | --- |

(a)

„označba porekla“ pomeni ime regije, določenega kraja ali izjemoma v ustrezno utemeljenih primerih države, ki se uporablja za opis proizvodov iz člena 69(1), ki ustrezajo naslednjim zahtevam:

| | (i) | kakovost in značilnosti proizvoda so bistveno ali izključno posledica posebnega geografskega okolja z njemu lastnimi naravnimi in človeškimi dejavniki; |
| --- | --- | --- |

(i)

kakovost in značilnosti proizvoda so bistveno ali izključno posledica posebnega geografskega okolja z njemu lastnimi naravnimi in človeškimi dejavniki;

| | (i) | kakovost in značilnosti proizvoda so bistveno ali izključno posledica posebnega geografskega okolja z njemu lastnimi naravnimi in človeškimi dejavniki; |
| --- | --- | --- |

(i)

kakovost in značilnosti proizvoda so bistveno ali izključno posledica posebnega geografskega okolja z njemu lastnimi naravnimi in človeškimi dejavniki;

| | (ii) | grozdje, iz katerega so proizvodi pridelani, izvira izključno s tega geografskega območja; |
| --- | --- | --- |

(ii)

grozdje, iz katerega so proizvodi pridelani, izvira izključno s tega geografskega območja;

| | (ii) | grozdje, iz katerega so proizvodi pridelani, izvira izključno s tega geografskega območja; |
| --- | --- | --- |

(ii)

grozdje, iz katerega so proizvodi pridelani, izvira izključno s tega geografskega območja;

| | (iii) | pridelava poteka na navedenem geografskem območju ter |
| --- | --- | --- |

(iii)

pridelava poteka na navedenem geografskem območju ter

| | (iii) | pridelava poteka na navedenem geografskem območju ter |
| --- | --- | --- |

(iii)

pridelava poteka na navedenem geografskem območju ter

| | (iv) | proizvodi so pridobljeni iz sort vinske trte vrste Vitis vinifera; |
| --- | --- | --- |

(iv)

proizvodi so pridobljeni iz sort vinske trte vrste Vitis vinifera;

| | (iv) | proizvodi so pridobljeni iz sort vinske trte vrste Vitis vinifera; |
| --- | --- | --- |

(iv)

proizvodi so pridobljeni iz sort vinske trte vrste Vitis vinifera;

| (b) | „geografska označba“ pomeni označbo, ki se nanaša na regijo, določen kraj ali izjemoma v ustrezno utemeljenih primerih državo, ki se uporablja za opis proizvodov iz člena 69(1), ki ustrezajo naslednjim zahtevam: |
| --- | --- |

(b)

„geografska označba“ pomeni označbo, ki se nanaša na regijo, določen kraj ali izjemoma v ustrezno utemeljenih primerih državo, ki se uporablja za opis proizvodov iz člena 69(1), ki ustrezajo naslednjim zahtevam:

| (b) | „geografska označba“ pomeni označbo, ki se nanaša na regijo, določen kraj ali izjemoma v ustrezno utemeljenih primerih državo, ki se uporablja za opis proizvodov iz člena 69(1), ki ustrezajo naslednjim zahtevam: |
| --- | --- |

(b)

„geografska označba“ pomeni označbo, ki se nanaša na regijo, določen kraj ali izjemoma v ustrezno utemeljenih primerih državo, ki se uporablja za opis proizvodov iz člena 69(1), ki ustrezajo naslednjim zahtevam:

| | (i) | imajo določeno kakovost, ugled ali druge lastnosti, ki jih je mogoče pripisati temu geografskemu poreklu; |
| --- | --- | --- |

(i)

imajo določeno kakovost, ugled ali druge lastnosti, ki jih je mogoče pripisati temu geografskemu poreklu;

| | (i) | imajo določeno kakovost, ugled ali druge lastnosti, ki jih je mogoče pripisati temu geografskemu poreklu; |
| --- | --- | --- |

(i)

imajo določeno kakovost, ugled ali druge lastnosti, ki jih je mogoče pripisati temu geografskemu poreklu;

| | (ii) | vsaj 85 % grozdja, iz katerega so pridelani, izvira izključno s tega geografskega območja; |
| --- | --- | --- |

(ii)

vsaj 85 % grozdja, iz katerega so pridelani, izvira izključno s tega geografskega območja;

| | (ii) | vsaj 85 % grozdja, iz katerega so pridelani, izvira izključno s tega geografskega območja; |
| --- | --- | --- |

(ii)

vsaj 85 % grozdja, iz katerega so pridelani, izvira izključno s tega geografskega območja;

| | (iii) | pridelani so na tem geografskem območju; ter |
| --- | --- | --- |

(iii)

pridelani so na tem geografskem območju; ter

| | (iii) | pridelani so na tem geografskem območju; ter |
| --- | --- | --- |

(iii)

pridelani so na tem geografskem območju; ter

| | (iv) | so pridobljeni iz sort vinske trte vrste Vitis vinifera ali s križanjem vrste Vitis vinifera z drugimi vrstami rodu Vitis. |
| --- | --- | --- |

(iv)

so pridobljeni iz sort vinske trte vrste Vitis vinifera ali s križanjem vrste Vitis vinifera z drugimi vrstami rodu Vitis.

| | (iv) | so pridobljeni iz sort vinske trte vrste Vitis vinifera ali s križanjem vrste Vitis vinifera z drugimi vrstami rodu Vitis. |
| --- | --- | --- |

(iv)

so pridobljeni iz sort vinske trte vrste Vitis vinifera ali s križanjem vrste Vitis vinifera z drugimi vrstami rodu Vitis.

1a.
     
  Za namene uporabe točk (a)(iii) in (b)(iii) odstavka 1 „pridelava“ obsega vse vključene postopke, od trgatve grozdja do zaključka postopka pridelave vina, z izjemo poproizvodnih postopkov.

Za namene uporabe točke (b)(ii) odstavka 1 mora grozdje, ki lahko v deležu do 15 % izvira zunaj opredeljenega geografskega območja, prihajati iz države članice ali tretje države, v kateri leži opredeljeno območje.

Z odstopanjem od točk (a)(iii) in (b)(iii) odstavka 1 ter če tako predvideva specifikacija proizvoda, opredeljena v členu 71(2), se lahko proizvod z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo predeluje v vino:

| (a) | na območju v neposredni bližini zadevnega opredeljenega območja; |
| --- | --- |

(a)

na območju v neposredni bližini zadevnega opredeljenega območja;

| (b) | na območju, ki se nahaja v isti upravni enoti ali v sosednji upravni enoti, kakor je opredeljeno v nacionalni zakonodaji; |
| --- | --- |

(b)

na območju, ki se nahaja v isti upravni enoti ali v sosednji upravni enoti, kakor je opredeljeno v nacionalni zakonodaji;

| (c) | v primeru čezmejne označbe porekla ali geografske označbe, ali kjer obstaja sporazum o ukrepih nadzora med dvema ali več državami članicami ali med eno ali več državami članicami in eno ali več tretjimi državami, se proizvod z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo lahko predeluje v vino na območjih, ki se nahajajo v neposredni bližini zadevnega opredeljenega območja. |
| --- | --- |

(c)

v primeru čezmejne označbe porekla ali geografske označbe, ali kjer obstaja sporazum o ukrepih nadzora med dvema ali več državami članicami ali med eno ali več državami članicami in eno ali več tretjimi državami, se proizvod z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo lahko predeluje v vino na območjih, ki se nahajajo v neposredni bližini zadevnega opredeljenega območja.

Z odstopanjem od točke (a)(iii) odstavka 1 in od tretjega pododstavka tega odstavka ter pod pogojem, da je tako navedeno v specifikaciji proizvoda iz člena 71(2), se lahko proizvod predeluje v peneče vino ali biser vino z zaščiteno označbo porekla izven neposredne bližine zadevnega opredeljenega območja, če je bila takšna praksa prisotna pred 1. marcem 1986.

2.   Določena tradicionalno uporabljana imena predstavljajo označbo porekla, če:

2.   Določena tradicionalno uporabljana imena predstavljajo označbo porekla, če:

| (a) | označujejo vino; |
| --- | --- |

(a)

označujejo vino;

| (a) | označujejo vino; |
| --- | --- |

(a)

označujejo vino;

| (b) | se nanašajo na geografsko ime; |
| --- | --- |

(b)

se nanašajo na geografsko ime;

| (b) | se nanašajo na geografsko ime; |
| --- | --- |

(b)

se nanašajo na geografsko ime;

| (c) | izpolnjujejo zahteve iz točk (i) do (iv) odstavka 1(a); ter |
| --- | --- |

(c)

izpolnjujejo zahteve iz točk (i) do (iv) odstavka 1(a); ter

| (c) | izpolnjujejo zahteve iz točk (i) do (iv) odstavka 1(a); ter |
| --- | --- |

(c)

izpolnjujejo zahteve iz točk (i) do (iv) odstavka 1(a); ter

| (d) | se za njih izvede postopek zaščite označbe porekla in geografske označbe iz tega pododdelka. |
| --- | --- |

(d)

se za njih izvede postopek zaščite označbe porekla in geografske označbe iz tega pododdelka.

| (d) | se za njih izvede postopek zaščite označbe porekla in geografske označbe iz tega pododdelka. |
| --- | --- |

(d)

se za njih izvede postopek zaščite označbe porekla in geografske označbe iz tega pododdelka.

3.   Označbe porekla in geografske označbe, vključno s tistimi, ki se nanašajo na geografska območja v tretjih državah, so upravičene do zaščite v Uniji v skladu s pravili iz tega pododdelka.

3.   Označbe porekla in geografske označbe, vključno s tistimi, ki se nanašajo na geografska območja v tretjih državah, so upravičene do zaščite v Uniji v skladu s pravili iz tega pododdelka.

Predlog spremembe 176

Predlog uredbe

Člen 71

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 71 | Člen 71 |
| Vloge za zaščito | Vloge za zaščito |
| 1.   Vloge za zaščito imen kot označb porekla ali geografskih označb vključujejo tehnično dokumentacijo, ki vsebuje: | 1.   Vloge za zaščito imen kot označb porekla ali geografskih označb vključujejo tehnično dokumentacijo, ki vsebuje: |
| (a) | ime, ki naj se zaščiti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 71

Člen 71

Vloge za zaščito

Vloge za zaščito

1.   Vloge za zaščito imen kot označb porekla ali geografskih označb vključujejo tehnično dokumentacijo, ki vsebuje:

1.   Vloge za zaščito imen kot označb porekla ali geografskih označb vključujejo tehnično dokumentacijo, ki vsebuje:

(a)

ime, ki naj se zaščiti;

| (a) | ime, ki naj se zaščiti; |
| --- | --- |

(a)

ime, ki naj se zaščiti;

| (b) | ime in priimek ter naslov vložnika; |
| --- | --- |

(b)

ime in priimek ter naslov vložnika;

| (b) | ime in priimek ter naslov vložnika; |
| --- | --- |

(b)

ime in priimek ter naslov vložnika;

| (c) | specifikacijo proizvoda iz odstavka 2; ter |
| --- | --- |

(c)

specifikacijo proizvoda iz odstavka 2; ter

| (c) | specifikacijo proizvoda iz odstavka 2; ter |
| --- | --- |

(c)

specifikacijo proizvoda iz odstavka 2; ter

| (d) | enotni dokument, ki povzema specifikacijo proizvoda iz odstavka 2. |
| --- | --- |

(d)

enotni dokument, ki povzema specifikacijo proizvoda iz odstavka 2.

| (d) | enotni dokument, ki povzema specifikacijo proizvoda iz odstavka 2. |
| --- | --- |

(d)

enotni dokument, ki povzema specifikacijo proizvoda iz odstavka 2.

2.   Specifikacija proizvoda zainteresiranim stranem omogoča, da preverijo ustrezne pridelovalne okoliščine, potrebne za označbo porekla ali geografsko označbo.

2.   Specifikacija proizvoda zainteresiranim stranem omogoča, da preverijo ustrezne pridelovalne okoliščine, potrebne za označbo porekla ali geografsko označbo.

Takšno specifikacijo proizvoda sestavljajo vsaj:

| (a) | ime, ki naj se zaščiti; |
| --- | --- |

(a)

ime, ki naj se zaščiti;

| (b) | opis vina/vin ter zlasti: |
| --- | --- |

(b)

opis vina/vin ter zlasti:

| | (i) | za vina z označbo porekla, glavne analitske in organoleptične lastnosti; |
| --- | --- | --- |

(i)

za vina z označbo porekla, glavne analitske in organoleptične lastnosti;

| | (ii) | glavne analitske lastnosti ter vrednotenje ali navedba organoleptičnih lastnosti za vina z geografsko označbo; |
| --- | --- | --- |

(ii)

glavne analitske lastnosti ter vrednotenje ali navedba organoleptičnih lastnosti za vina z geografsko označbo;

| (c) | po potrebi specifični enološki postopki za proizvodnjo vin(-a) in ustrezne omejitve pri proizvodnji; |
| --- | --- |

(c)

po potrebi specifični enološki postopki za proizvodnjo vin(-a) in ustrezne omejitve pri proizvodnji;

| (d) | omejitev zadevnega geografskega območja; |
| --- | --- |

(d)

omejitev zadevnega geografskega območja;

| (e) | maksimalni pridelek na hektar; |
| --- | --- |

(e)

maksimalni pridelek na hektar;

| (f) | navedba sorte ali sort vinske trte, iz katerih je pridobljeno vino; |
| --- | --- |

(f)

navedba sorte ali sort vinske trte, iz katerih je pridobljeno vino;

| (g) | navedbe, ki dokazujejo, da so izpolnjene zahteve iz člena 70(1)(a) ali, glede na primer, iz člena 70(1)(b)(i); |
| --- | --- |

(g)

navedbe, ki dokazujejo, da so izpolnjene zahteve iz člena 70(1)(a) ali, glede na primer, iz člena 70(1)(b)(i);

| (h) | morebitne veljavne zahteve glede proizvodnje proizvodov z označbo ZOP ali ZGO, določene v zakonodaji Unije ali nacionalni zakonodaji ali, če so jih določile države članice, določene s strani organizacije, ki upravlja zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo; |
| --- | --- |

(h)

morebitne veljavne zahteve glede proizvodnje proizvodov z označbo ZOP ali ZGO, določene v zakonodaji Unije ali nacionalni zakonodaji ali, če so jih določile države članice, določene s strani organizacije, ki upravlja zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo;

| (i) | imena in naslovi oblasti ali organov, ki preverjajo skladnost specifikacije proizvoda z določbami, ter njihove naloge. |
| --- | --- |

(i)

imena in naslovi oblasti ali organov, ki preverjajo skladnost specifikacije proizvoda z določbami, ter njihove naloge.

Zahteve iz točke (h) drugega pododstavka morajo biti objektivne in nediskriminatorne ter skladne s pravom Unije.

3.   Kadar se vloga za zaščito nanaša na geografsko območje, ki se nahaja v tretji državi, vsebuje poleg elementov iz odstavkov 1 in 2 tudi dokazilo, da je zadevno ime zaščiteno v državi porekla.

3.   Kadar se vloga za zaščito nanaša na geografsko območje, ki se nahaja v tretji državi, vsebuje poleg elementov iz odstavkov 1 in 2 tudi dokazilo, da je zadevno ime zaščiteno v državi porekla.

Predlog spremembe 177

Predlog uredbe

Člen 73

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 73 | Člen 73 |
| Predhodni nacionalni postopek | Predhodni nacionalni postopek |
| 1.   Pri vlogah za zaščito označbe porekla ali geografske označbe iz člena 71 za vina, ki izvirajo iz Unije, se opravi predhodni nacionalni postopek. | 1.   Pri vlogah za zaščito označbe porekla ali geografske označbe iz člena 71 za vina, ki izvirajo iz Unije, se opravi predhodni nacionalni postopek. |
| | 1a.
     
  Vloga za zaščito se vloži v državi članici, z ozemlja katere izvira označba porekla ali geografska označba. |
| | Država članica pregleda vlogo za zaščito, da preveri, ali izpolnjuje pogoje iz tega pododdelka. |
| | Država članica zagotovi primerno objavo vloge na nacionalni ravni in omogoči, da se lahko v obdobju vsaj dveh mesecev od dneva objave vložijo pisni ugovori na predlagano zaščito. Takšni ugovori morajo biti v obliki ustrezno utemeljene izjave, vloži pa jih lahko vsaka fizična ali pravna oseba z upravičenim interesom, ki ima prebivališče ali sedež na ozemlju tiste države članice. |
| 2.   Če država članica meni, da označba porekla ali geografska označba
  ne izpolnjuje zahtev ali da
  ni skladna z zakonodajo Unije, vlogo zavrne. | 2.   Če država članica meni, da označba porekla ali geografska označba ni skladna
  s pogoji iz tega pododdelka ali ni skladna
  z zakonodajo Unije, vlogo zavrne. |
| 3.   Če država članica meni, da so
  zahteve izpolnjene, izvede nacionalni postopek, ki zagotavlja primerno objavo specifikacij proizvoda vsaj na internetu
  . | 3.   Če država članica meni, da so
  pogoji, določeni v tem pododdelku, izpolnjeni, potem: |
| | (a) | vsaj na internetu zagotovi ustrezno objavo specifikacij proizvoda iz točke (d) člena 71(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 73

Člen 73

Predhodni nacionalni postopek

Predhodni nacionalni postopek

1.   Pri vlogah za zaščito označbe porekla ali geografske označbe iz člena 71 za vina, ki izvirajo iz Unije, se opravi predhodni nacionalni postopek.

1.   Pri vlogah za zaščito označbe porekla ali geografske označbe iz člena 71 za vina, ki izvirajo iz Unije, se opravi predhodni nacionalni postopek.

1a.
     
  Vloga za zaščito se vloži v državi članici, z ozemlja katere izvira označba porekla ali geografska označba.

Država članica pregleda vlogo za zaščito, da preveri, ali izpolnjuje pogoje iz tega pododdelka.

Država članica zagotovi primerno objavo vloge na nacionalni ravni in omogoči, da se lahko v obdobju vsaj dveh mesecev od dneva objave vložijo pisni ugovori na predlagano zaščito. Takšni ugovori morajo biti v obliki ustrezno utemeljene izjave, vloži pa jih lahko vsaka fizična ali pravna oseba z upravičenim interesom, ki ima prebivališče ali sedež na ozemlju tiste države članice.

2.   Če država članica meni, da označba porekla ali geografska označba
  ne izpolnjuje zahtev ali da
  ni skladna z zakonodajo Unije, vlogo zavrne.

2.   Če država članica meni, da označba porekla ali geografska označba ni skladna
  s pogoji iz tega pododdelka ali ni skladna
  z zakonodajo Unije, vlogo zavrne.

3.   Če država članica meni, da so
  zahteve izpolnjene, izvede nacionalni postopek, ki zagotavlja primerno objavo specifikacij proizvoda vsaj na internetu
  .

3.   Če država članica meni, da so
  pogoji, določeni v tem pododdelku, izpolnjeni, potem:

(a)

vsaj na internetu zagotovi ustrezno objavo specifikacij proizvoda iz točke (d) člena 71(1);

| (b) | Komisiji predloži vlogo za zaščito, ki vsebuje naslednje informacije: |
| --- | --- |

(b)

Komisiji predloži vlogo za zaščito, ki vsebuje naslednje informacije:

| | (i) | ime in priimek ter naslov vložnika; |
| --- | --- | --- |

(i)

ime in priimek ter naslov vložnika;

| | (ii) | enotni dokument iz člena 71(1)(d); |
| --- | --- | --- |

(ii)

enotni dokument iz člena 71(1)(d);

| | (iii) | izjavo države članice, da je vloga vlagatelja skladna z zahtevanimi pogoji; ter |
| --- | --- | --- |

(iii)

izjavo države članice, da je vloga vlagatelja skladna z zahtevanimi pogoji; ter

| | (iv) | sklicevanje na objavo v skladu s točko (a). |
| --- | --- | --- |

(iv)

sklicevanje na objavo v skladu s točko (a).

Informacije iz prvega pododstavka točke (b) se pošljejo v enem od uradnih jezikov Unije ali pa jim je priložen overjeni prevod v enega od teh jezikov
  .

Predlog spremembe 178

Predlog uredbe

Člen 79

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 79 | Člen 79 |
| Razmerje do blagovnih znamk | Razmerje do blagovnih znamk |
| 1.   
  Če je označba porekla ali geografska označba zaščitena po tej uredbi, se
  registracija blagovne znamke, katere uporaba spada pod člen 80(2) in se nanaša na proizvod iz ene od kategorij iz dela II Priloge VI, zavrne, če je vloga za registracijo blagovne znamke vložena po dnevu predložitve vloge za zaščito označbe porekla ali geografske označbe Komisiji in se označba porekla ali geografska označba nato zaščiti. | 1.   Registracija blagovne znamke,
  ki vsebuje označbo porekla ali geografsko označbo, zaščiteno po tej uredbi, ali ki jo takšna označba sestavlja,
  katere uporaba spada pod člen 80(2) in se nanaša na proizvod iz ene od kategorij iz dela II Priloge VI,
  se
  zavrne, če je vloga za registracijo blagovne znamke vložena po dnevu predložitve vloge za zaščito označbe porekla ali geografske označbe Komisiji in se označba porekla ali geografska označba nato zaščiti. |
| Registracije blagovnih znamk, ki so v nasprotju s prvim pododstavkom, se razveljavijo. | Registracije blagovnih znamk, ki so v nasprotju s prvim pododstavkom, se razveljavijo. |
| 2.   Brez poseganja v člen 78(2) se lahko blagovna znamka, katere uporaba spada pod člen 80(2) in ki je bila prijavljena, registrirana ali, v primerih, ko to možnost določa zadevna zakonodaja, pridobljena z dobroverno uporabo na ozemlju Unije pred dnem
  predložitve vloge za zaščito
  označbe porekla ali geografske označbe
  Komisiji
  , še naprej uporablja
  in obnovi
  kljub zaščiti označbe porekla ali geografske označbe, če ne obstajajo razlogi za neveljavnost ali razveljavitev blagovne znamke, določeni v Direktivi 2008/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami ali z Uredbo Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti. | 2.   Brez poseganja v člen 78(2) se lahko blagovna znamka, katere uporaba spada pod člen 80(2) in ki je bila prijavljena, registrirana ali, v primerih, ko to možnost določa zadevna zakonodaja, pridobljena z dobroverno uporabo na ozemlju Unije pred dnem
  zaščite
  označbe porekla ali geografske označbe
  v izvorni državi ali pred 1. januarjem 1996
  , še naprej uporablja kljub zaščiti označbe porekla ali geografske označbe, če ne obstajajo razlogi za neveljavnost ali razveljavitev blagovne znamke, določeni v Direktivi 2008/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami ali z Uredbo Sveta (ES) št. 207/2009 z dne 26. februarja 2009 o blagovni znamki Skupnosti. |
| V teh primerih je dovoljena uporaba označbe porekla ali geografske označbe skupaj z ustreznimi blagovnimi znamkami. | V teh primerih je dovoljena uporaba označbe porekla ali geografske označbe skupaj z ustreznimi blagovnimi znamkami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 79

Člen 79

Razmerje do blagovnih znamk

Razmerje do blagovnih znamk

1.   
  Če je označba porekla ali geografska označba zaščitena po tej uredbi, se
  registracija blagovne znamke, katere uporaba spada pod člen 80(2) in se nanaša na proizvod iz ene od kategorij iz dela II Priloge VI, zavrne, če je vloga za registracijo blagovne znamke vložena po dnevu predložitve vloge za zaščito označbe porekla ali geografske označbe Komisiji in se označba porekla ali geografska označba nato zaščiti.

1.   Registracija blagovne znamke,
  ki vsebuje označbo porekla ali geografsko označbo, zaščiteno po tej uredbi, ali ki jo takšna označba sestavlja,
  katere uporaba spada pod člen 80(2) in se nanaša na proizvod iz ene od kategorij iz dela II Priloge VI,
  se
  zavrne, če je vloga za registracijo blagovne znamke vložena po dnevu predložitve vloge za zaščito označbe porekla ali geografske označbe Komisiji in se označba porekla ali geografska označba nato zaščiti.

Registracije blagovnih znamk, ki so v nasprotju s prvim pododstavkom, se razveljavijo.

Registracije blagovnih znamk, ki so v nasprotju s prvim pododstavkom, se razveljavijo.

2.   Brez poseganja v člen 78(2) se lahko blagovna znamka, katere uporaba spada pod člen 80(2) in ki je bila prijavljena, registrirana ali, v primerih, ko to možnost določa zadevna zakonodaja, pridobljena z dobroverno uporabo na ozemlju Unije pred dnem
  predložitve vloge za zaščito
  označbe porekla ali geografske označbe
  Komisiji
  , še naprej uporablja
  in obnovi
  kljub zaščiti označbe porekla ali geografske označbe, če ne obstajajo razlogi za neveljavnost ali razveljavitev blagovne znamke, določeni v Direktivi 2008/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami ali z Uredbo Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti.

2.   Brez poseganja v člen 78(2) se lahko blagovna znamka, katere uporaba spada pod člen 80(2) in ki je bila prijavljena, registrirana ali, v primerih, ko to možnost določa zadevna zakonodaja, pridobljena z dobroverno uporabo na ozemlju Unije pred dnem
  zaščite
  označbe porekla ali geografske označbe
  v izvorni državi ali pred 1. januarjem 1996
  , še naprej uporablja kljub zaščiti označbe porekla ali geografske označbe, če ne obstajajo razlogi za neveljavnost ali razveljavitev blagovne znamke, določeni v Direktivi 2008/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami ali z Uredbo Sveta (ES) št. 207/2009 z dne 26. februarja 2009 o blagovni znamki Skupnosti.

V teh primerih je dovoljena uporaba označbe porekla ali geografske označbe skupaj z ustreznimi blagovnimi znamkami.

V teh primerih je dovoljena uporaba označbe porekla ali geografske označbe skupaj z ustreznimi blagovnimi znamkami.

Predlog spremembe 179

Predlog uredbe

Člen 82

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 82 | Člen 82 |
| Spremembe specifikacij proizvoda | Spremembe specifikacij proizvoda |
| 1.   Vložnik, ki izpolnjuje pogoje
  določene v skladu s točko (b) člena 86(4)
  , lahko vloži zahtevo za odobritev spremembe specifikacije zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe, zlasti zaradi upoštevanja razvoja znanstvenih in tehničnih dognanj ali zaradi nove opredelitve
  zadevnega
  geografskega območja. Zahteve vsebujejo opis sprememb, ki se zahtevajo, in njihovo utemeljitev. | 1.   Vložnik, ki izpolnjuje pogoje
  iz člena 72
  , lahko vloži zahtevo za odobritev spremembe specifikacije zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe, zlasti zaradi upoštevanja razvoja znanstvenih in tehničnih dognanj ali zaradi nove opredelitve geografskega območja
  iz točke (d) drugega pododstavka člena 71(2)
  . Zahteve vsebujejo opis sprememb, ki se zahtevajo, in njihovo utemeljitev. |
| | Z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice ali zainteresirane tretje države ali njihovi pristojni organi zaprosijo za odobritev spremembe specifikacije za veljavna zaščitena imena vin v skladu s členom 84(1). |
| | 1a.
     
  Kadar predlagana sprememba vključuje eno ali več sprememb enotnega dokumenta iz člena 71(1)(d), se za vlogo za spremembo smiselno uporabljajo členi 73 do 76. Ko pa se predlagajo le manjše spremembe, Komisija sprejme izvedbene akte, ki vsebujejo njeno odločitev, ali se vloga odobri brez postopka iz člena 74(2) in člena 75, ter v primeru odobritve objavi podatke iz člena 74(3). Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2). |
| | 1b.
     
  Če predlagana sprememba ne pomeni spremembe enotnega dokumenta, se uporabijo naslednja pravila: |
| | (a) | če je zadevno geografsko območje v določeni državi članici, ta država članica odloči o spremembi in, če se z njo strinja, objavi spremenjeno specifikacijo proizvoda ter Komisijo obvesti o odobrenih spremembah in razlogih zanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 82

Člen 82

Spremembe specifikacij proizvoda

Spremembe specifikacij proizvoda

1.   Vložnik, ki izpolnjuje pogoje
  določene v skladu s točko (b) člena 86(4)
  , lahko vloži zahtevo za odobritev spremembe specifikacije zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe, zlasti zaradi upoštevanja razvoja znanstvenih in tehničnih dognanj ali zaradi nove opredelitve
  zadevnega
  geografskega območja. Zahteve vsebujejo opis sprememb, ki se zahtevajo, in njihovo utemeljitev.

1.   Vložnik, ki izpolnjuje pogoje
  iz člena 72
  , lahko vloži zahtevo za odobritev spremembe specifikacije zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe, zlasti zaradi upoštevanja razvoja znanstvenih in tehničnih dognanj ali zaradi nove opredelitve geografskega območja
  iz točke (d) drugega pododstavka člena 71(2)
  . Zahteve vsebujejo opis sprememb, ki se zahtevajo, in njihovo utemeljitev.

Z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice ali zainteresirane tretje države ali njihovi pristojni organi zaprosijo za odobritev spremembe specifikacije za veljavna zaščitena imena vin v skladu s členom 84(1).

1a.
     
  Kadar predlagana sprememba vključuje eno ali več sprememb enotnega dokumenta iz člena 71(1)(d), se za vlogo za spremembo smiselno uporabljajo členi 73 do 76. Ko pa se predlagajo le manjše spremembe, Komisija sprejme izvedbene akte, ki vsebujejo njeno odločitev, ali se vloga odobri brez postopka iz člena 74(2) in člena 75, ter v primeru odobritve objavi podatke iz člena 74(3). Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

1b.
     
  Če predlagana sprememba ne pomeni spremembe enotnega dokumenta, se uporabijo naslednja pravila:

(a)

če je zadevno geografsko območje v določeni državi članici, ta država članica odloči o spremembi in, če se z njo strinja, objavi spremenjeno specifikacijo proizvoda ter Komisijo obvesti o odobrenih spremembah in razlogih zanje;

| (b) | kadar zadevno geografsko območje leži v tretji državi, Komisija z izvedbenimi akti odloči, ali bo predlagane spremembe odobrila. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2). |
| --- | --- |

(b)

kadar zadevno geografsko območje leži v tretji državi, Komisija z izvedbenimi akti odloči, ali bo predlagane spremembe odobrila. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 180

Predlog uredbe

Člen 84

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 84 | Člen 84 |
| Obstoječa zaščitena imena vin | Obstoječa zaščitena imena vin |
| 1.   Imena vin
  , ki so zaščitena v skladu s členoma 51 in 54
  Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 ter
  členom 28
  Uredbe Komisije (ES) št. 753/2002, so samodejno zaščitena na podlagi te uredbe. Komisija jih vključi v register iz člena 81 te uredbe. | 1.   Imena vin
  iz členov 51 in 54
  Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 ter
  člena 28
  Uredbe Komisije (ES) št. 753/2002, so samodejno zaščitena na podlagi te uredbe. Komisija jih vključi v register iz člena 81 te uredbe. |
| 2.   Komisija
  z izvedbenimi akti ustrezno uradno
  odstrani
  iz registra iz člena 86
  imena
  vin
  , za katera se uporablja
  člen 191(3) Uredbe (EU) št. [COM(2010)799]
  . | 2.   Komisija
  lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi
  odstrani imena, za katera se uporablja
  člen 118s(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007, iz registra iz člena 81
  .
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2). |
| 3.   Člen 83 se ne uporablja za obstoječa zaščitena imena vin iz odstavka 1 tega člena. | 3.   Člen 83 se ne uporablja za obstoječa zaščitena imena vin iz odstavka 1 tega člena. |
| Komisija lahko do 31. decembra 2014 na lastno pobudo z izvedbenimi akti sklene, da preklicuje zaščito obstoječih zaščitenih imen vin iz odstavka 1, če ne izpolnjujejo pogojev iz člena 70. | Komisija lahko do 31. decembra 2014 na lastno pobudo z izvedbenimi akti sklene, da preklicuje zaščito obstoječih zaščitenih imen vin iz odstavka 1, če ne izpolnjujejo pogojev iz člena 70. |
| Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2). | Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2). |
| 4.   Za Hrvaško se na podlagi te uredbe zaščitijo imena vin, objavljena v Uradnem listu Evropske unije*, s pridržkom ugodnega izida postopka ugovora. Komisija jih vključi v register iz člena 81. | 4.   Za Hrvaško se na podlagi te uredbe zaščitijo imena vin, objavljena v Uradnem listu Evropske unije*, s pridržkom ugodnega izida postopka ugovora. Komisija jih vključi v register iz člena 81. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 84

Člen 84

Obstoječa zaščitena imena vin

Obstoječa zaščitena imena vin

1.   Imena vin
  , ki so zaščitena v skladu s členoma 51 in 54
  Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 ter
  členom 28
  Uredbe Komisije (ES) št. 753/2002, so samodejno zaščitena na podlagi te uredbe. Komisija jih vključi v register iz člena 81 te uredbe.

1.   Imena vin
  iz členov 51 in 54
  Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 ter
  člena 28
  Uredbe Komisije (ES) št. 753/2002, so samodejno zaščitena na podlagi te uredbe. Komisija jih vključi v register iz člena 81 te uredbe.

2.   Komisija
  z izvedbenimi akti ustrezno uradno
  odstrani
  iz registra iz člena 86
  imena
  vin
  , za katera se uporablja
  člen 191(3) Uredbe (EU) št. [COM(2010)799]
  .

2.   Komisija
  lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi
  odstrani imena, za katera se uporablja
  člen 118s(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007, iz registra iz člena 81
  .
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

3.   Člen 83 se ne uporablja za obstoječa zaščitena imena vin iz odstavka 1 tega člena.

3.   Člen 83 se ne uporablja za obstoječa zaščitena imena vin iz odstavka 1 tega člena.

Komisija lahko do 31. decembra 2014 na lastno pobudo z izvedbenimi akti sklene, da preklicuje zaščito obstoječih zaščitenih imen vin iz odstavka 1, če ne izpolnjujejo pogojev iz člena 70.

Komisija lahko do 31. decembra 2014 na lastno pobudo z izvedbenimi akti sklene, da preklicuje zaščito obstoječih zaščitenih imen vin iz odstavka 1, če ne izpolnjujejo pogojev iz člena 70.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

4.   Za Hrvaško se na podlagi te uredbe zaščitijo imena vin, objavljena v Uradnem listu Evropske unije*, s pridržkom ugodnega izida postopka ugovora. Komisija jih vključi v register iz člena 81.

4.   Za Hrvaško se na podlagi te uredbe zaščitijo imena vin, objavljena v Uradnem listu Evropske unije*, s pridržkom ugodnega izida postopka ugovora. Komisija jih vključi v register iz člena 81.

Predlog spremembe 181

Predlog uredbe

Člen 86

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 86 | Člen 86 |
| Prenos pooblastil | Prenos pooblastil |
| 1.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da določi ukrepe, navedene v odstavkih 2 do 5 tega člena. | 1.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da določi ukrepe, navedene v odstavkih 2 do 5 tega člena. |
| 2.   Ob upoštevanju posebnih lastnosti proizvodnje na razmejenih geografskih območjih lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme: | 2.   Ob upoštevanju posebnih lastnosti proizvodnje na razmejenih geografskih območjih lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme: |
| (a) | načela
  za razmejitev geografskih območij ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 86

Člen 86

Prenos pooblastil

Prenos pooblastil

1.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da določi ukrepe, navedene v odstavkih 2 do 5 tega člena.

1.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da določi ukrepe, navedene v odstavkih 2 do 5 tega člena.

2.   Ob upoštevanju posebnih lastnosti proizvodnje na razmejenih geografskih območjih lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme:

2.   Ob upoštevanju posebnih lastnosti proizvodnje na razmejenih geografskih območjih lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme:

(a)

načela
  za razmejitev geografskih območij ter

| (a) | dodatne podrobnosti za
  razmejitev geografskih območij ter |
| --- | --- |

(a)

dodatne podrobnosti za
  razmejitev geografskih območij ter

| (b) | opredelitve,
  omejitve in odstopanja glede proizvodnje na razmejenih geografskih območjih. |
| --- | --- |

(b)

opredelitve,
  omejitve in odstopanja glede proizvodnje na razmejenih geografskih območjih.

| (b) | omejitve in odstopanja glede proizvodnje na razmejenih geografskih območjih. |
| --- | --- |

(b)

omejitve in odstopanja glede proizvodnje na razmejenih geografskih območjih.

3.   Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi kakovosti in sledljivost proizvodov, lahko Komisija z delegiranimi akti določi pogoje, pod katerimi lahko specifikacije proizvodov vključujejo dodatne zahteve.

3.   Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi kakovosti in sledljivost proizvodov, lahko Komisija z delegiranimi akti določi pogoje, pod katerimi lahko specifikacije proizvodov vključujejo dodatne zahteve.

4.   Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi legitimnih pravic in interesov proizvajalcev ali izvajalcev lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o:

4.   Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi legitimnih pravic in interesov proizvajalcev ali izvajalcev lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila o:

| (a) | elementih specifikacij proizvodov; |
| --- | --- |

(a)

elementih specifikacij proizvodov;

| (b) | tipu vložnika, ki lahko vloži vlogo za zaščito označbe porekla ali geografske označbe; |
| --- | --- |

(b)

tipu vložnika, ki lahko vloži vlogo za zaščito označbe porekla ali geografske označbe;

| (b) | tipu vložnika, ki lahko vloži vlogo za zaščito označbe porekla ali geografske označbe; |
| --- | --- |

(b)

tipu vložnika, ki lahko vloži vlogo za zaščito označbe porekla ali geografske označbe;

| (c) | pogojih, ki jih je treba izpolnjevati pri vložitvi vloge za zaščito označbe porekla ali geografske označbe,
  predhodnih nacionalnih postopkih,
  pregledu Komisije, postopku ugovora, in postopkih za spremembo, preklic in pretvorbo zaščitenih označb porekla ali zaščitenih geografskih označb; |
| --- | --- |

(c)

pogojih, ki jih je treba izpolnjevati pri vložitvi vloge za zaščito označbe porekla ali geografske označbe,
  predhodnih nacionalnih postopkih,
  pregledu Komisije, postopku ugovora, in postopkih za spremembo, preklic in pretvorbo zaščitenih označb porekla ali zaščitenih geografskih označb;

| (c) | pogojih, ki jih je treba izpolnjevati pri vložitvi vloge za zaščito označbe porekla ali geografske označbe, pregledu Komisije, postopku ugovora, in postopkih za spremembo, preklic in pretvorbo zaščitenih označb porekla ali zaščitenih geografskih označb; |
| --- | --- |

(c)

pogojih, ki jih je treba izpolnjevati pri vložitvi vloge za zaščito označbe porekla ali geografske označbe, pregledu Komisije, postopku ugovora, in postopkih za spremembo, preklic in pretvorbo zaščitenih označb porekla ali zaščitenih geografskih označb;

| (d) | pogojih, ki veljajo za čezmejne vloge; |
| --- | --- |

(d)

pogojih, ki veljajo za čezmejne vloge;

| (d) | pogojih, ki veljajo za čezmejne vloge; |
| --- | --- |

(d)

pogojih, ki veljajo za čezmejne vloge;

| (e) | pogojih za vloge v zvezi z geografskimi območji v tretji državi; |
| --- | --- |

(e)

pogojih za vloge v zvezi z geografskimi območji v tretji državi;

| (e) | pogojih za vloge v zvezi z geografskimi območji v tretji državi; |
| --- | --- |

(e)

pogojih za vloge v zvezi z geografskimi območji v tretji državi;

| (f) | datumu začetka veljavnosti zaščite ali spremembe zaščite; |
| --- | --- |

(f)

datumu začetka veljavnosti zaščite ali spremembe zaščite;

| (f) | datumu začetka veljavnosti zaščite ali spremembe zaščite; |
| --- | --- |

(f)

datumu začetka veljavnosti zaščite ali spremembe zaščite;

| (g) | pogojih v zvezi s spremembami specifikacij proizvodov. |
| --- | --- |

(g)

pogojih v zvezi s spremembami specifikacij proizvodov.

| (g) | pogojih v zvezi s spremembami specifikacij proizvodov
  in pogojih, pod katerimi se sprememba šteje, da je manjša v smislu člena 82(1a)
  . |
| --- | --- |

(g)

pogojih v zvezi s spremembami specifikacij proizvodov
  in pogojih, pod katerimi se sprememba šteje, da je manjša v smislu člena 82(1a)
  .

5.   Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi ustrezne zaščite lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme omejitve v zvezi z zaščitenim imenom.

5.   Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi ustrezne zaščite lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme omejitve v zvezi z zaščitenim imenom.

6.
     
  Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi tega, da gospodarski subjekti in pristojni organi niso oškodovani z uporabo tega pododdelka v zvezi z imeni vin, za katera je bila zaščita dodeljena pred 1. avgustom 2009 ali pa je bila pred tem datumom vložena vloga za njihovo zaščito, lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme prehodne določbe v zvezi z naslednjim:

| (a) | imeni vin, ki so jih države članice priznale kot označbe porekla ali geografske označbe do 1. avgusta 2009, in imeni vin, za katere je bila pred tem datumom vložena vloga za zaščito |
| --- | --- |

(a)

imeni vin, ki so jih države članice priznale kot označbe porekla ali geografske označbe do 1. avgusta 2009, in imeni vin, za katere je bila pred tem datumom vložena vloga za zaščito

| (b) | predhodnim nacionalnim postopkom; |
| --- | --- |

(b)

predhodnim nacionalnim postopkom;

| (c) | vini, ki so bila dana v promet ali označena pred določenim datumom; ter |
| --- | --- |

(c)

vini, ki so bila dana v promet ali označena pred določenim datumom; ter

| (d) | spremembami specifikacij proizvoda. |
| --- | --- |

(d)

spremembami specifikacij proizvoda.

Predlog spremembe 182

Predlog uredbe

Člen 89 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Tradicionalne izraze prizna, opredeli in zaščiti Komisija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1a.
     
  Tradicionalne izraze prizna, opredeli in zaščiti Komisija.

Predlog spremembe 183

Predlog uredbe

Člen 89 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Tradicionalni izrazi so zaščiteni samo v jeziku in za kategorije proizvodov vinske trte, navedene v vlogi, pred: |
| | (a) | vsako zlorabo zaščitenega imena, tudi če mu je dodan izraz, kot je „stil“, „tip“, „metoda“, „kot se prideluje v“, „posnetek“, „okus“, „kot“ ali podobno; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1b.
     
  Tradicionalni izrazi so zaščiteni samo v jeziku in za kategorije proizvodov vinske trte, navedene v vlogi, pred:

(a)

vsako zlorabo zaščitenega imena, tudi če mu je dodan izraz, kot je „stil“, „tip“, „metoda“, „kot se prideluje v“, „posnetek“, „okus“, „kot“ ali podobno;

| (b) | vsako drugo napačno ali zavajajočo označbo vrste, značilnosti ali bistvenih lastnosti proizvoda na notranji ali zunanji embalaži, v reklamnem gradivu ali dokumentih, ki se nanašajo na proizvod; |
| --- | --- |

(b)

vsako drugo napačno ali zavajajočo označbo vrste, značilnosti ali bistvenih lastnosti proizvoda na notranji ali zunanji embalaži, v reklamnem gradivu ali dokumentih, ki se nanašajo na proizvod;

| (c) | vsemi drugimi praksami, ki utegnejo potrošnika zavajati, zlasti z ustvarjanjem vtisa, da vino izpolnjuje pogoje za zaščiten tradicionalni izraz. |
| --- | --- |

(c)

vsemi drugimi praksami, ki utegnejo potrošnika zavajati, zlasti z ustvarjanjem vtisa, da vino izpolnjuje pogoje za zaščiten tradicionalni izraz.

Predlog spremembe 184

Predlog uredbe

Člen 89 – odstavek 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Če je tradicionalni izraz zaščiten s to uredbo, se registracija blagovne znamke, katere raba bi bila v nasprotju s členom 89c, oceni v skladu z Direktivo 2008/95/ES ali Uredbo (ES) št. 207/2009. |
| | Blagovne znamke, registrirane v nasprotju s prvim pododstavkom, se na zahtevo razglasijo za neveljavne, v skladu z veljavnimi postopki iz Direktive 2008/95/ES ali Uredbe (ES) št. 207/2009. |
| | Blagovna znamka, ki ustreza kateri od situacij iz člena 89c in ki je bila prijavljena, registrirana ali, če je ta možnost predvidena v ustrezni zakonodaji, pridobljena z uporabo na ozemlju Unije pred 4. majem 2002 ali pred dnem vložitve vloge za zaščito tradicionalnega izraza, se lahko še naprej uporablja in obnavlja kljub zaščiti tradicionalnega izraza. V takih primerih je dovoljena vzporedna uporaba tradicionalnega izraza in ustrezne blagovne znamke. |
| | Ime se ne zaščiti kot tradicionalni izraz, če je zaradi ugleda in slovesa blagovne znamke verjetno, da bi taka zaščita zavedla potrošnika glede resničnega porekla, narave, značilnosti ali kakovosti vina. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1c.
     
  Če je tradicionalni izraz zaščiten s to uredbo, se registracija blagovne znamke, katere raba bi bila v nasprotju s členom 89c, oceni v skladu z Direktivo 2008/95/ES ali Uredbo (ES) št. 207/2009.

Blagovne znamke, registrirane v nasprotju s prvim pododstavkom, se na zahtevo razglasijo za neveljavne, v skladu z veljavnimi postopki iz Direktive 2008/95/ES ali Uredbe (ES) št. 207/2009.

Blagovna znamka, ki ustreza kateri od situacij iz člena 89c in ki je bila prijavljena, registrirana ali, če je ta možnost predvidena v ustrezni zakonodaji, pridobljena z uporabo na ozemlju Unije pred 4. majem 2002 ali pred dnem vložitve vloge za zaščito tradicionalnega izraza, se lahko še naprej uporablja in obnavlja kljub zaščiti tradicionalnega izraza. V takih primerih je dovoljena vzporedna uporaba tradicionalnega izraza in ustrezne blagovne znamke.

Ime se ne zaščiti kot tradicionalni izraz, če je zaradi ugleda in slovesa blagovne znamke verjetno, da bi taka zaščita zavedla potrošnika glede resničnega porekla, narave, značilnosti ali kakovosti vina.

Predlog spremembe 185

Predlog uredbe

Člen 89 – odstavek 1 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  Če se odda vloga za zaščito izraza, ki je popolna ali delna enakozvočnica tradicionalnega izraza, ki je že bil zaščiten v skladu s tem poglavjem, se pri zaščiti izraza ustrezno upošteva lokalna in tradicionalna raba ter možnost zamenjave. Enakozvočni izraz ki potrošnika zavede glede narave, kakovosti ali resničnega izvora izdelka, se ne registrira, tudi če je pravilen. |
| | Uporaba zaščitenega enakozvočnega izraza je dovoljena samo, če se pozneje zaščiteni enakozvočni izraz v praksi dovolj razlikuje od že zaščitenega tradicionalnega izraza, pri čemer se upošteva, da je treba zagotoviti enako obravnavo pridelovalcev in preprečiti zavajanje potrošnika. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1d.
     
  Če se odda vloga za zaščito izraza, ki je popolna ali delna enakozvočnica tradicionalnega izraza, ki je že bil zaščiten v skladu s tem poglavjem, se pri zaščiti izraza ustrezno upošteva lokalna in tradicionalna raba ter možnost zamenjave. Enakozvočni izraz ki potrošnika zavede glede narave, kakovosti ali resničnega izvora izdelka, se ne registrira, tudi če je pravilen.

Uporaba zaščitenega enakozvočnega izraza je dovoljena samo, če se pozneje zaščiteni enakozvočni izraz v praksi dovolj razlikuje od že zaščitenega tradicionalnega izraza, pri čemer se upošteva, da je treba zagotoviti enako obravnavo pridelovalcev in preprečiti zavajanje potrošnika.

Predlog spremembe 186

Predlog uredbe

Člen 89 – odstavek 1 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1e.
     
  Vsaka država članica ali tretja država ali vsaka fizična ali pravna oseba s pravnim interesom lahko v dveh mesecih od dneva objave vloge Komisije ugovarja predlaganemu priznanju, tako da vloži zahtevo za ugovor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1e.
     
  Vsaka država članica ali tretja država ali vsaka fizična ali pravna oseba s pravnim interesom lahko v dveh mesecih od dneva objave vloge Komisije ugovarja predlaganemu priznanju, tako da vloži zahtevo za ugovor.

Predlog spremembe 187

Predlog uredbe

Člen 89 – odstavek 1 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1f.
     
  Prosilec lahko prosi za odobritev spremembe tradicionalnega izraza, navedenega jezika, zadevnega vina ali zadevnih vin, povzetka opredelitve ali pogojev uporabe zadevnega tradicionalnega izraza. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1f.
     
  Prosilec lahko prosi za odobritev spremembe tradicionalnega izraza, navedenega jezika, zadevnega vina ali zadevnih vin, povzetka opredelitve ali pogojev uporabe zadevnega tradicionalnega izraza.

Predlog spremembe 188

Predlog uredbe

Člen 89 – odstavek 1 g (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1 g.
     
  Komisija lahko na podlagi ustrezno utemeljene zahteve države članice, tretje države ali fizične ali pravne osebe s pravnim interesom sprejme izvedbene akte, ki vsebujejo njeno odločitev o preklicu zaščite tradicionalnega izraza, če izraz ne ustreza več opredelitvi iz člena 89. |
| | Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1 g.
     
  Komisija lahko na podlagi ustrezno utemeljene zahteve države članice, tretje države ali fizične ali pravne osebe s pravnim interesom sprejme izvedbene akte, ki vsebujejo njeno odločitev o preklicu zaščite tradicionalnega izraza, če izraz ne ustreza več opredelitvi iz člena 89.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 189

Predlog uredbe

Člen 89 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 89a |
| | Pogoji za uporabo tradicionalnih izrazov |
| | 1.
     
  Izraz, ki ga je treba zaščititi, je bodisi: |
| | (a) | v uradnem ali regionalnem jeziku ali jezikih države članice ali tretje države, iz katere izraz izvira, ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 89a

Pogoji za uporabo tradicionalnih izrazov

1.
     
  Izraz, ki ga je treba zaščititi, je bodisi:

(a)

v uradnem ali regionalnem jeziku ali jezikih države članice ali tretje države, iz katere izraz izvira, ali

| (b) | v jeziku, ki se za ta izraz uporablja v trgovini. |
| --- | --- |

(b)

v jeziku, ki se za ta izraz uporablja v trgovini.

2.
     
  Izraz, ki se uporablja v določenem jeziku, se nanaša na proizvode iz člena 69(1).

3.
     
  Izraz se registrira v njegovem izvirnem zapisu(-ih).

Predlog spremembe 190

Predlog uredbe

Člen 89 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 89b |
| | Pogoji veljavnosti |
| | 1.
     
  Priznanje tradicionalnega izraza se sprejme, če: |
| | (a) | je izraz le: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 89b

Pogoji veljavnosti

1.
     
  Priznanje tradicionalnega izraza se sprejme, če:

(a)

je izraz le:

| | (i) | ime, ki se tradicionalno uporablja v trgovini na velikem delu ozemlja EU ali zadevne tretje države za razlikovanje posameznih kategorij proizvodov vinske trte iz člena 69(1), ali |
| --- | --- | --- |

(i)

ime, ki se tradicionalno uporablja v trgovini na velikem delu ozemlja EU ali zadevne tretje države za razlikovanje posameznih kategorij proizvodov vinske trte iz člena 69(1), ali

| | (ii) | ime, ki se tradicionalno uporablja v trgovini najmanj na ozemlju zadevne države članice ali tretje države za razlikovanje posameznih kategorij proizvodov vinske trte iz člena 69(1); |
| --- | --- | --- |

(ii)

ime, ki se tradicionalno uporablja v trgovini najmanj na ozemlju zadevne države članice ali tretje države za razlikovanje posameznih kategorij proizvodov vinske trte iz člena 69(1);

| (b) | izraz: |
| --- | --- |

(b)

izraz:

| | (i) | ni generičen, |
| --- | --- | --- |

(i)

ni generičen,

| | (ii) | opredeljuje in ureja ga zakonodaja države članice, ali |
| --- | --- | --- |

(ii)

opredeljuje in ureja ga zakonodaja države članice, ali

| | (iii) | uporablja se ga pod pogoji, določenimi s predpisi, ki se uporabljajo za proizvajalce vina v zadevni tretji državi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz reprezentativnih strokovnih organizacij. |
| --- | --- | --- |

(iii)

uporablja se ga pod pogoji, določenimi s predpisi, ki se uporabljajo za proizvajalce vina v zadevni tretji državi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz reprezentativnih strokovnih organizacij.

2.
     
  V odstavku 1, točka (a) „tradicionalna uporaba“ pomeni:

| (a) | uporabo najmanj pet let v primeru izrazov, predloženih v jeziku ali jezikih iz člena 89a(1)(a); |
| --- | --- |

(a)

uporabo najmanj pet let v primeru izrazov, predloženih v jeziku ali jezikih iz člena 89a(1)(a);

| (b) | uporabo najmanj petnajst let primeru izrazov, predloženih v jeziku iz člena 89a(1)(b). |
| --- | --- |

(b)

uporabo najmanj petnajst let primeru izrazov, predloženih v jeziku iz člena 89a(1)(b).

3.
     
  Za namene odstavka (1)(b)(i) „generičen“ pomeni, da je ime tradicionalnega izraza postalo obče ime zadevnega proizvoda vinske trte v Uniji, čeprav se nanaša na poseben postopek pridobivanja ali staranja ali na kakovost, barvo, vrsto kraja ali poseben dogodek, povezan z zgodovino proizvoda vinske trte.

4.
     
  Pogoj iz odstavka 1(b) tega člena se ne uporabljajo za tradicionalne izraze, navedene v členu 89(b).

Predlog spremembe 191

Predlog uredbe

Člen 89 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 89c |
| | Prosilci |
| | 1.
     
  Pristojni organi držav članic ali tretjih držav ali reprezentativne strokovne organizacije s sedežem v tretjih državah lahko pri Komisiji vložijo vlogo za zaščito tradicionalnih izrazov v smislu člena 89. |
| | 2.
     
  „Reprezentativna strokovna organizacija“ je organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev, ki sprejmejo enake predpise in delujejo na zadevnem območju ali več zadevnih območjih označb porekla ali geografskih označb vina, če sta vanjo včlanjeni vsaj dve tretjini proizvajalcev na območju označbe porekla ali geografske označbe, na katerem deluje, ki predstavlja vsaj dve tretjini proizvodnje. Reprezentativna strokovna organizacija lahko vloži vlogo za zaščito le za vina, ki jih proizvaja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 89c

Prosilci

1.
     
  Pristojni organi držav članic ali tretjih držav ali reprezentativne strokovne organizacije s sedežem v tretjih državah lahko pri Komisiji vložijo vlogo za zaščito tradicionalnih izrazov v smislu člena 89.

2.
     
  „Reprezentativna strokovna organizacija“ je organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev, ki sprejmejo enake predpise in delujejo na zadevnem območju ali več zadevnih območjih označb porekla ali geografskih označb vina, če sta vanjo včlanjeni vsaj dve tretjini proizvajalcev na območju označbe porekla ali geografske označbe, na katerem deluje, ki predstavlja vsaj dve tretjini proizvodnje. Reprezentativna strokovna organizacija lahko vloži vlogo za zaščito le za vina, ki jih proizvaja.

Predlog spremembe 192

Predlog uredbe

Člen 89 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 89d |
| | Postopek priznanja |
| | Vsako odločitev za zavrnitev ali priznanje zadevnega tradicionalnega izraza sprejme Komisija na podlagi razpoložljivih dokazov. Komisija preveri, če so izpolnjeni pogoji iz členov 89, 89a in 89b ali pogoji, predvideni v členu 90a(3) ali v členu 90. |
| | Odločitev o zavrnitvi se sporoči vlagatelju zahtevka in organom države članice ali tretje države ali reprezentativni strokovni organizaciji s sedežem v zadevni tretji državi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 89d

Postopek priznanja

Vsako odločitev za zavrnitev ali priznanje zadevnega tradicionalnega izraza sprejme Komisija na podlagi razpoložljivih dokazov. Komisija preveri, če so izpolnjeni pogoji iz členov 89, 89a in 89b ali pogoji, predvideni v členu 90a(3) ali v členu 90.

Odločitev o zavrnitvi se sporoči vlagatelju zahtevka in organom države članice ali tretje države ali reprezentativni strokovni organizaciji s sedežem v zadevni tretji državi.

Predlog spremembe 193

Predlog uredbe

Člen 91 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | vložnike, ki lahko vložijo vlogo za zaščito tradicionalnega izraza; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

vložnike, ki lahko vložijo vlogo za zaščito tradicionalnega izraza;

črtano

Predlog spremembe 194

Predlog uredbe

Člen 91 – odstavek 3 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | podlage za ugovarjanje predlaganemu priznanju tradicionalnega izraza; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

podlage za ugovarjanje predlaganemu priznanju tradicionalnega izraza;

črtano

Predlog spremembe 195

Predlog uredbe

Člen 91 – odstavek 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (d) | obseg zaščite, razmerje do blagovnih znamk, zaščitenih tradicionalnih izrazov, zaščitenih označb porekla ali geografskih označb, homonimov ali nekaterih imen vinske trte; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(d)

obseg zaščite, razmerje do blagovnih znamk, zaščitenih tradicionalnih izrazov, zaščitenih označb porekla ali geografskih označb, homonimov ali nekaterih imen vinske trte;

črtano

Predlog spremembe 196

Predlog uredbe

Člen 91 – odstavek 3 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (e) | razloge za preklic tradicionalnega izraza; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(e)

razloge za preklic tradicionalnega izraza;

črtano

Predlog spremembe 197

Predlog uredbe

Člen 91 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 4.   Ob upoštevanju posebnih lastnosti trgovine med Unijo in nekaterimi tretjimi državami, lahko Komisija z 
  delegiranimi akti
  sprejme pogoje, pod katerimi se tradicionalni izrazi lahko uporabljajo za proizvode iz tretjih držav, in določi odstopanja od člena 89. | 4.   Ob upoštevanju posebnih lastnosti trgovine med Unijo in nekaterimi tretjimi državami, lahko Komisija z 
  odstopanjem od člena 89
  sprejme
  delegirane akte, s katerimi določi
  pogoje, pod katerimi se tradicionalni izrazi lahko uporabljajo za proizvode iz tretjih držav, in določi odstopanja od člena 89. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

4.   Ob upoštevanju posebnih lastnosti trgovine med Unijo in nekaterimi tretjimi državami, lahko Komisija z 
  delegiranimi akti
  sprejme pogoje, pod katerimi se tradicionalni izrazi lahko uporabljajo za proizvode iz tretjih držav, in določi odstopanja od člena 89.

4.   Ob upoštevanju posebnih lastnosti trgovine med Unijo in nekaterimi tretjimi državami, lahko Komisija z 
  odstopanjem od člena 89
  sprejme
  delegirane akte, s katerimi določi
  pogoje, pod katerimi se tradicionalni izrazi lahko uporabljajo za proizvode iz tretjih držav, in določi odstopanja od člena 89.

Predlog spremembe 198

Predlog uredbe

Člen 93 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3).

Predlog spremembe 199

Predlog uredbe

Člen 95

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Razen če ni drugače določeno s to uredbo, se za označevanje in predstavitev uporabljajo Direktiva 2008/95/ES, Direktiva Sveta 89/396/EGS, Direktiva 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktiva 2007/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta. | 1.
     Razen če ni drugače določeno s to uredbo, se za označevanje in predstavitev uporabljajo Direktiva 2008/95/ES, Direktiva Sveta 89/396/EGS, Direktiva 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktiva 2007/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta. |
| | Označevanja proizvodov iz točk 1 do 11, 13, 15 in 16 v delu II Priloge VI se ne sme dopolniti z drugimi oznakami kot z oznakami iz te uredbe, razen če izpolnjujejo zahteve iz člena 2(1)(a) Direktive 2000/13/ES. |
| | 1a.
     
  Če eden od proizvodov iz dela II Priloge VI te uredbe vsebuje eno ali več sestavin, naštetih v Prilogi IIIa Direktive 2000/13/ES, se te sestavine navedejo na etiketi za izrazom „vsebuje“. |
| | V primeru sulfitov se lahko uporabljajo naslednje navedbe: „sulfiti“ in „žveplov dioksid“. |
| | 1b.
     
  Seznamu sestavin iz odstavka 1 se lahko doda uporaba piktograma. Komisija je v skladu s členom 160 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, ki določajo uporabo teh piktogramov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Razen če ni drugače določeno s to uredbo, se za označevanje in predstavitev uporabljajo Direktiva 2008/95/ES, Direktiva Sveta 89/396/EGS, Direktiva 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktiva 2007/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

1.
     Razen če ni drugače določeno s to uredbo, se za označevanje in predstavitev uporabljajo Direktiva 2008/95/ES, Direktiva Sveta 89/396/EGS, Direktiva 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktiva 2007/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

Označevanja proizvodov iz točk 1 do 11, 13, 15 in 16 v delu II Priloge VI se ne sme dopolniti z drugimi oznakami kot z oznakami iz te uredbe, razen če izpolnjujejo zahteve iz člena 2(1)(a) Direktive 2000/13/ES.

1a.
     
  Če eden od proizvodov iz dela II Priloge VI te uredbe vsebuje eno ali več sestavin, naštetih v Prilogi IIIa Direktive 2000/13/ES, se te sestavine navedejo na etiketi za izrazom „vsebuje“.

V primeru sulfitov se lahko uporabljajo naslednje navedbe: „sulfiti“ in „žveplov dioksid“.

1b.
     
  Seznamu sestavin iz odstavka 1 se lahko doda uporaba piktograma. Komisija je v skladu s členom 160 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, ki določajo uporabo teh piktogramov.

Predlog spremembe 200

Predlog uredbe

Člen 96 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Z odstopanjem od točke (a) odstavka 1 se lahko navedba kategorije proizvoda vinske trte izpusti za vina, katerih oznake vključujejo ime zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe. | 2.   Z odstopanjem od točke (a) odstavka 1 se lahko navedba kategorije proizvoda vinske trte izpusti za vina, katerih oznake vključujejo ime zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe
  , ter za kakovostna peneča vina, ki imajo na etiketi naveden izraz „Sekt“
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Z odstopanjem od točke (a) odstavka 1 se lahko navedba kategorije proizvoda vinske trte izpusti za vina, katerih oznake vključujejo ime zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe.

2.   Z odstopanjem od točke (a) odstavka 1 se lahko navedba kategorije proizvoda vinske trte izpusti za vina, katerih oznake vključujejo ime zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe
  , ter za kakovostna peneča vina, ki imajo na etiketi naveden izraz „Sekt“
  .

Predlog spremembe 201

Predlog uredbe

Člen 96 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | kadar je na oznaki naveden tradicionalni izraz iz
  člena 89(a)
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

kadar je na oznaki naveden tradicionalni izraz iz
  člena 89(a)
  ;

| (a) | kadar je na oznaki naveden tradicionalni izraz iz
  člena 89(1)(a) v skladu z zakonodajo države članice ali specifikacije proizvoda iz člena 71(2) te uredbe
  ; |
| --- | --- |

(a)

kadar je na oznaki naveden tradicionalni izraz iz
  člena 89(1)(a) v skladu z zakonodajo države članice ali specifikacije proizvoda iz člena 71(2) te uredbe
  ;

Predlog spremembe 202

Predlog uredbe

Člen 99 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Za zagotovitev skladnosti s horizontalnimi predpisi glede označevanja in predstavitve ter ob upoštevanju posebnosti vinskega sektorja lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme
  opredelitve pojmov,
  pravila in omejitve glede: | 2.   Za zagotovitev skladnosti s horizontalnimi predpisi glede označevanja in predstavitve ter ob upoštevanju posebnosti vinskega sektorja lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila in omejitve glede: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Za zagotovitev skladnosti s horizontalnimi predpisi glede označevanja in predstavitve ter ob upoštevanju posebnosti vinskega sektorja lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme
  opredelitve pojmov,
  pravila in omejitve glede:

2.   Za zagotovitev skladnosti s horizontalnimi predpisi glede označevanja in predstavitve ter ob upoštevanju posebnosti vinskega sektorja lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme pravila in omejitve glede:

Predlog spremembe 203

Predlog uredbe

Člen 99 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 6.   Zaradi potrebe po upoštevanju posebnosti trgovine med Unijo in nekaterimi tretjimi državami lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme odstopanja od tega oddelka glede
  trgovine med Unijo in nekaterimi tretjimi državami
  . | 6.   Zaradi potrebe po upoštevanju posebnosti trgovine med Unijo in nekaterimi tretjimi državami lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme odstopanja od tega oddelka glede
  izvoza v nekatere tretje države
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

6.   Zaradi potrebe po upoštevanju posebnosti trgovine med Unijo in nekaterimi tretjimi državami lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme odstopanja od tega oddelka glede
  trgovine med Unijo in nekaterimi tretjimi državami
  .

6.   Zaradi potrebe po upoštevanju posebnosti trgovine med Unijo in nekaterimi tretjimi državami lahko Komisija z delegiranimi akti sprejme odstopanja od tega oddelka glede
  izvoza v nekatere tretje države
  .

Predlog spremembe 204

Predlog uredbe

Člen 100 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 100a |
| | Trajanje |
| | Z izjemo člena 101(1), (2b), (2d) in (2e) ter člena 101a se ta oddelek uporablja do konca tržnega leta 2019/2020. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 100a

Trajanje

Z izjemo člena 101(1), (2b), (2d) in (2e) ter člena 101a se ta oddelek uporablja do konca tržnega leta 2019/2020.

Predlog spremembe 205

Predlog uredbe

Del II – naslov II – poglavje II – oddelek 1 – pododdelek 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe 206

Predlog uredbe

Člen 101

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 101 | Člen 101 |
| Sporazumi v sektorju sladkorja | Sporazumi v sektorju sladkorja |
| 1.   Pogoje za nakup sladkorne pese in sladkornega trsa, vključno s predsetvenimi
  sporazumi
  o dobavi, urejajo pisni panožni sporazumi, sklenjeni med pridelovalci sladkorne pese in sladkornega trsa iz Unije in podjetji za proizvodnjo sladkorja iz Unije. | 1.   Pogoje za nakup sladkorne pese in sladkornega trsa, vključno s predsetvenimi
  pogodbami
  o dobavi, urejajo pisni panožni sporazumi, sklenjeni med pridelovalci sladkorne pese in sladkornega trsa iz Unije
  ali, v njihovem imenu, organizacijami, katerih člani so, na eni strani
  in podjetji za proizvodnjo sladkorja iz Unije
  ali, v njihovem imenu, organizacijami, katerih člani so, na drugi strani
  . |
| 2.
     
  Ob upoštevanju posebnosti sektorja sladkorja je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 160 o pogojih sporazumov iz odstavka 1 tega člena. | |
| | 2a.
     
  V pogodbah o dobavi je treba pri količinah sladkorja, ki bodo proizvedene iz sladkorne pese, razlikovati med: |
| | (a) | kvotnim sladkorjem; ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 101

Člen 101

Sporazumi v sektorju sladkorja

Sporazumi v sektorju sladkorja

1.   Pogoje za nakup sladkorne pese in sladkornega trsa, vključno s predsetvenimi
  sporazumi
  o dobavi, urejajo pisni panožni sporazumi, sklenjeni med pridelovalci sladkorne pese in sladkornega trsa iz Unije in podjetji za proizvodnjo sladkorja iz Unije.

1.   Pogoje za nakup sladkorne pese in sladkornega trsa, vključno s predsetvenimi
  pogodbami
  o dobavi, urejajo pisni panožni sporazumi, sklenjeni med pridelovalci sladkorne pese in sladkornega trsa iz Unije
  ali, v njihovem imenu, organizacijami, katerih člani so, na eni strani
  in podjetji za proizvodnjo sladkorja iz Unije
  ali, v njihovem imenu, organizacijami, katerih člani so, na drugi strani
  .

2.
     
  Ob upoštevanju posebnosti sektorja sladkorja je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 160 o pogojih sporazumov iz odstavka 1 tega člena.

2a.
     
  V pogodbah o dobavi je treba pri količinah sladkorja, ki bodo proizvedene iz sladkorne pese, razlikovati med:

(a)

kvotnim sladkorjem; ali

| (b) | izvenkvotnim sladkorjem. |
| --- | --- |

(b)

izvenkvotnim sladkorjem.

2b.
     
  Vsako podjetje za proizvodnjo sladkorja predloži državi članici, v kateri proizvaja sladkor, naslednje informacije:

| (a) | količine sladkorne pese iz točke (a) odstavka 2a, za katere so sklenila predsetvene pogodbe o dobavi, ter vsebnost sladkorja, na kateri temeljijo te pogodbe; |
| --- | --- |

(a)

količine sladkorne pese iz točke (a) odstavka 2a, za katere so sklenila predsetvene pogodbe o dobavi, ter vsebnost sladkorja, na kateri temeljijo te pogodbe;

| (b) | ustrezni ocenjeni donos. |
| --- | --- |

(b)

ustrezni ocenjeni donos.

Države članice lahko zahtevajo dodatne podatke.

2c.
     
  Podjetja za proizvodnjo sladkorja, ki niso podpisala predsetvenih pogodb o dobavi po najnižji ceni za kvotno sladkorno peso, kot je predvideno v členu 101 g, za količino sladkorne pese, ki ustreza sladkorju, za katerega razpolagajo s kvoto, po potrebi prilagojeno glede na koeficient preventivnega umika, določen v skladu z drugim odstavkom člena 101d, plačajo vsaj najnižjo ceno za kvotno sladkorno peso za vso sladkorno peso, ki jo predelajo v sladkor.

2d.
     
  Panožni sporazumi lahko odstopajo od odstavkov 2a, 2b in 2c, če to odobri zadevna država članica.

2e.
     
  Če panožnih sporazumov ni, zadevna država članica sprejme potrebne ukrepe, skladne s to uredbo, da zavaruje interese zadevnih strani.

Predlog spremembe 207

Predlog uredbe

Člen 101 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 101a |
| | Poročanje o cenah na trgu za sladkor |
| | Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi sistem za poročanje o cenah na trgu za sladkor, vključno z ureditvijo za objavo ravni cen na tem trgu. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2); |
| | Sistem iz prvega odstavka temelji na informacijah, ki jih predložijo podjetja za proizvodnjo belega sladkorja ali drugi gospodarski subjekti, ki se ukvarjajo s trgovino s sladkorjem. Te informacije se obravnavajo kot zaupne informacije. |
| | Komisija zagotovi, da objavljeni podatki ne omogočajo prepoznavanja cen posameznih podjetij ali izvajalcev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 101a

Poročanje o cenah na trgu za sladkor

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi sistem za poročanje o cenah na trgu za sladkor, vključno z ureditvijo za objavo ravni cen na tem trgu. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2);

Sistem iz prvega odstavka temelji na informacijah, ki jih predložijo podjetja za proizvodnjo belega sladkorja ali drugi gospodarski subjekti, ki se ukvarjajo s trgovino s sladkorjem. Te informacije se obravnavajo kot zaupne informacije.

Komisija zagotovi, da objavljeni podatki ne omogočajo prepoznavanja cen posameznih podjetij ali izvajalcev.

Predlog spremembe 208

Predlog uredbe

Člen 101 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 101b |
| | Proizvodna dajatev |
| | 1.
     
  Proizvodna dajatev se zaračunava za kvote za sladkor, izoglukozo in inulinski sirup, ki jih imajo podjetja za proizvodnjo sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa iz člena 101h, odstavek 2, ter za količine izvenkvotnega sladkorja, predvidene v členu 101l, odstavek 1, točka e. |
| | 2.
     
  Proizvodna dajatev se določi pri 12,00 EUR za tono kvotnega sladkorja in kvotnega inulinskega sirupa. Za izoglukozo se proizvodna dajatev določi pri 50 % dajatve, ki se uporablja za sladkor. |
| | 3.
     
  Skupno proizvodno dajatev, ki se plača v skladu z odstavkom 1, zaračuna država članica podjetjem na svojem ozemlju v skladu s kvoto, ki jo imajo v zadevnem tržnem letu. |
| | Podjetja izvedejo plačila najpozneje do konca februarja ustreznega tržnega leta. |
| | 4.
     
  Podjetja za proizvodnjo sladkorja in inulinskega sirupa iz Unije lahko od pridelovalcev sladkorne pese ali sladkornega trsa ter dobaviteljev cikorije zahtevajo, da krijejo do 50 % zadevne proizvodne dajatve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 101b

Proizvodna dajatev

1.
     
  Proizvodna dajatev se zaračunava za kvote za sladkor, izoglukozo in inulinski sirup, ki jih imajo podjetja za proizvodnjo sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa iz člena 101h, odstavek 2, ter za količine izvenkvotnega sladkorja, predvidene v členu 101l, odstavek 1, točka e.

2.
     
  Proizvodna dajatev se določi pri 12,00 EUR za tono kvotnega sladkorja in kvotnega inulinskega sirupa. Za izoglukozo se proizvodna dajatev določi pri 50 % dajatve, ki se uporablja za sladkor.

3.
     
  Skupno proizvodno dajatev, ki se plača v skladu z odstavkom 1, zaračuna država članica podjetjem na svojem ozemlju v skladu s kvoto, ki jo imajo v zadevnem tržnem letu.

Podjetja izvedejo plačila najpozneje do konca februarja ustreznega tržnega leta.

4.
     
  Podjetja za proizvodnjo sladkorja in inulinskega sirupa iz Unije lahko od pridelovalcev sladkorne pese ali sladkornega trsa ter dobaviteljev cikorije zahtevajo, da krijejo do 50 % zadevne proizvodne dajatve.

Predlog spremembe 209

Predlog uredbe

Člen 101 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 101c |
| | Proizvodno nadomestilo |
| | 1.
     
  Za proizvode, navedene v točkah (b) do (e) dela III Priloge I, se lahko do konca tržnega leta 2019/2020 dodeli proizvodno nadomestilo, če presežni sladkor ali uvoženi sladkor, presežna izoglukoza ali presežni inulinski sirup niso na voljo po ceni, ki ustreza svetovni ceni za proizvodnjo proizvodov iz člena 101m(2)(b) in (c). |
| | 2.
     
  Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi proizvodna nadomestila iz odstavka 1. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2). |
| | 3.
     
  Da bi se upoštevale posebne značilnosti trga za izvenkvotni sladkor v Uniji, se Komisija pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, s katerimi se določijo pogoji za dodelitev proizvodnih nadomestil iz tega oddelka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 101c

Proizvodno nadomestilo

1.
     
  Za proizvode, navedene v točkah (b) do (e) dela III Priloge I, se lahko do konca tržnega leta 2019/2020 dodeli proizvodno nadomestilo, če presežni sladkor ali uvoženi sladkor, presežna izoglukoza ali presežni inulinski sirup niso na voljo po ceni, ki ustreza svetovni ceni za proizvodnjo proizvodov iz člena 101m(2)(b) in (c).

2.
     
  Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi proizvodna nadomestila iz odstavka 1. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

3.
     
  Da bi se upoštevale posebne značilnosti trga za izvenkvotni sladkor v Uniji, se Komisija pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, s katerimi se določijo pogoji za dodelitev proizvodnih nadomestil iz tega oddelka.

Predlog spremembe 210

Predlog uredbe

Člen 101 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 101d |
| | Umik sladkorja |
| | 1.
     
  Ob upoštevanju potrebe po preprečitvi padca cen na notranjem trgu in reševanju stanja čezmerne proizvodnje, določene na podlagi predvidene bilance oskrbe, in ob upoštevanju obveznosti Unije, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, ki vsebujejo odločitev, da se v določenem tržnem letu s trga umakne količina sladkorja ali izoglukoze, proizvedena v okviru kvote, ki presega prag, izračunan v skladu z odstavkom 2 tega člena. |
| | V tem primeru se uvozi belega in surovega sladkorja iz vseh virov, ki niso pridržani za proizvodnjo enega od proizvodov iz člena 101m(2), v enakem sorazmerju umaknejo s trga Unije za zadevno tržno leto. |
| | 2.
     
  Prag za umik iz odstavka 1 se za vsako podjetje, ki razpolaga s kvoto, izračuna tako, da se njegova kvota pomnoži s koeficientom. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi ta koeficient na podlagi pričakovanih tržnih gibanj, najpozneje do 28. februarja predhodnega tržnega leta . |
| | Na podlagi posodobljenih tržnih gibanj lahko Komisija do 31. oktobra zadevnega tržnega leta sprejme izvedbene akte, ki vsebujejo njeno odločitev, da koeficient prilagodi ali, če v skladu s prvim pododstavkom ni bil določen noben koeficient, da koeficient določi. |
| | 3.
     
  Vsako podjetje, ki mu je bila dodeljena kvota, do začetka naslednjega tržnega leta na svoje stroške skladišči sladkor, ki je bil proizveden v okviru kvote in presega prag, izračunan v skladu z odstavkom 2. Količine sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa, umaknjene v tržnem letu, se obravnavajo kot prve količine, proizvedene v okviru kvote, za naslednje tržno leto. |
| | Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko Komisija ob upoštevanju pričakovanih gibanj na trgu sladkorja sprejme izvedbene akte, ki vsebujejo njeno odločitev, da se v tekočem in/ali naslednjem tržnem letu ves umaknjeni sladkor, izoglukoza ali inulinski sirup ali del umaknjenega sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa šteje za: |
| | (a) | presežni sladkor, izoglukozo ali inulinski sirup, ki je na voljo za spremembo v industrijski sladkor, izoglukozo ali inulinski sirup ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 101d

Umik sladkorja

1.
     
  Ob upoštevanju potrebe po preprečitvi padca cen na notranjem trgu in reševanju stanja čezmerne proizvodnje, določene na podlagi predvidene bilance oskrbe, in ob upoštevanju obveznosti Unije, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, ki vsebujejo odločitev, da se v določenem tržnem letu s trga umakne količina sladkorja ali izoglukoze, proizvedena v okviru kvote, ki presega prag, izračunan v skladu z odstavkom 2 tega člena.

V tem primeru se uvozi belega in surovega sladkorja iz vseh virov, ki niso pridržani za proizvodnjo enega od proizvodov iz člena 101m(2), v enakem sorazmerju umaknejo s trga Unije za zadevno tržno leto.

2.
     
  Prag za umik iz odstavka 1 se za vsako podjetje, ki razpolaga s kvoto, izračuna tako, da se njegova kvota pomnoži s koeficientom. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi ta koeficient na podlagi pričakovanih tržnih gibanj, najpozneje do 28. februarja predhodnega tržnega leta .

Na podlagi posodobljenih tržnih gibanj lahko Komisija do 31. oktobra zadevnega tržnega leta sprejme izvedbene akte, ki vsebujejo njeno odločitev, da koeficient prilagodi ali, če v skladu s prvim pododstavkom ni bil določen noben koeficient, da koeficient določi.

3.
     
  Vsako podjetje, ki mu je bila dodeljena kvota, do začetka naslednjega tržnega leta na svoje stroške skladišči sladkor, ki je bil proizveden v okviru kvote in presega prag, izračunan v skladu z odstavkom 2. Količine sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa, umaknjene v tržnem letu, se obravnavajo kot prve količine, proizvedene v okviru kvote, za naslednje tržno leto.

Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko Komisija ob upoštevanju pričakovanih gibanj na trgu sladkorja sprejme izvedbene akte, ki vsebujejo njeno odločitev, da se v tekočem in/ali naslednjem tržnem letu ves umaknjeni sladkor, izoglukoza ali inulinski sirup ali del umaknjenega sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa šteje za:

(a)

presežni sladkor, izoglukozo ali inulinski sirup, ki je na voljo za spremembo v industrijski sladkor, izoglukozo ali inulinski sirup ali

| (b) | začasno proizvodno kvoto, katere del se lahko ob upoštevanju obveznosti Unije iz sporazumov, sklenjenih na podlagi člena 218 Pogodbe, rezervira za izvoz. |
| --- | --- |

(b)

začasno proizvodno kvoto, katere del se lahko ob upoštevanju obveznosti Unije iz sporazumov, sklenjenih na podlagi člena 218 Pogodbe, rezervira za izvoz.

4.
     
  Če je dobava sladkorja v Uniji neprimerna, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, ki vsebujejo njeno odločitev, da se določena količina umaknjenega sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa proda na trgu Unije pred koncem obdobja umika.

5.
     
  Če se umaknjeni sladkor obravnava kot prva količina sladkorja, proizvedena v okviru kvote za naslednje tržno leto, se pridelovalcem sladkorne pese izplača minimalna cena, ki je v veljavi v tistem tržnem letu.

Zahteve iz člena 101 g glede minimalne cene se ne uporabljajo, če je umaknjeni sladkor spremenjen v industrijski sladkor ali izvožen v skladu s točkama (a) in (b) odstavka 3 tega člena.

Če se umaknjeni sladkor v skladu z odstavkom 4 proda na trgu Unije pred koncem obdobja umika, se pridelovalcem sladkorne pese izplača najnižja cena, ki je v veljavi v tekočem tržnem letu.

6.
     
  Izvedbeni akti iz tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 211

Predlog uredbe

Člen 101 da (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 101da |
| | Začasni mehanizem upravljanja trga |
| | Brez poseganja v sporazume, sklenjene v skladu s členom 218 Pogodbe, in do konca režima kvot lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi aktivira začasni mehanizem upravljanja trga z namenom odprave resnih tržnih neravnovesij in sproži naslednje ukrepe: |
| | — | sprostitev izvenkvotnega sladkorja na notranji trg, pri čemer bi veljali isti pogoji kot za kvotni sladkor, kot je opisano v členu 101l(1)(e); ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 101da

Začasni mehanizem upravljanja trga

Brez poseganja v sporazume, sklenjene v skladu s členom 218 Pogodbe, in do konca režima kvot lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi aktivira začasni mehanizem upravljanja trga z namenom odprave resnih tržnih neravnovesij in sproži naslednje ukrepe:

—

sprostitev izvenkvotnega sladkorja na notranji trg, pri čemer bi veljali isti pogoji kot za kvotni sladkor, kot je opisano v členu 101l(1)(e); ter

| — | opustitev uvoznih dajatev, zlasti ko podatki Evropske komisije za uvožen surovi in beli sladkor dosežejo raven pod 3 milijoni ton za tržno leto, kot je opisano v členu 130b. |
| --- | --- |

—

opustitev uvoznih dajatev, zlasti ko podatki Evropske komisije za uvožen surovi in beli sladkor dosežejo raven pod 3 milijoni ton za tržno leto, kot je opisano v členu 130b.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 212

Predlog uredbe

Člen 101 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 101e |
| | Prenos pooblastil |
| | Da se upoštevajo posebne značilnosti sektorja sladkorja in zagotovi ustrezno upoštevanje interesov vseh strani ter glede na to, da je treba preprečiti morebitne motnje trga, lahko Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 160, s katerimi uvede pravila o: |
| | (a) | pogodbah o dobavi in nakupnih pogojih iz člena 101(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 101e

Prenos pooblastil

Da se upoštevajo posebne značilnosti sektorja sladkorja in zagotovi ustrezno upoštevanje interesov vseh strani ter glede na to, da je treba preprečiti morebitne motnje trga, lahko Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 160, s katerimi uvede pravila o:

(a)

pogodbah o dobavi in nakupnih pogojih iz člena 101(1);

| (b) | merilih, ki jih uporabijo podjetja za proizvodnjo sladkorja pri dodelitvi količin sladkorne pese prodajalcem sladkorne pese, ki jih bodo zajemale predsetvene pogodbe o dobavi iz člena 101(2b); |
| --- | --- |

(b)

merilih, ki jih uporabijo podjetja za proizvodnjo sladkorja pri dodelitvi količin sladkorne pese prodajalcem sladkorne pese, ki jih bodo zajemale predsetvene pogodbe o dobavi iz člena 101(2b);

| (c) | začasnem mehanizmu upravljanja trga iz člena 101da, na podlagi napovedane bilance oskrbe, ki vključuje pogoje, pod katerimi se izvenkvotni sladkor iz člena 101l(1)(e) sprosti na notranji trg, pri čemer veljajo isti pogoji kot za kvotni sladkor. |
| --- | --- |

(c)

začasnem mehanizmu upravljanja trga iz člena 101da, na podlagi napovedane bilance oskrbe, ki vključuje pogoje, pod katerimi se izvenkvotni sladkor iz člena 101l(1)(e) sprosti na notranji trg, pri čemer veljajo isti pogoji kot za kvotni sladkor.

Predlog spremembe 213

Predlog uredbe

Del II – naslov II – poglavje II – oddelek 1 – pododdelek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe 214

Predlog uredbe

Člen 101 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 101f |
| | Kvote v sektorju sladkorja |
| | 1.
     
  Sistem kvot oziroma omejitev kvot se uporablja za sladkor, izoglukozo in inulinski sirup. |
| | 2.
     
  Glede sistema kvot iz odstavka 1 tega člena, če proizvajalec preseže ustrezno kvoto in za sladkor ne uporabi presežnih količin iz člena 101l, se za take količine plača presežna dajatev v skladu s pogoji iz členov 101l do 101o. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 101f

Kvote v sektorju sladkorja

1.
     
  Sistem kvot oziroma omejitev kvot se uporablja za sladkor, izoglukozo in inulinski sirup.

2.
     
  Glede sistema kvot iz odstavka 1 tega člena, če proizvajalec preseže ustrezno kvoto in za sladkor ne uporabi presežnih količin iz člena 101l, se za take količine plača presežna dajatev v skladu s pogoji iz členov 101l do 101o.

Predlog spremembe 215

Predlog uredbe

Člen 101 g (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 101 g |
| | Minimalna cena sladkorne pese |
| | 1.
     
  Minimalna cena za sladkorno peso iz kvote je 26,29 EUR na tono do konca tržnega leta 2019/2020. |
| | 2.
     
  Najnižja cena iz odstavka 1 velja za sladkorno peso standardne kakovosti, določene v delu B Priloge III. |
| | 3.
     
  Podjetja za proizvodnjo sladkorja morajo pri nakupu kvotne sladkorne pese, ki je primerna za predelavo v sladkor in namenjena za predelavo v kvotni sladkor, plačati vsaj najnižjo ceno, prilagojeno navzgor ali navzdol, zato da se lahko dovolijo odstopanja od standardne kakovosti. |
| | Za prilagoditev cen v primeru, ko se dejanska kakovost sladkorne pese razlikuje od standardne kakovosti, se povečanja in znižanja iz prvega pododstavka uporabljajo v skladu s pravili, ki jih Komisija določi z delegiranimi akti na podlagi člena 101p(5). |
| | 4.
     
  Za količine sladkorne pese, ki ustrezajo količinam industrijskega sladkorja ali presežnega sladkorja, za katere velja presežna dajatev iz člena 101o, zadevno podjetje za proizvodnjo sladkorja prilagodi nabavno ceno tako, da je vsaj enaka najnižji ceni za kvotno sladkorno peso. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 101 g

Minimalna cena sladkorne pese

1.
     
  Minimalna cena za sladkorno peso iz kvote je 26,29 EUR na tono do konca tržnega leta 2019/2020.

2.
     
  Najnižja cena iz odstavka 1 velja za sladkorno peso standardne kakovosti, določene v delu B Priloge III.

3.
     
  Podjetja za proizvodnjo sladkorja morajo pri nakupu kvotne sladkorne pese, ki je primerna za predelavo v sladkor in namenjena za predelavo v kvotni sladkor, plačati vsaj najnižjo ceno, prilagojeno navzgor ali navzdol, zato da se lahko dovolijo odstopanja od standardne kakovosti.

Za prilagoditev cen v primeru, ko se dejanska kakovost sladkorne pese razlikuje od standardne kakovosti, se povečanja in znižanja iz prvega pododstavka uporabljajo v skladu s pravili, ki jih Komisija določi z delegiranimi akti na podlagi člena 101p(5).

4.
     
  Za količine sladkorne pese, ki ustrezajo količinam industrijskega sladkorja ali presežnega sladkorja, za katere velja presežna dajatev iz člena 101o, zadevno podjetje za proizvodnjo sladkorja prilagodi nabavno ceno tako, da je vsaj enaka najnižji ceni za kvotno sladkorno peso.

Predlog spremembe 216

Predlog uredbe

Člen 101 h (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 101h |
| | Dodelitev kvot |
| | 1.
     
  Kvote za proizvodnjo sladkorja, izoglukoze in inulinskega sirupa na nacionalni in regionalni ravni so določene v Prilogi IIIb. |
| | Z odstopanjem od pododstavka 1 lahko Komisija sprejme izvedbene akte brez uporabe člena 162(2) ali (3) in na zahtevo zadevnih držav članic dodeli kvote državam članicam, ki so se v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 320/2006, odpovedale svoji celotni kvoti. Za namen tega pododstavka Komisija pri oceni zahteve države članice ne upošteva kvot, dodeljenih podjetjem, ki imajo sedež v najbolj oddaljenih regijah Unije. |
| | 2.
     
  Države članice dodelijo kvoto vsakemu podjetju za proizvodnjo sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa, ki ima sedež na njihovem ozemlju in je odobreno v skladu s členom 101(i). |
| | Za vsako podjetje je dodeljena kvota enaka kvoti iz Uredbe (EU) št. 513/2010, ki je bila dodeljena podjetju za tržno leto 2010/2011. |
| | 3.
     
  Kadar je kvota dodeljena podjetju za proizvodnjo sladkorja, ki ima več kot en proizvodni obrat, države članice sprejmejo ukrepe, za katere menijo, da so potrebni za ustrezno upoštevanje interesov pridelovalcev sladkorne pese in sladkornega trsa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 101h

Dodelitev kvot

1.
     
  Kvote za proizvodnjo sladkorja, izoglukoze in inulinskega sirupa na nacionalni in regionalni ravni so določene v Prilogi IIIb.

Z odstopanjem od pododstavka 1 lahko Komisija sprejme izvedbene akte brez uporabe člena 162(2) ali (3) in na zahtevo zadevnih držav članic dodeli kvote državam članicam, ki so se v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 320/2006, odpovedale svoji celotni kvoti. Za namen tega pododstavka Komisija pri oceni zahteve države članice ne upošteva kvot, dodeljenih podjetjem, ki imajo sedež v najbolj oddaljenih regijah Unije.

2.
     
  Države članice dodelijo kvoto vsakemu podjetju za proizvodnjo sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa, ki ima sedež na njihovem ozemlju in je odobreno v skladu s členom 101(i).

Za vsako podjetje je dodeljena kvota enaka kvoti iz Uredbe (EU) št. 513/2010, ki je bila dodeljena podjetju za tržno leto 2010/2011.

3.
     
  Kadar je kvota dodeljena podjetju za proizvodnjo sladkorja, ki ima več kot en proizvodni obrat, države članice sprejmejo ukrepe, za katere menijo, da so potrebni za ustrezno upoštevanje interesov pridelovalcev sladkorne pese in sladkornega trsa.

Predlog spremembe 217

Predlog uredbe

Člen 101 i (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 101i |
| | Odobrena podjetja |
| | 1.
     
  Države članice na zahtevo podelijo odobritev podjetju, ki proizvaja sladkor, izoglukozo ali inulinski sirup, ali podjetju, ki te izdelke predeluje v enega od izdelkov s seznama iz člena 101m(2), pod pogojem, da podjetje: |
| | (a) | dokaže svoje strokovne zmogljivosti pri proizvodnji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 101i

Odobrena podjetja

1.
     
  Države članice na zahtevo podelijo odobritev podjetju, ki proizvaja sladkor, izoglukozo ali inulinski sirup, ali podjetju, ki te izdelke predeluje v enega od izdelkov s seznama iz člena 101m(2), pod pogojem, da podjetje:

(a)

dokaže svoje strokovne zmogljivosti pri proizvodnji;

| (b) | soglaša, da bo zagotovilo vse informacije in da zanj velja nadzor, povezan s to uredbo; |
| --- | --- |

(b)

soglaša, da bo zagotovilo vse informacije in da zanj velja nadzor, povezan s to uredbo;

| (c) | mu odobritev ni bila začasno ali trajno odvzeta. |
| --- | --- |

(c)

mu odobritev ni bila začasno ali trajno odvzeta.

2.
     
  Odobrena podjetja državi članici, na katere ozemlju pridelujejo sladkorno peso, sladkorni trs ali izvajajo prečiščevanje, predložijo naslednje informacije:

| (a) | količine sladkorne pese ali sladkornega trsa, za katere je bila sklenjena pogodba o dobavi, kakor tudi ustrezne ocenjene donose sladkorne pese ali sladkornega trsa ter sladkorja na hektar; |
| --- | --- |

(a)

količine sladkorne pese ali sladkornega trsa, za katere je bila sklenjena pogodba o dobavi, kakor tudi ustrezne ocenjene donose sladkorne pese ali sladkornega trsa ter sladkorja na hektar;

| (b) | podatke o začasnih in dejanskih dobavah sladkorne pese, sladkornega trsa in surovega sladkorja, proizvodnji sladkorja in zalogah sladkorja; |
| --- | --- |

(b)

podatke o začasnih in dejanskih dobavah sladkorne pese, sladkornega trsa in surovega sladkorja, proizvodnji sladkorja in zalogah sladkorja;

| (c) | količine prodanega belega sladkorja ter ustrezne cene in pogoje. |
| --- | --- |

(c)

količine prodanega belega sladkorja ter ustrezne cene in pogoje.

Predlog spremembe 218

Predlog uredbe

Člen 101 j (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 101j |
| | Prilagoditev nacionalnih kvot |
| | Komisija lahko z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 160, prilagodi kvote iz Priloge IIIb na podlagi sklepov, ki jih sprejmejo države članice v skladu s členom 101k. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 101j

Prilagoditev nacionalnih kvot

Komisija lahko z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 160, prilagodi kvote iz Priloge IIIb na podlagi sklepov, ki jih sprejmejo države članice v skladu s členom 101k.

Predlog spremembe 219

Predlog uredbe

Člen 101 k (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 101k |
| | Prerazporeditev nacionalnih kvot in zmanjšanje kvot |
| | 1.
     
  Država članica lahko za največ 10 % zmanjša kvoto za sladkor ali izoglukozo, ki je bila dodeljena podjetju s sedežem na njenem ozemlju. Pri tem država članica uporablja objektivna in nediskriminacijska merila. |
| | 2.
     
  Država članica lahko prenaša kvote med podjetji v skladu s pravili iz Priloge IIIc in ob upoštevanju interesov vseh zadevnih strani, zlasti pridelovalcev sladkorne pese in sladkornega trsa. |
| | 3.
     
  Količine, ki so zmanjšane v skladu z odstavkoma 1 in 2, zadevna država članica dodeli enemu ali več podjetjem na svojem ozemlju, ne glede na to, ali to že ima kvoto ali ne. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 101k

Prerazporeditev nacionalnih kvot in zmanjšanje kvot

1.
     
  Država članica lahko za največ 10 % zmanjša kvoto za sladkor ali izoglukozo, ki je bila dodeljena podjetju s sedežem na njenem ozemlju. Pri tem država članica uporablja objektivna in nediskriminacijska merila.

2.
     
  Država članica lahko prenaša kvote med podjetji v skladu s pravili iz Priloge IIIc in ob upoštevanju interesov vseh zadevnih strani, zlasti pridelovalcev sladkorne pese in sladkornega trsa.

3.
     
  Količine, ki so zmanjšane v skladu z odstavkoma 1 in 2, zadevna država članica dodeli enemu ali več podjetjem na svojem ozemlju, ne glede na to, ali to že ima kvoto ali ne.

Predlog spremembe 220

Predlog uredbe

Člen 101 l (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 101l |
| | Izvenkvotna proizvodnja |
| | 1.
     
  Sladkor, izoglukoza ali inulinski sirup, katerih proizvodnja v tržnem letu presega kvoto iz člena 101(h), se lahko: |
| | (a) | uporabi za predelavo v nekatere izdelke iz člena 101(m); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 101l

Izvenkvotna proizvodnja

1.
     
  Sladkor, izoglukoza ali inulinski sirup, katerih proizvodnja v tržnem letu presega kvoto iz člena 101(h), se lahko:

(a)

uporabi za predelavo v nekatere izdelke iz člena 101(m);

| (b) | prenese naprej v proizvodno kvoto za naslednje tržno leto v skladu s členom 101(n); |
| --- | --- |

(b)

prenese naprej v proizvodno kvoto za naslednje tržno leto v skladu s členom 101(n);

| (c) | uporabijo za poseben režim preskrbe za najbolj oddaljene regije v skladu s [poglavjem III Uredbe [ex (ES) št. 247/2006] Evropskega parlamenta in Sveta]; |
| --- | --- |

(c)

uporabijo za poseben režim preskrbe za najbolj oddaljene regije v skladu s [poglavjem III Uredbe [ex (ES) št. 247/2006] Evropskega parlamenta in Sveta];

| (d) | izvozi v okviru količinske omejitve, ki jo z izvedbenimi akti določi Komisija ob upoštevanju zavez, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe; ali |
| --- | --- |

(d)

izvozi v okviru količinske omejitve, ki jo z izvedbenimi akti določi Komisija ob upoštevanju zavez, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe; ali

| (e) | sprostijo na notranjem trgu v skladu z mehanizmom iz člena 101da, pri čemer veljajo enaki pogoji kot za kvotni sladkor, z namenom da se ponudba prilagodi povpraševanju v količinah in na način, ki ga določi Komisija z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 101p(6) in členom 101e(c), in na podlagi predvidene bilance oskrbe. |
| --- | --- |

(e)

sprostijo na notranjem trgu v skladu z mehanizmom iz člena 101da, pri čemer veljajo enaki pogoji kot za kvotni sladkor, z namenom da se ponudba prilagodi povpraševanju v količinah in na način, ki ga določi Komisija z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 101p(6) in členom 101e(c), in na podlagi predvidene bilance oskrbe.

Ukrepi iz tega člena se izvajajo pred ukrepi za preprečevanje motenj na trgu iz člena 154(1).

Za druge količine se zaračuna presežna dajatev iz člena 101o.

2.
     
  Izvedbeni akti iz tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 221

Predlog uredbe

Člen 101 m (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 101m |
| | Industrijski sladkor |
| | 1.
     
  Industrijski sladkor, industrijska izoglukoza ali industrijski inulinski sirup se rezervirajo za proizvodnjo enega izmed izdelkov iz odstavka 2, kadar: |
| | (a) | je predmet pogodbe o dobavi, sklenjene pred koncem tržnega leta med proizvajalcem in uporabnikom, ki sta oba pridobila odobritev v skladu s členom 101i; ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 101m

Industrijski sladkor

1.
     
  Industrijski sladkor, industrijska izoglukoza ali industrijski inulinski sirup se rezervirajo za proizvodnjo enega izmed izdelkov iz odstavka 2, kadar:

(a)

je predmet pogodbe o dobavi, sklenjene pred koncem tržnega leta med proizvajalcem in uporabnikom, ki sta oba pridobila odobritev v skladu s členom 101i; ter

| (b) | je bil dobavljen uporabniku najpozneje do 30. novembra naslednjega tržnega leta. |
| --- | --- |

(b)

je bil dobavljen uporabniku najpozneje do 30. novembra naslednjega tržnega leta.

2.
     
  Da se upošteva tehnični napredek, se Komisija pooblasti, da v skladu s členom 160 sprejme delegirani akt, s katerim določi seznam proizvodov, katerih proizvodnja lahko uporablja industrijski sladkor, industrijsko izoglukozo ali industrijski inulinski sirup.

Seznam vključuje zlasti:

| (a) | bioetanol, alkohol, rum, živi kvas in količine sirupov za namaze ter tistih, ki se predelajo v „Rinse appelstroop“; |
| --- | --- |

(a)

bioetanol, alkohol, rum, živi kvas in količine sirupov za namaze ter tistih, ki se predelajo v „Rinse appelstroop“;

| (b) | nekatere industrijske izdelke brez vsebnosti sladkorja, pri katerih pa se med njihovo predelavo uporablja sladkor, izoglukoza ali inulinski sirup; |
| --- | --- |

(b)

nekatere industrijske izdelke brez vsebnosti sladkorja, pri katerih pa se med njihovo predelavo uporablja sladkor, izoglukoza ali inulinski sirup;

| (c) | nekatere izdelke kemijske ali farmacevtske industrije, ki vsebujejo sladkor, izoglukozo ali inulinski sirup. |
| --- | --- |

(c)

nekatere izdelke kemijske ali farmacevtske industrije, ki vsebujejo sladkor, izoglukozo ali inulinski sirup.

Predlog spremembe 222

Predlog uredbe

Člen 101 n (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 101n |
| | Prenos presežnega sladkorja |
| | 1.
     
  Vsako podjetje se lahko odloči za prenos cele ali dela proizvodnje, ki presega njegovo kvoto sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa, ki se nato obravnava kot del proizvodnje naslednjega tržnega leta. Brez poseganja v odstavek 3 je ta odločitev nepreklicna. |
| | 2.
     
  Podjetja, ki sprejmejo odločitev iz odstavka 1: |
| | (a) | zadevno državo članico obvestijo pred datumom, ki ga določi ta država članica: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 101n

Prenos presežnega sladkorja

1.
     
  Vsako podjetje se lahko odloči za prenos cele ali dela proizvodnje, ki presega njegovo kvoto sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa, ki se nato obravnava kot del proizvodnje naslednjega tržnega leta. Brez poseganja v odstavek 3 je ta odločitev nepreklicna.

2.
     
  Podjetja, ki sprejmejo odločitev iz odstavka 1:

(a)

zadevno državo članico obvestijo pred datumom, ki ga določi ta država članica:

| | — | med 1. februarjem in 15. avgustom tekočega tržnega leta o količinah trsnega sladkorja, ki jih bodo prenesla, |
| --- | --- | --- |

—

med 1. februarjem in 15. avgustom tekočega tržnega leta o količinah trsnega sladkorja, ki jih bodo prenesla,

| | — | med 1. februarjem in 31. avgustom tekočega tržnega leta o drugih količinah sladkorja ali inulinskega sirupa, ki jih bodo prenesla; |
| --- | --- | --- |

—

med 1. februarjem in 31. avgustom tekočega tržnega leta o drugih količinah sladkorja ali inulinskega sirupa, ki jih bodo prenesla;

| (b) | se zavežejo, da bodo te količine skladiščila na svoje stroške do konca tekočega tržnega leta. |
| --- | --- |

(b)

se zavežejo, da bodo te količine skladiščila na svoje stroške do konca tekočega tržnega leta.

3.
     
  Če je bila dokončna proizvodnja podjetja v zadevnem tržnem letu manjša, kot je bilo ocenjeno ob sprejemu odločitve v skladu z odstavkom 1, se lahko prenesena količina prilagodi za nazaj najpozneje do 31. oktobra naslednjega tržnega leta.

4.
     
  Prenesene količine se štejejo kot prve količine, proizvedene v okviru kvote za naslednje tržno leto.

5.
     
  Za sladkor, skladiščen med tržnim letom v skladu s tem členom, ne smejo veljati drugi ukrepi glede skladiščenja iz členov 16 ali 101d.

Predlog spremembe 223

Predlog uredbe

Člen 101 o (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 101o |
| | Presežna dajatev |
| | 1.
     
  Presežna dajatev se obračuna za količine: |
| | (a) | presežnega sladkorja, presežne izoglukoze in presežnega inulinskega sirupa, proizvedenih v katerem koli tržnem letu, razen za količine, prenesene v proizvodno kvoto naslednjega tržnega leta in skladiščene v skladu s členom 101n, ali za količine iz točk (c), (d) in (e) člena 101l(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 101o

Presežna dajatev

1.
     
  Presežna dajatev se obračuna za količine:

(a)

presežnega sladkorja, presežne izoglukoze in presežnega inulinskega sirupa, proizvedenih v katerem koli tržnem letu, razen za količine, prenesene v proizvodno kvoto naslednjega tržnega leta in skladiščene v skladu s členom 101n, ali za količine iz točk (c), (d) in (e) člena 101l(1);

| (b) | industrijskega sladkorja, industrijske izoglukoze in industrijskega inulinskega sirupa, za katere do datuma, ki ga z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2), določi Komisija, ni predloženo dokazilo, da so bile predelane v enega izmed proizvodov iz člena 101m(2); |
| --- | --- |

(b)

industrijskega sladkorja, industrijske izoglukoze in industrijskega inulinskega sirupa, za katere do datuma, ki ga z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2), določi Komisija, ni predloženo dokazilo, da so bile predelane v enega izmed proizvodov iz člena 101m(2);

| (c) | sladkorja, izoglukoze in inulinskega sirupa, ki so bile umaknjene s trga v skladu s členom 101n in pri katerih niso izpolnjene obveznosti iz člena 101d(3). |
| --- | --- |

(c)

sladkorja, izoglukoze in inulinskega sirupa, ki so bile umaknjene s trga v skladu s členom 101n in pri katerih niso izpolnjene obveznosti iz člena 101d(3).

2.
     
  Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi presežno dajatev na dovolj visoki ravni, da se prepreči kopičenje količin iz odstavka 1. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

3.
     
  Država članica zaračuna podjetjem na svojem ozemlju presežno dajatev iz odstavka 1 glede na proizvodne količine iz odstavka 1, ki so bile ugotovljene za ta podjetja v zadevnem tržnem letu.

Predlog spremembe 224

Predlog uredbe

Člen 101 p (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 101p |
| | Prenos pooblastil |
| | 1.
     
  Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da določi ukrepe, navedene v odstavkih 2 do 6 tega člena. |
| | 2.
     
  Ob upoštevanju potrebe po tem, da se zagotovi, da podjetja iz člena 101i spoštujejo svoje obveznosti, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, s katerimi določi pravila za dodelitev in odvzem odobritve takim podjetjem ter merila za upravne kazni. |
| | 3.
     
  Ob upoštevanju potrebe po tem, da se upoštevajo posebne značilnosti sektorja sladkorja in zagotovi ustrezno upoštevanje interesov vseh strani, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, s katerimi določi nadaljnje opredelitve, tudi za proizvodnjo sladkorja, izoglukoze in inulinskega sirupa ter proizvodnjo podjetja, ter pogoje, ki urejajo prodajo v najbolj oddaljene regije. |
| | 4.
     
  Ob upoštevanju potrebe po tem, da se zagotovi, da so pridelovalci sladkorne pese tesno vključeni v sprejemanje odločitve, da se določena količina proizvodnje prenese, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, s katerimi določi pravila o prenosu sladkorja. |
| | 5.
     
  Glede na potrebo po prilagoditvi najnižje cene sladkorne pese, ko njena dejanska kakovost odstopa od standardne kakovosti, ter potrebo po tem, da se upoštevajo posebne značilnosti sektorja sladkorja in zagotovi ustrezno upoštevanje interesov vseh strani, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, s katerimi določi pravila za zvišanja in znižanja iz člena 101 g(3). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 101p

Prenos pooblastil

1.
     
  Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da določi ukrepe, navedene v odstavkih 2 do 6 tega člena.

2.
     
  Ob upoštevanju potrebe po tem, da se zagotovi, da podjetja iz člena 101i spoštujejo svoje obveznosti, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, s katerimi določi pravila za dodelitev in odvzem odobritve takim podjetjem ter merila za upravne kazni.

3.
     
  Ob upoštevanju potrebe po tem, da se upoštevajo posebne značilnosti sektorja sladkorja in zagotovi ustrezno upoštevanje interesov vseh strani, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, s katerimi določi nadaljnje opredelitve, tudi za proizvodnjo sladkorja, izoglukoze in inulinskega sirupa ter proizvodnjo podjetja, ter pogoje, ki urejajo prodajo v najbolj oddaljene regije.

4.
     
  Ob upoštevanju potrebe po tem, da se zagotovi, da so pridelovalci sladkorne pese tesno vključeni v sprejemanje odločitve, da se določena količina proizvodnje prenese, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, s katerimi določi pravila o prenosu sladkorja.

5.
     
  Glede na potrebo po prilagoditvi najnižje cene sladkorne pese, ko njena dejanska kakovost odstopa od standardne kakovosti, ter potrebo po tem, da se upoštevajo posebne značilnosti sektorja sladkorja in zagotovi ustrezno upoštevanje interesov vseh strani, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, s katerimi določi pravila za zvišanja in znižanja iz člena 101 g(3).

Predlog spremembe 225

Predlog uredbe

Člen 101 q (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 101q |
| | Izvedbena pooblastila |
| | V zvezi s podjetji iz člena 101(i) lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila: |
| | (a) | o prošnjah za odobritev podjetij, evidencah, ki jih hranijo odobrena podjetja, informacijah, ki jih predložijo odobrena podjetja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 101q

Izvedbena pooblastila

V zvezi s podjetji iz člena 101(i) lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila:

(a)

o prošnjah za odobritev podjetij, evidencah, ki jih hranijo odobrena podjetja, informacijah, ki jih predložijo odobrena podjetja;

| (b) | o sistemu pregledov, ki jih izvajajo države članice pri odobrenih podjetjih; |
| --- | --- |

(b)

o sistemu pregledov, ki jih izvajajo države članice pri odobrenih podjetjih;

| (c) | o sporočilih držav članic Komisiji in odobrenim podjetjem; |
| --- | --- |

(c)

o sporočilih držav članic Komisiji in odobrenim podjetjem;

| (d) | o dobavi surovin podjetjem, vključno s pogodbami o dobavi in dobavnicah; |
| --- | --- |

(d)

o dobavi surovin podjetjem, vključno s pogodbami o dobavi in dobavnicah;

| (e) | o enakovrednosti glede sladkorja iz točke (a) člena 101l(1); |
| --- | --- |

(e)

o enakovrednosti glede sladkorja iz točke (a) člena 101l(1);

| (f) | za poseben režim dobave za najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

(f)

za poseben režim dobave za najbolj oddaljene regije;

| (g) | o izvozu iz točke (d) člena 101l(1); |
| --- | --- |

(g)

o izvozu iz točke (d) člena 101l(1);

| (h) | o sodelovanju držav članic, da se zagotovijo učinkoviti pregledi; |
| --- | --- |

(h)

o sodelovanju držav članic, da se zagotovijo učinkoviti pregledi;

| (i) | za spremembe datumov iz člena 101n; |
| --- | --- |

(i)

za spremembe datumov iz člena 101n;

| (j) | za določitev presežnih količin, sporočil in plačila presežne dajatve iz člena 101o; |
| --- | --- |

(j)

za določitev presežnih količin, sporočil in plačila presežne dajatve iz člena 101o;

| (k) | za sprostitev izvenkvotnega sladkorja iz člena 101l(1)(e) na notranjem trgu; |
| --- | --- |

(k)

za sprostitev izvenkvotnega sladkorja iz člena 101l(1)(e) na notranjem trgu;

(l)
     
  za sprejetje seznama stalnih rafinerij v skladu s točko 12 dela Ia Prilogo II.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 226

Predlog uredbe

Del II – naslov II – poglavje II – oddelek 2 – pododdelek 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe 227

Predlog uredbe

Člen 102 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Države članice vzdržujejo register vinogradov, ki vsebuje posodobljene podatke o obsegu vinogradniških površin. | 1.   Države članice vzdržujejo register vinogradov, ki vsebuje posodobljene podatke o obsegu vinogradniških površin
  in ki se vključi v identifikacijski sistem za zemljišča, ki je del integriranega administrativnega in kontrolnega sistema skupne kmetijske politike
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Države članice vzdržujejo register vinogradov, ki vsebuje posodobljene podatke o obsegu vinogradniških površin.

1.   Države članice vzdržujejo register vinogradov, ki vsebuje posodobljene podatke o obsegu vinogradniških površin
  in ki se vključi v identifikacijski sistem za zemljišča, ki je del integriranega administrativnega in kontrolnega sistema skupne kmetijske politike
  .

Predlog spremembe 228

Predlog uredbe

Člen 102 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 5.
     
  Komisija lahko po 1. januarju 2016 z izvedbenim aktom odloči, da se odstavki od 1 do 3 tega člena ne uporabljajo več. Navedeni izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2). | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

5.
     
  Komisija lahko po 1. januarju 2016 z izvedbenim aktom odloči, da se odstavki od 1 do 3 tega člena ne uporabljajo več. Navedeni izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

črtano

Predlog spremembe 229

Predlog uredbe

Člen 102 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 102a |
| | Pristojni nacionalni organi v vinskem sektorju |
| | 1.
     
  Brez poseganja v katere koli druge določbe te uredbe glede določitve pristojnih nacionalnih organov imenujejo države članice enega ali več organov, ki so odgovorni za zagotovitev skladnosti s predpisi Unije v vinskem sektorju. Države članice imenujejo predvsem laboratorije, pooblaščene za opravljanje uradnih analiz v vinskem sektorju. Imenovani laboratoriji izpolnjujejo splošna merila za delovanje preskusnih laboratorijev iz standarda ISO/IEC 17025. |
| | 2.
     
  Države članice sporočijo Komisiji imena in naslove organov in laboratorijev iz odstavka 1. Komisija objavi te informacije in jih redno posodablja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 102a

Pristojni nacionalni organi v vinskem sektorju

1.
     
  Brez poseganja v katere koli druge določbe te uredbe glede določitve pristojnih nacionalnih organov imenujejo države članice enega ali več organov, ki so odgovorni za zagotovitev skladnosti s predpisi Unije v vinskem sektorju. Države članice imenujejo predvsem laboratorije, pooblaščene za opravljanje uradnih analiz v vinskem sektorju. Imenovani laboratoriji izpolnjujejo splošna merila za delovanje preskusnih laboratorijev iz standarda ISO/IEC 17025.

2.
     
  Države članice sporočijo Komisiji imena in naslove organov in laboratorijev iz odstavka 1. Komisija objavi te informacije in jih redno posodablja.

Predlog spremembe 230

Predlog uredbe

Del II – naslov II – poglavje II – oddelek 2 – pododdelek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe 231

Predlog uredbe

Člen 103 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 103a |
| | Trajanje |
| | Ta pododdelek se uporablja do konca tržnega leta 2029/2030. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 103a

Trajanje

Ta pododdelek se uporablja do konca tržnega leta 2029/2030.

Predlog spremembe 232

Predlog uredbe

Člen 103 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 103b |
| | Prepoved zasaditve vinske trte |
| | 1.
     
  Brez poseganja v člen 63 in zlasti v njegov odstavek 4 je zasaditev sort vinske trte, ki jih je mogoče razvrstiti v skladu s členom 63(2), prepovedana. |
| | 2.
     
  Prepovedana je tudi praksa precepljanja sort vinske trte, ki jih je mogoče v skladu s členom 63(2) razvrstiti med sorte, ki niso sorte vinske trte, navedene v tem členu. |
| | 3.
     
  Ne glede na odstavka 1 in 2 se zasaditve in precepljanja dovolijo na podlagi: |
| | (a) | pravice do nove zasaditve v skladu s členom 103c; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 103b

Prepoved zasaditve vinske trte

1.
     
  Brez poseganja v člen 63 in zlasti v njegov odstavek 4 je zasaditev sort vinske trte, ki jih je mogoče razvrstiti v skladu s členom 63(2), prepovedana.

2.
     
  Prepovedana je tudi praksa precepljanja sort vinske trte, ki jih je mogoče v skladu s členom 63(2) razvrstiti med sorte, ki niso sorte vinske trte, navedene v tem členu.

3.
     
  Ne glede na odstavka 1 in 2 se zasaditve in precepljanja dovolijo na podlagi:

(a)

pravice do nove zasaditve v skladu s členom 103c;

| (b) | pravice do ponovne zasaditve v skladu s členom 103d; |
| --- | --- |

(b)

pravice do ponovne zasaditve v skladu s členom 103d;

| (c) | pravice do zasaditve iz rezerv v skladu s členoma 103e in 103f. |
| --- | --- |

(c)

pravice do zasaditve iz rezerv v skladu s členoma 103e in 103f.

4.
     
  Pravice do zasaditve iz odstavka 3 se dodelijo v hektarjih.

Predlog spremembe 233

Predlog uredbe

Člen 103 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 103c |
| | Pravice do nove zasaditve |
| | 1.
     
  Države članice lahko pridelovalcem priznajo pravice do nove zasaditve za površine: |
| | (a) | namenjene za nove zasaditve, ki se opravijo na podlagi ukrepov komasacije ali ukrepov glede obveznega odkupa zemlje v javnem interesu, sprejetih v skladu z nacionalno zakonodajo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 103c

Pravice do nove zasaditve

1.
     
  Države članice lahko pridelovalcem priznajo pravice do nove zasaditve za površine:

(a)

namenjene za nove zasaditve, ki se opravijo na podlagi ukrepov komasacije ali ukrepov glede obveznega odkupa zemlje v javnem interesu, sprejetih v skladu z nacionalno zakonodajo;

| (b) | namenjene za poskuse; |
| --- | --- |

(b)

namenjene za poskuse;

| (c) | namenjene za nasade matičnih trt za cepiče; ali |
| --- | --- |

(c)

namenjene za nasade matičnih trt za cepiče; ali

| (d) | katerih vinogradniško-vinarski proizvodi so namenjeni izključno za porabo v vinogradnikovem gospodinjstvu. |
| --- | --- |

(d)

katerih vinogradniško-vinarski proizvodi so namenjeni izključno za porabo v vinogradnikovem gospodinjstvu.

2.
     
  Pravice do nove zasaditve:

| (a) | uporablja pridelovalec, ki so mu bile dodeljene; |
| --- | --- |

(a)

uporablja pridelovalec, ki so mu bile dodeljene;

| (b) | se uporabijo pred koncem drugega vinskega leta po letu, v katerem so bile dodeljene; |
| --- | --- |

(b)

se uporabijo pred koncem drugega vinskega leta po letu, v katerem so bile dodeljene;

| (c) | se uporabijo za namene, za katere so bile dodeljene. |
| --- | --- |

(c)

se uporabijo za namene, za katere so bile dodeljene.

Predlog spremembe 234

Predlog uredbe

Člen 103 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 103d |
| | Pravice do ponovne zasaditve |
| | 1.
     
  Države članice dodelijo pravice do ponovne zasaditve pridelovalcem, ki so izkrčili vinogradniško površino. |
| | Vendar izkrčene površine, za katere je v skladu s pododdelkom III oddelka IVa poglavja III naslova I dela II Uredbe (ES) št. 1234/2007 dodeljena premija za izkrčitev, ne dobijo pravice do ponovne zasaditve. |
| | 2.
     
  Države članice lahko dodelijo pravice do ponovne zasaditve tistim pridelovalcem, ki so se obvezali, da bodo izkrčili površino, zasajeno z vinsko trto. V takih primerih je ustrezna površina izkrčena najpozneje do konca tretjega leta, po tem, ko so bile zasajene nove trte, za katere so bile dodeljene pravice do ponovne zasaditve. |
| | 3.
     
  Pravice do ponovne zasaditve veljajo za površino, ki je po čistem pridelku enakovredna površini, ki je bila izkrčena. |
| | 4.
     
  Pravice do ponovne zasaditve se uporabljajo na gospodarstvu, za katero so bile dodeljene. Države članice lahko nadalje določijo, da se te pravice do ponovne zasaditve lahko uporabijo samo na površini, ki je bila izkrčena. |
| | 5.
     
  Z odstopanjem od odstavka 4 lahko države članice odločijo, da se lahko pravice do ponovne zasaditve delno ali v celoti prenesejo na drugo gospodarstvo v isti državi članici, kadar: |
| | (a) | se del zadevnega gospodarstva prenese na to drugo gospodarstvo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 103d

Pravice do ponovne zasaditve

1.
     
  Države članice dodelijo pravice do ponovne zasaditve pridelovalcem, ki so izkrčili vinogradniško površino.

Vendar izkrčene površine, za katere je v skladu s pododdelkom III oddelka IVa poglavja III naslova I dela II Uredbe (ES) št. 1234/2007 dodeljena premija za izkrčitev, ne dobijo pravice do ponovne zasaditve.

2.
     
  Države članice lahko dodelijo pravice do ponovne zasaditve tistim pridelovalcem, ki so se obvezali, da bodo izkrčili površino, zasajeno z vinsko trto. V takih primerih je ustrezna površina izkrčena najpozneje do konca tretjega leta, po tem, ko so bile zasajene nove trte, za katere so bile dodeljene pravice do ponovne zasaditve.

3.
     
  Pravice do ponovne zasaditve veljajo za površino, ki je po čistem pridelku enakovredna površini, ki je bila izkrčena.

4.
     
  Pravice do ponovne zasaditve se uporabljajo na gospodarstvu, za katero so bile dodeljene. Države članice lahko nadalje določijo, da se te pravice do ponovne zasaditve lahko uporabijo samo na površini, ki je bila izkrčena.

5.
     
  Z odstopanjem od odstavka 4 lahko države članice odločijo, da se lahko pravice do ponovne zasaditve delno ali v celoti prenesejo na drugo gospodarstvo v isti državi članici, kadar:

(a)

se del zadevnega gospodarstva prenese na to drugo gospodarstvo;

| (b) | so površine na tem drugem gospodarstvu namenjene za: |
| --- | --- |

(b)

so površine na tem drugem gospodarstvu namenjene za:

| | (i) | pridelavo vin z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali |
| --- | --- | --- |

(i)

pridelavo vin z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali

| | (ii) | gojenje matičnih nasadov vinske trte za cepiče. |
| --- | --- | --- |

(ii)

gojenje matičnih nasadov vinske trte za cepiče.

Države članice zagotovijo, da uporaba odstopanja iz prvega pododstavka ne povzroči skupnega povečanja vinogradniških površin na njihovem ozemlju, zlasti kadar se prenosi opravijo z nenamakanih površin na namakane površine.

6.
     
  Odstavki 1 do 5 se smiselno uporabljajo za pravice, ki so podobne pravicam do ponovne zasaditve, pridobljene na podlagi predhodne zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje.

7.
     
  Pravice do ponovne zasaditve na podlagi člena 4(5) Uredbe (ES) št. 1493/1999 se uporabijo v rokih iz navedenega člena.

Predlog spremembe 235

Predlog uredbe

Člen 103 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 103e |
| | Nacionalna in regionalna rezerva pravic do zasaditve |
| | 1.
     
  Da bi države članice izboljšale upravljanje vinogradniških površin, oblikujejo nacionalno rezervo ali regionalne rezerve pravic do zasaditve. |
| | 2.
     
  Države članice, ki so oblikovale nacionalne ali regionalne rezerve pravic do zasaditve na podlagi Uredbe (ES) št. 1493/1999, lahko te rezerve ohranijo tako dolgo, dokler uporabljajo prehodno ureditev pravic do zasaditve v skladu s tem pododdelkom. |
| | 3.
     
  V nacionalne ali regionalne rezerve se vključijo naslednje pravice do zasaditve, če se ne uporabijo v predpisanem roku: |
| | (a) | pravice do nove zasaditve; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 103e

Nacionalna in regionalna rezerva pravic do zasaditve

1.
     
  Da bi države članice izboljšale upravljanje vinogradniških površin, oblikujejo nacionalno rezervo ali regionalne rezerve pravic do zasaditve.

2.
     
  Države članice, ki so oblikovale nacionalne ali regionalne rezerve pravic do zasaditve na podlagi Uredbe (ES) št. 1493/1999, lahko te rezerve ohranijo tako dolgo, dokler uporabljajo prehodno ureditev pravic do zasaditve v skladu s tem pododdelkom.

3.
     
  V nacionalne ali regionalne rezerve se vključijo naslednje pravice do zasaditve, če se ne uporabijo v predpisanem roku:

(a)

pravice do nove zasaditve;

| (b) | pravice do ponovne zasaditve; |
| --- | --- |

(b)

pravice do ponovne zasaditve;

| (c) | pravice do zasaditve iz rezerve. |
| --- | --- |

(c)

pravice do zasaditve iz rezerve.

4.
     
  Pridelovalci lahko prenesejo pravice do ponovne zasaditve v nacionalne ali regionalne rezerve. Pogoje za tak prenos, kadar je to potrebno v zameno za izplačilo proizvajalcem iz nacionalnih skladov, določijo države članice ob upoštevanju legitimnih interesov strani.

5.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice odločijo, da ne bodo izvajale sistema rezerve, pod pogojem, da lahko dokažejo, da imajo na voljo učinkovit alternativni sistem za upravljanje pravic do zasaditve na svojem celotnem ozemlju. Ta sistem lahko odstopa od ustreznih določb tega pododdelka.

Prvi pododstavek se uporablja tudi za države članice, ki prenehajo uporabljati nacionalne ali regionalne rezerve na podlagi Uredbe (ES) št. 1493/1999.

Predlog spremembe 236

Predlog uredbe

Člen 103 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 103f |
| | Dodelitev pravic do zasaditve iz rezerve |
| | 1.
     
  Države članice lahko podelijo pravice iz rezerve: |
| | (a) | brez plačila pridelovalcem, starim 40 let ali manj, ki imajo ustrezno poklicno znanje in sposobnosti ter prvič ustanavljajo in vodijo vinogradniško gospodarstvo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 103f

Dodelitev pravic do zasaditve iz rezerve

1.
     
  Države članice lahko podelijo pravice iz rezerve:

(a)

brez plačila pridelovalcem, starim 40 let ali manj, ki imajo ustrezno poklicno znanje in sposobnosti ter prvič ustanavljajo in vodijo vinogradniško gospodarstvo;

| (b) | za plačilo v nacionalne ali, kjer je to primerno, regionalne sklade pridelovalcem, ki nameravajo uporabiti pravice do zasaditve vinogradov, katerih pridelava ima zagotovljen trg. |
| --- | --- |

(b)

za plačilo v nacionalne ali, kjer je to primerno, regionalne sklade pridelovalcem, ki nameravajo uporabiti pravice do zasaditve vinogradov, katerih pridelava ima zagotovljen trg.

Države članice opredelijo merila za določitev zneskov plačila iz točke (b) prvega pododstavka, ki se lahko razlikujejo glede na načrtovani končni proizvod zadevnih vinogradov in preostalo prehodno obdobje, v katerem velja prepoved novih zasaditev iz člena 103b(1) in (2).

2.
     
  Kadar se uporabljajo pravice do zasaditve iz rezerve, države članice zagotovijo, da:

| (a) | lokacija, uporabljene sorte in tehnologija gojenja zagotavljajo, da bo poznejša pridelava ustrezala tržnemu povpraševanju; |
| --- | --- |

(a)

lokacija, uporabljene sorte in tehnologija gojenja zagotavljajo, da bo poznejša pridelava ustrezala tržnemu povpraševanju;

| (b) | bodo zadevni pridelki in donosi ustrezali povprečnemu pridelku v regiji, zlasti kadar se pravice do zasaditve na nenamakanih površinah uporabljajo na namakanih površinah. |
| --- | --- |

(b)

bodo zadevni pridelki in donosi ustrezali povprečnemu pridelku v regiji, zlasti kadar se pravice do zasaditve na nenamakanih površinah uporabljajo na namakanih površinah.

3.
     
  Pravice do zasaditve iz rezerve, ki se ne uporabijo do konca drugega vinskega leta po letu, v katerem so bile dodeljene, zapadejo in se ponovno uvrstijo v rezervo.

4.
     
  Pravice do zasaditve v rezervi, ki se ne dodelijo do konca petega vinskega leta po letu, v katerem so bile dodeljene rezervi, prenehajo.

5.
     
  Če obstaja regionalna rezerva v državi članici, ta lahko določi pravila, ki omogočajo prenos pravic do zasaditve med regionalnimi rezervami. Če v državi članici obstajajo regionalne in nacionalne rezerve, ta lahko dovoli tudi prenose med temi rezervami.

Pri prenosih se lahko uporabi koeficient omejevanja.

Predlog spremembe 237

Predlog uredbe

Člen 103 g (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 103 g |
| | De minimis |
| | Ta pododdelek se ne uporablja v državah članicah, v katerih se do 31. decembra 2007 ni uporabljala ureditev pravic do zasaditve, ki velja v Skupnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 103 g

De minimis

Ta pododdelek se ne uporablja v državah članicah, v katerih se do 31. decembra 2007 ni uporabljala ureditev pravic do zasaditve, ki velja v Skupnosti.

Predlog spremembe 238

Predlog uredbe

Člen 103 h (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 103h |
| | Strožja nacionalna pravila |
| | Države članice lahko sprejmejo strožja nacionalna pravila za dodelitev pravic za novo zasaditev ali ponovno zasaditev. Države članice lahko zahtevajo, da se ustrezni zahtevki in informacije, ki jih je treba predložiti, dopolnijo z dodatnimi informacijami, potrebnimi za spremljanje obsega vinogradniških površin. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 103h

Strožja nacionalna pravila

Države članice lahko sprejmejo strožja nacionalna pravila za dodelitev pravic za novo zasaditev ali ponovno zasaditev. Države članice lahko zahtevajo, da se ustrezni zahtevki in informacije, ki jih je treba predložiti, dopolnijo z dodatnimi informacijami, potrebnimi za spremljanje obsega vinogradniških površin.

Predlog spremembe 239

Predlog uredbe

Člen 103 i (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 103i |
| | Prenos pooblastil |
| | 1.
     
  Komisija je v skladu s členom 160 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, da predpiše ukrepe, navedene v odstavkih 2 do 4 tega člena. |
| | 2.
     
  Ob upoštevanju potrebe po tem, da se prepreči povečanje vinogradniških površin, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, da: |
| | (a) | določi seznam okoliščin, v katerih izkrčitev ne pomeni pravice do ponovne zasaditve; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 103i

Prenos pooblastil

1.
     
  Komisija je v skladu s členom 160 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, da predpiše ukrepe, navedene v odstavkih 2 do 4 tega člena.

2.
     
  Ob upoštevanju potrebe po tem, da se prepreči povečanje vinogradniških površin, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, da:

(a)

določi seznam okoliščin, v katerih izkrčitev ne pomeni pravice do ponovne zasaditve;

| (b) | sprejme pravila o prenosu pravic do zasaditve med rezervami; |
| --- | --- |

(b)

sprejme pravila o prenosu pravic do zasaditve med rezervami;

| (c) | prepove trženje vina ali vinogradniško-vinarskih proizvodov, ki so namenjeni izključno za porabo vinogradnikove družine. |
| --- | --- |

(c)

prepove trženje vina ali vinogradniško-vinarskih proizvodov, ki so namenjeni izključno za porabo vinogradnikove družine.

3.
     
  Ob upoštevanju potrebe po tem, da se zagotovi enakopravna obravnava proizvajalcev, ki izvajajo izkrčitve, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte, s katerimi določi pravila za zagotavljanje učinkovitosti izkrčitve, če se dodelijo pravice do ponovne zasaditve.

4.
     
  Glede na potrebo po zavarovanju sredstev Unije ter poreklo, izvor in kakovost vina Unije, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov, da:

| (a) | določi vzpostavitev analitične zbirke podatkov o izotopih, ki bo v pomoč pri ugotavljanju goljufij in se bo oblikovala na podlagi vzorcev, ki so jih zbrale države članice; ter za pravila o lastnih zbirkah podatkov držav članic; |
| --- | --- |

(a)

določi vzpostavitev analitične zbirke podatkov o izotopih, ki bo v pomoč pri ugotavljanju goljufij in se bo oblikovala na podlagi vzorcev, ki so jih zbrale države članice; ter za pravila o lastnih zbirkah podatkov držav članic;

| (b) | sprejme pravila o nadzornih organih in vzajemni pomoči med njimi; |
| --- | --- |

(b)

sprejme pravila o nadzornih organih in vzajemni pomoči med njimi;

| (c) | sprejme pravila o skupni uporabi ugotovitev držav članic; |
| --- | --- |

(c)

sprejme pravila o skupni uporabi ugotovitev držav članic;

| (d) | sprejme pravila o obravnavi sankcij v primeru izjemnih okoliščin. |
| --- | --- |

(d)

sprejme pravila o obravnavi sankcij v primeru izjemnih okoliščin.

Predlog spremembe 240

Predlog uredbe

Člen 103 j (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 103j |
| | Izvedbena pooblastila |
| | Komisija lahko sprejme vse potrebne izvedbene akte, povezane s tem pododdelkom, tudi za določitev pravil o: |
| | (a) | dodelitvi pravic za novo zasaditev, vključno z obveznostmi beleženja in sporočanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 103j

Izvedbena pooblastila

Komisija lahko sprejme vse potrebne izvedbene akte, povezane s tem pododdelkom, tudi za določitev pravil o:

(a)

dodelitvi pravic za novo zasaditev, vključno z obveznostmi beleženja in sporočanja;

| (b) | prenosu pravic do ponovne zasaditve, vključno s koeficientom zniževanja; |
| --- | --- |

(b)

prenosu pravic do ponovne zasaditve, vključno s koeficientom zniževanja;

| (c) | evidencah, ki jih hranijo države članice, in obvestilih Komisiji, vključno z možno izbiro sistema rezerv; |
| --- | --- |

(c)

evidencah, ki jih hranijo države članice, in obvestilih Komisiji, vključno z možno izbiro sistema rezerv;

| (d) | dodelitvi pravic do zasaditve iz rezerve; |
| --- | --- |

(d)

dodelitvi pravic do zasaditve iz rezerve;

| (e) | pregledih, ki jih izvedejo države članice, in sporočanju informacij o takih pregledih Komisiji. |
| --- | --- |

(e)

pregledih, ki jih izvedejo države članice, in sporočanju informacij o takih pregledih Komisiji.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 241

Predlog uredbe

Člen 104

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 104 | črtano |
| Pogodbena razmerja v sektorju mleka in mlečnih proizvodov | |
| 1.
     
  Če se država članica odloči, da mora biti za vsak odkup surovega mleka od kmeta za predelovalca surovega mleka, sestavljena pisna pogodba med strankama, mora takšna pogodba izpolnjevati pogoje iz odstavka 2. | |
| V primeru, opisanem v prvem pododstavku, zadevna država članica sklene tudi, da mora biti za surovo mleko, ki se dobavi prek enega ali več zbiralcev, vsaka faza dobave zajeta v taki pogodbi, sklenjeni med strankama. V ta namen „zbiralec“ pomeni podjetje, ki prevaža surovo mleko od kmeta ali drugega zbiralca do predelovalca surovega mleka ali drugega zbiralca, pri čemer se lastništvo nad surovim mlekom vsakič prenese. | |
| 2.
     
  Pogodba: | |
| (a) | se sklene pred dobavo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 104

črtano

Pogodbena razmerja v sektorju mleka in mlečnih proizvodov

1.
     
  Če se država članica odloči, da mora biti za vsak odkup surovega mleka od kmeta za predelovalca surovega mleka, sestavljena pisna pogodba med strankama, mora takšna pogodba izpolnjevati pogoje iz odstavka 2.

V primeru, opisanem v prvem pododstavku, zadevna država članica sklene tudi, da mora biti za surovo mleko, ki se dobavi prek enega ali več zbiralcev, vsaka faza dobave zajeta v taki pogodbi, sklenjeni med strankama. V ta namen „zbiralec“ pomeni podjetje, ki prevaža surovo mleko od kmeta ali drugega zbiralca do predelovalca surovega mleka ali drugega zbiralca, pri čemer se lastništvo nad surovim mlekom vsakič prenese.

2.
     
  Pogodba:

(a)

se sklene pred dobavo;

| (b) | se sklene v pisni obliki in |
| --- | --- |

(b)

se sklene v pisni obliki in

| (c) | vsebuje zlasti naslednje elemente: |
| --- | --- |

(c)

vsebuje zlasti naslednje elemente:

| | (i) | ceno, ki se plača za dobavo in je: |
| --- | --- | --- |

(i)

ceno, ki se plača za dobavo in je:

| | | — | nespremenljiva in določena v pogodbi in/ali |
| --- | --- | --- | --- |

—

nespremenljiva in določena v pogodbi in/ali

| | | — | spremenljiva le na podlagi dejavnikov, ki so določeni v pogodbi, zlasti razvoja razmer na trgu na podlagi tržnih kazalnikov, dobavljene količine in kakovosti ali sestave dobavljenega surovega mleka; |
| --- | --- | --- | --- |

—

spremenljiva le na podlagi dejavnikov, ki so določeni v pogodbi, zlasti razvoja razmer na trgu na podlagi tržnih kazalnikov, dobavljene količine in kakovosti ali sestave dobavljenega surovega mleka;

| | (ii) | količino, ki se lahko in/ali se bo odkupila in čas odkupov ter |
| --- | --- | --- |

(ii)

količino, ki se lahko in/ali se bo odkupila in čas odkupov ter

| | (iii) | trajanje pogodbe, ki lahko zajema nedoločen čas z določbo o odpovedi. |
| --- | --- | --- |

(iii)

trajanje pogodbe, ki lahko zajema nedoločen čas z določbo o odpovedi.

3.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 se pogodba ne zahteva, če se surovo mleko odkupi od kmeta za predelovalca surovega mleka, pri čemer je predelovalec zadruga, v katero je včlanjen kmet in če njeni poslovniki vsebujejo določbe s podobnimi učinki, kot jih imajo učinki, opisani v točkah (a), (b) in (c) odstavka 2.

4.
     
  O vseh elementih pogodb o odkupu surovega mleka, ki jih sklenejo kmetje, zbiralnice ali predelovalci surovega mleka, vključno z elementi iz odstavka 2(c), se stranke svobodno pogajajo.

5.
     
  Da bi Komisija zagotovila enotno uporabo tega člena, lahko z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 242

Predlog uredbe

Člen 104a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 104a |
| | Pogodbena razmerja v sektorju mleka in mlečnih proizvodov |
| | 1.
     
  Če država članica sklene, da mora biti vsaka oddaja surovega mleka na njenem ozemlju, ki jo kmet zagotovi predelovalcu surovega mleka, zajeta v pisni pogodbi, sklenjeni med strankama, in/ali sklene, da morajo prvi kupci pripraviti pisno ponudbo za sklenitev pogodbe o dobavi surovega mleka, ki jo zagotovi kmet, taka pogodba in/ali taka ponudba za sklenitev pogodbe izpolnjuje pogoje iz odstavka 2. |
| | Kadar država članica določi, da morajo biti oddaje surovega mleka, ki jih kmet zagotovi predelovalcu surovega mleka, zajete v pisni pogodbi med strankama, določi tudi, katero stopnjo ali stopnje oddaje zajema taka pogodba, če oddaja surovega mleka poteka prek enega ali več zbiralcev. Za namene tega člena „zbiralec“ pomeni podjetje, ki prevaža surovo mleko od kmeta ali drugega zbiralca do predelovalca surovega mleka ali drugega zbiralca, pri čemer se lastništvo nad surovim mlekom vsakič prenese. |
| | 2.
     
  Pogodba in/ali ponudba za sklenitev pogodbe: |
| | (a) | se pripravi pred oddajo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 104a

Pogodbena razmerja v sektorju mleka in mlečnih proizvodov

1.
     
  Če država članica sklene, da mora biti vsaka oddaja surovega mleka na njenem ozemlju, ki jo kmet zagotovi predelovalcu surovega mleka, zajeta v pisni pogodbi, sklenjeni med strankama, in/ali sklene, da morajo prvi kupci pripraviti pisno ponudbo za sklenitev pogodbe o dobavi surovega mleka, ki jo zagotovi kmet, taka pogodba in/ali taka ponudba za sklenitev pogodbe izpolnjuje pogoje iz odstavka 2.

Kadar država članica določi, da morajo biti oddaje surovega mleka, ki jih kmet zagotovi predelovalcu surovega mleka, zajete v pisni pogodbi med strankama, določi tudi, katero stopnjo ali stopnje oddaje zajema taka pogodba, če oddaja surovega mleka poteka prek enega ali več zbiralcev. Za namene tega člena „zbiralec“ pomeni podjetje, ki prevaža surovo mleko od kmeta ali drugega zbiralca do predelovalca surovega mleka ali drugega zbiralca, pri čemer se lastništvo nad surovim mlekom vsakič prenese.

2.
     
  Pogodba in/ali ponudba za sklenitev pogodbe:

(a)

se pripravi pred oddajo;

| (b) | se sklene v pisni obliki in |
| --- | --- |

(b)

se sklene v pisni obliki in

| (c) | vsebuje zlasti naslednje elemente: |
| --- | --- |

(c)

vsebuje zlasti naslednje elemente:

| | (i) | ceno, ki se plača za dobavo in je: |
| --- | --- | --- |

(i)

ceno, ki se plača za dobavo in je:

| | | — | nespremenljiva in določena v pogodbi in/ali |
| --- | --- | --- | --- |

—

nespremenljiva in določena v pogodbi in/ali

| | | — | izračunana s kombiniranjem različnih dejavnikov, določenih v pogodbi, ki lahko vključujejo tržne kazalnike, ki odražajo spremembe tržnih razmer, oddane količine in kakovost ali sestavo oddanega surovega mleka; |
| --- | --- | --- | --- |

—

izračunana s kombiniranjem različnih dejavnikov, določenih v pogodbi, ki lahko vključujejo tržne kazalnike, ki odražajo spremembe tržnih razmer, oddane količine in kakovost ali sestavo oddanega surovega mleka;

| | (ii) | količino surovega mleka, ki se lahko odda in/ali se mora oddati, in čas takih oddaj; |
| --- | --- | --- |

(ii)

količino surovega mleka, ki se lahko odda in/ali se mora oddati, in čas takih oddaj;

| | (iii) | trajanje pogodbe, ki lahko vključuje trajanje za določen ali nedoločen čas, z določbami o odpovedi; |
| --- | --- | --- |

(iii)

trajanje pogodbe, ki lahko vključuje trajanje za določen ali nedoločen čas, z določbami o odpovedi;

| | (iv) | podrobnosti o plačilnih rokih in postopkih; |
| --- | --- | --- |

(iv)

podrobnosti o plačilnih rokih in postopkih;

| | (v) | načine zbiranja ali oddaje surovega mleka; ter |
| --- | --- | --- |

(v)

načine zbiranja ali oddaje surovega mleka; ter

| | (vi) | pravila, ki se uporabijo v primeru višje sile. |
| --- | --- | --- |

(vi)

pravila, ki se uporabijo v primeru višje sile.

3.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 se pogodba in/ali ponudba za sklenitev pogodbe ne zahteva, kadar kmet odda surovo mleko zadrugi, katere član je ta kmet, če so statutu te zadruge ali na njem temelječih pravilih in odločitvah vsebovane določbe s podobnimi učinki, kot jih imajo določbe iz točk (a), (b) in (c) odstavka 2.

4.
     
  Stranke se prosto pogajajo o vseh elementih pogodb za oddajo surovega mleka, ki jih sklenejo kmetje, zbiralci ali predelovalci surovega mleka, vključno z elementi iz odstavka 2(c).

Ne glede na prvi pododstavek:

| (i) | kadar država članica določi, da so pisne pogodbe za oddajo surovega mleka obvezne v skladu z odstavkom 1 tega člena, lahko določi minimalno trajanje, ki se uporablja samo za pisne pogodbe med kmetom in prvim kupcem surovega mleka. Tako minimalno trajanje znaša vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga; oziroma |
| --- | --- |

(i)

kadar država članica določi, da so pisne pogodbe za oddajo surovega mleka obvezne v skladu z odstavkom 1 tega člena, lahko določi minimalno trajanje, ki se uporablja samo za pisne pogodbe med kmetom in prvim kupcem surovega mleka. Tako minimalno trajanje znaša vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga; oziroma

| (ii) | kadar država članica sklene, da mora prvi kupec surovega mleka pripraviti pisno ponudbo pogodbe za kmeta v skladu z odstavkom 1, lahko določi, da mora ponudba vsebovati minimalno trajanje pogodbe, ki je določeno v nacionalni zakonodaji za ta namen. Tako minimalno trajanje znaša vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga. |
| --- | --- |

(ii)

kadar država članica sklene, da mora prvi kupec surovega mleka pripraviti pisno ponudbo pogodbe za kmeta v skladu z odstavkom 1, lahko določi, da mora ponudba vsebovati minimalno trajanje pogodbe, ki je določeno v nacionalni zakonodaji za ta namen. Tako minimalno trajanje znaša vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga.

Drugi pododstavek ne posega v pravico kmeta, da zavrne tako minimalno trajanje, pod pogojem, da to stori pisno. V tem primeru se stranke svobodno pogajajo o vseh elementih pogodbe, tudi o elementih iz odstavka 2(c).

5.
     
  Države članice, ki uporabljajo možnosti iz tega člena, o načinu njihove uporabe obvestijo Komisijo.

6.
     
  Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi ukrepe, potrebne za enotno uporabo točk (a) in (b) odstavka 2 in odstavka 3 tega člena, in ukrepe za obvestila držav članic v skladu s tem členom.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 243

Predlog uredbe

Člen 105

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 105 | črtano |
| Pogodbena pogajanja v sektorju mleka in mlečnih proizvodov | |
| 1.
     
  Organizacije proizvajalcev v sektorju mleka in mlečnih proizvodov, ki je priznana po členu 106, se lahko pogajajo v imenu svojih članov glede pogodb o odkupu surovega mleka od kmeta za predelovalca surovega mleka ali zbiralnico v smislu drugega pododstavka člena 104(1) za delno ali celotno skupno proizvodnjo kmetov. | |
| 2.
     
  Organizacija proizvajalcev se lahko pogaja: | |
| (a) | ne glede na to, ali so kmetje nanjo prenesli lastništvo nad surovim mlekom ali ne; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 105

črtano

Pogodbena pogajanja v sektorju mleka in mlečnih proizvodov

1.
     
  Organizacije proizvajalcev v sektorju mleka in mlečnih proizvodov, ki je priznana po členu 106, se lahko pogajajo v imenu svojih članov glede pogodb o odkupu surovega mleka od kmeta za predelovalca surovega mleka ali zbiralnico v smislu drugega pododstavka člena 104(1) za delno ali celotno skupno proizvodnjo kmetov.

2.
     
  Organizacija proizvajalcev se lahko pogaja:

(a)

ne glede na to, ali so kmetje nanjo prenesli lastništvo nad surovim mlekom ali ne;

| (b) | ne glede na to, ali je dogovorjena cena enaka, kar zadeva skupno proizvodnjo nekaterih ali vseh kmetov, ki so njeni člani, ali ne; |
| --- | --- |

(b)

ne glede na to, ali je dogovorjena cena enaka, kar zadeva skupno proizvodnjo nekaterih ali vseh kmetov, ki so njeni člani, ali ne;

| c) | če celotna količina surovega mleka, o kateri se neka organizacija proizvajalcev pogaja, ne presega: |
| --- | --- |

c)

če celotna količina surovega mleka, o kateri se neka organizacija proizvajalcev pogaja, ne presega:

| | i) | 3,5 % skupne proizvodnje v Uniji in |
| --- | --- | --- |

i)

3,5 % skupne proizvodnje v Uniji in

| | ii) | 33 % skupne nacionalne proizvodnje katere koli posamezne države članice, zajete v takšnih pogajanjih organizacije proizvajalcev ter |
| --- | --- | --- |

ii)

33 % skupne nacionalne proizvodnje katere koli posamezne države članice, zajete v takšnih pogajanjih organizacije proizvajalcev ter

| | (iii) | 33 % skupne kombinirane nacionalne proizvodnje vseh držav članic, zajete v takšnih pogajanjih navedene organizacije proizvajalcev; |
| --- | --- | --- |

(iii)

33 % skupne kombinirane nacionalne proizvodnje vseh držav članic, zajete v takšnih pogajanjih navedene organizacije proizvajalcev;

| (d) | če zadevni kmetje niso člani nobene druge organizacije proizvajalcev, ki se tudi pogaja o takih pogodbah v njihovem imenu, in |
| --- | --- |

(d)

če zadevni kmetje niso člani nobene druge organizacije proizvajalcev, ki se tudi pogaja o takih pogodbah v njihovem imenu, in

| e) | če organizacija proizvajalcev obvesti pristojne organe države članice ali držav članic, v katerih deluje. |
| --- | --- |

e)

če organizacija proizvajalcev obvesti pristojne organe države članice ali držav članic, v katerih deluje.

3.
     
  Za namene tega člena sklici na organizacije proizvajalcev zajemajo tudi združenja takih organizacij proizvajalcev. Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi, da se ta združenja lahko ustrezno spremljajo, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160 v zvezi s pogoji za priznavanje takih združenj.

4.
     
  Z odstopanjem od odstavka 2(c)(ii) in (iii), tudi če prag 33 % ni bil presežen, se lahko organ za konkurenco iz drugega pododstavka v posameznem primeru na svojem ozemlju odloči, da organizaciji proizvajalki ne dovoli pogajanj, če meni, da je to potrebno, da se prepreči izključevanje konkurence ali da se preprečijo resne posledice za mala in srednje velika podjetja, ki predelujejo surovo mleko.

Odločitev iz prvega pododstavka sprejme Komisija z izvedbenim aktom, sprejetim po svetovalnem postopku iz člena 14 Uredbe (ES) št. 1/2003 za pogajanja, ki se nanašajo na proizvodnjo več kot ene države članice. V drugih primerih tako odločitev sprejme nacionalni organ za konkurenco iz države članice, katere proizvodnja je zajeta v pogajanjih.

Odločitve iz prvega in drugega pododstavka ne veljajo pred datumom uradnega obvestila zadevnim podjetjem.

5.
     
  Za namene tega člena:

| (a) | je „nacionalni organ za konkurenco“ organ iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1/2003; |
| --- | --- |

(a)

je „nacionalni organ za konkurenco“ organ iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1/2003;

| (b) | „MSP“ pomeni mikro, malo ali srednje veliko podjetje v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES. |
| --- | --- |

(b)

„MSP“ pomeni mikro, malo ali srednje veliko podjetje v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES.

Predlog spremembe 244

Predlog uredbe

Člen 105 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 105a |
| | Pogodbena pogajanja v sektorju mleka in mlečnih proizvodov |
| | 1.
     
  Organizacija proizvajalcev v sektorju mleka in mlečnih izdelkov, ki je priznana v skladu s členoma 106 in 106a, se lahko pogaja v imenu kmetov, ki so njeni člani, v zvezi z delom ali njihovo celotno skupno proizvodnjo o pogodbah za surovo mleko, ki ga kmet odda predelovalcu surovega mleka ali zbiralcu v smislu drugega pododstavka člena 104a(1). |
| | 2.
     
  Organizacija proizvajalcev se lahko pogaja: |
| | (a) | ne glede na to, ali so kmetje nanjo prenesli lastništvo nad surovim mlekom ali ne; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 105a

Pogodbena pogajanja v sektorju mleka in mlečnih proizvodov

1.
     
  Organizacija proizvajalcev v sektorju mleka in mlečnih izdelkov, ki je priznana v skladu s členoma 106 in 106a, se lahko pogaja v imenu kmetov, ki so njeni člani, v zvezi z delom ali njihovo celotno skupno proizvodnjo o pogodbah za surovo mleko, ki ga kmet odda predelovalcu surovega mleka ali zbiralcu v smislu drugega pododstavka člena 104a(1).

2.
     
  Organizacija proizvajalcev se lahko pogaja:

(a)

ne glede na to, ali so kmetje nanjo prenesli lastništvo nad surovim mlekom ali ne;

| (b) | ne glede na to, ali je dogovorjena cena enaka, kar zadeva skupno proizvodnjo nekaterih ali vseh kmetov, ki so njeni člani, ali ne; |
| --- | --- |

(b)

ne glede na to, ali je dogovorjena cena enaka, kar zadeva skupno proizvodnjo nekaterih ali vseh kmetov, ki so njeni člani, ali ne;

| (c) | pod pogojem, da za to posamezno organizacijo proizvajalcev: |
| --- | --- |

(c)

pod pogojem, da za to posamezno organizacijo proizvajalcev:

| | (i) | količina surovega mleka, o kateri se tako pogaja, ne presega 3,5 % celotne proizvodnje Unije; in |
| --- | --- | --- |

(i)

količina surovega mleka, o kateri se tako pogaja, ne presega 3,5 % celotne proizvodnje Unije; in

| | (ii) | količina surovega mleka, o kateri se tako pogaja, ki je proizvedena v kateri koli posamezni državi članici, ne presega 33 % celotne nacionalne proizvodnje te države članice; ter |
| --- | --- | --- |

(ii)

količina surovega mleka, o kateri se tako pogaja, ki je proizvedena v kateri koli posamezni državi članici, ne presega 33 % celotne nacionalne proizvodnje te države članice; ter

| | (iii) | količina surovega mleka, o kateri se tako pogaja, ki je oddana v kateri koli posamezni državi članici, ne presega 33 % celotne nacionalne proizvodnje te države članice; |
| --- | --- | --- |

(iii)

količina surovega mleka, o kateri se tako pogaja, ki je oddana v kateri koli posamezni državi članici, ne presega 33 % celotne nacionalne proizvodnje te države članice;

| (d) | če zadevni kmetje niso člani nobene druge organizacije proizvajalcev, ki se tudi pogaja o takih pogodbah v njihovem imenu; vendar lahko države članice v ustrezno utemeljenih primerih odstopijo od tega pogoja, če imajo kmetje dva ločena proizvodna obrata, ki se nahajata na različnih geografskih območjih; |
| --- | --- |

(d)

če zadevni kmetje niso člani nobene druge organizacije proizvajalcev, ki se tudi pogaja o takih pogodbah v njihovem imenu; vendar lahko države članice v ustrezno utemeljenih primerih odstopijo od tega pogoja, če imajo kmetje dva ločena proizvodna obrata, ki se nahajata na različnih geografskih območjih;

| (e) | pod pogojem, da za surovo mleko ne velja obveznost oddaje, ki izhaja iz članstva kmeta v zadrugi, v skladu s pogoji, določenimi v statutu te zadruge ali na njem temelječih pravilih in odločitvah; ter |
| --- | --- |

(e)

pod pogojem, da za surovo mleko ne velja obveznost oddaje, ki izhaja iz članstva kmeta v zadrugi, v skladu s pogoji, določenimi v statutu te zadruge ali na njem temelječih pravilih in odločitvah; ter

| (f) | pod pogojem, da organizacija proizvajalcev pristojne organe države članice ali držav članic, v katerih deluje, uradno obvesti o količini surovega mleka, o kateri se tako pogaja. |
| --- | --- |

(f)

pod pogojem, da organizacija proizvajalcev pristojne organe države članice ali držav članic, v katerih deluje, uradno obvesti o količini surovega mleka, o kateri se tako pogaja.

3.
     
  Ne glede na pogoje, določene v točkah (ii) in (iii) točke (c) odstavka 2, se lahko organizacija proizvajalcev pogaja, v skladu z odstavkom 1, pod pogojem, da, glede na to organizacijo proizvajalcev, količina surovega mleka, o kateri se pogaja, ki se proizvede v ali se odda v državi članici, v kateri znaša celotna letna proizvodnja surovega mleka manj kot 500 000 ton, ne presega 45 % celotne nacionalne proizvodnje te države članice.

4.
     
  Za namene tega člena sklici na organizacije proizvajalcev vključujejo tudi združenja takih organizacij proizvajalcev.

5.
     
  Komisija za namene uporabe točke (c) odstavka 2 in odstavka 3 na način, ki se ji zdi ustrezen, objavi količine proizvodnje surovega mleka v Uniji in državah članicah, pri čemer uporabi najnovejše razpoložljive podatke.

6.
     
  Z odstopanjem od točke (c) odstavka 2 in odstavka 3, tudi če tam določeni pragi niso bili preseženi, se lahko nacionalni organ za konkurenco iz drugega pododstavka tega odstavka v posameznem primeru odloči, da mora organizacija proizvajalcev bodisi ponoviti posamezna pogajanja bodisi le-ta ne bi smela potekati, če meni, da je to potrebno, da se prepreči izključevanje konkurence ali resna škoda za mala in srednja podjetja, ki na ozemlju, za katerega je navedeni organ pristojen, predelujejo mleko.

V primeru pogajanj, ki se nanašajo na več kot eno državo članico, Komisija z izvedbenim aktom, sprejetim brez uporabe člena 162(2) ali (3), sprejme odločitev iz prvega pododstavka. V drugih primerih navedeno odločitev sprejme nacionalni organ za konkurenco iz države članice, na katero se nanašajo pogajanja.

Odločitve iz tega odstavka se ne uporabljajo pred datumom uradnega obvestila zadevnim podjetjem.

7.
     
  Za namene tega člena:

| (a) | „nacionalni organ za konkurenco“ pomeni organ iz člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003; |
| --- | --- |

(a)

„nacionalni organ za konkurenco“ pomeni organ iz člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003;

| (b) | „malo in srednje podjetje“ pomeni mikro-, malo ali srednje veliko podjetje v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro-, malih in srednje velikih podjetij. |
| --- | --- |

(b)

„malo in srednje podjetje“ pomeni mikro-, malo ali srednje veliko podjetje v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro-, malih in srednje velikih podjetij.

8.
     
  Države članice, v katerih potekajo pogajanja v skladu s tem členom, Komisijo uradno obvestijo o uporabi točke (f) odstavka 2 in odstavka 6.

9.
     
  Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, s katerimi določi dodatna pravila glede izračuna količine surovega mleka v pogajanjih iz odstavkov 2 in 3.

10.
     
  Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi podrobne določbe, potrebne za uradno obvestilo iz odstavka 2(f) tega člena. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2);

Predlog spremembe 245

Predlog uredbe

Člen 105 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 105b |
| | Uravnavanje ponudbe sira z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo |
| | 1.
     
  Države članice lahko na prošnjo organizacije proizvajalcev, priznane v skladu s členoma 106 in 106a, medpanožne organizacije, priznane v skladu s členoma 108(1) in 108a, ali skupine gospodarskih subjektov iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 510/2006 za omejeno časovno obdobje določijo zavezujoča pravila za uravnavanje ponudbe sira, zaščitenega z zaščiteno označbo porekla ali z zaščiteno geografsko označbo iz člena 2(1)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 510/2006. |
| | 2.
     
  Pravila iz odstavka 1 izpolnjujejo pogoje, določene v odstavku 4, in upoštevajo obstoječi predhodni sporazum med strankami na geografskem območju iz člena 4(2)(c) Uredbe (ES) št. 510/2006. Takšen sporazum skleneta vsaj dve tretjini proizvajalcev mleka ali njihovih predstavnikov, ki predstavljajo vsaj dve tretjini surovega mleka, uporabljenega za proizvodnjo sira iz odstavka 1, in po potrebi vsaj dve tretjini proizvajalcev tega sira, ki predstavljajo vsaj dve tretjini proizvodnje tega sira na geografskem območju iz člena 4(2)(c) Uredbe (ES) št. 510/2006. |
| | 3.
     
  Za namene odstavka 1 je za sir, zaščiten z zaščiteno geografsko označbo, geografsko območje porekla surovega mleka, določenega v specifikaciji proizvoda za sir, enako kot geografsko območje iz člena 4(2)(c) Uredbe (ES) št. 510/2006 v zvezi s tem sirom. |
| | 4.
     
  Pravila iz odstavka 1: |
| | (a) | pokrivajo le uravnavanje ponudbe zadevnega proizvoda ter prilagajajo ponudbo tega sira glede na povpraševanje po njem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 105b

Uravnavanje ponudbe sira z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo

1.
     
  Države članice lahko na prošnjo organizacije proizvajalcev, priznane v skladu s členoma 106 in 106a, medpanožne organizacije, priznane v skladu s členoma 108(1) in 108a, ali skupine gospodarskih subjektov iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 510/2006 za omejeno časovno obdobje določijo zavezujoča pravila za uravnavanje ponudbe sira, zaščitenega z zaščiteno označbo porekla ali z zaščiteno geografsko označbo iz člena 2(1)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 510/2006.

2.
     
  Pravila iz odstavka 1 izpolnjujejo pogoje, določene v odstavku 4, in upoštevajo obstoječi predhodni sporazum med strankami na geografskem območju iz člena 4(2)(c) Uredbe (ES) št. 510/2006. Takšen sporazum skleneta vsaj dve tretjini proizvajalcev mleka ali njihovih predstavnikov, ki predstavljajo vsaj dve tretjini surovega mleka, uporabljenega za proizvodnjo sira iz odstavka 1, in po potrebi vsaj dve tretjini proizvajalcev tega sira, ki predstavljajo vsaj dve tretjini proizvodnje tega sira na geografskem območju iz člena 4(2)(c) Uredbe (ES) št. 510/2006.

3.
     
  Za namene odstavka 1 je za sir, zaščiten z zaščiteno geografsko označbo, geografsko območje porekla surovega mleka, določenega v specifikaciji proizvoda za sir, enako kot geografsko območje iz člena 4(2)(c) Uredbe (ES) št. 510/2006 v zvezi s tem sirom.

4.
     
  Pravila iz odstavka 1:

(a)

pokrivajo le uravnavanje ponudbe zadevnega proizvoda ter prilagajajo ponudbo tega sira glede na povpraševanje po njem;

| (b) | lahko učinkujejo le na zadevni proizvod; |
| --- | --- |

(b)

lahko učinkujejo le na zadevni proizvod;

| (c) | so lahko obvezujoča za največ tri leta in se po tem obdobju obnovijo na novo prošnjo iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(c)

so lahko obvezujoča za največ tri leta in se po tem obdobju obnovijo na novo prošnjo iz odstavka 1;

| (d) | ne škodujejo trgovini s proizvodi, na katere se nanašajo pravila iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(d)

ne škodujejo trgovini s proizvodi, na katere se nanašajo pravila iz odstavka 1;

| (e) | se ne nanašajo na kakršen koli posel po prvem trženju zadevnega sira; |
| --- | --- |

(e)

se ne nanašajo na kakršen koli posel po prvem trženju zadevnega sira;

| (f) | ne omogočajo določanja cen, vključno z okvirnimi ali priporočljivimi cenami; |
| --- | --- |

(f)

ne omogočajo določanja cen, vključno z okvirnimi ali priporočljivimi cenami;

| (g) | ne povzročajo nedostopnosti pretiranega deleža zadevnega izdelka, ki bi sicer bil na voljo; |
| --- | --- |

(g)

ne povzročajo nedostopnosti pretiranega deleža zadevnega izdelka, ki bi sicer bil na voljo;

| (h) | ne povzročajo diskriminacije, ovirajo dostopa novih udeležencev do trga ali škodujejo malim proizvajalcem; |
| --- | --- |

(h)

ne povzročajo diskriminacije, ovirajo dostopa novih udeležencev do trga ali škodujejo malim proizvajalcem;

| (i) | prispevajo k ohranjanju kakovosti in/ali razvoju zadevnega proizvoda; |
| --- | --- |

(i)

prispevajo k ohranjanju kakovosti in/ali razvoju zadevnega proizvoda;

| (j) | ne posegajo v člen 105a. |
| --- | --- |

(j)

ne posegajo v člen 105a.

5.
     
  Pravila iz odstavka 1 se objavijo v uradni publikaciji zadevne države članice.

6.
     
  Države članice opravljajo nadzor, da zagotovijo izpolnjevanje pogojev iz odstavka 4, ter, kjer pristojni nacionalni organi ugotovijo neizpolnjevanje takih pogojev, razveljavijo pravila iz odstavka 1.

7.
     
  Države članice nemudoma uradno obvestijo Komisijo o pravilih iz odstavka 1, ki so jih sprejele. Komisija države članice obvesti o uradnih obvestilih o takih pravilih.

8.
     
  Komisija lahko kadar koli sprejme izvedbene akte, s katerimi se zahteva, da država članica razveljavi pravila, ki jih je ta država članica določila v skladu z odstavkom 1, če Komisija ugotovi, da ta pravila niso v skladu s pogoji iz odstavka 4, da preprečujejo ali izkrivljajo konkurenco na precejšnjem delu notranjega trga ali da ogrožajo svobodno trgovino ali da je ogroženo doseganje ciljev iz člena 39 PDEU.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe člena 162(2) ali (3).

Predlog spremembe 246

Predlog uredbe

Člen 106

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 106 | Člen 106 |
| Organizacije proizvajalcev | Organizacije proizvajalcev |
| Države članice na zahtevo priznajo organizacije proizvajalcev, ki: | Države članice na zahtevo priznajo organizacije proizvajalcev, ki: |
| (a) | jih sestavljajo
  proizvajalci
  iz sektorjev iz člena 1(2); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 106

Člen 106

Organizacije proizvajalcev

Organizacije proizvajalcev

Države članice na zahtevo priznajo organizacije proizvajalcev, ki:

Države članice na zahtevo priznajo organizacije proizvajalcev, ki:

(a)

jih sestavljajo
  proizvajalci
  iz sektorjev iz člena 1(2);

| (a) | jih sestavljajo
  in nadzirajo kmetje
  iz sektorjev iz člena 1(2); |
| --- | --- |

(a)

jih sestavljajo
  in nadzirajo kmetje
  iz sektorjev iz člena 1(2);

| (b) | so ustanovljene na pobudo
  proizvajalcev
  ; |
| --- | --- |

(b)

so ustanovljene na pobudo
  proizvajalcev
  ;

| (b) | so ustanovljene na pobudo
  kmetov
  ; |
| --- | --- |

(b)

so ustanovljene na pobudo
  kmetov
  ;

| (c) | imajo poseben namen, ki
  lahko
  vključuje vsaj enega od
  naslednjih
  ciljev: |
| --- | --- |

(c)

imajo poseben namen, ki
  lahko
  vključuje vsaj enega od
  naslednjih
  ciljev:

| (c) | imajo poseben namen, ki vključuje vsaj enega od ciljev
  , navedenih v točkah (i), (ii) ali (iii), in lahko vključuje enega ali več naslednjih drugih ciljev
  : |
| --- | --- |

(c)

imajo poseben namen, ki vključuje vsaj enega od ciljev
  , navedenih v točkah (i), (ii) ali (iii), in lahko vključuje enega ali več naslednjih drugih ciljev
  :

| | (i) | zagotovitev, da se proizvodnja načrtuje in prilagaja povpraševanju, zlasti glede kakovosti in količine; |
| --- | --- | --- |

(i)

zagotovitev, da se proizvodnja načrtuje in prilagaja povpraševanju, zlasti glede kakovosti in količine;

| | (i) | zagotovitev, da se proizvodnja načrtuje in prilagaja povpraševanju, zlasti glede kakovosti in količine; |
| --- | --- | --- |

(i)

zagotovitev, da se proizvodnja načrtuje in prilagaja povpraševanju, zlasti glede kakovosti in količine;

| | (ii) | koncentracijo ponudbe in dajanje na trg proizvodov, ki jih pridelajo njeni člani; |
| --- | --- | --- |

(ii)

koncentracijo ponudbe in dajanje na trg proizvodov, ki jih pridelajo njeni člani;

| | (ii) | koncentracijo ponudbe in dajanje na trg proizvodov, ki jih pridelajo njeni člani
  , zlasti z neposredno prodajo
  ; |
| --- | --- | --- |

(ii)

koncentracijo ponudbe in dajanje na trg proizvodov, ki jih pridelajo njeni člani
  , zlasti z neposredno prodajo
  ;

| | (iii) | optimizacijo proizvodnih stroškov
  in
  stabilizacijo cen proizvajalcev; |
| --- | --- | --- |

(iii)

optimizacijo proizvodnih stroškov
  in
  stabilizacijo cen proizvajalcev;

| | (iii) | optimizacijo proizvodnih stroškov, stabilizacijo cen proizvajalcev
  , predvsem glede nadomestila za stroške naložb na področjih, kot sta okolje in dobro počutje živali, ter prispevanje k razumnim cenam za potrošnike
  ; |
| --- | --- | --- |

(iii)

optimizacijo proizvodnih stroškov, stabilizacijo cen proizvajalcev
  , predvsem glede nadomestila za stroške naložb na področjih, kot sta okolje in dobro počutje živali, ter prispevanje k razumnim cenam za potrošnike
  ;

| | (iv) | raziskovanje
  trajnostnih načinov
  proizvodnje in gibanja trga; |
| --- | --- | --- |

(iv)

raziskovanje
  trajnostnih načinov
  proizvodnje in gibanja trga;

| | (iv) | raziskovanje
  in oblikovanje pobud za trajnostne načine
  proizvodnje
  , inovativne prakse, gospodarsko konkurenčnost
  in gibanja trga; |
| --- | --- | --- |

(iv)

raziskovanje
  in oblikovanje pobud za trajnostne načine
  proizvodnje
  , inovativne prakse, gospodarsko konkurenčnost
  in gibanja trga;

| | (v) | pospeševanje in zagotavljanje tehnične pomoči za uporabo okolju prijaznih postopkov gojenja in pridelave; |
| --- | --- | --- |

(v)

pospeševanje in zagotavljanje tehnične pomoči za uporabo okolju prijaznih postopkov gojenja in pridelave;

| | (v) | pospeševanje in zagotavljanje tehnične pomoči za uporabo okolju prijaznih postopkov gojenja in pridelave
  ter postopkov in tehnik, skladnih z dobrim počutjem živali
  ; |
| --- | --- | --- |

(v)

pospeševanje in zagotavljanje tehnične pomoči za uporabo okolju prijaznih postopkov gojenja in pridelave
  ter postopkov in tehnik, skladnih z dobrim počutjem živali
  ;

| | (va) | spodbujanje in zagotavljanje tehnične pomoči za uporabo proizvodnih standardov, s katerimi se izboljšuje kakovost proizvodov, razvijajo proizvodi z zaščiteno oznako porekla, zaščiteno geografsko oznako ali proizvodi, ki sodijo v okvir nacionalnega znaka kakovosti; |
| --- | --- | --- |

(va)

spodbujanje in zagotavljanje tehnične pomoči za uporabo proizvodnih standardov, s katerimi se izboljšuje kakovost proizvodov, razvijajo proizvodi z zaščiteno oznako porekla, zaščiteno geografsko oznako ali proizvodi, ki sodijo v okvir nacionalnega znaka kakovosti;

| | (vb) | določitev strožjih pravil glede proizvodnje, kot so veljavna nacionalna pravila ali pravila Unije; |
| --- | --- | --- |

(vb)

določitev strožjih pravil glede proizvodnje, kot so veljavna nacionalna pravila ali pravila Unije;

| (vi) | ravnanje s stranskimi proizvodi pridelave in odpadki, zlasti za varovanje kakovosti vode, tal in krajine ter za ohranjanje ali spodbujanje biotske raznovrstnosti;
  in |
| --- | --- |

(vi)

ravnanje s stranskimi proizvodi pridelave in odpadki, zlasti za varovanje kakovosti vode, tal in krajine ter za ohranjanje ali spodbujanje biotske raznovrstnosti;
  in

| | (vi) | ravnanje s stranskimi proizvodi pridelave in odpadki, zlasti za varovanje kakovosti vode, tal in krajine ter za ohranjanje ali spodbujanje biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- | --- |

(vi)

ravnanje s stranskimi proizvodi pridelave in odpadki, zlasti za varovanje kakovosti vode, tal in krajine ter za ohranjanje ali spodbujanje biotske raznovrstnosti;

| (vii) | prispevanje k trajnostni rabi naravnih virov in blaženju podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

(vii)

prispevanje k trajnostni rabi naravnih virov in blaženju podnebnih sprememb;

| | (vii) | prispevanje k trajnostni rabi naravnih virov in blaženju podnebnih sprememb; |
| --- | --- | --- |

(vii)

prispevanje k trajnostni rabi naravnih virov in blaženju podnebnih sprememb;

| | (viia) | oblikovanje pobud na področju promocije in trženja; |
| --- | --- | --- |

(viia)

oblikovanje pobud na področju promocije in trženja;

| | (viib) | upravljanje vzajemnih skladov, kot je predvideno v členu 37 Uredbe (EU) št. [...] o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP); |
| --- | --- | --- |

(viib)

upravljanje vzajemnih skladov, kot je predvideno v členu 37 Uredbe (EU) št. [...] o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP);

| | (viic) | izvajanje instrumentov za preprečevanje in obvladovanje kriz, predvsem z zasebnim skladiščenjem, predelavo, oglaševanjem izdelkov in promocijsko prodajo ter v skrajnem primeru s postopki za umik s trga; |
| --- | --- | --- |

(viic)

izvajanje instrumentov za preprečevanje in obvladovanje kriz, predvsem z zasebnim skladiščenjem, predelavo, oglaševanjem izdelkov in promocijsko prodajo ter v skrajnem primeru s postopki za umik s trga;

| | (viid) | zagotavljanje potrebne tehnične pomoči za uporabo terminskih trgov in sistemov zavarovanj; |
| --- | --- | --- |

(viid)

zagotavljanje potrebne tehnične pomoči za uporabo terminskih trgov in sistemov zavarovanj;

| | (viie) | pogajanja, v svojem imenu ali po potrebi v imenu članov, o pogodbah o zagotavljanju vložkov z izvajalci v sektorjih na predhodnih stopnjah; |
| --- | --- | --- |

(viie)

pogajanja, v svojem imenu ali po potrebi v imenu članov, o pogodbah o zagotavljanju vložkov z izvajalci v sektorjih na predhodnih stopnjah;

| | (viif) | pogajanja, v svojem imenu ali po potrebi v imenu članov, o pogodbah o dobavi kmetijskih in živilskih proizvodov z izvajalci v sektorjih na nadaljnjih stopnjah; |
| --- | --- | --- |

(viif)

pogajanja, v svojem imenu ali po potrebi v imenu članov, o pogodbah o dobavi kmetijskih in živilskih proizvodov z izvajalci v sektorjih na nadaljnjih stopnjah;

| (d) | nimajo prevladujočega položaja na zadevnem trgu, razen če je to potrebno za doseganje ciljev iz člena 39 Pogodbe. |
| --- | --- |

(d)

nimajo prevladujočega položaja na zadevnem trgu, razen če je to potrebno za doseganje ciljev iz člena 39 Pogodbe.

| (da) | tržijo proizvode, ki niso zajeti v oznaki KN ex 22.08 iz Priloge I k Pogodbi, če delež prodanih proizvodov, ki niso zajeti v Prilogi I, ne presega 49 % celotne tržene količine, ne da bi pri tem izgubile priznanje kot organizacije proizvajalcev v priznanem kmetijskem sektorju. |
| --- | --- |

(da)

tržijo proizvode, ki niso zajeti v oznaki KN ex 22.08 iz Priloge I k Pogodbi, če delež prodanih proizvodov, ki niso zajeti v Prilogi I, ne presega 49 % celotne tržene količine, ne da bi pri tem izgubile priznanje kot organizacije proizvajalcev v priznanem kmetijskem sektorju.

Predlog spremembe 247

Predlog uredbe

Člen 106a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 106a |
| | Statut organizacij proizvajalcev |
| | 1.
     
  Statut organizacije proizvajalcev od svojih članov proizvajalcev zahteva zlasti, da: |
| | (a) | uporabljajo sprejeta pravila organizacije proizvajalcev, ki se nanašajo na poročanje o proizvodnji, proizvodnjo, trženje in varstvo okolja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 106a

Statut organizacij proizvajalcev

1.
     
  Statut organizacije proizvajalcev od svojih članov proizvajalcev zahteva zlasti, da:

(a)

uporabljajo sprejeta pravila organizacije proizvajalcev, ki se nanašajo na poročanje o proizvodnji, proizvodnjo, trženje in varstvo okolja;

| (b) | pripadajo samo eni organizaciji proizvajalcev, kar zadeva proizvodnjo katerega koli proizvoda, brez poseganja v morebitna odstopanja, ki jih lahko odobri zadevna država članica v ustrezno utemeljenih primerih, ko imajo člani dva ločena proizvodna obrata, ki se nahajata na različnih geografskih območjih; |
| --- | --- |

(b)

pripadajo samo eni organizaciji proizvajalcev, kar zadeva proizvodnjo katerega koli proizvoda, brez poseganja v morebitna odstopanja, ki jih lahko odobri zadevna država članica v ustrezno utemeljenih primerih, ko imajo člani dva ločena proizvodna obrata, ki se nahajata na različnih geografskih območjih;

| (c) | zagotavljajo informacije, ki jih zahtevajo organizacije proizvajalcev za statistične namene, zlasti o pridelovalnih površinah, proizvodnji, pridelkih in neposredni prodaji; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljajo informacije, ki jih zahtevajo organizacije proizvajalcev za statistične namene, zlasti o pridelovalnih površinah, proizvodnji, pridelkih in neposredni prodaji;

2.
     
  Statut organizacij proizvajalcev določa tudi:

| (a) | postopke za določanje, sprejemanje in spreminjanje pravil iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

postopke za določanje, sprejemanje in spreminjanje pravil iz odstavka 1;

| (b) | višino finančnega prispevka članov za financiranje organizacije proizvajalcev; |
| --- | --- |

(b)

višino finančnega prispevka članov za financiranje organizacije proizvajalcev;

| (c) | pravila, ki članom proizvajalcem omogočajo, da demokratično nadzorujejo svojo organizacijo in njene odločitve; |
| --- | --- |

(c)

pravila, ki članom proizvajalcem omogočajo, da demokratično nadzorujejo svojo organizacijo in njene odločitve;

| (d) | kazni za kršenje obveznosti iz statuta, zlasti za neplačilo finančnih prispevkov, ali pravil, ki jih je določila organizacija proizvajalcev; |
| --- | --- |

(d)

kazni za kršenje obveznosti iz statuta, zlasti za neplačilo finančnih prispevkov, ali pravil, ki jih je določila organizacija proizvajalcev;

| (e) | pravila o pristopu novih članov, zlasti minimalno trajanje članstva, ki ne more biti krajše od enega leta; |
| --- | --- |

(e)

pravila o pristopu novih članov, zlasti minimalno trajanje članstva, ki ne more biti krajše od enega leta;

| (f) | računovodska in proračunska pravila, potrebna za delovanje organizacije. |
| --- | --- |

(f)

računovodska in proračunska pravila, potrebna za delovanje organizacije.

3.
     
  Šteje se, da organizacije proizvajalcev v gospodarskih zadevah delujejo v imenu svojih članov in za svoje člane v okviru svojih pristojnosti, ne glede na to, ali je bilo lastništvo zadevnih proizvodov preneseno s proizvajalcev na organizacije proizvajalcev ali ne.

Predlog spremembe 248

Predlog uredbe

Člen 106 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 106b |
| | Priznavanje organizacij proizvajalcev |
| | 1.
     
  Države članice lahko vse pravne osebe ali jasno opredeljene dele pravnih oseb, ki zaprosijo za tako priznanje, priznajo za organizacije proizvajalcev, pod pogojem, da: |
| | (a) | izpolnjujejo zahteve iz točk (b) in (c) prvega odstavka člena 106; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 106b

Priznavanje organizacij proizvajalcev

1.
     
  Države članice lahko vse pravne osebe ali jasno opredeljene dele pravnih oseb, ki zaprosijo za tako priznanje, priznajo za organizacije proizvajalcev, pod pogojem, da:

(a)

izpolnjujejo zahteve iz točk (b) in (c) prvega odstavka člena 106;

| (b) | imajo na območju, kjer delujejo, minimalno število članov in/ali minimalni obseg tržne proizvodnje, ki jo določi zadevna država članica; |
| --- | --- |

(b)

imajo na območju, kjer delujejo, minimalno število članov in/ali minimalni obseg tržne proizvodnje, ki jo določi zadevna država članica;

| (c) | ponudijo zadostna zagotovila za pravilno izvedbo svojih nalog tako z vidika trajanja kot učinkovitosti, učinkovitega omogočanja človeške pomoči in pomoči v materialu in tehniki svojim članom ter koncentracijo ponudbe; |
| --- | --- |

(c)

ponudijo zadostna zagotovila za pravilno izvedbo svojih nalog tako z vidika trajanja kot učinkovitosti, učinkovitega omogočanja človeške pomoči in pomoči v materialu in tehniki svojim članom ter koncentracijo ponudbe;

| (d) | imajo statut, ki je skladen s točkami (a), (b) in (c) tega odstavka. |
| --- | --- |

(d)

imajo statut, ki je skladen s točkami (a), (b) in (c) tega odstavka.

2.
     
  Države članice se lahko odločijo, da se organizacije proizvajalcev, ki so bile priznane pred 1. januarjem 2014 na podlagi nacionalne zakonodaje in ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1 tega člena, štejejo, da so priznane kot organizacije proizvajalcev v skladu s členom 106.

3.
     
  Organizacije proizvajalcev, ki so bile priznane pred 1. januarjem 2014 na podlagi nacionalne zakonodaje in ki ne izpolnjujejo pogojev iz odstavka 1 tega člena, lahko še naprej izvajajo svoje dejavnosti v skladu z nacionalno zakonodajo do 1. januarja 2015.

4.
     
  Države članice:

| (a) | se v štirih mesecih po vložitvi prošnje s priloženimi vsemi ustreznimi podpornimi dokazili odločijo, ali bodo priznale organizacijo proizvajalcev; ta vloga se vloži v državah članicah, kjer ima organizacija svojo pisarno; |
| --- | --- |

(a)

se v štirih mesecih po vložitvi prošnje s priloženimi vsemi ustreznimi podpornimi dokazili odločijo, ali bodo priznale organizacijo proizvajalcev; ta vloga se vloži v državah članicah, kjer ima organizacija svojo pisarno;

| (b) | v presledkih, ki jih določijo same, opravljajo nadzor, da zagotovijo, da priznane organizacije proizvajalcev spoštujejo določbe tega poglavja; |
| --- | --- |

(b)

v presledkih, ki jih določijo same, opravljajo nadzor, da zagotovijo, da priznane organizacije proizvajalcev spoštujejo določbe tega poglavja;

| (c) | v primeru nespoštovanja ali nepravilnosti pri izvajanju ukrepov iz tega poglavja naložijo tem organizacijam in združenjem veljavne kazni, ki so jih določile, ter po potrebi odločijo, ali je potrebno preklicati njihovo priznanje; |
| --- | --- |

(c)

v primeru nespoštovanja ali nepravilnosti pri izvajanju ukrepov iz tega poglavja naložijo tem organizacijam in združenjem veljavne kazni, ki so jih določile, ter po potrebi odločijo, ali je potrebno preklicati njihovo priznanje;

| (d) | Komisijo enkrat na leto, vendar najpozneje 31. marca, obvestijo o vsaki odločitvi za priznanje, zavrnitev ali preklic priznanja, sprejeti v predhodnem koledarskem letu. |
| --- | --- |

(d)

Komisijo enkrat na leto, vendar najpozneje 31. marca, obvestijo o vsaki odločitvi za priznanje, zavrnitev ali preklic priznanja, sprejeti v predhodnem koledarskem letu.

Predlog spremembe 249

Predlog uredbe

Člen 106 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 106c |
| | Zunanje izvajanje |
| | Države članice lahko priznani organizaciji proizvajalcev ali priznanemu združenju organizacij proizvajalcev dovolijo, da katero koli dejavnost (razen proizvodnje) zaupa zunanjim izvajalcem, tudi podružnicam, če zadevni državi članici predložijo zadosten dokaz, da je to ustrezen način za doseganje ciljev zadevne organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev ter da je organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev še naprej odgovorno za zagotavljanje zunanjega izvajanja dejavnosti ter splošno upravljanje nadzora in spremljanje komercialne ureditve za zagotavljanje te dejavnosti. Organizacija ali združenje pa mora zlasti ohraniti pooblastilo za izdajo zavezujočih navodil izvajalcu v zvezi z zaupanimi dejavnostmi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 106c

Zunanje izvajanje

Države članice lahko priznani organizaciji proizvajalcev ali priznanemu združenju organizacij proizvajalcev dovolijo, da katero koli dejavnost (razen proizvodnje) zaupa zunanjim izvajalcem, tudi podružnicam, če zadevni državi članici predložijo zadosten dokaz, da je to ustrezen način za doseganje ciljev zadevne organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev ter da je organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev še naprej odgovorno za zagotavljanje zunanjega izvajanja dejavnosti ter splošno upravljanje nadzora in spremljanje komercialne ureditve za zagotavljanje te dejavnosti. Organizacija ali združenje pa mora zlasti ohraniti pooblastilo za izdajo zavezujočih navodil izvajalcu v zvezi z zaupanimi dejavnostmi.

Predlog spremembe 250

Predlog uredbe

Člen 107

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 107 | Člen 107 |
| Združenja organizacij proizvajalcev | Združenja organizacij proizvajalcev |
| Države članice na zahtevo priznajo združenja organizacij proizvajalcev v 
  sektorjih
  iz člena 1(2), ki so ustanovljena na pobudo priznanih organizacij proizvajalcev. | Države članice
  lahko
  na zahtevo priznajo združenja organizacij proizvajalcev v 
  posameznem sektorju
  iz člena 1(2), ki so ustanovljena na pobudo priznanih organizacij proizvajalcev. |
| Na podlagi pravil, sprejetih v skladu s členom 114, lahko združenja organizacij proizvajalcev izvajajo katere koli dejavnosti ali naloge organizacij proizvajalcev. | Na podlagi pravil, sprejetih v skladu s členom 114, lahko združenja organizacij proizvajalcev izvajajo katere koli dejavnosti ali naloge organizacij proizvajalcev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 107

Člen 107

Združenja organizacij proizvajalcev

Združenja organizacij proizvajalcev

Države članice na zahtevo priznajo združenja organizacij proizvajalcev v 
  sektorjih
  iz člena 1(2), ki so ustanovljena na pobudo priznanih organizacij proizvajalcev.

Države članice
  lahko
  na zahtevo priznajo združenja organizacij proizvajalcev v 
  posameznem sektorju
  iz člena 1(2), ki so ustanovljena na pobudo priznanih organizacij proizvajalcev.

Na podlagi pravil, sprejetih v skladu s členom 114, lahko združenja organizacij proizvajalcev izvajajo katere koli dejavnosti ali naloge organizacij proizvajalcev.

Na podlagi pravil, sprejetih v skladu s členom 114, lahko združenja organizacij proizvajalcev izvajajo katere koli dejavnosti ali naloge organizacij proizvajalcev.

Predlog spremembe 251

Predlog uredbe

Člen 108

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 108 | Člen 108 |
| Medpanožne organizacije | Medpanožne organizacije |
| 1.   Države članice
  na zahtevo
  priznajo medpanožne organizacije v sektorjih iz člena 1(2), ki: | 1.   Države članice
  lahko
  priznajo medpanožne organizacije v sektorjih iz člena 1(2), ki
  so uradno zaprosile za priznanje in
  : |
| (a) | jih sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s pridelavo proizvodov,
  trgovino z njimi in/ali predelavo
  proizvodov iz enega ali več sektorjev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 108

Člen 108

Medpanožne organizacije

Medpanožne organizacije

1.   Države članice
  na zahtevo
  priznajo medpanožne organizacije v sektorjih iz člena 1(2), ki:

1.   Države članice
  lahko
  priznajo medpanožne organizacije v sektorjih iz člena 1(2), ki
  so uradno zaprosile za priznanje in
  :

(a)

jih sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s pridelavo proizvodov,
  trgovino z njimi in/ali predelavo
  proizvodov iz enega ali več sektorjev;

| (a) | jih sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s pridelavo proizvodov
  in z najmanj eno od naslednjih faz verige preskrbe s hrano: predelavo ali trženjem
  ,
  vključno z distribucijo,
  proizvodov iz enega ali več sektorjev; |
| --- | --- |

(a)

jih sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s pridelavo proizvodov
  in z najmanj eno od naslednjih faz verige preskrbe s hrano: predelavo ali trženjem
  ,
  vključno z distribucijo,
  proizvodov iz enega ali več sektorjev;

| (b) | se ustanovijo na pobudo vseh ali nekaterih organizacij ali združenj, ki jih sestavljajo; |
| --- | --- |

(b)

se ustanovijo na pobudo vseh ali nekaterih organizacij ali združenj, ki jih sestavljajo;

| (b) | se ustanovijo na pobudo vseh ali nekaterih organizacij ali združenj, ki jih sestavljajo; |
| --- | --- |

(b)

se ustanovijo na pobudo vseh ali nekaterih organizacij ali združenj, ki jih sestavljajo;

| (ba) | zadevajo proizvode ali skupine proizvodov, za katere ne obstaja predhodno priznana medpanožna organizacija; |
| --- | --- |

(ba)

zadevajo proizvode ali skupine proizvodov, za katere ne obstaja predhodno priznana medpanožna organizacija;

| (c) | imajo poseben namen, ki lahko vključuje
  vsaj
  enega od naslednjih ciljev: |
| --- | --- |

(c)

imajo poseben namen, ki lahko vključuje
  vsaj
  enega od naslednjih ciljev:

| (c) | imajo poseben namen, ki
  upošteva tako interese članov kot tudi potrošnikov in ki
  lahko vključuje
  zlasti
  enega od naslednjih ciljev: |
| --- | --- |

(c)

imajo poseben namen, ki
  upošteva tako interese članov kot tudi potrošnikov in ki
  lahko vključuje
  zlasti
  enega od naslednjih ciljev:

| | (i) | izboljšanje znanja in preglednosti proizvodnje in trga, vključno z objavo statističnih podatkov o cenah, količinah in trajanju predhodno sklenjenih pogodb ter z izvajanjem analiz o možnem prihodnjem razvoju trga na regionalni
  ali
  nacionalni ravni; |
| --- | --- | --- |

(i)

izboljšanje znanja in preglednosti proizvodnje in trga, vključno z objavo statističnih podatkov o cenah, količinah in trajanju predhodno sklenjenih pogodb ter z izvajanjem analiz o možnem prihodnjem razvoju trga na regionalni
  ali
  nacionalni ravni;

| | (i) | izboljšanje znanja in preglednosti proizvodnje in trga, vključno z objavo statističnih podatkov o 
  stroških proizvodnje,
  cenah,
  ki jih po potrebi spremljajo indeksi cen,
  količinah in trajanju predhodno sklenjenih pogodb ter z izvajanjem analiz o možnem prihodnjem razvoju trga na regionalni, nacionalni
  ali mednarodni
  ravni; |
| --- | --- | --- |

(i)

izboljšanje znanja in preglednosti proizvodnje in trga, vključno z objavo statističnih podatkov o 
  stroških proizvodnje,
  cenah,
  ki jih po potrebi spremljajo indeksi cen,
  količinah in trajanju predhodno sklenjenih pogodb ter z izvajanjem analiz o možnem prihodnjem razvoju trga na regionalni, nacionalni
  ali mednarodni
  ravni;

| | (ia) | omogočanje predhodnega prepoznavanja pridelovalnega potenciala ter beleženje tržnih cen; |
| --- | --- | --- |

(ia)

omogočanje predhodnega prepoznavanja pridelovalnega potenciala ter beleženje tržnih cen;

| (ii) | pomoč pri boljši uskladitvi načina dajanja proizvodov v promet, zlasti z raziskavami in tržnimi analizami; |
| --- | --- |

(ii)

pomoč pri boljši uskladitvi načina dajanja proizvodov v promet, zlasti z raziskavami in tržnimi analizami;

| | (ii) | pomoč pri boljši uskladitvi načina dajanja proizvodov v promet, zlasti z raziskavami in tržnimi analizami; |
| --- | --- | --- |

(ii)

pomoč pri boljši uskladitvi načina dajanja proizvodov v promet, zlasti z raziskavami in tržnimi analizami;

| | (iia) | raziskovanje potencialnih izvoznih trgov; |
| --- | --- | --- |

(iia)

raziskovanje potencialnih izvoznih trgov;

| (iii) | priprava standardnih oblik pogodb, usklajenih s predpisi Unije; |
| --- | --- |

(iii)

priprava standardnih oblik pogodb, usklajenih s predpisi Unije;

| | (iii) | brez poseganja v določbe iz členov 104a in 113a,
  priprava standardnih oblik pogodb, usklajenih s predpisi Unije
  , za prodajo kmetijskih proizvodov kupcem in/ali dobavo predelanih proizvodov distributerjem in prodajalcem na drobno, ob upoštevanju potrebe po doseganju pravičnih konkurenčnih pogojev in preprečevanju izkrivljanja trga
  ; |
| --- | --- | --- |

(iii)

brez poseganja v določbe iz členov 104a in 113a,
  priprava standardnih oblik pogodb, usklajenih s predpisi Unije
  , za prodajo kmetijskih proizvodov kupcem in/ali dobavo predelanih proizvodov distributerjem in prodajalcem na drobno, ob upoštevanju potrebe po doseganju pravičnih konkurenčnih pogojev in preprečevanju izkrivljanja trga
  ;

| (iv) | boljša izraba potenciala proizvodov; |
| --- | --- |

(iv)

boljša izraba potenciala proizvodov;

| | (iv) | boljša izraba potenciala proizvodov
  , tudi na ravni možnosti prodaje, in oblikovanje pobud za krepitev gospodarske konkurenčnosti in inovacij
  ; |
| --- | --- | --- |

(iv)

boljša izraba potenciala proizvodov
  , tudi na ravni možnosti prodaje, in oblikovanje pobud za krepitev gospodarske konkurenčnosti in inovacij
  ;

| (v) | zagotavljanje informacij in izvedba potrebnih raziskav za racionalizacijo, izboljšanje in prilagajanje proizvodnje tistih proizvodov, ki bolj ustrezajo zahtevam trga ter okusu in pričakovanju potrošnikov, zlasti glede kakovosti proizvodov, vključno s posebnimi značilnostmi proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, in varstva okolja; |
| --- | --- |

(v)

zagotavljanje informacij in izvedba potrebnih raziskav za racionalizacijo, izboljšanje in prilagajanje proizvodnje tistih proizvodov, ki bolj ustrezajo zahtevam trga ter okusu in pričakovanju potrošnikov, zlasti glede kakovosti proizvodov, vključno s posebnimi značilnostmi proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, in varstva okolja;

| | (v) | zagotavljanje informacij in izvedba potrebnih raziskav za
  inovacije,
  racionalizacijo, izboljšanje in prilagajanje proizvodnje
  in, kjer je to ustrezno, predelave in/ali trženja
  tistih proizvodov, ki bolj ustrezajo zahtevam trga ter okusu in pričakovanju potrošnikov, zlasti glede kakovosti proizvodov, vključno s posebnimi značilnostmi proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, in varstva okolja; |
| --- | --- | --- |

(v)

zagotavljanje informacij in izvedba potrebnih raziskav za
  inovacije,
  racionalizacijo, izboljšanje in prilagajanje proizvodnje
  in, kjer je to ustrezno, predelave in/ali trženja
  tistih proizvodov, ki bolj ustrezajo zahtevam trga ter okusu in pričakovanju potrošnikov, zlasti glede kakovosti proizvodov, vključno s posebnimi značilnostmi proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, in varstva okolja;

| (vi) | iskanje načinov za
  omejevanje uporabe sredstev za zaščito zdravja živali in fitofarmacevtskih sredstev
  ter
  drugih vložkov v proizvodnjo
  in za
  zagotavljanje kakovosti proizvodov ter ohranjanja tal in vode; |
| --- | --- |

(vi)

iskanje načinov za
  omejevanje uporabe sredstev za zaščito zdravja živali in fitofarmacevtskih sredstev
  ter
  drugih vložkov v proizvodnjo
  in za
  zagotavljanje kakovosti proizvodov ter ohranjanja tal in vode;

| | (vi) | omejevanje uporabe sredstev za zaščito zdravja živali in fitofarmacevtskih sredstev
  , boljše upravljanje
  drugih vložkov v proizvodnjo, zagotavljanje kakovosti proizvodov ter varovanje tal in vode
  , povečanje varnosti živilskih proizvodov, predvsem s sledljivostjo proizvodov, ter izboljšanje zdravja in dobrega počutja živali
  ; |
| --- | --- | --- |

(vi)

omejevanje uporabe sredstev za zaščito zdravja živali in fitofarmacevtskih sredstev
  , boljše upravljanje
  drugih vložkov v proizvodnjo, zagotavljanje kakovosti proizvodov ter varovanje tal in vode
  , povečanje varnosti živilskih proizvodov, predvsem s sledljivostjo proizvodov, ter izboljšanje zdravja in dobrega počutja živali
  ;

| (vii) | razvoj metod in instrumentov za izboljšanje kakovosti proizvodov na vseh stopnjah proizvodnje in trženja; |
| --- | --- |

(vii)

razvoj metod in instrumentov za izboljšanje kakovosti proizvodov na vseh stopnjah proizvodnje in trženja;

| | (vii) | razvoj metod in instrumentov za izboljšanje kakovosti proizvodov na vseh stopnjah proizvodnje in
  po potrebi predelave in/ali
  trženja; |
| --- | --- | --- |

(vii)

razvoj metod in instrumentov za izboljšanje kakovosti proizvodov na vseh stopnjah proizvodnje in
  po potrebi predelave in/ali
  trženja;

| | (viia) | opredelitev najnižje zahtevane kakovosti ter minimalnih standardov embaliranja in izgleda; |
| --- | --- | --- |

(viia)

opredelitev najnižje zahtevane kakovosti ter minimalnih standardov embaliranja in izgleda;

| (viii) | izkoriščanje potenciala
  ekološkega kmetovanja ter
  varstvo in spodbujanje takega kmetovanja, kakor tudi
  označb porekla, oznak kakovosti in geografskih označb; |
| --- | --- |

(viii)

izkoriščanje potenciala
  ekološkega kmetovanja ter
  varstvo in spodbujanje takega kmetovanja, kakor tudi
  označb porekla, oznak kakovosti in geografskih označb;

| | (viii) | ukrepanje z namenom zaščite, varstva in spodbujanja
  ekološkega kmetovanja ter označb porekla, oznak kakovosti in geografskih označb; |
| --- | --- | --- |

(viii)

ukrepanje z namenom zaščite, varstva in spodbujanja
  ekološkega kmetovanja ter označb porekla, oznak kakovosti in geografskih označb;

| (ix) | pospeševanje in raziskovanje integrirane, trajnostne proizvodnje ali drugih okolju prijaznih proizvodnih postopkov; |
| --- | --- |

(ix)

pospeševanje in raziskovanje integrirane, trajnostne proizvodnje ali drugih okolju prijaznih proizvodnih postopkov;

| | (ix) | pospeševanje in raziskovanje integrirane, trajnostne proizvodnje ali drugih okolju prijaznih proizvodnih postopkov; |
| --- | --- | --- |

(ix)

pospeševanje in raziskovanje integrirane, trajnostne proizvodnje ali drugih okolju prijaznih proizvodnih postopkov;

| (x) | spodbujanje
  zdravega
  uživanja proizvodov in obveščanje o škodi nevarnih vzorcev uživanja; |
| --- | --- |

(x)

spodbujanje
  zdravega
  uživanja proizvodov in obveščanje o škodi nevarnih vzorcev uživanja;

| | (x) | spodbujanje
  zmernega in odgovornega
  uživanja proizvodov
  na notranjem trgu
  in
  /ali
  obveščanje o škodi nevarnih vzorcev uživanja; |
| --- | --- | --- |

(x)

spodbujanje
  zmernega in odgovornega
  uživanja proizvodov
  na notranjem trgu
  in
  /ali
  obveščanje o škodi nevarnih vzorcev uživanja;

| | (xa) | spodbujanje uživanja proizvodov na notranjem in na zunanjih trgih in/ali zagotavljanje informacij o njih; |
| --- | --- | --- |

(xa)

spodbujanje uživanja proizvodov na notranjem in na zunanjih trgih in/ali zagotavljanje informacij o njih;

| (xi) | izvajanje promocijskih dejavnosti, zlasti v tretjih državah. |
| --- | --- |

(xi)

izvajanje promocijskih dejavnosti, zlasti v tretjih državah.

| (xia) | izvajanje skupnih ukrepov za preprečevanje in obvladovanje zdravstvenih, fitosanitarnih in okoljskih tveganj, povezanih s proizvodnjo in po potrebi predelavo in/ali trženjem in/ali distribucijo kmetijskih in živilskih proizvodov; |
| --- | --- |

(xia)

izvajanje skupnih ukrepov za preprečevanje in obvladovanje zdravstvenih, fitosanitarnih in okoljskih tveganj, povezanih s proizvodnjo in po potrebi predelavo in/ali trženjem in/ali distribucijo kmetijskih in živilskih proizvodov;

| (xib) | prispevanje k ravnanju s stranskimi proizvodi ter k zmanjševanju odpadkov in ravnanju z njimi. |
| --- | --- |

(xib)

prispevanje k ravnanju s stranskimi proizvodi ter k zmanjševanju odpadkov in ravnanju z njimi.

2.   Za medpanožne organizacije v sektorjih oljčnega olja in namiznih oljk ter tobaka lahko posebni namen iz točke (c) odstavka 1 vključuje tudi vsaj enega od naslednjih ciljev:

2.   Za medpanožne organizacije v sektorjih oljčnega olja in namiznih oljk ter tobaka lahko posebni namen iz točke (c) odstavka 1 vključuje tudi vsaj enega od naslednjih ciljev:

| (a) | združevanje in uskladitev ponudbe ter trgovanje s proizvodi članov; |
| --- | --- |

(a)

združevanje in uskladitev ponudbe ter trgovanje s proizvodi članov;

| (a) | združevanje in uskladitev ponudbe ter trgovanje s proizvodi članov; |
| --- | --- |

(a)

združevanje in uskladitev ponudbe ter trgovanje s proizvodi članov;

| (b) | prilagoditev proizvodnje in skupna predelava glede na zahteve trga in izboljšanje proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

prilagoditev proizvodnje in skupna predelava glede na zahteve trga in izboljšanje proizvoda;

| (b) | prilagoditev proizvodnje in skupna predelava glede na zahteve trga in izboljšanje proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

prilagoditev proizvodnje in skupna predelava glede na zahteve trga in izboljšanje proizvoda;

| (c) | spodbujanje racionalizacije in izboljšanje proizvodnje in predelave. |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje racionalizacije in izboljšanje proizvodnje in predelave.

| (c) | spodbujanje racionalizacije in izboljšanje proizvodnje in predelave. |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje racionalizacije in izboljšanje proizvodnje in predelave.

Predlog spremembe 252

Predlog uredbe

Člen 108 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 108a |
| | Priznavanje medpanožnih organizacij |
| | 1.
     
  Države članice lahko priznajo medpanožne organizacije, ki za to zaprosijo, pod pogojem, da: |
| | (a) | izpolnjujejo zahteve iz člena 108; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 108a

Priznavanje medpanožnih organizacij

1.
     
  Države članice lahko priznajo medpanožne organizacije, ki za to zaprosijo, pod pogojem, da:

(a)

izpolnjujejo zahteve iz člena 108;

| (b) | izvajajo svoje dejavnosti v eni ali več regijah na zadevnem ozemlju; |
| --- | --- |

(b)

izvajajo svoje dejavnosti v eni ali več regijah na zadevnem ozemlju;

| (c) | predstavljajo pomemben delež gospodarskih dejavnosti iz člena 108(1)(a); |
| --- | --- |

(c)

predstavljajo pomemben delež gospodarskih dejavnosti iz člena 108(1)(a);

| (d) | se same ne ukvarjajo z dejavnostmi v zvezi s proizvodnjo, predelavo in/ali prodajo, z izjemo primerov iz člena 108(2). |
| --- | --- |

(d)

se same ne ukvarjajo z dejavnostmi v zvezi s proizvodnjo, predelavo in/ali prodajo, z izjemo primerov iz člena 108(2).

2.
     
  Države članice lahko odločijo, da se medpanožne organizacije, ki so bile priznane pred 1. januarjem 2014 na podlagi nacionalne zakonodaje in ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1, štejejo, da so priznane kot medpanožne organizacije v skladu s členom 108.

3.
     
  Medpanožne organizacije, ki so bile priznane pred 1. januarjem 2014 na podlagi nacionalne zakonodaje in ki ne izpolnjujejo pogojev iz odstavka 1 tega člena, lahko še naprej izvajajo svoje dejavnosti v skladu z nacionalno zakonodajo do 1. januarja 2015.

4.
     
  Ko države članice priznajo medpanožno organizacijo v skladu z odstavkom 1 in/ali 2:

| (a) | o priznanju odločijo v štirih mesecih od vložitve prošnje z vsemi potrebnimi dokazili; ta prošnja se vloži v državi članici, kjer ima organizacija sedež; |
| --- | --- |

(a)

o priznanju odločijo v štirih mesecih od vložitve prošnje z vsemi potrebnimi dokazili; ta prošnja se vloži v državi članici, kjer ima organizacija sedež;

| (b) | v presledkih, ki jih določijo same, opravljajo nadzor, da preverijo, ali medpanožne organizacije spoštujejo pogoje, vezane na njihovo priznanje; |
| --- | --- |

(b)

v presledkih, ki jih določijo same, opravljajo nadzor, da preverijo, ali medpanožne organizacije spoštujejo pogoje, vezane na njihovo priznanje;

| (c) | v primeru nespoštovanja ali nepravilnosti pri izvajanju ukrepov iz te uredbe naložijo tem organizacijam veljavne kazni, ki so jih določile, ter po potrebi odločijo, ali je treba preklicati njihovo priznanje; |
| --- | --- |

(c)

v primeru nespoštovanja ali nepravilnosti pri izvajanju ukrepov iz te uredbe naložijo tem organizacijam veljavne kazni, ki so jih določile, ter po potrebi odločijo, ali je treba preklicati njihovo priznanje;

| (d) | prekličejo priznanje, če niso več izpolnjene zahteve in pogoji za priznanje iz tega člena; |
| --- | --- |

(d)

prekličejo priznanje, če niso več izpolnjene zahteve in pogoji za priznanje iz tega člena;

| (e) | Komisijo vsako leto do 31. marca obvestijo o vsaki odločitvi za odobritev, zavrnitev ali preklic priznanja, sprejeti v predhodnem koledarskem letu. |
| --- | --- |

(e)

Komisijo vsako leto do 31. marca obvestijo o vsaki odločitvi za odobritev, zavrnitev ali preklic priznanja, sprejeti v predhodnem koledarskem letu.

Predlog spremembe 253

Predlog uredbe

Člen 109

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 109 | črtano |
| Organizacije izvajalcev | |
| Za namene te uredbe organizacije izvajalcev v sektorju oljčnega olja in namiznih oljk vključujejo priznane organizacije proizvajalcev, priznane medpanožne organizacije ali priznane organizacije drugih izvajalcev ali njihova združenja. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 109

črtano

Organizacije izvajalcev

Za namene te uredbe organizacije izvajalcev v sektorju oljčnega olja in namiznih oljk vključujejo priznane organizacije proizvajalcev, priznane medpanožne organizacije ali priznane organizacije drugih izvajalcev ali njihova združenja.

Predlog spremembe 254

Predlog uredbe

Člen 109 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 109 a |
| | Vloga skupin |
| | 1.
     
  Za izboljšanje in stabilizacijo delovanja trga proizvodov, ki imajo zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo na podlagi Uredbe (ES) št. XXXXXXX o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov, lahko države članice proizvajalke določijo pravila trženja za uravnavanje ponudbe, zlasti z izvajanjem sklepov, ki jih sprejmejo skupine iz člena 42 Uredbe (ES) št. XXXXXXX o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov. |
| | 2.
     
  Takšna pravila so sorazmerna z zastavljenim ciljem in: |
| | (a) | zadevajo le uravnavanje ponudbe, njihov cilj pa je ponudbo proizvoda prilagoditi povpraševanju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 109 a

Vloga skupin

1.
     
  Za izboljšanje in stabilizacijo delovanja trga proizvodov, ki imajo zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo na podlagi Uredbe (ES) št. XXXXXXX o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov, lahko države članice proizvajalke določijo pravila trženja za uravnavanje ponudbe, zlasti z izvajanjem sklepov, ki jih sprejmejo skupine iz člena 42 Uredbe (ES) št. XXXXXXX o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov.

2.
     
  Takšna pravila so sorazmerna z zastavljenim ciljem in:

(a)

zadevajo le uravnavanje ponudbe, njihov cilj pa je ponudbo proizvoda prilagoditi povpraševanju;

| (b) | niso zavezujoča za več kot petletno obdobje trženja, ki ga je mogoče podaljšati; |
| --- | --- |

(b)

niso zavezujoča za več kot petletno obdobje trženja, ki ga je mogoče podaljšati;

| (c) | se ne nanašajo na posle po prvem trženju zadevnega proizvoda; |
| --- | --- |

(c)

se ne nanašajo na posle po prvem trženju zadevnega proizvoda;

| (d) | ne omogočajo določanja cen, vključno z okvirnimi ali priporočenimi cenami; |
| --- | --- |

(d)

ne omogočajo določanja cen, vključno z okvirnimi ali priporočenimi cenami;

| (e) | ne povzročajo nerazpoložljivosti prekomernega deleža zadevnega izdelka, ki bi sicer bil na voljo; |
| --- | --- |

(e)

ne povzročajo nerazpoložljivosti prekomernega deleža zadevnega izdelka, ki bi sicer bil na voljo;

| (f) | ne ovirajo izvajalcev pri zagonu proizvodnje zadevnega proizvoda. |
| --- | --- |

(f)

ne ovirajo izvajalcev pri zagonu proizvodnje zadevnega proizvoda.

3.
     
  Pravila iz odstavka 1 se sporočijo izvajalcem tako, da se v celoti objavijo v uradni publikaciji zadevne države članice.

4.
     
  Sklepi in ukrepi, ki jih države članice sprejmejo v letu n v skladu z določbami tega člena, se sporočijo Komisiji pred 1. marcem leta n + 1.

5.
     
  Evropska komisija lahko zahteva od države članice, da prekliče svojo odločitev, če ugotovi, da ta izključuje konkurenco v znatnem delu notranjega trga, ogroža prosti pretok blaga, ali da je v nasprotju s cilji iz člena 39 Pogodbe.

Predlog spremembe 255

Predlog uredbe

Člen 110

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 110 | Člen 110 |
| Razširitev pravil | Razširitev pravil |
| 1.   Kadar se priznana organizacija proizvajalcev, priznano združenje organizacij proizvajalcev ali priznana medpanožna organizacija, ki deluje na določenih gospodarskih območjih države članice, šteje za reprezentativno glede proizvodnje ali predelave določenega proizvoda ali trgovanja z njim, lahko zadevna država članica na zahtevo te organizacije za omejeno obdobje določi, da so nekateri sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, sprejeti v okviru navedene organizacije, zavezujoči za druge izvajalce, ki delujejo na zadevnih gospodarskih območjih, ne glede na to, ali so izvajalci posamezniki ali skupine in ali so vključeni v navedeno organizacijo oziroma združenje ali ne. | 1.   Kadar se priznana organizacija proizvajalcev, priznano združenje organizacij proizvajalcev ali priznana medpanožna organizacija, ki deluje na določenih gospodarskih območjih države članice, šteje za reprezentativno glede proizvodnje ali predelave določenega proizvoda ali trgovanja z njim, lahko zadevna država članica na zahtevo te organizacije za omejeno obdobje določi, da so nekateri sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, sprejeti v okviru navedene organizacije, zavezujoči za druge izvajalce, ki delujejo na zadevnih gospodarskih območjih, ne glede na to, ali so izvajalci posamezniki ali skupine in ali so vključeni v navedeno organizacijo oziroma združenje ali ne. |
| 2.   Izraz „gospodarsko območje“ pomeni geografski predel, ki ga sestavljajo bližnja ali sosednja proizvodna območja, na katerih so proizvodni in tržni pogoji homogeni. | 2.   Izraz „gospodarsko območje“ pomeni geografski predel, ki ga sestavljajo bližnja ali sosednja proizvodna območja, na katerih so proizvodni in tržni pogoji homogeni. |
| 3.   Organizacija ali združenje se šteje za reprezentativno, če na zadevnem gospodarskem območju ali zadevnih gospodarskih območjih države članice: | 3.   Organizacija ali združenje se šteje za reprezentativno, če na zadevnem gospodarskem območju ali zadevnih gospodarskih območjih države članice: |
| (a) | njen oziroma njegov delež obsega proizvodnje ali trgovine ali predelave za zadevne proizvode znaša: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 110

Člen 110

Razširitev pravil

Razširitev pravil

1.   Kadar se priznana organizacija proizvajalcev, priznano združenje organizacij proizvajalcev ali priznana medpanožna organizacija, ki deluje na določenih gospodarskih območjih države članice, šteje za reprezentativno glede proizvodnje ali predelave določenega proizvoda ali trgovanja z njim, lahko zadevna država članica na zahtevo te organizacije za omejeno obdobje določi, da so nekateri sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, sprejeti v okviru navedene organizacije, zavezujoči za druge izvajalce, ki delujejo na zadevnih gospodarskih območjih, ne glede na to, ali so izvajalci posamezniki ali skupine in ali so vključeni v navedeno organizacijo oziroma združenje ali ne.

1.   Kadar se priznana organizacija proizvajalcev, priznano združenje organizacij proizvajalcev ali priznana medpanožna organizacija, ki deluje na določenih gospodarskih območjih države članice, šteje za reprezentativno glede proizvodnje ali predelave določenega proizvoda ali trgovanja z njim, lahko zadevna država članica na zahtevo te organizacije za omejeno obdobje določi, da so nekateri sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, sprejeti v okviru navedene organizacije, zavezujoči za druge izvajalce, ki delujejo na zadevnih gospodarskih območjih, ne glede na to, ali so izvajalci posamezniki ali skupine in ali so vključeni v navedeno organizacijo oziroma združenje ali ne.

2.   Izraz „gospodarsko območje“ pomeni geografski predel, ki ga sestavljajo bližnja ali sosednja proizvodna območja, na katerih so proizvodni in tržni pogoji homogeni.

2.   Izraz „gospodarsko območje“ pomeni geografski predel, ki ga sestavljajo bližnja ali sosednja proizvodna območja, na katerih so proizvodni in tržni pogoji homogeni.

3.   Organizacija ali združenje se šteje za reprezentativno, če na zadevnem gospodarskem območju ali zadevnih gospodarskih območjih države članice:

3.   Organizacija ali združenje se šteje za reprezentativno, če na zadevnem gospodarskem območju ali zadevnih gospodarskih območjih države članice:

(a)

njen oziroma njegov delež obsega proizvodnje ali trgovine ali predelave za zadevne proizvode znaša:

| (a) | njen oziroma njegov delež obsega proizvodnje ali trgovine ali predelave za zadevne proizvode znaša: |
| --- | --- |

(a)

njen oziroma njegov delež obsega proizvodnje ali trgovine ali predelave za zadevne proizvode znaša:

| | (i) | v primeru organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave najmanj 60 % ali |
| --- | --- | --- |

(i)

v primeru organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave najmanj 60 % ali

| | (i) | v primeru organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave najmanj 60 % ali |
| --- | --- | --- |

(i)

v primeru organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave najmanj 60 % ali

| | (ii) | v drugih primerih vsaj dve tretjini in |
| --- | --- | --- |

(ii)

v drugih primerih vsaj dve tretjini in

| | (ii) | v drugih primerih vsaj dve tretjini in |
| --- | --- | --- |

(ii)

v drugih primerih vsaj dve tretjini in

| (b) | v primeru organizacij proizvajalcev zajema več kot 50 % zadevnih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(b)

v primeru organizacij proizvajalcev zajema več kot 50 % zadevnih proizvajalcev.

| (b) | v primeru organizacij proizvajalcev zajema več kot 50 % zadevnih proizvajalcev
  in |
| --- | --- |

(b)

v primeru organizacij proizvajalcev zajema več kot 50 % zadevnih proizvajalcev
  in

| (ba) | v primeru medpanožnih organizacij predstavlja pomemben delež gospodarskih dejavnosti iz člena 108(1)(a) pod pogoji, ki jih določi država članica. |
| --- | --- |

(ba)

v primeru medpanožnih organizacij predstavlja pomemben delež gospodarskih dejavnosti iz člena 108(1)(a) pod pogoji, ki jih določi država članica.

Če zahtevek za razširitev pravil na druge izvajalce pokriva več kot eno gospodarsko območje, organizacija oziroma združenje dokaže minimalno raven reprezentativnosti, kakor je opredeljeno v prvem pododstavku, za vsako panogo v vsakem zadevnem gospodarskem območju.

Če zahtevek za razširitev pravil na druge izvajalce pokriva več kot eno gospodarsko območje, organizacija oziroma združenje dokaže minimalno raven reprezentativnosti, kakor je opredeljeno v prvem pododstavku, za vsako panogo v vsakem zadevnem gospodarskem območju.

4.   Pravila, za katera se lahko zahteva prenos na druge gospodarske subjekte v skladu z odstavkom 1, so povezana z 
  enim od naslednjih namenov:

4.   Pravila, za katera se lahko zahteva prenos na druge gospodarske subjekte v skladu z odstavkom 1, so povezana z 
  eno od dejavnosti, ki ustreza ciljem iz člena 106(c) ali člena 108(1)(c).

| (a) | poročanje o proizvodnji in trženju; |
| --- | --- |

(a)

poročanje o proizvodnji in trženju;

| (b) | strožja pravila glede proizvodnje kot so veljavna nacionalna pravila ali pravila Unije; |
| --- | --- |

(b)

strožja pravila glede proizvodnje kot so veljavna nacionalna pravila ali pravila Unije;

| (c) | priprava standardnih pogodb v skladu s predpisi Unije; |
| --- | --- |

(c)

priprava standardnih pogodb v skladu s predpisi Unije;

| (d) | pravila glede trženja; |
| --- | --- |

(d)

pravila glede trženja;

| (e) | pravila glede varstva okolja; |
| --- | --- |

(e)

pravila glede varstva okolja;

| (f) | ukrepi za promocijo in izkoriščanje potenciala proizvodov; |
| --- | --- |

(f)

ukrepi za promocijo in izkoriščanje potenciala proizvodov;

| (g) | ukrepi za zaščito ekološkega kmetovanja ter geografskega porekla, oznak kakovosti in geografskih označb; |
| --- | --- |

(g)

ukrepi za zaščito ekološkega kmetovanja ter geografskega porekla, oznak kakovosti in geografskih označb;

| (h) | raziskave, s katerimi se proizvodom doda vrednost, zlasti z novimi možnostmi uporabe, ki ne ogrožajo javnega zdravja; |
| --- | --- |

(h)

raziskave, s katerimi se proizvodom doda vrednost, zlasti z novimi možnostmi uporabe, ki ne ogrožajo javnega zdravja;

| (i) | študije za izboljšanje kakovosti proizvodov; |
| --- | --- |

(i)

študije za izboljšanje kakovosti proizvodov;

| (j) | raziskave zlasti na področju razvoja pridelovalnih metod, ki omogočajo manjšo rabo fitofarmacevtskih sredstev in sredstev za zaščito zdravja živali ter zagotavljajo ohranjanje tal in okolja; |
| --- | --- |

(j)

raziskave zlasti na področju razvoja pridelovalnih metod, ki omogočajo manjšo rabo fitofarmacevtskih sredstev in sredstev za zaščito zdravja živali ter zagotavljajo ohranjanje tal in okolja;

| (k) | opredelitev najnižje zahtevane kakovosti ter minimalnih standardov embaliranja in izgleda; |
| --- | --- |

(k)

opredelitev najnižje zahtevane kakovosti ter minimalnih standardov embaliranja in izgleda;

| (l) | uporaba certificiranega semena in spremljanje kakovosti proizvodov. |
| --- | --- |

(l)

uporaba certificiranega semena in spremljanje kakovosti proizvodov.

Navedena pravila ne smejo nikakor škoditi drugim gospodarskim subjektom v zadevni državi članici ali Uniji in ne smejo imeti nobenega od učinkov iz člena 145(4) ali biti drugače v neskladju z veljavnimi pravili na ravni Unije ali nacionalni ravni.

Navedena pravila ne smejo nikakor škoditi drugim gospodarskim subjektom v zadevni državi članici ali Uniji in ne smejo imeti nobenega od učinkov iz člena 145(4) ali biti drugače v neskladju z veljavnimi pravili na ravni Unije ali nacionalni ravni.

4a.
     
  Če je medpanožna organizacija priznana za enega ali več proizvodov, države članice ne razširijo sklepov in praks organizacij proizvajalcev, ki spadajo v področje te medpanožne organizacije.

4b.
     
  Razširitev pravil iz odstavka 1 se sporoči izvajalcem tako, da se v celoti objavi v uradni publikaciji zadevne države članice.

4c.
     
  Države članice vsako leto najpozneje do 31. marca obvestijo Komisijo o vseh odločitvah, sprejetih v skladu s tem členom.

Predlog spremembe 256

Predlog uredbe

Člen 111

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 111 | Člen 111 |
| Finančni prispevki nečlanov | Finančni prispevki nečlanov |
| Kadar se pravila priznane organizacije proizvajalcev, priznanega združenja organizacij proizvajalcev ali priznane medpanožne organizacije v skladu s členom 110 razširijo in so dejavnosti, ki jih pravila zajemajo, v splošnem gospodarskem interesu
  oseb
  , katerih dejavnosti se nanašajo na navedene proizvode, se država članica, ki je priznala organizacijo, lahko odloči, da
  posamezniki
  ali skupine, ki niso člani organizacije, a imajo korist iz teh dejavnosti, organizaciji plačajo v celoti ali del finančnega prispevka, kot ga plačujejo člani, do višine, do katere so taki prispevki namenjeni za pokrivanje
  neposrednih
  stroškov
  , ki nastanejo zaradi
  izvajanja zadevnih dejavnosti. | Kadar se pravila priznane organizacije proizvajalcev, priznanega združenja organizacij proizvajalcev ali priznane medpanožne organizacije v skladu s členom 110 razširijo in so dejavnosti, ki jih pravila zajemajo, v splošnem gospodarskem interesu
  gospodarskih subjektov
  , katerih dejavnosti se nanašajo na navedene proizvode, se država članica, ki je priznala organizacijo,
  po posvetu z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi
  lahko odloči, da
  posamezni gospodarski subjekti
  ali skupine, ki niso člani organizacije, a imajo korist iz teh dejavnosti, organizaciji plačajo v celoti ali del finančnega prispevka, kot ga plačujejo člani, do višine, do katere so taki prispevki namenjeni za pokrivanje stroškov izvajanja zadevnih dejavnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 111

Člen 111

Finančni prispevki nečlanov

Finančni prispevki nečlanov

Kadar se pravila priznane organizacije proizvajalcev, priznanega združenja organizacij proizvajalcev ali priznane medpanožne organizacije v skladu s členom 110 razširijo in so dejavnosti, ki jih pravila zajemajo, v splošnem gospodarskem interesu
  oseb
  , katerih dejavnosti se nanašajo na navedene proizvode, se država članica, ki je priznala organizacijo, lahko odloči, da
  posamezniki
  ali skupine, ki niso člani organizacije, a imajo korist iz teh dejavnosti, organizaciji plačajo v celoti ali del finančnega prispevka, kot ga plačujejo člani, do višine, do katere so taki prispevki namenjeni za pokrivanje
  neposrednih
  stroškov
  , ki nastanejo zaradi
  izvajanja zadevnih dejavnosti.

Kadar se pravila priznane organizacije proizvajalcev, priznanega združenja organizacij proizvajalcev ali priznane medpanožne organizacije v skladu s členom 110 razširijo in so dejavnosti, ki jih pravila zajemajo, v splošnem gospodarskem interesu
  gospodarskih subjektov
  , katerih dejavnosti se nanašajo na navedene proizvode, se država članica, ki je priznala organizacijo,
  po posvetu z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi
  lahko odloči, da
  posamezni gospodarski subjekti
  ali skupine, ki niso člani organizacije, a imajo korist iz teh dejavnosti, organizaciji plačajo v celoti ali del finančnega prispevka, kot ga plačujejo člani, do višine, do katere so taki prispevki namenjeni za pokrivanje stroškov izvajanja zadevnih dejavnosti.

Predlog spremembe 257

Predlog uredbe

Člen 112

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 112 | Člen 112 |
| Ukrepi za lažjo prilagoditev ponudbe zahtevam trga | Ukrepi za lažjo prilagoditev ponudbe zahtevam trga |
| Ob upoštevanju potrebe po spodbujanju ukrepanja organizacij iz členov 106 do 108 za lažjo prilagoditev ponudbe zahtevam trga, razen za ukrepe v zvezi z umikom proizvodov s trga, je Komisija pooblaščena, da z delegiranimi akti v skladu s členom 160 sprejme v sektorjih
  živih rastlin, govejega in telečjega mesa, prašičjega mesa, ovčjega in kozjega mesa, jajc in perutnine
  ukrepe: | Ob upoštevanju potrebe po spodbujanju ukrepanja organizacij iz členov 106 do 108 za lažjo prilagoditev ponudbe zahtevam trga, razen za ukrepe v zvezi z umikom proizvodov s trga, je Komisija pooblaščena, da z delegiranimi akti v skladu s členom 160 sprejme v sektorjih
  iz člena 1(2)
  ukrepe: |
| (a) | za izboljšanje kakovosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 112

Člen 112

Ukrepi za lažjo prilagoditev ponudbe zahtevam trga

Ukrepi za lažjo prilagoditev ponudbe zahtevam trga

Ob upoštevanju potrebe po spodbujanju ukrepanja organizacij iz členov 106 do 108 za lažjo prilagoditev ponudbe zahtevam trga, razen za ukrepe v zvezi z umikom proizvodov s trga, je Komisija pooblaščena, da z delegiranimi akti v skladu s členom 160 sprejme v sektorjih
  živih rastlin, govejega in telečjega mesa, prašičjega mesa, ovčjega in kozjega mesa, jajc in perutnine
  ukrepe:

Ob upoštevanju potrebe po spodbujanju ukrepanja organizacij iz členov 106 do 108 za lažjo prilagoditev ponudbe zahtevam trga, razen za ukrepe v zvezi z umikom proizvodov s trga, je Komisija pooblaščena, da z delegiranimi akti v skladu s členom 160 sprejme v sektorjih
  iz člena 1(2)
  ukrepe:

(a)

za izboljšanje kakovosti;

| (a) | za izboljšanje kakovosti; |
| --- | --- |

(a)

za izboljšanje kakovosti;

| (b) | za pospeševanje boljše organizacije proizvodnje, predelave in trženja; |
| --- | --- |

(b)

za pospeševanje boljše organizacije proizvodnje, predelave in trženja;

| (b) | za pospeševanje boljše organizacije proizvodnje, predelave in trženja; |
| --- | --- |

(b)

za pospeševanje boljše organizacije proizvodnje, predelave in trženja;

| (c) | za lažje beleženje gibanja tržnih cen; |
| --- | --- |

(c)

za lažje beleženje gibanja tržnih cen;

| (c) | za lažje beleženje gibanja tržnih cen; |
| --- | --- |

(c)

za lažje beleženje gibanja tržnih cen;

| (d) | za omogočanje vzpostavitve kratkoročnih in dolgoročnih napovedi na podlagi uporabljenih proizvodnih sredstev. |
| --- | --- |

(d)

za omogočanje vzpostavitve kratkoročnih in dolgoročnih napovedi na podlagi uporabljenih proizvodnih sredstev.

| (d) | za omogočanje vzpostavitve kratkoročnih in dolgoročnih napovedi na podlagi uporabljenih proizvodnih sredstev. |
| --- | --- |

(d)

za omogočanje vzpostavitve kratkoročnih in dolgoročnih napovedi na podlagi uporabljenih proizvodnih sredstev.

Predlog spremembe 258

Predlog uredbe

Člen 113

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 113 | Člen 113 |
| Pravila trženja za boljše in stabilnejše delovanje skupnega trga za vino | Pravila trženja za boljše in stabilnejše delovanje skupnega trga za vino |
| 1.   Za izboljšanje in stabilizacijo delovanja skupnega trga za vino, vključno z grozdjem, moštom in vinom, iz katerih se navedeno vino pridobiva, lahko države članice proizvajalke zlasti s sklepi, ki jih sprejmejo medpanožne organizacije, priznane v skladu s členom 108, določijo pravila trženja za urejanje ponudbe. | 1.   Za izboljšanje in stabilizacijo delovanja skupnega trga za vino, vključno z grozdjem, moštom in vinom, iz katerih se navedeno vino pridobiva, lahko države članice proizvajalke zlasti s sklepi, ki jih sprejmejo medpanožne organizacije, priznane v skladu s členom 108, določijo pravila trženja za urejanje ponudbe. |
| Takšna pravila se skladajo z zastavljenim ciljem in: | Takšna pravila se skladajo z zastavljenim ciljem in: |
| (a) | se ne nanašajo na nobeno transakcijo po prvem trženju zadevnega proizvoda; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 113

Člen 113

Pravila trženja za boljše in stabilnejše delovanje skupnega trga za vino

Pravila trženja za boljše in stabilnejše delovanje skupnega trga za vino

1.   Za izboljšanje in stabilizacijo delovanja skupnega trga za vino, vključno z grozdjem, moštom in vinom, iz katerih se navedeno vino pridobiva, lahko države članice proizvajalke zlasti s sklepi, ki jih sprejmejo medpanožne organizacije, priznane v skladu s členom 108, določijo pravila trženja za urejanje ponudbe.

1.   Za izboljšanje in stabilizacijo delovanja skupnega trga za vino, vključno z grozdjem, moštom in vinom, iz katerih se navedeno vino pridobiva, lahko države članice proizvajalke zlasti s sklepi, ki jih sprejmejo medpanožne organizacije, priznane v skladu s členom 108, določijo pravila trženja za urejanje ponudbe.

Takšna pravila se skladajo z zastavljenim ciljem in:

Takšna pravila se skladajo z zastavljenim ciljem in:

(a)

se ne nanašajo na nobeno transakcijo po prvem trženju zadevnega proizvoda;

| (a) | se ne nanašajo na nobeno transakcijo po prvem trženju zadevnega proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

se ne nanašajo na nobeno transakcijo po prvem trženju zadevnega proizvoda;

| (b) | ne omogočajo določanja cen, vključno z okvirnimi ali priporočenimi cenami; |
| --- | --- |

(b)

ne omogočajo določanja cen, vključno z okvirnimi ali priporočenimi cenami;

| (b) | ne omogočajo določanja cen, vključno z okvirnimi ali priporočenimi cenami; |
| --- | --- |

(b)

ne omogočajo določanja cen, vključno z okvirnimi ali priporočenimi cenami;

| (c) | ne omogočajo zadrževanja prevelikega deleža letnega pridelka, ki bi sicer bil na voljo; |
| --- | --- |

(c)

ne omogočajo zadrževanja prevelikega deleža letnega pridelka, ki bi sicer bil na voljo;

| (c) | ne omogočajo zadrževanja prevelikega deleža letnega pridelka, ki bi sicer bil na voljo; |
| --- | --- |

(c)

ne omogočajo zadrževanja prevelikega deleža letnega pridelka, ki bi sicer bil na voljo;

| (d) | ne omogočajo zavrnitve izdaje nacionalnih potrdil in potrdil Unije, ki so potrebna za promet in trženje vina, kadar je tako trženje v skladu z navedenimi pravili. |
| --- | --- |

(d)

ne omogočajo zavrnitve izdaje nacionalnih potrdil in potrdil Unije, ki so potrebna za promet in trženje vina, kadar je tako trženje v skladu z navedenimi pravili.

| (d) | ne omogočajo zavrnitve izdaje nacionalnih potrdil in potrdil Unije, ki so potrebna za promet in trženje vina, kadar je tako trženje v skladu z navedenimi pravili. |
| --- | --- |

(d)

ne omogočajo zavrnitve izdaje nacionalnih potrdil in potrdil Unije, ki so potrebna za promet in trženje vina, kadar je tako trženje v skladu z navedenimi pravili.

1a.
     
  Izvajalce se o pravilih iz odstavka 1 obvesti z objavo pravil v celoti v uradni publikaciji zadevne države članice.

1b.
     
  Države članice vsako leto najpozneje do 31. marca obvestijo Komisijo o vseh odločitvah, sprejetih v skladu s tem členom.

Predlog spremembe 259

Predlog uredbe

Del II – naslov II – poglavje III – oddelek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | |
| | Člen 113a |
| | Pogodbeni odnosi |
| | 1.
     
  Če država članica brez poseganja v člena 104a in 105a glede sektorja mleka in mlečnih izdelkov ter člen 101, ki se nanaša na sladkor, sklene, da mora biti vsaka dobava kmetijskih pridelkov iz sektorja, navedenega v členu 1(2) te uredbe, ki jo opravi proizvajalec predelovalcu ali distributerju na njenem ozemlju, zajeta v pisni pogodbi, sklenjeni med strankami, in/ali sklene, da morajo prvi kupci pripraviti pisno ponudbo za sklenitev pogodbe o dobavi, ki jo opravijo proizvajalci, taka pogodba in/ali taka ponudba za sklenitev pogodbe izpolnjuje pogoje iz odstavka 2. |
| | Kadar država članica določi, da morajo biti dobave zadevnih proizvodov, ki jih proizvajalec opravi predelovalcu, zajete v pisni pogodbi med strankama, določi tudi, katere stopnje dobave zajema taka pogodba, če dobava zadevnih proizvodov poteka prek enega ali več posrednikov. |
| | V primeru, opisanem v pododstavku 2, države članice zagotovijo izpolnitev pogodb v zadevnih sektorjih in vzpostavijo mehanizem za mediacijo, ki pokriva primere, v katerih taka pogodba ne more biti sklenjena sporazumno, s tem pa se zagotovijo pravični pogodbeni odnosi. |
| | 2.
     
  Pogodba in/ali ponudba za sklenitev pogodbe: |
| | (a) | se pripravi pred dobavo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 113a

Pogodbeni odnosi

1.
     
  Če država članica brez poseganja v člena 104a in 105a glede sektorja mleka in mlečnih izdelkov ter člen 101, ki se nanaša na sladkor, sklene, da mora biti vsaka dobava kmetijskih pridelkov iz sektorja, navedenega v členu 1(2) te uredbe, ki jo opravi proizvajalec predelovalcu ali distributerju na njenem ozemlju, zajeta v pisni pogodbi, sklenjeni med strankami, in/ali sklene, da morajo prvi kupci pripraviti pisno ponudbo za sklenitev pogodbe o dobavi, ki jo opravijo proizvajalci, taka pogodba in/ali taka ponudba za sklenitev pogodbe izpolnjuje pogoje iz odstavka 2.

Kadar država članica določi, da morajo biti dobave zadevnih proizvodov, ki jih proizvajalec opravi predelovalcu, zajete v pisni pogodbi med strankama, določi tudi, katere stopnje dobave zajema taka pogodba, če dobava zadevnih proizvodov poteka prek enega ali več posrednikov.

V primeru, opisanem v pododstavku 2, države članice zagotovijo izpolnitev pogodb v zadevnih sektorjih in vzpostavijo mehanizem za mediacijo, ki pokriva primere, v katerih taka pogodba ne more biti sklenjena sporazumno, s tem pa se zagotovijo pravični pogodbeni odnosi.

2.
     
  Pogodba in/ali ponudba za sklenitev pogodbe:

(a)

se pripravi pred dobavo;

| (b) | se sklene v pisni obliki in |
| --- | --- |

(b)

se sklene v pisni obliki in

| (c) | vsebuje zlasti naslednje elemente: |
| --- | --- |

(c)

vsebuje zlasti naslednje elemente:

| | (i) | ceno, ki se plača za dobavo in je: |
| --- | --- | --- |

(i)

ceno, ki se plača za dobavo in je:

| | | — | nespremenljiva in določena v pogodbi in/ali |
| --- | --- | --- | --- |

—

nespremenljiva in določena v pogodbi in/ali

| | | — | izračunana s kombiniranjem različnih dejavnikov, določenih v pogodbi, ki lahko vključujejo tržne kazalnike, ki odražajo spremembe tržnih razmer, dobavljene količine in kakovost ali sestavo dobavljenih kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- | --- | --- |

—

izračunana s kombiniranjem različnih dejavnikov, določenih v pogodbi, ki lahko vključujejo tržne kazalnike, ki odražajo spremembe tržnih razmer, dobavljene količine in kakovost ali sestavo dobavljenih kmetijskih proizvodov;

| | (ii) | količino in kakovost zadevnih proizvodov, ki se lahko dobavi in/ali se mora dobaviti, in čas takih dobav; |
| --- | --- | --- |

(ii)

količino in kakovost zadevnih proizvodov, ki se lahko dobavi in/ali se mora dobaviti, in čas takih dobav;

| | (iii) | trajanje pogodbe, ki se lahko sklene bodisi za določen ali nedoločen čas, in določbe o odpovedi; |
| --- | --- | --- |

(iii)

trajanje pogodbe, ki se lahko sklene bodisi za določen ali nedoločen čas, in določbe o odpovedi;

| | (iv) | podrobnosti o plačilnih rokih in postopkih; |
| --- | --- | --- |

(iv)

podrobnosti o plačilnih rokih in postopkih;

| | (v) | načine zbiranja ali dobave kmetijskih proizvodov; in |
| --- | --- | --- |

(v)

načine zbiranja ali dobave kmetijskih proizvodov; in

| | (vi) | pravila, ki se uporabijo v primeru višje sile. |
| --- | --- | --- |

(vi)

pravila, ki se uporabijo v primeru višje sile.

3.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 se pogodba in/ali ponudba za sklenitev pogodbe ne zahteva, kadar proizvajalec odda zadevne proizvode kupcu, ki je zadruga, katere član je proizvajalec, če so v statutu te zadruge ali na njem temelječih pravilih in odločitvah navedene določbe s podobnimi učinki, kot jih imajo določbe iz točk (a), (b) in (c) odstavka 2.

4.
     
  Stranke se prosto pogajajo o vseh elementih pogodb za dobavo kmetijskih proizvodov, ki jih sklenejo proizvajalci, zbiralci, predelovalci ali distributerji kmetijskih proizvodov, vključno z elementi iz odstavka 2(c).

Ne glede na prvi pododstavek:

| (i) | kadar država članica določi, da so pisne pogodbe za oddajo kmetijskih proizvodov obvezne v skladu z odstavkom 1 tega člena, lahko določi minimalno trajanje, ki se uporablja samo za pisne pogodbe med proizvajalcem in prvim kupcem kmetijskih proizvodov. Tako minimalno trajanje znaša vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga; oziroma |
| --- | --- |

(i)

kadar država članica določi, da so pisne pogodbe za oddajo kmetijskih proizvodov obvezne v skladu z odstavkom 1 tega člena, lahko določi minimalno trajanje, ki se uporablja samo za pisne pogodbe med proizvajalcem in prvim kupcem kmetijskih proizvodov. Tako minimalno trajanje znaša vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga; oziroma

| (ii) | kadar država članica sklene, da mora prvi kupec kmetijskih proizvodov pripraviti pisno ponudbo pogodbe za proizvajalca v skladu z odstavkom 1, lahko določi, da mora ponudba vsebovati minimalno trajanje pogodbe, ki je določeno v nacionalni zakonodaji za ta namen. Tako minimalno trajanje znaša vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga. |
| --- | --- |

(ii)

kadar država članica sklene, da mora prvi kupec kmetijskih proizvodov pripraviti pisno ponudbo pogodbe za proizvajalca v skladu z odstavkom 1, lahko določi, da mora ponudba vsebovati minimalno trajanje pogodbe, ki je določeno v nacionalni zakonodaji za ta namen. Tako minimalno trajanje znaša vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga.

Drugi pododstavek ne posega v pravico proizvajalca, da zavrne tako minimalno trajanje, pod pogojem, da to stori pisno. V tem primeru se stranke prosto pogajajo o vseh elementih pogodbe, tudi o elementih iz odstavka 2(c).

5.
     
  Države članice, ki uporabljajo možnosti iz tega člena, o načinu njihove uporabe obvestijo Komisijo.

6.
     
  Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi ukrepe, potrebne za enotno uporabo točk (a) in (b) odstavka 2 in odstavka 3 tega člena, in ukrepe glede obveščanja s strani držav članic v skladu s tem členom.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 260

Predlog uredbe

Člen 113 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 113b |
| | Pogodbena pogajanja |
| | 1.
     
  Organizacija proizvajalcev iz enega od sektorjev, navedenih v členu 1(2) te uredbe, priznana v skladu s členom 106, se lahko pogaja v imenu proizvajalcev, ki so njeni člani, v zvezi z njihovo celotno skupno proizvodnjo ali njenim delom o pogodbah za kmetijske pridelke, ki jih proizvajalec dobavi predelovalcu, posredniku ali distributerju. |
| | 2.
     
  Organizacija proizvajalcev se lahko pogaja: |
| | (a) | ne glede na to, ali so proizvajalci nanjo prenesli lastništvo nad zadevnimi pridelki ali ne; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 113b

Pogodbena pogajanja

1.
     
  Organizacija proizvajalcev iz enega od sektorjev, navedenih v členu 1(2) te uredbe, priznana v skladu s členom 106, se lahko pogaja v imenu proizvajalcev, ki so njeni člani, v zvezi z njihovo celotno skupno proizvodnjo ali njenim delom o pogodbah za kmetijske pridelke, ki jih proizvajalec dobavi predelovalcu, posredniku ali distributerju.

2.
     
  Organizacija proizvajalcev se lahko pogaja:

(a)

ne glede na to, ali so proizvajalci nanjo prenesli lastništvo nad zadevnimi pridelki ali ne;

| (b) | ne glede na to, ali je dogovorjena cena enaka, kar zadeva skupno proizvodnjo nekaterih ali vseh proizvajalcev, ki so njeni člani, ali ne; |
| --- | --- |

(b)

ne glede na to, ali je dogovorjena cena enaka, kar zadeva skupno proizvodnjo nekaterih ali vseh proizvajalcev, ki so njeni člani, ali ne;

| (c) | če zadevni kmetje niso člani nobene druge organizacije proizvajalcev, ki se tudi pogaja o takih pogodbah v njihovem imenu; vendar lahko države članice v ustrezno utemeljenih primerih odstopijo od tega pogoja, če imajo proizvajalci dva ločena proizvodna obrata, ki se nahajata na različnih geografskih območjih; |
| --- | --- |

(c)

če zadevni kmetje niso člani nobene druge organizacije proizvajalcev, ki se tudi pogaja o takih pogodbah v njihovem imenu; vendar lahko države članice v ustrezno utemeljenih primerih odstopijo od tega pogoja, če imajo proizvajalci dva ločena proizvodna obrata, ki se nahajata na različnih geografskih območjih;

| (d) | pod pogojem, da za zadevne proizvode ne velja obveznost dobave, ki izhaja iz članstva kmeta v zadrugi, v skladu s pogoji, določenimi v statutu te zadruge ali na njem temelječih pravilih in odločitvah; ter |
| --- | --- |

(d)

pod pogojem, da za zadevne proizvode ne velja obveznost dobave, ki izhaja iz članstva kmeta v zadrugi, v skladu s pogoji, določenimi v statutu te zadruge ali na njem temelječih pravilih in odločitvah; ter

| (e) | pod pogojem, da organizacija proizvajalcev pristojne organe države članice ali držav članic, v katerih deluje, obvesti o količini kmetijskih proizvodov, o katerih se tako pogaja. |
| --- | --- |

(e)

pod pogojem, da organizacija proizvajalcev pristojne organe države članice ali držav članic, v katerih deluje, obvesti o količini kmetijskih proizvodov, o katerih se tako pogaja.

3.
     
  Za namene tega člena sklici na organizacije proizvajalcev vključujejo tudi združenja takih organizacij proizvajalcev.

4.
     
  V primeru pogajanj, ki se nanašajo na več kot eno državo članico, Komisija z izvedbenim aktom, sprejetim brez uporabe člena 162(2) ali (3), sprejme odločitev o takih pogajanjih. V drugih primerih navedeno odločitev sprejme nacionalni organ za konkurenco iz države članice, na katero se nanašajo pogajanja.

Odločitve iz tega odstavka se ne uporabljajo pred datumom uradnega obvestila zadevnim podjetjem.

Predlog spremembe 261

Predlog uredbe

Člen 114

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 114 | Člen 114 |
| Prenos pooblastil | Prenos pooblastil |
| Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi, da so cilji in odgovornosti organizacij proizvajalcev
  , organizacij izvajalcev v sektorju oljčnega olja in namiznih oljk
  ter medpanožnih organizacij jasno določene, tako da to prispeva k učinkovitosti ukrepov teh organizacij, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160 v zvezi z organizacijami proizvajalcev, združenji organizacij proizvajalcev, medpanožnimi organizacijami in organizacijami izvajalcev glede: | Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi, da so cilji in odgovornosti organizacij proizvajalcev ter medpanožnih organizacij jasno določene, tako da to prispeva k učinkovitosti ukrepov teh organizacij
  brez nalaganja nepotrebnih obremenitev
  , je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160 v zvezi z organizacijami proizvajalcev, združenji organizacij proizvajalcev, medpanožnimi organizacijami in organizacijami izvajalcev glede: |
| | (-a) | posebnih pravil, ki veljajo v enem ali več sektorjih, navedenih v členu 1(2) te uredbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 114

Člen 114

Prenos pooblastil

Prenos pooblastil

Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi, da so cilji in odgovornosti organizacij proizvajalcev
  , organizacij izvajalcev v sektorju oljčnega olja in namiznih oljk
  ter medpanožnih organizacij jasno določene, tako da to prispeva k učinkovitosti ukrepov teh organizacij, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160 v zvezi z organizacijami proizvajalcev, združenji organizacij proizvajalcev, medpanožnimi organizacijami in organizacijami izvajalcev glede:

Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi, da so cilji in odgovornosti organizacij proizvajalcev ter medpanožnih organizacij jasno določene, tako da to prispeva k učinkovitosti ukrepov teh organizacij
  brez nalaganja nepotrebnih obremenitev
  , je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160 v zvezi z organizacijami proizvajalcev, združenji organizacij proizvajalcev, medpanožnimi organizacijami in organizacijami izvajalcev glede:

(-a)

posebnih pravil, ki veljajo v enem ali več sektorjih, navedenih v členu 1(2) te uredbe;

| (a) | specifičnih ciljev, za katere si takšne organizacije in združenja lahko prizadevajo oziroma si zanje prizadevajo ali ne,
  vključno z odstopanji od tistih,
  ki so določeni v členih 106 do 109; |
| --- | --- |

(a)

specifičnih ciljev, za katere si takšne organizacije in združenja lahko prizadevajo oziroma si zanje prizadevajo ali ne,
  vključno z odstopanji od tistih,
  ki so določeni v členih 106 do 109;

| (a) | specifičnih ciljev, za katere si takšne organizacije in združenja lahko prizadevajo oziroma si zanje prizadevajo ali ne
  in ki po potrebi dopolnjujejo cilje
  , ki so določeni v členih 106 do 109; |
| --- | --- |

(a)

specifičnih ciljev, za katere si takšne organizacije in združenja lahko prizadevajo oziroma si zanje prizadevajo ali ne
  in ki po potrebi dopolnjujejo cilje
  , ki so določeni v členih 106 do 109;

| (aa) | horizontalnih priporočil za medpanožne sporazume, ki jih sklenejo organizacije v skladu s členom 108; |
| --- | --- |

(aa)

horizontalnih priporočil za medpanožne sporazume, ki jih sklenejo organizacije v skladu s členom 108;

| (b) | pravil združevanja
  ,
  priznanja,
  sestave, pravne osebnosti, članstva, velikosti, odgovornosti in dejavnosti teh organizacij in združenj,
  zahteve iz točke (d) člena 106 za priznanje organizacije proizvajalcev, ki nima prevladujočega položaja na zadevnem trgu, razen če je to potrebno za doseganje ciljev iz člena 39 Pogodbe,
  glede učinkov, ki izhajajo iz
  priznanja, umika priznanja ter
  združitev; |
| --- | --- |

(b)

pravil združevanja
  ,
  priznanja,
  sestave, pravne osebnosti, članstva, velikosti, odgovornosti in dejavnosti teh organizacij in združenj,
  zahteve iz točke (d) člena 106 za priznanje organizacije proizvajalcev, ki nima prevladujočega položaja na zadevnem trgu, razen če je to potrebno za doseganje ciljev iz člena 39 Pogodbe,
  glede učinkov, ki izhajajo iz
  priznanja, umika priznanja ter
  združitev;

| (b) | statutov organizacij
  ,
  ki niso organizacije proizvajalcev, posebnih pogojev, ki veljajo za statute organizacij proizvajalcev v nekaterih sektorjih, glede
  sestave, pravne osebnosti, članstva, velikosti, odgovornosti in dejavnosti teh organizacij in združenj, glede učinkov, ki izhajajo iz združitev; |
| --- | --- |

(b)

statutov organizacij
  ,
  ki niso organizacije proizvajalcev, posebnih pogojev, ki veljajo za statute organizacij proizvajalcev v nekaterih sektorjih, glede
  sestave, pravne osebnosti, članstva, velikosti, odgovornosti in dejavnosti teh organizacij in združenj, glede učinkov, ki izhajajo iz združitev;

| (ba) | pogojev za priznanje ter umik in začasno prekinitev priznanja, učinkov, ki izhajajo iz priznanja ter umika in začasne prekinitve priznanja, pa tudi glede zahtev za takšne organizacije in združenja, da sprejmejo popravne ukrepe v primeru nespoštovanja meril za priznanje; |
| --- | --- |

(ba)

pogojev za priznanje ter umik in začasno prekinitev priznanja, učinkov, ki izhajajo iz priznanja ter umika in začasne prekinitve priznanja, pa tudi glede zahtev za takšne organizacije in združenja, da sprejmejo popravne ukrepe v primeru nespoštovanja meril za priznanje;

| (c) | nadnacionalnih organizacij in združenj, vključno s pravili iz točk (a) 
  in
  (b) tega člena; |
| --- | --- |

(c)

nadnacionalnih organizacij in združenj, vključno s pravili iz točk (a) 
  in
  (b) tega člena;

| (c) | nadnacionalnih organizacij in združenj, vključno s pravili iz točk (a), (b) 
  in
  (
  ba
  ) tega člena; |
| --- | --- |

(c)

nadnacionalnih organizacij in združenj, vključno s pravili iz točk (a), (b) 
  in
  (
  ba
  ) tega člena;

| (ca) | pravil o vzpostavitvi in pogojih upravne pomoči, ki jo nudijo ustrezni pristojni organi v primeru nadnacionalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

(ca)

pravil o vzpostavitvi in pogojih upravne pomoči, ki jo nudijo ustrezni pristojni organi v primeru nadnacionalnega sodelovanja;

| (d) | oddajanja dejavnosti zunanjim izvajalcem in zagotavljanja tehničnih sredstev s strani organizacij ali združenj; |
| --- | --- |

(d)

oddajanja dejavnosti zunanjim izvajalcem in zagotavljanja tehničnih sredstev s strani organizacij ali združenj;

| (d) | pogojev
  oddajanja dejavnosti zunanjim izvajalcem in zagotavljanja tehničnih sredstev s strani organizacij ali združenj; |
| --- | --- |

(d)

pogojev
  oddajanja dejavnosti zunanjim izvajalcem in zagotavljanja tehničnih sredstev s strani organizacij ali združenj;

| (e) | minimalnega obsega ali vrednosti tržne proizvodnje organizacij in združenj; |
| --- | --- |

(e)

minimalnega obsega ali vrednosti tržne proizvodnje organizacij in združenj;

| (e) | minimalnega obsega ali vrednosti tržne proizvodnje organizacij in združenj; |
| --- | --- |

(e)

minimalnega obsega ali vrednosti tržne proizvodnje organizacij in združenj;

| (f) | razširitve nekaterih pravil organizacij iz člena 110 na organizacije nečlanice in obveznega plačila članarine za nečlanice iz člena 111,
  vključno s seznamom strožjih pravil v zvezi s proizvodnjo, ki se lahko razširijo v skladu s točko (b) prvega pododstavka člena 110(4),
  glede nadaljnjih zahtev v zvezi z reprezentativnostjo, zadevnih gospodarskih območij, vključno z nadzorom Komisije pri njihovem določanju, glede minimalnih obdobij, ko se pravila uporabljajo, preden se razširijo, glede oseb ali organizacij, za katere se pravila ali prispevki lahko uporabljajo, ter glede okoliščin, v katerih lahko Komisija zahteva, da se razširitev pravil ali obveznih prispevkov zavrne ali umakne. |
| --- | --- |

(f)

razširitve nekaterih pravil organizacij iz člena 110 na organizacije nečlanice in obveznega plačila članarine za nečlanice iz člena 111,
  vključno s seznamom strožjih pravil v zvezi s proizvodnjo, ki se lahko razširijo v skladu s točko (b) prvega pododstavka člena 110(4),
  glede nadaljnjih zahtev v zvezi z reprezentativnostjo, zadevnih gospodarskih območij, vključno z nadzorom Komisije pri njihovem določanju, glede minimalnih obdobij, ko se pravila uporabljajo, preden se razširijo, glede oseb ali organizacij, za katere se pravila ali prispevki lahko uporabljajo, ter glede okoliščin, v katerih lahko Komisija zahteva, da se razširitev pravil ali obveznih prispevkov zavrne ali umakne.

| (f) | razširitve nekaterih pravil organizacij iz člena 110 na organizacije nečlanice in obveznega plačila članarine za nečlanice iz člena 111, glede nadaljnjih zahtev v zvezi z reprezentativnostjo, zadevnih gospodarskih območij, vključno z nadzorom Komisije pri njihovem določanju, glede minimalnih obdobij, ko se pravila uporabljajo, preden se razširijo, glede oseb ali organizacij, za katere se pravila ali prispevki lahko uporabljajo, ter glede okoliščin, v katerih lahko Komisija zahteva, da se razširitev pravil ali obveznih prispevkov
  za določen čas
  zavrne ali umakne; |
| --- | --- |

(f)

razširitve nekaterih pravil organizacij iz člena 110 na organizacije nečlanice in obveznega plačila članarine za nečlanice iz člena 111, glede nadaljnjih zahtev v zvezi z reprezentativnostjo, zadevnih gospodarskih območij, vključno z nadzorom Komisije pri njihovem določanju, glede minimalnih obdobij, ko se pravila uporabljajo, preden se razširijo, glede oseb ali organizacij, za katere se pravila ali prispevki lahko uporabljajo, ter glede okoliščin, v katerih lahko Komisija zahteva, da se razširitev pravil ali obveznih prispevkov
  za določen čas
  zavrne ali umakne;

| (fa) | posebnih pogojev izvajanja pogodbenih sistemov v sektorjih iz člena 113a(1), zlasti glede pragov, ki določajo obseg proizvodnje, na katere bi se lahko nanašala skupinska pogajanja; |
| --- | --- |

(fa)

posebnih pogojev izvajanja pogodbenih sistemov v sektorjih iz člena 113a(1), zlasti glede pragov, ki določajo obseg proizvodnje, na katere bi se lahko nanašala skupinska pogajanja;

| (fb) | pogojev, pod katerimi lahko priznani proizvajalci s konkurenti in partnerji iz prehranske verige dosežejo kolektivne horizontalne in vertikalne sporazume o vštetju stroškov naložb v trajnostno proizvodnjo v cene. |
| --- | --- |

(fb)

pogojev, pod katerimi lahko priznani proizvajalci s konkurenti in partnerji iz prehranske verige dosežejo kolektivne horizontalne in vertikalne sporazume o vštetju stroškov naložb v trajnostno proizvodnjo v cene.

Predlog spremembe 262

Predlog uredbe

Člen 115

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 115 | Člen 115 |
| Izvedbena pooblastila v skladu s postopkom pregleda | Izvedbena pooblastila v skladu s postopkom pregleda |
| Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi s tem poglavjem, zlasti o postopkih in tehničnih pogojih glede izvajanja ukrepov iz členov 110 in 112. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2). | Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi s tem poglavjem, zlasti
  ukrepe
  o: |
| | (a) | izvajanju pogojev za priznavanje organizacij proizvajalcev ter medpanožnih organizacij, določenih v členih 106b in 108a; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 115

Člen 115

Izvedbena pooblastila v skladu s postopkom pregleda

Izvedbena pooblastila v skladu s postopkom pregleda

Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi s tem poglavjem, zlasti o postopkih in tehničnih pogojih glede izvajanja ukrepov iz členov 110 in 112. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi s tem poglavjem, zlasti
  ukrepe
  o:

(a)

izvajanju pogojev za priznavanje organizacij proizvajalcev ter medpanožnih organizacij, določenih v členih 106b in 108a;

| (b) | uradnih obvestilih držav članic Komisiji v skladu s členi 105a(8), 105b(7), 106b(4)(d) in 108a(4)(e); |
| --- | --- |

(b)

uradnih obvestilih držav članic Komisiji v skladu s členi 105a(8), 105b(7), 106b(4)(d) in 108a(4)(e);

| (c) | postopkih v zvezi z upravno pomočjo v primeru nadnacionalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

(c)

postopkih v zvezi z upravno pomočjo v primeru nadnacionalnega sodelovanja;

| (d) | postopkih in tehničnih pogojih glede izvajanja ukrepov iz členov 110 in 112
  , zlasti glede uresničevanja koncepta „gospodarskega območja“, opredeljenega v členu 110(2). |
| --- | --- |

(d)

postopkih in tehničnih pogojih glede izvajanja ukrepov iz členov 110 in 112
  , zlasti glede uresničevanja koncepta „gospodarskega območja“, opredeljenega v členu 110(2).

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 263

Predlog uredbe

Člen 116

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 116 | Člen 116 |
| Druga izvedbena pooblastila | Druga izvedbena pooblastila |
| Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme posamezne sklepe o: | 1.
     Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme posamezne sklepe o |
| (a) | priznanju organizacij, ki izvajajo dejavnosti v več kot eni državi članici, v skladu s pravili, sprejetimi na podlagi člena 114(c); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 116

Člen 116

Druga izvedbena pooblastila

Druga izvedbena pooblastila

Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme posamezne sklepe o:

1.
     Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme posamezne sklepe o

(a)

priznanju organizacij, ki izvajajo dejavnosti v več kot eni državi članici, v skladu s pravili, sprejetimi na podlagi člena 114(c);

| (a) | priznanju
  ali zavrnitvi ali preklicu priznanja
  organizacij, ki izvajajo dejavnosti v več kot eni državi članici, v skladu s pravili, sprejetimi na podlagi člena 114(c); |
| --- | --- |

(a)

priznanju
  ali zavrnitvi ali preklicu priznanja
  organizacij, ki izvajajo dejavnosti v več kot eni državi članici, v skladu s pravili, sprejetimi na podlagi člena 114(c);

| (b) | zavrnitvi ali preklicu priznanja medpanožnih organizacij, preklicu razširitve
  pravil ali obveznih prispevkov
  ter glede odobritve ali sprejetja sklepov o
  spremembi gospodarskih območij
  , ki jih države članice uradno sporočajo v skladu s pravili, sprejetimi na podlagi člena 114(f
  ). |
| --- | --- |

(b)

zavrnitvi ali preklicu priznanja medpanožnih organizacij, preklicu razširitve
  pravil ali obveznih prispevkov
  ter glede odobritve ali sprejetja sklepov o
  spremembi gospodarskih območij
  , ki jih države članice uradno sporočajo v skladu s pravili, sprejetimi na podlagi člena 114(f
  ).

| (b) | razširitvi
  pravil ali obveznih prispevkov
  organizacij iz točke (a
  )
  in njihovem preklicu
  . |
| --- | --- |

(b)

razširitvi
  pravil ali obveznih prispevkov
  organizacij iz točke (a
  )
  in njihovem preklicu
  .

1a.
     
  Komisija lahko sprejme izvedbene akte s sklepom o odobritvi ali
  spremembi gospodarskih območij
  , ki jih sporočijo države članice z uporabo pravil, sprejetih v skladu s členom 114(f).

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3).

Predlog spremembe 264

Predlog uredbe

Del II – naslov II – poglavje III – oddelek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | |
| | Člen 116a |
| | Evropsko orodje za spremljanje cen živil |
| | 1.
     
  Z namenom, da se gospodarskim subjektom in vsem javnim organom pojasni oblikovanje cen skozi celotno verigo preskrbe z živili ter da se olajša ugotavljanje in beleženje razmer na trgu, Komisija redno poroča Parlamentu in Svetu o dejavnostih in rezultatih študij evropskega orodja za spremljanje cen živil ter poskrbi, da so rezultati teh študij tudi objavljeni. |
| | 2.
     
  Za namene uporabe odstavka 1 in v povezavi z dejavnostmi nacionalnih statističnih uradov in nacionalnih služb za spremljanje cen, evropsko orodje za spremljanje cen živil zbira, ne da bi kmetom povzročalo dodatna bremena, zlasti statistične podatke in informacije, potrebne za pripravo analiz in študij o: |
| | (a) | proizvodnji in preskrbi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 116a

Evropsko orodje za spremljanje cen živil

1.
     
  Z namenom, da se gospodarskim subjektom in vsem javnim organom pojasni oblikovanje cen skozi celotno verigo preskrbe z živili ter da se olajša ugotavljanje in beleženje razmer na trgu, Komisija redno poroča Parlamentu in Svetu o dejavnostih in rezultatih študij evropskega orodja za spremljanje cen živil ter poskrbi, da so rezultati teh študij tudi objavljeni.

2.
     
  Za namene uporabe odstavka 1 in v povezavi z dejavnostmi nacionalnih statističnih uradov in nacionalnih služb za spremljanje cen, evropsko orodje za spremljanje cen živil zbira, ne da bi kmetom povzročalo dodatna bremena, zlasti statistične podatke in informacije, potrebne za pripravo analiz in študij o:

(a)

proizvodnji in preskrbi;

| (b) | mehanizmih za oblikovanje cen in, če je mogoče, stopenj dobička skozi celotno verigo preskrbe s hrano v Uniji in v državah članicah; |
| --- | --- |

(b)

mehanizmih za oblikovanje cen in, če je mogoče, stopenj dobička skozi celotno verigo preskrbe s hrano v Uniji in v državah članicah;

| (c) | trendih gibanja cen in, če je mogoče, stopnjah dobička skozi celotno verigo preskrbe s hrano v Uniji in v državah članicah ter v vseh kmetijskih in kmetijsko-živilskih sektorjih, zlasti v sektorjih sadja in zelenjave, mleka in mlečnih izdelkov ter mesa; |
| --- | --- |

(c)

trendih gibanja cen in, če je mogoče, stopnjah dobička skozi celotno verigo preskrbe s hrano v Uniji in v državah članicah ter v vseh kmetijskih in kmetijsko-živilskih sektorjih, zlasti v sektorjih sadja in zelenjave, mleka in mlečnih izdelkov ter mesa;

| (d) | kratkoročnih in srednjeročnih napovedih tržnih gibanj. |
| --- | --- |

(d)

kratkoročnih in srednjeročnih napovedih tržnih gibanj.

Za namene tega odstavka evropsko orodje za spremljanje cen preučuje zlasti izvoz in uvoz, odkupne cene, maloprodajne cene, stopnje dobička ter stroške proizvodnje, predelave in distribucije na vseh stopnjah verige preskrbe s hrano v Uniji in državah članicah.

3.
     
  Informacije, ki so postale javne prek dejavnosti evropskega orodja za spremljanje cen živil, se obravnavajo zaupno. Komisija zagotovi, da te informacije ne omogočijo prepoznavanja posameznih gospodarskih subjektov.

Predlog spremembe 265

Predlog uredbe

Člen 117 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Naslednji proizvodi morajo obvezno imeti uvozno dovoljenje: žita, riž, sladkor, lan, konoplja, semena, žive rastline, oljčno olje, sadje in zelenjava, predelano sadje in zelenjava, banane, goveje in telečje meso, prašičje meso, ovčje in kozje meso, perutninsko meso, jajca, mleko in mlečni izdelki, vino, etilni alkohol kmetijskega izvora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Naslednji proizvodi morajo obvezno imeti uvozno dovoljenje: žita, riž, sladkor, lan, konoplja, semena, žive rastline, oljčno olje, sadje in zelenjava, predelano sadje in zelenjava, banane, goveje in telečje meso, prašičje meso, ovčje in kozje meso, perutninsko meso, jajca, mleko in mlečni izdelki, vino, etilni alkohol kmetijskega izvora.

Predlog spremembe 350

Predlog uredbe

Člen 117 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Izdelki, ki jih uvaža Unija, morajo izpolnjevati enake proizvodne in tržne zahteve – zlasti kar zadeva varnost hrane ter okoljske in socialne standarde in standarde dobrega počutja živali – kot izdelki, ki so proizvedeni v Uniji, in se jim lahko dodelijo ustrezna uvozna dovoljenja le, če izpolnjujejo te pogoje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2a.
     
  Izdelki, ki jih uvaža Unija, morajo izpolnjevati enake proizvodne in tržne zahteve – zlasti kar zadeva varnost hrane ter okoljske in socialne standarde in standarde dobrega počutja živali – kot izdelki, ki so proizvedeni v Uniji, in se jim lahko dodelijo ustrezna uvozna dovoljenja le, če izpolnjujejo te pogoje.

Predlog spremembe 267

Predlog uredbe

Člen 118 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Ob upoštevanju
  razvoja trgovine in trga, potreb zadevnih trgov in spremljanja uvoza in izvoza zadevnih proizvodov
  je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, ki določajo: | 1.   Ob upoštevanju
  potrebe po spremljanju uvoza proizvodov, potrebe po učinkovitem upravljanju trga in potrebe po zmanjšanju upravnega bremena,
  je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, ki določajo: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Ob upoštevanju
  razvoja trgovine in trga, potreb zadevnih trgov in spremljanja uvoza in izvoza zadevnih proizvodov
  je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, ki določajo:

1.   Ob upoštevanju
  potrebe po spremljanju uvoza proizvodov, potrebe po učinkovitem upravljanju trga in potrebe po zmanjšanju upravnega bremena,
  je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, ki določajo:

Predlog spremembe 268

Predlog uredbe

Člen 118 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | seznam
  kmetijskih proizvodov, za katere je treba imeti uvozno ali izvozno dovoljenje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

seznam
  kmetijskih proizvodov, za katere je treba imeti uvozno ali izvozno dovoljenje;

| (a) | spremembe in dopolnitve seznama
  kmetijskih proizvodov, za katere je treba imeti uvozno ali izvozno dovoljenje; |
| --- | --- |

(a)

spremembe in dopolnitve seznama
  kmetijskih proizvodov, za katere je treba imeti uvozno ali izvozno dovoljenje;

Predlog spremembe 269

Predlog uredbe

Člen 118 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Ob upoštevanju potrebe po določitvi
  glavnih elementov
  sistema dovoljenj je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, ki določajo: | 2.   Ob upoštevanju potrebe po
  natančni
  določitvi
  pravil glede
  sistema dovoljenj je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, ki določajo: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Ob upoštevanju potrebe po določitvi
  glavnih elementov
  sistema dovoljenj je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, ki določajo:

2.   Ob upoštevanju potrebe po
  natančni
  določitvi
  pravil glede
  sistema dovoljenj je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, ki določajo:

Predlog spremembe 270

Predlog uredbe

Člen 119 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi s tem
  oddelkom
  , vključno s predpisi o: | Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi s tem
  poglavjem
  , vključno s predpisi o: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi s tem
  oddelkom
  , vključno s predpisi o:

Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe v zvezi s tem
  poglavjem
  , vključno s predpisi o:

Predlog spremembe 271

Predlog uredbe

Člen 120 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3).

Predlog spremembe 272

Predlog uredbe

Člen 120 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 120a |
| | Uvozne dajatve |
| | Za proizvode iz člena 1 se uporabljajo uvozne carinske stopnje skupne carinske tarife, razen če je na podlagi te uredbe določeno drugače. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 120a

Uvozne dajatve

Za proizvode iz člena 1 se uporabljajo uvozne carinske stopnje skupne carinske tarife, razen če je na podlagi te uredbe določeno drugače.

Predlog spremembe 273

Predlog uredbe

Člen 121 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Izvajanje mednarodnih sporazumov | Izvajanje mednarodnih
  in drugih
  sporazumov |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Izvajanje mednarodnih sporazumov

Izvajanje mednarodnih
  in drugih
  sporazumov

Predlog spremembe 274

Predlog uredbe

Člen 121

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Komisija z izvedbenimi akti sprejme ukrepe za izvajanje mednarodnih sporazumov, sklenjenih na podlagi člena 218 Pogodbe, ali
  katerega koli drugega akta
  ,
  sprejetega
  v 
  skladu s členom 43(2) Pogodbe ali skupno carinsko tarifo, v
  zvezi z 
  izračunom
  uvoznih dajatev za kmetijske proizvode. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2); | Komisija z izvedbenimi akti sprejme ukrepe za izvajanje mednarodnih sporazumov, sklenjenih na podlagi člena 218 Pogodbe, ali
  na podlagi skupne carinske tarife
  , v zvezi z 
  metodo za izračun
  uvoznih dajatev za kmetijske proizvode. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Komisija z izvedbenimi akti sprejme ukrepe za izvajanje mednarodnih sporazumov, sklenjenih na podlagi člena 218 Pogodbe, ali
  katerega koli drugega akta
  ,
  sprejetega
  v 
  skladu s členom 43(2) Pogodbe ali skupno carinsko tarifo, v
  zvezi z 
  izračunom
  uvoznih dajatev za kmetijske proizvode. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2);

Komisija z izvedbenimi akti sprejme ukrepe za izvajanje mednarodnih sporazumov, sklenjenih na podlagi člena 218 Pogodbe, ali
  na podlagi skupne carinske tarife
  , v zvezi z 
  metodo za izračun
  uvoznih dajatev za kmetijske proizvode. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2);

Predlog spremembe 275

Predlog uredbe

Člen 121 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 121a |
| | Izračun uvoznih dajatev za žita |
| | 1.
     
  Ne glede na člen 121 je uvozna dajatev proizvodov z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (visokokakovostna navadna pšenica), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90, razen hibridov za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za take proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena CIF, ki se uporablja za zadevno pošiljko. Vendar pa navedena dajatev ne sme presegati običajne stopnje dajatve, kot je določeno na podlagi kombinirane nomenklature. |
| | 2.
     
  Komisija sprejme izvedbene akte z izračunom uvozne dajatve iz odstavka 1. Komisija tak izračun opravi na podlagi reprezentativnih uvoznih cen proizvodov CIF iz odstavka 1, ki se redno določajo. |
| | 3.
     
  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 160, s katerimi določi minimalne zahteve za visokokakovostno navadno pšenico. |
| | 4.
     
  Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi: |
| | (i) | navedbe cen, ki jih je treba upoštevati; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 121a

Izračun uvoznih dajatev za žita

1.
     
  Ne glede na člen 121 je uvozna dajatev proizvodov z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (visokokakovostna navadna pšenica), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90, razen hibridov za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za take proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena CIF, ki se uporablja za zadevno pošiljko. Vendar pa navedena dajatev ne sme presegati običajne stopnje dajatve, kot je določeno na podlagi kombinirane nomenklature.

2.
     
  Komisija sprejme izvedbene akte z izračunom uvozne dajatve iz odstavka 1. Komisija tak izračun opravi na podlagi reprezentativnih uvoznih cen proizvodov CIF iz odstavka 1, ki se redno določajo.

3.
     
  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 160, s katerimi določi minimalne zahteve za visokokakovostno navadno pšenico.

4.
     
  Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi:

(i)

navedbe cen, ki jih je treba upoštevati;

| (ii) | možnost, kadar je za posamezne primere ustrezno, da se izvajalcem omogoči, da izvejo znesek veljavne dajatve pred prispetjem zadevnih pošiljk. |
| --- | --- |

(ii)

možnost, kadar je za posamezne primere ustrezno, da se izvajalcem omogoči, da izvejo znesek veljavne dajatve pred prispetjem zadevnih pošiljk.

5.
     
  Izvedbeni akti iz odstavkov 2 in 4 se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3).

Predlog spremembe 276

Predlog uredbe

Člen 121 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 121b |
| | Izračun uvoznih dajatev za oluščeni riž |
| | 1.
     
  Ne glede na člen 121 Komisija z izvedbenimi akti določi uvozno dajatev za oluščeni riž pod oznako KN 1006 20 v desetih dneh po koncu zadevnega referenčnega obdobja v skladu s točko 1 Priloge VIIB. |
| | Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi novo stopnjo dajatve, če izračuni v skladu s prilogo zahtevajo njeno spremembo. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3). Do določitve nove stopnje se uporablja prej določena dajatev. |
| | 2.
     
  Za izračun uvoza iz točke 1 Priloge VII se upoštevajo količine, za katere so bila uvozna dovoljenja za oluščen riž pod oznako KN 1006 20 izdana v ustreznem referenčnem obdobju, razen uvoznih dovoljenj za riž basmati iz člena 121(c). |
| | 3.
     
  Letna referenčna količina je 449 678 ton. Delna referenčna količina za vsako tržno leto je enaka polovici letne referenčne količine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 121b

Izračun uvoznih dajatev za oluščeni riž

1.
     
  Ne glede na člen 121 Komisija z izvedbenimi akti določi uvozno dajatev za oluščeni riž pod oznako KN 1006 20 v desetih dneh po koncu zadevnega referenčnega obdobja v skladu s točko 1 Priloge VIIB.

Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi novo stopnjo dajatve, če izračuni v skladu s prilogo zahtevajo njeno spremembo. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3). Do določitve nove stopnje se uporablja prej določena dajatev.

2.
     
  Za izračun uvoza iz točke 1 Priloge VII se upoštevajo količine, za katere so bila uvozna dovoljenja za oluščen riž pod oznako KN 1006 20 izdana v ustreznem referenčnem obdobju, razen uvoznih dovoljenj za riž basmati iz člena 121(c).

3.
     
  Letna referenčna količina je 449 678 ton. Delna referenčna količina za vsako tržno leto je enaka polovici letne referenčne količine.

Predlog spremembe 277

Predlog uredbe

Člen 121 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 121c |
| | Izračun uvoznih dajatev za oluščeni riž basmati |
| | Ne glede na člen 121 so sorte oluščenega riža pod oznakama KN 1006 20 17 in 1006 20 98 iz Priloge VIIc upravičene do ničte stopnje uvozne dajatve. Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih opredeli pogoje za uporabo te ničte stopnje. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 121c

Izračun uvoznih dajatev za oluščeni riž basmati

Ne glede na člen 121 so sorte oluščenega riža pod oznakama KN 1006 20 17 in 1006 20 98 iz Priloge VIIc upravičene do ničte stopnje uvozne dajatve. Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih opredeli pogoje za uporabo te ničte stopnje. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3).

Predlog spremembe 278

Predlog uredbe

Člen 121 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 121d |
| | Izračun uvoznih dajatev za brušeni riž |
| | 1.
     
  Ne glede na člen 121 Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi uvozno dajatev za manj brušeni ali dobro brušeni riž pod oznako KN 1006 30, v desetih dneh po koncu zadevnega referenčnega obdobja v skladu s točko 2 Priloge VIIb. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3). |
| | Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi novo veljavno stopnjo dajatve, če izračuni v skladu s prilogo zahtevajo njeno spremembo. Do določitve nove veljavne stopnje se uporablja prej določena dajatev. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3). |
| | 2.
     
  Za izračun uvoza iz točke 2 Priloge VIIb se upoštevajo količine, za katere so bila uvozna dovoljenja za manj brušeni ali dobro brušeni riž pod oznako KN 1006 30 izdana v ustreznem referenčnem obdobju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 121d

Izračun uvoznih dajatev za brušeni riž

1.
     
  Ne glede na člen 121 Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi uvozno dajatev za manj brušeni ali dobro brušeni riž pod oznako KN 1006 30, v desetih dneh po koncu zadevnega referenčnega obdobja v skladu s točko 2 Priloge VIIb. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3).

Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi novo veljavno stopnjo dajatve, če izračuni v skladu s prilogo zahtevajo njeno spremembo. Do določitve nove veljavne stopnje se uporablja prej določena dajatev. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3).

2.
     
  Za izračun uvoza iz točke 2 Priloge VIIb se upoštevajo količine, za katere so bila uvozna dovoljenja za manj brušeni ali dobro brušeni riž pod oznako KN 1006 30 izdana v ustreznem referenčnem obdobju.

Predlog spremembe 279

Predlog uredbe

Člen 121 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 121e |
| | Izračun uvoznih dajatev za lomljeni riž |
| | Ne glede na člen 121 je uvozna dajatev za lomljeni riž pod oznako KN 1006 40 00 določena na 65 EUR za tono. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 121e

Izračun uvoznih dajatev za lomljeni riž

Ne glede na člen 121 je uvozna dajatev za lomljeni riž pod oznako KN 1006 40 00 določena na 65 EUR za tono.

Predlog spremembe 280

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Če je deklarirana vhodna cena zadevne pošiljke višja, kot je pavšalna uvozna vrednost, povečana za znesek, ki ga določi Komisija, ki ne sme presegati pavšalne vrednosti za več kot 10 %, se zahteva predložitev jamstva v višini uvozne dajatve, določene na podlagi pavšalne uvozne vrednosti. Komisija izračuna te vrednosti vsak delovni dan v zvezi z vsakim poreklom, proizvodom in obdobjem; vrednost je enaka ponderiranemu povprečju reprezentativnih cen tistih proizvodov na reprezentativnih uvoznih trgih držav članic oziroma na drugih ustreznih trgih, od teh cen pa se odšteje skupni znesek 5 EUR/100 kg in carinske dajatve ad valorem. |
| | Zainteresirana stran zagotovi tudi podatke o pogojih za trženje in prevoz proizvoda s predložitvijo kopij dokumentov, ki potrjujejo dobavo med subjekti in nastalimi stroški med uvozom proizvodov in njihovo prodajo. V vseh primerih dokumenti določajo raznolikost ali komercialno vrsto proizvodov v skladu z določbami o predstavitvi in označevanju, navedenimi v pravilih trženja Skupnosti, komercialno kategorijo proizvodov in njihovo težo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(1a)
     
  Če je deklarirana vhodna cena zadevne pošiljke višja, kot je pavšalna uvozna vrednost, povečana za znesek, ki ga določi Komisija, ki ne sme presegati pavšalne vrednosti za več kot 10 %, se zahteva predložitev jamstva v višini uvozne dajatve, določene na podlagi pavšalne uvozne vrednosti. Komisija izračuna te vrednosti vsak delovni dan v zvezi z vsakim poreklom, proizvodom in obdobjem; vrednost je enaka ponderiranemu povprečju reprezentativnih cen tistih proizvodov na reprezentativnih uvoznih trgih držav članic oziroma na drugih ustreznih trgih, od teh cen pa se odšteje skupni znesek 5 EUR/100 kg in carinske dajatve ad valorem.

Zainteresirana stran zagotovi tudi podatke o pogojih za trženje in prevoz proizvoda s predložitvijo kopij dokumentov, ki potrjujejo dobavo med subjekti in nastalimi stroški med uvozom proizvodov in njihovo prodajo. V vseh primerih dokumenti določajo raznolikost ali komercialno vrsto proizvodov v skladu z določbami o predstavitvi in označevanju, navedenimi v pravilih trženja Skupnosti, komercialno kategorijo proizvodov in njihovo težo.

Predlog spremembe 281

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  Carinska vrednost uvoženega pokvarljivega blaga, za katerega je uporaba stopnje dajatve skupne carinske tarife odvisna od vhodne cene serije proizvodov, uvožene v pošiljki, se lahko določi neposredno v skladu s točko (c) člena 30(2) carinskega zakonika in bo enaka pavšalni uvozni vrednosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(1b)
     
  Carinska vrednost uvoženega pokvarljivega blaga, za katerega je uporaba stopnje dajatve skupne carinske tarife odvisna od vhodne cene serije proizvodov, uvožene v pošiljki, se lahko določi neposredno v skladu s točko (c) člena 30(2) carinskega zakonika in bo enaka pavšalni uvozni vrednosti.

Predlog spremembe 282

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (1c)
     
  Tudi vhodna cena pošiljke se lahko po potrebi določi s pomočjo pavšalne uvozne vrednosti, izračunane po proizvodih in po poreklu na podlagi ponderiranega povprečja cen za proizvod na reprezentativnih uvoznih trgih držav članic oziroma, kjer je primerno, na drugih trgih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(1c)
     
  Tudi vhodna cena pošiljke se lahko po potrebi določi s pomočjo pavšalne uvozne vrednosti, izračunane po proizvodih in po poreklu na podlagi ponderiranega povprečja cen za proizvod na reprezentativnih uvoznih trgih držav članic oziroma, kjer je primerno, na drugih trgih.

Predlog spremembe 283

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.
     
  Za namene uporabe člena 248 Uredbe o izvajanju carinskega zakonika pregledi, ki jih izvedejo carinski organi za ugotavljanje, ali je treba položiti varščino, vključujejo primerjavo carinske vrednosti z vrednostjo na enoto za zadevne proizvode, kakor navaja točka (c) člena 30(2) carinskega zakonika. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.
     
  Za namene uporabe člena 248 Uredbe o izvajanju carinskega zakonika pregledi, ki jih izvedejo carinski organi za ugotavljanje, ali je treba položiti varščino, vključujejo primerjavo carinske vrednosti z vrednostjo na enoto za zadevne proizvode, kakor navaja točka (c) člena 30(2) carinskega zakonika.

črtano

Predlog spremembe 284

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 3.
     
  Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi učinkovitosti sistema, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, ki določajo, da pregledi, ki jih izvajajo carinski organi iz odstavka 2 tega člena, poleg ali namesto primerjave carinske vrednosti z vrednostjo na enoto vključujejo primerjavo carinske vrednosti z neko drugo vrednostjo. | črtano |
| Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila za izračun te druge vrednosti iz prvega pododstavka tega odstavka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2). | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3.
     
  Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi učinkovitosti sistema, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160, ki določajo, da pregledi, ki jih izvajajo carinski organi iz odstavka 2 tega člena, poleg ali namesto primerjave carinske vrednosti z vrednostjo na enoto vključujejo primerjavo carinske vrednosti z neko drugo vrednostjo.

črtano

Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila za izračun te druge vrednosti iz prvega pododstavka tega odstavka. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 285

Predlog uredbe

Člen 123 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Komisija
  lahko z izvedbenimi akti
  določi proizvode iz sektorjev žit, riža, sladkorja, sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave, govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih proizvodov, svinjskega mesa, ovčjega in kozjega mesa, jajc, perutnine, banan ter za grozdni sok in grozdni mošt, za katere se pri uvozu poleg stopnje dajatev, določene v skupni carinski tarifi, uporabi dodatna uvozna dajatev za preprečitev ali odpravo škodljivih učinkov na trgu Unije, ki bi lahko bili posledica navedenega uvoza, če: | 1.   Komisija
  sprejme izvedbene akte, s katerimi
  določi proizvode iz sektorjev žit, riža, sladkorja, sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave, govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih proizvodov, svinjskega mesa, ovčjega in kozjega mesa, jajc, perutnine, banan ter za grozdni sok in grozdni mošt, za katere se pri uvozu poleg stopnje dajatev, določene v skupni carinski tarifi, uporabi dodatna uvozna dajatev za preprečitev ali odpravo škodljivih učinkov na trgu Unije, ki bi lahko bili posledica navedenega uvoza, če: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Komisija
  lahko z izvedbenimi akti
  določi proizvode iz sektorjev žit, riža, sladkorja, sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave, govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih proizvodov, svinjskega mesa, ovčjega in kozjega mesa, jajc, perutnine, banan ter za grozdni sok in grozdni mošt, za katere se pri uvozu poleg stopnje dajatev, določene v skupni carinski tarifi, uporabi dodatna uvozna dajatev za preprečitev ali odpravo škodljivih učinkov na trgu Unije, ki bi lahko bili posledica navedenega uvoza, če:

1.   Komisija
  sprejme izvedbene akte, s katerimi
  določi proizvode iz sektorjev žit, riža, sladkorja, sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave, govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih proizvodov, svinjskega mesa, ovčjega in kozjega mesa, jajc, perutnine, banan ter za grozdni sok in grozdni mošt, za katere se pri uvozu poleg stopnje dajatev, določene v skupni carinski tarifi, uporabi dodatna uvozna dajatev za preprečitev ali odpravo škodljivih učinkov na trgu Unije, ki bi lahko bili posledica navedenega uvoza, če:

Predlog spremembe 286

Predlog uredbe

Člen 123 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da zagotovi, da so uvoženi proizvodi skladni z minimalnimi kakovostnimi in okoljskimi standardi Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3 a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da zagotovi, da so uvoženi proizvodi skladni z minimalnimi kakovostnimi in okoljskimi standardi Unije;

Predlog spremembe 287

Predlog uredbe

Člen 124 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3).

Predlog spremembe 288

Predlog uredbe

Člen 125 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Tarifne kvote za uvoz kmetijskih proizvodov z namenom sprostitve v prosti promet v Uniji
  (ali njihov del)
  ali tarifne kvote za uvoz kmetijskih proizvodov Unije v tretje države, ki jih delno ali v celoti upravlja Unija in izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe, ali katerega koli drugega akta, sprejetega v skladu s členom 43(2) Pogodbe, odpre in/ali upravlja Komisija z delegiranimi in izvedbenimi akti na podlagi členov od 126 do 128. | 1.   Tarifne kvote za uvoz kmetijskih proizvodov z namenom sprostitve v prosti promet v Uniji ali tarifne kvote za uvoz kmetijskih proizvodov Unije v tretje države, ki jih delno ali v celoti upravlja Unija in izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe, ali katerega koli drugega akta, sprejetega v skladu s členom 43(2) Pogodbe, odpre in/ali upravlja Komisija z delegiranimi in izvedbenimi akti na podlagi členov od 126 do 128. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Tarifne kvote za uvoz kmetijskih proizvodov z namenom sprostitve v prosti promet v Uniji
  (ali njihov del)
  ali tarifne kvote za uvoz kmetijskih proizvodov Unije v tretje države, ki jih delno ali v celoti upravlja Unija in izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe, ali katerega koli drugega akta, sprejetega v skladu s členom 43(2) Pogodbe, odpre in/ali upravlja Komisija z delegiranimi in izvedbenimi akti na podlagi členov od 126 do 128.

1.   Tarifne kvote za uvoz kmetijskih proizvodov z namenom sprostitve v prosti promet v Uniji ali tarifne kvote za uvoz kmetijskih proizvodov Unije v tretje države, ki jih delno ali v celoti upravlja Unija in izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe, ali katerega koli drugega akta, sprejetega v skladu s členom 43(2) Pogodbe, odpre in/ali upravlja Komisija z delegiranimi in izvedbenimi akti na podlagi členov od 126 do 128.

Predlog spremembe 289

Predlog uredbe

Člen 125 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | v primeru uvoznih tarifnih kvot namenja ustrezno težo zahtevam po oskrbi trga Unije
  in
  potrebi po ohranjanju ravnovesja na tem trgu ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

v primeru uvoznih tarifnih kvot namenja ustrezno težo zahtevam po oskrbi trga Unije
  in
  potrebi po ohranjanju ravnovesja na tem trgu ali

| (a) | v primeru uvoznih tarifnih kvot namenja ustrezno težo zahtevam po oskrbi trga Unije, potrebi po ohranjanju ravnovesja na tem trgu
  in razvoju novih prodajnih trgov v proizvodnji industrijskih proizvodov, z zagotavljanjem gotove in trajnostne dobave po konkurenčnih svetovnih cenah,
  ali |
| --- | --- |

(a)

v primeru uvoznih tarifnih kvot namenja ustrezno težo zahtevam po oskrbi trga Unije, potrebi po ohranjanju ravnovesja na tem trgu
  in razvoju novih prodajnih trgov v proizvodnji industrijskih proizvodov, z zagotavljanjem gotove in trajnostne dobave po konkurenčnih svetovnih cenah,
  ali

Predlog spremembe 290

Predlog uredbe

Člen 125 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 125a |
| | Posebne določbe |
| | Pri tarifnih kvotah za uvoz 2 000 000 ton koruze in 300 000 ton sirka v Španijo ter tarifnih kvotah za uvoz 500 000 ton koruze na Portugalsko se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da zagotovi potrebne določbe za izvedbo uvoza v okviru tarifne kvote in, če je ustrezno, za javno skladiščenje količin, ki jih uvozijo plačilne agencije zadevnih držav članic, in za njihovo prodajo na trgu teh držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 125a

Posebne določbe

Pri tarifnih kvotah za uvoz 2 000 000 ton koruze in 300 000 ton sirka v Španijo ter tarifnih kvotah za uvoz 500 000 ton koruze na Portugalsko se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da zagotovi potrebne določbe za izvedbo uvoza v okviru tarifne kvote in, če je ustrezno, za javno skladiščenje količin, ki jih uvozijo plačilne agencije zadevnih držav članic, in za njihovo prodajo na trgu teh držav članic.

Predlog spremembe 291

Predlog uredbe

Člen 126 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | določi pogoje in zahteve za upravičenost, ki jih mora izvajalec izpolniti za predložitev zahtevka v okviru uvozne tarifne kvote; zadevne določbe lahko zahtevajo minimalne izkušnje pri trgovanju s tretjimi državami in pridruženimi ozemlji ali izkušnje v predelovalni industriji, ki so izražene z minimalno količino in obdobjem v navedenem tržnem sektorju; navedene določbe lahko vključujejo posebna pravila, ki ustrezajo ugotovljenim potrebam in veljavnim praksam v zadevnem sektorju ter uporabam in potrebam predelovalne industrije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

določi pogoje in zahteve za upravičenost, ki jih mora izvajalec izpolniti za predložitev zahtevka v okviru uvozne tarifne kvote; zadevne določbe lahko zahtevajo minimalne izkušnje pri trgovanju s tretjimi državami in pridruženimi ozemlji ali izkušnje v predelovalni industriji, ki so izražene z minimalno količino in obdobjem v navedenem tržnem sektorju; navedene določbe lahko vključujejo posebna pravila, ki ustrezajo ugotovljenim potrebam in veljavnim praksam v zadevnem sektorju ter uporabam in potrebam predelovalne industrije;

črtano

Predlog spremembe 292

Predlog uredbe

Člen 127 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (e) | uporabo dovoljenj in po potrebi posebna pravila, zlasti v zvezi s 
  pogoji, pod katerimi se predložijo zahtevki
  za uvoz in
  odobrijo dovoljenja, ki se
  izdajo v okviru tarifnih kvot; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(e)

uporabo dovoljenj in po potrebi posebna pravila, zlasti v zvezi s 
  pogoji, pod katerimi se predložijo zahtevki
  za uvoz in
  odobrijo dovoljenja, ki se
  izdajo v okviru tarifnih kvot;

| (e) | uporabo dovoljenj in po potrebi posebna pravila, zlasti v zvezi s 
  postopki
  za
  vlaganje zahtevkov za
  uvoz in izdajo
  dovoljenj
  v okviru tarifnih kvot; |
| --- | --- |

(e)

uporabo dovoljenj in po potrebi posebna pravila, zlasti v zvezi s 
  postopki
  za
  vlaganje zahtevkov za
  uvoz in izdajo
  dovoljenj
  v okviru tarifnih kvot;

Predlog spremembe 293

Predlog uredbe

Člen 127 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ea) | določi pogoje in zahteve za upravičenost, ki jih mora izvajalec izpolniti za predložitev zahtevka v okviru uvozne tarifne kvote; te določbe lahko zahtevajo minimalne izkušnje pri trgovanju s tretjimi državami in pridruženimi ozemlji ali izkušnje v predelovalni industriji, ki so izražene z minimalno količino in obdobjem v navedenem tržnem sektorju; vključujejo lahko posebna pravila, ki ustrezajo ugotovljenim potrebam in veljavnim praksam v zadevnem sektorju ter uporabam in potrebam predelovalne industrije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ea)

določi pogoje in zahteve za upravičenost, ki jih mora izvajalec izpolniti za predložitev zahtevka v okviru uvozne tarifne kvote; te določbe lahko zahtevajo minimalne izkušnje pri trgovanju s tretjimi državami in pridruženimi ozemlji ali izkušnje v predelovalni industriji, ki so izražene z minimalno količino in obdobjem v navedenem tržnem sektorju; vključujejo lahko posebna pravila, ki ustrezajo ugotovljenim potrebam in veljavnim praksam v zadevnem sektorju ter uporabam in potrebam predelovalne industrije;

Predlog spremembe 294

Predlog uredbe

Člen 128 – odstavek 2 – pododstavek 2 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3).

Predlog spremembe 295

Predlog uredbe

Člen 129 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 129a |
| | Uvoz hmelja |
| | 1.
     
  Proizvodi iz sektorja hmelja se lahko uvozijo iz tretjih držav samo, če so njihovi standardi kakovosti vsaj enakovredni standardom kakovosti, sprejetim za podobne proizvode, obrane v Uniji ali pridobljene iz takih proizvodov. |
| | 2.
     
  Za proizvode velja, da ustrezajo standardu iz odstavka 1, če jih spremlja potrdilo, ki so ga izdali organi države porekla in je priznano kot enakovredno certifikatu iz člena 59b. |
| | Za hmelj v prahu, „hmelj v prahu z višjo vsebnostjo lupulina“, ekstrakt hmelja in mešane proizvode iz hmelja se potrdilo lahko prizna za enakovrednega certifikatu samo, če vsebnost alfa kisline v teh proizvodih ni nižja od vsebnosti te kisline v hmelju, iz katerega so bili pridobljeni. |
| | 3.
     
  Za zmanjšanje upravnega bremena se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, v katerih določi pogoje, pod katerimi ne veljajo obveznosti, povezane s potrdilom o enakovrednosti in označevanjem. |
| | 4.
     
  Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila, povezana s tem členom, vključno s pravili o priznanju potrdil o enakovrednosti in preverjanju uvoza hmelja. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 129a

Uvoz hmelja

1.
     
  Proizvodi iz sektorja hmelja se lahko uvozijo iz tretjih držav samo, če so njihovi standardi kakovosti vsaj enakovredni standardom kakovosti, sprejetim za podobne proizvode, obrane v Uniji ali pridobljene iz takih proizvodov.

2.
     
  Za proizvode velja, da ustrezajo standardu iz odstavka 1, če jih spremlja potrdilo, ki so ga izdali organi države porekla in je priznano kot enakovredno certifikatu iz člena 59b.

Za hmelj v prahu, „hmelj v prahu z višjo vsebnostjo lupulina“, ekstrakt hmelja in mešane proizvode iz hmelja se potrdilo lahko prizna za enakovrednega certifikatu samo, če vsebnost alfa kisline v teh proizvodih ni nižja od vsebnosti te kisline v hmelju, iz katerega so bili pridobljeni.

3.
     
  Za zmanjšanje upravnega bremena se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, v katerih določi pogoje, pod katerimi ne veljajo obveznosti, povezane s potrdilom o enakovrednosti in označevanjem.

4.
     
  Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila, povezana s tem členom, vključno s pravili o priznanju potrdil o enakovrednosti in preverjanju uvoza hmelja. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2);

Predlog spremembe 296

Predlog uredbe

Člen 130 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 130a |
| | Uvoz surovega sladkorja za prečiščevanje: izključno trimesečno obdobje za stalne rafinerije |
| | 1.
     
  Do konca tržnega leta 2019–2020 se stalnim rafinerijam dodeli izključna uvozna zmogljivost 2 500 000 ton na tržno leto, izražena v belem sladkorju. |
| | 2.
     
  Edini predelovalni obrat sladkorne pese, delujoč v letu 2005 na Portugalskem, se šteje za stalno rafinerijo. |
| | 3.
     
  Uvozna dovoljenja za sladkor za prečiščevanje se izdajo le stalnim rafinerijam pod pogojem, da zadevne količine ne presegajo količin iz odstavka 1. Dovoljenja je mogoče prenesti le med stalnimi rafinerijami, veljajo pa do konca tržnega leta, za katero so bila izdana. |
| | Ta odstavek se uporablja za prve tri mesece vsakega tržnega leta. |
| | 4.
     
  Ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju, da se uvoženi sladkor za prečiščevanje prečisti v skladu s tem pododdelkom, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, v katerih določi: |
| | (a) | nekatere opredelitve za delovanje uvoznih režimov iz odstavka 1; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 130a

Uvoz surovega sladkorja za prečiščevanje: izključno trimesečno obdobje za stalne rafinerije

1.
     
  Do konca tržnega leta 2019–2020 se stalnim rafinerijam dodeli izključna uvozna zmogljivost 2 500 000 ton na tržno leto, izražena v belem sladkorju.

2.
     
  Edini predelovalni obrat sladkorne pese, delujoč v letu 2005 na Portugalskem, se šteje za stalno rafinerijo.

3.
     
  Uvozna dovoljenja za sladkor za prečiščevanje se izdajo le stalnim rafinerijam pod pogojem, da zadevne količine ne presegajo količin iz odstavka 1. Dovoljenja je mogoče prenesti le med stalnimi rafinerijami, veljajo pa do konca tržnega leta, za katero so bila izdana.

Ta odstavek se uporablja za prve tri mesece vsakega tržnega leta.

4.
     
  Ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju, da se uvoženi sladkor za prečiščevanje prečisti v skladu s tem pododdelkom, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, v katerih določi:

(a)

nekatere opredelitve za delovanje uvoznih režimov iz odstavka 1;

| (b) | pogoje in zahteve za upravičenost, ki jih mora izvajalec izpolniti za vložitev zahtevka za uvozno dovoljenje, vključno s predložitvijo varščine; |
| --- | --- |

(b)

pogoje in zahteve za upravičenost, ki jih mora izvajalec izpolniti za vložitev zahtevka za uvozno dovoljenje, vključno s predložitvijo varščine;

| (c) | pravila o zagroženih upravnih kaznih. |
| --- | --- |

(c)

pravila o zagroženih upravnih kaznih.

5.
     
  Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi potrebna pravila za predložitev dokazil in dokumentov v zvezi z zahtevami in obveznostmi izvajalcev na področju uvoza, predvsem stalnih rafinerij. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 297

Predlog uredbe

Člen 130 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 130b |
| | Opustitev uvoznih dajatev v sektorju sladkorja |
| | V skladu z mehanizmom, opisanim v členu 101da, in do konca tržnega leta 2019/2020 lahko Komisija za zagotovitev oskrbe evropskega trga sladkorja sprejme izvedbene akte, s katerimi v celoti ali delno opusti uporabo uvoznih dajatev pri naslednjih proizvodih: |
| | (a) | sladkor iz oznake KN 1701; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 130b

Opustitev uvoznih dajatev v sektorju sladkorja

V skladu z mehanizmom, opisanim v členu 101da, in do konca tržnega leta 2019/2020 lahko Komisija za zagotovitev oskrbe evropskega trga sladkorja sprejme izvedbene akte, s katerimi v celoti ali delno opusti uporabo uvoznih dajatev pri naslednjih proizvodih:

(a)

sladkor iz oznake KN 1701;

| (b) | izoglukozo iz oznak KN 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 in 1702 90 30. |
| --- | --- |

(b)

izoglukozo iz oznak KN 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 in 1702 90 30.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 298

Predlog uredbe

Člen 133

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 133 | Člen 133 |
| Področje uporabe | Področje uporabe |
| 1.   V obsegu, potrebnem, da se omogoči izvoz na podlagi kotacij ali cen na svetovnem trgu in v okviru omejitev, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe, se lahko razlika med temi kotacijami ali cenami in cenami v Uniji krije z izvoznimi nadomestili za: | 1.   V obsegu, potrebnem, da se omogoči izvoz na podlagi kotacij ali cen na svetovnem trgu
  , ko pogoji na notranjem trgu spadajo v okvir pogojev, opisanih v členu 154(1),
  in v okviru omejitev, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe,
  ter v skladu s členom 3(5) Pogodbe o Evropski uniji,
  se lahko razlika med temi kotacijami ali cenami in cenami v Uniji krije z izvoznimi nadomestili za: |
| (a) | proizvode, ki se izvozijo brez nadaljnje predelave, iz naslednjih sektorjev: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 133

Člen 133

Področje uporabe

Področje uporabe

1.   V obsegu, potrebnem, da se omogoči izvoz na podlagi kotacij ali cen na svetovnem trgu in v okviru omejitev, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe, se lahko razlika med temi kotacijami ali cenami in cenami v Uniji krije z izvoznimi nadomestili za:

1.   V obsegu, potrebnem, da se omogoči izvoz na podlagi kotacij ali cen na svetovnem trgu
  , ko pogoji na notranjem trgu spadajo v okvir pogojev, opisanih v členu 154(1),
  in v okviru omejitev, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe,
  ter v skladu s členom 3(5) Pogodbe o Evropski uniji,
  se lahko razlika med temi kotacijami ali cenami in cenami v Uniji krije z izvoznimi nadomestili za:

(a)

proizvode, ki se izvozijo brez nadaljnje predelave, iz naslednjih sektorjev:

| (a) | proizvode, ki se izvozijo brez nadaljnje predelave, iz naslednjih sektorjev: |
| --- | --- |

(a)

proizvode, ki se izvozijo brez nadaljnje predelave, iz naslednjih sektorjev:

| | (i) | žita; |
| --- | --- | --- |

(i)

žita;

| | (i) | žita; |
| --- | --- | --- |

(i)

žita;

| | (ii) | riža; |
| --- | --- | --- |

(ii)

riža;

| | (ii) | riža; |
| --- | --- | --- |

(ii)

riža;

| | (iii) | sladkorja, za proizvode iz točk (b) do (d) in (g) dela III Priloge I; |
| --- | --- | --- |

(iii)

sladkorja, za proizvode iz točk (b) do (d) in (g) dela III Priloge I;

| | (iii) | sladkorja, za proizvode iz točk (b) do (d) in (g) dela III Priloge I; |
| --- | --- | --- |

(iii)

sladkorja, za proizvode iz točk (b) do (d) in (g) dela III Priloge I;

| | (iv) | govejega in telečjega mesa; |
| --- | --- | --- |

(iv)

govejega in telečjega mesa;

| | (iv) | govejega in telečjega mesa; |
| --- | --- | --- |

(iv)

govejega in telečjega mesa;

| | (v) | mleka in mlečnih proizvodov; |
| --- | --- | --- |

(v)

mleka in mlečnih proizvodov;

| | (v) | mleka in mlečnih proizvodov; |
| --- | --- | --- |

(v)

mleka in mlečnih proizvodov;

| | (vi) | prašičjega mesa; |
| --- | --- | --- |

(vi)

prašičjega mesa;

| | (vi) | prašičjega mesa; |
| --- | --- | --- |

(vi)

prašičjega mesa;

| | (vii) | jajc; |
| --- | --- | --- |

(vii)

jajc;

| | (vii) | jajc, |
| --- | --- | --- |

(vii)

jajc,

| | (viii) | perutnine; |
| --- | --- | --- |

(viii)

perutnine;

| | (viii) | perutnine; |
| --- | --- | --- |

(viii)

perutnine;

| (b) | proizvode iz točk od (a)(i) do (iii), (v) in (vii) iz tega odstavka, ki se izvozijo kot predelano blago v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1216/2009 z dne 30. novembra 2009 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov, in
  kot proizvodi
  , ki vsebujejo sladkor iz točke (b) dela X Priloge I. |
| --- | --- |

(b)

proizvode iz točk od (a)(i) do (iii), (v) in (vii) iz tega odstavka, ki se izvozijo kot predelano blago v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1216/2009 z dne 30. novembra 2009 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov, in
  kot proizvodi
  , ki vsebujejo sladkor iz točke (b) dela X Priloge I.

| (b) | proizvode iz točk od (a)(i) do (iii), (v)
  , (vi)
  in (vii) iz tega odstavka, ki se izvozijo kot predelano blago v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1216/2009 z dne 30. novembra 2009 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov,
  vključno s proizvodi, izvoženimi v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 578/2010 z dne 29. junija 2010,
  in
  v obliki proizvodov
  , ki vsebujejo sladkor iz točke (b) dela X Priloge I. |
| --- | --- |

(b)

proizvode iz točk od (a)(i) do (iii), (v)
  , (vi)
  in (vii) iz tega odstavka, ki se izvozijo kot predelano blago v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1216/2009 z dne 30. novembra 2009 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov,
  vključno s proizvodi, izvoženimi v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 578/2010 z dne 29. junija 2010,
  in
  v obliki proizvodov
  , ki vsebujejo sladkor iz točke (b) dela X Priloge I.

2.   Izvozna nadomestila za proizvode, ki se izvažajo kot predelano blago, ne smejo biti višja od nadomestil, ki se uporabljajo za enake proizvode, izvožene brez dodatne predelave.

2.   Izvozna nadomestila za proizvode, ki se izvažajo kot predelano blago, ne smejo biti višja od nadomestil, ki se uporabljajo za enake proizvode, izvožene brez dodatne predelave.

2a.
     
  Brez poseganja v uporabo členov 154(1) in 159 razpoložljivo nadomestilo za proizvode iz odstavka 1 znaša 0 EUR.

3.   Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme ukrepe, ki so potrebni za uporabo tega člena. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

3.   Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme ukrepe, ki so potrebni za uporabo tega člena. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 299

Predlog uredbe

Člen 135

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 135 | Člen 135 |
| Določitev izvoznih nadomestil | Določitev izvoznih nadomestil |
| 1.   Za enake proizvode se uporabljajo enaka izvozna nadomestila v vsej Uniji. Spreminjajo se lahko glede na namembni kraj, kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe. | 1.   Za enake proizvode se uporabljajo enaka izvozna nadomestila v vsej Uniji. Spreminjajo se lahko glede na namembni kraj, kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe. |
| 2.   
  Ukrepe za določitev nadomestil sprejme Svet v skladu s členom 43(3) Pogodbe. | 2.   
  Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi nadomestila za določen čas. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2). |
| | Nadomestila se lahko določijo z razpisnimi postopki za žito, riž, sladkor ter mleko in mlečne proizvode. |
| | 2a.
     
  Kadar se določajo nadomestila za posamezni proizvod, je treba upoštevati eno ali več izmed naslednjih točk: |
| | (a) | trenutne razmere in gibanja v prihodnosti glede: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 135

Člen 135

Določitev izvoznih nadomestil

Določitev izvoznih nadomestil

1.   Za enake proizvode se uporabljajo enaka izvozna nadomestila v vsej Uniji. Spreminjajo se lahko glede na namembni kraj, kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe.

1.   Za enake proizvode se uporabljajo enaka izvozna nadomestila v vsej Uniji. Spreminjajo se lahko glede na namembni kraj, kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe.

2.   
  Ukrepe za določitev nadomestil sprejme Svet v skladu s členom 43(3) Pogodbe.

2.   
  Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi nadomestila za določen čas. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Nadomestila se lahko določijo z razpisnimi postopki za žito, riž, sladkor ter mleko in mlečne proizvode.

2a.
     
  Kadar se določajo nadomestila za posamezni proizvod, je treba upoštevati eno ali več izmed naslednjih točk:

(a)

trenutne razmere in gibanja v prihodnosti glede:

| | (i) | cen in razpoložljivosti navedenega proizvoda na trgu Unije, |
| --- | --- | --- |

(i)

cen in razpoložljivosti navedenega proizvoda na trgu Unije,

| | (ii) | cen tega proizvoda na svetovnem trgu; |
| --- | --- | --- |

(ii)

cen tega proizvoda na svetovnem trgu;

| (b) | cilji SUT, ki morajo zagotoviti uravnoteženost in naravno gibanje cen in trgovine na tem trgu; |
| --- | --- |

(b)

cilji SUT, ki morajo zagotoviti uravnoteženost in naravno gibanje cen in trgovine na tem trgu;

| (c) | potreba po izogibanju motnjam, ki lahko povzročijo daljše neravnovesje med ponudbo in povpraševanjem na trgu Unije; |
| --- | --- |

(c)

potreba po izogibanju motnjam, ki lahko povzročijo daljše neravnovesje med ponudbo in povpraševanjem na trgu Unije;

| (d) | gospodarski vidiki predvidenega izvoza; |
| --- | --- |

(d)

gospodarski vidiki predvidenega izvoza;

| (e) | omejitve, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe; |
| --- | --- |

(e)

omejitve, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe;

| (f) | potreba po vzpostavitvi ravnovesja med uporabo osnovnih proizvodov Unije pri proizvodnji predelanega blaga za izvoz v tretje države in uporabo proizvodov iz tretjih držav, ki so vstopili na trg v okviru oplemenitenja; |
| --- | --- |

(f)

potreba po vzpostavitvi ravnovesja med uporabo osnovnih proizvodov Unije pri proizvodnji predelanega blaga za izvoz v tretje države in uporabo proizvodov iz tretjih držav, ki so vstopili na trg v okviru oplemenitenja;

| (g) | najugodnejši stroški dajanja na trg in prevoza s trgov Unije do pristanišč Unije ali drugih točk izvoza, skupaj s stroški pošiljanja v ciljne države; |
| --- | --- |

(g)

najugodnejši stroški dajanja na trg in prevoza s trgov Unije do pristanišč Unije ali drugih točk izvoza, skupaj s stroški pošiljanja v ciljne države;

| (h) | povpraševanje na trgu Unije; |
| --- | --- |

(h)

povpraševanje na trgu Unije;

| (i) | v sektorjih prašičjega mesa, jajc in perutnine razlika med cenami v Uniji in cenami na svetovnem trgu za količino žitne krme, ki je potrebna za proizvodnjo proizvodov v teh sektorjih v Uniji. |
| --- | --- |

(i)

v sektorjih prašičjega mesa, jajc in perutnine razlika med cenami v Uniji in cenami na svetovnem trgu za količino žitne krme, ki je potrebna za proizvodnjo proizvodov v teh sektorjih v Uniji.

Predlog spremembe 300

Predlog uredbe

Člen 141

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 141 | Člen 141 |
| Druga izvedbena pooblastila | Druga izvedbena pooblastila |
| Komisija lahko
  z izvedbenimi akti
  določi koeficiente za prilagoditev izvoznih dovoljenj v skladu s pravili, sprejetimi na podlagi člena 139(6). | Komisija lahko
  sprejme izvedbene akte, s katerimi
  določi koeficiente za prilagoditev izvoznih dovoljenj v skladu s pravili, sprejetimi na podlagi člena 139(6). |
| | Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 141

Člen 141

Druga izvedbena pooblastila

Druga izvedbena pooblastila

Komisija lahko
  z izvedbenimi akti
  določi koeficiente za prilagoditev izvoznih dovoljenj v skladu s pravili, sprejetimi na podlagi člena 139(6).

Komisija lahko
  sprejme izvedbene akte, s katerimi
  določi koeficiente za prilagoditev izvoznih dovoljenj v skladu s pravili, sprejetimi na podlagi člena 139(6).

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3).

Predlog spremembe 301

Predlog uredbe

Člen 143

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 143 | Člen 143 |
| Uporaba členov 101 do 106 Pogodbe | Uporaba členov 101 do 106 Pogodbe |
| Razen če ni drugače določeno s to uredbo, se členi od 101 do 106 Pogodbe in določbe za njihovo izvajanje ob upoštevanju členov od
  144
  do 145 te uredbe uporabljajo za vse sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 101(1) in člena 102 Pogodbe, ki se nanašajo na pridelavo kmetijskih proizvodov ali trgovino z njimi. | Razen če ni drugače določeno s to uredbo, se
  , v skladu s členom 42 Pogodbe,
  členi od 101 do 106 Pogodbe in določbe za njihovo izvajanje ob upoštevanju členov od
  143a
  do 145 te uredbe uporabljajo za vse sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 101(1) in člena 102 Pogodbe, ki se nanašajo na pridelavo kmetijskih proizvodov ali trgovino z njimi. |
| | Za izboljšanje delovanja notranjega trga in za zagotovitev enotne uporabe pravil Unije o konkurenci v kmetijskem in kmetijsko-živilskem sektorju Komisija usklajuje ukrepe različnih nacionalnih organov za konkurenco. V ta namen Komisija objavi splošne smernice in smernice za dobro prakso, da bi pomagala različnim nacionalnim uradom za konkurenco in podjetjem v kmetijskem in kmetijsko-živilskem sektorju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 143

Člen 143

Uporaba členov 101 do 106 Pogodbe

Uporaba členov 101 do 106 Pogodbe

Razen če ni drugače določeno s to uredbo, se členi od 101 do 106 Pogodbe in določbe za njihovo izvajanje ob upoštevanju členov od
  144
  do 145 te uredbe uporabljajo za vse sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 101(1) in člena 102 Pogodbe, ki se nanašajo na pridelavo kmetijskih proizvodov ali trgovino z njimi.

Razen če ni drugače določeno s to uredbo, se
  , v skladu s členom 42 Pogodbe,
  členi od 101 do 106 Pogodbe in določbe za njihovo izvajanje ob upoštevanju členov od
  143a
  do 145 te uredbe uporabljajo za vse sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 101(1) in člena 102 Pogodbe, ki se nanašajo na pridelavo kmetijskih proizvodov ali trgovino z njimi.

Za izboljšanje delovanja notranjega trga in za zagotovitev enotne uporabe pravil Unije o konkurenci v kmetijskem in kmetijsko-živilskem sektorju Komisija usklajuje ukrepe različnih nacionalnih organov za konkurenco. V ta namen Komisija objavi splošne smernice in smernice za dobro prakso, da bi pomagala različnim nacionalnim uradom za konkurenco in podjetjem v kmetijskem in kmetijsko-živilskem sektorju.

Predlog spremembe 302

Predlog uredbe

Člen 143 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 143a |
| | Upoštevni trg |
| | 1.
     
  Opredelitev upoštevnega trga omogoča opredelitev in določitev notranjega območja, na katerem se izvaja konkurenca med podjetji, zajema pa dve dodatni dimenziji: |
| | (a) | upoštevni trg proizvoda: za namene tega poglavja „trg proizvoda“ pomeni trg z vsemi proizvodi, ki jih potrošnik šteje za zamenljive in nadomestljive zaradi njihove značilnosti, cene in uporabe, kateri so namenjeni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 143a

Upoštevni trg

1.
     
  Opredelitev upoštevnega trga omogoča opredelitev in določitev notranjega območja, na katerem se izvaja konkurenca med podjetji, zajema pa dve dodatni dimenziji:

(a)

upoštevni trg proizvoda: za namene tega poglavja „trg proizvoda“ pomeni trg z vsemi proizvodi, ki jih potrošnik šteje za zamenljive in nadomestljive zaradi njihove značilnosti, cene in uporabe, kateri so namenjeni;

| (b) | upoštevni geografski trg: za namene tega poglavja se „geografski trg“ razume kot trg, ki zajema območje, kjer so zadevna podjetja vključena v ponudbo zadevnih proizvodov in kjer so pogoji konkurence dovolj homogeni, in ki ga je mogoče ločiti od sosednjih geografskih območij, zlasti ker so pogoji konkurence v teh območjih občutno drugačni. |
| --- | --- |

(b)

upoštevni geografski trg: za namene tega poglavja se „geografski trg“ razume kot trg, ki zajema območje, kjer so zadevna podjetja vključena v ponudbo zadevnih proizvodov in kjer so pogoji konkurence dovolj homogeni, in ki ga je mogoče ločiti od sosednjih geografskih območij, zlasti ker so pogoji konkurence v teh območjih občutno drugačni.

2.
     
  Za namen določitve upoštevnega trga veljajo naslednja načela:

| (a) | kot upoštevni proizvodni trg se za surove izdelke v prvi vrsti šteje trg za proizvode iz določene vrste rastlin ali živali; upoštevanje vsakršne stopnje na nižji ravni se ustrezno utemelji; |
| --- | --- |

(a)

kot upoštevni proizvodni trg se za surove izdelke v prvi vrsti šteje trg za proizvode iz določene vrste rastlin ali živali; upoštevanje vsakršne stopnje na nižji ravni se ustrezno utemelji;

| (b) | upoštevni geografski trg se najprej analizira na ravni trga Unije; upoštevanje vsakršne stopnje na nižji ravni se ustrezno utemelji. |
| --- | --- |

(b)

upoštevni geografski trg se najprej analizira na ravni trga Unije; upoštevanje vsakršne stopnje na nižji ravni se ustrezno utemelji.

Predlog spremembe 303

Predlog uredbe

Člen 143 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 143b |
| | Prevladujoči položaj |
| | 1.
     
  Za namene tega poglavja „prevladujoči položaj“ pomeni, da je podjetje v položaju, ko ima gospodarsko moč, ki mu omogoča preprečiti ohranjanje učinkovite konkurence na upoštevnem trgu tako, da so mu dane možnosti, da v veliki meri deluje neodvisno od svojih konkurentov, kupcev in nenazadnje potrošnikov. |
| | 2.
     
  Prevladujoči položaj ni dosežen, dokler tržni deleži upoštevnega trga, ki jih ima podjetje ali več podjetij, povezanih s horizontalnim sporazumom v kmetijskem in kmetijsko-živilskem sektorju, ne dosežejo ravni tržnih deležev, ki jo ima najpomembnejše podjetje na istem upoštevnem trgu, ki se nahaja na naslednji stopnji verige preskrbe s hrano. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 143b

Prevladujoči položaj

1.
     
  Za namene tega poglavja „prevladujoči položaj“ pomeni, da je podjetje v položaju, ko ima gospodarsko moč, ki mu omogoča preprečiti ohranjanje učinkovite konkurence na upoštevnem trgu tako, da so mu dane možnosti, da v veliki meri deluje neodvisno od svojih konkurentov, kupcev in nenazadnje potrošnikov.

2.
     
  Prevladujoči položaj ni dosežen, dokler tržni deleži upoštevnega trga, ki jih ima podjetje ali več podjetij, povezanih s horizontalnim sporazumom v kmetijskem in kmetijsko-živilskem sektorju, ne dosežejo ravni tržnih deležev, ki jo ima najpomembnejše podjetje na istem upoštevnem trgu, ki se nahaja na naslednji stopnji verige preskrbe s hrano.

Predlog spremembe 304

Predlog uredbe

Člen 144

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 144 | Člen 144 |
| Izjeme za cilje SKP ter kmete in
  njihova
  združenja | Izjeme za cilje SKP ter kmete in
  njihove organizacije ali
  združenja
  organizacij |
| 1.   Člen 101(1) Pogodbe se ne uporablja za sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 143 te uredbe, ki so potrebni za doseganje ciljev, navedenih v členu 39 Pogodbe. | 1.   Člen 101(1) Pogodbe se ne uporablja za sporazume, sklepe in
  usklajena
  ravnanja iz člena 143 te uredbe, ki so potrebni za doseganje ciljev, navedenih v členu 39 Pogodbe. |
| Zlasti se
  člen 101(1)
  Pogodbe
  ne uporablja za sporazume, sklepe
  in ravnanja kmetov
  , združenj kmetov, združenj takih združenj,
  organizacij proizvajalcev, priznanih po členu 106 te uredbe, ali združenj organizacij proizvajalcev, priznanih po členu 107 te uredbe, ki zadevajo proizvodnjo ali prodajo kmetijskih proizvodov ali uporabo skupnih objektov za skladiščenje, obdelavo ali predelavo kmetijskih proizvodov
  in ki ne določajo obveznosti zaračunavanja istih cen, razen če je s tem izključena konkurenca ali so ogroženi cilji iz člena 39 Pogodbe
  . | Zlasti se
  kot nujni za doseganje ciljev iz člena 39
  Pogodbe
  štejejo sporazumi, sklepi
  in
  usklajena
  ravnanja kmetov
  ali
  organizacij proizvajalcev, priznanih po členu 106 te uredbe, ali združenj organizacij proizvajalcev, priznanih po členu 107 te uredbe, ki zadevajo proizvodnjo ali prodajo kmetijskih proizvodov ali uporabo skupnih objektov za skladiščenje, obdelavo ali predelavo kmetijskih proizvodov. |
| | Za sporazume, sklepe in usklajena ravnanja iz tega odstavka se domneva, da so skladni s pogoji iz člena 101(3) Pogodbe. |
| | Ta odstavek ne velja, kadar je konkurenca izključena. |
| | 1a.
     
  Sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja iz prvega odstavka ne določajo obveznosti zaračunavanja istih cen, razen kar zadeva pogodbe iz členov 104a, 105a, 113a in 113b. |
| | 1b.
     
  Sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja kmetov, organizacij proizvajalcev ali združenj organizacij proizvajalcev iz člena 143 spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 1/2003. |
| 2.
     
  Po posvetovanju z državami članicami in podjetji ali združenji zadevnih podjetij ter drugimi fizičnimi ali pravnimi osebami, ki jih Komisija šteje za primerne, ima Komisija izključno pristojnost, ki je pod nadzorom Sodišča, da s sklepom, ki ga sprejme z izvedbenimi akti in objavi, določi, kateri sporazumi, sklepi in prakse izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1. | |
| Komisija navedeno določi na lastno pobudo ali zahtevo pristojnega organa države članice ali podjetja ali združenja podjetij, ki izrazijo interes. | |
| 3.
     
  Pri objavi sklepa iz prvega pododstavka odstavka 2 se navedejo imena strani in glavna vsebina sklepa. V sklepu se upošteva legitimen interes podjetij, da se varujejo svoje poslovne skrivnosti. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 144

Člen 144

Izjeme za cilje SKP ter kmete in
  njihova
  združenja

Izjeme za cilje SKP ter kmete in
  njihove organizacije ali
  združenja
  organizacij

1.   Člen 101(1) Pogodbe se ne uporablja za sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 143 te uredbe, ki so potrebni za doseganje ciljev, navedenih v členu 39 Pogodbe.

1.   Člen 101(1) Pogodbe se ne uporablja za sporazume, sklepe in
  usklajena
  ravnanja iz člena 143 te uredbe, ki so potrebni za doseganje ciljev, navedenih v členu 39 Pogodbe.

Zlasti se
  člen 101(1)
  Pogodbe
  ne uporablja za sporazume, sklepe
  in ravnanja kmetov
  , združenj kmetov, združenj takih združenj,
  organizacij proizvajalcev, priznanih po členu 106 te uredbe, ali združenj organizacij proizvajalcev, priznanih po členu 107 te uredbe, ki zadevajo proizvodnjo ali prodajo kmetijskih proizvodov ali uporabo skupnih objektov za skladiščenje, obdelavo ali predelavo kmetijskih proizvodov
  in ki ne določajo obveznosti zaračunavanja istih cen, razen če je s tem izključena konkurenca ali so ogroženi cilji iz člena 39 Pogodbe
  .

Zlasti se
  kot nujni za doseganje ciljev iz člena 39
  Pogodbe
  štejejo sporazumi, sklepi
  in
  usklajena
  ravnanja kmetov
  ali
  organizacij proizvajalcev, priznanih po členu 106 te uredbe, ali združenj organizacij proizvajalcev, priznanih po členu 107 te uredbe, ki zadevajo proizvodnjo ali prodajo kmetijskih proizvodov ali uporabo skupnih objektov za skladiščenje, obdelavo ali predelavo kmetijskih proizvodov.

Za sporazume, sklepe in usklajena ravnanja iz tega odstavka se domneva, da so skladni s pogoji iz člena 101(3) Pogodbe.

Ta odstavek ne velja, kadar je konkurenca izključena.

1a.
     
  Sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja iz prvega odstavka ne določajo obveznosti zaračunavanja istih cen, razen kar zadeva pogodbe iz členov 104a, 105a, 113a in 113b.

1b.
     
  Sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja kmetov, organizacij proizvajalcev ali združenj organizacij proizvajalcev iz člena 143 spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 1/2003.

2.
     
  Po posvetovanju z državami članicami in podjetji ali združenji zadevnih podjetij ter drugimi fizičnimi ali pravnimi osebami, ki jih Komisija šteje za primerne, ima Komisija izključno pristojnost, ki je pod nadzorom Sodišča, da s sklepom, ki ga sprejme z izvedbenimi akti in objavi, določi, kateri sporazumi, sklepi in prakse izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1.

Komisija navedeno določi na lastno pobudo ali zahtevo pristojnega organa države članice ali podjetja ali združenja podjetij, ki izrazijo interes.

3.
     
  Pri objavi sklepa iz prvega pododstavka odstavka 2 se navedejo imena strani in glavna vsebina sklepa. V sklepu se upošteva legitimen interes podjetij, da se varujejo svoje poslovne skrivnosti.

Predlog spremembe 305

Predlog uredbe

Člen 145

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 145 | Člen 145 |
| Sporazumi in usklajene prakse priznanih medpanožnih organizacij | Sporazumi in usklajena ravnanja priznanih medpanožnih organizacij |
| 1.   Člen 101(1) Pogodbe se ne uporablja za sporazume, sklepe in usklajene prakse medpanožnih organizacij, priznanih po členu 108 te uredbe, z namenom izvajanja dejavnosti iz točke (c) člena 108(1) te uredbe ter za sektorja oljčnega olja in namiznih oljk ter tobaka iz člena 108(2) te uredbe. | 1.   Člen 101(1) Pogodbe se ne uporablja za sporazume, sklepe in usklajena ravnanja medpanožnih organizacij, priznanih po členu 108 te uredbe, z namenom izvajanja dejavnosti iz točke (c) člena 108(1) te uredbe ter za sektorja oljčnega olja in namiznih oljk ter tobaka iz člena 108(2) te uredbe. |
| 2.   Odstavek 1 se uporablja le, če: | 2.   Odstavek 1 se uporablja le, če: |
| (a) | je bila Komisija o sporazumih, sklepih in usklajenih praksah uradno obveščena; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 145

Člen 145

Sporazumi in usklajene prakse priznanih medpanožnih organizacij

Sporazumi in usklajena ravnanja priznanih medpanožnih organizacij

1.   Člen 101(1) Pogodbe se ne uporablja za sporazume, sklepe in usklajene prakse medpanožnih organizacij, priznanih po členu 108 te uredbe, z namenom izvajanja dejavnosti iz točke (c) člena 108(1) te uredbe ter za sektorja oljčnega olja in namiznih oljk ter tobaka iz člena 108(2) te uredbe.

1.   Člen 101(1) Pogodbe se ne uporablja za sporazume, sklepe in usklajena ravnanja medpanožnih organizacij, priznanih po členu 108 te uredbe, z namenom izvajanja dejavnosti iz točke (c) člena 108(1) te uredbe ter za sektorja oljčnega olja in namiznih oljk ter tobaka iz člena 108(2) te uredbe.

2.   Odstavek 1 se uporablja le, če:

2.   Odstavek 1 se uporablja le, če:

(a)

je bila Komisija o sporazumih, sklepih in usklajenih praksah uradno obveščena;

| (a) | je bila Komisija o sporazumih, sklepih in usklajenih ravnanjih uradno obveščena; |
| --- | --- |

(a)

je bila Komisija o sporazumih, sklepih in usklajenih ravnanjih uradno obveščena;

| (b) | Komisija v dveh mesecih po
  prejemu zahtevanih podatkov z izvedbenimi akti
  ne ugotovi, da
  so
  sporazumi,
  sklepi in usklajene prakse nezdružljivi s predpisi Unije
  . |
| --- | --- |

(b)

Komisija v dveh mesecih po
  prejemu zahtevanih podatkov z izvedbenimi akti
  ne ugotovi, da
  so
  sporazumi,
  sklepi in usklajene prakse nezdružljivi s predpisi Unije
  .

| (b) | Komisija v dveh mesecih po
  prejemu zahtevanega obvestila
  ne ugotovi, da sporazumi
  sodijo v področje uporabe odstavka 4. Kadar Komisija ugotovi
  ,
  da ti sporazumi sodijo v področje uporabe odstavka 4, sprejme izvedbene akte v skladu s svojimi ugotovitvami
  .
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3). |
| --- | --- |

(b)

Komisija v dveh mesecih po
  prejemu zahtevanega obvestila
  ne ugotovi, da sporazumi
  sodijo v področje uporabe odstavka 4. Kadar Komisija ugotovi
  ,
  da ti sporazumi sodijo v področje uporabe odstavka 4, sprejme izvedbene akte v skladu s svojimi ugotovitvami
  .
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3).

3.   Sporazumi, sklepi in usklajene prakse ne smejo začeti veljati pred potekom obdobja iz odstavka 2(b).

3.   Sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja ne smejo začeti veljati pred potekom obdobja iz odstavka 2(b).

3a.
     
  Ne glede na določbe iz odstavkov 2 in 3 tega člena začnejo v primeru krize veljati sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja iz odstavka 1 in o njihovem sprejetju se takoj obvesti Komisijo.

Komisija v 21 dneh po datumu obvestila, če je ustrezno, sprejme izvedbene akte, s katerimi določi, da ti sporazumi sodijo v področje uporabe odstavka 4. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3).

4.   Sporazumi, sklepi in usklajene prakse se v vsakem primeru razglasijo za nezdružljive s predpisi Unije, če:

4.   Sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja se v vsakem primeru razglasijo za nezdružljive s predpisi Unije, če:

| (a) | bi lahko povzročili kakršno koli delitev trgov znotraj Unije; |
| --- | --- |

(a)

bi lahko povzročili kakršno koli delitev trgov znotraj Unije;

| (a) | bi lahko povzročili kakršno koli delitev trgov znotraj Unije; |
| --- | --- |

(a)

bi lahko povzročili kakršno koli delitev trgov znotraj Unije;

| (b) | bi lahko vplivali na pravilno delovanje ureditve trga; |
| --- | --- |

(b)

bi lahko vplivali na pravilno delovanje ureditve trga;

| (b) | bi lahko vplivali na pravilno delovanje ureditve trga; |
| --- | --- |

(b)

bi lahko vplivali na pravilno delovanje ureditve trga;

| (c) | lahko povzročijo izkrivljanje konkurence, ki ni bistveno za dosego ciljev SKP, za katere si prizadevajo medpanožne organizacije s svojim delovanjem; |
| --- | --- |

(c)

lahko povzročijo izkrivljanje konkurence, ki ni bistveno za dosego ciljev SKP, za katere si prizadevajo medpanožne organizacije s svojim delovanjem;

| (c) | lahko povzročijo izkrivljanje konkurence, ki ni bistveno za dosego ciljev SKP, za katere si prizadevajo medpanožne organizacije s svojim delovanjem; |
| --- | --- |

(c)

lahko povzročijo izkrivljanje konkurence, ki ni bistveno za dosego ciljev SKP, za katere si prizadevajo medpanožne organizacije s svojim delovanjem;

| (d) | pomenijo določanje cen
  ali določanje kvot
  ; |
| --- | --- |

(d)

pomenijo določanje cen
  ali določanje kvot
  ;

| (d) | pomenijo določanje cen; |
| --- | --- |

(d)

pomenijo določanje cen;

| (e) | lahko povzročijo diskriminacijo ali izključevanje konkurence za znaten delež zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(e)

lahko povzročijo diskriminacijo ali izključevanje konkurence za znaten delež zadevnih proizvodov.

| (e) | lahko povzročijo diskriminacijo ali izključevanje konkurence za znaten delež zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(e)

lahko povzročijo diskriminacijo ali izključevanje konkurence za znaten delež zadevnih proizvodov.

5.   Če Komisija po poteku dvomesečnega obdobja iz odstavka 2(b) ugotovi, da pogoji za uporabo odstavka 1 niso bili izpolnjeni, z izvedbenimi akti sprejme sklep, ki določa, da za zadevni sporazumi, sklep ali usklajeno prakso velja člen 101(1) Pogodbe.

5.   Če Komisija po poteku dvomesečnega obdobja iz odstavka 2(b) ugotovi, da pogoji za uporabo odstavka 1 niso bili izpolnjeni, z izvedbenimi akti sprejme sklep, ki določa, da za zadevni sporazumi, sklep ali usklajeno ravnanje velja člen 101(1) Pogodbe.

Sklep Komisije se ne uporablja pred datumom uradnega obvestila o njem zadevni medpanožni organizaciji, razen če je ta predložila napačne informacije ali je zlorabila izjemo iz odstavka 1.

Sklep Komisije se ne uporablja pred datumom uradnega obvestila o njem zadevni medpanožni organizaciji, razen če je ta predložila napačne informacije ali je zlorabila izjemo iz odstavka 1.

6.   V primeru večletnih sporazumov je uradno obvestilo za prvo leto veljavno za naslednja leta sporazuma.
  Vendar lahko Komisija v tem primeru kadarkoli na lastno pobudo ali zahtevo druge države članice izda ugotovitev o nezdružljivosti.

6.   V primeru večletnih sporazumov je uradno obvestilo za prvo leto veljavno za naslednja leta sporazuma.

6a.
     
  Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi ukrepe, potrebne za enotno uporabo tega člena. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 306

Predlog uredbe

Člen 152 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Države članice lahko ta plačila financirajo z dajatvijo v zadevnem sektorju ali s kakšnim drugim prispevkom zasebnega sektorja. | Države članice lahko ta plačila financirajo
  iz državnega proračuna,
  z dajatvijo v zadevnem sektorju ali s kakšnim drugim prispevkom zasebnega sektorja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Države članice lahko ta plačila financirajo z dajatvijo v zadevnem sektorju ali s kakšnim drugim prispevkom zasebnega sektorja.

Države članice lahko ta plačila financirajo
  iz državnega proračuna,
  z dajatvijo v zadevnem sektorju ali s kakšnim drugim prispevkom zasebnega sektorja.

Predlog spremembe 307

Predlog uredbe

Člen 152 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Države članice lahko poleg pomoči Unije iz člena 21 izplačajo nacionalna plačila za financiranje spremnih ukrepov, ki so potrebni za učinkovito izvajanje sheme Unije za preskrbo s sadjem in zelenjavo, predelanim sadjem in zelenjavo ter bananami, kakor je določeno v členu 21(2). | Države članice lahko poleg pomoči Unije iz člena 21 izplačajo nacionalna plačila za financiranje spremnih ukrepov, ki so potrebni za učinkovito izvajanje sheme Unije za preskrbo s sadjem in zelenjavo, predelanim sadjem in zelenjavo ter bananami, kakor je določeno v členu 21(2).
  Skupni znesek sofinanciranja ne presega 100 % dejanskih stroškov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Države članice lahko poleg pomoči Unije iz člena 21 izplačajo nacionalna plačila za financiranje spremnih ukrepov, ki so potrebni za učinkovito izvajanje sheme Unije za preskrbo s sadjem in zelenjavo, predelanim sadjem in zelenjavo ter bananami, kakor je določeno v členu 21(2).

Države članice lahko poleg pomoči Unije iz člena 21 izplačajo nacionalna plačila za financiranje spremnih ukrepov, ki so potrebni za učinkovito izvajanje sheme Unije za preskrbo s sadjem in zelenjavo, predelanim sadjem in zelenjavo ter bananami, kakor je določeno v členu 21(2).
  Skupni znesek sofinanciranja ne presega 100 % dejanskih stroškov.

Predlog spremembe 308

Predlog uredbe

Člen 153 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 153a |
| | Promocijska prodaja v sektorju mleka in mlečnih izdelkov |
| | Države članice lahko za financiranje ukrepov na področju spodbujanja potrošnje v Uniji, širjenja trga za mleko in mlečne izdelke ter izboljšanja kakovosti zvišajo promocijsko dajatev na prodano mleko ali mlečne ekvivalente za svoje proizvajalce mleka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 153a

Promocijska prodaja v sektorju mleka in mlečnih izdelkov

Države članice lahko za financiranje ukrepov na področju spodbujanja potrošnje v Uniji, širjenja trga za mleko in mlečne izdelke ter izboljšanja kakovosti zvišajo promocijsko dajatev na prodano mleko ali mlečne ekvivalente za svoje proizvajalce mleka.

Predlog spremembe 309

Predlog uredbe

Člen 154

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 154 | Člen 154 |
| Ukrepi proti motnjam na trgu | Ukrepi proti motnjam na trgu |
| 1.   Zaradi potrebe po učinkovitem in uspešnem odzivu na morebitne motnje na trgu, ki jih povzročijo znatna povišanja ali padci cen na notranjih ali zunanjih trgih ali morebitni drugi dejavniki, ki vplivajo na trg, je Komisija pooblaščena, da z delegiranimi akti v skladu s členom 160 sprejme ukrepe, ki so potrebni za zadevni sektor, ob upoštevanju vseh obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe. | 1.   Zaradi potrebe po učinkovitem in uspešnem odzivu na morebitne motnje na trgu, ki jih povzročijo znatna povišanja ali padci cen na notranjih ali zunanjih trgih ali
  znatna povišanja proizvodnih stroškov, kot je določeno v členu 7(2), ali
  morebitni drugi dejavniki, ki vplivajo na trg,
  na katerem se bodo te razmere predvidoma nadaljevale ali poslabšale,
  je Komisija pooblaščena, da z delegiranimi akti v skladu s členom 160 sprejme ukrepe, ki so potrebni za zadevni sektor, ob upoštevanju vseh obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe
  in pod pogojem, da se vsi ukrepi, ki so na voljo v okviru te uredbe, zdijo nezadostni
  . |
| Kadar v primerih, ko
  bi lahko prišlo
  do motenj na trgu iz prvega pododstavka, tako zahtevajo nujni razlogi, se postopek iz člena 161 te uredbe uporablja za delegirane akte, sprejete na podlagi tega odstavka. | Kadar v primerih, ko
  pride
  do motenj na trgu iz prvega pododstavka, tako zahtevajo nujni razlogi, se postopek iz člena 161 te uredbe uporablja za delegirane akte, sprejete na podlagi tega odstavka. |
| Taki ukrepi lahko do potrebnega obsega in za potreben čas razširijo ali spremenijo področje uporabe, trajanje ali druge vidike drugih ukrepov, ki jih določa ta uredba, ali delno oziroma v celoti začasno odpravijo uvozne dajatve, po potrebi vključno z nekaterimi količinami in obdobji. | Taki ukrepi lahko do potrebnega obsega in za potreben čas razširijo ali spremenijo področje uporabe, trajanje ali druge vidike drugih ukrepov, ki jih določa ta uredba, ali delno oziroma v celoti začasno odpravijo uvozne dajatve, po potrebi vključno z nekaterimi količinami in obdobji
  , ali zagotovijo sredstva, da bi sprostili izvozna nadomestila iz poglavja VI dela III, ali zagotovijo posebno podporo za proizvajalce, da bi ublažili posledice resnih motenj na trgu
  . |
| 2.   Ukrepi iz odstavka 1
  se ne
  uporabljajo za proizvode iz
  oddelka 2 dela XXIV
  Priloge I. | 2.   
  Brez poseganja v člen 133(1) se
  ukrepi iz odstavka 1 uporabljajo za
  vse
  proizvode iz Priloge I. |
| 3.   Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme ukrepe, ki so potrebni za uporabo odstavka 1 tega člena. Pravila se lahko še zlasti nanašajo na postopke in tehnična merila. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2). | 3.   Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme ukrepe, ki so potrebni za uporabo odstavka 1 tega člena. Pravila se lahko še zlasti nanašajo na postopke in tehnična merila. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 154

Člen 154

Ukrepi proti motnjam na trgu

Ukrepi proti motnjam na trgu

1.   Zaradi potrebe po učinkovitem in uspešnem odzivu na morebitne motnje na trgu, ki jih povzročijo znatna povišanja ali padci cen na notranjih ali zunanjih trgih ali morebitni drugi dejavniki, ki vplivajo na trg, je Komisija pooblaščena, da z delegiranimi akti v skladu s členom 160 sprejme ukrepe, ki so potrebni za zadevni sektor, ob upoštevanju vseh obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe.

1.   Zaradi potrebe po učinkovitem in uspešnem odzivu na morebitne motnje na trgu, ki jih povzročijo znatna povišanja ali padci cen na notranjih ali zunanjih trgih ali
  znatna povišanja proizvodnih stroškov, kot je določeno v členu 7(2), ali
  morebitni drugi dejavniki, ki vplivajo na trg,
  na katerem se bodo te razmere predvidoma nadaljevale ali poslabšale,
  je Komisija pooblaščena, da z delegiranimi akti v skladu s členom 160 sprejme ukrepe, ki so potrebni za zadevni sektor, ob upoštevanju vseh obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 218 Pogodbe
  in pod pogojem, da se vsi ukrepi, ki so na voljo v okviru te uredbe, zdijo nezadostni
  .

Kadar v primerih, ko
  bi lahko prišlo
  do motenj na trgu iz prvega pododstavka, tako zahtevajo nujni razlogi, se postopek iz člena 161 te uredbe uporablja za delegirane akte, sprejete na podlagi tega odstavka.

Kadar v primerih, ko
  pride
  do motenj na trgu iz prvega pododstavka, tako zahtevajo nujni razlogi, se postopek iz člena 161 te uredbe uporablja za delegirane akte, sprejete na podlagi tega odstavka.

Taki ukrepi lahko do potrebnega obsega in za potreben čas razširijo ali spremenijo področje uporabe, trajanje ali druge vidike drugih ukrepov, ki jih določa ta uredba, ali delno oziroma v celoti začasno odpravijo uvozne dajatve, po potrebi vključno z nekaterimi količinami in obdobji.

Taki ukrepi lahko do potrebnega obsega in za potreben čas razširijo ali spremenijo področje uporabe, trajanje ali druge vidike drugih ukrepov, ki jih določa ta uredba, ali delno oziroma v celoti začasno odpravijo uvozne dajatve, po potrebi vključno z nekaterimi količinami in obdobji
  , ali zagotovijo sredstva, da bi sprostili izvozna nadomestila iz poglavja VI dela III, ali zagotovijo posebno podporo za proizvajalce, da bi ublažili posledice resnih motenj na trgu
  .

2.   Ukrepi iz odstavka 1
  se ne
  uporabljajo za proizvode iz
  oddelka 2 dela XXIV
  Priloge I.

2.   
  Brez poseganja v člen 133(1) se
  ukrepi iz odstavka 1 uporabljajo za
  vse
  proizvode iz Priloge I.

3.   Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme ukrepe, ki so potrebni za uporabo odstavka 1 tega člena. Pravila se lahko še zlasti nanašajo na postopke in tehnična merila. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

3.   Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme ukrepe, ki so potrebni za uporabo odstavka 1 tega člena. Pravila se lahko še zlasti nanašajo na postopke in tehnična merila. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 310

Predlog uredbe

Člen 155

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 155 | Člen 155 |
| Ukrepi v zvezi z boleznimi živali ali izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin | Ukrepi v zvezi
  s škodljivci,
  z boleznimi živali
  in rastlin
  ali izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin |
| 1.   Komisija lahko z 
  izvedbenimi
  akti
  sprejme
  izredne podporne ukrepe: | 1.   Komisija lahko z 
  delegiranimi
  akti
  , sprejetimi v skladu z nujnim postopkom iz člena 161, določi
  izredne podporne ukrepe za prizadeti trg: |
| (a) | za prizadeti trg, da bi se upoštevale trgovinske omejitve znotraj Unije in s tretjimi državami, ki lahko izhajajo iz uporabe ukrepov za boj proti širjenju bolezni živali, in |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 155

Člen 155

Ukrepi v zvezi z boleznimi živali ali izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin

Ukrepi v zvezi
  s škodljivci,
  z boleznimi živali
  in rastlin
  ali izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin

1.   Komisija lahko z 
  izvedbenimi
  akti
  sprejme
  izredne podporne ukrepe:

1.   Komisija lahko z 
  delegiranimi
  akti
  , sprejetimi v skladu z nujnim postopkom iz člena 161, določi
  izredne podporne ukrepe za prizadeti trg:

(a)

za prizadeti trg, da bi se upoštevale trgovinske omejitve znotraj Unije in s tretjimi državami, ki lahko izhajajo iz uporabe ukrepov za boj proti širjenju bolezni živali, in

| (a) | da bi se upoštevale trgovinske omejitve znotraj Unije in s tretjimi državami, ki lahko izhajajo iz uporabe ukrepov za boj proti širjenju
  škodljivcev in
  bolezni živali
  in rastlin
  , in |
| --- | --- |

(a)

da bi se upoštevale trgovinske omejitve znotraj Unije in s tretjimi državami, ki lahko izhajajo iz uporabe ukrepov za boj proti širjenju
  škodljivcev in
  bolezni živali
  in rastlin
  , in

| (b) | da bi se upoštevale resne motnje na trgu, ki so neposredno povezane z izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin. |
| --- | --- |

(b)

da bi se upoštevale resne motnje na trgu, ki so neposredno povezane z izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin.

| (b) | da bi se upoštevale resne motnje na trgu, ki so neposredno povezane z izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin. |
| --- | --- |

(b)

da bi se upoštevale resne motnje na trgu, ki so neposredno povezane z izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

2.   Ukrepi iz odstavka 1 se uporabljajo za naslednje sektorje:

2.   Ukrepi iz odstavka 1 se uporabljajo za naslednje sektorje:

| (a) | govejega in telečjega mesa; |
| --- | --- |

(a)

govejega in telečjega mesa;

| (a) | govejega in telečjega mesa; |
| --- | --- |

(a)

govejega in telečjega mesa;

| (b) | mleka in mlečnih proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

mleka in mlečnih proizvodov;

| (b) | mleka in mlečnih proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

mleka in mlečnih proizvodov;

| (c) | prašičjega mesa; |
| --- | --- |

(c)

prašičjega mesa;

| (c) | prašičjega mesa; |
| --- | --- |

(c)

prašičjega mesa;

| (d) | ovčjega in kozjega mesa; |
| --- | --- |

(d)

ovčjega in kozjega mesa;

| (d) | ovčjega in kozjega mesa; |
| --- | --- |

(d)

ovčjega in kozjega mesa;

| (e) | jajc; |
| --- | --- |

(e)

jajc;

| (e) | jajc; |
| --- | --- |

(e)

jajc;

| (f) | perutnine. |
| --- | --- |

(f)

perutnine.

| (f) | perutnine. |
| --- | --- |

(f)

perutnine.

Ukrepi iz točke (b) odstavka 1 v zvezi z izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi ali rastlin se uporabljajo tudi za vse ostale kmetijske proizvode
  , razen proizvodov, ki so navedeni v oddelku 2 dela XXIV Priloge I
  .

Ukrepi iz točke (b) odstavka 1 v zvezi z izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi ali rastlin se uporabljajo tudi za vse ostale kmetijske proizvode.

2a.
     
  Komisija lahko z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu z nujnim postopkom iz člena 161, razširi seznam proizvodov iz odstavka 2.

3.   Ukrepi iz odstavka 1 se sprejmejo na zahtevo zadevne države članice.

3.   Ukrepi iz odstavka 1 se sprejmejo na zahtevo zadevne države članice.

4.   Ukrepi iz točke (a) odstavka 1 se lahko sprejmejo le, kadar zadevna država članica hitro sprejme sanitarne veterinarske in ukrepe, ki omogočajo hitro zajezitev bolezni, in samo v obsegu in za časovno obdobje, ki je nujno potrebno za podporo zadevnega trga.

4.   Ukrepi iz točke (a) odstavka 1 se lahko sprejmejo le, kadar zadevna država članica hitro sprejme
  ustrezne fitosanitarne ali
  sanitarne in veterinarske ukrepe, ki omogočajo hitro zajezitev
  škodljivcev ali
  bolezni, in samo v obsegu in za časovno obdobje, ki je nujno potrebno za podporo zadevnega trga.

5.   Unija zagotovi delno financiranje v vrednosti 50 % stroškov, ki jih nosijo države članice za ukrepe iz odstavka 1.

5.   Unija zagotovi delno financiranje v vrednosti 50 %
  oziroma 75 %
  stroškov, ki jih nosijo države članice za ukrepe iz
  točk (a) in (b)
  odstavka 1.
  Ti ukrepi lahko vključujejo davčne ugodnosti ali prednostna posojila kmetom, ki se financirajo na podlagi uredbe [o razvoju podeželja].

Vendar pa Unija za sektorje govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih proizvodov, prašičjega mesa ter ovčjega in kozjega mesa za boj proti slinavki in parkljevki zagotovi delno financiranje, enako 60 % takih stroškov.

Vendar pa Unija za sektorje govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih proizvodov, prašičjega mesa ter ovčjega in kozjega mesa za boj proti slinavki in parkljevki zagotovi delno financiranje, enako 60 % takih stroškov.

6.   Države članice zagotovijo, da kadar proizvajalci prispevajo k stroškom, ki jih krijejo države članice, to ne privede do izkrivljanja konkurence med proizvajalci v različnih državah članicah.

6.   Države članice zagotovijo, da kadar proizvajalci prispevajo k stroškom, ki jih krijejo države članice, to ne privede do izkrivljanja konkurence med proizvajalci v različnih državah članicah.

Predlog spremembe 311

Predlog uredbe

Člen 156

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 156 | Člen 156 |
| Ukrepi za reševanje konkretnih problemov | Ukrepi za reševanje konkretnih problemov |
| 1.   Komisija
  lahko z izvedbenimi
  akti
  sprejme
  potrebne in upravičene nujne ukrepe za reševanje specifičnih problemov. Ukrepi lahko odstopajo od določb te uredbe samo toliko, kolikor je nujno potrebno, in za nujno potrebno obdobje.
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2). | 1.   Komisija
  z delegiranimi
  akti
  , sprejetimi v skladu z nujnim postopkom iz člena 161, določi
  potrebne in upravičene nujne ukrepe za reševanje specifičnih problemov. Ukrepi lahko odstopajo od določb te uredbe samo toliko, kolikor je nujno potrebno, in za nujno potrebno obdobje. |
| 2.   Za reševanje specifičnih problemov v nujnih ustrezno utemeljenih primerih Komisija sprejme
  izvedbene
  akte v skladu s postopkom iz člena 
  162(3), ki se začnejo uporabljati takoj
  . | 2.   Za reševanje specifičnih problemov v 
  skrajno
  nujnih ustrezno utemeljenih primerih Komisija sprejme
  delegirane
  akte
  , sprejete
  v skladu s postopkom iz člena 
  161
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 156

Člen 156

Ukrepi za reševanje konkretnih problemov

Ukrepi za reševanje konkretnih problemov

1.   Komisija
  lahko z izvedbenimi
  akti
  sprejme
  potrebne in upravičene nujne ukrepe za reševanje specifičnih problemov. Ukrepi lahko odstopajo od določb te uredbe samo toliko, kolikor je nujno potrebno, in za nujno potrebno obdobje.
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

1.   Komisija
  z delegiranimi
  akti
  , sprejetimi v skladu z nujnim postopkom iz člena 161, določi
  potrebne in upravičene nujne ukrepe za reševanje specifičnih problemov. Ukrepi lahko odstopajo od določb te uredbe samo toliko, kolikor je nujno potrebno, in za nujno potrebno obdobje.

2.   Za reševanje specifičnih problemov v nujnih ustrezno utemeljenih primerih Komisija sprejme
  izvedbene
  akte v skladu s postopkom iz člena 
  162(3), ki se začnejo uporabljati takoj
  .

2.   Za reševanje specifičnih problemov v 
  skrajno
  nujnih ustrezno utemeljenih primerih Komisija sprejme
  delegirane
  akte
  , sprejete
  v skladu s postopkom iz člena 
  161
  .

Predlog spremembe 312

Predlog uredbe

Člen 156 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 156a |
| | Ukrepi za reševanje hudih nesorazmerij na trgu mleka in mlečnih izdelkov |
| | 1.
     
  Od 1. aprila 2015 naprej lahko Komisija v primeru hudih nesorazmerij na trgu mleka in mlečnih izdelkov sprejme izvedbene akte, s katerimi za obdobje najmanj treh mesecev z možnostjo podaljšanja dodeli pomoč proizvajalcem mleka, ki zmanjšajo proizvodnjo za najmanj 5 % glede na enako obdobje prejšnjega leta. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2); |
| | Pri dodelitvi takšne pomoči Komisija tudi sprejme izvedbene akte, s katerimi za obdobje najmanj treh mesecev z možnostjo podaljšanja naloži dajatev proizvajalcem mleka, ki povečajo svojo proizvodnjo za vsaj 5 % glede na enako obdobje prejšnjega leta. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2); |
| | 2.
     
  Ob uvedbi ukrepa iz odstavka 1 Komisija upošteva razvoj proizvodnih stroškov, predvsem vhodnih stroškov. |
| | 3.
     
  Količina mleka, ki se brezplačno dobavi dobrodelnim organizacijam, kot je določeno v členu 29(3)(b) dokumenta COM(2012)0617 pod pojmom „partnerske organizacije“, se lahko šteje za zmanjšanje proizvodnje pod pogoji, ki jih določi Komisija z uporabo odstavka 4. |
| | 4.
     
  Proizvodi podjetij, ki so uvedla sistem iz prvega pododstavka odstavka 1, imajo prednost pri intervencijskih ukrepih, navedenih v naslovu I dela II, ki se izvajajo na trgu mleka in mlečnih proizvodov. |
| | 5.
     
  Ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju učinkovitega in ustreznega delovanja tega mehanizma se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160 v zvezi z določitvijo: |
| | (a) | meril, ki jih je treba izpolnjevati za upravičenost do pomoči; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 156a

Ukrepi za reševanje hudih nesorazmerij na trgu mleka in mlečnih izdelkov

1.
     
  Od 1. aprila 2015 naprej lahko Komisija v primeru hudih nesorazmerij na trgu mleka in mlečnih izdelkov sprejme izvedbene akte, s katerimi za obdobje najmanj treh mesecev z možnostjo podaljšanja dodeli pomoč proizvajalcem mleka, ki zmanjšajo proizvodnjo za najmanj 5 % glede na enako obdobje prejšnjega leta. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2);

Pri dodelitvi takšne pomoči Komisija tudi sprejme izvedbene akte, s katerimi za obdobje najmanj treh mesecev z možnostjo podaljšanja naloži dajatev proizvajalcem mleka, ki povečajo svojo proizvodnjo za vsaj 5 % glede na enako obdobje prejšnjega leta. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2);

2.
     
  Ob uvedbi ukrepa iz odstavka 1 Komisija upošteva razvoj proizvodnih stroškov, predvsem vhodnih stroškov.

3.
     
  Količina mleka, ki se brezplačno dobavi dobrodelnim organizacijam, kot je določeno v členu 29(3)(b) dokumenta COM(2012)0617 pod pojmom „partnerske organizacije“, se lahko šteje za zmanjšanje proizvodnje pod pogoji, ki jih določi Komisija z uporabo odstavka 4.

4.
     
  Proizvodi podjetij, ki so uvedla sistem iz prvega pododstavka odstavka 1, imajo prednost pri intervencijskih ukrepih, navedenih v naslovu I dela II, ki se izvajajo na trgu mleka in mlečnih proizvodov.

5.
     
  Ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju učinkovitega in ustreznega delovanja tega mehanizma se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160 v zvezi z določitvijo:

(a)

meril, ki jih je treba izpolnjevati za upravičenost do pomoči;

| (b) | posebnih pogojev za začetek izvajanja te sheme; |
| --- | --- |

(b)

posebnih pogojev za začetek izvajanja te sheme;

| (c) | pogojev, pod katerimi se brezplačna dobava mleka dobrodelnim organizacijam iz odstavka 2 šteje za zmanjšanje proizvodnje; |
| --- | --- |

(c)

pogojev, pod katerimi se brezplačna dobava mleka dobrodelnim organizacijam iz odstavka 2 šteje za zmanjšanje proizvodnje;

| (d) | pogojev za vračilo pomoči v primeru neizpolnjevanja obveznosti za zmanjšanje proizvodnje in obresti, ki izhajajo iz uporabe zadevnih veljavnih pravil. |
| --- | --- |

(d)

pogojev za vračilo pomoči v primeru neizpolnjevanja obveznosti za zmanjšanje proizvodnje in obresti, ki izhajajo iz uporabe zadevnih veljavnih pravil.

6.
     
  Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi znesek pomoči in dajatev, navedenih v odstavku 1;

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 313

Predlog uredbe

Člen 156 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 156a |
| | Operativni programi za gorsko mleko |
| | Za zagotavljanje racionalnega razvoja gorskega kmetijstva ter ustreznega življenjskega standarda proizvajalcev mleka na gorskih območjih, lahko od 30. aprila 2014 na gorskih območjih priznane organizacije proizvajalcev ob upoštevanju posebnosti teh območij predložijo operativne programe za zvišanje stopnje dobička proizvajalcev. Finančna pomoč Unije se omeji na 4,1 % vrednosti tržne proizvodnje posamezne organizacije proizvajalcev. Vendar se ta odstotek lahko poveča na 4,6 % vrednosti tržne proizvodnje, če se znesek, ki presega 4,1 % vrednosti tržne proizvodnje, uporabi izključno za ukrepe preprečevanja in obvladovanja kriz. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 156a

Operativni programi za gorsko mleko

Za zagotavljanje racionalnega razvoja gorskega kmetijstva ter ustreznega življenjskega standarda proizvajalcev mleka na gorskih območjih, lahko od 30. aprila 2014 na gorskih območjih priznane organizacije proizvajalcev ob upoštevanju posebnosti teh območij predložijo operativne programe za zvišanje stopnje dobička proizvajalcev. Finančna pomoč Unije se omeji na 4,1 % vrednosti tržne proizvodnje posamezne organizacije proizvajalcev. Vendar se ta odstotek lahko poveča na 4,6 % vrednosti tržne proizvodnje, če se znesek, ki presega 4,1 % vrednosti tržne proizvodnje, uporabi izključno za ukrepe preprečevanja in obvladovanja kriz.

Predlog spremembe 314

Predlog uredbe

Člen 156 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 156b |
| | Ukrepi proti motnjam na trgu v sektorju sadja in zelenjave |
| | 1.
     
  Glede na posebno pokvarljivost sadja in zelenjave se vzpostavi mehanizem za odzivanje na resne motnje na trgu; te so lahko posledica večjih padcev notranjih tržnih cen, ki izhajajo iz skrbi za zdravje in drugih vzrokov, ki vodijo do nenadnega upada povpraševanja. |
| | 2.
     
  Ta mehanizem je izključno namenjen proizvodom ali zadevnim proizvodom s časovno omejeno uporabo, je prilagodljiv, sprožen samodejno in dostopen vsem proizvajalcem v sektorju. |
| | 3.
     
  Vključuje vse ukrepe iz točk (g), (h) in (d) člena 31(2) te uredbe, vendar so ti neodvisni od upravljanja operativnih skladov, ki jih uporabljajo priznane organizacije proizvajalcev sadja in zelenjave. |
| | 4.
     
  Unija financira 100 % izdatkov za ukrepe, predvidene v tem členu. |
| | 5.
     
  Za upravljanje operacij za premostitev hujših kriz se uporabljajo mehanizmi, ki so določeni za ukrepe za krizno upravljanje v okviru operativnih programov. Vsi prizadeti, ki niso člani organizacij proizvajalcev, sklenejo sporazume za usklajevanje upravljanja kriznih operacij in se dogovorijo o določenem deležu za kritje stroškov upravljanja. |
| | 6.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da določi ukrepe, navedene v odstavkih 1 in 2 tega člena. |
| | 7.
     
  Komisija lahko na zahtevo držav članic sprejme izvedbene akte, ki urejajo izredne ukrepe za boj proti motnjam na trgu sektorja sadja in zelenjave. Komisija zagotovi, da je javnost obveščena ob uvedbi takih ukrepov in seznanjena z zadevnimi proizvodi, območji in višino podpore. V primeru brezplačne razdelitve se znesek pomoči prilagodi. Z izvedbenim aktom se določi tudi konec kriznega obdobja, ko je konec primerov z resnimi motnjami na trgu. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 156b

Ukrepi proti motnjam na trgu v sektorju sadja in zelenjave

1.
     
  Glede na posebno pokvarljivost sadja in zelenjave se vzpostavi mehanizem za odzivanje na resne motnje na trgu; te so lahko posledica večjih padcev notranjih tržnih cen, ki izhajajo iz skrbi za zdravje in drugih vzrokov, ki vodijo do nenadnega upada povpraševanja.

2.
     
  Ta mehanizem je izključno namenjen proizvodom ali zadevnim proizvodom s časovno omejeno uporabo, je prilagodljiv, sprožen samodejno in dostopen vsem proizvajalcem v sektorju.

3.
     
  Vključuje vse ukrepe iz točk (g), (h) in (d) člena 31(2) te uredbe, vendar so ti neodvisni od upravljanja operativnih skladov, ki jih uporabljajo priznane organizacije proizvajalcev sadja in zelenjave.

4.
     
  Unija financira 100 % izdatkov za ukrepe, predvidene v tem členu.

5.
     
  Za upravljanje operacij za premostitev hujših kriz se uporabljajo mehanizmi, ki so določeni za ukrepe za krizno upravljanje v okviru operativnih programov. Vsi prizadeti, ki niso člani organizacij proizvajalcev, sklenejo sporazume za usklajevanje upravljanja kriznih operacij in se dogovorijo o določenem deležu za kritje stroškov upravljanja.

6.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, da določi ukrepe, navedene v odstavkih 1 in 2 tega člena.

7.
     
  Komisija lahko na zahtevo držav članic sprejme izvedbene akte, ki urejajo izredne ukrepe za boj proti motnjam na trgu sektorja sadja in zelenjave. Komisija zagotovi, da je javnost obveščena ob uvedbi takih ukrepov in seznanjena z zadevnimi proizvodi, območji in višino podpore. V primeru brezplačne razdelitve se znesek pomoči prilagodi. Z izvedbenim aktom se določi tudi konec kriznega obdobja, ko je konec primerov z resnimi motnjami na trgu. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 315

Predlog uredbe

Del V – poglavje I – oddelek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe 316

Predlog uredbe

Člen 156 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 156c |
| | Uporaba člena 101(1) Pogodbe |
| | 1.
     
  Komisija lahko med obdobji hudih nesorazmerij na trgih sprejme izvedbene akte, s katerimi določi, da člen 101(1) Pogodbe v nobenem primeru ne velja za sporazume, sklepe in usklajena ravnanja priznanih organizacij proizvajalcev, njihovih združenj in priznanih medpanožnih organizacij iz katerega koli sektorja, navedenega v členu 1(2) te uredbe, če ti sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja predvidevajo stabilizacijo prizadetega sektorja z ukrepi za določitev cen in za nadzor nad ponudbo. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2). |
| | Ta odstavek se uporablja tudi za sporazume, sklepe in usklajena ravnanja med organizacijami. |
| | 2.
     
  Odstavek 1 se uporablja samo, če je Komisija že sprejela enega od ukrepov iz tega poglavja ali če je odobrila sprožitev javne intervencije ali pomoči za zasebno skladiščenje, predvidenih v delu II naslova I poglavja I, in če sporazume, sklepe in usklajena ravnanja iz odstavka 1 zadevna(e) država(e) članica(e) šteje(jo) za upravičene glede na nesorazmerja na trgu. |
| | 3.
     
  Sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja iz odstavka 1 veljajo le za obdobje do šest mesecev. Toda Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi odobri veljavnost takih sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanje za nadaljnje obdobje do šest mesecev. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 156c

Uporaba člena 101(1) Pogodbe

1.
     
  Komisija lahko med obdobji hudih nesorazmerij na trgih sprejme izvedbene akte, s katerimi določi, da člen 101(1) Pogodbe v nobenem primeru ne velja za sporazume, sklepe in usklajena ravnanja priznanih organizacij proizvajalcev, njihovih združenj in priznanih medpanožnih organizacij iz katerega koli sektorja, navedenega v členu 1(2) te uredbe, če ti sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja predvidevajo stabilizacijo prizadetega sektorja z ukrepi za določitev cen in za nadzor nad ponudbo. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Ta odstavek se uporablja tudi za sporazume, sklepe in usklajena ravnanja med organizacijami.

2.
     
  Odstavek 1 se uporablja samo, če je Komisija že sprejela enega od ukrepov iz tega poglavja ali če je odobrila sprožitev javne intervencije ali pomoči za zasebno skladiščenje, predvidenih v delu II naslova I poglavja I, in če sporazume, sklepe in usklajena ravnanja iz odstavka 1 zadevna(e) država(e) članica(e) šteje(jo) za upravičene glede na nesorazmerja na trgu.

3.
     
  Sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja iz odstavka 1 veljajo le za obdobje do šest mesecev. Toda Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi odobri veljavnost takih sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanje za nadaljnje obdobje do šest mesecev. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2);

Predlog spremembe 317

Predlog uredbe

Člen 157 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Za namene uporabe te uredbe, spremljanja, analiziranja in upravljanja trga s kmetijskimi proizvodi, zagotavljanja preglednosti trga, pravilnega delovanja ukrepov SKP, preverjanja, nadzorovanja, spremljanja, vrednotenja in revizije ukrepov SKP ter uveljavljanja mednarodnih sporazumov, vključno z zahtevami po obveščanju na podlagi teh sporazumov, lahko Komisija v skladu s postopkom iz odstavka 2 sprejme potrebne ukrepe v zvezi s sporočili, ki jih pošiljajo podjetja, države članice in/ali tretje države. Pri tem upošteva potrebe po podatkih in sinergije med potencialnimi viri podatkov. | 1.   Za namene uporabe te uredbe, spremljanja, analiziranja in upravljanja trga s kmetijskimi proizvodi, zagotavljanja preglednosti trga, pravilnega delovanja ukrepov SKP, preverjanja, nadzorovanja, spremljanja, vrednotenja in revizije ukrepov SKP ter uveljavljanja mednarodnih sporazumov, vključno z zahtevami po obveščanju na podlagi teh sporazumov, lahko Komisija v skladu s postopkom iz odstavka 2 sprejme potrebne ukrepe v zvezi s sporočili, ki jih pošiljajo podjetja, države članice in/ali tretje države. Pri tem upošteva potrebe po podatkih in sinergije med potencialnimi viri podatkov
  ter zagotavlja, da se upošteva načelo, po katerem se osebni podatki ne obravnavajo drugače kot v skladu s prvotnim namenom, zaradi katerega so bili zbrani
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Za namene uporabe te uredbe, spremljanja, analiziranja in upravljanja trga s kmetijskimi proizvodi, zagotavljanja preglednosti trga, pravilnega delovanja ukrepov SKP, preverjanja, nadzorovanja, spremljanja, vrednotenja in revizije ukrepov SKP ter uveljavljanja mednarodnih sporazumov, vključno z zahtevami po obveščanju na podlagi teh sporazumov, lahko Komisija v skladu s postopkom iz odstavka 2 sprejme potrebne ukrepe v zvezi s sporočili, ki jih pošiljajo podjetja, države članice in/ali tretje države. Pri tem upošteva potrebe po podatkih in sinergije med potencialnimi viri podatkov.

1.   Za namene uporabe te uredbe, spremljanja, analiziranja in upravljanja trga s kmetijskimi proizvodi, zagotavljanja preglednosti trga, pravilnega delovanja ukrepov SKP, preverjanja, nadzorovanja, spremljanja, vrednotenja in revizije ukrepov SKP ter uveljavljanja mednarodnih sporazumov, vključno z zahtevami po obveščanju na podlagi teh sporazumov, lahko Komisija v skladu s postopkom iz odstavka 2 sprejme potrebne ukrepe v zvezi s sporočili, ki jih pošiljajo podjetja, države članice in/ali tretje države. Pri tem upošteva potrebe po podatkih in sinergije med potencialnimi viri podatkov
  ter zagotavlja, da se upošteva načelo, po katerem se osebni podatki ne obravnavajo drugače kot v skladu s prvotnim namenom, zaradi katerega so bili zbrani
  .

Predlog spremembe 318

Predlog uredbe

Člen 157 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Pridobljene informacije se lahko posredujejo ali dajo na voljo mednarodnim organizacijam in pristojnim organom tretjih držav ter se lahko objavijo ob upoštevanju varstva osebnih podatkov in legitimnega interesa podjetij, da se varujejo njihove poslovne skrivnosti, vključno s cenami. | Pridobljene informacije se lahko posredujejo ali dajo na voljo mednarodnim organizacijam in pristojnim organom tretjih držav ter se lahko objavijo ob upoštevanju varstva osebnih podatkov in legitimnega interesa podjetij, da se varujejo njihove poslovne skrivnosti, vključno s cenami.
  Predvsem posredovanje osebnih podatkov medpanožnim organizacijam ali pristojnim organom tretjih držav, ki ne morejo ukrepati skladno z določbami iz člena 9 Uredbe (ES) št. 45/2001 ter členov 25 in 26 Direktive 95/46/ES, ter izključno za izvajanje mednarodnih sporazumov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Pridobljene informacije se lahko posredujejo ali dajo na voljo mednarodnim organizacijam in pristojnim organom tretjih držav ter se lahko objavijo ob upoštevanju varstva osebnih podatkov in legitimnega interesa podjetij, da se varujejo njihove poslovne skrivnosti, vključno s cenami.

Pridobljene informacije se lahko posredujejo ali dajo na voljo mednarodnim organizacijam in pristojnim organom tretjih držav ter se lahko objavijo ob upoštevanju varstva osebnih podatkov in legitimnega interesa podjetij, da se varujejo njihove poslovne skrivnosti, vključno s cenami.
  Predvsem posredovanje osebnih podatkov medpanožnim organizacijam ali pristojnim organom tretjih držav, ki ne morejo ukrepati skladno z določbami iz člena 9 Uredbe (ES) št. 45/2001 ter členov 25 in 26 Direktive 95/46/ES, ter izključno za izvajanje mednarodnih sporazumov.

Predlog spremembe 319

Predlog uredbe

Člen 157 – odstavek 2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (da) | v zvezi z osebnimi podatki, kategorijami podatkov za obdelavo, pravicami do dostopa do teh podatkov, najdaljšimi in najkrajšimi obdobji shranjevanja podatkov ter namenom njihove obdelave, predvsem v primeru objave teh podatkov in njihovega posredovanja v tretje države. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(da)

v zvezi z osebnimi podatki, kategorijami podatkov za obdelavo, pravicami do dostopa do teh podatkov, najdaljšimi in najkrajšimi obdobji shranjevanja podatkov ter namenom njihove obdelave, predvsem v primeru objave teh podatkov in njihovega posredovanja v tretje države.

Predlog spremembe 320

Predlog uredbe

Člen 157a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 157a |
| | Obvezno prijavljanje v sektorju mleka in mlečnih izdelkov |
| | Prvi kupci surovega mleka od 1. aprila 2015 pristojnemu nacionalnemu organu prijavijo količine surovega mleka, ki so jim bile oddane vsak mesec. |
| | Za namene tega člena in člena 104a „prvi kupec“ pomeni podjetje ali skupino, ki od proizvajalcev kupuje mleko z namenom, da ga: |
| | (a) | zbirajo, pakirajo, skladiščijo, hladijo ali predelajo, vključno na podlagi pogodbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 157a

Obvezno prijavljanje v sektorju mleka in mlečnih izdelkov

Prvi kupci surovega mleka od 1. aprila 2015 pristojnemu nacionalnemu organu prijavijo količine surovega mleka, ki so jim bile oddane vsak mesec.

Za namene tega člena in člena 104a „prvi kupec“ pomeni podjetje ali skupino, ki od proizvajalcev kupuje mleko z namenom, da ga:

(a)

zbirajo, pakirajo, skladiščijo, hladijo ali predelajo, vključno na podlagi pogodbe;

| (b) | prodajo enemu ali več podjetjem, ki obdelujejo ali predelujejo mleko ali druge mlečne izdelke. |
| --- | --- |

(b)

prodajo enemu ali več podjetjem, ki obdelujejo ali predelujejo mleko ali druge mlečne izdelke.

Države članice Komisijo uradno obvestijo o količini surovega mleka iz prvega pododstavka.

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila o vsebini, obliki in časovnem razporedu takih prijav in ukrepov glede uradnih obvestil držav članic v skladu s tem členom. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 321

Predlog uredbe

Člen 157 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 157b |
| | Obvezno prijavljanje v vinskem sektorju |
| | 1.
     
  Pridelovalci vinskega grozdja ter pridelovalci mošta in vina prijavijo vsako leto pristojnim nacionalnim organom količine pridelka iz zadnje trgatve. |
| | 2.
     
  Države članice lahko zahtevajo, da trgovci z vinskim grozdjem vsako leto prijavijo količine, dane na trg iz zadnje trgatve. |
| | 3.
     
  Pridelovalci mošta in vina ter trgovci, razen trgovcev na drobno, vsako leto pristojnim nacionalnim organom prijavijo svoje zaloge mošta in vina, bodisi od trgatve v tekočem letu ali od trgatev iz prejšnjih let. Mošt in vino, uvožena iz tretjih držav, se navedeta ločeno. |
| | 4.
     
  Da se zagotovi, da proizvajalci in trgovci iz odstavkov 1, 2 in 3 spoštujejo svoje obveznosti, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, s katerimi določi pravila glede: |
| | (a) | vsebine obveznih prijav in izjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 157b

Obvezno prijavljanje v vinskem sektorju

1.
     
  Pridelovalci vinskega grozdja ter pridelovalci mošta in vina prijavijo vsako leto pristojnim nacionalnim organom količine pridelka iz zadnje trgatve.

2.
     
  Države članice lahko zahtevajo, da trgovci z vinskim grozdjem vsako leto prijavijo količine, dane na trg iz zadnje trgatve.

3.
     
  Pridelovalci mošta in vina ter trgovci, razen trgovcev na drobno, vsako leto pristojnim nacionalnim organom prijavijo svoje zaloge mošta in vina, bodisi od trgatve v tekočem letu ali od trgatev iz prejšnjih let. Mošt in vino, uvožena iz tretjih držav, se navedeta ločeno.

4.
     
  Da se zagotovi, da proizvajalci in trgovci iz odstavkov 1, 2 in 3 spoštujejo svoje obveznosti, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 160, s katerimi določi pravila glede:

(a)

vsebine obveznih prijav in izjem;

| (b) | vsebine obveznih prijav iz točke (a) in pogojev za predložitev ter izjem iz obveznosti predložitve prijav; |
| --- | --- |

(b)

vsebine obveznih prijav iz točke (a) in pogojev za predložitev ter izjem iz obveznosti predložitve prijav;

| (c) | kazni, ki se uporabijo, če države članice prijav ne predložijo pravočasno. |
| --- | --- |

(c)

kazni, ki se uporabijo, če države članice prijav ne predložijo pravočasno.

5.
     
  Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi:

| (a) | določi pogoje v zvezi z vzorci obrazcev, ki se uporabijo za obvezne prijave; |
| --- | --- |

(a)

določi pogoje v zvezi z vzorci obrazcev, ki se uporabijo za obvezne prijave;

| (b) | določi pravila o pretvorbenih koeficientih za proizvode, ki niso vino; |
| --- | --- |

(b)

določi pravila o pretvorbenih koeficientih za proizvode, ki niso vino;

| (c) | določi roke za predložitev obveznih prijav; |
| --- | --- |

(c)

določi roke za predložitev obveznih prijav;

| (d) | določi pravila o pregledih in poročanju držav članic Komisiji. |
| --- | --- |

(d)

določi pravila o pregledih in poročanju držav članic Komisiji.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 322

Predlog uredbe

Člen 158

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 158 | Člen 158 |
| Obveznost poročanja Komisije | Obveznost poročanja Komisije |
| Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo: | Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo: |
| (a) | po letu 2013
  vsaka tri leta
  , in sicer o izvajanju ukrepov v zvezi s sektorjem čebelarstva, kakor določajo členi 52 do 54; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 158

Člen 158

Obveznost poročanja Komisije

Obveznost poročanja Komisije

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo:

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo:

(a)

po letu 2013
  vsaka tri leta
  , in sicer o izvajanju ukrepov v zvezi s sektorjem čebelarstva, kakor določajo členi 52 do 54;

| (a) | vsaka tri leta
  po začetku veljavnosti te uredbe: |
| --- | --- |

(a)

vsaka tri leta
  po začetku veljavnosti te uredbe:

| | (i) | o izvajanju ukrepov v zvezi s sektorjem čebelarstva, kakor določajo členi 52 do 54; |
| --- | --- | --- |

(i)

o izvajanju ukrepov v zvezi s sektorjem čebelarstva, kakor določajo členi 52 do 54;

| | (ii) | o uporabi pravil o konkurenci v kmetijskem in kmetijsko-živilskem sektorju v vseh državah članicah, pri tem pa posebno pozornost nameni uporabi izjem iz členov 144 in 145 ter morebitnim odstopanjem med razlago in izvajanjem pravil o konkurenci tako na nacionalni kot na evropski ravni; poročilo se dopolni z ustreznimi predlogi; |
| --- | --- | --- |

(ii)

o uporabi pravil o konkurenci v kmetijskem in kmetijsko-živilskem sektorju v vseh državah članicah, pri tem pa posebno pozornost nameni uporabi izjem iz členov 144 in 145 ter morebitnim odstopanjem med razlago in izvajanjem pravil o konkurenci tako na nacionalni kot na evropski ravni; poročilo se dopolni z ustreznimi predlogi;

| | (iii) | o ukrepih, sprejetih zaradi zaščite označb porekla in geografskih označb pred zlorabami v tretjih državah; |
| --- | --- | --- |

(iii)

o ukrepih, sprejetih zaradi zaščite označb porekla in geografskih označb pred zlorabami v tretjih državah;

| (b) | do 30. junija 2014 in do 31. decembra 2018 o razvoju položaja na trgu v sektorju mleka in mlečnih proizvodov ter zlasti o izvajanju členov 
  od 104 do 107 in člena 145
  v tem sektorju, poročila pa zajemajo
  zlasti
  morebitne spodbude za kmete, da pristopijo k sporazumom o skupni proizvodnji, vključno s kakršnimi koli ustreznimi predlogi. |
| --- | --- |

(b)

do 30. junija 2014 in do 31. decembra 2018 o razvoju položaja na trgu v sektorju mleka in mlečnih proizvodov ter zlasti o izvajanju členov 
  od 104 do 107 in člena 145
  v tem sektorju, poročila pa zajemajo
  zlasti
  morebitne spodbude za kmete, da pristopijo k sporazumom o skupni proizvodnji, vključno s kakršnimi koli ustreznimi predlogi.

| (b) | do 30. junija 2014 in do 31. decembra 2018 o razvoju položaja na trgu v sektorju mleka in mlečnih proizvodov ter zlasti o izvajanju členov 
  104a, 105a, 105b in 157a
  v tem sektorju, poročila pa
  zlasti ocenjujejo učinke navedenih členov na proizvajalce in proizvodnjo mleka na zapostavljenih območjih v povezavi s splošnim ciljem ohranjanja proizvodnje v teh regijah
  ,
  in
  zajemajo morebitne spodbude za kmete, da pristopijo k sporazumom o skupni proizvodnji, vključno s kakršnimi koli ustreznimi predlogi; |
| --- | --- |

(b)

do 30. junija 2014 in do 31. decembra 2018 o razvoju položaja na trgu v sektorju mleka in mlečnih proizvodov ter zlasti o izvajanju členov 
  104a, 105a, 105b in 157a
  v tem sektorju, poročila pa
  zlasti ocenjujejo učinke navedenih členov na proizvajalce in proizvodnjo mleka na zapostavljenih območjih v povezavi s splošnim ciljem ohranjanja proizvodnje v teh regijah
  ,
  in
  zajemajo morebitne spodbude za kmete, da pristopijo k sporazumom o skupni proizvodnji, vključno s kakršnimi koli ustreznimi predlogi;

| (ba) | do 31. decembra 2014: |
| --- | --- |

(ba)

do 31. decembra 2014:

| | (i) | o možnostih vzpostavitve posebnih tržnih standardov za prašičje meso ter ovčje in kozje meso, z opisi ustreznih določb, za katere Komisija predlaga, da se sprejmejo z delegiranimi akti; |
| --- | --- | --- |

(i)

o možnostih vzpostavitve posebnih tržnih standardov za prašičje meso ter ovčje in kozje meso, z opisi ustreznih določb, za katere Komisija predlaga, da se sprejmejo z delegiranimi akti;

| | (ii) | o uvedbi poenostavljenih tržnih standardov, prilagojenih lokalnim pasmam živali in vrstam rastlin, ki jih uporabljajo in proizvajajo mali proizvajalci; poročilo se dopolni z ustreznimi predlogi za rešitev težav, s katerimi se soočajo mali proizvajalci, da bi izpolnili tržne standarde Unije; |
| --- | --- | --- |

(ii)

o uvedbi poenostavljenih tržnih standardov, prilagojenih lokalnim pasmam živali in vrstam rastlin, ki jih uporabljajo in proizvajajo mali proizvajalci; poročilo se dopolni z ustreznimi predlogi za rešitev težav, s katerimi se soočajo mali proizvajalci, da bi izpolnili tržne standarde Unije;

| | (iii) | o konkurenčnosti in trajnosti kmetijskega in kmetijsko-živilskega sektorja, ki mu sledi drugo poročilo do 31. decembra 2019; |
| --- | --- | --- |

(iii)

o konkurenčnosti in trajnosti kmetijskega in kmetijsko-živilskega sektorja, ki mu sledi drugo poročilo do 31. decembra 2019;

| | (iv) | o razvoju razmer na trgu in delovanju dobavne verige v sektorju sladkorja, ki mu do 1. julija 2018 sledi poročilo o razvoju razmer na trgu sladkorja, s posebnim poudarkom na primernih načinih za izhod iz sedanjega sistema kvot, in o prihodnosti sektorja po letu 2020, pri čemer se posebna pozornost nameni potrebi po ohranitvi pravičnega pogodbenega sistema ter sistema sporočanja cen sladkorja; poročilo se dopolni z ustreznimi predlogi; |
| --- | --- | --- |

(iv)

o razvoju razmer na trgu in delovanju dobavne verige v sektorju sladkorja, ki mu do 1. julija 2018 sledi poročilo o razvoju razmer na trgu sladkorja, s posebnim poudarkom na primernih načinih za izhod iz sedanjega sistema kvot, in o prihodnosti sektorja po letu 2020, pri čemer se posebna pozornost nameni potrebi po ohranitvi pravičnega pogodbenega sistema ter sistema sporočanja cen sladkorja; poročilo se dopolni z ustreznimi predlogi;

| | (v) | o poenostavljeni shemi za neobvezne rezervirane navedbe v sektorju govejega in telečjega mesa s posebnim poudarkom na sedanjem okviru za prostovoljno označevanje, kot tudi na ustrezni navedbi izrazov, ki se nanašajo na vzrejo, proizvodnjo in krmo, ki lahko v sektorju govejega in telečjega mesa pomenijo dodano vrednost; poročilo se dopolni z ustreznimi predlogi; |
| --- | --- | --- |

(v)

o poenostavljeni shemi za neobvezne rezervirane navedbe v sektorju govejega in telečjega mesa s posebnim poudarkom na sedanjem okviru za prostovoljno označevanje, kot tudi na ustrezni navedbi izrazov, ki se nanašajo na vzrejo, proizvodnjo in krmo, ki lahko v sektorju govejega in telečjega mesa pomenijo dodano vrednost; poročilo se dopolni z ustreznimi predlogi;

| (ba) | najpozneje štiri leta po začetku veljavnosti te uredbe, o delovanju in učinkovitosti orodij za upravljanje kmetijskih trgov in primernosti teh orodij v novem mednarodnem kontekstu, pri tem pa se posebna pozornost nameni njihovi skladnosti s cilji iz člena 39 Pogodbe; poročilo se dopolni z ustreznimi predlogi. |
| --- | --- |

(ba)

najpozneje štiri leta po začetku veljavnosti te uredbe, o delovanju in učinkovitosti orodij za upravljanje kmetijskih trgov in primernosti teh orodij v novem mednarodnem kontekstu, pri tem pa se posebna pozornost nameni njihovi skladnosti s cilji iz člena 39 Pogodbe; poročilo se dopolni z ustreznimi predlogi.

Predlog spremembe 323

Predlog uredbe

Člen 159

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 159 | Člen 159 |
| Uporaba rezerve | Uporaba rezerve |
| Sredstva, prenesena iz rezerve za krizne razmere v kmetijskem sektorju pod pogoji in po postopku iz odstavka 14 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju, so dana na voljo za ukrepe, za katere se ta uredba uporablja za leto ali leta, za katera je potrebna dodatna podpora, in ki se izvajajo v okoliščinah, ki presegajo običajen razvoj dogodkov na trgu. | Sredstva, prenesena iz rezerve za krizne razmere v kmetijskem sektorju pod pogoji in po postopku iz odstavka 14 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju, so dana na voljo za ukrepe, za katere se ta uredba uporablja za leto ali leta, za katera je potrebna dodatna podpora, in ki se izvajajo v okoliščinah, ki presegajo običajen razvoj dogodkov na trgu. |
| Zlasti se sredstva prenesejo za vse odhodke na podlagi: | Zlasti se sredstva prenesejo za vse odhodke na podlagi: |
| (a) | poglavja I naslova I dela II, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 159

Člen 159

Uporaba rezerve

Uporaba rezerve

Sredstva, prenesena iz rezerve za krizne razmere v kmetijskem sektorju pod pogoji in po postopku iz odstavka 14 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju, so dana na voljo za ukrepe, za katere se ta uredba uporablja za leto ali leta, za katera je potrebna dodatna podpora, in ki se izvajajo v okoliščinah, ki presegajo običajen razvoj dogodkov na trgu.

Sredstva, prenesena iz rezerve za krizne razmere v kmetijskem sektorju pod pogoji in po postopku iz odstavka 14 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju, so dana na voljo za ukrepe, za katere se ta uredba uporablja za leto ali leta, za katera je potrebna dodatna podpora, in ki se izvajajo v okoliščinah, ki presegajo običajen razvoj dogodkov na trgu.

Zlasti se sredstva prenesejo za vse odhodke na podlagi:

Zlasti se sredstva prenesejo za vse odhodke na podlagi:

(a)

poglavja I naslova I dela II,

| (a) | poglavja I naslova I dela II, |
| --- | --- |

(a)

poglavja I naslova I dela II,

| (b) | poglavja VI dela III in |
| --- | --- |

(b)

poglavja VI dela III in

| (b) | poglavja VI dela III in |
| --- | --- |

(b)

poglavja VI dela III in

| (c) | poglavja I tega dela. |
| --- | --- |

(c)

poglavja I tega dela.

| (c) | poglavja I tega dela. |
| --- | --- |

(c)

poglavja I tega dela.

Komisija lahko z izvedbenimi akti ali odstopanjem od drugega odstavka tega člena odloči, da ne bo odobrila prenosa sredstev za nekatere odhodke iz točke (b) tega odstavka, če so ti odhodki del običajnega upravljanja trga. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 162(2).

Predlog spremembe 324

Predlog uredbe

Člen 160 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   
  Prenos pooblastil
  iz te uredbe se Komisiji podeli za
  nedoločen čas
  od začetka veljavnosti te uredbe. | 2.   
  Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov
  iz te uredbe se Komisiji podeli za
  obdobje petih let
  od začetka veljavnosti te uredbe.
  Komisija najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet najpozneje tri mesece pred koncem posameznega obdobja nasprotuje temu podaljšanju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   
  Prenos pooblastil
  iz te uredbe se Komisiji podeli za
  nedoločen čas
  od začetka veljavnosti te uredbe.

2.   
  Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov
  iz te uredbe se Komisiji podeli za
  obdobje petih let
  od začetka veljavnosti te uredbe.
  Komisija najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet najpozneje tri mesece pred koncem posameznega obdobja nasprotuje temu podaljšanju.

Predlog spremembe 325

Predlog uredbe

Člen 163

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 163 | Člen 163 |
| Razveljavitve | Razveljavitve |
| 1.   Uredba (ES) št. 1234/2007 se razveljavi. | 1.   Uredba (ES) št. 1234/2007 se razveljavi. |
| Kljub temu se naslednje določbe Uredbe (ES) št. 1234/2007
  [Uredba (EU) št COM(2010)799]
  uporabljajo še naprej: | Kljub temu se naslednje določbe Uredbe (ES) št. 1234/2007 uporabljajo še naprej: |
| (a) | Glede sektorja sladkorja, v Naslovu I, Del II, člen 142, prvi pododstavek člena 153(1), člen 153(2) in (3), člen 156, del II v Prilogi III in Prilogi VI [Naslov I, del II, členi 248, 260 do 262 in del II priloge III Uredbe (EU) št. COM (2010)799] do konca tržnega leta 2014/2015 za sladkor na dan 30. september 2015; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 163

Člen 163

Razveljavitve

Razveljavitve

1.   Uredba (ES) št. 1234/2007 se razveljavi.

1.   Uredba (ES) št. 1234/2007 se razveljavi.

Kljub temu se naslednje določbe Uredbe (ES) št. 1234/2007
  [Uredba (EU) št COM(2010)799]
  uporabljajo še naprej:

Kljub temu se naslednje določbe Uredbe (ES) št. 1234/2007 uporabljajo še naprej:

(a)

Glede sektorja sladkorja, v Naslovu I, Del II, člen 142, prvi pododstavek člena 153(1), člen 153(2) in (3), člen 156, del II v Prilogi III in Prilogi VI [Naslov I, del II, členi 248, 260 do 262 in del II priloge III Uredbe (EU) št. COM (2010)799] do konca tržnega leta 2014/2015 za sladkor na dan 30. september 2015;

| (b) | Določbe povezane s sistemom omejevanja proizvodnje mleka iz Poglavja III naslova I, del II in prilog IX in X 
  [poglavje III naslova I dela II in prilog VIII in IX Uredbe (EU) št. COM(2010)799]
  , do 31, marca 2015 |
| --- | --- |

(b)

Določbe povezane s sistemom omejevanja proizvodnje mleka iz Poglavja III naslova I, del II in prilog IX in X 
  [poglavje III naslova I dela II in prilog VIII in IX Uredbe (EU) št. COM(2010)799]
  , do 31, marca 2015

| (b) | določbe, povezane s sistemom omejevanja proizvodnje mleka iz poglavja III naslova I dela II, in prilog IX in X, do 31. marca 2015; |
| --- | --- |

(b)

določbe, povezane s sistemom omejevanja proizvodnje mleka iz poglavja III naslova I dela II, in prilog IX in X, do 31. marca 2015;

| (c) | glede vinskega sektorja: |
| --- | --- |

(c)

glede vinskega sektorja:

| (c) | glede vinskega sektorja: |
| --- | --- |

(c)

glede vinskega sektorja:

| | (i) | Členi 85a do 85e
  [Členi 82 do 87 Uredbe (EU) št. COM(2010)799] glede površin
  iz člena 85a(2)
  [člen 82(2) Uredbe (EU) št. COM(2010)799]
  , ki še niso bile izkrčene, in
  glede površin
  iz člena 85b(1)
  [Člen 83(1) Uredbe (EU) št. COM(2010)799]
  , ki še niso bile
  regulirane, vse
  dokler takšne površine
  niso izkrčene oziroma regulirane
  , |
| --- | --- | --- |

(i)

Členi 85a do 85e
  [Členi 82 do 87 Uredbe (EU) št. COM(2010)799] glede površin
  iz člena 85a(2)
  [člen 82(2) Uredbe (EU) št. COM(2010)799]
  , ki še niso bile izkrčene, in
  glede površin
  iz člena 85b(1)
  [Člen 83(1) Uredbe (EU) št. COM(2010)799]
  , ki še niso bile
  regulirane, vse
  dokler takšne površine
  niso izkrčene oziroma regulirane
  ,

| | (i) | členi
  od
  85a do 85e
  za površine
  iz člena 85a(2), ki še niso bile izkrčene, in
  za površine
  iz člena 85b(1), ki še niso bile
  urejene,
  dokler
  se
  takšne površine
  ne izkrčijo ali uredijo
  , |
| --- | --- | --- |

(i)

členi
  od
  85a do 85e
  za površine
  iz člena 85a(2), ki še niso bile izkrčene, in
  za površine
  iz člena 85b(1), ki še niso bile
  urejene,
  dokler
  se
  takšne površine
  ne izkrčijo ali uredijo
  ,

| | (ii) | prehodna ureditev pravic do zasaditve iz pododdelka II oddelka IVa poglavja III naslova I dela II [pododdelek II oddelka V poglavja III naslova I dela II Uredbe (EU) št COM(2010)799] do 31. decembra 2015 ali, če je potrebno za uresničitev odločitev, ki jih države članice sprejmejo na podlagi člena 85 g(5) [člen 89(5) Uredbe (EU) št. COM(2010)799], do 31. decembra 2018, |
| --- | --- | --- |

(ii)

prehodna ureditev pravic do zasaditve iz pododdelka II oddelka IVa poglavja III naslova I dela II [pododdelek II oddelka V poglavja III naslova I dela II Uredbe (EU) št COM(2010)799] do 31. decembra 2015 ali, če je potrebno za uresničitev odločitev, ki jih države članice sprejmejo na podlagi člena 85 g(5) [člen 89(5) Uredbe (EU) št. COM(2010)799], do 31. decembra 2018,

| | (iii) | člen 118m(5) in člen 118s(5); |
| --- | --- | --- |

(iii)

člen 118m(5) in člen 118s(5);

| (iii) | člen 118m(5) in člen 118s(5); |
| --- | --- |

(iii)

člen 118m(5) in člen 118s(5);

| (d) | člen 182(7)
  [člen 291(2) Uredbe (EU) št. COM(2010)799],
  do 31. marca 2014; |
| --- | --- |

(d)

člen 182(7)
  [člen 291(2) Uredbe (EU) št. COM(2010)799],
  do 31. marca 2014;

| (d) | člen 182(7) do 31. marca 2014; |
| --- | --- |

(d)

člen 182(7) do 31. marca 2014;

| (e) | Prvi in drugi pododstavek člena 182(3)
  [člen 293 Uredbe (EU) št COM(2010)799]
  do konca tržnega leta 2013/2014 za sladkor; |
| --- | --- |

(e)

Prvi in drugi pododstavek člena 182(3)
  [člen 293 Uredbe (EU) št COM(2010)799]
  do konca tržnega leta 2013/2014 za sladkor;

| (e) | prvi in drugi pododstavek člena 182(3) do konca tržnega leta 2013/2014 za sladkor; |
| --- | --- |

(e)

prvi in drugi pododstavek člena 182(3) do konca tržnega leta 2013/2014 za sladkor;

| (f) | člen 182(4)
  [člen 294 Uredbe (EU) št. COM(2010)799],
  do 31. decembra 2017; |
| --- | --- |

(f)

člen 182(4)
  [člen 294 Uredbe (EU) št. COM(2010)799],
  do 31. decembra 2017;

| (f) | člen 182(4) do 31. decembra 2017. |
| --- | --- |

(f)

člen 182(4) do 31. decembra 2017.

| (g) | člen 326 Uredbe (EU) št. COM(2010)799.] |
| --- | --- |

(g)

člen 326 Uredbe (EU) št. COM(2010)799.]

2.   Sklicevanja na Uredbo (ES) št. 1234/2007
  [Uredba (EU) št. COM(2010)799]
  se štejejo kot sklicevanja na to Uredbo in Uredbo (EU) št. [...] [o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike] in se razlagajo v skladu korelacijskima tabelama iz Priloge VIII k tej Uredbi.

2.   Sklicevanja na Uredbo (ES) št. 1234/2007 se štejejo kot sklicevanja na to uredbo in Uredbo (EU) št. [...] [o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike] ter se razlagajo v skladu s korelacijskima tabelama iz Priloge VIII k tej uredbi.

3.   Uredbe Sveta (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1601/96 in (ES) št. 1037/2001 se razveljavijo.“

3.   Uredbe Sveta (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1601/96 in (ES) št. 1037/2001 se razveljavijo.

(Predlog spremembe temelji na dokumentu Komisije COM(2012)0535.)

Predlog spremembe 326

Predlog uredbe

Člen 163 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 163a |
| | Datum uporabe pravil trženja |
| | Da se zagotovi pravna varnost v zvezi z uporabo pravil trženja, Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 160, s katerimi določi datum, s katerim se naslednje določbe Uredbe (ES) št. 1234/2007 nehajo uporabljati v zadevnem sektorju: |
| | — | členi 113a, 113b, 114, 115, 116 in 117, odstavki od 1 do 4, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 163a

Datum uporabe pravil trženja

Da se zagotovi pravna varnost v zvezi z uporabo pravil trženja, Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 160, s katerimi določi datum, s katerim se naslednje določbe Uredbe (ES) št. 1234/2007 nehajo uporabljati v zadevnem sektorju:

—

členi 113a, 113b, 114, 115, 116 in 117, odstavki od 1 do 4,

| — | drugi pododstavek točke II Priloge XIa, točke od IV do IX Priloge XIa, drugi odstavek točke IV Priloge XII, drugi pododstavek točke VI Priloge XIII, del A Priloge XIV, odstavka 2 in 3 točke I v delu B Priloge XIV, točka III v delu B Priloge XIV, del C Priloge XIV ter točke II, III, IV in VI Priloge XV. |
| --- | --- |

—

drugi pododstavek točke II Priloge XIa, točke od IV do IX Priloge XIa, drugi odstavek točke IV Priloge XII, drugi pododstavek točke VI Priloge XIII, del A Priloge XIV, odstavka 2 in 3 točke I v delu B Priloge XIV, točka III v delu B Priloge XIV, del C Priloge XIV ter točke II, III, IV in VI Priloge XV.

Navedeni datum ustreza datumu uporabe ustreznih pravil trženja, ki se jih določi na podlagi delegiranih aktov iz oddelka I poglavja I naslova II v delu II te uredbe.

Predlog spremembe 327

Predlog uredbe

Člen 164

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 164 | Člen 164 |
| Prehodne določbe | Prehodne določbe |
| Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi nemotenega prehoda z ureditve, predvidene v Uredbi
  (EU)
  št. 
  [COM(2010)799]
  , na ureditev, določeno v tej uredbi, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160 v zvezi z ukrepi, potrebnimi za zaščito pridobljenih pravic in legitimnih pričakovanj podjetij. | Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi nemotenega prehoda z ureditve, predvidene v Uredbi
  (ES)
  št. 
  1234/2007
  , na ureditev, določeno v tej uredbi, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160 v zvezi z ukrepi, potrebnimi za zaščito pridobljenih pravic in legitimnih pričakovanj podjetij. |
| | Vse večletne programe pomoči, sprejete pred 1. januarjem 2014 na podlagi členov 103, 103i in 105a Uredbe (ES) št. 1234/2007, bodo po začetku veljavnosti te uredbe vse do njihovega izteka še naprej urejale navedene določbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 164

Člen 164

Prehodne določbe

Prehodne določbe

Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi nemotenega prehoda z ureditve, predvidene v Uredbi
  (EU)
  št. 
  [COM(2010)799]
  , na ureditev, določeno v tej uredbi, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160 v zvezi z ukrepi, potrebnimi za zaščito pridobljenih pravic in legitimnih pričakovanj podjetij.

Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi nemotenega prehoda z ureditve, predvidene v Uredbi
  (ES)
  št. 
  1234/2007
  , na ureditev, določeno v tej uredbi, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 160 v zvezi z ukrepi, potrebnimi za zaščito pridobljenih pravic in legitimnih pričakovanj podjetij.

Vse večletne programe pomoči, sprejete pred 1. januarjem 2014 na podlagi členov 103, 103i in 105a Uredbe (ES) št. 1234/2007, bodo po začetku veljavnosti te uredbe vse do njihovega izteka še naprej urejale navedene določbe.

Predlog spremembe 328

Predlog uredbe

Člen 165

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 165 | Člen 165 |
| Začetek veljavnosti in uporaba | Začetek veljavnosti in uporaba |
| 1.   Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. | 1.   Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| Uporablja se od 1. januarja 2014. | Uporablja se od 1. januarja 2014. |
| Vendar se
  členi
  7, 16
  in 101 ter Priloga III v zvezi s sektorjem sladkorja uporabljajo
  šele po koncu tržnega leta 
  2014/2015
  za sladkor 1. oktobra 
  2015
  . | Vendar se
  člena
   7
  in
  16
  uporabljata
  šele po koncu tržnega leta 
  2019/2020
  za sladkor 1. oktobra 
  2020
  . |
| 2.   V zvezi s sektorjem mleka in mlečnih proizvodov se
  člena 104 in 105 uporabljata
  do 30. junija 2020. | 2.   V zvezi s sektorjem mleka in mlečnih proizvodov se
  členi 104a, 105, 105b in 157a uporabljajo
  do 30. junija 2020. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 165

Člen 165

Začetek veljavnosti in uporaba

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

1.   Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2014.

Uporablja se od 1. januarja 2014.

Vendar se
  členi
  7, 16
  in 101 ter Priloga III v zvezi s sektorjem sladkorja uporabljajo
  šele po koncu tržnega leta 
  2014/2015
  za sladkor 1. oktobra 
  2015
  .

Vendar se
  člena
   7
  in
  16
  uporabljata
  šele po koncu tržnega leta 
  2019/2020
  za sladkor 1. oktobra 
  2020
  .

2.   V zvezi s sektorjem mleka in mlečnih proizvodov se
  člena 104 in 105 uporabljata
  do 30. junija 2020.

2.   V zvezi s sektorjem mleka in mlečnih proizvodov se
  členi 104a, 105, 105b in 157a uporabljajo
  do 30. junija 2020.

Predlog spremembe 329

Predlog uredbe

Priloga I – del V – proizvodni program (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | ex 1207 99 15 |
| | Konopljino seme |
| | — | za setev |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

ex 1207 99 15

Konopljino seme

—

za setev

Predlog spremembe 330

Predlog uredbe

Priloga I – del IX

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| 0702 00 00 | Paradižnik, svež ali ohlajen |
| 0703 | Čebula, šalotka, česen, por in druge čebulnice, sveže ali ohlajene |
| 0704 | Zelje, cvetača, kolerabice, ohrovt in podobne užitne kapusnice, sveže ali ohlajene |
| 0705 | Solata (Lactuca sativa) in radič (Cichorium spp.), sveža ali ohlajena |
| 0706 | Korenje, repa, rdeča pesa, črni koren, gomoljna zelena, redkev in podobne užitne korenovke, sveže ali ohlajene |
| 0707 00 | Kumare in kumarice, sveže ali ohlajene |
| 0708 | Stročnice oluščene ali ne, sveže ali ohlajene |
| ex 0709 | Druge vrtnine, sveže ali ohlajene, razen vrtnin iz tarifnih podštevilk 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 in 0709 90 60 |
| ex 0802 | Drugi oreški, sveži ali suhi, neoluščeni ali oluščeni, razen betela in kole iz tarifne podštevilke 0802 90 20 |
| 0803 00 11 | Sveže rajske smokve |
| ex 0803 00 90 | Osušene rajske smokve |
| 0804 20 10 | Fige, sveže |
| 0804 30 00 | Ananas |
| 0804 40 00 | Avokado |
| 0804 50 00 | Guava, mango in mangostin |
| 0805 | Agrumi, sveži ali suhi |
| 0806 10 10 | Sveže namizno grozdje |
| 0807 | Melone (vključno lubenice) in papaja, sveže |
| 0808 | Jabolka, hruške in kutine, sveže |
| 0809 | Marelice, češnje in višnje, breskve (vključno z nektarinami), slive in trnulje, sveže |
| 0810 | Drugo sadje, sveže |
| 0813 50 31
  0813 50 39 | Mešanice izključno iz suhih oreškov iz tarifnih številk 0801 in 0802 |
| 0910 20 | Žafran |
| ex 0910 99 | Timijan, svež ali ohlajen |
| ex 1211 90 85 | Bazilika, melisa, meta, origanum vulgare (origano/divji majaron), rožmarin, žajbelj, sveži ali ohlajeni |
| 1212 99 30 | Rožiči |

Oznaka KN

Opis

0702 00 00

Paradižnik, svež ali ohlajen

0703

Čebula, šalotka, česen, por in druge čebulnice, sveže ali ohlajene

0704

Zelje, cvetača, kolerabice, ohrovt in podobne užitne kapusnice, sveže ali ohlajene

0705

Solata (Lactuca sativa) in radič (Cichorium spp.), sveža ali ohlajena

0706

Korenje, repa, rdeča pesa, črni koren, gomoljna zelena, redkev in podobne užitne korenovke, sveže ali ohlajene

0707 00

Kumare in kumarice, sveže ali ohlajene

0708

Stročnice oluščene ali ne, sveže ali ohlajene

ex 0709

Druge vrtnine, sveže ali ohlajene, razen vrtnin iz tarifnih podštevilk 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 in 0709 90 60

ex 0802

Drugi oreški, sveži ali suhi, neoluščeni ali oluščeni, razen betela in kole iz tarifne podštevilke 0802 90 20

0803 00 11

Sveže rajske smokve

ex 0803 00 90

Osušene rajske smokve

0804 20 10

Fige, sveže

0804 30 00

Ananas

0804 40 00

Avokado

0804 50 00

Guava, mango in mangostin

0805

Agrumi, sveži ali suhi

0806 10 10

Sveže namizno grozdje

0807

Melone (vključno lubenice) in papaja, sveže

0808

Jabolka, hruške in kutine, sveže

0809

Marelice, češnje in višnje, breskve (vključno z nektarinami), slive in trnulje, sveže

0810

Drugo sadje, sveže

0813 50 31

0813 50 39

Mešanice izključno iz suhih oreškov iz tarifnih številk 0801 in 0802

0910 20

Žafran

ex 0910 99

Timijan, svež ali ohlajen

ex 1211 90 85

Bazilika, melisa, meta, origanum vulgare (origano/divji majaron), rožmarin, žajbelj, sveži ali ohlajeni

1212 99 30

Rožiči

Predlog spremembe

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| 0702 00 00 | Paradižnik, svež ali ohlajen |
| 0703 | Čebula, šalotka, česen, por in druge čebulnice, sveže ali ohlajene |
| 0704 | Zelje, cvetača, kolerabice, ohrovt in podobne užitne kapusnice, sveže ali ohlajene |
| 0705 | Solata (Lactuca sativa) in radič (Cichorium spp.), sveža ali ohlajena |
| 0706 | Korenje, repa, rdeča pesa, črni koren, gomoljna zelena, redkev in podobne užitne korenovke, sveže ali ohlajene |
| 0707 00 | Kumare in kumarice, sveže ali ohlajene |
| 0708 | Stročnice oluščene ali ne, sveže ali ohlajene |
| ex 0709 | Gomoljike in druge vrtnine, sveže ali ohlajene, razen vrtnin iz tarifnih podštevilk 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 in 0709 90 60 |
| 071320 00 | Čičerka |
| 07 13 40 00 | Leča |
| 07 14 90 | Jam in topinambur |
| Ex 1214 | Podzemna koleraba |
| 09 05 00 00 | Vanilija |
| 0906 | Cimet in cvetovi cimetovega drevesa |
| 09 07 00 00 | Nageljnove žbice |
| 09 08 | Muškatni orešček, macis in kardamom |
| 09 09 | Seme janeža, badijan, komarčka, koriandra, orientalske kumine; brinove jagode |
| Ex 0910 | Ingver, kurkuma, lovorjev list, curry in druge začimbe, razen žafrana in timijana |
| ex 0802 | Drugi oreški, sveži ali suhi, neoluščeni ali oluščeni, razen betela in kole iz tarifne podštevilke 0802 90 20 |
| 0803 00 11 | Sveže rajske smokve |
| ex 0803 00 90 | Osušene rajske smokve |
| 0804 20 10 | Fige, sveže |
| 0804 30 00 | Ananas |
| 0804 40 00 | Avokado |
| 0804 50 00 | Guava, mango in mangostin |
| 0805 | Agrumi, sveži ali suhi |
| 0806 10 10 | Sveže namizno grozdje |
| 0807 | Melone (vključno lubenice) in papaja, sveže |
| 0808 | Jabolka, hruške in kutine, sveže |
| 0809 | Marelice, češnje in višnje, breskve (vključno z nektarinami), slive in trnulje, sveže |
| 0810 | Drugo sadje, sveže |
| 0813 50 31
  0813 50 39 | Mešanice izključno iz suhih oreškov iz tarifnih številk 0801 in 0802 |
| 0910 20 | Žafran |
| ex 0910 99 | Timijan, svež ali ohlajen |
| ex 1211 90 85 | Bazilika, melisa, meta, origanum vulgare (origano/divji majaron), rožmarin, žajbelj, sveži ali ohlajeni |
| 1212 99 30 | Rožiči |

Oznaka KN

Opis

0702 00 00

Paradižnik, svež ali ohlajen

0703

Čebula, šalotka, česen, por in druge čebulnice, sveže ali ohlajene

0704

Zelje, cvetača, kolerabice, ohrovt in podobne užitne kapusnice, sveže ali ohlajene

0705

Solata (Lactuca sativa) in radič (Cichorium spp.), sveža ali ohlajena

0706

Korenje, repa, rdeča pesa, črni koren, gomoljna zelena, redkev in podobne užitne korenovke, sveže ali ohlajene

0707 00

Kumare in kumarice, sveže ali ohlajene

0708

Stročnice oluščene ali ne, sveže ali ohlajene

ex 0709

Gomoljike in druge vrtnine, sveže ali ohlajene, razen vrtnin iz tarifnih podštevilk 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 in 0709 90 60

071320 00

Čičerka

07 13 40 00

Leča

07 14 90

Jam in topinambur

Ex 1214

Podzemna koleraba

09 05 00 00

Vanilija

0906

Cimet in cvetovi cimetovega drevesa

09 07 00 00

Nageljnove žbice

09 08

Muškatni orešček, macis in kardamom

09 09

Seme janeža, badijan, komarčka, koriandra, orientalske kumine; brinove jagode

Ex 0910

Ingver, kurkuma, lovorjev list, curry in druge začimbe, razen žafrana in timijana

ex 0802

Drugi oreški, sveži ali suhi, neoluščeni ali oluščeni, razen betela in kole iz tarifne podštevilke 0802 90 20

0803 00 11

Sveže rajske smokve

ex 0803 00 90

Osušene rajske smokve

0804 20 10

Fige, sveže

0804 30 00

Ananas

0804 40 00

Avokado

0804 50 00

Guava, mango in mangostin

0805

Agrumi, sveži ali suhi

0806 10 10

Sveže namizno grozdje

0807

Melone (vključno lubenice) in papaja, sveže

0808

Jabolka, hruške in kutine, sveže

0809

Marelice, češnje in višnje, breskve (vključno z nektarinami), slive in trnulje, sveže

0810

Drugo sadje, sveže

0813 50 31

0813 50 39

Mešanice izključno iz suhih oreškov iz tarifnih številk 0801 in 0802

0910 20

Žafran

ex 0910 99

Timijan, svež ali ohlajen

ex 1211 90 85

Bazilika, melisa, meta, origanum vulgare (origano/divji majaron), rožmarin, žajbelj, sveži ali ohlajeni

1212 99 30

Rožiči

Predlog spremembe 331

Predlog uredbe

Priloga I – del X – proizvodni programi (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| (a) | ex 0710 | Vrtnine (termično neobdelane ali termično obdelane s paro ali kuhanjem v vodi), zamrznjene, razen sladke koruze iz tarifne podštevilke 0710 40 00, oljk iz tarifne podštevilke 0710 80 10 in sadje vrste Capsicum ali vrste Pimenta iz tarifne podštevilke 0710 80 59 |
| | ex 0711 | Vrtnine, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo prehrano, razen oljk iz tarifne podštevilke 0711 20, sadja vrste Capsicum ali vrste Pimenta iz tarifne podštevilke 0711 90 10 in sladke koruze iz tarifne podštevilke 0711 90 30 |
| | ex 0712 | Sušene vrtnine, cele, narezane na koščke ali rezine, zdrobljene ali mlete, vendar ne nadalje pripravljene, razen umetno sušenega krompirja, neprimernega za človeško prehrano iz tarifne podštevilke ex 0712 90 05, sladke koruze iz tarifnih podštevilk 0712 90 11 in 0712 90 19 ter oljk iz tarifne podštevilke ex 0712 90 90 |
| | 0804 20 90 | Suhe fige |
| | 0806 20 | Suho grozdje |
| | ex 0811 | Sadje in oreški, nekuhani ali kuhani v vreli vodi ali sopari, zamrznjeni, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja ali drugih sladil, razen zamrznjenih banan iz tarifne podštevilke ex0811 90 95 |
| | ex 0812 | Sadje in oreški, začasno konzervirani (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, v žveplovi vodi ali v drugih raztopinah za konzerviranje), vendar v takšnem stanju neprimerni za takojšnjo prehrano, razen začasno konzerviranih banan iz tarifne podštevilke ex 0812 90 98 |
| | ex 0813 | Sadje, suho, razen tistega, ki se uvršča v tarifne številke od 0801 do 0806; mešanice oreškov ali suhega sadja iz tega poglavja, razen mešanic izključno iz oreškov iz tarifnih številk 0801 in 0802 iz tarifnih podštevilk 0813 50 31 in 0813 50 39 |
| | 0814 00 00 | Lupine agrumov ali melon (vključno lubenic), sveže, zamrznjene, suhe ali začasno konzervirane v slanici, žveplani vodi ali v drugih raztopinah za konzerviranje |
| | 0904 20 10 | Suhe sladke paprike, nezdrobljene in nezmlete |
| (b) | ex 0811 | Sadje in oreški, nekuhani ali kuhani v vreli vodi ali sopari, zamrznjeni, ki vsebujejo dodani sladkor ali druga sladila |
| | ex 1302 20 | Pektinske snovi in pektinati |
| | ex 2001 | Vrtnine, sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini, razen:






  — | sadje vrste Capsicum, razen sladke paprike ali pimenta iz tarifne podštevilke 2001 90 20 |

Oznaka KN

Opis

(a)

ex 0710

Vrtnine (termično neobdelane ali termično obdelane s paro ali kuhanjem v vodi), zamrznjene, razen sladke koruze iz tarifne podštevilke 0710 40 00, oljk iz tarifne podštevilke 0710 80 10 in sadje vrste Capsicum ali vrste Pimenta iz tarifne podštevilke 0710 80 59

ex 0711

Vrtnine, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo prehrano, razen oljk iz tarifne podštevilke 0711 20, sadja vrste Capsicum ali vrste Pimenta iz tarifne podštevilke 0711 90 10 in sladke koruze iz tarifne podštevilke 0711 90 30

ex 0712

Sušene vrtnine, cele, narezane na koščke ali rezine, zdrobljene ali mlete, vendar ne nadalje pripravljene, razen umetno sušenega krompirja, neprimernega za človeško prehrano iz tarifne podštevilke ex 0712 90 05, sladke koruze iz tarifnih podštevilk 0712 90 11 in 0712 90 19 ter oljk iz tarifne podštevilke ex 0712 90 90

0804 20 90

Suhe fige

0806 20

Suho grozdje

ex 0811

Sadje in oreški, nekuhani ali kuhani v vreli vodi ali sopari, zamrznjeni, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja ali drugih sladil, razen zamrznjenih banan iz tarifne podštevilke ex0811 90 95

ex 0812

Sadje in oreški, začasno konzervirani (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, v žveplovi vodi ali v drugih raztopinah za konzerviranje), vendar v takšnem stanju neprimerni za takojšnjo prehrano, razen začasno konzerviranih banan iz tarifne podštevilke ex 0812 90 98

ex 0813

Sadje, suho, razen tistega, ki se uvršča v tarifne številke od 0801 do 0806; mešanice oreškov ali suhega sadja iz tega poglavja, razen mešanic izključno iz oreškov iz tarifnih številk 0801 in 0802 iz tarifnih podštevilk 0813 50 31 in 0813 50 39

0814 00 00

Lupine agrumov ali melon (vključno lubenic), sveže, zamrznjene, suhe ali začasno konzervirane v slanici, žveplani vodi ali v drugih raztopinah za konzerviranje

0904 20 10

Suhe sladke paprike, nezdrobljene in nezmlete

(b)

ex 0811

Sadje in oreški, nekuhani ali kuhani v vreli vodi ali sopari, zamrznjeni, ki vsebujejo dodani sladkor ali druga sladila

ex 1302 20

Pektinske snovi in pektinati

ex 2001

Vrtnine, sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini, razen:

—

sadje vrste Capsicum, razen sladke paprike ali pimenta iz tarifne podštevilke 2001 90 20

| — | sladka koruza (Zea mays var. saccharata) iz tarifne podštevilke 2001 90 30 |
| --- | --- |

—

sladka koruza (Zea mays var. saccharata) iz tarifne podštevilke 2001 90 30

| — | jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba iz tarifne podštevilke 2001 90 40 |
| --- | --- |

—

jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba iz tarifne podštevilke 2001 90 40

| — | palmovi srčki iz tarifne podštevilke 2001 90 60 |
| --- | --- |

—

palmovi srčki iz tarifne podštevilke 2001 90 60

| — | oljke iz tarifne podštevilke 2001 90 65 |
| --- | --- |

—

oljke iz tarifne podštevilke 2001 90 65

| — | listi vinske trte, hmeljevi poganjki in drugi podobni užitni deli rastlin iz tarifne podštevilke ex 2001 90 97 |
| --- | --- |

—

listi vinske trte, hmeljevi poganjki in drugi podobni užitni deli rastlin iz tarifne podštevilke ex 2001 90 97

2002

Paradižnik, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini

2003

Gobe in gomoljike, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali v ocetni kislini

ex 2004

Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006, razen sladke koruze (Zea mays var. saccharata) iz tarifne podštevilke 2004 90 10, oljk iz tarifne podštevilke ex 2004 90 30 in krompirja, pripravljenega ali konzerviranega v obliki moke, zdroba ali kosmičev iz tarifne podštevilke 2004 10 91

ex 2005

Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006, razen oljk iz tarifne podštevilke 2005 70 00, sladke koruze (Zea mays var. saccharata) iz tarifne podštevilke 2005 80 00 in sadja vrste Capsicum, razen sladke paprike ali pimenta iz tarifne podštevilke 2005 99 10 in krompirja, pripravljenega ali konzerviranega v obliki moke, zdroba ali kosmičev iz tarifne podštevilke 2005 20 10

ex 2006 00

Sadje, oreški, sadne lupine in drugi deli rastlin, konzervirani v sladkorju (odcejeni, glazirani ali kristalizirani), razen banan, konzerviranih v sladkorju iz tarifnih številk ex 2006 00 38 in ex 2006 00 99

ex 2007

Džemi, sadni želeji, marmelade, sadni pireji ali pireji iz oreškov in sadne paste ali paste iz oreškov, dobljeni s toplotno obdelavo, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne, razen:

| — | homogenizirani proizvodi iz banan iz tarifne podštevilke ex 2007 10 |
| --- | --- |

—

homogenizirani proizvodi iz banan iz tarifne podštevilke ex 2007 10

| — | džemi, sadni želeji, marmelade, sadni pireji in sadne paste iz banan iz tarifnih podštevilk ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 in ex 2007 99 97 |
| --- | --- |

—

džemi, sadni želeji, marmelade, sadni pireji in sadne paste iz banan iz tarifnih podštevilk ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 in ex 2007 99 97

ex 2008

Sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, drugače pripravljeni ali konzervirani, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali alkohol ali ne, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu, razen:

| — | arašidno maslo iz tarifne podštevilke 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

arašidno maslo iz tarifne podštevilke 2008 11 10

| — | palmovi srčki iz tarifne podštevilke 2008 91 00 |
| --- | --- |

—

palmovi srčki iz tarifne podštevilke 2008 91 00

| — | koruza iz tarifne podštevilke 2008 99 85 |
| --- | --- |

—

koruza iz tarifne podštevilke 2008 99 85

| — | jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba iz tarifne podštevilke 2008 99 91 |
| --- | --- |

—

jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba iz tarifne podštevilke 2008 99 91

| — | listi vinske trte, hmeljevi poganjki in drugi podobni užitni deli rastlin iz tarifne podštevilke ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

—

listi vinske trte, hmeljevi poganjki in drugi podobni užitni deli rastlin iz tarifne podštevilke ex 2008 99 99

| — | mešanice banan, drugače pripravljenih ali konzerviranih iz tarifnih podštevilk ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 in ex 2008 92 98 |
| --- | --- |

—

mešanice banan, drugače pripravljenih ali konzerviranih iz tarifnih podštevilk ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 in ex 2008 92 98

| — | banane, drugače pripravljene ali konzervirane iz tarifnih podštevilk ex 2008 99 49, ex 2008 99 67, ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

—

banane, drugače pripravljene ali konzervirane iz tarifnih podštevilk ex 2008 99 49, ex 2008 99 67, ex 2008 99 99

ex 2009

Sadni sokovi (razen grozdnega soka in grozdnega mošta iz tarifnih podštevilk 2009 61 in 2009 69 ter bananinega soka iz tarifne podštevilke ex 2009 80) in zelenjavni sokovi, nefermentirani in ki ne vsebujejo dodanega alkohola, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne

Predlog spremembe

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| (a) | ex 0710 | Vrtnine (termično neobdelane ali termično obdelane s paro ali kuhanjem v vodi), zamrznjene, razen sladke koruze iz tarifne podštevilke 0710 40 00, oljk iz tarifne podštevilke 0710 80 10 in sadje vrste Capsicum ali vrste Pimenta iz tarifne podštevilke 0710 80 59 |
| | ex 0711 | Vrtnine, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo prehrano, razen oljk iz tarifne podštevilke 0711 20, sadja vrste Capsicum ali vrste Pimenta iz tarifne podštevilke 0711 90 10 in sladke koruze iz tarifne podštevilke 0711 90 30 |
| | ex 0712 | Sušene vrtnine, cele, narezane na koščke ali rezine, zdrobljene ali mlete, vendar ne nadalje pripravljene, razen umetno sušenega krompirja, neprimernega za človeško prehrano iz tarifne podštevilke ex 0712 90 05, sladke koruze iz tarifnih podštevilk 0712 90 11 in 0712 90 19 ter oljk iz tarifne podštevilke ex 0712 90 90 |
| | 0804 20 90 | Suhe fige |
| | 0806 20 | Suho grozdje |
| | ex 0811 | Sadje in oreški, nekuhani ali kuhani v vreli vodi ali sopari, zamrznjeni, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja ali drugih sladil, razen zamrznjenih banan iz tarifne podštevilke ex0811 90 95 |
| | ex 0812 | Sadje in oreški, začasno konzervirani (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, v žveplovi vodi ali v drugih raztopinah za konzerviranje), vendar v takšnem stanju neprimerni za takojšnjo prehrano, razen začasno konzerviranih banan iz tarifne podštevilke ex 0812 90 98 |
| | ex 0813 | Sadje, suho, razen tistega, ki se uvršča v tarifne številke od 0801 do 0806; mešanice oreškov ali suhega sadja iz tega poglavja, razen mešanic izključno iz oreškov iz tarifnih številk 0801 in 0802 iz tarifnih podštevilk 0813 50 31 in 0813 50 39 |
| | 0814 00 00 | Lupine agrumov ali melon (vključno lubenic), sveže, zamrznjene, suhe ali začasno konzervirane v slanici, žveplani vodi ali v drugih raztopinah za konzerviranje |
| | 0904 20 10 | Suhe sladke paprike, nezdrobljene in nezmlete |
| (b) | ex 0811 | Sadje in oreški, nekuhani ali kuhani v vreli vodi ali sopari, zamrznjeni, ki vsebujejo dodani sladkor ali druga sladila |
| | ex 1302 20 | Pektinske snovi in pektinati |
| | ex 2001 | Vrtnine, sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini, razen:






  — | sadje vrste Capsicum, razen sladke paprike ali pimenta iz tarifne podštevilke 2001 90 20 |

Oznaka KN

Opis

(a)

ex 0710

Vrtnine (termično neobdelane ali termično obdelane s paro ali kuhanjem v vodi), zamrznjene, razen sladke koruze iz tarifne podštevilke 0710 40 00, oljk iz tarifne podštevilke 0710 80 10 in sadje vrste Capsicum ali vrste Pimenta iz tarifne podštevilke 0710 80 59

ex 0711

Vrtnine, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo prehrano, razen oljk iz tarifne podštevilke 0711 20, sadja vrste Capsicum ali vrste Pimenta iz tarifne podštevilke 0711 90 10 in sladke koruze iz tarifne podštevilke 0711 90 30

ex 0712

Sušene vrtnine, cele, narezane na koščke ali rezine, zdrobljene ali mlete, vendar ne nadalje pripravljene, razen umetno sušenega krompirja, neprimernega za človeško prehrano iz tarifne podštevilke ex 0712 90 05, sladke koruze iz tarifnih podštevilk 0712 90 11 in 0712 90 19 ter oljk iz tarifne podštevilke ex 0712 90 90

0804 20 90

Suhe fige

0806 20

Suho grozdje

ex 0811

Sadje in oreški, nekuhani ali kuhani v vreli vodi ali sopari, zamrznjeni, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja ali drugih sladil, razen zamrznjenih banan iz tarifne podštevilke ex0811 90 95

ex 0812

Sadje in oreški, začasno konzervirani (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, v žveplovi vodi ali v drugih raztopinah za konzerviranje), vendar v takšnem stanju neprimerni za takojšnjo prehrano, razen začasno konzerviranih banan iz tarifne podštevilke ex 0812 90 98

ex 0813

Sadje, suho, razen tistega, ki se uvršča v tarifne številke od 0801 do 0806; mešanice oreškov ali suhega sadja iz tega poglavja, razen mešanic izključno iz oreškov iz tarifnih številk 0801 in 0802 iz tarifnih podštevilk 0813 50 31 in 0813 50 39

0814 00 00

Lupine agrumov ali melon (vključno lubenic), sveže, zamrznjene, suhe ali začasno konzervirane v slanici, žveplani vodi ali v drugih raztopinah za konzerviranje

0904 20 10

Suhe sladke paprike, nezdrobljene in nezmlete

(b)

ex 0811

Sadje in oreški, nekuhani ali kuhani v vreli vodi ali sopari, zamrznjeni, ki vsebujejo dodani sladkor ali druga sladila

ex 1302 20

Pektinske snovi in pektinati

ex 2001

Vrtnine, sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini, razen:

—

sadje vrste Capsicum, razen sladke paprike ali pimenta iz tarifne podštevilke 2001 90 20

| — | sladka koruza (Zea mays var. saccharata) iz tarifne podštevilke 2001 90 30 |
| --- | --- |

—

sladka koruza (Zea mays var. saccharata) iz tarifne podštevilke 2001 90 30

| — | jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba iz tarifne podštevilke 2001 90 40 |
| --- | --- |

—

jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba iz tarifne podštevilke 2001 90 40

| — | palmovi srčki iz tarifne podštevilke 2001 90 60 |
| --- | --- |

—

palmovi srčki iz tarifne podštevilke 2001 90 60

| — | oljke iz tarifne podštevilke 2001 90 65 |
| --- | --- |

—

oljke iz tarifne podštevilke 2001 90 65

| — | listi vinske trte, hmeljevi poganjki in drugi podobni užitni deli rastlin iz tarifne podštevilke ex 2001 90 97 |
| --- | --- |

—

listi vinske trte, hmeljevi poganjki in drugi podobni užitni deli rastlin iz tarifne podštevilke ex 2001 90 97

2002

Paradižnik, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini

2003

Gobe in gomoljike, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali v ocetni kislini

ex 2004

Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006, razen sladke koruze (Zea mays var. saccharata) iz tarifne podštevilke 2004 90 10, oljk iz tarifne podštevilke ex 2004 90 30 in krompirja, pripravljenega ali konzerviranega v obliki moke, zdroba ali kosmičev iz tarifne podštevilke 2004 10 91

ex 2005

Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene, razen proizvodov iz tarifne številke 2006, razen oljk iz tarifne podštevilke 2005 70 00, sladke koruze (Zea mays var. saccharata) iz tarifne podštevilke 2005 80 00 in sadja vrste Capsicum, razen sladke paprike ali pimenta iz tarifne podštevilke 2005 99 10 in krompirja, pripravljenega ali konzerviranega v obliki moke, zdroba ali kosmičev iz tarifne podštevilke 2005 20 10

ex 2006 00

Sadje, oreški, sadne lupine in drugi deli rastlin, konzervirani v sladkorju (odcejeni, glazirani ali kristalizirani), razen banan, konzerviranih v sladkorju iz tarifnih številk ex 2006 00 38 in ex 2006 00 99

ex 2007

Džemi, sadni želeji, marmelade, sadni pireji ali pireji iz oreškov in sadne paste ali paste iz oreškov, dobljeni s toplotno obdelavo, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne, razen:

| — | homogenizirani proizvodi iz banan iz tarifne podštevilke ex 2007 10 |
| --- | --- |

—

homogenizirani proizvodi iz banan iz tarifne podštevilke ex 2007 10

| — | džemi, sadni želeji, marmelade, sadni pireji in sadne paste iz banan iz tarifnih podštevilk ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 in ex 2007 99 97 |
| --- | --- |

—

džemi, sadni želeji, marmelade, sadni pireji in sadne paste iz banan iz tarifnih podštevilk ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 in ex 2007 99 97

ex 2008

Sadje, oreški in drugi užitni deli rastlin, drugače pripravljeni ali konzervirani, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali alkohol ali ne, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu, razen:

| — | arašidno maslo iz tarifne podštevilke 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

arašidno maslo iz tarifne podštevilke 2008 11 10

| — | palmovi srčki iz tarifne podštevilke 2008 91 00 |
| --- | --- |

—

palmovi srčki iz tarifne podštevilke 2008 91 00

| — | koruza iz tarifne podštevilke 2008 99 85 |
| --- | --- |

—

koruza iz tarifne podštevilke 2008 99 85

| — | jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba iz tarifne podštevilke 2008 99 91 |
| --- | --- |

—

jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. % ali več škroba iz tarifne podštevilke 2008 99 91

| — | listi vinske trte, hmeljevi poganjki in drugi podobni užitni deli rastlin iz tarifne podštevilke ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

—

listi vinske trte, hmeljevi poganjki in drugi podobni užitni deli rastlin iz tarifne podštevilke ex 2008 99 99

| — | mešanice banan, drugače pripravljenih ali konzerviranih iz tarifnih podštevilk ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 in ex 2008 92 98 |
| --- | --- |

—

mešanice banan, drugače pripravljenih ali konzerviranih iz tarifnih podštevilk ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 in ex 2008 92 98

| — | banane, drugače pripravljene ali konzervirane iz tarifnih podštevilk ex 2008 99 49, ex 2008 99 67, ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

—

banane, drugače pripravljene ali konzervirane iz tarifnih podštevilk ex 2008 99 49, ex 2008 99 67, ex 2008 99 99

ex 2009

Sadni sokovi (razen grozdnega soka in grozdnega mošta iz tarifnih podštevilk 2009 61 in 2009 69 ter bananinega soka iz tarifne podštevilke ex 2009 80) in zelenjavni sokovi, nefermentirani in ki ne vsebujejo dodanega alkohola, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne

ex 0910

posušeni timijan

ex 1211

Bazilika, melisa, meta, origanum vulgare, rožmarin, žajbelj, posušeni,

ex 0904

paprika suha, zdrobljena ali zmleti plodovi iz rodu Capsicum ali Pimenta, razen sladke paprike pod tarifno podštevilko 0904 20 10

ex220600

jabolčnik

Predlog spremembe 332

Predlog uredbe

Priloga I – del XV – poddel a – Oznaka KN 0201 – alinee (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 0201 – Meso, goveje, sveže ali ohlajeno | 0201 – Meso, goveje, sveže ali ohlajeno: |
| | — | 0201 10 00 – trupi in klavne polovice |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

0201 – Meso, goveje, sveže ali ohlajeno

0201 – Meso, goveje, sveže ali ohlajeno:

—

0201 10 00 – trupi in klavne polovice

| — | 0201 20 – drugi kosi s kostmi: |
| --- | --- |

—

0201 20 – drugi kosi s kostmi:

| — | 0201 20 20 – „kompenzirane četrti“ |
| --- | --- |

—

0201 20 20 – „kompenzirane četrti“

| — | 0201 20 30 – nerazkosane ali razkosane sprednje četrti |
| --- | --- |

—

0201 20 30 – nerazkosane ali razkosane sprednje četrti

| — | 0201 20 50 – nerazkosane ali razkosane zadnje četrti |
| --- | --- |

—

0201 20 50 – nerazkosane ali razkosane zadnje četrti

Predlog spremembe 351

Predlog uredbe

Priloga I – del XXI – točka 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1a. | Surovi alkohol z vsebnostjo alkohola manj kot 96 volumskih odstotkov, ki še ima organoleptične lastnosti, povezane z izhodnimi sestavinami, se šteje kot etilni alkohol v skladu s točko 1, če se ta surovi alkohol po nadaljnji predelavi trži ali uporablja kot etilni alkohol v smislu točke 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1a.

Predlog spremembe 333

Predlog uredbe

Priloga II – del I a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Del Ia: opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem sladkorja |
| | 1. | „Beli sladkor“ pomeni sladkor, ki ne vsebuje dodatkov za aromo ali barvil niti nobenih drugih dodatkov in ki vsebuje v suhem stanju 99,5 mas. % ali več saharoze, določene s polarimetrično metodo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Del Ia: opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem sladkorja

1.

| 2. | „Surovi sladkor“ pomeni sladkor, ki ne vsebuje dodatkov za aromo ali barvil niti nobenih drugih dodatkov in ki vsebuje v suhem stanju manj kot 99,5 mas. % saharoze, določene s polarimetrično metodo. |
| --- | --- |

2.

| 3. | „Izoglukoza“ pomeni proizvod, pridobljen iz glukoze ali njenih polimerov z vsebnostjo najmanj 10 % fruktoze po teži v suhem stanju. |
| --- | --- |

3.

| 4. | „Inulinski sirup“ pomeni proizvod, neposredno pridobljen s hidrolizo inulina ali oligofruktoz, ki vsebuje najmanj 10 mas. % fruktoze v suhem stanju v prosti obliki ali v obliki saharoze in je izražen kot ekvivalent sladkorja/izoglukoze. Da bi preprečili omejitve na trgu za proizvode z nizko sladilno močjo, ki jih proizvajajo predelovalci inulinskih vlaken brez kvote za inulinski sirup, Komisija lahko to opredelitev spremeni. |
| --- | --- |

4.

| 5. | „kvotni sladkor“, „kvotna izoglukoza“ in „kvotni inulinski sirup“ pomenijo vsako količino proizvodnje sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa, pripisano določenemu tržnemu letu v okviru kvote zadevnega podjetja. |
| --- | --- |

5.

| 6. | „industrijski sladkor“ pomeni vsako količino proizvodnje sladkorja, pripisano določenemu tržnemu letu, ki je višja od količine sladkorja iz točke (5), namenjeno za industrijsko proizvodnjo enega izmed proizvodov iz člena 101m(2). |
| --- | --- |

6.

| 7. | „industrijska izoglukoza“ in „industrijski inulinski sirup“ pomenita vsako količino proizvodnje izoglukoze ali inulinskega sirupa, pripisano določenemu tržnemu letu, ki je namenjena za industrijsko proizvodnjo enega izmed proizvodov iz člena 101m(2). |
| --- | --- |

7.

| 8. | „Presežni sladkor“, „presežna izoglukoza“ in „presežni inulinski sirup“ pomenijo vsako količino proizvodnje sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa, pripisano določenemu tržnemu letu, ki je višja od količin iz točk (5), (6) in (7); |
| --- | --- |

8.

| 9. | „Kvotna sladkorna pesa“ pomeni vso sladkorno peso, predelano v kvotni sladkor. |
| --- | --- |

9.

| 10. | „Dobavna pogodba“ pomeni pogodbo, sklenjeno med prodajalcem in podjetjem za dobavo sladkorne pese za proizvodnjo sladkorja. |
| --- | --- |

10.

| 11. | „Panožni sporazum“ pomeni: |
| --- | --- |

11.

| (a) | sporazum, sklenjen na ravni Unije pred sklenitvijo kakršne koli dobavne pogodbe, med skupino nacionalnih organizacij podjetij na eni strani in skupino nacionalnih organizacij prodajalcev na drugi; |
| --- | --- |

(a)

sporazum, sklenjen na ravni Unije pred sklenitvijo kakršne koli dobavne pogodbe, med skupino nacionalnih organizacij podjetij na eni strani in skupino nacionalnih organizacij prodajalcev na drugi;

| (b) | sporazum, sklenjen pred sklenitvijo kakršne koli dobavne pogodbe, med podjetji ali organizacijo podjetij, priznanimi v zadevni državi članici, na eni strani in združenjem prodajalcev, priznanim v državi članici, na drugi; |
| --- | --- |

(b)

sporazum, sklenjen pred sklenitvijo kakršne koli dobavne pogodbe, med podjetji ali organizacijo podjetij, priznanimi v zadevni državi članici, na eni strani in združenjem prodajalcev, priznanim v državi članici, na drugi;

| (c) | če ne obstaja sporazum iz točke (a) ali (b), zakon o podjetjih in zakon o zadrugah, če urejata dobavo sladkorne pese s strani delničarjev ali članov podjetja ali zadruge, ki proizvaja sladkor; |
| --- | --- |

(c)

če ne obstaja sporazum iz točke (a) ali (b), zakon o podjetjih in zakon o zadrugah, če urejata dobavo sladkorne pese s strani delničarjev ali članov podjetja ali zadruge, ki proizvaja sladkor;

| (d) | če ne obstaja sporazum iz točke (a) ali (b), ureditve, ki so obstajale pred sklenitvijo kakršne koli dobavne pogodbe, če prodajalci, ki sprejemajo ureditev, dobavijo vsaj 60 % skupne količine sladkorne pese, ki jo je kupilo podjetje za proizvodnjo sladkorja v eni ali več tovarnah. |
| --- | --- |

(d)

če ne obstaja sporazum iz točke (a) ali (b), ureditve, ki so obstajale pred sklenitvijo kakršne koli dobavne pogodbe, če prodajalci, ki sprejemajo ureditev, dobavijo vsaj 60 % skupne količine sladkorne pese, ki jo je kupilo podjetje za proizvodnjo sladkorja v eni ali več tovarnah.

| 12. | „Stalna rafinerija“ pomeni proizvodni obrat: |
| --- | --- |

12.

| — | katerega edina dejavnost je prečiščevanje uvoženega surovega trsnega sladkorja ali |
| --- | --- |

—

katerega edina dejavnost je prečiščevanje uvoženega surovega trsnega sladkorja ali

| — | ki je v tržnem letu 2004/2005 prečistil najmanj 15 000 ton uvoženega surovega trsnega sladkorja. Za namene te alinee je v primeru Hrvaške tržno leto 2007/2008. |
| --- | --- |

—

ki je v tržnem letu 2004/2005 prečistil najmanj 15 000 ton uvoženega surovega trsnega sladkorja. Za namene te alinee je v primeru Hrvaške tržno leto 2007/2008.

Predlog spremembe 334

Predlog uredbe

Priloga II – del VIII – točka 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1. | „Med“ pomeni naravno sladko snov, ki jo izdelajo čebele Apis mellifera iz nektarja cvetov, izločkov živih delov rastlin ali izločkov sesajočih žuželk na živih delih rastlin, ki jih čebele zberejo, predelajo s pomešanjem z določenimi lastnimi snovmi, ga shranijo, mu odvzamejo vodo in pustijo dozoreti v satju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.

„Med“ pomeni naravno sladko snov, ki jo izdelajo čebele Apis mellifera iz nektarja cvetov, izločkov živih delov rastlin ali izločkov sesajočih žuželk na živih delih rastlin, ki jih čebele zberejo, predelajo s pomešanjem z določenimi lastnimi snovmi, ga shranijo, mu odvzamejo vodo in pustijo dozoreti v satju.

| 1. | „Med“ pomeni naravno sladko snov, ki jo izdelajo čebele Apis mellifera iz nektarja cvetov, izločkov živih delov rastlin ali izločkov sesajočih žuželk na živih delih rastlin, ki jih čebele zberejo, predelajo s pomešanjem z določenimi lastnimi snovmi, ga shranijo, mu odvzamejo vodo in pustijo dozoreti v satju.
  Med sestavljajo predvsem različni sladkorji, zlasti fruktoza in glukoza, pa tudi druge snovi, kot so organske kisline, encimi in trdi delci, ki izvirajo iz zbiranja medu, vključno s cvetnim prahom, vendar nobene od teh snovi in delcev ni mogoče obravnavati kot sestavino medu. |
| --- | --- |

1.

„Med“ pomeni naravno sladko snov, ki jo izdelajo čebele Apis mellifera iz nektarja cvetov, izločkov živih delov rastlin ali izločkov sesajočih žuželk na živih delih rastlin, ki jih čebele zberejo, predelajo s pomešanjem z določenimi lastnimi snovmi, ga shranijo, mu odvzamejo vodo in pustijo dozoreti v satju.
  Med sestavljajo predvsem različni sladkorji, zlasti fruktoza in glukoza, pa tudi druge snovi, kot so organske kisline, encimi in trdi delci, ki izvirajo iz zbiranja medu, vključno s cvetnim prahom, vendar nobene od teh snovi in delcev ni mogoče obravnavati kot sestavino medu.

Predlog spremembe 335

Predlog uredbe

Priloga II – del VIII – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2. | „Čebelji proizvodi“ pomeni med, čebelji vosek, matični mleček, propolis
  ali
  cvetni prah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.

„Čebelji proizvodi“ pomeni med, čebelji vosek, matični mleček, propolis
  ali
  cvetni prah.

| 2. | „Čebelji proizvodi“ pomeni med, čebelji vosek, matični mleček, propolis
  in
  cvetni prah. |
| --- | --- |

2.

„Čebelji proizvodi“ pomeni med, čebelji vosek, matični mleček, propolis
  in
  cvetni prah.

„Čebelji vosek“ pomeni naravno lipidno snov, pripravljeno iz izločkov voskovnih žlez čebel delavk vrste Apis mellifera, ki se uporablja za izgradnjo satja.

„Matični mleček“ pomeni naravno snov, ki jo izločajo hipofaringealne (goltne) in mandibularne (čeljustne) žleze čebel dojilj, ki je hrana za čebeljo zalego in čebeljo matico in kateri se ne sme dodati nobena druga snov.

„Propolis (zadelavina)“ je snov, ki jo čebele delavke vrste Apis mellifera zberejo na določenih vrstah rastlin in nato predelajo ter ji dodajo lastne izločke (predvsem čebelji vosek in izločke sline), in jo uporabljajo za premaz notranjih sten panja.

„Cvetni prah“ je trda, več ali manj grudasta snov, ki nastane s sprijetjem moških oplojevalnih celic cvetočih rastlin, nektarja in izločkov sline ob mehanskem delovanju tretjega para nog čebel delavk vrste Apis mellifera, ki ga zberejo in predelajo v obliki pelodnih zrnc, ki jih odložijo in shranijo v panju, in kateri se ne sme dodati nobena druga snov.

„Izkopanec ali čebelji kruhek“ pomeni pelodna zrnca, ki jih čebele raztrosijo po celicah satja in ki so bila naravno spremenjena zaradi prisotnosti encimov in mikroorganizmov; takšen cvetni prah je lahko pokrit z medom.

Predlog spremembe 336

Predlog uredbe

Priloga III – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| PRILOGA III | PRILOGA III |
| STANDARDNA KAKOVOST RIŽA IN SLADKORJA IZ ČLENA 7 | STANDARDNA KAKOVOST RIŽA IN SLADKORJA IZ ČLENA 7
  IN ČLENA 101G |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

PRILOGA III

PRILOGA III

STANDARDNA KAKOVOST RIŽA IN SLADKORJA IZ ČLENA 7

STANDARDNA KAKOVOST RIŽA IN SLADKORJA IZ ČLENA 7
  IN ČLENA 101G

Predlog spremembe 337

Predlog uredbe

Priloga III a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

PRILOGA IIIa

LESTVICE UNIJE ZA RAZVRŠČANJE TRUPOV IZ ČLENA 7

A:

     

  Lestvica Unije za razvrščanje trupov odraslega goveda

I.
     
  Opredelitve pojmov

Uporabijo se naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „trup“: celo telo zaklane živali, kakor je pripravljeno po izkrvavitvi ter odstranitvi notranjih organov in kože; |
| --- | --- |

1.

„trup“: celo telo zaklane živali, kakor je pripravljeno po izkrvavitvi ter odstranitvi notranjih organov in kože;

| 2. | „klavna polovica“: proizvod, pridobljen s simetrično razpolovitvijo trupa iz točke (1) po sredi vratnih, hrbtnih in ledvenih vretenc in križnice ter po sredi prsnice in medenične zrasti. |
| --- | --- |

2.

„klavna polovica“: proizvod, pridobljen s simetrično razpolovitvijo trupa iz točke (1) po sredi vratnih, hrbtnih in ledvenih vretenc in križnice ter po sredi prsnice in medenične zrasti.

II.
     
  Kategorije

Trupi goveda se delijo v naslednje kategorije:

A: trupi bikov, mlajših od dveh let;

B: trupi drugih bikov;

C: trupi moških kastriranih živali;

D: trupi krav;

E: trupi telic.

III.
     
  Razvrščanje

Trupi se razvrstijo na podlagi ocene:

| 1. | Mesnatosti:



  Razvoj profila trupov, še posebej najpomembnejših delov (stegno, hrbet, pleče)










  Razred mesnatosti | Opis |
| --- | --- | --- |
| S




  Superiorni | Vsi profili izredno konveksni; izjemna razvitost mišic (dvojna omišičenost) |
| E




  Odličen | Vsi profili konveksni do super konveksni; mišice izjemno razvite |
| U




  Zelo dober | Profili v večini konveksni; mišice zelo dobro razvite |
| R




  Dober | Profili v večini ravni; mišice dobro razvite |
| O




  Zadovoljiv | Profili v večini ravni do konkavni; mišice povprečno razvite |
| P




  Slab | Vsi profili konkavni do zelo konkavni; mišice slabo razvite |

1.

Razvoj profila trupov, še posebej najpomembnejših delov (stegno, hrbet, pleče)

Razred mesnatosti

Opis

S

Superiorni

Vsi profili izredno konveksni; izjemna razvitost mišic (dvojna omišičenost)

E

Odličen

Vsi profili konveksni do super konveksni; mišice izjemno razvite

U

Zelo dober

Profili v večini konveksni; mišice zelo dobro razvite

R

Dober

Profili v večini ravni; mišice dobro razvite

O

Zadovoljiv

Profili v večini ravni do konkavni; mišice povprečno razvite

P

Slab

Vsi profili konkavni do zelo konkavni; mišice slabo razvite

| 2. | Zamaščenost:



  Količina maščobe na površini trupa in v prsni votlini










  Razred zamaščenosti | Opis |
| --- | --- | --- |
| 1




  Slaba | Brez maščobe ali zelo slaba pokritost trupa z maščobo |
| 2




  Zadovoljiva | Neznatna pokritost z maščobo, meso je vidno skoraj povsod |
| 3




  Srednja | Meso, razen stegna in pleč, skoraj povsod pokrito z maščobo; manjše maščobne obloge v prsni votlini |
| 4




  Močna | Meso prekrito z maščobo, vendar na stegnu in plečetu še delno vidno; nekaj razločnih oblog v prsni votlini |
| 5




  Zelo močna | Celoten trup pokrit z maščobo; obilne obloge v prsni votlini |

2.

Količina maščobe na površini trupa in v prsni votlini

Razred zamaščenosti

Opis

1

Slaba

Brez maščobe ali zelo slaba pokritost trupa z maščobo

2

Zadovoljiva

Neznatna pokritost z maščobo, meso je vidno skoraj povsod

3

Srednja

Meso, razen stegna in pleč, skoraj povsod pokrito z maščobo; manjše maščobne obloge v prsni votlini

4

Močna

Meso prekrito z maščobo, vendar na stegnu in plečetu še delno vidno; nekaj razločnih oblog v prsni votlini

5

Zelo močna

Celoten trup pokrit z maščobo; obilne obloge v prsni votlini

Države članice lahko razdelijo obstoječe razrede iz točk 1 in 2 v največ tri podrazrede.

IV.
     
  Pregled

Trupi in klavne polovice se predstavijo:

| 1. | brez glave in brez spodnjih delov nog; glava se loči od trupa pri prvem vratnem vretencu, spodnji deli nog se odrežejo pri skočnem (tarzalnem) ali zapestnem (karpalnem) sklepu, |
| --- | --- |

1.

brez glave in brez spodnjih delov nog; glava se loči od trupa pri prvem vratnem vretencu, spodnji deli nog se odrežejo pri skočnem (tarzalnem) ali zapestnem (karpalnem) sklepu,

| 2. | brez organov, ki jih vsebujeta prsna in trebušna votlina, z ledvicami, ledvičnim in medeničnim lojem ali brez njih; |
| --- | --- |

2.

brez organov, ki jih vsebujeta prsna in trebušna votlina, z ledvicami, ledvičnim in medeničnim lojem ali brez njih;

| 3. | brez spolnih organov s pripadajočim mišičevjem ter pri samicah brez vimena ali maščobe vimen. |
| --- | --- |

3.

brez spolnih organov s pripadajočim mišičevjem ter pri samicah brez vimena ali maščobe vimen.

V.
     
  Razvrščanje in označevanje

Klavnice, odobrene v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se vsi trupi in klavne polovice odraslih goved, zaklanih v takih klavnicah in z oznako zdravstvene ustreznosti, določene v členu 5(2) v povezavi s poglavjem III oddelka I Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, razvrstijo in označijo v skladu z lestvico Unije.

Pred označevanjem živali z žigom lahko države članice odobrijo odstranitev podkožne maščobe s trupov ali klavnih polovic, če to upravičuje zamaščenost.

B:

     

  Lestvica Unije za razvrščanje trupov prašičev

I.
     
  Opredelitev pojmov

„Trup“ pomeni telo zaklanega prašiča po izkrvavitvi in odstranitvi notranjih organov; celo ali razpolovljeno po sredi.

II.
     
  Razvrstitev

Trupi se uvrščajo v razrede glede na ocenjeno vsebnost pustega mesa in se ustrezno razvrstijo:

| Razredi | Pusto meso kot delež teže trupa |
| --- | --- |
| S | 60 ali več

   (9) |
| E | 55 ali več |
| U | 50 ali več, vendar manj kot 55 |
| R | 45 ali več, vendar manj kot 50 |
| O | 40 ali več, vendar manj kot 45 |
| P | manj kot 40 |

Razredi

Pusto meso kot delež teže trupa

S

60 ali več

   (9)

E

55 ali več

U

50 ali več, vendar manj kot 55

R

45 ali več, vendar manj kot 50

O

40 ali več, vendar manj kot 45

P

manj kot 40

III.
     
  Predstavitev

Trupi se predstavijo brez jezika, ščetin, kopit, genitalij, ledvične maščobe, ledvic in prepone.

IV.
     
  Delež pustega mesa

| 1. | Vsebnost pustega mesa se oceni z metodami za ocenjevanje, ki jih odobri Komisija. Odobrijo se lahko le statistično potrjene metode za oceno, ki temeljijo na fizičnih meritvah enega ali več anatomskih delov trupa prašiča. Za odobritev metod za ocenjevanje mora biti izpolnjeno najvišje odstopanje statistične napake pri oceni. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vendar pa komercialne vrednosti trupov ne določa le njihova ocenjena vsebnost pustega mesa. |
| --- | --- |

2.

V.
     
  Označevanje trupov

Razen če Komisija ne določi drugače, se razvrščeni trupi označijo z žigom v skladu z lestvico Unije.

C:

     

  Lestvica Unije za razvrščanje trupov ovac

I.
     
  Opredelitev pojmov

Glede izrazov „trup“ in „klavna polovica“ se uporabljajo opredelitve iz točke A.I.

II.
     
  Kategorije

Trupi se razvrstijo v naslednje kategorije:

A: trupi ovac, starih manj kot dvanajst mesecev,

B: klavni trupi drugih ovc.

III.
     
  Razvrstitev

| 1. | Trupi se razvrstijo smiselno z uporabo določb iz točke A.III. Vendar pa se izraz „stegno“ v točki A.III.1. in v 3. in 4. vrsti tabele pod točko A.III.2. zamenja z izrazom „zadnja četrt“. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Z odstopanjem od točke 1 lahko Komisija za jagnjeta s težo trupa manj kot 13 kg sprejme izvedbene akte, s katerimi državam članicam dovoli uporabo naslednjih meril za razvrščanje:









  (a) | teža trupa; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

teža trupa;

| (b) | barva mesa; |
| --- | --- |

(b)

barva mesa;

| (c) | zamaščenost. |
| --- | --- |

(c)

zamaščenost.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 162(2) ali (3).

IV.
     
  Predstavitev

Trupi in klavne polovice so predstavljeni brez glave (odrezana pri atlanto-okcipitalnem sklepu), spodnjih delov nog (odrezane pri karpalnem ali tarzalnem sklepu), repa (odrezan med šestim in sedmim repnim vretencem), vimena, genitalij, jeter in drobovja. Trup vsebuje ledvice in medenični loj.

V.
     
  Označevanje trupov

Razvrščeni trupi in klavne polovice se označijo z žigom v skladu z lestvico Unije.

Predlog spremembe 338

Predlog uredbe

Priloga III b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

PRILOGA IIIb

NACIONALNE IN REGIONALNE KVOTE ZA PROIZVODNJO SLADKORJA, IZOGLUKOZE IN INULINSKEGA SIRUPA IZ ČLENA 101H

| (v tonah) |
| --- |
| Države članice ali regije




  (1) | Sladkor




  (2) | Izoglukoza




  (3) | Inulinski sirup




  (4) |
| Belgija | 676 235,0 | 114 580,2 | 0 |
| Bolgarija | 0 | 89 198,0 | |
| Češka | 372 459,3 | | |
| Danska | 372 383,0 | | |
| Nemčija | 2 898 255,7 | 56 638,2 | |
| Irska | 0 | | |
| Grčija | 158 702,0 | 0 | |
| Španija | 498 480,2 | 53 810,2 | |
| Francija (matična Francija) | 3 004 811,15 | | 0 |
| Francoski čezmorski departmaji | 432 220,05 | | |
| Italija | 508 379,0 | 32 492,5 | |
| Latvija | 0 | | |
| Litva | 90 252,0 | | |
| Madžarska | 105 420,0 | 250 265,8 | |
| Nizozemska | 804 888,0 | 0 | 0 |
| Avstrija | 351 027,4 | | |
| Poljska | 1 405 608,1 | 42 861,4 | |
| Portugalska (celinska) | 0 | 12 500,0 | |
| Avtonomna regija Azori | 9 953,0 | | |
| Romunija | 104 688,8 | 0 | |
| Slovenija | 0 | | |
| Slovaška | 112 319,5 | 68 094,5 | |
| Finska | 80 999,0 | 0 | |
| Švedska | 293 186,0 | | |
| Združeno kraljestvo | 1 056 474,0 | 0 | |
| Hrvaška | p.m. | p.m. | p.m. |
| SKUPAJ | 13 336 741,2 | 720 440,8 | 0 |

(v tonah)

Države članice ali regije

(1)

Sladkor

(2)

Izoglukoza

(3)

Inulinski sirup

(4)

Belgija

676 235,0

114 580,2

0

Bolgarija

0

89 198,0

Češka

372 459,3

Danska

372 383,0

Nemčija

2 898 255,7

56 638,2

Irska

0

Grčija

158 702,0

0

Španija

498 480,2

53 810,2

Francija (matična Francija)

3 004 811,15

0

Francoski čezmorski departmaji

432 220,05

Italija

508 379,0

32 492,5

Latvija

0

Litva

90 252,0

Madžarska

105 420,0

250 265,8

Nizozemska

804 888,0

0

0

Avstrija

351 027,4

Poljska

1 405 608,1

42 861,4

Portugalska (celinska)

0

12 500,0

Avtonomna regija Azori

9 953,0

Romunija

104 688,8

0

Slovenija

0

Slovaška

112 319,5

68 094,5

Finska

80 999,0

0

Švedska

293 186,0

Združeno kraljestvo

1 056 474,0

0

Hrvaška

p.m.

p.m.

p.m.

SKUPAJ

13 336 741,2

720 440,8

0

Predlog spremembe 339

Predlog uredbe

Priloga II c (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

PRILOGA IIIc

PODROBNA PRAVILA O PRENOSU KVOT SLADKORJA ALI IZOGLUKOZE V SKLADU S ČLENOM 101K

I

Za namen te priloge:

| (a) | „združitev podjetij“ pomeni povezavo dveh ali več podjetij v eno samo podjetje; |
| --- | --- |

(a)

„združitev podjetij“ pomeni povezavo dveh ali več podjetij v eno samo podjetje;

| (b) | „prenos podjetja“ pomeni prenos ali prevzem premoženja enega podjetja, kateremu so bile dodeljene kvote, na eno ali več podjetij; |
| --- | --- |

(b)

„prenos podjetja“ pomeni prenos ali prevzem premoženja enega podjetja, kateremu so bile dodeljene kvote, na eno ali več podjetij;

| (c) | „prenos tovarne“ pomeni prenos lastništva tehnične enote, vključno z vso opremo, ki je potrebna za izdelavo zadevnega proizvoda, na eno ali več podjetij, česar posledica je delni ali popolni prevzem proizvodnje podjetja, ki prenaša lastništvo; |
| --- | --- |

(c)

„prenos tovarne“ pomeni prenos lastništva tehnične enote, vključno z vso opremo, ki je potrebna za izdelavo zadevnega proizvoda, na eno ali več podjetij, česar posledica je delni ali popolni prevzem proizvodnje podjetja, ki prenaša lastništvo;

| (d) | „zakup tovarne“ pomeni zakupno pogodbo tehnične enote, vključno z vso opremo, ki je potrebna za proizvodnjo sladkorja, sklenjeno za najmanj tri zaporedna tržna leta, pri čemer stranke soglašajo, da ne bo prekinjena pred koncem tretjega tržnega leta, s podjetjem, ki ima sedež v isti državi članici kakor zadevna tovarna, če se podjetje, ki je zakupilo zadevno tovarno, po uveljavitvi zakupa lahko šteje kot podjetje, ki proizvaja izključno sladkor glede na svojo celotno proizvodnjo. |
| --- | --- |

(d)

„zakup tovarne“ pomeni zakupno pogodbo tehnične enote, vključno z vso opremo, ki je potrebna za proizvodnjo sladkorja, sklenjeno za najmanj tri zaporedna tržna leta, pri čemer stranke soglašajo, da ne bo prekinjena pred koncem tretjega tržnega leta, s podjetjem, ki ima sedež v isti državi članici kakor zadevna tovarna, če se podjetje, ki je zakupilo zadevno tovarno, po uveljavitvi zakupa lahko šteje kot podjetje, ki proizvaja izključno sladkor glede na svojo celotno proizvodnjo.

II

| 1. | Brez poseganja v točko 2 se pri združitvi ali prenosu podjetij za proizvodnjo sladkorja ali prenosu tovarn za proizvodnjo sladkorja kvote prilagodijo na naslednje načine:









  (a) | pri združitvi podjetij za proizvodnjo sladkorja države članice podjetju, nastalemu z združitvijo, dodelijo kvoto, ki je enaka vsoti kvot, ki so bile dodeljene zadevnim podjetjem za proizvodnjo sladkorja pred združitvijo; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

pri združitvi podjetij za proizvodnjo sladkorja države članice podjetju, nastalemu z združitvijo, dodelijo kvoto, ki je enaka vsoti kvot, ki so bile dodeljene zadevnim podjetjem za proizvodnjo sladkorja pred združitvijo;

| (b) | pri prenosu podjetja za proizvodnjo sladkorja država članica dodeli kvoto prenesenega podjetja prevzemnemu podjetju za proizvodnjo sladkorja ali, če gre za več prevzemnih podjetij, se kvota dodeli sorazmerno z obsegom proizvodnje sladkorja, ki jo je prevzelo vsako podjetje; |
| --- | --- |

(b)

pri prenosu podjetja za proizvodnjo sladkorja država članica dodeli kvoto prenesenega podjetja prevzemnemu podjetju za proizvodnjo sladkorja ali, če gre za več prevzemnih podjetij, se kvota dodeli sorazmerno z obsegom proizvodnje sladkorja, ki jo je prevzelo vsako podjetje;

| (c) | pri prenosu tovarne za proizvodnjo sladkorja država članica zniža kvoto podjetja, ki prenaša lastništvo tovarne, in poviša kvoto podjetja ali podjetij za proizvodnjo sladkorja, ki zadevno tovarno kupuje oziroma kupujejo, v višini odštete količine, sorazmerno z obsegom prevzete proizvodnje. |
| --- | --- |

(c)

pri prenosu tovarne za proizvodnjo sladkorja država članica zniža kvoto podjetja, ki prenaša lastništvo tovarne, in poviša kvoto podjetja ali podjetij za proizvodnjo sladkorja, ki zadevno tovarno kupuje oziroma kupujejo, v višini odštete količine, sorazmerno z obsegom prevzete proizvodnje.

| 2. | Če več pridelovalcev sladkorne pese ali sladkornega trsa, na katere neposredno vpliva eden izmed postopkov iz točke 1, izrecno izrazijo pripravljenost za dobavo sladkorne pese ali sladkornega trsa podjetju za proizvodnjo sladkorja, ki ni udeleženo pri teh postopkih, lahko država članica dodeli kvoto na osnovi obsega proizvodnje, ki ga prevzame podjetje, kateremu nameravajo pridelovalci dobavljati sladkorno peso ali sladkorni trs. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pri zapiranju, v okoliščinah, ki ne ustrezajo okoliščinam iz točke 1:









  (a) | podjetja za proizvodnjo sladkorja, |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

podjetja za proizvodnjo sladkorja,

| (b) | ene ali več tovarn podjetja za proizvodnjo sladkorja. |
| --- | --- |

(b)

ene ali več tovarn podjetja za proizvodnjo sladkorja.

Država članica lahko dodeli del kvot, povezanih s takim zapiranjem, enemu ali več podjetjem za proizvodnjo sladkorja.

Tudi v primeru iz točke (b) predhodnega pododstavka, če nekateri od zadevnih pridelovalcev izrecno izrazijo svojo pripravljenost za dobavo sladkorne pese ali sladkornega trsa določenemu podjetju za proizvodnjo sladkorja, lahko država članica dodeli delež kvot, ki ustrezajo zadevni sladkorni pesi in sladkornemu trsu, podjetju, ki mu nameravajo dobavljati zadevne proizvode.

| 4. | Pri sklicevanju na odstopanje iz člena 101(5) lahko zadevna država članica od zadevnih pridelovalcev sladkorne pese in od podjetij za proizvodnjo sladkorja zahteva, da v svoje panožne sporazume vključijo posebne klavzule, ki omogočijo državi članici uporabo odstavkov 2 in 3 te točke. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pri zakupu tovarne v lasti podjetja za proizvodnjo sladkorja lahko država članica zmanjša kvote podjetja, ki daje tovarno v zakup, in dodeli del, za katerega je bila zmanjšana kvota, tistemu podjetju, ki je vzelo tovarno v zakup, da bi v njej proizvajalo sladkor.



  Če je zakupna pogodba prekinjena v treh tržnih letih iz točke I (d), država članica retroaktivno razveljavi prilagoditev kvot iz prvega pododstavka te točke od dne, ko je začel veljati zakup. Če se zakupna pogodba prekine zaradi višje sile, država članica ni dolžna razveljaviti prilagoditve. |
| --- | --- |

5.

Če je zakupna pogodba prekinjena v treh tržnih letih iz točke I (d), država članica retroaktivno razveljavi prilagoditev kvot iz prvega pododstavka te točke od dne, ko je začel veljati zakup. Če se zakupna pogodba prekine zaradi višje sile, država članica ni dolžna razveljaviti prilagoditve.

| 6. | Če podjetje za proizvodnjo sladkorja ne more več zagotoviti izpolnjevanja svojih obveznosti do pridelovalcev sladkorne pese ali sladkornega trsa skladno z zakonodajo Unije in če so to preverili pristojni organi zadevne države članice, lahko država članica za eno ali več tržnih let del zadevnih kvot dodeli enemu ali več podjetjem za proizvodnjo sladkorja, sorazmerno z obsegom proizvodnje, ki jo prevzemajo. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Če država članica odobri podjetju za proizvodnjo sladkorja cenovna in prodajna jamstva za predelavo sladkorne pese v etilni alkohol, lahko država članica v dogovoru z navedenim podjetjem in zadevnimi pridelovalci sladkorne pese za eno ali več tržnih let dodeli celo ali del kvote za proizvodnjo sladkorja enemu ali več drugim podjetjem. |
| --- | --- |

7.

III

Pri združitvi ali prenosu podjetij za proizvodnjo izoglukoze ali prenosu tovarne za proizvodnjo izoglukoze lahko država članica zadevne kvote za proizvodnjo izoglukoze dodeli enemu ali več drugim podjetjem ne glede na to, ali imajo proizvodno kvoto ali ne.

IV

Ukrepi, sprejeti v skladu z oddelkoma II in III, lahko začnejo veljati le, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | upoštevani so interesi vseh zadevnih strank; |
| --- | --- |

(a)

upoštevani so interesi vseh zadevnih strank;

| (b) | zadevna država članica meni, da bodo ukrepi najverjetneje izboljšali strukturo sektorjev za pridelavo sladkorne pese, sladkornega trsa in proizvodnjo sladkorja; |
| --- | --- |

(b)

zadevna država članica meni, da bodo ukrepi najverjetneje izboljšali strukturo sektorjev za pridelavo sladkorne pese, sladkornega trsa in proizvodnjo sladkorja;

| (c) | ukrepi zadevajo podjetja s sedežem na istem ozemlju, za katero je kvota določena v Prilogi IIIb. |
| --- | --- |

(c)

ukrepi zadevajo podjetja s sedežem na istem ozemlju, za katero je kvota določena v Prilogi IIIb.

V

Če do združitve ali prenosa pride med 1. oktobrom in 30. aprilom naslednjega leta, začnejo ukrepi iz oddelkov II in III veljati v tekočem tržnem letu.

Če pride do združitve ali prenosa med 1. majem in 30. septembrom istega leta, začnejo ukrepi iz oddelkov II in III veljati v naslednjem tržnem letu.

VI

Če se uporabljata oddelka II in III, države članice obvestijo Komisijo o prilagojenih kvotah najpozneje v 15 dneh po preteku obdobij iz oddelka V.

Predlog spremembe 340

Predlog uredbe

Priloga III d (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

PRILOGA IIId

Odkupni pogoji za sladkorno peso iz člena 101

TOČKA I

Za namene te priloge pomenijo „pogodbene stranke“:

| (a) | podjetja za proizvodnjo sladkorja (v nadaljnjem besedilu „proizvajalci“), |
| --- | --- |

(a)

podjetja za proizvodnjo sladkorja (v nadaljnjem besedilu „proizvajalci“),

| (b) | prodajalci sladkorne pese (v nadaljnjem besedilu „prodajalci“). |
| --- | --- |

(b)

prodajalci sladkorne pese (v nadaljnjem besedilu „prodajalci“).

TOČKA II

| 1. | Dobavne pogodbe se sklenejo v pisni obliki za določeno količino sladkorne pese iz kvote. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dobavne pogodbe določajo, ali je mogoče dobaviti dodatno količino sladkorne pese in pod katerimi pogoji. |
| --- | --- |

2.

TOČKA III

| 1. | V dobavnih pogodbah se navedejo odkupne cene za količine sladkorne pese iz točke (a) in po potrebi iz točke (b) člena 101(2a) te uredbe. Za količine iz točke (a) člena 101(2a) navedene cene ne smejo biti nižje od najnižje cene sladkorne pese iz kvote, navedene v členu 101 g(1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | V dobavnih pogodbah je navedena določena vsebnost sladkorja za sladkorno peso. Vključevati morajo pretvorbeno lestvico, ki prikazuje različne vsebnosti sladkorja in faktorje za pretvorbo dobavljenih količin sladkorne pese v količine, ki ustrezajo vsebnosti sladkorja, navedeni v dobavni pogodbi.



  Pretvorbena lestvica temelji na donosih, ki ustrezajo različnim vsebnostim sladkorja. |
| --- | --- |

2.

Pretvorbena lestvica temelji na donosih, ki ustrezajo različnim vsebnostim sladkorja.

| 3. | Če je prodajalec podpisal dobavno pogodbo s proizvajalcem za dobavo sladkorne pese, kakor je navedeno v točki (a) člena 101(2a), se vse dobave tega prodajalca, pretvorjene v skladu z odstavkom 2 te točke, štejejo za dobave v smislu točke (a) člena 101(2a), do količine sladkorne pese, določene v dobavni pogodbi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Proizvajalci, ki proizvajajo količino sladkorja, manjšo od njihove sladkorne pese iz kvote, za katero so podpisali predsetvene dobavne pogodbe v okviru točke a) člena 101(2a), razporedijo količino sladkorne pese, ki ustreza dodatni proizvodnji do višine njihove kvote med prodajalce, s katerimi so podpisali predsetvene dobavne pogodbe v smislu točke (a) člena 101(2a).



  Panožni sporazumi lahko odstopajo od te določbe. |
| --- | --- |

4.

Panožni sporazumi lahko odstopajo od te določbe.

TOČKA IV

| 1. | Dobavne pogodbe vsebujejo določbe v zvezi s časovno razporeditvijo in običajnim trajanjem dobav sladkorne pese. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Določbe iz odstavka 1 so tiste, ki so se uporabljale za predhodno tržno leto, upoštevajoč višino dejanske proizvodnje. Panožni sporazumi lahko odstopajo od te določbe. |
| --- | --- |

2.

TOČKA V

| 1. | V dobavnih pogodbah se določijo zbirni centri za sladkorno peso. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Če so prodajalci in proizvajalci že sklenili dobavno pogodbo za predhodno tržno leto, veljajo dogovorjeni zbirni centri za dobave v navedenem tržnem letu še naprej. Panožni sporazumi lahko odstopajo od te določbe. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V dobavnih pogodbah se določi, da stroške nakladanja in prevoza z zbirnih mest nosi proizvajalec, v skladu s posebnimi sporazumi, ki temeljijo na lokalnih pravilih ali običajih, ki so veljali pred predhodnim tržnim letom. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Na Danskem, v Grčiji, Španiji, na Irskem, Portugalskem, Finskem in v Združenem kraljestvu, kjer se sladkorna pesa dobavlja franko tovarna, se v dobavni pogodbi določi, da proizvajalci prispevajo k stroškom nakladanja in prevoza, ter navede odstotek ali višina zneska. |
| --- | --- |

4.

TOČKA VI

| 1. | V dobavnih pogodbah se določijo prevzemna mesta za sladkorno peso. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Če so prodajalci in proizvajalci že sklenili dobavno pogodbo za predhodno tržno leto, veljajo dogovorjena prevzemna mesta za dobave v navedenem tržnem letu še naprej. Panožni sporazumi lahko odstopajo od te določbe. |
| --- | --- |

2.

TOČKA VII

| 1. | V dobavni pogodbi se določi, da se vsebnost sladkorja ugotavlja z uporabo polarimetrične metode. Vzorec sladkorne pese se odvzame ob prevzemu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Panožni sporazumi lahko določajo, da se vzorci odvzamejo v kateri od drugih faz. V teh primerih se v dobavni pogodbi določi možnost popravka, da se nadomesti vsak padec vsebnosti sladkorja med prevzemom in odvzemom vzorca. |
| --- | --- |

2.

TOČKA VIII

V dobavnih pogodbah se določi, da se bruto in tara teži ter vsebnosti sladkorja določajo po enem izmed naslednjih postopkov:

| (a) | s sodelovanjem med proizvajalcem in združenjem proizvajalcev sladkorne pese, če tako predvideva panožni sporazum; |
| --- | --- |

(a)

s sodelovanjem med proizvajalcem in združenjem proizvajalcev sladkorne pese, če tako predvideva panožni sporazum;

| (b) | s proizvajalcem pod nadzorom združenja proizvajalcev sladkorne pese; |
| --- | --- |

(b)

s proizvajalcem pod nadzorom združenja proizvajalcev sladkorne pese;

| (c) | proizvajalec, pod nadzorom izvedenca, ki ga je priznala zadevna država članica, pod pogojem, da stroške krije prodajalec. |
| --- | --- |

(c)

proizvajalec, pod nadzorom izvedenca, ki ga je priznala zadevna država članica, pod pogojem, da stroške krije prodajalec.

TOČKA IX

| 1. | Dobavne pogodbe od proizvajalcev zahtevajo, da za celotno količino dobavljene sladkorne pese opravijo eno ali več naslednjih obveznosti:









  (a) | prodajalcu neodplačno vrnejo sveže rezance dobavljene tonaže sladkorne pese, franko tovarna; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

prodajalcu neodplačno vrnejo sveže rezance dobavljene tonaže sladkorne pese, franko tovarna;

| (b) | prodajalcu neodplačno vrnejo del teh rezancev, stisnjenih, posušenih ali posušenih in melasiranih, franko tovarna; |
| --- | --- |

(b)

prodajalcu neodplačno vrnejo del teh rezancev, stisnjenih, posušenih ali posušenih in melasiranih, franko tovarna;

| (c) | prodajalcu vrnejo rezance, stisnjene ali posušene, franko tovarna; v tem primeru lahko proizvajalec zahteva, da prodajalec plača stroške stiskanja ali sušenja; |
| --- | --- |

(c)

prodajalcu vrnejo rezance, stisnjene ali posušene, franko tovarna; v tem primeru lahko proizvajalec zahteva, da prodajalec plača stroške stiskanja ali sušenja;

| (d) | da plača prodajalcu nadomestilo, pri čemer se upošteva možnost prodaje zadevnih rezancev. |
| --- | --- |

(d)

da plača prodajalcu nadomestilo, pri čemer se upošteva možnost prodaje zadevnih rezancev.

Če se deli celotne količine dobavljene sladkorne pese obravnavajo različno, se v dobavni pogodbi določi več kot ena obveznost iz prvega pododstavka.

| 2. | Panožni sporazumi lahko določijo, da se rezance dobavi na stopnji, ki ni navedena v odstavku 1(a), (b) in (c). |
| --- | --- |

2.

TOČKA X

| 1. | V dobavnih pogodbah se določi rok za vsa predplačila in plačila nabavne cene za sladkorno peso. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rok iz odstavka 1 je rok, ki je veljal v predhodnem tržnem letu. Panožni sporazumi lahko odstopajo od te določbe. |
| --- | --- |

2.

TOČKA XI

Če so v dobavnih pogodbah določena pravila, ki pokrivajo zadeve, ki jih obravnava ta priloga, ali vsebujejo določbe, ki urejajo druge zadeve, te določbe in njihovi učinki ne smejo biti v nasprotju s to prilogo.

TOČKA XII

| 1. | Medpanožni sporazumi, navedeni v Prilogi II, del Ia, točka 11 te uredbe, predvidevajo arbitražno klavzulo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Če panožni sporazumi na ravni Skupnosti na regionalni ali lokalni ravni določajo pravila, ki pokrivajo zadeve, ki jih ureja ta uredba, ali vsebujejo določbe, ki urejajo druge zadeve, te določbe in učinki ne smejo biti v nasprotju s to prilogo. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sporazumi iz odstavka 2 določajo zlasti:









  (a) | pravila o dodelitvi količin sladkorne pese, za katere se proizvajalci še pred setvijo odločijo, da jih bodo kupili za proizvodnjo sladkorja v okviru omejitev kvote, prodajalcem; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

pravila o dodelitvi količin sladkorne pese, za katere se proizvajalci še pred setvijo odločijo, da jih bodo kupili za proizvodnjo sladkorja v okviru omejitev kvote, prodajalcem;

| (b) | pravila o porazdelitvi iz točke III(4); |
| --- | --- |

(b)

pravila o porazdelitvi iz točke III(4);

| (c) | pretvorbeno lestvico iz točke III(2); |
| --- | --- |

(c)

pretvorbeno lestvico iz točke III(2);

| (d) | pravila o izbiri in dobavi semen sort sladkorne pese za pridelavo; |
| --- | --- |

(d)

pravila o izbiri in dobavi semen sort sladkorne pese za pridelavo;

| (e) | minimalno dovoljeno vsebnost sladkorja, ki jo mora imeti sladkorna pesa, ki bo dobavljena; |
| --- | --- |

(e)

minimalno dovoljeno vsebnost sladkorja, ki jo mora imeti sladkorna pesa, ki bo dobavljena;

| (f) | zahtevo za posvetovanje med proizvajalcem in predstavnikom prodajalcev, preden se določi dan za dobavo sladkorne pese; |
| --- | --- |

(f)

zahtevo za posvetovanje med proizvajalcem in predstavnikom prodajalcev, preden se določi dan za dobavo sladkorne pese;

| (g) | plačilo premij prodajalcem za zgodnjo ali pozno dobavo; |
| --- | --- |

(g)

plačilo premij prodajalcem za zgodnjo ali pozno dobavo;

| (h) | podrobnosti v zvezi z/s:










  (i) | delom rezancev iz točke IX(1)(b), |
| --- | --- | --- |

(h)

podrobnosti v zvezi z/s:

(i)

delom rezancev iz točke IX(1)(b),

| (ii) | stroški iz točke IX(1)(c), |
| --- | --- |

(ii)

stroški iz točke IX(1)(c),

| (iii) | z nadomestilom iz točke IX, odstavek 1(d); |
| --- | --- |

(iii)

z nadomestilom iz točke IX, odstavek 1(d);

| (i) | odstranitev rezancev, ki jo opravi prodajalec; |
| --- | --- |

(i)

odstranitev rezancev, ki jo opravi prodajalec;

| (j) | brez poseganja v člen 101 g(1) te uredbe, pravila o načinu porazdelitve razlik med referenčno ceno in dejansko prodajno ceno za sladkor porazdelijo med proizvajalca in prodajalce. |
| --- | --- |

(j)

brez poseganja v člen 101 g(1) te uredbe, pravila o načinu porazdelitve razlik med referenčno ceno in dejansko prodajno ceno za sladkor porazdelijo med proizvajalca in prodajalce.

TOČKA XIII

Če v panožnem sporazumu ni določeno, kako naj se med prodajalce porazdelijo količine sladkorne pese, namenjene za proizvodnjo sladkorja v okviru kvote, za katere proizvajalec ponudi odkup pred setvijo, lahko zadevna država članica sama določi pravila za takšno porazdelitev.

Navedena pravila lahko tradicionalnim prodajalcem sladkorne pese zadrugam dodelijo tudi pravice dobave, ki se razlikujejo od tistih, ki bi jih imeli, če bi bili udeleženi v takih zadrugah.

Predlog spremembe 341

Predlog uredbe

Priloga VI – del II – točka 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (17a) | „Crémant“ je belo ali „rosé“ kakovostno peneče vino z zaščiteno označbo porekla ali geografsko označbo tretje države, ki je proizvedeno pod naslednjimi pogoji: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(17a)

| (a) | grozdje se obira ročno; |
| --- | --- |

(a)

grozdje se obira ročno;

| (b) | vino je pridelano iz mošta s stiskanjem celega ali pecljanega grozdja; pridobljena količina mošta ne presega 100 litrov za vsakih 150 kg grozdja; |
| --- | --- |

(b)

vino je pridelano iz mošta s stiskanjem celega ali pecljanega grozdja; pridobljena količina mošta ne presega 100 litrov za vsakih 150 kg grozdja;

| (c) | najvišja vsebnost žveplovega dioksida ne sme presegati 150 mg/l; |
| --- | --- |

(c)

najvišja vsebnost žveplovega dioksida ne sme presegati 150 mg/l;

| (d) | vsebnost sladkorja je nižja od 50 g/l; |
| --- | --- |

(d)

vsebnost sladkorja je nižja od 50 g/l;

| (e) | vino je postalo peneče ob drugem alkoholnem vrenju v steklenici; |
| --- | --- |

(e)

vino je postalo peneče ob drugem alkoholnem vrenju v steklenici;

| (f) | vino je ostalo v stiku z usedlino brez prekinitve najmanj devet mesecev v istem obratu od časa priprave cuvéeja; |
| --- | --- |

(f)

vino je ostalo v stiku z usedlino brez prekinitve najmanj devet mesecev v istem obratu od časa priprave cuvéeja;

| (g) | vino je bilo ločeno od usedline z degoržiranjem. |
| --- | --- |

(g)

vino je bilo ločeno od usedline z degoržiranjem.

Izraz „crémant“ se uporablja na oznakah kakovostnih penečih vin skupaj z imenom geografske enote, iz katere izhaja opredeljeno območje zaščitene označbe porekla ali geografske označbe zadevne tretje države.

Točka (a) prvega odstavka in drugi odstavek ne veljata za proizvajalce, ki imajo blagovne znamke z izrazom „crémant“, registrirane pred 1. marcem 1986.

Predlog spremembe 342

Predlog uredbe

Priloga VI – del III – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| [...] | [...] |
| 2. | Za namen te priloge „mlečni proizvodi“ pomenijo proizvode, pridobljene izključno iz mleka, pri čemer se razume, da se smejo dodati snovi, ki so potrebne za njihovo proizvodnjo pod pogojem, da se te snovi ne uporabljajo za delno ali popolno nadomeščanje katere koli sestavine mleka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

[...]

[...]

2.

Za namen te priloge „mlečni proizvodi“ pomenijo proizvode, pridobljene izključno iz mleka, pri čemer se razume, da se smejo dodati snovi, ki so potrebne za njihovo proizvodnjo pod pogojem, da se te snovi ne uporabljajo za delno ali popolno nadomeščanje katere koli sestavine mleka.

| 2. | Za namen te priloge „mlečni proizvodi“ pomenijo proizvode, pridobljene izključno iz mleka, pri čemer se razume, da se smejo dodati snovi, ki so potrebne za njihovo proizvodnjo pod pogojem, da se te snovi ne uporabljajo za delno ali popolno nadomeščanje katere koli sestavine mleka. |
| --- | --- |

2.

Za namen te priloge „mlečni proizvodi“ pomenijo proizvode, pridobljene izključno iz mleka, pri čemer se razume, da se smejo dodati snovi, ki so potrebne za njihovo proizvodnjo pod pogojem, da se te snovi ne uporabljajo za delno ali popolno nadomeščanje katere koli sestavine mleka.

Izključno za mlečne proizvode se pridržijo:

Izključno za mlečne proizvode se pridržijo:

| (a) | naslednja imena, ki se uporabljajo na vseh stopnjah trženja: |
| --- | --- |

(a)

naslednja imena, ki se uporabljajo na vseh stopnjah trženja:

| (a) | naslednja imena, ki se uporabljajo na vseh stopnjah trženja: |
| --- | --- |

(a)

naslednja imena, ki se uporabljajo na vseh stopnjah trženja:

| | (i) | sirotka, |
| --- | --- | --- |

(i)

sirotka,

| | (i) | sirotka, |
| --- | --- | --- |

(i)

sirotka,

| | (ii) | smetana, |
| --- | --- | --- |

(ii)

smetana,

| | (ii) | smetana, |
| --- | --- | --- |

(ii)

smetana,

| | (iii) | maslo, |
| --- | --- | --- |

(iii)

maslo,

| | (iii) | maslo, |
| --- | --- | --- |

(iii)

maslo,

| | (iv) | pinjenec, |
| --- | --- | --- |

(iv)

pinjenec,

| | (iv) | pinjenec, |
| --- | --- | --- |

(iv)

pinjenec,

| | (v) | masleno olje, |
| --- | --- | --- |

(v)

masleno olje,

| | (v) | masleno olje, |
| --- | --- | --- |

(v)

masleno olje,

| | (vi) | kazeini, |
| --- | --- | --- |

(vi)

kazeini,

| | (vi) | kazeini, |
| --- | --- | --- |

(vi)

kazeini,

| | (vii) | anhidridna mlečna maščoba (AMF), |
| --- | --- | --- |

(vii)

anhidridna mlečna maščoba (AMF),

| | (vii) | anhidridna mlečna maščoba (AMF), |
| --- | --- | --- |

(vii)

anhidridna mlečna maščoba (AMF),

| | (viii) | sir, |
| --- | --- | --- |

(viii)

sir,

| | (viii) | sir, |
| --- | --- | --- |

(viii)

sir,

| | (ix) | jogurt, |
| --- | --- | --- |

(ix)

jogurt,

| | (ix) | jogurt, |
| --- | --- | --- |

(ix)

jogurt,

| | (x) | kefir, |
| --- | --- | --- |

(x)

kefir,

| | (x) | kefir, |
| --- | --- | --- |

(x)

kefir,

| | (xi) | kumis, |
| --- | --- | --- |

(xi)

kumis,

| | (xi) | kumis, |
| --- | --- | --- |

(xi)

kumis,

| | (xii) | viili/fil, |
| --- | --- | --- |

(xii)

viili/fil,

| | (xii) | viili/fil, |
| --- | --- | --- |

(xii)

viili/fil,

| | (xiii) | kisla smetana, |
| --- | --- | --- |

(xiii)

kisla smetana,

| | (xiii) | smetana, |
| --- | --- | --- |

(xiii)

smetana,

| | (xiv) | fil; |
| --- | --- | --- |

(xiv)

fil;

| | (xiv) | fil; |
| --- | --- | --- |

(xiv)

fil;

| | (xiva) | skuta, |
| --- | --- | --- |

(xiva)

skuta,

| | (xivb) | kisla smetana, |
| --- | --- | --- |

(xivb)

kisla smetana,

| | (xivc) | rjaženka, |
| --- | --- | --- |

(xivc)

rjaženka,

| | (xivd) | fermentirano mleko (rūgušpiens); |
| --- | --- | --- |

(xivd)

fermentirano mleko (rūgušpiens);

| (b) | imena v smislu člena 5 Direktive 2000/13/ES, ki se dejansko uporabljajo za mlečne proizvode. |
| --- | --- |

(b)

imena v smislu člena 5 Direktive 2000/13/ES, ki se dejansko uporabljajo za mlečne proizvode.

| (b) | imena v smislu člena 5 Direktive 2000/13/ES, ki se dejansko uporabljajo za mlečne proizvode. |
| --- | --- |

(b)

imena v smislu člena 5 Direktive 2000/13/ES, ki se dejansko uporabljajo za mlečne proizvode.

Predlog spremembe 343

Predlog uredbe

Priloga VI – del V – oddelek II

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| II | Opredelitve pojmov |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

II

Opredelitve pojmov

| II | Opredelitve pojmov |
| --- | --- |

II

Opredelitve pojmov

| (1) | „perutninsko meso“ pomeni perutninsko meso, primerno za človeško uporabo, ki ni bilo obdelano drugače kot s hladom; |
| --- | --- |

(1)

„perutninsko meso“ pomeni perutninsko meso, primerno za človeško uporabo, ki ni bilo obdelano drugače kot s hladom;

| (1) | „perutninsko meso“ pomeni perutninsko meso, primerno za človeško uporabo, ki ni bilo obdelano drugače kot s hladom; |
| --- | --- |

(1)

„perutninsko meso“ pomeni perutninsko meso, primerno za človeško uporabo, ki ni bilo obdelano drugače kot s hladom;

| (2) | „sveže perutninsko meso“ pomeni perutninsko meso, ki ni otrdelo zaradi postopka hlajenja, preden je bilo hranjeno na temperaturi nad – 2 oC in pod 4 oC. Vendar lahko države članice kljub temu določijo nekoliko različne temperaturne zahteve za najkrajši čas, potreben za razsek in ravnanje s svežim perutninskim mesom v maloprodajnih trgovinah ali obratih neposredno ob prodajnih mestih, kjer se razsek in ravnanje izvajata le za namene oskrbe potrošnikov neposredno na kraju samem; |
| --- | --- |

(2)

„sveže perutninsko meso“ pomeni perutninsko meso, ki ni otrdelo zaradi postopka hlajenja, preden je bilo hranjeno na temperaturi nad – 2 oC in pod 4 oC. Vendar lahko države članice kljub temu določijo nekoliko različne temperaturne zahteve za najkrajši čas, potreben za razsek in ravnanje s svežim perutninskim mesom v maloprodajnih trgovinah ali obratih neposredno ob prodajnih mestih, kjer se razsek in ravnanje izvajata le za namene oskrbe potrošnikov neposredno na kraju samem;

| (2) | „sveže perutninsko meso“ pomeni perutninsko meso, ki ni otrdelo zaradi postopka hlajenja, preden je bilo hranjeno na temperaturi nad – 2 oC in pod 4 oC. Vendar lahko države članice kljub temu določijo nekoliko različne temperaturne zahteve za najkrajši čas, potreben za razsek in ravnanje s svežim perutninskim mesom v maloprodajnih trgovinah ali obratih neposredno ob prodajnih mestih, kjer se razsek in ravnanje izvajata le za namene oskrbe potrošnikov neposredno na kraju samem; |
| --- | --- |

(2)

„sveže perutninsko meso“ pomeni perutninsko meso, ki ni otrdelo zaradi postopka hlajenja, preden je bilo hranjeno na temperaturi nad – 2 oC in pod 4 oC. Vendar lahko države članice kljub temu določijo nekoliko različne temperaturne zahteve za najkrajši čas, potreben za razsek in ravnanje s svežim perutninskim mesom v maloprodajnih trgovinah ali obratih neposredno ob prodajnih mestih, kjer se razsek in ravnanje izvajata le za namene oskrbe potrošnikov neposredno na kraju samem;

| (3) | „zamrznjeno perutninsko meso“ pomeni perutninsko meso, ki mora biti v okviru običajnega postopka zakola čim prej zamrznjeno in zmeraj hranjeno na temperaturi pod – 12 oC. |
| --- | --- |

(3)

„zamrznjeno perutninsko meso“ pomeni perutninsko meso, ki mora biti v okviru običajnega postopka zakola čim prej zamrznjeno in zmeraj hranjeno na temperaturi pod – 12 oC.

| (3) | „zamrznjeno perutninsko meso“ pomeni perutninsko meso, ki mora biti v okviru običajnega postopka zakola čim prej zamrznjeno in zmeraj hranjeno na temperaturi pod – 12 oC. |
| --- | --- |

(3)

„zamrznjeno perutninsko meso“ pomeni perutninsko meso, ki mora biti v okviru običajnega postopka zakola čim prej zamrznjeno in zmeraj hranjeno na temperaturi pod – 12 oC.

| (4) | „hitro zamrznjeno perutninsko meso“ pomeni perutninsko meso, ki se zmeraj hrani na temperaturi pod –18 oC, in sicer v okviru odstopanj iz Direktive Sveta 89/108/EGS. |
| --- | --- |

(4)

„hitro zamrznjeno perutninsko meso“ pomeni perutninsko meso, ki se zmeraj hrani na temperaturi pod –18 oC, in sicer v okviru odstopanj iz Direktive Sveta 89/108/EGS.

| (4)„ | hitro zamrznjeno perutninsko meso“ pomeni perutninsko meso, ki se zmeraj hrani na temperaturi pod –18 oC, in sicer v okviru odstopanj iz Direktive Sveta 89/108/EGS. |
| --- | --- |

(4)„

hitro zamrznjeno perutninsko meso“ pomeni perutninsko meso, ki se zmeraj hrani na temperaturi pod –18 oC, in sicer v okviru odstopanj iz Direktive Sveta 89/108/EGS.

| (5) | „pripravek iz perutninskega mesa“ pomeni perutninsko meso, vključno s perutninskim mesom, sesekljanim na koščke, ki so mu dodana druga živila, začimbe ali dodatki, ali je bilo obdelano s postopkom, ki ne spremeni notranje celične zgradbe mišičnih vlaken mesa; |
| --- | --- |

(5)

„pripravek iz perutninskega mesa“ pomeni perutninsko meso, vključno s perutninskim mesom, sesekljanim na koščke, ki so mu dodana druga živila, začimbe ali dodatki, ali je bilo obdelano s postopkom, ki ne spremeni notranje celične zgradbe mišičnih vlaken mesa;

| (5) | „pripravek iz perutninskega mesa“ pomeni perutninsko meso, vključno s perutninskim mesom, sesekljanim na koščke, ki so mu dodana druga živila, začimbe ali dodatki, ali je bilo obdelano s postopkom, ki ne spremeni notranje celične zgradbe mišičnih vlaken mesa; |
| --- | --- |

(5)

„pripravek iz perutninskega mesa“ pomeni perutninsko meso, vključno s perutninskim mesom, sesekljanim na koščke, ki so mu dodana druga živila, začimbe ali dodatki, ali je bilo obdelano s postopkom, ki ne spremeni notranje celične zgradbe mišičnih vlaken mesa;

| (6) | „pripravek iz svežega perutninskega mesa“ pomeni pripravek iz perutninskega mesa, za katerega se uporabi sveže perutninsko meso. |
| --- | --- |

(6)

„pripravek iz svežega perutninskega mesa“ pomeni pripravek iz perutninskega mesa, za katerega se uporabi sveže perutninsko meso.

| (6) | „pripravek iz svežega perutninskega mesa“ pomeni pripravek iz perutninskega mesa, za katerega se uporabi sveže perutninsko meso. |
| --- | --- |

(6)

„pripravek iz svežega perutninskega mesa“ pomeni pripravek iz perutninskega mesa, za katerega se uporabi sveže perutninsko meso.

Vendar lahko države članice določijo nekoliko različne temperaturne zahteve za najkrajši čas, ki je potreben in kolikor je potreben, da se olajšata razsek in ravnanje v tovarni med proizvodnjo pripravkov iz svežega perutninskega mesa;

Vendar lahko države članice določijo nekoliko različne temperaturne zahteve za najkrajši čas, ki je potreben in kolikor je potreben, da se olajšata razsek in ravnanje v tovarni med proizvodnjo pripravkov iz svežega perutninskega mesa;

| (7) | „proizvod iz perutninskega mesa“ pomeni mesni proizvod, kakor je opredeljen v točki 7.1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 853/2004, za katerega se je uporabilo perutninsko meso. |
| --- | --- |

(7)

„proizvod iz perutninskega mesa“ pomeni mesni proizvod, kakor je opredeljen v točki 7.1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 853/2004, za katerega se je uporabilo perutninsko meso.

| (7) | „proizvod iz perutninskega mesa“ pomeni mesni proizvod, kakor je opredeljen v točki 7.1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 853/2004, za katerega se je uporabilo perutninsko meso. |
| --- | --- |

(7)

„proizvod iz perutninskega mesa“ pomeni mesni proizvod, kakor je opredeljen v točki 7.1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 853/2004, za katerega se je uporabilo perutninsko meso.

Perutninsko meso se trži v enem izmed naslednjih stanj:

| — | sveže, |
| --- | --- |

—

sveže,

| — | zamrznjeno, |
| --- | --- |

—

zamrznjeno,

| — | hitro zamrznjeno. |
| --- | --- |

—

hitro zamrznjeno.

Predlog spremembe 344

Predlog uredbe

Priloga VI – del V a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Del Va. Jajca kokoši vrste Gallus gallus

I.
     
  Področje uporabe

| (1) | Ta del priloge se uporablja znotraj Unije za trženje jajc, proizvedenih v Uniji, uvoženih iz tretjih držav ali namenjenih za izvoz iz Unije. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Države članice lahko iz zahtev iz tega dela te Priloge, z izjemo točke III(3), izvzamejo jajca, ki jih proizvajalec proda neposredno končnemu potrošniku:









  (a) | v proizvodni enoti ali |
| --- | --- | --- |

(2)

(a)

v proizvodni enoti ali

| (b) | na krajevni javni tržnici ali s prodajo od vrat do vrat v proizvodni regiji zadevne države članice. |
| --- | --- |

(b)

na krajevni javni tržnici ali s prodajo od vrat do vrat v proizvodni regiji zadevne države članice.

Če se taka izjema odobri, se lahko vsak proizvajalec sam odloči, ali bo to izjemo uporabil ali ne. Če se ta izjema uporabi, se jajc ne sme razvrščati po kakovosti in masi.

Države članice lahko v skladu z nacionalno zakonodajo opredelijo pojme: krajevna javna tržnica, prodaja od vrat do vrat in proizvodna regija.

II.
     
  Kakovostni in masni razredi

| 1) | Jajca se razvrstijo po kakovosti kot jajca:







  — | razreda A za „sveža“, |
| --- | --- | --- |

1)

—

razreda A za „sveža“,

| — | razreda B. |
| --- | --- |

—

razreda B.

| 2. | Jajca razreda A se razvrstijo tudi po masi. Razvrščanje jajc po masi pa se ne zahteva za jajca, ki se dobavljajo živilski in neživilski industriji. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jajca razreda B se odpremljajo samo živilski in neživilski industriji. |
| --- | --- |

3.

III.
     
  Označevanje jajc

| 1. | Jajca razreda A se označijo z oznako proizvajalca.



  Jajca razreda B se označijo z oznako proizvajalca in/ali z drugo oznako.




  Države članice lahko jajca razreda B oprostijo te zahteve, če se ta tržijo izključno na njihovem ozemlju. |
| --- | --- |

1.

Jajca razreda B se označijo z oznako proizvajalca in/ali z drugo oznako.

Države članice lahko jajca razreda B oprostijo te zahteve, če se ta tržijo izključno na njihovem ozemlju.

| 2. | Označevanje jajc v skladu s točko 1 se opravi v proizvodni enoti ali v prvem pakirnem centru, kamor se jajca prepeljejo. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jajca, ki jih proizvajalec proda končnemu potrošniku na krajevni javni tržnici v proizvodni regiji zadevne države članice, se označijo v skladu s točko 1.



  Vendar pa lahko države članice proizvajalce, ki imajo do 50 kokoši nesnic, oprostijo te zahteve, in sicer pod pogojem, da sta na prodajnem mestu navedena ime in naslov proizvajalca. |
| --- | --- |

3.

Vendar pa lahko države članice proizvajalce, ki imajo do 50 kokoši nesnic, oprostijo te zahteve, in sicer pod pogojem, da sta na prodajnem mestu navedena ime in naslov proizvajalca.

Predlog spremembe 345

Predlog uredbe

Priloga VI – del VI

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Del VI. Mazave maščobe | Del VI. Mazave maščobe |
| | I. | Prodajne oznake |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Del VI. Mazave maščobe

Del VI. Mazave maščobe

I.

Proizvodi iz člena 60 se ne smejo dobaviti ali brez predelave prepustiti končnemu uporabniku bodisi neposredno bodisi prek restavracij, bolnišnic, menz ali podobnih obratov, dokler ne izpolnijo pogojev iz Priloge.

Proizvodi iz člena 60 se ne smejo dobaviti ali brez predelave prepustiti končnemu uporabniku bodisi neposredno bodisi prek restavracij, bolnišnic, menz ali podobnih obratov, dokler ne izpolnijo pogojev iz Priloge.

Prodajne oznake teh proizvodov so določene v tem delu.

Prodajne oznake teh proizvodov so določene v tem delu.

Prodajne oznake spodaj so rezervirane za proizvode, ki so opredeljeni z naslednjimi oznakami KN, in z vsebnostjo maščob vsaj 10 mas. %, vendar manj kot 90 mas. % maščobe.

Prodajne oznake spodaj so rezervirane za proizvode, ki so opredeljeni z naslednjimi oznakami KN, in z vsebnostjo maščob vsaj 10 mas. %, vendar manj kot 90 mas. % maščobe.

| (a) | mlečne maščobe pod oznakama KN 0405 in ex2106; |
| --- | --- |

(a)

mlečne maščobe pod oznakama KN 0405 in ex2106;

| (a) | mlečne maščobe pod oznakama KN 0405 in ex2106; |
| --- | --- |

(a)

mlečne maščobe pod oznakama KN 0405 in ex2106;

| (b) | maščobe pod oznako KN ex1517; |
| --- | --- |

(b)

maščobe pod oznako KN ex1517;

| (b) | maščobe pod oznako KN ex1517; |
| --- | --- |

(b)

maščobe pod oznako KN ex1517;

| (c) | maščobe rastlinskega in/ali živalskega izvora pod oznakama KN ex 1517 in ex 2106. |
| --- | --- |

(c)

maščobe rastlinskega in/ali živalskega izvora pod oznakama KN ex 1517 in ex 2106.

| (c) | maščobe rastlinskega in/ali živalskega izvora pod oznakama KN ex 1517 in ex 2106. |
| --- | --- |

(c)

maščobe rastlinskega in/ali živalskega izvora pod oznakama KN ex 1517 in ex 2106.

Vsebnost maščobe brez soli je vsaj dve tretjini suhe snovi.

Vsebnost maščobe brez soli je vsaj dve tretjini suhe snovi.

Vendar se prodajne oznake uporabljajo samo za proizvode, ki ostanejo trdni pri temperaturi 20 oC in so primerni za mazanje.

Vendar se prodajne oznake uporabljajo samo za proizvode, ki ostanejo trdni pri temperaturi 20 oC in so primerni za mazanje.

Te opredelitve se ne uporabljajo za:

Te opredelitve se ne uporabljajo za:

| (a) | poimenovanja proizvodov, katerih prava narava je jasno razvidna iz uveljavljene uporabe in/ali kadar se oznake jasno uporabljajo za opis značilne kakovosti proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

poimenovanja proizvodov, katerih prava narava je jasno razvidna iz uveljavljene uporabe in/ali kadar se oznake jasno uporabljajo za opis značilne kakovosti proizvoda;

| (a) | poimenovanja proizvodov, katerih prava narava je jasno razvidna iz uveljavljene uporabe in/ali kadar se oznake jasno uporabljajo za opis značilne kakovosti proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

poimenovanja proizvodov, katerih prava narava je jasno razvidna iz uveljavljene uporabe in/ali kadar se oznake jasno uporabljajo za opis značilne kakovosti proizvoda;

| (b) | zgoščene proizvode (maslo, margarina, mešanice) z vsebnostjo maščobe 90 % ali več. |
| --- | --- |

(b)

zgoščene proizvode (maslo, margarina, mešanice) z vsebnostjo maščobe 90 % ali več.

| (b) | zgoščene proizvode (maslo, margarina, mešanice) z vsebnostjo maščobe 90 % ali več. |
| --- | --- |

(b)

zgoščene proizvode (maslo, margarina, mešanice) z vsebnostjo maščobe 90 % ali več.

| II. | Terminologija |
| --- | --- |

II.

| 1. | Izraz „tradicionalni“ se lahko uporabi skupaj z imenom „maslo“ iz točke 1 dela A dodatka, kadar je izdelek pridobljen neposredno iz mleka ali smetane.



  V tej točki pomeni „smetana“ izdelek, pridobljen iz mleka v obliki emulzije vrste olje v vodi z vsebnostjo mlečne maščobe vsaj 10 %. |
| --- | --- |

1.

V tej točki pomeni „smetana“ izdelek, pridobljen iz mleka v obliki emulzije vrste olje v vodi z vsebnostjo mlečne maščobe vsaj 10 %.

| 2. | Izrazi za izdelke iz dodatka, ki navajajo, pomenijo ali kažejo na drugačno vsebnost maščobe, kakor je navedena v dodatku, so prepovedani. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Z odstopanjem od odstavka 2 in dodatno:









  (a) | se lahko izraz „manj maščob“ uporabi za izdelke iz dodatka, ki vsebujejo več kot 41 % maščobe, a ne več kot 62 %; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

se lahko izraz „manj maščob“ uporabi za izdelke iz dodatka, ki vsebujejo več kot 41 % maščobe, a ne več kot 62 %;

| (b) | se lahko izraza „malo maščob“ ali „lahko“ uporabita za izdelke iz dodatka, ki vsebujejo 41 % ali manj maščobe. |
| --- | --- |

(b)

se lahko izraza „malo maščob“ ali „lahko“ uporabita za izdelke iz dodatka, ki vsebujejo 41 % ali manj maščobe.

Izraz „manj maščob“ in izraza „malo maščob“ ali „lahko“ lahko nadomestijo izraza „tričetrtmastno“ ali „polmastno“, uporabljena v dodatku.

Predlog spremembe 346

Predlog uredbe

Priloga VII

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| PRILOGA VII | PRILOGA VII |
| ENOLOŠKI POSTOPKI IZ ČLENA 62 | ENOLOŠKI POSTOPKI IZ ČLENA 62 |
| Del I | Del I |
| Obogatitev, dokisanje in razkisanje v nekaterih vinorodnih conah | Obogatitev, dokisanje in razkisanje v nekaterih vinorodnih conah |
| [...] | [...] |
| C. | Dokisanje in razkisanje |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

PRILOGA VII

PRILOGA VII

ENOLOŠKI POSTOPKI IZ ČLENA 62

ENOLOŠKI POSTOPKI IZ ČLENA 62

Del I

Del I

Obogatitev, dokisanje in razkisanje v nekaterih vinorodnih conah

Obogatitev, dokisanje in razkisanje v nekaterih vinorodnih conah

[...]

[...]

C.

Dokisanje in razkisanje

| C. | Dokisanje in razkisanje |
| --- | --- |

C.

Dokisanje in razkisanje

| 1. | Pri svežem grozdju, grozdnem moštu, grozdnem moštu v vrenju, mladem vinu, ki je še v vrenju, in vinu je dovoljeno: |
| --- | --- |

1.

Pri svežem grozdju, grozdnem moštu, grozdnem moštu v vrenju, mladem vinu, ki je še v vrenju, in vinu je dovoljeno:

| 1. | Pri svežem grozdju, grozdnem moštu, grozdnem moštu v vrenju, mladem vinu, ki je še v vrenju, in vinu je dovoljeno: |
| --- | --- |

1.

Pri svežem grozdju, grozdnem moštu, grozdnem moštu v vrenju, mladem vinu, ki je še v vrenju, in vinu je dovoljeno:

| (a) | razkisanje v vinorodnih conah A, B in C I; |
| --- | --- |

(a)

razkisanje v vinorodnih conah A, B in C I;

| (a) | razkisanje v vinorodnih conah A, B in C I; |
| --- | --- |

(a)

razkisanje v vinorodnih conah A, B in C I;

| (b) | dokisanje ali razkisanje v vinorodnih conah C I, C II in C III (a), ne glede na točko 7 v tem delu; ali |
| --- | --- |

(b)

dokisanje ali razkisanje v vinorodnih conah C I, C II in C III (a), ne glede na točko 7 v tem delu; ali

| (b) | dokisanje ali razkisanje v vinorodnih conah C I, C II in C III (a), ne glede na točko 7 v tem delu; ali |
| --- | --- |

(b)

dokisanje ali razkisanje v vinorodnih conah C I, C II in C III (a), ne glede na točko 7 v tem delu; ali

| (c) | dokisanje v vinorodni coni C III (b). |
| --- | --- |

(c)

dokisanje v vinorodni coni C III (b).

| (c) | dokisanje v vinorodni coni C III (b). |
| --- | --- |

(c)

dokisanje v vinorodni coni C III (b).

| 2. | Proizvodi, razen vina iz točke 1, se lahko dokisajo do vrednosti 1,50 g/l, izraženo kot vinska kislina, ali 20 miliekvivalentov na liter. |
| --- | --- |

2.

Proizvodi, razen vina iz točke 1, se lahko dokisajo do vrednosti 1,50 g/l, izraženo kot vinska kislina, ali 20 miliekvivalentov na liter.

| 2. | Proizvodi, razen vina iz točke 1, se lahko dokisajo do vrednosti 1,50 g/l, izraženo kot vinska kislina, ali 20 miliekvivalentov na liter. |
| --- | --- |

2.

Proizvodi, razen vina iz točke 1, se lahko dokisajo do vrednosti 1,50 g/l, izraženo kot vinska kislina, ali 20 miliekvivalentov na liter.

| 3. | Dokisanje vina je dovoljeno do vrednosti 2,50 g/l, izraženo kot vinska kislina, ali 33,3 miliekvivalenta na liter. |
| --- | --- |

3.

Dokisanje vina je dovoljeno do vrednosti 2,50 g/l, izraženo kot vinska kislina, ali 33,3 miliekvivalenta na liter.

| 3. | Dokisanje vina je dovoljeno do vrednosti 2,50 g/l, izraženo kot vinska kislina, ali 33,3 miliekvivalenta na liter. |
| --- | --- |

3.

Dokisanje vina je dovoljeno do vrednosti 2,50 g/l, izraženo kot vinska kislina, ali 33,3 miliekvivalenta na liter.

| 4. | Razkisanje vina je dovoljeno do vrednosti 1 g/l, izraženo kot vinska kislina, ali 13,3 miliekvivalenta na liter. |
| --- | --- |

4.

Razkisanje vina je dovoljeno do vrednosti 1 g/l, izraženo kot vinska kislina, ali 13,3 miliekvivalenta na liter.

| 4. | Razkisanje vina je dovoljeno do vrednosti 1 g/l, izraženo kot vinska kislina, ali 13,3 miliekvivalenta na liter. |
| --- | --- |

4.

Razkisanje vina je dovoljeno do vrednosti 1 g/l, izraženo kot vinska kislina, ali 13,3 miliekvivalenta na liter.

| 5. | Grozdni mošt, namenjen zgoščevanju, se lahko delno razkisa. |
| --- | --- |

5.

Grozdni mošt, namenjen zgoščevanju, se lahko delno razkisa.

| 5. | Grozdni mošt, namenjen zgoščevanju, se lahko delno razkisa. |
| --- | --- |

5.

Grozdni mošt, namenjen zgoščevanju, se lahko delno razkisa.

| 6. | Ne glede na točko 1 lahko v letih z izjemnimi vremenskimi razmerami države članice odobrijo dokisanje proizvodov iz točke 1 v vinorodnih conah A in B pod pogoji iz točk 2 in 3 tega oddelka. |
| --- | --- |

6.

Ne glede na točko 1 lahko v letih z izjemnimi vremenskimi razmerami države članice odobrijo dokisanje proizvodov iz točke 1 v vinorodnih conah A in B pod pogoji iz točk 2 in 3 tega oddelka.

| 6. | Ne glede na točko 1 lahko v letih z izjemnimi vremenskimi razmerami države članice odobrijo dokisanje proizvodov iz točke 1 v vinorodnih conah A in B pod pogoji iz točk 2 in 3 tega oddelka. |
| --- | --- |

6.

Ne glede na točko 1 lahko v letih z izjemnimi vremenskimi razmerami države članice odobrijo dokisanje proizvodov iz točke 1 v vinorodnih conah A in B pod pogoji iz točk 2 in 3 tega oddelka.

| 7. | Dokisanje in obogatitev, razen pri odstopanju,
  ki ga Komisija sprejme z delegiranimi akti na podlagi
  člena
  59(1
  ), ter dokisanje in razkisanje istega proizvoda se med seboj izključujejo. |
| --- | --- |

7.

Dokisanje in obogatitev, razen pri odstopanju,
  ki ga Komisija sprejme z delegiranimi akti na podlagi
  člena
  59(1
  ), ter dokisanje in razkisanje istega proizvoda se med seboj izključujejo.

| 7. | Dokisanje in obogatitev, razen pri odstopanju,
  o katerem je odločeno po postopku iz
  člena 
  62(2
  ), ter dokisanje in razkisanje istega proizvoda se med seboj izključujejo. |
| --- | --- |

7.

Dokisanje in obogatitev, razen pri odstopanju,
  o katerem je odločeno po postopku iz
  člena 
  62(2
  ), ter dokisanje in razkisanje istega proizvoda se med seboj izključujejo.

| D. | Postopki |
| --- | --- |

D.

Postopki

| D. | Postopki |
| --- | --- |

D.

Postopki

| 1. | Razen dokisanja in razkisanja vina ni dovoljen noben postopek iz oddelkov B in C, razen če se
  pod pogoji, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 59(1),
  izvedejo v času, ko se sveže grozdje, grozdni mošt, grozdni mošt v vrenju ali mlado vino v vrenju spremenijo v vino ali v katero koli pijačo, namenjeno za neposredno prehrano ljudi, razen penečega vina ali gaziranega penečega vina, v vinorodni coni, v kateri je bilo uporabljeno sveže grozdje potrgano. |
| --- | --- |

1.

Razen dokisanja in razkisanja vina ni dovoljen noben postopek iz oddelkov B in C, razen če se
  pod pogoji, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 59(1),
  izvedejo v času, ko se sveže grozdje, grozdni mošt, grozdni mošt v vrenju ali mlado vino v vrenju spremenijo v vino ali v katero koli pijačo, namenjeno za neposredno prehrano ljudi, razen penečega vina ali gaziranega penečega vina, v vinorodni coni, v kateri je bilo uporabljeno sveže grozdje potrgano.

| 1. | Razen dokisanja in razkisanja vina ni dovoljen noben postopek iz oddelkov B in C, razen če se izvedejo v času, ko se sveže grozdje, grozdni mošt, grozdni mošt v vrenju ali mlado vino v vrenju spremenijo v vino ali v katero koli pijačo, namenjeno za neposredno prehrano ljudi, razen penečega vina ali gaziranega penečega vina v vinorodni coni, v kateri je bilo uporabljeno sveže grozdje potrgano. |
| --- | --- |

1.

Razen dokisanja in razkisanja vina ni dovoljen noben postopek iz oddelkov B in C, razen če se izvedejo v času, ko se sveže grozdje, grozdni mošt, grozdni mošt v vrenju ali mlado vino v vrenju spremenijo v vino ali v katero koli pijačo, namenjeno za neposredno prehrano ljudi, razen penečega vina ali gaziranega penečega vina v vinorodni coni, v kateri je bilo uporabljeno sveže grozdje potrgano.

| 2. | Zgoščevanje vin se izvaja v vinorodni coni, v kateri je bilo sveže grozdje potrgano. |
| --- | --- |

2.

Zgoščevanje vin se izvaja v vinorodni coni, v kateri je bilo sveže grozdje potrgano.

| 2. | Zgoščevanje vin se izvaja v vinorodni coni, v kateri je bilo sveže grozdje potrgano. |
| --- | --- |

2.

Zgoščevanje vin se izvaja v vinorodni coni, v kateri je bilo sveže grozdje potrgano.

| 3. | Dokisanje in razkisanje vin se izvajata le v vinogradniško-vinarskem podjetju in v vinorodni coni, v kateri je bilo potrgano grozdje, uporabljeno za pridelavo vina. |
| --- | --- |

3.

Dokisanje in razkisanje vin se izvajata le v vinogradniško-vinarskem podjetju in v vinorodni coni, v kateri je bilo potrgano grozdje, uporabljeno za pridelavo vina.

| 3. | Dokisanje in razkisanje vin se izvajata le v vinogradniško-vinarskem podjetju in v vinorodni coni, v kateri je bilo potrgano grozdje, uporabljeno za pridelavo vina. |
| --- | --- |

3.

Dokisanje in razkisanje vin se izvajata le v vinogradniško-vinarskem podjetju in v vinorodni coni, v kateri je bilo potrgano grozdje, uporabljeno za pridelavo vina.

| 4. | O vsakem postopku iz točk 1, 2 in 3 so uradno obveščeni pristojni organi. Isto velja za količine zgoščenega grozdnega mošta, prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta ali saharoze, ki jih fizične in pravne osebe ali skupine oseb, zlasti pridelovalci, polnilci, predelovalci in trgovci
  , ki jih Komisija določi z delegiranimi akti na podlagi člena 59(1),
  imajo pri
  opravljanjem
  poklica hkrati na istem mestu kot sveže grozdje, grozdni mošt, delno prevreti grozdni mošt ali neustekleničeno vino. Obvestilo o teh količinah se lahko nadomesti z vpisom v register vhodnega materiala in porabe zalog. |
| --- | --- |

4.

O vsakem postopku iz točk 1, 2 in 3 so uradno obveščeni pristojni organi. Isto velja za količine zgoščenega grozdnega mošta, prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta ali saharoze, ki jih fizične in pravne osebe ali skupine oseb, zlasti pridelovalci, polnilci, predelovalci in trgovci
  , ki jih Komisija določi z delegiranimi akti na podlagi člena 59(1),
  imajo pri
  opravljanjem
  poklica hkrati na istem mestu kot sveže grozdje, grozdni mošt, delno prevreti grozdni mošt ali neustekleničeno vino. Obvestilo o teh količinah se lahko nadomesti z vpisom v register vhodnega materiala in porabe zalog.

| 4. | O vsakem postopku iz točk 1, 2 in 3 so uradno obveščeni pristojni organi. Isto velja za količine zgoščenega grozdnega mošta, prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta ali saharoze, ki jih fizične in pravne osebe ali skupine oseb, zlasti pridelovalci, polnilci, predelovalci in trgovci imajo pri
  opravljanju
  poklica hkrati na istem mestu kot sveže grozdje, grozdni mošt, delno prevreti grozdni mošt ali neustekleničeno vino. Obvestilo o teh količinah se lahko nadomesti z vpisom v register vhodnega materiala in porabe zalog. |
| --- | --- |

4.

O vsakem postopku iz točk 1, 2 in 3 so uradno obveščeni pristojni organi. Isto velja za količine zgoščenega grozdnega mošta, prečiščenega zgoščenega grozdnega mošta ali saharoze, ki jih fizične in pravne osebe ali skupine oseb, zlasti pridelovalci, polnilci, predelovalci in trgovci imajo pri
  opravljanju
  poklica hkrati na istem mestu kot sveže grozdje, grozdni mošt, delno prevreti grozdni mošt ali neustekleničeno vino. Obvestilo o teh količinah se lahko nadomesti z vpisom v register vhodnega materiala in porabe zalog.

| 5. | Vsak postopek iz oddelkov B in C je vpisan v spremni dokument iz člena 103, s katerim se dajo v promet proizvodi, ki so bili obdelani s temi postopki. |
| --- | --- |

5.

Vsak postopek iz oddelkov B in C je vpisan v spremni dokument iz člena 103, s katerim se dajo v promet proizvodi, ki so bili obdelani s temi postopki.

| 5. | Vsak postopek iz oddelkov B in C je vpisan v spremni dokument iz člena 103, s katerim se dajo v promet proizvodi, ki so bili obdelani s temi postopki. |
| --- | --- |

5.

Vsak postopek iz oddelkov B in C je vpisan v spremni dokument iz člena 103, s katerim se dajo v promet proizvodi, ki so bili obdelani s temi postopki.

| 6. | Ti postopki se razen pri odstopanjih, ki jih upravičujejo le izjemne vremenske razmere, ne izvajajo: |
| --- | --- |

6.

Ti postopki se razen pri odstopanjih, ki jih upravičujejo le izjemne vremenske razmere, ne izvajajo:

| 6. | Ti postopki se razen pri odstopanjih, ki jih upravičujejo le izjemne vremenske razmere, ne izvajajo: |
| --- | --- |

6.

Ti postopki se razen pri odstopanjih, ki jih upravičujejo le izjemne vremenske razmere, ne izvajajo:

| (a) | v vinorodni coni C po 1. januarju, |
| --- | --- |

(a)

v vinorodni coni C po 1. januarju,

| (a) | v vinorodni coni C po 1. januarju, |
| --- | --- |

(a)

v vinorodni coni C po 1. januarju,

| (b) | v vinorodnih conah A in B po 16. marcu in izvajajo se le za proizvode iz grozdja od trgatve neposredno pred temi datumi. |
| --- | --- |

(b)

v vinorodnih conah A in B po 16. marcu in izvajajo se le za proizvode iz grozdja od trgatve neposredno pred temi datumi.

| (b) | v vinorodnih conah A in B po 16. marcu in izvajajo se le za proizvode iz grozdja od trgatve neposredno pred temi datumi. |
| --- | --- |

(b)

v vinorodnih conah A in B po 16. marcu in izvajajo se le za proizvode iz grozdja od trgatve neposredno pred temi datumi.

| 7. | Ne glede na točko 6 se lahko zgoščevanje s hlajenjem, dokisanje in razkisanje vina izvajajo vse leto. |
| --- | --- |

7.

Ne glede na točko 6 se lahko zgoščevanje s hlajenjem, dokisanje in razkisanje vina izvajajo vse leto.

| 7. | Ne glede na točko 6 se lahko zgoščevanje s hlajenjem, dokisanje in razkisanje vina izvajajo vse leto. |
| --- | --- |

7.

Ne glede na točko 6 se lahko zgoščevanje s hlajenjem, dokisanje in razkisanje vina izvajajo vse leto.

Predlog spremembe 347

Predlog uredbe

Priloga VII a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

PRILOGA VIIa

NEOBVEZNE REZERVIRANE NAVEDBE

| Kategorija proizvoda




  (sklicevanje na razvrstitev kombinirane nomenklature) | Neobvezna rezervirana navedba | Akt, ki opredeljuje navedbo in pogoje uporabe |
| --- | --- | --- |
| Perutninsko meso




  (KN 0207, KN 0210) | hranjenje z | Uredba (ES) št. 543/2008, člen 11 |
| | ekstenzivna reja v zaprtih prostorih/reja v skednju | |
| | prosta reja | |
| | tradicionalna prosta reja | |
| | starost ob zakolu | |
| | dolžina obdobja krmljenja | |
| Jajca




  (KN 0407) | sveža | Uredba (ES) št. 589/2008, člen 12 |
| | ekstra ali posebno sveža | Uredba (ES) št. 589/2008, člen 14 |
| | oznaka o vrsti krmnega obroka kokoši nesnic | Uredba (ES) št. 589/2008, člen 15 |
| Med




  (KN 0409) | cvetlični ali rastlinski izvor | Direktiva 2001/110/ES, člen 2 |
| | regionalno poreklo | |
| | topografsko poreklo | |
| | posebna merila kakovosti | |
| Oljčno olje




  (KN 1509) | prvo hladno stiskanje | Uredba (ES) št. 1019/2002, člen 5 |
| | hladna ekstrakcija | |
| | kislost | |
| | pikantno | |
| | sadno: zrelo ali zeleno | |
| | grenko | |
| | intenzivno | |
| | Srednja | |
| | lahko | |
| | uravnoteženo | |
| | blago olje | |
| Mleko in mlečni proizvodi




  (KN 04) | tradicionalno maslo | Uredba (EU) št. [uredba o skupni ureditvi trgov], priloga VI, del VI |
| Mazave maščobe




  (KN 0405 in ex 2106, KN ex 1517, KN ex 1517 in ex 2106) | zmanjšana vsebnost maščob | Uredba (EU) št. [uredba o skupni ureditvi trgov], priloga VI, del VI |
| | lahko | |
| | malo maščob | |

Kategorija proizvoda

(sklicevanje na razvrstitev kombinirane nomenklature)

Neobvezna rezervirana navedba

Akt, ki opredeljuje navedbo in pogoje uporabe

Perutninsko meso

(KN 0207, KN 0210)

hranjenje z

Uredba (ES) št. 543/2008, člen 11

ekstenzivna reja v zaprtih prostorih/reja v skednju

prosta reja

tradicionalna prosta reja

starost ob zakolu

dolžina obdobja krmljenja

Jajca

(KN 0407)

sveža

Uredba (ES) št. 589/2008, člen 12

ekstra ali posebno sveža

Uredba (ES) št. 589/2008, člen 14

oznaka o vrsti krmnega obroka kokoši nesnic

Uredba (ES) št. 589/2008, člen 15

Med

(KN 0409)

cvetlični ali rastlinski izvor

Direktiva 2001/110/ES, člen 2

regionalno poreklo

topografsko poreklo

posebna merila kakovosti

Oljčno olje

(KN 1509)

prvo hladno stiskanje

Uredba (ES) št. 1019/2002, člen 5

hladna ekstrakcija

kislost

pikantno

sadno: zrelo ali zeleno

grenko

intenzivno

Srednja

lahko

uravnoteženo

blago olje

Mleko in mlečni proizvodi

(KN 04)

tradicionalno maslo

Uredba (EU) št. [uredba o skupni ureditvi trgov], priloga VI, del VI

Mazave maščobe

(KN 0405 in ex 2106, KN ex 1517, KN ex 1517 in ex 2106)

zmanjšana vsebnost maščob

Uredba (EU) št. [uredba o skupni ureditvi trgov], priloga VI, del VI

lahko

malo maščob

Predlog spremembe 348

Predlog uredbe

Priloga VII b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

PRILOGA VIIb

UVOZNE DAJATVE ZA RIŽ IZ ČLENOV 121B IN 121D

| 1. | Uvozne dajatve za oluščeni riž









  (a) | 30 EUR na tono v naslednjih primerih:










  (i) | če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža, izveden v celotnem pravkar končanem tržnem letu, ni dosegel letne referenčne količine iz prvega pododstavka člena 121b(3), zmanjšane za 15 %; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

30 EUR na tono v naslednjih primerih:

(i)

če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža, izveden v celotnem pravkar končanem tržnem letu, ni dosegel letne referenčne količine iz prvega pododstavka člena 121b(3), zmanjšane za 15 %;

| (ii) | če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža v prvih šestih mesecih tržnega leta ni dosegel delne referenčne količine iz drugega pododstavka člena 121b(3), zmanjšane za 15 %; |
| --- | --- |

(ii)

če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža v prvih šestih mesecih tržnega leta ni dosegel delne referenčne količine iz drugega pododstavka člena 121b(3), zmanjšane za 15 %;

| (b) | 42,5 EUR na tono v naslednjih primerih:










  (i) | če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža v pravkar končanem tržnem letu presega letno referenčno količino iz prvega pododstavka odstavka 3 člena 121b, zmanjšano za 15 %, vendar ne presega te letne referenčne količine, povečane za 15 %; |
| --- | --- | --- |

(b)

42,5 EUR na tono v naslednjih primerih:

(i)

če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža v pravkar končanem tržnem letu presega letno referenčno količino iz prvega pododstavka odstavka 3 člena 121b, zmanjšano za 15 %, vendar ne presega te letne referenčne količine, povečane za 15 %;

| (ii) | če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža v prvih šestih mesecih tržnega leta presega delno referenčno količino iz drugega pododstavka odstavka 3 člena 121b, zmanjšano za 15 %, vendar ne presega te delne referenčne količine, povečane za 15 %; |
| --- | --- |

(ii)

če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža v prvih šestih mesecih tržnega leta presega delno referenčno količino iz drugega pododstavka odstavka 3 člena 121b, zmanjšano za 15 %, vendar ne presega te delne referenčne količine, povečane za 15 %;

| (c) | 65 EUR na tono v naslednjih primerih:










  (i) | če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža v celotnem pravkar končanem tržnem letu presega letno referenčno količino iz prvega pododstavka člena 121b(3), povečano za 15 %; |
| --- | --- | --- |

(c)

65 EUR na tono v naslednjih primerih:

(i)

če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža v celotnem pravkar končanem tržnem letu presega letno referenčno količino iz prvega pododstavka člena 121b(3), povečano za 15 %;

| (ii) | če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža v prvih šestih mesecih tržnega leta presega delno referenčno količino iz drugega pododstavka člena 121b(3), povečano za 15 %. |
| --- | --- |

(ii)

če je ugotovljeno, da uvoz oluščenega riža v prvih šestih mesecih tržnega leta presega delno referenčno količino iz drugega pododstavka člena 121b(3), povečano za 15 %.

| 2. | Uvozne dajatve za brušeni riž









  (a) | 175 EUR na tono v naslednjih primerih:










  (i) | če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in dobro brušenega riža v celotnem pravkar končanem tržnem letu presega 387 743 ton; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

(a)

175 EUR na tono v naslednjih primerih:

(i)

če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in dobro brušenega riža v celotnem pravkar končanem tržnem letu presega 387 743 ton;

| (ii) | če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in brušenega riža v prvih šestih mesecih tržnega leta presega 182 239 ton; |
| --- | --- |

(ii)

če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in brušenega riža v prvih šestih mesecih tržnega leta presega 182 239 ton;

| (b) | 145 EUR na tono v naslednjih primerih:










  (i) | če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in dobro brušenega riža v celotnem pravkar končanem tržnem letu ne presega 387 743 ton; |
| --- | --- | --- |

(b)

145 EUR na tono v naslednjih primerih:

(i)

če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in dobro brušenega riža v celotnem pravkar končanem tržnem letu ne presega 387 743 ton;

| (ii) | če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in brušenega riža v prvih šestih mesecih tržnega leta ne presega 182 239 ton. |
| --- | --- |

(ii)

če je ugotovljeno, da uvoz manj brušenega in brušenega riža v prvih šestih mesecih tržnega leta ne presega 182 239 ton.

Predlog spremembe 349

Predlog uredbe

Priloga VII c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | PRILOGA VIIc |
| | SORTE RIŽA BASMATI IZ ČLENA 121d |
| | Basmati 217 |
| | Basmati 370 |
| | Basmati 386 |
| | Kernel (Basmati) |
| | Pusa Basmati |
| | Ranbir Basmati |
| | Super Basmati |
| | Taraori Basmati (HBC-19) |
| | Tip-3 (Dehradun) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

PRILOGA VIIc

SORTE RIŽA BASMATI IZ ČLENA 121d

Basmati 217

Basmati 370

Basmati 386

Kernel (Basmati)

Pusa Basmati

Ranbir Basmati

Super Basmati

Taraori Basmati (HBC-19)

Tip-3 (Dehradun)

---

(1)  
  UL C [...]/Še neobjavljeno v Uradnem listu.

(2)  

  UL C 225, 27.7.2012

(3)  

  UL L 94, 30.3.2012, str. 38.

(4)  

  UL L 1, 4.1.2003, str. 1. Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člen 81 oz. 82 Pogodbe ES postala člen 101 oz. 102 Pogodbe.

(5)  

  UL C 35, 9.2.2012, str. 1.

(6)  

  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(7)  

  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

(8)  
  Eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

(9)  
  [Države članice lahko za prašiče, zaklane na njihovem ozemlju, uvedejo ločen razred, in sicer 60 % ali več pustega mesa, označen s črko S.]

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/542 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/542

---

P7_TA(2013)0086

Podpora za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja(odločitev o začetku medinstitucionalnih pogajanj)

Odločitev Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (COM(2011)0627/3 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD) – 2013/2530(RSP))

(2016/C 036/41)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju člena 70(2) in člena 70a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 70(2) in člena 70a Poslovnika,

ker so finančna sredstva, določena v zakonodajnem predlogu, le predlog za zakonodajni organ in ne morejo biti dokončna, dokler ne bo dosežen sporazum o predlogu uredbe o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020;

sprejme odločitev o začetku medinstitucionalnih pogajanj na podlagi naslednjega mandata:

MANDAT

Predlog spremembe 1

Predlog uredbe

Navedba sklicevanja 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 42 in 43 Pogodbe, | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 42 in
  člena
  43
  (2)
  Pogodbe, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 42 in 43 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 42 in
  člena
  43
  (2)
  Pogodbe,

Obrazložitev

Pojasnitev. Za vse zakonodajne akte svežnja reform bi bilo treba uporabiti isto pravno podlago.

Predlog spremembe 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (8) | Za zagotovitev takojšnjega začetka in učinkovitega izvajanja programov razvoja podeželja mora podpora EKSRP temeljiti na obstoju ustreznih okvirnih upravnih pogojev. Zato morajo države članice oceniti skladnost z nekaterimi predhodnimi pogoji. Vsaka država članica mora pripraviti nacionalni program razvoja podeželja za svoje celotno ozemlje ali sklop regionalnih programov. V vsakem programu morata biti določena strategija za izpolnjevanje ciljev v zvezi s prednostnimi nalogami Unije za razvoj podeželja in nabor ukrepov. Programiranje mora biti skladno s prednostnimi nalogami Unije za razvoj podeželja, pri čemer mora biti prilagojeno nacionalnim okoliščinam ter dopolnjevati druge politike Unije, zlasti politiko kmetijskega trga, kohezijsko politiko in skupno ribiško politiko. Države članice, ki se odločijo za sklop regionalnih programov, morajo biti poleg tega sposobne pripraviti nacionalni okvir,
  brez ločene proračunske dodelitve sredstev,
  da se olajša usklajevanje med regijami in obravnavajo izzivi na ravni celotne države. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(8)

Za zagotovitev takojšnjega začetka in učinkovitega izvajanja programov razvoja podeželja mora podpora EKSRP temeljiti na obstoju ustreznih okvirnih upravnih pogojev. Zato morajo države članice oceniti skladnost z nekaterimi predhodnimi pogoji. Vsaka država članica mora pripraviti nacionalni program razvoja podeželja za svoje celotno ozemlje ali sklop regionalnih programov. V vsakem programu morata biti določena strategija za izpolnjevanje ciljev v zvezi s prednostnimi nalogami Unije za razvoj podeželja in nabor ukrepov. Programiranje mora biti skladno s prednostnimi nalogami Unije za razvoj podeželja, pri čemer mora biti prilagojeno nacionalnim okoliščinam ter dopolnjevati druge politike Unije, zlasti politiko kmetijskega trga, kohezijsko politiko in skupno ribiško politiko. Države članice, ki se odločijo za sklop regionalnih programov, morajo biti poleg tega sposobne pripraviti nacionalni okvir,
  brez ločene proračunske dodelitve sredstev,
  da se olajša usklajevanje med regijami in obravnavajo izzivi na ravni celotne države.

| (8) | Za zagotovitev takojšnjega začetka in učinkovitega izvajanja programov razvoja podeželja mora podpora EKSRP temeljiti na obstoju ustreznih okvirnih upravnih pogojev. Zato morajo države članice oceniti skladnost z nekaterimi predhodnimi pogoji. Vsaka država članica mora pripraviti nacionalni program razvoja podeželja za svoje celotno ozemlje ali sklop regionalnih programov. V vsakem programu morata biti določena strategija za izpolnjevanje ciljev v zvezi s prednostnimi nalogami Unije za razvoj podeželja in nabor ukrepov. Programiranje mora biti skladno s prednostnimi nalogami Unije za razvoj podeželja, pri čemer mora biti prilagojeno nacionalnim okoliščinam ter dopolnjevati druge politike Unije, zlasti politiko kmetijskega trga, kohezijsko politiko in skupno ribiško politiko. Države članice, ki se odločijo za sklop regionalnih programov, morajo biti poleg tega sposobne pripraviti nacionalni
  program za izvajanje posebnih ukrepov na nacionalni ravni ali nacionalni
  okvir, da se olajša usklajevanje med regijami in obravnavajo izzivi na ravni celotne države. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev takojšnjega začetka in učinkovitega izvajanja programov razvoja podeželja mora podpora EKSRP temeljiti na obstoju ustreznih okvirnih upravnih pogojev. Zato morajo države članice oceniti skladnost z nekaterimi predhodnimi pogoji. Vsaka država članica mora pripraviti nacionalni program razvoja podeželja za svoje celotno ozemlje ali sklop regionalnih programov. V vsakem programu morata biti določena strategija za izpolnjevanje ciljev v zvezi s prednostnimi nalogami Unije za razvoj podeželja in nabor ukrepov. Programiranje mora biti skladno s prednostnimi nalogami Unije za razvoj podeželja, pri čemer mora biti prilagojeno nacionalnim okoliščinam ter dopolnjevati druge politike Unije, zlasti politiko kmetijskega trga, kohezijsko politiko in skupno ribiško politiko. Države članice, ki se odločijo za sklop regionalnih programov, morajo biti poleg tega sposobne pripraviti nacionalni
  program za izvajanje posebnih ukrepov na nacionalni ravni ali nacionalni
  okvir, da se olajša usklajevanje med regijami in obravnavajo izzivi na ravni celotne države.

Predlog spremembe 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (12) | Vzpostaviti je treba nekatera pravila za pripravo in revizijo programov razvoja podeželja. Za spremembe, ki ne vplivajo na strategijo programov ali zadevne finančne prispevke Unije, je treba uvesti
  enostavnejši
  postopek. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(12)

Vzpostaviti je treba nekatera pravila za pripravo in revizijo programov razvoja podeželja. Za spremembe, ki ne vplivajo na strategijo programov ali zadevne finančne prispevke Unije, je treba uvesti
  enostavnejši
  postopek.

| (12) | Vzpostaviti je treba nekatera pravila za pripravo in revizijo programov razvoja podeželja. Za spremembe, ki ne vplivajo na strategijo programov ali zadevne finančne prispevke Unije, je treba uvesti
  poenostavljen
  postopek. |
| --- | --- |

(12)

Vzpostaviti je treba nekatera pravila za pripravo in revizijo programov razvoja podeželja. Za spremembe, ki ne vplivajo na strategijo programov ali zadevne finančne prispevke Unije, je treba uvesti
  poenostavljen
  postopek.

Predlog spremembe 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (13) | Da se zagotovita pravna varnost in jasnost v zvezi s postopkom, ki ga je treba upoštevati pri spremembah programa,
  je
  treba v skladu s členom 290 Pogodbe
  Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov
  v zvezi z določitvijo meril
  , na podlagi katerih se predlagane
  spremembe ovrednotenih ciljev
  programov štejejo za velike, tako da je treba zaradi njih program dopolniti z izvedbenim aktom, sprejetim v skladu s členom 91 te uredbe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(13)

Da se zagotovita pravna varnost in jasnost v zvezi s postopkom, ki ga je treba upoštevati pri spremembah programa,
  je
  treba v skladu s členom 290 Pogodbe
  Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov
  v zvezi z določitvijo meril
  , na podlagi katerih se predlagane
  spremembe ovrednotenih ciljev
  programov štejejo za velike, tako da je treba zaradi njih program dopolniti z izvedbenim aktom, sprejetim v skladu s členom 91 te uredbe
  .

| (13) | Da se zagotovita pravna varnost in jasnost v zvezi s postopkom, ki ga je treba upoštevati pri spremembah programa, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe
  sprejme

  akte v zvezi z določitvijo meril
  za opredelitev velike
  spremembe ovrednotenih ciljev. |
| --- | --- |

(13)

Da se zagotovita pravna varnost in jasnost v zvezi s postopkom, ki ga je treba upoštevati pri spremembah programa, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe
  sprejme

  akte v zvezi z določitvijo meril
  za opredelitev velike
  spremembe ovrednotenih ciljev.

Obrazložitev

Pri spremembah programov ne gre zgolj za tehnične odločitve.

Predlog spremembe 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (16) | Službe za kmetijsko svetovanje pomagajo kmetom, lastnikom gozdov in MSP na podeželskih območjih izboljšati trajnostno upravljanje in splošno učinkovitost njihovega gospodarstva ali podjetja. Zato je treba spodbujati, da se takšne službe ustanovijo ter da kmetje, lastniki gozdov in MSP storitve svetovanja uporabljajo. Da se povečata kakovost in učinkovitost opravljenih storitev svetovanja, je treba zagotoviti minimalno usposobljenost in redno usposabljanje svetovalcev. Službe za kmetijsko svetovanje iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. HU/2012 z dne [...] morajo kmetom pomagati oceniti učinkovitost njihovega kmetijskega gospodarstva ter opredeliti potrebna izboljšanja v zvezi z zakonsko predpisanimi zahtevami o upravljanju, načeli dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja, podnebju in okolju prijaznimi kmetijskimi praksami iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. RP/2012 z dne [...], zahtevami ali ukrepi v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem tem spremembam, biotsko raznovrstnostjo, varstvom voda, obveščanjem o boleznih živali in inovacijami, vsaj kot je določeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. HU/2012. Po potrebi mora storitev svetovanja zajemati tudi standarde varstva pri delu. Storitev svetovanja lahko zajema tudi vprašanja, povezana z gospodarsko, kmetijsko in okoljsko učinkovitostjo gospodarstva ali podjetja. Službe za pomoč pri upravljanju kmetij in zagotavljanje nadomeščanja na kmetijah morajo kmetom pomagati izboljšati in olajšati upravljanje njihovega gospodarstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(16)

Službe za kmetijsko svetovanje pomagajo kmetom, lastnikom gozdov in MSP na podeželskih območjih izboljšati trajnostno upravljanje in splošno učinkovitost njihovega gospodarstva ali podjetja. Zato je treba spodbujati, da se takšne službe ustanovijo ter da kmetje, lastniki gozdov in MSP storitve svetovanja uporabljajo. Da se povečata kakovost in učinkovitost opravljenih storitev svetovanja, je treba zagotoviti minimalno usposobljenost in redno usposabljanje svetovalcev. Službe za kmetijsko svetovanje iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. HU/2012 z dne [...] morajo kmetom pomagati oceniti učinkovitost njihovega kmetijskega gospodarstva ter opredeliti potrebna izboljšanja v zvezi z zakonsko predpisanimi zahtevami o upravljanju, načeli dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja, podnebju in okolju prijaznimi kmetijskimi praksami iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. RP/2012 z dne [...], zahtevami ali ukrepi v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem tem spremembam, biotsko raznovrstnostjo, varstvom voda, obveščanjem o boleznih živali in inovacijami, vsaj kot je določeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. HU/2012. Po potrebi mora storitev svetovanja zajemati tudi standarde varstva pri delu. Storitev svetovanja lahko zajema tudi vprašanja, povezana z gospodarsko, kmetijsko in okoljsko učinkovitostjo gospodarstva ali podjetja. Službe za pomoč pri upravljanju kmetij in zagotavljanje nadomeščanja na kmetijah morajo kmetom pomagati izboljšati in olajšati upravljanje njihovega gospodarstva.

| (16) | Službe za kmetijsko svetovanje pomagajo kmetom, lastnikom gozdov in MSP na podeželskih območjih izboljšati trajnostno upravljanje in splošno učinkovitost njihovega gospodarstva ali podjetja. Zato je treba spodbujati, da se takšne službe ustanovijo ter da kmetje, lastniki gozdov in MSP storitve svetovanja uporabljajo. Da se povečata kakovost in učinkovitost opravljenih storitev svetovanja, je treba zagotoviti minimalno usposobljenost in redno usposabljanje svetovalcev. Službe za kmetijsko svetovanje iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. .../2013 [HU] bi morale kmetom pomagati oceniti učinkovitost njihovega kmetijskega gospodarstva ter opredeliti potrebna izboljšanja v zvezi z zakonsko predpisanimi zahtevami o upravljanju, načeli dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja, podnebju in okolju prijaznimi kmetijskimi praksami iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. .../2013 [NP], zahtevami ali ukrepi v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem tem spremembam, biotsko raznovrstnostjo, varstvom voda, obveščanjem o boleznih živali in inovacijami, vsaj kot je določeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. .../2013 [HU]. Po potrebi mora storitev svetovanja zajemati tudi standarde varstva pri delu
  ali varnosti na kmetiji
  . Storitev svetovanja lahko zajema tudi
  podporo mladim kmetom, ki začenjajo dejavnost, trajnostni razvoj gospodarskih dejavnosti kmetijskega gospodarstva, lokalno predelavo in trženje živil ter
  vprašanja, povezana z gospodarsko, kmetijsko in okoljsko učinkovitostjo gospodarstva ali podjetja. Službe za pomoč pri upravljanju kmetij in zagotavljanje nadomeščanja na kmetijah morajo kmetom pomagati izboljšati in olajšati upravljanje njihovega gospodarstva. |
| --- | --- |

(16)

Službe za kmetijsko svetovanje pomagajo kmetom, lastnikom gozdov in MSP na podeželskih območjih izboljšati trajnostno upravljanje in splošno učinkovitost njihovega gospodarstva ali podjetja. Zato je treba spodbujati, da se takšne službe ustanovijo ter da kmetje, lastniki gozdov in MSP storitve svetovanja uporabljajo. Da se povečata kakovost in učinkovitost opravljenih storitev svetovanja, je treba zagotoviti minimalno usposobljenost in redno usposabljanje svetovalcev. Službe za kmetijsko svetovanje iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. .../2013 [HU] bi morale kmetom pomagati oceniti učinkovitost njihovega kmetijskega gospodarstva ter opredeliti potrebna izboljšanja v zvezi z zakonsko predpisanimi zahtevami o upravljanju, načeli dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja, podnebju in okolju prijaznimi kmetijskimi praksami iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. .../2013 [NP], zahtevami ali ukrepi v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem tem spremembam, biotsko raznovrstnostjo, varstvom voda, obveščanjem o boleznih živali in inovacijami, vsaj kot je določeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. .../2013 [HU]. Po potrebi mora storitev svetovanja zajemati tudi standarde varstva pri delu
  ali varnosti na kmetiji
  . Storitev svetovanja lahko zajema tudi
  podporo mladim kmetom, ki začenjajo dejavnost, trajnostni razvoj gospodarskih dejavnosti kmetijskega gospodarstva, lokalno predelavo in trženje živil ter
  vprašanja, povezana z gospodarsko, kmetijsko in okoljsko učinkovitostjo gospodarstva ali podjetja. Službe za pomoč pri upravljanju kmetij in zagotavljanje nadomeščanja na kmetijah morajo kmetom pomagati izboljšati in olajšati upravljanje njihovega gospodarstva.

Predlog spremembe 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (19) | Za izboljšanje gospodarske in okoljske učinkovitosti kmetijskih gospodarstev in podeželskih podjetij, izboljšanje učinkovitosti sektorjev trženja in predelave kmetijskih proizvodov, zagotovitev infrastrukture, ki je potrebna za razvoj kmetijstva, ter podpiranje naložb neprofitnega značaja, potrebnih za doseganje okoljskih ciljev, je treba zagotoviti podporo fizičnim naložbam, ki prispevajo k tem ciljem. V programskem obdobju 2007–2013 so se različna področja posredovanja urejala z več vrstami ukrepov. Zaradi poenostavitve ter tudi zaradi omogočanja upravičencem, da oblikujejo in uresničijo integrirane projekte z večjo dodano vrednostjo, mora en ukrep urejati vse vrste fizičnih naložb.
  Države članice morajo določiti prag za kmetijska gospodarstva, ki so upravičena do pomoči za naložbe, povezane s podpiranjem sposobnosti preživetja kmetij, na podlagi rezultatov analize prednosti in pomanjkljivosti ter priložnosti in nevarnosti (SWOT) kot sredstva za boljše ciljno usmerjanje pomoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(19)

Za izboljšanje gospodarske in okoljske učinkovitosti kmetijskih gospodarstev in podeželskih podjetij, izboljšanje učinkovitosti sektorjev trženja in predelave kmetijskih proizvodov, zagotovitev infrastrukture, ki je potrebna za razvoj kmetijstva, ter podpiranje naložb neprofitnega značaja, potrebnih za doseganje okoljskih ciljev, je treba zagotoviti podporo fizičnim naložbam, ki prispevajo k tem ciljem. V programskem obdobju 2007–2013 so se različna področja posredovanja urejala z več vrstami ukrepov. Zaradi poenostavitve ter tudi zaradi omogočanja upravičencem, da oblikujejo in uresničijo integrirane projekte z večjo dodano vrednostjo, mora en ukrep urejati vse vrste fizičnih naložb.
  Države članice morajo določiti prag za kmetijska gospodarstva, ki so upravičena do pomoči za naložbe, povezane s podpiranjem sposobnosti preživetja kmetij, na podlagi rezultatov analize prednosti in pomanjkljivosti ter priložnosti in nevarnosti (SWOT) kot sredstva za boljše ciljno usmerjanje pomoči.

| (19) | Za izboljšanje gospodarske in okoljske učinkovitosti kmetijskih gospodarstev in podeželskih podjetij, izboljšanje učinkovitosti sektorjev trženja in predelave kmetijskih proizvodov, zagotovitev infrastrukture, ki je potrebna za razvoj kmetijstva, ter podpiranje naložb neprofitnega značaja, potrebnih za doseganje okoljskih ciljev, je treba zagotoviti podporo fizičnim naložbam, ki prispevajo k tem ciljem. V programskem obdobju 2007–2013 so se različna področja posredovanja urejala z več vrstami ukrepov. Zaradi poenostavitve ter tudi zaradi omogočanja upravičencem, da oblikujejo in uresničijo integrirane projekte z večjo dodano vrednostjo, mora en ukrep urejati vse vrste fizičnih naložb. |
| --- | --- |

(19)

Za izboljšanje gospodarske in okoljske učinkovitosti kmetijskih gospodarstev in podeželskih podjetij, izboljšanje učinkovitosti sektorjev trženja in predelave kmetijskih proizvodov, zagotovitev infrastrukture, ki je potrebna za razvoj kmetijstva, ter podpiranje naložb neprofitnega značaja, potrebnih za doseganje okoljskih ciljev, je treba zagotoviti podporo fizičnim naložbam, ki prispevajo k tem ciljem. V programskem obdobju 2007–2013 so se različna področja posredovanja urejala z več vrstami ukrepov. Zaradi poenostavitve ter tudi zaradi omogočanja upravičencem, da oblikujejo in uresničijo integrirane projekte z večjo dodano vrednostjo, mora en ukrep urejati vse vrste fizičnih naložb.

Predlog spremembe 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (21) | Vzpostavitev in razvoj nove gospodarske dejavnosti v obliki novih kmetij, novih podjetij ali novih naložb v nekmetijske dejavnosti sta bistvena za razvoj in konkurenčnost podeželskih območij. Z ukrepom razvoja kmetij in podjetij je treba olajšati zagon dejavnosti za mlade kmete in strukturno prilagoditev njihovih gospodarstev po ustanovitvi, diverzifikacijo kmetov v nekmetijske dejavnosti ter ustanovitev in razvoj nekmetijskih MSP na podeželskih območjih. Prav tako je treba spodbujati razvoj malih
  kmetij
  , ki so lahko ekonomsko
  uspešne
  . Da se zagotovi sposobnost preživetja novih gospodarskih dejavnosti, ki prejmejo podporo v okviru tega ukrepa, je pogoj za podporo predložitev poslovnega načrta. Podpora za zagon podjetja mora zajemati le začetno obdobje življenjske dobe podjetja in ne sme postati pomoč za tekoče poslovanje. Če se države članice odločijo za dodelitev pomoči v obrokih, se zato ti lahko izplačujejo največ pet let. Poleg spodbujanja prestrukturiranja kmetijskega sektorja je treba zagotoviti podporo
  v obliki letnih plačil
  kmetom, ki
  sodelujejo v shemi za male kmete na podlagi naslova V Uredbe (EU) št. RP/2012 in ki
  se zavežejo, da bodo svoje celotno kmetijsko gospodarstvo in ustrezne pravice do plačil prenesli na drugega kmeta,
  ki ne sodeluje v navedeni shemi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(21)

Vzpostavitev in razvoj nove gospodarske dejavnosti v obliki novih kmetij, novih podjetij ali novih naložb v nekmetijske dejavnosti sta bistvena za razvoj in konkurenčnost podeželskih območij. Z ukrepom razvoja kmetij in podjetij je treba olajšati zagon dejavnosti za mlade kmete in strukturno prilagoditev njihovih gospodarstev po ustanovitvi, diverzifikacijo kmetov v nekmetijske dejavnosti ter ustanovitev in razvoj nekmetijskih MSP na podeželskih območjih. Prav tako je treba spodbujati razvoj malih
  kmetij
  , ki so lahko ekonomsko
  uspešne
  . Da se zagotovi sposobnost preživetja novih gospodarskih dejavnosti, ki prejmejo podporo v okviru tega ukrepa, je pogoj za podporo predložitev poslovnega načrta. Podpora za zagon podjetja mora zajemati le začetno obdobje življenjske dobe podjetja in ne sme postati pomoč za tekoče poslovanje. Če se države članice odločijo za dodelitev pomoči v obrokih, se zato ti lahko izplačujejo največ pet let. Poleg spodbujanja prestrukturiranja kmetijskega sektorja je treba zagotoviti podporo
  v obliki letnih plačil
  kmetom, ki
  sodelujejo v shemi za male kmete na podlagi naslova V Uredbe (EU) št. RP/2012 in ki
  se zavežejo, da bodo svoje celotno kmetijsko gospodarstvo in ustrezne pravice do plačil prenesli na drugega kmeta,
  ki ne sodeluje v navedeni shemi
  .

| (21) | Vzpostavitev in razvoj nove gospodarske dejavnosti v obliki novih kmetij, novih
  področij dejavnosti, novih
  podjetij
  na področju kmetijstva in gozdarstva
  ali novih naložb v nekmetijske dejavnosti
  , socialno kmetijstvo in turistične dejavnosti
  sta bistvena za razvoj in konkurenčnost podeželskih območij. Z ukrepom razvoja kmetij in podjetij je treba olajšati zagon dejavnosti za mlade kmete in strukturno prilagoditev njihovih gospodarstev po ustanovitvi,
  spodbujati podjetništvo med ženskami, vključno z
  diverzifikacijo kmetov v nekmetijske dejavnosti, ter ustanovitev in razvoj nekmetijskih MSP na podeželskih območjih. Prav tako je treba spodbujati razvoj malih
  podjetij na področju kmetijstva in gozdarstva
  , ki so lahko ekonomsko
  uspešna
  . Da se zagotovi sposobnost preživetja novih gospodarskih dejavnosti, ki prejmejo podporo v okviru tega ukrepa, je pogoj za podporo predložitev poslovnega načrta. Podpora za zagon podjetja mora zajemati le začetno obdobje življenjske dobe podjetja in ne sme postati pomoč za tekoče poslovanje. Če se države članice odločijo za dodelitev pomoči v obrokih, se zato ti lahko izplačujejo največ pet let. Poleg spodbujanja prestrukturiranja kmetijskega sektorja je treba zagotoviti podporo kmetom, ki se zavežejo, da bodo svoje celotno kmetijsko gospodarstvo in ustrezne pravice do plačil prenesli na drugega kmeta
  . Da bi bil ta ukrep privlačnejši
  ,
  bi morala biti taka podpora v obliki enkratnega plačila
  . |
| --- | --- |

(21)

Vzpostavitev in razvoj nove gospodarske dejavnosti v obliki novih kmetij, novih
  področij dejavnosti, novih
  podjetij
  na področju kmetijstva in gozdarstva
  ali novih naložb v nekmetijske dejavnosti
  , socialno kmetijstvo in turistične dejavnosti
  sta bistvena za razvoj in konkurenčnost podeželskih območij. Z ukrepom razvoja kmetij in podjetij je treba olajšati zagon dejavnosti za mlade kmete in strukturno prilagoditev njihovih gospodarstev po ustanovitvi,
  spodbujati podjetništvo med ženskami, vključno z
  diverzifikacijo kmetov v nekmetijske dejavnosti, ter ustanovitev in razvoj nekmetijskih MSP na podeželskih območjih. Prav tako je treba spodbujati razvoj malih
  podjetij na področju kmetijstva in gozdarstva
  , ki so lahko ekonomsko
  uspešna
  . Da se zagotovi sposobnost preživetja novih gospodarskih dejavnosti, ki prejmejo podporo v okviru tega ukrepa, je pogoj za podporo predložitev poslovnega načrta. Podpora za zagon podjetja mora zajemati le začetno obdobje življenjske dobe podjetja in ne sme postati pomoč za tekoče poslovanje. Če se države članice odločijo za dodelitev pomoči v obrokih, se zato ti lahko izplačujejo največ pet let. Poleg spodbujanja prestrukturiranja kmetijskega sektorja je treba zagotoviti podporo kmetom, ki se zavežejo, da bodo svoje celotno kmetijsko gospodarstvo in ustrezne pravice do plačil prenesli na drugega kmeta
  . Da bi bil ta ukrep privlačnejši
  ,
  bi morala biti taka podpora v obliki enkratnega plačila
  .

Predlog spremembe 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (22) | MSP so temelj podeželskega gospodarstva Unije. Cilji razvoja kmetij in nekmetijskih podjetij morajo biti spodbujanje zaposlovanja in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest na podeželskih območjih, ohranjanje obstoječih delovnih mest, zmanjšanje sezonskih nihanj v zaposlovanju, razvoj nekmetijskih sektorjev zunaj kmetijstva ter kmetijske in živilske predelave ob hkratnem spodbujanju poslovnega vključevanja in lokalnih medsektorskih povezav. Spodbujati je treba projekte, ki hkrati vključujejo kmetijstvo, podeželski turizem v okviru pospeševanja trajnostnega in odgovornega turizma na podeželskih območjih ter naravno in kulturno dediščino, ter naložbe v obnovljive vire energije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(22)

MSP so temelj podeželskega gospodarstva Unije. Cilji razvoja kmetij in nekmetijskih podjetij morajo biti spodbujanje zaposlovanja in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest na podeželskih območjih, ohranjanje obstoječih delovnih mest, zmanjšanje sezonskih nihanj v zaposlovanju, razvoj nekmetijskih sektorjev zunaj kmetijstva ter kmetijske in živilske predelave ob hkratnem spodbujanju poslovnega vključevanja in lokalnih medsektorskih povezav. Spodbujati je treba projekte, ki hkrati vključujejo kmetijstvo, podeželski turizem v okviru pospeševanja trajnostnega in odgovornega turizma na podeželskih območjih ter naravno in kulturno dediščino, ter naložbe v obnovljive vire energije.

| (22) | MSP so temelj podeželskega
  trajnostnega
  gospodarstva Unije. Cilji razvoja kmetij in nekmetijskih podjetij morajo biti spodbujanje zaposlovanja in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest na podeželskih območjih,
  zlasti za mlade, pa tudi
  ohranjanje obstoječih delovnih mest, zmanjšanje sezonskih nihanj v zaposlovanju, razvoj nekmetijskih sektorjev zunaj kmetijstva ter kmetijske in živilske predelave ob hkratnem spodbujanju poslovnega vključevanja in lokalnih medsektorskih povezav
  v skladu s trajnostnim razvojem regij
  . Spodbujati je treba projekte, ki hkrati vključujejo kmetijstvo, podeželski turizem v okviru pospeševanja trajnostnega in odgovornega turizma na podeželskih območjih ter naravno in kulturno dediščino, ter naložbe v obnovljive vire energije.
  Trajnostni razvoj podeželja bi morali okrepiti s spodbujanjem povezav med mestom in podeželjem ter sodelovanjem med regijami. |
| --- | --- |

(22)

MSP so temelj podeželskega
  trajnostnega
  gospodarstva Unije. Cilji razvoja kmetij in nekmetijskih podjetij morajo biti spodbujanje zaposlovanja in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest na podeželskih območjih,
  zlasti za mlade, pa tudi
  ohranjanje obstoječih delovnih mest, zmanjšanje sezonskih nihanj v zaposlovanju, razvoj nekmetijskih sektorjev zunaj kmetijstva ter kmetijske in živilske predelave ob hkratnem spodbujanju poslovnega vključevanja in lokalnih medsektorskih povezav
  v skladu s trajnostnim razvojem regij
  . Spodbujati je treba projekte, ki hkrati vključujejo kmetijstvo, podeželski turizem v okviru pospeševanja trajnostnega in odgovornega turizma na podeželskih območjih ter naravno in kulturno dediščino, ter naložbe v obnovljive vire energije.
  Trajnostni razvoj podeželja bi morali okrepiti s spodbujanjem povezav med mestom in podeželjem ter sodelovanjem med regijami.

Predlog spremembe 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (27) | Skupine proizvajalcev pomagajo kmetom, da skupaj obvladujejo izzive v zvezi s trženjem njihovih proizvodov, in sicer tudi na lokalnih trgih, zaradi vedno večje konkurence in konsolidacije prodajnih trgov. Zato je treba spodbujati ustanavljanje skupin proizvajalcev. Za zagotovitev najboljše uporabe omejenih finančnih sredstev bi morale podporo prejemati le skupine proizvajalcev, ki se štejejo za MSP. Za zagotovitev sposobnosti preživetja skupine proizvajalcev je predložitev poslovnega načrta pogoj, da lahko države članice priznajo skupino proizvajalcev. Da se prepreči zagotavljanje pomoči za tekoče poslovanje in ohrani spodbujevalna vloga podpore, se ta lahko izplačuje največ pet let. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(27)

Skupine proizvajalcev pomagajo kmetom, da skupaj obvladujejo izzive v zvezi s trženjem njihovih proizvodov, in sicer tudi na lokalnih trgih, zaradi vedno večje konkurence in konsolidacije prodajnih trgov. Zato je treba spodbujati ustanavljanje skupin proizvajalcev. Za zagotovitev najboljše uporabe omejenih finančnih sredstev bi morale podporo prejemati le skupine proizvajalcev, ki se štejejo za MSP. Za zagotovitev sposobnosti preživetja skupine proizvajalcev je predložitev poslovnega načrta pogoj, da lahko države članice priznajo skupino proizvajalcev. Da se prepreči zagotavljanje pomoči za tekoče poslovanje in ohrani spodbujevalna vloga podpore, se ta lahko izplačuje največ pet let.

| (27) | Skupine
  in organizacije
  proizvajalcev pomagajo kmetom, da skupaj obvladujejo izzive v zvezi s trženjem njihovih proizvodov, in sicer tudi na lokalnih trgih, zaradi vedno večje konkurence in konsolidacije prodajnih trgov. Zato je treba spodbujati ustanavljanje
  in razvoj
  skupin proizvajalcev. Za zagotovitev najboljše uporabe omejenih finančnih sredstev bi morale podporo prejemati le skupine proizvajalcev, ki se štejejo za MSP. Za zagotovitev sposobnosti preživetja skupine proizvajalcev je predložitev poslovnega načrta pogoj, da lahko države članice priznajo skupino proizvajalcev. Da se prepreči zagotavljanje pomoči za tekoče poslovanje in ohrani spodbujevalna vloga podpore, se ta lahko izplačuje največ pet let. |
| --- | --- |

(27)

Skupine
  in organizacije
  proizvajalcev pomagajo kmetom, da skupaj obvladujejo izzive v zvezi s trženjem njihovih proizvodov, in sicer tudi na lokalnih trgih, zaradi vedno večje konkurence in konsolidacije prodajnih trgov. Zato je treba spodbujati ustanavljanje
  in razvoj
  skupin proizvajalcev. Za zagotovitev najboljše uporabe omejenih finančnih sredstev bi morale podporo prejemati le skupine proizvajalcev, ki se štejejo za MSP. Za zagotovitev sposobnosti preživetja skupine proizvajalcev je predložitev poslovnega načrta pogoj, da lahko države članice priznajo skupino proizvajalcev. Da se prepreči zagotavljanje pomoči za tekoče poslovanje in ohrani spodbujevalna vloga podpore, se ta lahko izplačuje največ pet let.

Predlog spremembe 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (28) | Kmetijsko-okoljska in kmetijsko-podnebna plačila morajo še naprej imeti pomembno vlogo pri podpiranju trajnostnega razvoja podeželskih območij in pri odzivanju na večje povpraševanje družbe po okoljskih storitvah. Kmete
  in druge upravljavce zemljišč morajo še naprej spodbujati
  , da koristijo družbi kot celoti z uvedbo ali nadaljnjo uporabo kmetijskih praks, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju tem spremembam ter so združljive z varstvom in izboljšanjem okolja, krajine in njenih značilnosti, naravnih virov, tal in genske raznovrstnosti. V tem smislu je treba nameniti posebno pozornost ohranjanju genskih virov v kmetijstvu in dodatnim potrebam kmetijskih ekosistemov z visoko naravno vrednostjo. Plačila morajo prispevati h kritju dodatnih stroškov in izpada dohodka, ki nastanejo zaradi prevzetih obveznosti
  , pri čemer morajo zajemati le
  obveznosti
  , ki presegajo ustrezne obvezne standarde in zahteve, v skladu z načelom „onesnaževalec plača“
  . S sinergijo, ki nastane na podlagi obveznosti, ki jo skupaj sprejme skupina kmetov, se okoljska in podnebna korist pogosto poveča. Vendar s skupnim ukrepanjem nastanejo dodatni transakcijski stroški, ki morajo biti ustrezno povrnjeni. Da se kmetom
  in drugim upravljavcem zemljišč
  omogoči pravilno izvajanje obveznosti, ki so jih sprejeli, si morajo države članice prizadevati, da jim zagotovijo potrebne spretnosti in znanja. Države članice morajo ohraniti raven prizadevanj iz programskega obdobja 2007–2013
  in
  morajo prek kmetijsko-okoljsko-podnebnih ukrepov, ukrepov ekološkega kmetijstva
  in plačil območjem, ki se soočajo z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami,
  najmanj 25 % skupnega prispevka iz EKSRP nameniti za vsak program razvoja podeželja za ublažitev posledic podnebnih sprememb in prilagoditev nanje ter za upravljanje zemljišč. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(28)

Kmetijsko-okoljska in kmetijsko-podnebna plačila morajo še naprej imeti pomembno vlogo pri podpiranju trajnostnega razvoja podeželskih območij in pri odzivanju na večje povpraševanje družbe po okoljskih storitvah. Kmete
  in druge upravljavce zemljišč morajo še naprej spodbujati
  , da koristijo družbi kot celoti z uvedbo ali nadaljnjo uporabo kmetijskih praks, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju tem spremembam ter so združljive z varstvom in izboljšanjem okolja, krajine in njenih značilnosti, naravnih virov, tal in genske raznovrstnosti. V tem smislu je treba nameniti posebno pozornost ohranjanju genskih virov v kmetijstvu in dodatnim potrebam kmetijskih ekosistemov z visoko naravno vrednostjo. Plačila morajo prispevati h kritju dodatnih stroškov in izpada dohodka, ki nastanejo zaradi prevzetih obveznosti
  , pri čemer morajo zajemati le
  obveznosti
  , ki presegajo ustrezne obvezne standarde in zahteve, v skladu z načelom „onesnaževalec plača“
  . S sinergijo, ki nastane na podlagi obveznosti, ki jo skupaj sprejme skupina kmetov, se okoljska in podnebna korist pogosto poveča. Vendar s skupnim ukrepanjem nastanejo dodatni transakcijski stroški, ki morajo biti ustrezno povrnjeni. Da se kmetom
  in drugim upravljavcem zemljišč
  omogoči pravilno izvajanje obveznosti, ki so jih sprejeli, si morajo države članice prizadevati, da jim zagotovijo potrebne spretnosti in znanja. Države članice morajo ohraniti raven prizadevanj iz programskega obdobja 2007–2013
  in
  morajo prek kmetijsko-okoljsko-podnebnih ukrepov, ukrepov ekološkega kmetijstva
  in plačil območjem, ki se soočajo z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami,
  najmanj 25 % skupnega prispevka iz EKSRP nameniti za vsak program razvoja podeželja za ublažitev posledic podnebnih sprememb in prilagoditev nanje ter za upravljanje zemljišč.

| (28) | Kmetijsko-okoljska in kmetijsko-podnebna plačila morajo še naprej imeti pomembno vlogo pri podpiranju trajnostnega razvoja podeželskih območij in pri odzivanju na večje povpraševanje družbe po okoljskih storitvah.
  Njihova prednostna naloga bi morala biti, da
  kmete
  spodbujajo
  , da koristijo družbi kot celoti z uvedbo ali nadaljnjo uporabo kmetijskih praks, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju tem spremembam ter so združljive z varstvom in izboljšanjem okolja, krajine in njenih značilnosti, naravnih virov, tal in genske raznovrstnosti. V tem smislu je treba nameniti posebno pozornost ohranjanju genskih virov v kmetijstvu in dodatnim potrebam kmetijskih ekosistemov z visoko naravno vrednostjo. Plačila morajo prispevati h kritju dodatnih stroškov in izpada dohodka, ki nastanejo zaradi prevzetih obveznosti
  . Rezultate priznanih kmetijsko-okoljskih ukrepov bi bilo treba upoštevati pri izpolnjevanju ekoloških
  obveznosti
  v okviru neposrednih plačil
  . S sinergijo, ki nastane na podlagi obveznosti, ki jo skupaj sprejme skupina kmetov, se okoljska in podnebna korist pogosto poveča. Vendar s skupnim ukrepanjem nastanejo dodatni transakcijski stroški, ki morajo biti ustrezno povrnjeni. Da se kmetom omogoči pravilno izvajanje obveznosti, ki so jih sprejeli, si morajo države članice prizadevati, da jim zagotovijo potrebne spretnosti in znanja. Države članice morajo ohraniti raven prizadevanj iz programskega obdobja 2007–2013
  . Poleg tega
  morajo prek kmetijsko-okoljsko-podnebnih ukrepov
  in
  ukrepov ekološkega kmetijstva najmanj 25 % skupnega prispevka iz EKSRP nameniti za vsak program razvoja podeželja za ublažitev posledic podnebnih sprememb in prilagoditev nanje ter za upravljanje zemljišč.
  Do tega ukrepa bi morali biti prednostno upravičeni upravljavci kmetij. |
| --- | --- |

(28)

Kmetijsko-okoljska in kmetijsko-podnebna plačila morajo še naprej imeti pomembno vlogo pri podpiranju trajnostnega razvoja podeželskih območij in pri odzivanju na večje povpraševanje družbe po okoljskih storitvah.
  Njihova prednostna naloga bi morala biti, da
  kmete
  spodbujajo
  , da koristijo družbi kot celoti z uvedbo ali nadaljnjo uporabo kmetijskih praks, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju tem spremembam ter so združljive z varstvom in izboljšanjem okolja, krajine in njenih značilnosti, naravnih virov, tal in genske raznovrstnosti. V tem smislu je treba nameniti posebno pozornost ohranjanju genskih virov v kmetijstvu in dodatnim potrebam kmetijskih ekosistemov z visoko naravno vrednostjo. Plačila morajo prispevati h kritju dodatnih stroškov in izpada dohodka, ki nastanejo zaradi prevzetih obveznosti
  . Rezultate priznanih kmetijsko-okoljskih ukrepov bi bilo treba upoštevati pri izpolnjevanju ekoloških
  obveznosti
  v okviru neposrednih plačil
  . S sinergijo, ki nastane na podlagi obveznosti, ki jo skupaj sprejme skupina kmetov, se okoljska in podnebna korist pogosto poveča. Vendar s skupnim ukrepanjem nastanejo dodatni transakcijski stroški, ki morajo biti ustrezno povrnjeni. Da se kmetom omogoči pravilno izvajanje obveznosti, ki so jih sprejeli, si morajo države članice prizadevati, da jim zagotovijo potrebne spretnosti in znanja. Države članice morajo ohraniti raven prizadevanj iz programskega obdobja 2007–2013
  . Poleg tega
  morajo prek kmetijsko-okoljsko-podnebnih ukrepov
  in
  ukrepov ekološkega kmetijstva najmanj 25 % skupnega prispevka iz EKSRP nameniti za vsak program razvoja podeželja za ublažitev posledic podnebnih sprememb in prilagoditev nanje ter za upravljanje zemljišč.
  Do tega ukrepa bi morali biti prednostno upravičeni upravljavci kmetij.

Predlog spremembe 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (30) | Plačila za preusmeritev v ekološko kmetijstvo ali njegovo ohranjanje morajo kmete spodbujati k sodelovanju v takšnih shemah, kar pomeni odziv na vse večje povpraševanje družbe po uporabi okolju prijaznih kmetijskih praks in višjih standardih za dobro počutje živali. Zaradi povečanja sinergije koristi v zvezi z biotsko raznovrstnostjo, ki jo zagotavlja ukrep, je treba spodbujati kolektivne pogodbe ali sodelovanje med kmeti, da se vključijo večja sosednja območja. Da se prepreči obsežna ponovna preusmeritev kmetov nazaj v konvencionalno kmetovanje, je treba podpreti ukrepe za preusmerjanje in ohranjanje. Plačila morajo prispevati h kritju nastalih dodatnih stroškov in izpada dohodka zaradi obveznosti, pri čemer morajo zajemati le obveznosti, ki presegajo ustrezne obvezne standarde in zahteve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(30)

Plačila za preusmeritev v ekološko kmetijstvo ali njegovo ohranjanje morajo kmete spodbujati k sodelovanju v takšnih shemah, kar pomeni odziv na vse večje povpraševanje družbe po uporabi okolju prijaznih kmetijskih praks in višjih standardih za dobro počutje živali. Zaradi povečanja sinergije koristi v zvezi z biotsko raznovrstnostjo, ki jo zagotavlja ukrep, je treba spodbujati kolektivne pogodbe ali sodelovanje med kmeti, da se vključijo večja sosednja območja. Da se prepreči obsežna ponovna preusmeritev kmetov nazaj v konvencionalno kmetovanje, je treba podpreti ukrepe za preusmerjanje in ohranjanje. Plačila morajo prispevati h kritju nastalih dodatnih stroškov in izpada dohodka zaradi obveznosti, pri čemer morajo zajemati le obveznosti, ki presegajo ustrezne obvezne standarde in zahteve.

| (30) | Plačila za preusmeritev v ekološko kmetijstvo ali njegovo ohranjanje morajo kmete spodbujati k sodelovanju v takšnih shemah, kar pomeni odziv na vse večje povpraševanje družbe po uporabi okolju prijaznih kmetijskih praks in višjih standardih za dobro počutje živali. Zaradi povečanja sinergije koristi v zvezi z biotsko raznovrstnostjo, ki jo zagotavlja ukrep, je treba spodbujati kolektivne pogodbe ali sodelovanje med kmeti
  ali drugimi lastniki zemljišč
  , da se vključijo večja sosednja območja. Da se prepreči obsežna ponovna preusmeritev kmetov nazaj v konvencionalno kmetovanje, je treba podpreti ukrepe za preusmerjanje in ohranjanje. Plačila morajo prispevati h kritju nastalih dodatnih stroškov in izpada dohodka zaradi obveznosti, pri čemer morajo zajemati le obveznosti, ki presegajo ustrezne obvezne standarde in zahteve. |
| --- | --- |

(30)

Plačila za preusmeritev v ekološko kmetijstvo ali njegovo ohranjanje morajo kmete spodbujati k sodelovanju v takšnih shemah, kar pomeni odziv na vse večje povpraševanje družbe po uporabi okolju prijaznih kmetijskih praks in višjih standardih za dobro počutje živali. Zaradi povečanja sinergije koristi v zvezi z biotsko raznovrstnostjo, ki jo zagotavlja ukrep, je treba spodbujati kolektivne pogodbe ali sodelovanje med kmeti
  ali drugimi lastniki zemljišč
  , da se vključijo večja sosednja območja. Da se prepreči obsežna ponovna preusmeritev kmetov nazaj v konvencionalno kmetovanje, je treba podpreti ukrepe za preusmerjanje in ohranjanje. Plačila morajo prispevati h kritju nastalih dodatnih stroškov in izpada dohodka zaradi obveznosti, pri čemer morajo zajemati le obveznosti, ki presegajo ustrezne obvezne standarde in zahteve.

Obrazložitev

Glej soroden predlog spremembe k členu 30.

Predlog spremembe 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (33) | Da se zagotovita učinkovita uporaba sredstev Unije in enaka obravnava kmetov po vsej Uniji, je treba gorska območja in druga območja z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami opredeliti v skladu z objektivnimi merili. V primeru območij z naravnimi omejitvami morajo biti to biofizikalna merila, ki temeljijo na trdnih znanstvenih dokazih.
  Sprejeti je treba
  prehodne ureditve
  , da se olajša postopno opuščanje plačil na območjih, ki se zaradi uporabe teh meril ne bodo več štela za območja z naravnimi omejitvami
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(33)

Da se zagotovita učinkovita uporaba sredstev Unije in enaka obravnava kmetov po vsej Uniji, je treba gorska območja in druga območja z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami opredeliti v skladu z objektivnimi merili. V primeru območij z naravnimi omejitvami morajo biti to biofizikalna merila, ki temeljijo na trdnih znanstvenih dokazih.
  Sprejeti je treba
  prehodne ureditve
  , da se olajša postopno opuščanje plačil na območjih, ki se zaradi uporabe teh meril ne bodo več štela za območja z naravnimi omejitvami
  .

| (33) | Da se zagotovita učinkovita uporaba sredstev Unije in enaka obravnava kmetov po vsej Uniji, je treba gorska območja in druga območja z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami opredeliti v skladu z objektivnimi merili. V primeru območij z naravnimi omejitvami morajo biti to biofizikalna merila, ki temeljijo na trdnih znanstvenih dokazih.
  Komisija bi morala do 31. decembra 2014 podati zakonodajni predlog za obvezna biofizikalna merila in ustrezne mejne vrednosti, ki bodo veljale za prihodnjo razmejitev, ter ustrezna pravila za natančno usklajevanje in
  prehodne ureditve. |
| --- | --- |

(33)

Da se zagotovita učinkovita uporaba sredstev Unije in enaka obravnava kmetov po vsej Uniji, je treba gorska območja in druga območja z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami opredeliti v skladu z objektivnimi merili. V primeru območij z naravnimi omejitvami morajo biti to biofizikalna merila, ki temeljijo na trdnih znanstvenih dokazih.
  Komisija bi morala do 31. decembra 2014 podati zakonodajni predlog za obvezna biofizikalna merila in ustrezne mejne vrednosti, ki bodo veljale za prihodnjo razmejitev, ter ustrezna pravila za natančno usklajevanje in
  prehodne ureditve.

Predlog spremembe 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (37) | Kmetje so zdaj izpostavljeni vse večjim gospodarskim in okoljskim tveganjem, ki so posledica podnebnih sprememb in naraščajoče nestanovitnosti cen. V tem smislu je učinkovito obvladovanje tveganj za kmete vse pomembnejše. Zato je treba uvesti ukrep obvladovanja tveganja, s katerim se bo kmetom pomagalo pri obravnavanju najobičajnejših tveganj, katerim so izpostavljeni. Zato je treba s tem ukrepom kmetom zagotoviti podporo za kritje premij, ki jih plačajo za zavarovanje pridelka, živali in rastlin, ter podpreti ustanovitev vzajemnih skladov in nadomestila, ki jih takšni skladi plačajo kmetom za izgube, nastale zaradi izbruha bolezni živali ali rastlin
  ali
  okoljskih nesreč. Prav tako je treba vključiti instrument za stabilizacijo dohodkov v obliki vzajemnega sklada za podporo kmetom, ki se jim izredno zmanjšajo dohodki. Da se zagotovi enako obravnavanje kmetov po vsej Uniji, neizkrivljanje konkurence in spoštovanje mednarodnih obveznosti Unije, je treba določiti posebne pogoje za dodelitev podpore v okviru teh ukrepov. Za zagotovitev smotrne uporabe proračunskih sredstev EKSRP je treba v skladu s členom 290 Pogodbe Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi z določitvijo najkrajšega in najdaljšega časa trajanja komercialnih posojil za vzajemne sklade. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(37)

Kmetje so zdaj izpostavljeni vse večjim gospodarskim in okoljskim tveganjem, ki so posledica podnebnih sprememb in naraščajoče nestanovitnosti cen. V tem smislu je učinkovito obvladovanje tveganj za kmete vse pomembnejše. Zato je treba uvesti ukrep obvladovanja tveganja, s katerim se bo kmetom pomagalo pri obravnavanju najobičajnejših tveganj, katerim so izpostavljeni. Zato je treba s tem ukrepom kmetom zagotoviti podporo za kritje premij, ki jih plačajo za zavarovanje pridelka, živali in rastlin, ter podpreti ustanovitev vzajemnih skladov in nadomestila, ki jih takšni skladi plačajo kmetom za izgube, nastale zaradi izbruha bolezni živali ali rastlin
  ali
  okoljskih nesreč. Prav tako je treba vključiti instrument za stabilizacijo dohodkov v obliki vzajemnega sklada za podporo kmetom, ki se jim izredno zmanjšajo dohodki. Da se zagotovi enako obravnavanje kmetov po vsej Uniji, neizkrivljanje konkurence in spoštovanje mednarodnih obveznosti Unije, je treba določiti posebne pogoje za dodelitev podpore v okviru teh ukrepov. Za zagotovitev smotrne uporabe proračunskih sredstev EKSRP je treba v skladu s členom 290 Pogodbe Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi z določitvijo najkrajšega in najdaljšega časa trajanja komercialnih posojil za vzajemne sklade.

| (37) | Kmetje so zdaj izpostavljeni vse večjim gospodarskim in okoljskim tveganjem, ki so posledica podnebnih sprememb in naraščajoče nestanovitnosti cen. V tem smislu je učinkovito obvladovanje tveganj za kmete vse pomembnejše. Zato je treba uvesti ukrep obvladovanja tveganja, s katerim se bo kmetom pomagalo pri obravnavanju najobičajnejših tveganj, katerim so izpostavljeni. Zato je treba s tem ukrepom kmetom
  ali skupinam kmetov
  zagotoviti podporo za kritje premij, ki jih plačajo za zavarovanje pridelka, živali in rastlin, ter podpreti ustanovitev vzajemnih skladov in nadomestila, ki jih takšni skladi plačajo kmetom za izgube, nastale zaradi izbruha bolezni živali ali rastlin
  , škodljivih organizmov,
  okoljskih nesreč
  ali zaradi slabih vremenskih razmer
  . Prav tako je treba vključiti instrument za stabilizacijo dohodkov v obliki vzajemnega sklada
  ali zavarovalne pogodbe
  za podporo kmetom, ki se jim izredno zmanjšajo dohodki. Da se zagotovi enako obravnavanje kmetov po vsej Uniji, neizkrivljanje konkurence in spoštovanje mednarodnih obveznosti Unije, je treba določiti posebne pogoje za dodelitev podpore v okviru teh ukrepov. Za zagotovitev smotrne uporabe proračunskih sredstev EKSRP je treba v skladu s členom 290 Pogodbe Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi z določitvijo najkrajšega in najdaljšega časa trajanja komercialnih posojil za vzajemne sklade. |
| --- | --- |

(37)

Kmetje so zdaj izpostavljeni vse večjim gospodarskim in okoljskim tveganjem, ki so posledica podnebnih sprememb in naraščajoče nestanovitnosti cen. V tem smislu je učinkovito obvladovanje tveganj za kmete vse pomembnejše. Zato je treba uvesti ukrep obvladovanja tveganja, s katerim se bo kmetom pomagalo pri obravnavanju najobičajnejših tveganj, katerim so izpostavljeni. Zato je treba s tem ukrepom kmetom
  ali skupinam kmetov
  zagotoviti podporo za kritje premij, ki jih plačajo za zavarovanje pridelka, živali in rastlin, ter podpreti ustanovitev vzajemnih skladov in nadomestila, ki jih takšni skladi plačajo kmetom za izgube, nastale zaradi izbruha bolezni živali ali rastlin
  , škodljivih organizmov,
  okoljskih nesreč
  ali zaradi slabih vremenskih razmer
  . Prav tako je treba vključiti instrument za stabilizacijo dohodkov v obliki vzajemnega sklada
  ali zavarovalne pogodbe
  za podporo kmetom, ki se jim izredno zmanjšajo dohodki. Da se zagotovi enako obravnavanje kmetov po vsej Uniji, neizkrivljanje konkurence in spoštovanje mednarodnih obveznosti Unije, je treba določiti posebne pogoje za dodelitev podpore v okviru teh ukrepov. Za zagotovitev smotrne uporabe proračunskih sredstev EKSRP je treba v skladu s členom 290 Pogodbe Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi z določitvijo najkrajšega in najdaljšega časa trajanja komercialnih posojil za vzajemne sklade.

Predlog spremembe 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (38) | Pristop LEADER za lokalni razvoj se je v več letih izkazal za koristnega pri spodbujanju razvoja podeželskih območij, pri čemer se v celoti upoštevajo večsektorske potrebe za endogeni razvoj podeželja s pristopom od spodaj navzgor. S pristopom LEADER je zato treba nadaljevati v prihodnosti, pri čemer mora njegova uporaba ostati obvezna za vse programe razvoja podeželja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(38)

Pristop LEADER za lokalni razvoj se je v več letih izkazal za koristnega pri spodbujanju razvoja podeželskih območij, pri čemer se v celoti upoštevajo večsektorske potrebe za endogeni razvoj podeželja s pristopom od spodaj navzgor. S pristopom LEADER je zato treba nadaljevati v prihodnosti, pri čemer mora njegova uporaba ostati obvezna za vse programe razvoja podeželja.

| (38) | Pristop LEADER za lokalni razvoj se je v več letih izkazal za koristnega pri spodbujanju razvoja podeželskih območij, pri čemer se v celoti upoštevajo večsektorske potrebe za endogeni razvoj podeželja s pristopom od spodaj navzgor. S pristopom LEADER je zato treba nadaljevati v prihodnosti, pri čemer mora njegova uporaba ostati obvezna za vse programe razvoja podeželja.
  Sinergije bi bilo treba še bolj preučiti s spodbujanjem sodelovanja z lokalnimi razvojnimi akterji v državah v razvoju, ob polnem spoštovanju priznanja tradicionalnega znanja, zapisanega v deklaraciji ZN o pravicah avtohtonih ljudstev in konvenciji ZN o biološki raznovrstnosti, zaradi spodbujanja trajnostnih načinov kmetovanja, skladnih z ukrepi za zaščito in izboljšanje okolja, tal in genske raznovrstnosti. |
| --- | --- |

(38)

Pristop LEADER za lokalni razvoj se je v več letih izkazal za koristnega pri spodbujanju razvoja podeželskih območij, pri čemer se v celoti upoštevajo večsektorske potrebe za endogeni razvoj podeželja s pristopom od spodaj navzgor. S pristopom LEADER je zato treba nadaljevati v prihodnosti, pri čemer mora njegova uporaba ostati obvezna za vse programe razvoja podeželja.
  Sinergije bi bilo treba še bolj preučiti s spodbujanjem sodelovanja z lokalnimi razvojnimi akterji v državah v razvoju, ob polnem spoštovanju priznanja tradicionalnega znanja, zapisanega v deklaraciji ZN o pravicah avtohtonih ljudstev in konvenciji ZN o biološki raznovrstnosti, zaradi spodbujanja trajnostnih načinov kmetovanja, skladnih z ukrepi za zaščito in izboljšanje okolja, tal in genske raznovrstnosti.

Obrazložitev

Tradicionalno in lokalno znanje ter inovacije v lokalnih skupnostih tvorijo obširen sklad zbranega praktičnega znanja in zmogljivosti za ustvarjanje znanja, ki je potrebno za doseganje ciljev trajnosti in razvoja. Uporaba sinergij v sodelovanju z lokalnimi razvojnimi akterji je torej v skladu z načeli konvencije ZN o biotski raznolikosti in deklaracije ZN o pravicah avtohtonih ljudstev glede zaščite tradicionalnega znanja in praks avtohtonih in lokalnih skupnosti.

Predlog spremembe 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (40) | Podpora iz EKSRP za lokalni razvoj v okviru pristopa LEADER mora zajemati vse vidike priprave in izvajanja lokalnih razvojnih strategij in delovanja lokalnih akcijskih skupin ter sodelovanje med ozemlji in skupinami, ki izvajajo lokalni razvoj, pri čemer ta razvoj poteka od spodaj navzgor in ga vodi skupnost. Da se partnerjem na podeželskih območjih, ki še ne uporabljajo pristopa LEADER, omogoči, da preskusijo lokalno razvojno strategijo ter se pripravijo na njeno oblikovanje in delovanje, je treba financirati tudi „začetno orodje LEADER“. Da se zagotovi smotrna in učinkovita uporaba proračunskih sredstev EKSRP, je treba v skladu s členom 290 Pogodbe Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi z natančno opredelitvijo upravičenih animacijskih stroškov za lokalne akcijske skupine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(40)

Podpora iz EKSRP za lokalni razvoj v okviru pristopa LEADER mora zajemati vse vidike priprave in izvajanja lokalnih razvojnih strategij in delovanja lokalnih akcijskih skupin ter sodelovanje med ozemlji in skupinami, ki izvajajo lokalni razvoj, pri čemer ta razvoj poteka od spodaj navzgor in ga vodi skupnost. Da se partnerjem na podeželskih območjih, ki še ne uporabljajo pristopa LEADER, omogoči, da preskusijo lokalno razvojno strategijo ter se pripravijo na njeno oblikovanje in delovanje, je treba financirati tudi „začetno orodje LEADER“. Da se zagotovi smotrna in učinkovita uporaba proračunskih sredstev EKSRP, je treba v skladu s členom 290 Pogodbe Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi z natančno opredelitvijo upravičenih animacijskih stroškov za lokalne akcijske skupine.

| (40) | Podpora iz EKSRP za lokalni razvoj v okviru pristopa LEADER mora zajemati vse vidike priprave in izvajanja lokalnih razvojnih strategij in delovanja lokalnih akcijskih skupin
  , v katerih odločanje vodi skupnost in se odločitve sprejmejo v sodelovanju z ustreznimi akterji,
  ter sodelovanje med ozemlji in skupinami, ki izvajajo lokalni razvoj, pri čemer ta razvoj poteka od spodaj navzgor in ga vodi skupnost. Da se partnerjem na podeželskih območjih, ki še ne uporabljajo pristopa LEADER, omogoči, da preskusijo lokalno razvojno strategijo ter se pripravijo na njeno oblikovanje in delovanje, je treba financirati tudi „začetno orodje LEADER“. Da se zagotovi smotrna in učinkovita uporaba proračunskih sredstev EKSRP
  in izvajanje pristopa LEADER
  , je treba v skladu s členom 290 Pogodbe Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi z natančno opredelitvijo upravičenih animacijskih stroškov za lokalne akcijske skupine
  ter za sprejemanje pravil, s katerimi se zagotovi, da države članice v celoti izvajajo pristop, ki ga vodi skupnost
  . |
| --- | --- |

(40)

Podpora iz EKSRP za lokalni razvoj v okviru pristopa LEADER mora zajemati vse vidike priprave in izvajanja lokalnih razvojnih strategij in delovanja lokalnih akcijskih skupin
  , v katerih odločanje vodi skupnost in se odločitve sprejmejo v sodelovanju z ustreznimi akterji,
  ter sodelovanje med ozemlji in skupinami, ki izvajajo lokalni razvoj, pri čemer ta razvoj poteka od spodaj navzgor in ga vodi skupnost. Da se partnerjem na podeželskih območjih, ki še ne uporabljajo pristopa LEADER, omogoči, da preskusijo lokalno razvojno strategijo ter se pripravijo na njeno oblikovanje in delovanje, je treba financirati tudi „začetno orodje LEADER“. Da se zagotovi smotrna in učinkovita uporaba proračunskih sredstev EKSRP
  in izvajanje pristopa LEADER
  , je treba v skladu s členom 290 Pogodbe Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi z natančno opredelitvijo upravičenih animacijskih stroškov za lokalne akcijske skupine
  ter za sprejemanje pravil, s katerimi se zagotovi, da države članice v celoti izvajajo pristop, ki ga vodi skupnost
  .

Predlog spremembe 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 50

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (50) | EKSRP mora izraziti priznanje Unije v zvezi s tem, kako se lahko lokalni razvojni pristopi in nadnacionalna razsežnost medsebojno krepijo, zlasti v primeru inovativnega razmišljanja. To mora narediti s podelitvijo nagrad omejenemu številu projektov, ki so zgled takšnih značilnosti. Nagrade morajo dopolnjevati druge vire financiranja, ki so na voljo v okviru politike razvoja podeželja, s podelitvijo priznanja kateremu koli primernemu vodilnemu projektu, ne glede na to, ali je bil ta projekt financiran tudi prek programa razvoja podeželja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(50)

EKSRP mora izraziti priznanje Unije v zvezi s tem, kako se lahko lokalni razvojni pristopi in nadnacionalna razsežnost medsebojno krepijo, zlasti v primeru inovativnega razmišljanja. To mora narediti s podelitvijo nagrad omejenemu številu projektov, ki so zgled takšnih značilnosti. Nagrade morajo dopolnjevati druge vire financiranja, ki so na voljo v okviru politike razvoja podeželja, s podelitvijo priznanja kateremu koli primernemu vodilnemu projektu, ne glede na to, ali je bil ta projekt financiran tudi prek programa razvoja podeželja.

črtano

Predlog spremembe 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 51

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (51) | V okviru programov razvoja podeželja bi bilo treba s podporo iz EIP za kmetijsko produktivnost in trajnost zagotoviti inovativne ukrepe, s katerimi bi spodbudili z viri gospodaren in produktiven kmetijski sektor z malo emisijami. Cilj EIP mora biti spodbujanje hitrejše in širše uporabe inovativnih rešitev v praksi. EIP mora ustvariti dodano vrednost s povečanjem uporabe in učinkovitosti instrumentov v zvezi z inovacijami ter krepitvijo sinergije med njimi. EIP mora zapolniti vrzeli z boljšim povezovanjem raziskovanja in kmetovanja v praksi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(51)

V okviru programov razvoja podeželja bi bilo treba s podporo iz EIP za kmetijsko produktivnost in trajnost zagotoviti inovativne ukrepe, s katerimi bi spodbudili z viri gospodaren in produktiven kmetijski sektor z malo emisijami. Cilj EIP mora biti spodbujanje hitrejše in širše uporabe inovativnih rešitev v praksi. EIP mora ustvariti dodano vrednost s povečanjem uporabe in učinkovitosti instrumentov v zvezi z inovacijami ter krepitvijo sinergije med njimi. EIP mora zapolniti vrzeli z boljšim povezovanjem raziskovanja in kmetovanja v praksi.

| (51) | V okviru programov razvoja podeželja bi bilo treba s podporo iz EIP za kmetijsko produktivnost in trajnost zagotoviti inovativne ukrepe, s katerimi bi spodbudili z viri gospodaren in produktiven kmetijski sektor z malo emisijami. Cilj EIP mora biti spodbujanje hitrejše in širše uporabe inovativnih rešitev v praksi. EIP mora ustvariti dodano vrednost s povečanjem uporabe in učinkovitosti instrumentov v zvezi z inovacijami ter krepitvijo sinergije med njimi. EIP mora zapolniti vrzeli z boljšim povezovanjem raziskovanja in kmetovanja v praksi
  ter pri tem spodbujati dialog
  . |
| --- | --- |

(51)

V okviru programov razvoja podeželja bi bilo treba s podporo iz EIP za kmetijsko produktivnost in trajnost zagotoviti inovativne ukrepe, s katerimi bi spodbudili z viri gospodaren in produktiven kmetijski sektor z malo emisijami. Cilj EIP mora biti spodbujanje hitrejše in širše uporabe inovativnih rešitev v praksi. EIP mora ustvariti dodano vrednost s povečanjem uporabe in učinkovitosti instrumentov v zvezi z inovacijami ter krepitvijo sinergije med njimi. EIP mora zapolniti vrzeli z boljšim povezovanjem raziskovanja in kmetovanja v praksi
  ter pri tem spodbujati dialog
  .

Predlog spremembe 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 52

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (52) | Izvajanje inovativnih projektov v okviru EIP na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti morajo prevzeti operativne skupine, ki vključujejo kmete, raziskovalce, svetovalce, podjetja in druge subjekte, ki so povezani z inovacijami v kmetijskem sektorju. Da bi bili rezultati takšnih projektov koristni za celotni sektor,
  jih
  je treba
  razširjati
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(52)

Izvajanje inovativnih projektov v okviru EIP na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti morajo prevzeti operativne skupine, ki vključujejo kmete, raziskovalce, svetovalce, podjetja in druge subjekte, ki so povezani z inovacijami v kmetijskem sektorju. Da bi bili rezultati takšnih projektov koristni za celotni sektor,
  jih
  je treba
  razširjati
  .

| (52) | Izvajanje inovativnih projektov v okviru EIP na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti morajo prevzeti operativne skupine, ki vključujejo kmete, raziskovalce, svetovalce, podjetja in druge subjekte, ki so povezani z inovacijami v kmetijskem sektorju. Da bi bili rezultati takšnih projektov koristni za celotni sektor, je treba
  spodbujati njihovo širjenje in financirati ukrepe za širjenje iz različnih virov, tudi iz tehnične pomoči
  .
  Spodbujati bi bilo treba sodelovanje z inovativnimi omrežji v državah v razvoju, ki imajo podobne cilje, zlasti s tistimi, ki podpirajo decentralizirane participativne raziskave in širjenje znanja o najboljših trajnostnih kmetijskih praksah, vključno s shemami, ki so posebej namenjene ženskam. |
| --- | --- |

(52)

Izvajanje inovativnih projektov v okviru EIP na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti morajo prevzeti operativne skupine, ki vključujejo kmete, raziskovalce, svetovalce, podjetja in druge subjekte, ki so povezani z inovacijami v kmetijskem sektorju. Da bi bili rezultati takšnih projektov koristni za celotni sektor, je treba
  spodbujati njihovo širjenje in financirati ukrepe za širjenje iz različnih virov, tudi iz tehnične pomoči
  .
  Spodbujati bi bilo treba sodelovanje z inovativnimi omrežji v državah v razvoju, ki imajo podobne cilje, zlasti s tistimi, ki podpirajo decentralizirane participativne raziskave in širjenje znanja o najboljših trajnostnih kmetijskih praksah, vključno s shemami, ki so posebej namenjene ženskam.

Predlog spremembe 19

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (d) | „dejavnost“: projekt, skupina projektov, pogodba, sporazum ali drug ukrep, ki je izbran v skladu z merili za zadevni program razvoja podeželja in ga izvaja eden ali več upravičencev ter ki omogoča izpolnjevanje ene ali več prednostnih nalog Unije za razvoj podeželja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(d)

„dejavnost“: projekt, skupina projektov, pogodba, sporazum ali drug ukrep, ki je izbran v skladu z merili za zadevni program razvoja podeželja in ga izvaja eden ali več upravičencev ter ki omogoča izpolnjevanje ene ali več prednostnih nalog Unije za razvoj podeželja;

| (d) | „dejavnost“: projekt, skupina projektov, pogodba, sporazum ali drug ukrep, ki je izbran v skladu z merili za zadevni program razvoja podeželja in ga izvaja eden ali več upravičencev ter ki omogoča izpolnjevanje ene ali več prednostnih nalog Unije za razvoj podeželja
  , vključno z možnostjo združevanja podpore iz različnih skladov skupnega strateškega okvira, tudi znotraj ene same prednostne osi programov, ki se sofinancirajo iz ESRR in ESS, kot je določeno v členu 87(1) uredbe (EU) št. .../2013 [SSO]
  ; |
| --- | --- |

(d)

„dejavnost“: projekt, skupina projektov, pogodba, sporazum ali drug ukrep, ki je izbran v skladu z merili za zadevni program razvoja podeželja in ga izvaja eden ali več upravičencev ter ki omogoča izpolnjevanje ene ali več prednostnih nalog Unije za razvoj podeželja
  , vključno z možnostjo združevanja podpore iz različnih skladov skupnega strateškega okvira, tudi znotraj ene same prednostne osi programov, ki se sofinancirajo iz ESRR in ESS, kot je določeno v členu 87(1) uredbe (EU) št. .../2013 [SSO]
  ;

Predlog spremembe 20

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (f) | „sistem spremljanja in vrednotenja“: splošni pristop, ki so ga
  oblikovale
  Komisija in države članice z določitvijo omejenega števila skupnih kazalnikov, ki se nanašajo na izhodiščno stanje ter
  finančno izvajanje,
  učinke, rezultate in
  vplive programov
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(f)

„sistem spremljanja in vrednotenja“: splošni pristop, ki so ga
  oblikovale
  Komisija in države članice z določitvijo omejenega števila skupnih kazalnikov, ki se nanašajo na izhodiščno stanje ter
  finančno izvajanje,
  učinke, rezultate in
  vplive programov
  ;

| (f) | „sistem spremljanja in vrednotenja“: splošni pristop, ki so ga
  razvile
  Komisija in države članice z določitvijo omejenega števila skupnih kazalnikov, ki se nanašajo na izhodiščno stanje ter učinke, rezultate in
  finančno izvajanje programov
  ;
  Ni nujno, da sistem temelji izključno na količinskem pristopu, temveč lahko slednjega po potrebi in z uporabo ustreznih metod nadomesti kvalitativni pristop glede rezultatov programa; |
| --- | --- |

(f)

„sistem spremljanja in vrednotenja“: splošni pristop, ki so ga
  razvile
  Komisija in države članice z določitvijo omejenega števila skupnih kazalnikov, ki se nanašajo na izhodiščno stanje ter učinke, rezultate in
  finančno izvajanje programov
  ;
  Ni nujno, da sistem temelji izključno na količinskem pristopu, temveč lahko slednjega po potrebi in z uporabo ustreznih metod nadomesti kvalitativni pristop glede rezultatov programa;

Predlog spremembe 21

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka j a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ja) | „regije v prehodu“: regije, katerih bruto domači proizvod (BDP) na prebivalca znaša med 75 % in 90 % povprečnega BDP v EU-27; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ja)

„regije v prehodu“: regije, katerih bruto domači proizvod (BDP) na prebivalca znaša med 75 % in 90 % povprečnega BDP v EU-27;

Obrazložitev

Regije v prehodu bi bilo treba upoštevati v skladu s predlogom spremembe člena 65 o prispevkih iz Sklada.

Predlog spremembe 22

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka l

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (l) | „transakcijski stroški“: stroški, ki so povezani z obveznostjo
  , vendar jih ni mogoče neposredno pripisati njenemu izvajanju
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(l)

„transakcijski stroški“: stroški, ki so povezani z obveznostjo
  , vendar jih ni mogoče neposredno pripisati njenemu izvajanju
  ;

| (l) | „transakcijski stroški“: stroški, ki so povezani z obveznostjo
  in jih posredno povzroča njeno izvajanje
  ;
  izračunajo se lahko na podlagi standardnih stroškov; |
| --- | --- |

(l)

„transakcijski stroški“: stroški, ki so povezani z obveznostjo
  in jih posredno povzroča njeno izvajanje
  ;
  izračunajo se lahko na podlagi standardnih stroškov;

Predlog spremembe 23

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (la) | „proizvodni sistem“: sistem zemljišč in vložkov, ki se upravljajo kot celota; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(la)

„proizvodni sistem“: sistem zemljišč in vložkov, ki se upravljajo kot celota;

Predlog spremembe 143

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka m a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ma) | „kmetijsko gozdarstvo“: sistem proizvodnje, v katerem se drevesa in gojene rastline ali rastline, ki so primerne za pašo, gojijo skupaj na istih parcelah ali ob robu istih parcel; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ma)

„kmetijsko gozdarstvo“: sistem proizvodnje, v katerem se drevesa in gojene rastline ali rastline, ki so primerne za pašo, gojijo skupaj na istih parcelah ali ob robu istih parcel;

Predlog spremembe 24

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka o

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (o) | „slabe vremenske razmere“: vremenski pogoji, kot so slana, nevihte
  in
  toča, zmrzal, močan dež ali huda suša, ki se lahko primerjajo z naravno nesrečo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(o)

„slabe vremenske razmere“: vremenski pogoji, kot so slana, nevihte
  in
  toča, zmrzal, močan dež ali huda suša, ki se lahko primerjajo z naravno nesrečo;

| (o) | „slabe vremenske razmere“:
  „slabe vremenske razmere“:
  vremenski pogoji, kot so slana, nevihte
  , vrtinčast veter,
  toča, zmrzal, močan dež ali huda suša, ki se lahko primerjajo z naravno nesrečo; |
| --- | --- |

(o)

„slabe vremenske razmere“:
  „slabe vremenske razmere“:
  vremenski pogoji, kot so slana, nevihte
  , vrtinčast veter,
  toča, zmrzal, močan dež ali huda suša, ki se lahko primerjajo z naravno nesrečo;

Predlog spremembe 25

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka r

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (r) | „naravna nesreča“: naravni dogodek biotske ali abiotske narave, ki povzroči pomembne motnje kmetijskih proizvodnih sistemov in gozdnih struktur, zaradi česar lahko nastane pomembna gospodarska škoda za kmetijski
  in
  gozdarski sektor; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(r)

„naravna nesreča“: naravni dogodek biotske ali abiotske narave, ki povzroči pomembne motnje kmetijskih proizvodnih sistemov in gozdnih struktur, zaradi česar lahko nastane pomembna gospodarska škoda za kmetijski
  in
  gozdarski sektor;

| (r) | „naravna nesreča“: naravni dogodek biotske ali abiotske narave, ki povzroči pomembne motnje kmetijskih proizvodnih sistemov in gozdnih struktur, zaradi česar lahko nastane pomembna gospodarska škoda za kmetijski
  ali
  gozdarski sektor; |
| --- | --- |

(r)

„naravna nesreča“: naravni dogodek biotske ali abiotske narave, ki povzroči pomembne motnje kmetijskih proizvodnih sistemov in gozdnih struktur, zaradi česar lahko nastane pomembna gospodarska škoda za kmetijski
  ali
  gozdarski sektor;

Predlog spremembe 26

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka s

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (s) | „huda nesreča“: nepredviden dogodek biotske ali abiotske narave, ki je posledica človekove dejavnosti in povzroči pomembne motnje kmetijskih proizvodnih sistemov in gozdnih struktur, zaradi česar lahko nastane pomembna gospodarska škoda za kmetijski
  in
  gozdarski sektor; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(s)

„huda nesreča“: nepredviden dogodek biotske ali abiotske narave, ki je posledica človekove dejavnosti in povzroči pomembne motnje kmetijskih proizvodnih sistemov in gozdnih struktur, zaradi česar lahko nastane pomembna gospodarska škoda za kmetijski
  in
  gozdarski sektor;

| (s) | „huda nesreča“: nepredviden dogodek biotske ali abiotske narave, ki je posledica človekove dejavnosti in povzroči pomembne motnje kmetijskih proizvodnih sistemov in gozdnih struktur, zaradi česar lahko nastane pomembna gospodarska škoda za kmetijski
  ali
  gozdarski sektor; |
| --- | --- |

(s)

„huda nesreča“: nepredviden dogodek biotske ali abiotske narave, ki je posledica človekove dejavnosti in povzroči pomembne motnje kmetijskih proizvodnih sistemov in gozdnih struktur, zaradi česar lahko nastane pomembna gospodarska škoda za kmetijski
  ali
  gozdarski sektor;

Predlog spremembe 27

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka t

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (t) | „kratka dobavna veriga“: dobavna veriga, ki vključuje omejeno število gospodarskih subjektov, zavezanih k sodelovanju, lokalni gospodarski razvoj ter tesne geografske in socialne odnose med proizvajalci in potrošniki; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(t)

„kratka dobavna veriga“: dobavna veriga, ki vključuje omejeno število gospodarskih subjektov, zavezanih k sodelovanju, lokalni gospodarski razvoj ter tesne geografske in socialne odnose med proizvajalci in potrošniki;

| (t) | „kratka dobavna veriga“: dobavna veriga, ki vključuje omejeno število gospodarskih subjektov
  v neposredni prodaji
  ,
  na lokalnih trgih in v kmetijstvu, ki ga podpira skupnost,
  zavezanih k sodelovanju, lokalni gospodarski razvoj
  , uporabo lokalnih razvojnih strategij
  ter tesne geografske in socialne odnose med proizvajalci
  , predelovalci
  in potrošniki; |
| --- | --- |

(t)

„kratka dobavna veriga“: dobavna veriga, ki vključuje omejeno število gospodarskih subjektov
  v neposredni prodaji
  ,
  na lokalnih trgih in v kmetijstvu, ki ga podpira skupnost,
  zavezanih k sodelovanju, lokalni gospodarski razvoj
  , uporabo lokalnih razvojnih strategij
  ter tesne geografske in socialne odnose med proizvajalci
  , predelovalci
  in potrošniki;

Obrazložitev

Da se spodbudi celostni pristop k razvoju kratke dobavne verige in odzove neposredno na potrebe podeželskih skupnosti, bi bilo treba v opredelitvi pojma kratkih dobavnih verig posebej navesti tržne poti, kot so neposredna prodaja, lokalni trgi in s strani skupnosti podprto kmetijstvo, prek katerih lahko kmetje in proizvajalci tržijo visoko kakovostne živilske proizvode.

Predlog spremembe 28

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka u

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (u) | „mladi kmet“: kmet, ki je v času predložitve vloge
  mlajši od
  40 let, ima ustrezna poklicna strokovna znanja in usposobljenost ter je
  v kmetijskem gospodarstvu prvič imenovan za vodjo
  gospodarstva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(u)

„mladi kmet“: kmet, ki je v času predložitve vloge
  mlajši od
  40 let, ima ustrezna poklicna strokovna znanja in usposobljenost ter je
  v kmetijskem gospodarstvu prvič imenovan za vodjo
  gospodarstva;

| (u) | „mladi kmet“: kmet, ki je v času predložitve vloge
  star
  40 let
  ali manj
  , ima ustrezna poklicna strokovna znanja in usposobljenost ter je
  vodja
  gospodarstva; |
| --- | --- |

(u)

„mladi kmet“: kmet, ki je v času predložitve vloge
  star
  40 let
  ali manj
  , ima ustrezna poklicna strokovna znanja in usposobljenost ter je
  vodja
  gospodarstva;

Predlog spremembe 29

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka x a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (xa) | „kmet“: dejavni kmet v smislu člena 4(1) in člena 9 Uredbe (EU) št. .../2013 [NP]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(xa)

„kmet“: dejavni kmet v smislu člena 4(1) in člena 9 Uredbe (EU) št. .../2013 [NP].

Predlog spremembe 30

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka x b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (xb) | „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“: decentralizirano upravljanje s pristopom od spodaj navzgor in partnersko delovanje na lokalni in podregionalni ravni, ki spodbuja podeželske subjekte, da načrtujejo in izvršujejo večsektorske območne lokalne razvojne strategije, ki spodbujajo odgovornost skupnosti, krepitev zmogljivosti ter inovacije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(xb)

„lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“: decentralizirano upravljanje s pristopom od spodaj navzgor in partnersko delovanje na lokalni in podregionalni ravni, ki spodbuja podeželske subjekte, da načrtujejo in izvršujejo večsektorske območne lokalne razvojne strategije, ki spodbujajo odgovornost skupnosti, krepitev zmogljivosti ter inovacije;

Predlog spremembe 31

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  V tej uredbi se uporabljajo tudi opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. .../2013 [NP]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1a.
     
  V tej uredbi se uporabljajo tudi opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. .../2013 [NP].

Predlog spremembe 32

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Kar zadeva
  opredelitev
  mladega kmeta
  v odstavku 1(u)
  , je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 90 glede pogojev, pod katerimi lahko pravna oseba šteje za mladega kmeta, vključno z določitvijo obdobja mirovanja za pridobitev strokovnih spretnosti in znanja. | 2.   Kar zadeva mladega kmeta, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 90 glede pogojev, pod katerimi lahko pravna oseba šteje za mladega kmeta
  ali malega kmeta
  , vključno z določitvijo obdobja mirovanja za pridobitev strokovnih spretnosti in znanja
  ter ob upoštevanju posebnosti vsake države članice
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Kar zadeva
  opredelitev
  mladega kmeta
  v odstavku 1(u)
  , je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 90 glede pogojev, pod katerimi lahko pravna oseba šteje za mladega kmeta, vključno z določitvijo obdobja mirovanja za pridobitev strokovnih spretnosti in znanja.

2.   Kar zadeva mladega kmeta, je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 90 glede pogojev, pod katerimi lahko pravna oseba šteje za mladega kmeta
  ali malega kmeta
  , vključno z določitvijo obdobja mirovanja za pridobitev strokovnih spretnosti in znanja
  ter ob upoštevanju posebnosti vsake države članice
  .

Predlog spremembe 33

Predlog uredbe

Člen 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| EKSRP prispeva k strategiji Evropa 2020, tako da pospešuje trajnostni razvoj podeželja na celotnem območju Unije z dopolnjevanjem drugih instrumentov skupne kmetijske politike (SKP) ter z dopolnjevanjem kohezijske in skupne ribiške politike. EKSRP prispeva k ozemeljsko in okoljsko bolj
  uravnoteženemu
  , podnebju
  prijaznemu in inovativnemu kmetijskemu sektorju
  Unije, ki je odporen na podnebne spremembe. | EKSRP
  v okviru evropske strategije za razvoj podeželja
  prispeva k strategiji Evropa 2020, tako da pospešuje trajnostni razvoj podeželja na celotnem območju Unije z dopolnjevanjem drugih instrumentov skupne kmetijske politike (SKP) ter z 
  usklajevanjem in
  dopolnjevanjem kohezijske in skupne ribiške politike. EKSRP prispeva k 
  razvoju
  ozemeljsko in okoljsko bolj
  uravnoteženega
  , podnebju
  prijaznega in konkurenčnega, produktivnega in inovativnega kmetijskega in gozdarskega sektorja
  Unije, ki je odporen na podnebne spremembe
  , ter najpomembnejših podeželskih območij
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

EKSRP prispeva k strategiji Evropa 2020, tako da pospešuje trajnostni razvoj podeželja na celotnem območju Unije z dopolnjevanjem drugih instrumentov skupne kmetijske politike (SKP) ter z dopolnjevanjem kohezijske in skupne ribiške politike. EKSRP prispeva k ozemeljsko in okoljsko bolj
  uravnoteženemu
  , podnebju
  prijaznemu in inovativnemu kmetijskemu sektorju
  Unije, ki je odporen na podnebne spremembe.

EKSRP
  v okviru evropske strategije za razvoj podeželja
  prispeva k strategiji Evropa 2020, tako da pospešuje trajnostni razvoj podeželja na celotnem območju Unije z dopolnjevanjem drugih instrumentov skupne kmetijske politike (SKP) ter z 
  usklajevanjem in
  dopolnjevanjem kohezijske in skupne ribiške politike. EKSRP prispeva k 
  razvoju
  ozemeljsko in okoljsko bolj
  uravnoteženega
  , podnebju
  prijaznega in konkurenčnega, produktivnega in inovativnega kmetijskega in gozdarskega sektorja
  Unije, ki je odporen na podnebne spremembe
  , ter najpomembnejših podeželskih območij
  .

Obrazložitev

Cilji EKSRP, opisani v členih 4 in 5, zadevajo tudi ukrepe, namenjene podeželskim območjem zunaj kmetijskega sektorja, zato bi bilo treba poslanstvo EKSRP zastaviti bolj vključujoče.

Predlog spremembe 34

Predlog uredbe

Člen 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Znotraj skupnega okvira SKP podpora za razvoj podeželja prispeva k doseganju naslednjih ciljev: | Znotraj skupnega okvira SKP podpora za razvoj podeželja prispeva k doseganju naslednjih ciljev: |
| (1) | konkurenčnosti kmetijstva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Znotraj skupnega okvira SKP podpora za razvoj podeželja prispeva k doseganju naslednjih ciljev:

Znotraj skupnega okvira SKP podpora za razvoj podeželja prispeva k doseganju naslednjih ciljev:

(1)

konkurenčnosti kmetijstva;

| (1) | spodbujanje
  konkurenčnosti kmetijstva
  in gozdarstva
  ; |
| --- | --- |

(1)

spodbujanje
  konkurenčnosti kmetijstva
  in gozdarstva
  ;

| (2) | trajnostnega gospodarjenja z naravnimi viri in ukrepov na področju podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

(2)

trajnostnega gospodarjenja z naravnimi viri in ukrepov na področju podnebnih sprememb;

| (2) | zagotavljanje
  trajnostnega gospodarjenja z naravnimi viri in ukrepov na področju podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

(2)

zagotavljanje
  trajnostnega gospodarjenja z naravnimi viri in ukrepov na področju podnebnih sprememb;

| (3) | uravnoteženega teritorialnega razvoja podeželskih
  območij
  . |
| --- | --- |

(3)

uravnoteženega teritorialnega razvoja podeželskih
  območij
  .

| (3) | doseganje
  uravnoteženega teritorialnega razvoja podeželskih
  gospodarstev in skupnosti, kar ustvarja in ohranja delovna mesta
  . |
| --- | --- |

(3)

doseganje
  uravnoteženega teritorialnega razvoja podeželskih
  gospodarstev in skupnosti, kar ustvarja in ohranja delovna mesta
  .

Predlog spremembe 35

Predlog uredbe

Člen 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Cilji razvoja podeželja, ki prispevajo k strategiji Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast, se dosegajo prek naslednjih šestih prednostnih nalog Unije za razvoj podeželja, s katerimi se pretvarjajo ustrezni tematski cilji skupnega strateškega okvira: | Cilji razvoja podeželja, ki prispevajo k strategiji Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast, se dosegajo prek naslednjih šestih prednostnih nalog Unije za razvoj podeželja, s katerimi se pretvarjajo ustrezni tematski cilji skupnega strateškega okvira: |
| (1)   pospeševanje prenosa znanja ter inovacij v kmetijstvu, gozdarstvu in na podeželskih območjih s poudarkom na področjih: | (1)   pospeševanje prenosa znanja ter inovacij v kmetijstvu, gozdarstvu in na podeželskih območjih s poudarkom na področjih: |
| (a) | pospeševanja inovacij in baze znanja na podeželskih območjih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Cilji razvoja podeželja, ki prispevajo k strategiji Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast, se dosegajo prek naslednjih šestih prednostnih nalog Unije za razvoj podeželja, s katerimi se pretvarjajo ustrezni tematski cilji skupnega strateškega okvira:

Cilji razvoja podeželja, ki prispevajo k strategiji Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast, se dosegajo prek naslednjih šestih prednostnih nalog Unije za razvoj podeželja, s katerimi se pretvarjajo ustrezni tematski cilji skupnega strateškega okvira:

(1)   pospeševanje prenosa znanja ter inovacij v kmetijstvu, gozdarstvu in na podeželskih območjih s poudarkom na področjih:

(1)   pospeševanje prenosa znanja ter inovacij v kmetijstvu, gozdarstvu in na podeželskih območjih s poudarkom na področjih:

(a)

pospeševanja inovacij in baze znanja na podeželskih območjih;

| (a) | pospeševanja inovacij
  , novih načinov sodelovanja
  in
  razvoja
  baze znanja na podeželskih območjih; |
| --- | --- |

(a)

pospeševanja inovacij
  , novih načinov sodelovanja
  in
  razvoja
  baze znanja na podeželskih območjih;

| (b) | krepitve povezav med kmetijstvom in gozdarstvom ter raziskavami in inovacijami; |
| --- | --- |

(b)

krepitve povezav med kmetijstvom in gozdarstvom ter raziskavami in inovacijami;

| (b) | krepitve povezav med kmetijstvom in gozdarstvom ter raziskavami in inovacijami; |
| --- | --- |

(b)

krepitve povezav med kmetijstvom in gozdarstvom ter raziskavami in inovacijami;

| (c) | krepitve vseživljenjskega učenja in poklicnega usposabljanja v kmetijskem in gozdarskem sektorju; |
| --- | --- |

(c)

krepitve vseživljenjskega učenja in poklicnega usposabljanja v kmetijskem in gozdarskem sektorju;

| (c) | krepitve vseživljenjskega učenja in poklicnega usposabljanja v kmetijskem in gozdarskem sektorju
  , tudi kar zadeva ozaveščenost o varnosti na kmetiji
  ; |
| --- | --- |

(c)

krepitve vseživljenjskega učenja in poklicnega usposabljanja v kmetijskem in gozdarskem sektorju
  , tudi kar zadeva ozaveščenost o varnosti na kmetiji
  ;

(2)   krepitev konkurenčnosti vseh vrst kmetijstva in
  krepitev sposobnosti preživetja kmetij
  s poudarkom na področjih:

(2)   krepitev
  sposobnosti preživetja kmetij in
  konkurenčnosti vseh vrst kmetijstva in
  gozdarstva ter živilskega sektorja
  s poudarkom na področjih:

| (a) | spodbujanja
  prestrukturiranja kmetij z velikimi strukturnimi problemi, predvsem kmetij z nizko udeležbo na trgu, tržno usmerjenih kmetij v posameznih sektorjih in kmetij s potrebo po kmetijski diverzifikaciji
  ; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanja
  prestrukturiranja kmetij z velikimi strukturnimi problemi, predvsem kmetij z nizko udeležbo na trgu, tržno usmerjenih kmetij v posameznih sektorjih in kmetij s potrebo po kmetijski diverzifikaciji
  ;

| (a) | spodbujanja
  naložb v inovativne kmetijske tehnologije in pospeševanja njihovega širjenja in uveljavljanja
  ; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanja
  naložb v inovativne kmetijske tehnologije in pospeševanja njihovega širjenja in uveljavljanja
  ;

| (b) | spodbujanja
  generacijske pomladitve v kmetijskem sektorju
  ; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanja
  generacijske pomladitve v kmetijskem sektorju
  ;

| (b) | spodbujanja
  vstopanja novih, v celoti usposobljenih udeležencev v kmetijski sektor, med drugim z generacijsko pomladitvijo
  ; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanja
  vstopanja novih, v celoti usposobljenih udeležencev v kmetijski sektor, med drugim z generacijsko pomladitvijo
  ;

| (ba) | izboljšanja ekonomske uspešnosti vseh kmetij s povečanjem njihove udeležbe na trgu in tržne usmerjenosti ter diverzifikacijo; |
| --- | --- |

(ba)

izboljšanja ekonomske uspešnosti vseh kmetij s povečanjem njihove udeležbe na trgu in tržne usmerjenosti ter diverzifikacijo;

| (bb) | spodbujanja prestrukturiranja in posodabljanja kmetij; |
| --- | --- |

(bb)

spodbujanja prestrukturiranja in posodabljanja kmetij;

| (bc) | ohranjanja produktivnega kmetijstva na hribovitih območjih in območjih z omejenimi možnostmi ali v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

(bc)

ohranjanja produktivnega kmetijstva na hribovitih območjih in območjih z omejenimi možnostmi ali v najbolj oddaljenih regijah;

| (bd) | izboljšanja konkurenčnosti kmetijsko-živilskega sektorja, tudi s povečanjem njegove učinkovitosti, in dodane vrednosti kmetijskih proizvodov. |
| --- | --- |

(bd)

izboljšanja konkurenčnosti kmetijsko-živilskega sektorja, tudi s povečanjem njegove učinkovitosti, in dodane vrednosti kmetijskih proizvodov.

(3)   spodbujanje organizacije prehranske verige in obvladovanja tveganja v kmetijstvu s poudarkom na področjih:

(3)   spodbujanje organizacije prehranske verige in obvladovanja tveganja v kmetijstvu s poudarkom na področjih:

| (a) | boljše vključitve primarnih proizvajalcev v prehransko verigo v okviru shem kakovosti, promocije na lokalnih trgih, kratkih dobavnih verig, skupin proizvajalcev in medpanožnih organizacij; |
| --- | --- |

(a)

boljše vključitve primarnih proizvajalcev v prehransko verigo v okviru shem kakovosti, promocije na lokalnih trgih, kratkih dobavnih verig, skupin proizvajalcev in medpanožnih organizacij;

| (a) | boljše vključitve primarnih proizvajalcev v prehransko verigo v okviru shem kakovosti, promocije na lokalnih trgih, kratkih dobavnih verig, skupin proizvajalcev in medpanožnih organizacij; |
| --- | --- |

(a)

boljše vključitve primarnih proizvajalcev v prehransko verigo v okviru shem kakovosti, promocije na lokalnih trgih, kratkih dobavnih verig, skupin proizvajalcev in medpanožnih organizacij;

| (b) | podpore
  obvladovanja
  tveganja v okviru kmetij; |
| --- | --- |

(b)

podpore
  obvladovanja
  tveganja v okviru kmetij;

| (b) | podpore
  preprečevanju in obvladovanju
  tveganja v okviru kmetij; |
| --- | --- |

(b)

podpore
  preprečevanju in obvladovanju
  tveganja v okviru kmetij;

(4)   obnova, ohranjanje in izboljševanje ekosistemov,
  odvisnih od kmetijstva in gozdarstva
  , s poudarkom na področjih:

(4)   obnova, ohranjanje in izboljševanje ekosistemov,
  na katere vplivata kmetijstvo in gozdarstvo
  , s poudarkom na področjih:

| (a) | obnavljanja in ohranjanja biotske raznovrstnosti, vključno z območji Natura 2000 in kmetijstvom velike naravne vrednosti, in stanja krajin v Evropi; |
| --- | --- |

(a)

obnavljanja in ohranjanja biotske raznovrstnosti, vključno z območji Natura 2000 in kmetijstvom velike naravne vrednosti, in stanja krajin v Evropi;

| (a) | obnavljanja in ohranjanja biotske raznovrstnosti, vključno z območji Natura 2000 in kmetijstvom velike naravne vrednosti, in stanja krajin v Evropi; |
| --- | --- |

(a)

obnavljanja in ohranjanja biotske raznovrstnosti, vključno z območji Natura 2000 in kmetijstvom velike naravne vrednosti, in stanja krajin v Evropi;

| (aa) | izboljševanja dobrega počutja živali; |
| --- | --- |

(aa)

izboljševanja dobrega počutja živali;

| (b) | izboljševanja gospodarjenja z vodami; |
| --- | --- |

(b)

izboljševanja gospodarjenja z vodami;

| (b) | izboljševanja gospodarjenja z vodami; |
| --- | --- |

(b)

izboljševanja gospodarjenja z vodami;

| (c) | izboljševanja upravljanja tal; |
| --- | --- |

(c)

izboljševanja upravljanja tal;

| (c) | izboljševanja upravljanja tal; |
| --- | --- |

(c)

izboljševanja upravljanja tal;

(5)   spodbujanje učinkovite rabe virov in prehoda na nizkoogljično gospodarstvo, odporno na podnebne spremembe, na področju kmetijstva, prehrane in gozdarstva s poudarkom na področjih:

(5)   spodbujanje učinkovite rabe virov in prehoda na nizkoogljično gospodarstvo, odporno na podnebne spremembe, na področju kmetijstva, prehrane in gozdarstva s poudarkom na področjih:

| (a) | povečevanja učinkovitosti rabe vode v kmetijstvu; |
| --- | --- |

(a)

povečevanja učinkovitosti rabe vode v kmetijstvu;

| (a) | povečevanja učinkovitosti rabe vode v kmetijstvu; |
| --- | --- |

(a)

povečevanja učinkovitosti rabe vode v kmetijstvu;

| (b) | povečevanja učinkovitosti rabe energije v kmetijstvu in živilski predelavi; |
| --- | --- |

(b)

povečevanja učinkovitosti rabe energije v kmetijstvu in živilski predelavi;

| (b) | povečevanja učinkovitosti rabe energije v kmetijstvu in živilski predelavi; |
| --- | --- |

(b)

povečevanja učinkovitosti rabe energije v kmetijstvu in živilski predelavi;

| (c) | spodbujanja ponudbe in uporabe obnovljivih virov energije, stranskih proizvodov, odpadkov, ostankov in drugih neživilskih surovin za namene biogospodarstva; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanja ponudbe in uporabe obnovljivih virov energije, stranskih proizvodov, odpadkov, ostankov in drugih neživilskih surovin za namene biogospodarstva;

| (c) | spodbujanja ponudbe in uporabe obnovljivih virov energije, stranskih proizvodov, odpadkov, ostankov in drugih neživilskih surovin za namene biogospodarstva; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanja ponudbe in uporabe obnovljivih virov energije, stranskih proizvodov, odpadkov, ostankov in drugih neživilskih surovin za namene biogospodarstva;

| (d) | zmanjševanja emisij
  dušikovega oksida in metana
  iz kmetijstva; |
| --- | --- |

(d)

zmanjševanja emisij
  dušikovega oksida in metana
  iz kmetijstva;

| (d) | zmanjševanja emisij
  toplogrednih plinov in amonijaka
  iz kmetijstva
  ter izboljševanja kakovosti zraka
  ; |
| --- | --- |

(d)

zmanjševanja emisij
  toplogrednih plinov in amonijaka
  iz kmetijstva
  ter izboljševanja kakovosti zraka
  ;

| (e) | spodbujanja sekvestracije ogljika v kmetijstvu in gozdarstvu; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanja sekvestracije ogljika v kmetijstvu in gozdarstvu;

| (e) | spodbujanja
  shranjevanja in
  sekvestracije ogljika v kmetijstvu in gozdarstvu; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanja
  shranjevanja in
  sekvestracije ogljika v kmetijstvu in gozdarstvu;

| (ea) | spodbujanja uporabe novih na raziskavah temelječih proizvodov in metod uporabe ter postopkov v kmetijsko-prehranski vrednostni verigi za izboljšanje upravljanja biotske raznovrstnosti in učinkovitosti rabe virov; |
| --- | --- |

(ea)

spodbujanja uporabe novih na raziskavah temelječih proizvodov in metod uporabe ter postopkov v kmetijsko-prehranski vrednostni verigi za izboljšanje upravljanja biotske raznovrstnosti in učinkovitosti rabe virov;

(6)   spodbujanje socialne vključenosti, zmanjševanja revščine in gospodarskega razvoja podeželskih območij s poudarkom na področjih:

(6)   spodbujanje socialne vključenosti, zmanjševanja revščine in gospodarskega razvoja podeželskih območij s poudarkom na področjih:

| (a) | spodbujanja diverzifikacije, ustanavljanja novih malih podjetij in ustvarjanja novih delovnih mest; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanja diverzifikacije, ustanavljanja novih malih podjetij in ustvarjanja novih delovnih mest;

| (a) | spodbujanja diverzifikacije, ustanavljanja novih malih podjetij in ustvarjanja novih delovnih mest; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanja diverzifikacije, ustanavljanja novih malih podjetij in ustvarjanja novih delovnih mest;

| (b) | pospeševanja lokalnega razvoja podeželskih območij; |
| --- | --- |

(b)

pospeševanja lokalnega razvoja podeželskih območij;

| (b) | pospeševanja lokalnega razvoja podeželskih območij; |
| --- | --- |

(b)

pospeševanja lokalnega razvoja podeželskih območij;

| (c) | spodbujanja dostopa do informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) na podeželskih območjih ter njihove uporabe in kakovosti. |
| --- | --- |

(c)

spodbujanja dostopa do informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) na podeželskih območjih ter njihove uporabe in kakovosti.

| (c) | spodbujanja dostopa do informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) na podeželskih območjih ter njihove uporabe in kakovosti. |
| --- | --- |

(c)

spodbujanja dostopa do informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) na podeželskih območjih ter njihove uporabe in kakovosti.

Vse te prednostne naloge prispevajo k doseganju horizontalnih ciljev inovacij ter blažitve podnebnih sprememb in prilagajanju tem spremembam.

Vse te prednostne naloge prispevajo k doseganju horizontalnih ciljev inovacij ter blažitve podnebnih sprememb in prilagajanju tem spremembam.

Predlog spremembe 36

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Zagotovi se skladnost podpore EKSRP z ukrepi, ki jih financira Evropski kmetijski jamstveni sklad. | 1.   Zagotovi se skladnost podpore EKSRP z ukrepi, ki jih financira Evropski kmetijski jamstveni sklad
  ali drugi finančni instrumenti Unije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Zagotovi se skladnost podpore EKSRP z ukrepi, ki jih financira Evropski kmetijski jamstveni sklad.

1.   Zagotovi se skladnost podpore EKSRP z ukrepi, ki jih financira Evropski kmetijski jamstveni sklad
  ali drugi finančni instrumenti Unije
  .

Predlog spremembe 173

Predlog uredbe

Člen 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 6a |
| | Skladnost politik za razvoj |
| | Z reformo se zagotovi, da skupna kmetijska politika v skladu s členom 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije upošteva cilje razvojnega sodelovanja, tudi cilje, ki so jih sprejeli Združeni narodi in druge mednarodne organizacije. Ukrepi, sprejeti s to uredbo, ne ogrožajo možnosti za pridelavo hrane in dolgoročne prehranske varnosti držav v razvoju, zlasti najmanj razvitih držav, ter prispevajo k uresničevanju zavez Unije o blažitvi podnebnih sprememb Unija bi se morala pri spodbujanju trajnostnega kmetijstva opirati na zaključke mednarodne ocene agronomske znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 6a

Skladnost politik za razvoj

Z reformo se zagotovi, da skupna kmetijska politika v skladu s členom 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije upošteva cilje razvojnega sodelovanja, tudi cilje, ki so jih sprejeli Združeni narodi in druge mednarodne organizacije. Ukrepi, sprejeti s to uredbo, ne ogrožajo možnosti za pridelavo hrane in dolgoročne prehranske varnosti držav v razvoju, zlasti najmanj razvitih držav, ter prispevajo k uresničevanju zavez Unije o blažitvi podnebnih sprememb Unija bi se morala pri spodbujanju trajnostnega kmetijstva opirati na zaključke mednarodne ocene agronomske znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD).

Predlog spremembe 37

Predlog uredbe

Člen 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   EKSRP v državah članicah deluje na podlagi programov razvoja podeželja. V okviru teh programov se strategija za izpolnjevanje prednostnih nalog Unije za razvoj podeželja izvaja z naborom ukrepov iz naslova III, pri čemer se za doseganje njihovega uresničevanja zaprosi za pomoč EKSRP. | 1.   EKSRP v državah članicah deluje na podlagi programov razvoja podeželja. V okviru teh programov se strategija za izpolnjevanje prednostnih nalog Unije za razvoj podeželja izvaja z naborom ukrepov iz naslova III, pri čemer se za doseganje njihovega uresničevanja zaprosi za pomoč EKSRP. |
| 2.   Država članica lahko predloži en program za svoje celotno ozemlje
  ali pa
  več regionalnih programov. | 2.   Država članica lahko predloži en program za svoje celotno ozemlje, več regionalnih programov
  ali pa oboje
  .
  Ukrepi, ki se izvajajo na nacionalni ravni, se ne izvajajo z regionalnimi programi. |
| 3.   Države članice z regionalnimi programi lahko v odobritev predložijo tudi nacionalni okvir s skupnimi elementi za te programe brez ločene proračunske dodelitve sredstev. | 3.   Države članice z regionalnimi programi lahko v odobritev predložijo tudi nacionalni okvir s skupnimi elementi za te programe brez ločene proračunske dodelitve sredstev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   EKSRP v državah članicah deluje na podlagi programov razvoja podeželja. V okviru teh programov se strategija za izpolnjevanje prednostnih nalog Unije za razvoj podeželja izvaja z naborom ukrepov iz naslova III, pri čemer se za doseganje njihovega uresničevanja zaprosi za pomoč EKSRP.

1.   EKSRP v državah članicah deluje na podlagi programov razvoja podeželja. V okviru teh programov se strategija za izpolnjevanje prednostnih nalog Unije za razvoj podeželja izvaja z naborom ukrepov iz naslova III, pri čemer se za doseganje njihovega uresničevanja zaprosi za pomoč EKSRP.

2.   Država članica lahko predloži en program za svoje celotno ozemlje
  ali pa
  več regionalnih programov.

2.   Država članica lahko predloži en program za svoje celotno ozemlje, več regionalnih programov
  ali pa oboje
  .
  Ukrepi, ki se izvajajo na nacionalni ravni, se ne izvajajo z regionalnimi programi.

3.   Države članice z regionalnimi programi lahko v odobritev predložijo tudi nacionalni okvir s skupnimi elementi za te programe brez ločene proračunske dodelitve sredstev.

3.   Države članice z regionalnimi programi lahko v odobritev predložijo tudi nacionalni okvir s skupnimi elementi za te programe brez ločene proračunske dodelitve sredstev.

Predlog spremembe 38

Predlog uredbe

Člen 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Države članice lahko v svoje programe razvoja podeželja vključijo tematske podprograme, s 
  katerimi se prispeva k prednostnim nalogam Unije
  za razvoj podeželja
  in katerih cilj je obravnavati opredeljene posebne potrebe zlasti v zvezi
  z: | 1.   Države članice lahko v svoje programe razvoja podeželja vključijo tematske podprograme,
  ki obravnavajo posebne potrebe,
  s 
  čimer prispevajo k uresničevanju prednostnih nalog
  za razvoj podeželja
  . Takšni tematski podprogrami so lahko med drugim povezani
  z: |
| (a) | mlade kmete
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Države članice lahko v svoje programe razvoja podeželja vključijo tematske podprograme, s 
  katerimi se prispeva k prednostnim nalogam Unije
  za razvoj podeželja
  in katerih cilj je obravnavati opredeljene posebne potrebe zlasti v zvezi
  z:

1.   Države članice lahko v svoje programe razvoja podeželja vključijo tematske podprograme,
  ki obravnavajo posebne potrebe,
  s 
  čimer prispevajo k uresničevanju prednostnih nalog
  za razvoj podeželja
  . Takšni tematski podprogrami so lahko med drugim povezani
  z:

(a)

mlade kmete
  ;

| (a) | mladimi kmeti
  ; |
| --- | --- |

(a)

mladimi kmeti
  ;

| (b) | malimi kmetijami iz tretjega pododstavka člena 20(2); |
| --- | --- |

(b)

malimi kmetijami iz tretjega pododstavka člena 20(2);

| (b) | malimi kmetijami iz tretjega pododstavka člena 20(2); |
| --- | --- |

(b)

malimi kmetijami iz tretjega pododstavka člena 20(2);

| (c) | gorskimi območji iz člena 33(2); |
| --- | --- |

(c)

gorskimi območji iz člena 33(2);

| (c) | gorskimi območji iz člena 33(2); |
| --- | --- |

(c)

gorskimi območji iz člena 33(2);

| (d) | kratkimi dobavnimi verigami. |
| --- | --- |

(d)

kratkimi dobavnimi verigami.

| (d) | kratkimi dobavnimi verigami; |
| --- | --- |

(d)

kratkimi dobavnimi verigami;

| (da) | ženskami na podeželju. |
| --- | --- |

(da)

ženskami na podeželju.

Okvirni seznam ukrepov in vrst dejavnosti, ki so posebej pomembni za posamezne tematske podprograme, je naveden v Prilogi III.

Okvirni seznam ukrepov in vrst dejavnosti, ki so posebej pomembni za posamezne tematske podprograme, je naveden v Prilogi III.

2.   Tematski podprogrami lahko obravnavajo tudi posebne potrebe v zvezi s prestrukturiranjem kmetijskih sektorjev, ki znatno vplivajo na razvoj posameznega podeželskega območja.

2.   Tematski podprogrami lahko obravnavajo tudi posebne potrebe v zvezi s prestrukturiranjem kmetijskih sektorjev, ki znatno vplivajo na razvoj posameznega podeželskega območja
  ali druge posebne potrebe, ki jih opredeli država članica
  .

3.   Pri dejavnostih, ki se podpirajo v okviru tematskih podprogramov v zvezi z malimi kmetijami in kratkimi dobavnimi verigami, se lahko stopnje podpore iz Priloge I povišajo za 10 odstotnih točk. V primeru mladih kmetov in gorskih območij se lahko najvišje stopnje podpore povišajo v skladu s Prilogo I. Kljub temu najvišja stopnja skupne podpore ne presega 90 %.

3.   Pri dejavnostih, ki se podpirajo v okviru tematskih podprogramov v zvezi z malimi kmetijami in kratkimi dobavnimi verigami, se lahko stopnje podpore iz Priloge I povišajo za 10 odstotnih točk.
  Med drugim
  v primeru mladih kmetov in gorskih območij se lahko najvišje stopnje podpore povišajo v skladu s Prilogo I. Kljub temu najvišja stopnja skupne podpore ne presega 90 %.

Predlog spremembe 39

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka c – pododstavek 2 – točka vii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (vii) | so načrtovane pobude za ozaveščanje in spodbujanje inovativnih ukrepov ter ustanovitev operativnih skupin EIP na področju kmetijske
  produktivnosti
  in trajnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(vii)

so načrtovane pobude za ozaveščanje in spodbujanje inovativnih ukrepov ter ustanovitev operativnih skupin EIP na področju kmetijske
  produktivnosti
  in trajnosti;

| (vii) | so načrtovane pobude za ozaveščanje in spodbujanje inovativnih ukrepov ter ustanovitev operativnih skupin EIP na področju kmetijske
  proizvodnje, ekonomske uspešnosti
  in trajnosti; |
| --- | --- |

(vii)

so načrtovane pobude za ozaveščanje in spodbujanje inovativnih ukrepov ter ustanovitev operativnih skupin EIP na področju kmetijske
  proizvodnje, ekonomske uspešnosti
  in trajnosti;

Predlog spremembe 40

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| d) | oceno predhodnih pogojev in po potrebi ukrepe iz člena 17(4) Uredbe (EU) [SSO/2012]

  ter najpomembnejše cilje, določene za namene člena 19 Uredbe (EU)
  št. 
  [SSO/2012]
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

d)

oceno predhodnih pogojev in po potrebi ukrepe iz člena 17(4) Uredbe (EU) [SSO/2012]

  ter najpomembnejše cilje, določene za namene člena 19 Uredbe (EU)
  št. 
  [SSO/2012]
  ;

| (d) | oceno predhodnih pogojev
  iz Priloge V, ki se nanašajo na razvoj podeželja
  in
  ki so pomembni za program, in
  po potrebi ukrepe iz člena 17(4) Uredbe (EU) št. .../2013 [SSO]; |
| --- | --- |

(d)

oceno predhodnih pogojev
  iz Priloge V, ki se nanašajo na razvoj podeželja
  in
  ki so pomembni za program, in
  po potrebi ukrepe iz člena 17(4) Uredbe (EU) št. .../2013 [SSO];

Obrazložitev

Predhodni pogoji za programe razvoja podeželja ne bi smeli vplivati na področja, ki ne spadajo v politiko razvoja podeželja, uporabljati pa bi jih bilo treba le za ocenjevanje pogojev, ki so neposredno povezani z delom v okviru programa.

Predlog spremembe 41

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (f) | kar zadeva lokalni razvoj, poseben opis mehanizmov usklajevanja med lokalnimi razvojnimi strategijami, ukrepom sodelovanja iz člena 36, ukrepom osnovnih storitev in obnovo vasi na podeželskih območjih iz člena 21 ter podporo za nekmetijske dejavnosti na podeželskih območjih v okviru ukrepa razvoja kmetij in podjetij na podeželskih območjih iz člena 20; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(f)

kar zadeva lokalni razvoj, poseben opis mehanizmov usklajevanja med lokalnimi razvojnimi strategijami, ukrepom sodelovanja iz člena 36, ukrepom osnovnih storitev in obnovo vasi na podeželskih območjih iz člena 21 ter podporo za nekmetijske dejavnosti na podeželskih območjih v okviru ukrepa razvoja kmetij in podjetij na podeželskih območjih iz člena 20;

| (f) | kar zadeva lokalni razvoj, poseben opis mehanizmov usklajevanja med lokalnimi razvojnimi strategijami, ukrepom
  na področju
  sodelovanja iz člena 36, ukrepom
  na področju
  osnovnih storitev in obnovo vasi na podeželskih območjih iz člena 21
  , vključno s povezavami med mestom in podeželjem
  ter
  sodelovanjem med regijami, ter
  podporo za nekmetijske dejavnosti na podeželskih območjih v okviru ukrepa
  na področju
  razvoja kmetij in podjetij na podeželskih območjih iz člena 20; |
| --- | --- |

(f)

kar zadeva lokalni razvoj, poseben opis mehanizmov usklajevanja med lokalnimi razvojnimi strategijami, ukrepom
  na področju
  sodelovanja iz člena 36, ukrepom
  na področju
  osnovnih storitev in obnovo vasi na podeželskih območjih iz člena 21
  , vključno s povezavami med mestom in podeželjem
  ter
  sodelovanjem med regijami, ter
  podporo za nekmetijske dejavnosti na podeželskih območjih v okviru ukrepa
  na področju
  razvoja kmetij in podjetij na podeželskih območjih iz člena 20;

Predlog spremembe 42

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (g) | opis pristopa k inovacijam za večjo produktivnost in trajnostno upravljanje virov ter prispevanje k doseganju ciljev EIP na področju kmetijske
  produktivnosti
  in trajnosti iz člena 61; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(g)

opis pristopa k inovacijam za večjo produktivnost in trajnostno upravljanje virov ter prispevanje k doseganju ciljev EIP na področju kmetijske
  produktivnosti
  in trajnosti iz člena 61;

| (g) | opis pristopa k inovacijam za večjo produktivnost
  kmetij, njihovo ekonomsko sposobnost
  in trajnostno upravljanje virov ter prispevanje k doseganju ciljev EIP na področju kmetijske
  proizvodnje, ekonomske sposobnosti
  in trajnosti iz člena 61; |
| --- | --- |

(g)

opis pristopa k inovacijam za večjo produktivnost
  kmetij, njihovo ekonomsko sposobnost
  in trajnostno upravljanje virov ter prispevanje k doseganju ciljev EIP na področju kmetijske
  proizvodnje, ekonomske sposobnosti
  in trajnosti iz člena 61;

Predlog spremembe 43

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka j

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (j) | načrt kazalnikov, v katerem so za vsako prednostno nalogo Unije za razvoj podeželja, vključeno v program, navedeni kazalniki ter izbrani ukrepi z načrtovanimi učinki in izdatki, razčlenjeni na javne in zasebne; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(j)

načrt kazalnikov, v katerem so za vsako prednostno nalogo Unije za razvoj podeželja, vključeno v program, navedeni kazalniki ter izbrani ukrepi z načrtovanimi učinki in izdatki, razčlenjeni na javne in zasebne;

| (j) | načrt kazalnikov, v katerem so za vsako prednostno nalogo Unije za razvoj podeželja, vključeno v program, navedeni kazalniki ter izbrani ukrepi z načrtovanimi učinki
  glede na cilje procesa
  in
  politike in načrtovanimi
  izdatki, razčlenjenimi na javne in zasebne; |
| --- | --- |

(j)

načrt kazalnikov, v katerem so za vsako prednostno nalogo Unije za razvoj podeželja, vključeno v program, navedeni kazalniki ter izbrani ukrepi z načrtovanimi učinki
  glede na cilje procesa
  in
  politike in načrtovanimi
  izdatki, razčlenjenimi na javne in zasebne;

Obrazložitev

Da bi zagotovili jasno povezavo med cilji politike za razvoj podeželja in podatki v programskih dokumentih, ki upravičujejo posamezne cilje, kjer je potrebno ukrepanje, je treba pri načrtovanih učinkih ukrepov ohraniti usmerjenost v cilje politike.

Predlog spremembe 44

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka m

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (m) | podatke o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz drugih instrumentov skupne kmetijske politike,
  v okviru kohezijske politike ali iz ESPR; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(m)

podatke o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz drugih instrumentov skupne kmetijske politike,
  v okviru kohezijske politike ali iz ESPR;

| (m) | podatke o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz drugih instrumentov skupne kmetijske politike,
  o mehanizmih, s katerimi se zagotavlja usklajevanje z ukrepi, ki se financirajo iz drugih skladov skupnega strateškega okvira, in o uporabi finančnih instrumentov iz naslova IV Uredbe (EU) št. .../2013 [SSO]. |
| --- | --- |

(m)

podatke o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz drugih instrumentov skupne kmetijske politike,
  o mehanizmih, s katerimi se zagotavlja usklajevanje z ukrepi, ki se financirajo iz drugih skladov skupnega strateškega okvira, in o uporabi finančnih instrumentov iz naslova IV Uredbe (EU) št. .../2013 [SSO].

Predlog spremembe 45

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | ločen poseben načrt kazalnikov z načrtovanimi učinki in izdatki,
  razčlenjeni
  na javne in zasebne. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

ločen poseben načrt kazalnikov z načrtovanimi učinki in izdatki,
  razčlenjeni
  na javne in zasebne.

| (c) | ločen poseben načrt kazalnikov z načrtovanimi učinki
  glede na cilje procesa
  in
  politike in načrtovanimi
  izdatki,
  razčlenjenimi
  na javne in zasebne. |
| --- | --- |

(c)

ločen poseben načrt kazalnikov z načrtovanimi učinki
  glede na cilje procesa
  in
  politike in načrtovanimi
  izdatki,
  razčlenjenimi
  na javne in zasebne.

Obrazložitev

Da bi zagotovili jasno povezavo med cilji politike za razvoj podeželja in podatki v programskih dokumentih, ki upravičujejo posamezne cilje, kjer je potrebno ukrepanje, je treba pri načrtovanih učinkih ukrepov ohraniti usmerjenost v cilje politike.

Predlog spremembe 46

Predlog uredbe

Člen 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Poleg predhodnih pogojev iz Priloge IV za EKSRP veljajo splošni
  predhodni pogoji iz Priloge IV
  k Uredbi (EU) št. [SSO/2012]. | Predhodni pogoji iz Priloge IV
  veljajo za EKSRP, če so zanj pomembni in se lahko uporabljajo za posebne cilje, ki jih je treba doseči v okviru prednostnih nalog programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Poleg predhodnih pogojev iz Priloge IV za EKSRP veljajo splošni
  predhodni pogoji iz Priloge IV
  k Uredbi (EU) št. [SSO/2012].

Predhodni pogoji iz Priloge IV
  veljajo za EKSRP, če so zanj pomembni in se lahko uporabljajo za posebne cilje, ki jih je treba doseči v okviru prednostnih nalog programa.

Obrazložitev

Ni nujno, da je politika razvoja na kmetijskem področju povezana z izpolnjevanjem zahtev na drugih političnih področjih. Predhodni pogoji bi morali biti predpisani le za bistvene prednostne naloge te politike.

Predlog spremembe 47

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija lahko odobri program razvoja podeželja pred sklenitvijo pogodbe o partnerstvu z državo članico, če meni, da so vsi elementi programa razvoja podeželja skladni z določbami te uredbe in deli pogodbe o partnerstvu, ki zadevajo EKSRP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2a.
     
  Komisija lahko odobri program razvoja podeželja pred sklenitvijo pogodbe o partnerstvu z državo članico, če meni, da so vsi elementi programa razvoja podeželja skladni z določbami te uredbe in deli pogodbe o partnerstvu, ki zadevajo EKSRP.

Predlog spremembe 48

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka a – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (ii) | spremembo stopnje prispevka EKSRP za enega ali več ukrepov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ii)

spremembo stopnje prispevka EKSRP za enega ali več ukrepov;

črtano

Predlog spremembe 49

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka a – točka iv

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (iv) | prenosom sredstev med ukrepi, ki se izvajajo v okviru različne stopnje prispevka EKSRP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(iv)

prenosom sredstev med ukrepi, ki se izvajajo v okviru različne stopnje prispevka EKSRP.

črtano

Predlog spremembe 50

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka a – točka iv a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (iva) | prenosom sredstev med programi, da se prepreči izguba sredstev EKSRP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(iva)

prenosom sredstev med programi, da se prepreči izguba sredstev EKSRP.

Obrazložitev

Da bi se izognili izgubi sredstev EU v državah članicah, se dovoli prerazporeditev sredstev med programi razvoja podeželja v isti državi članici, kadar analiza izvajanja pokaže, da obstaja tveganje samodejnega prenehanja prevzete obveznosti.

Predlog spremembe 51

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija izda odobritev iz odstavka 1 v dveh mesecih po prejemu prošnje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1a.
     
  Komisija izda odobritev iz odstavka 1 v dveh mesecih po prejemu prošnje.

Predlog spremembe 52

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila
  o postopkih in časovnem razporedu za: | Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 90 v zvezi s pravili
  o postopkih in časovnem razporedu za: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila
  o postopkih in časovnem razporedu za:

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 90 v zvezi s pravili
  o postopkih in časovnem razporedu za:

Obrazložitev

To ni zgolj tehnična odločitev.

Predlog spremembe 53

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 91. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 91.

črtano

Predlog spremembe 54

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Ukrepi, usmerjeni v kmetijska gospodarstva, so namenjeni le kmetom, ki so aktivni kmetje v skladu z opredelitvijo v Uredbi (EU) št. .../2013 [NP]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Ukrepi, usmerjeni v kmetijska gospodarstva, so namenjeni le kmetom, ki so aktivni kmetje v skladu z opredelitvijo v Uredbi (EU) št. .../2013 [NP].

Predlog spremembe 55

Predlog uredbe

Člen 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Podpora v okviru tega ukrepa je namenjena dejavnostim poklicnega usposabljanja in pridobivanja strokovnih znanj ter predstavitvenim dejavnostim in dejavnostim informiranja. Dejavnosti poklicnega usposabljanja in pridobivanja strokovnih znanj lahko vključujejo tečaje usposabljanja, delavnice in inštruiranje. | 1.   Podpora v okviru tega ukrepa je namenjena dejavnostim poklicnega usposabljanja in pridobivanja strokovnih znanj ter predstavitvenim dejavnostim in dejavnostim informiranja. Dejavnosti poklicnega usposabljanja in pridobivanja strokovnih znanj lahko vključujejo tečaje usposabljanja, delavnice in inštruiranje. |
| Podpora lahko zajema tudi kratkoročne izmenjave za upravljanje kmetij
  ali
  obiske kmetij. | Podpora lahko zajema tudi kratkoročne izmenjave za upravljanje kmetij
  in gozdov ter
  obiske kmetij
  in gozdov
  . |
| 2.   Podpora v okviru tega ukrepa je namenjena osebam, ki izvajajo dejavnosti na področjih kmetijstva, prehrane in gozdarstva, upravljavcem zemljišč in drugim gospodarskim subjektom, ki so MSP in delujejo na podeželskih območjih. | 2.   Podpora v okviru tega ukrepa je namenjena osebam, ki izvajajo dejavnosti na področjih kmetijstva, prehrane in gozdarstva, upravljavcem zemljišč in drugim gospodarskim subjektom, ki so MSP in delujejo na podeželskih območjih.
  Pri zagotavljanju podpore MSP na podlagi tega ukrepa se lahko prednostno obravnavajo MSP, ki so povezana s kmetijskim in gozdarskim sektorjem. |
| Subjekt, ki zagotovi usposabljanje ali izvaja druge dejavnosti prenosa znanja in informiranja, je upravičen do podpore. | Subjekt, ki zagotovi usposabljanje ali izvaja druge dejavnosti prenosa znanja in informiranja
  in je lahko javni organ
  , je upravičen do podpore. |
| 3.   Podpora v okviru tega ukrepa ni namenjena izobraževalnim tečajem ali usposabljanju, ki je del običajnih izobraževalnih programov ali sistemov na srednješolski ali višjih ravneh. | 3.   Podpora v okviru tega ukrepa ni namenjena izobraževalnim tečajem ali usposabljanju, ki je del običajnih izobraževalnih programov ali sistemov na srednješolski ali višjih ravneh. |
| Subjekti, ki izvajajo dejavnosti prenosa znanja in informiranja, zagotovijo ustrezno zmogljivost v obliki usposobljenosti in rednega izobraževanja osebja za opravljanje te naloge. | Subjekti, ki izvajajo dejavnosti prenosa znanja in informiranja, zagotovijo ustrezno zmogljivost v obliki usposobljenosti in rednega izobraževanja osebja za opravljanje te naloge. |
| 4.   Stroški, ki so upravičeni v okviru tega ukrepa, so stroški organizacije in izvajanja dejavnosti prenosa znanja ali informiranja. V primeru predstavitvenih projektov se lahko s podporo krijejo tudi ustrezni naložbeni stroški. Upravičeni stroški so tudi stroški potovanja, nastanitve in dnevnic udeležencev ter nadomestitveni stroški kmetov. | 4.   Stroški, ki so upravičeni v okviru tega ukrepa, so stroški organizacije in izvajanja dejavnosti prenosa znanja ali informiranja. V primeru predstavitvenih projektov se lahko s podporo krijejo tudi ustrezni naložbeni stroški. Upravičeni stroški so tudi stroški potovanja, nastanitve in dnevnic udeležencev ter nadomestitveni stroški kmetov. |
| 5.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z natančnejšo opredelitvijo upravičenih stroškov, minimalne usposobljenosti subjektov, ki zagotavljajo storitve prenosa znanja, ter trajanja in vsebine programov kmetijske izmenjave in obiskov kmetij. | 5.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z natančnejšo opredelitvijo upravičenih stroškov, minimalne usposobljenosti subjektov, ki zagotavljajo storitve prenosa znanja, ter trajanja in vsebine programov kmetijske izmenjave in obiskov kmetij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Podpora v okviru tega ukrepa je namenjena dejavnostim poklicnega usposabljanja in pridobivanja strokovnih znanj ter predstavitvenim dejavnostim in dejavnostim informiranja. Dejavnosti poklicnega usposabljanja in pridobivanja strokovnih znanj lahko vključujejo tečaje usposabljanja, delavnice in inštruiranje.

1.   Podpora v okviru tega ukrepa je namenjena dejavnostim poklicnega usposabljanja in pridobivanja strokovnih znanj ter predstavitvenim dejavnostim in dejavnostim informiranja. Dejavnosti poklicnega usposabljanja in pridobivanja strokovnih znanj lahko vključujejo tečaje usposabljanja, delavnice in inštruiranje.

Podpora lahko zajema tudi kratkoročne izmenjave za upravljanje kmetij
  ali
  obiske kmetij.

Podpora lahko zajema tudi kratkoročne izmenjave za upravljanje kmetij
  in gozdov ter
  obiske kmetij
  in gozdov
  .

2.   Podpora v okviru tega ukrepa je namenjena osebam, ki izvajajo dejavnosti na področjih kmetijstva, prehrane in gozdarstva, upravljavcem zemljišč in drugim gospodarskim subjektom, ki so MSP in delujejo na podeželskih območjih.

2.   Podpora v okviru tega ukrepa je namenjena osebam, ki izvajajo dejavnosti na področjih kmetijstva, prehrane in gozdarstva, upravljavcem zemljišč in drugim gospodarskim subjektom, ki so MSP in delujejo na podeželskih območjih.
  Pri zagotavljanju podpore MSP na podlagi tega ukrepa se lahko prednostno obravnavajo MSP, ki so povezana s kmetijskim in gozdarskim sektorjem.

Subjekt, ki zagotovi usposabljanje ali izvaja druge dejavnosti prenosa znanja in informiranja, je upravičen do podpore.

Subjekt, ki zagotovi usposabljanje ali izvaja druge dejavnosti prenosa znanja in informiranja
  in je lahko javni organ
  , je upravičen do podpore.

3.   Podpora v okviru tega ukrepa ni namenjena izobraževalnim tečajem ali usposabljanju, ki je del običajnih izobraževalnih programov ali sistemov na srednješolski ali višjih ravneh.

3.   Podpora v okviru tega ukrepa ni namenjena izobraževalnim tečajem ali usposabljanju, ki je del običajnih izobraževalnih programov ali sistemov na srednješolski ali višjih ravneh.

Subjekti, ki izvajajo dejavnosti prenosa znanja in informiranja, zagotovijo ustrezno zmogljivost v obliki usposobljenosti in rednega izobraževanja osebja za opravljanje te naloge.

Subjekti, ki izvajajo dejavnosti prenosa znanja in informiranja, zagotovijo ustrezno zmogljivost v obliki usposobljenosti in rednega izobraževanja osebja za opravljanje te naloge.

4.   Stroški, ki so upravičeni v okviru tega ukrepa, so stroški organizacije in izvajanja dejavnosti prenosa znanja ali informiranja. V primeru predstavitvenih projektov se lahko s podporo krijejo tudi ustrezni naložbeni stroški. Upravičeni stroški so tudi stroški potovanja, nastanitve in dnevnic udeležencev ter nadomestitveni stroški kmetov.

4.   Stroški, ki so upravičeni v okviru tega ukrepa, so stroški organizacije in izvajanja dejavnosti prenosa znanja ali informiranja. V primeru predstavitvenih projektov se lahko s podporo krijejo tudi ustrezni naložbeni stroški. Upravičeni stroški so tudi stroški potovanja, nastanitve in dnevnic udeležencev ter nadomestitveni stroški kmetov.

5.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z natančnejšo opredelitvijo upravičenih stroškov, minimalne usposobljenosti subjektov, ki zagotavljajo storitve prenosa znanja, ter trajanja in vsebine programov kmetijske izmenjave in obiskov kmetij.

5.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z natančnejšo opredelitvijo upravičenih stroškov, minimalne usposobljenosti subjektov, ki zagotavljajo storitve prenosa znanja, ter trajanja in vsebine programov kmetijske izmenjave in obiskov kmetij.

Predlog spremembe 56

Predlog uredbe

Člen 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Podpora v okviru tega ukrepa se dodeli za: | 1.   Podpora v okviru tega ukrepa se dodeli za: |
| (a) | pomoč kmetom, lastnikom gozdov in MSP na podeželskih območjih pri uporabi storitev svetovanja za izboljšanje gospodarske in okoljske učinkovitosti ter zmanjšanje negativnega vpliva njihovega kmetijskega gospodarstva, podjetja in/ali naložbe na podnebje in povečanje odpornosti teh gospodarstev, podjetij in/ali naložb na podnebne spremembe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Podpora v okviru tega ukrepa se dodeli za:

1.   Podpora v okviru tega ukrepa se dodeli za:

(a)

pomoč kmetom, lastnikom gozdov in MSP na podeželskih območjih pri uporabi storitev svetovanja za izboljšanje gospodarske in okoljske učinkovitosti ter zmanjšanje negativnega vpliva njihovega kmetijskega gospodarstva, podjetja in/ali naložbe na podnebje in povečanje odpornosti teh gospodarstev, podjetij in/ali naložb na podnebne spremembe;

| (a) | pomoč kmetom, lastnikom gozdov in MSP na podeželskih območjih pri uporabi storitev svetovanja za izboljšanje gospodarske in okoljske učinkovitosti ter zmanjšanje negativnega vpliva njihovega kmetijskega gospodarstva, podjetja in/ali naložbe na podnebje in povečanje odpornosti teh gospodarstev, podjetij in/ali naložb na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

(a)

pomoč kmetom, lastnikom gozdov in MSP na podeželskih območjih pri uporabi storitev svetovanja za izboljšanje gospodarske in okoljske učinkovitosti ter zmanjšanje negativnega vpliva njihovega kmetijskega gospodarstva, podjetja in/ali naložbe na podnebje in povečanje odpornosti teh gospodarstev, podjetij in/ali naložb na podnebne spremembe;

| (b) | spodbujanje ustanavljanja služb za pomoč pri upravljanju kmetij, služb za zagotavljanje nadomeščanja na kmetijah ter služb za kmetijsko in gozdarsko svetovanje, vključno s sistemom za kmetijsko svetovanje iz členov 12, 13 in 14 Uredbe (EU) št. HU/2012; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje ustanavljanja služb za pomoč pri upravljanju kmetij, služb za zagotavljanje nadomeščanja na kmetijah ter služb za kmetijsko in gozdarsko svetovanje, vključno s sistemom za kmetijsko svetovanje iz členov 12, 13 in 14 Uredbe (EU) št. HU/2012;

| (b) | spodbujanje ustanavljanja služb za pomoč pri upravljanju kmetij, služb za zagotavljanje nadomeščanja na kmetijah ter služb za kmetijsko in gozdarsko svetovanje, vključno s sistemom za kmetijsko svetovanje iz členov 12, 13 in 14 Uredbe (EU) št. .../2013 [HU]; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje ustanavljanja služb za pomoč pri upravljanju kmetij, služb za zagotavljanje nadomeščanja na kmetijah ter služb za kmetijsko in gozdarsko svetovanje, vključno s sistemom za kmetijsko svetovanje iz členov 12, 13 in 14 Uredbe (EU) št. .../2013 [HU];

| (c) | spodbujanje usposabljanja svetovalcev. |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje usposabljanja svetovalcev.

| (c) | spodbujanje usposabljanja svetovalcev. |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje usposabljanja svetovalcev.

| (ca) | podpiranje mladih kmetov pri zagonu dejavnosti. |
| --- | --- |

(ca)

podpiranje mladih kmetov pri zagonu dejavnosti.

2.   Do podpore iz odstavka 1(a) in (
  c
  ) je upravičen subjekt, ki zagotovi svetovanje ali usposabljanje. Podpora iz odstavka 1(b) se dodeli organu ali subjektu, ki je izbran za ustanovitev službe za pomoč pri upravljanju kmetij, službe za zagotavljanje nadomeščanja na kmetijah ali službe za kmetijsko in gozdarsko svetovanje.

2.   Do podpore iz odstavka 1(a)
  , (c)
  in (
  ca
  ) je upravičen subjekt, ki zagotovi svetovanje ali usposabljanje. Podpora iz odstavka 1(b) se dodeli organu ali subjektu, ki je izbran za ustanovitev službe za pomoč pri upravljanju kmetij, službe za zagotavljanje nadomeščanja na kmetijah ali službe za kmetijsko in gozdarsko svetovanje.

3.   Organi ali subjekti, izbrani za svetovanje, zagotovijo
  zadostne
  vire v obliki osebja, ki se redno usposablja
  in izobražuje
  , ima izkušnje s svetovanjem ter
  je
  zanesljivo na področju, v zvezi s katerim svetuje. Upravičenci so izbrani na podlagi razpisa za zbiranje predlogov. Postopek izbire je
  objektiven ter
  namenjen javnim
  in
  zasebnim subjektom.

3.   Organi ali subjekti, izbrani za svetovanje, zagotovijo
  ustrezne
  vire v obliki
  kvalificiranega
  osebja, ki se redno usposablja, ima izkušnje s svetovanjem ter
  dokazano deluje neodvisno in
  zanesljivo na področju, v zvezi s katerim svetuje. Upravičenci so izbrani na podlagi razpisa za zbiranje predlogov. Postopek izbire
  se vodi skladno z javnim pravom in
  je namenjen
  tako
  javnim
  kot tudi
  zasebnim subjektom.
  Postopek izbire je objektiven in omogoča izključitev ponudnikov, pri katerih obstaja navzkrižje interesov.

Službe za svetovanje pri svetovanju upoštevajo obveznosti glede nerazkritja iz člena 13(2) Uredbe (EU) št. HU/2012.

Službe za svetovanje pri svetovanju upoštevajo obveznosti glede nerazkritja iz člena 13(2) Uredbe (EU) št. .../2013 [HU].

3a.
     
  Sistem za kmetijsko svetovanje izpolnjuje zahteve iz člena 12 Uredbe (EU) št. .../2013 [HU]. Dodatna podpora se službam za svetovanje dodeli le, če država članica v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. .../2013 [HU] vzpostavi sistem za kmetijsko svetovanje.

4.   Storitev svetovanja kmetom je povezana z 
  vsaj eno prednostno nalogo
  Unije za razvoj podeželja in obsega
  vsaj enega od
  naslednjih elementov:

4.   Storitev svetovanja kmetom je povezana z 
  dvema ali več prednostnimi nalogami
  Unije za razvoj podeželja in obsega
  dva ali več izmed
  naslednjih elementov:

| (a) | eno ali več z zakonom predpisanih zahtev o upravljanju in/ali načela dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja iz poglavja I naslova VI Uredbe (EU) št. HU/2012; |
| --- | --- |

(a)

eno ali več z zakonom predpisanih zahtev o upravljanju in/ali načela dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja iz poglavja I naslova VI Uredbe (EU) št. HU/2012;

| (a) | eno ali več z zakonom predpisanih zahtev o upravljanju in/ali načela dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja iz poglavja I naslova VI Uredbe (EU) št. .../2013 [HU]; |
| --- | --- |

(a)

eno ali več z zakonom predpisanih zahtev o upravljanju in/ali načela dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja iz poglavja I naslova VI Uredbe (EU) št. .../2013 [HU];

| (b) | po potrebi kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, kot so določene v poglavju 2 naslova III Uredbe (EU) št. RP/2012, ter vzdrževanje kmetijskih območij iz člena 4(1)(c) Uredbe (EU) št. RP/2012; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, kot so določene v poglavju 2 naslova III Uredbe (EU) št. RP/2012, ter vzdrževanje kmetijskih območij iz člena 4(1)(c) Uredbe (EU) št. RP/2012;

| (b) | po potrebi kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, kot so določene v poglavju 2 naslova III Uredbe (EU) št. .../2013 [RP], ter vzdrževanje kmetijskih območij iz člena 4(1)(c) Uredbe (EU) št. .../2013 [RP]; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, kot so določene v poglavju 2 naslova III Uredbe (EU) št. .../2013 [RP], ter vzdrževanje kmetijskih območij iz člena 4(1)(c) Uredbe (EU) št. .../2013 [RP];

| (c) | zahteve ali ukrepe v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem tem spremembam, biotsko raznovrstnostjo, varstvom voda in tal, obveščanjem o boleznih živali in rastlin ter inovacijami, kot je določeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. HU/2012; |
| --- | --- |

(c)

zahteve ali ukrepe v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem tem spremembam, biotsko raznovrstnostjo, varstvom voda in tal, obveščanjem o boleznih živali in rastlin ter inovacijami, kot je določeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. HU/2012;

| (c) | zahteve ali ukrepe v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem tem spremembam, biotsko raznovrstnostjo, varstvom voda in tal, obveščanjem o boleznih živali in rastlin ter inovacijami, kot je določeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. .../2013 [HU]; |
| --- | --- |

(c)

zahteve ali ukrepe v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem tem spremembam, biotsko raznovrstnostjo, varstvom voda in tal, obveščanjem o boleznih živali in rastlin ter inovacijami, kot je določeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. .../2013 [HU];

| (d) | trajnostni razvoj gospodarskih dejavnosti malih kmetij, kot ga določijo države članice, in vsaj kmetij, ki sodelujejo v shemi za male kmete iz naslova V Uredbe (EU) št. RP/2012; or |
| --- | --- |

(d)

trajnostni razvoj gospodarskih dejavnosti malih kmetij, kot ga določijo države članice, in vsaj kmetij, ki sodelujejo v shemi za male kmete iz naslova V Uredbe (EU) št. RP/2012; or

| (d) | trajnostni razvoj gospodarskih dejavnosti malih kmetij, kot ga določijo države članice, in vsaj kmetij, ki sodelujejo v shemi za male kmete iz naslova V Uredbe (EU) št. .../2013 [RP]; or |
| --- | --- |

(d)

trajnostni razvoj gospodarskih dejavnosti malih kmetij, kot ga določijo države članice, in vsaj kmetij, ki sodelujejo v shemi za male kmete iz naslova V Uredbe (EU) št. .../2013 [RP]; or

| (e) | po potrebi standarde varstva pri delu, ki temeljijo na zakonodaji Unije. |
| --- | --- |

(e)

po potrebi standarde varstva pri delu, ki temeljijo na zakonodaji Unije.

| (e) | po potrebi standarde varstva pri delu
  ali varnosti na kmetiji
  , ki temeljijo na zakonodaji Unije
  ali na nacionalni zakonodaji; |
| --- | --- |

(e)

po potrebi standarde varstva pri delu
  ali varnosti na kmetiji
  , ki temeljijo na zakonodaji Unije
  ali na nacionalni zakonodaji;

| (ea) | podporo za mlade kmete ali nove kmete, dostop do zemlje ali posojil za zagon kmetij ali katerega koli od teh elementov; |
| --- | --- |

(ea)

podporo za mlade kmete ali nove kmete, dostop do zemlje ali posojil za zagon kmetij ali katerega koli od teh elementov;

| (eb) | trajnostni razvoj gospodarskih dejavnosti kmetijskih gospodarstev v skladu z vsemi ukrepi, priporočenimi v programih razvoja podeželja, vključno s posodobitvijo kmetij, krepitvijo konkurenčnosti, sektorskim povezovanjem in razvojem ekološkega kmetovanja; |
| --- | --- |

(eb)

trajnostni razvoj gospodarskih dejavnosti kmetijskih gospodarstev v skladu z vsemi ukrepi, priporočenimi v programih razvoja podeželja, vključno s posodobitvijo kmetij, krepitvijo konkurenčnosti, sektorskim povezovanjem in razvojem ekološkega kmetovanja;

| (ec) | posebne storitve svetovanja, ki podpirajo lokalno predelavo in trženje na kratke razdalje, vključno z usposabljanjem in izvajanjem prilagojenih higienskih pravil in standardov za varnost hrane; |
| --- | --- |

(ec)

posebne storitve svetovanja, ki podpirajo lokalno predelavo in trženje na kratke razdalje, vključno z usposabljanjem in izvajanjem prilagojenih higienskih pravil in standardov za varnost hrane;

| (ed) | vidike „enega zdravja“ v živinoreji. |
| --- | --- |

(ed)

vidike „enega zdravja“ v živinoreji.

Storitev svetovanja lahko zajema tudi vprašanja, povezana z gospodarsko, kmetijsko in okoljsko učinkovitostjo kmetijskega gospodarstva.

Storitev svetovanja lahko zajema tudi vprašanja, povezana z gospodarsko, kmetijsko in okoljsko učinkovitostjo kmetijskega gospodarstva.

5.   Storitev svetovanja lastnikom gozdov zajema vsaj ustrezne obveznosti v skladu z direktivami 92/43/EGS, 2009/147/ES in 2000/60/ES. Zajema lahko tudi vprašanja, povezana z gospodarsko in okoljsko učinkovitostjo gozdnega posestva.

5.   Storitev svetovanja lastnikom gozdov zajema vsaj ustrezne obveznosti v skladu z direktivami 92/43/EGS, 2009/147/ES in 2000/60/ES. Zajema lahko tudi vprašanja, povezana z gospodarsko in okoljsko učinkovitostjo gozdnega posestva.

6.   Storitev svetovanja MSP lahko zajema tudi vprašanja, povezana z gospodarsko in okoljsko učinkovitostjo podjetja.

6.   Storitev svetovanja MSP lahko zajema tudi vprašanja, povezana z gospodarsko in okoljsko učinkovitostjo podjetja.
  Prednost lahko imajo mikropodjetja in MSP, povezana s kmetijskim in gozdarskim sektorjem.

7.   Kadar je utemeljeno in ustrezno, se lahko storitve svetovanja zagotavljajo v skupini, ob upoštevanju položaja posameznih subjektov, ki uporabljajo storitve svetovanja.

7.   Kadar je utemeljeno in ustrezno, se lahko storitve svetovanja zagotavljajo v skupini, ob upoštevanju položaja posameznih subjektov, ki uporabljajo storitve svetovanja.

8.   Podpora iz odstavka 1(a) in (c) ne presega najvišjih zneskov iz Priloge I. Podpora iz odstavka 1(b) se postopno znižuje v obdobju največ pet let od ustanovitve.

8.   Podpora iz odstavka 1(a) in (c) ne presega najvišjih zneskov iz Priloge I. Podpora iz odstavka 1(b) se postopno znižuje v obdobju največ pet let od ustanovitve.

9.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z natančnejšo opredelitvijo minimalne usposobljenosti organov ali subjektov, ki zagotavljajo svetovanje.

9.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z natančnejšo opredelitvijo minimalne usposobljenosti organov ali subjektov, ki zagotavljajo svetovanje.

Predlog spremembe 57

Predlog uredbe

Člen 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Podpora v okviru tega ukrepa zajema novo sodelovanje kmetov v: | 1.   Podpora v okviru tega ukrepa zajema novo sodelovanje kmetov
  , skupin proizvajalcev in organizacij proizvajalcev
  v: |
| (a) | shemah kakovosti za kmetijske proizvode, bombaž ali živila, vzpostavljene v skladu z zakonodajo Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Podpora v okviru tega ukrepa zajema novo sodelovanje kmetov v:

1.   Podpora v okviru tega ukrepa zajema novo sodelovanje kmetov
  , skupin proizvajalcev in organizacij proizvajalcev
  v:

(a)

shemah kakovosti za kmetijske proizvode, bombaž ali živila, vzpostavljene v skladu z zakonodajo Unije;

| (a) | shemah kakovosti za kmetijske proizvode, bombaž ali živila, vzpostavljenih v skladu s pravom Unije; |
| --- | --- |

(a)

shemah kakovosti za kmetijske proizvode, bombaž ali živila, vzpostavljenih v skladu s pravom Unije;

| (b) | shemah kakovosti za kmetijske proizvode, bombaž ali živila, za katere države članice priznavajo, da so v skladu z naslednjimi merili: |
| --- | --- |

(b)

shemah kakovosti za kmetijske proizvode, bombaž ali živila, za katere države članice priznavajo, da so v skladu z naslednjimi merili:

| (b) | shemah kakovosti za kmetijske proizvode, bombaž ali živila, za katere države članice priznavajo, da so v skladu z naslednjimi merili: |
| --- | --- |

(b)

shemah kakovosti za kmetijske proizvode, bombaž ali živila, za katere države članice priznavajo, da so v skladu z naslednjimi merili:

| | (i) | poseben značaj končnega proizvoda, proizvedenega v skladu s takimi shemami, izhaja iz jasnih obveznosti glede zagotovitve: |
| --- | --- | --- |

(i)

poseben značaj končnega proizvoda, proizvedenega v skladu s takimi shemami, izhaja iz jasnih obveznosti glede zagotovitve:

| | (i) | poseben značaj končnega proizvoda, proizvedenega v skladu s takimi shemami, izhaja iz jasnih obveznosti glede zagotovitve: |
| --- | --- | --- |

(i)

poseben značaj končnega proizvoda, proizvedenega v skladu s takimi shemami, izhaja iz jasnih obveznosti glede zagotovitve:

| | | — | posebnih značilnosti proizvoda ali |
| --- | --- | --- | --- |

—

posebnih značilnosti proizvoda ali

| | — | posebnih značilnosti proizvoda ali |
| --- | --- | --- |

—

posebnih značilnosti proizvoda ali

| | | — | posebnih načinov kmetovanja ali proizvodnje ali |
| --- | --- | --- | --- |

—

posebnih načinov kmetovanja ali proizvodnje ali

| | | — | posebnih načinov kmetovanja ali proizvodnje ali |
| --- | --- | --- | --- |

—

posebnih načinov kmetovanja ali proizvodnje ali

| | — | kakovosti končnega proizvoda, ki znatno presega standarde za osnovne komercialne proizvode glede na varstvo zdravja ljudi, živali ali rastlin, dobrega počutja živali ali zaščite okolja; |
| --- | --- | --- |

—

kakovosti končnega proizvoda, ki znatno presega standarde za osnovne komercialne proizvode glede na varstvo zdravja ljudi, živali ali rastlin, dobrega počutja živali ali zaščite okolja;

| | | — | kakovosti končnega proizvoda, ki znatno presega standarde za osnovne komercialne proizvode glede na varstvo zdravja ljudi, živali ali rastlin, dobrega počutja živali ali zaščite okolja;
  ali |
| --- | --- | --- | --- |

—

kakovosti končnega proizvoda, ki znatno presega standarde za osnovne komercialne proizvode glede na varstvo zdravja ljudi, živali ali rastlin, dobrega počutja živali ali zaščite okolja;
  ali

| | | — | kratkih in lokalnih verig preskrbe s hrano; |
| --- | --- | --- | --- |

—

kratkih in lokalnih verig preskrbe s hrano;

| (ii) | sheme so namenjene vsem proizvajalcem; |
| --- | --- |

(ii)

sheme so namenjene vsem proizvajalcem;

| | (ii) | sheme so namenjene vsem proizvajalcem; |
| --- | --- | --- |

(ii)

sheme so namenjene vsem proizvajalcem;

| (iii) | sheme vključujejo obvezujoče specifikacije proizvodov, pri čemer skladnost s temi specifikacijami preverjajo neodvisni organi ali neodvisni inšpekcijski organ; |
| --- | --- |

(iii)

sheme vključujejo obvezujoče specifikacije proizvodov, pri čemer skladnost s temi specifikacijami preverjajo neodvisni organi ali neodvisni inšpekcijski organ;

| | (iii) | sheme vključujejo obvezujoče specifikacije proizvodov, pri čemer skladnost s temi specifikacijami preverjajo javni organi ali neodvisni inšpekcijski organ; |
| --- | --- | --- |

(iii)

sheme vključujejo obvezujoče specifikacije proizvodov, pri čemer skladnost s temi specifikacijami preverjajo javni organi ali neodvisni inšpekcijski organ;

| (iv) | shema je pregledna in zagotavlja popolno sledljivost proizvodov; |
| --- | --- |

(iv)

shema je pregledna in zagotavlja popolno sledljivost proizvodov;

| | (iv) | shema je pregledna in zagotavlja popolno sledljivost proizvodov; |
| --- | --- | --- |

(iv)

shema je pregledna in zagotavlja popolno sledljivost proizvodov;

| | ali |
| --- | --- |

ali

| | ali |
| --- | --- |

ali

| (c) | v prostovoljnih shemah certificiranja za kmetijske proizvode, za katere države članice priznavajo, da upoštevajo smernice Unije za najboljše prakse za delovanje prostovoljnih shem certificiranja za kmetijske proizvode in živila. |
| --- | --- |

(c)

v prostovoljnih shemah certificiranja za kmetijske proizvode, za katere države članice priznavajo, da upoštevajo smernice Unije za najboljše prakse za delovanje prostovoljnih shem certificiranja za kmetijske proizvode in živila.

| (c) | v prostovoljnih shemah certificiranja za kmetijske proizvode
  in kmetije
  , za katere države članice priznavajo, da upoštevajo smernice Unije za najboljše prakse za delovanje prostovoljnih shem certificiranja za kmetijske proizvode in živila. |
| --- | --- |

(c)

v prostovoljnih shemah certificiranja za kmetijske proizvode
  in kmetije
  , za katere države članice priznavajo, da upoštevajo smernice Unije za najboljše prakse za delovanje prostovoljnih shem certificiranja za kmetijske proizvode in živila.

1a.
     
  Podpora lahko zajema tudi stroške, ki jih nosijo kmetje ali skupine proizvajalcev in organizacije proizvajalcev, povezane z dejavnostjo obveščanja in promocije za proizvode, zajete v shemah kakovosti iz odstavka 1(a) in (b).

2.   Podpora se dodeli za obdobje največ 5 let v obliki letnega spodbujevalnega plačila, katerega stopnja je določena glede na stopnjo stalnih stroškov, ki nastanejo zaradi sodelovanja v shemah, ki prejemajo podporo.

2.   Podpora se dodeli za obdobje največ 5 let v obliki letnega spodbujevalnega plačila, katerega stopnja je določena glede na stopnjo stalnih stroškov, ki nastanejo zaradi sodelovanja v shemah, ki prejemajo podporo.

Z odstopanjem od odstavka 1 se podpora lahko zagotovi tudi upravičencem, ki so v programskem obdobju 2007–2013 sodelovali v podobni shemi, pod pogojem da so dvojna plačila izključena in da se spoštuje skupno obdobje največ 5 let. Podpora se izplača letno ob predložitvi dokazil o sodelovanju v shemi. Vendar pa proizvajalec vloži en sam zahtevek, ki zajema petletno obdobje.

Za namene tega odstavka „stalni stroški“ pomenijo stroške, ki nastanejo zaradi vključitve v shemo kakovosti, in letni prispevek za sodelovanje v njej, po potrebi pa tudi izdatke za preglede, ki so potrebni za ugotavljanje skladnosti s specifikacijami sheme.

Za namene tega odstavka „stalni stroški“ pomenijo stroške, ki nastanejo zaradi vključitve v shemo kakovosti, in letni prispevek za sodelovanje v njej, po potrebi pa tudi izdatke za preglede, ki so potrebni za ugotavljanje skladnosti s specifikacijami sheme.

3.   Podpora ne sme presegati najvišjega zneska iz Priloge I.

3.   Podpora ne sme presegati najvišjega zneska iz Priloge I. 
  Kadar se podpora zagotovi skupinam proizvajalcev v skladu z odstavkom 1a, lahko države članice določijo drugačen najvišji znesek.

4.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s posameznimi shemami kakovosti Unije iz odstavka 1(a).

4.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s posameznimi shemami kakovosti Unije iz odstavka 1(a).

Predlog spremembe 58

Predlog uredbe

Člen 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Podpora v okviru tega ukrepa zajema materialne in/ali nematerialne naložbe, ki: | 1.   Podpora v okviru tega ukrepa zajema materialne in/ali nematerialne naložbe, ki: |
| (a) | izboljšajo splošno učinkovitost kmetijskega gospodarstva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Podpora v okviru tega ukrepa zajema materialne in/ali nematerialne naložbe, ki:

1.   Podpora v okviru tega ukrepa zajema materialne in/ali nematerialne naložbe, ki:

(a)

izboljšajo splošno učinkovitost kmetijskega gospodarstva;

| (a) | izboljšajo splošno učinkovitost
  in trajnost
  kmetijskega gospodarstva
  , vključno z učinkovitostjo rabe virov in bilanco toplogrednih plinov
  ; |
| --- | --- |

(a)

izboljšajo splošno učinkovitost
  in trajnost
  kmetijskega gospodarstva
  , vključno z učinkovitostjo rabe virov in bilanco toplogrednih plinov
  ;

| (b) | zadevajo predelavo, trženje
  in/ali proizvodnjo
  kmetijskih proizvodov iz Priloge I k Pogodbi ali bombaža. Rezultat proizvodnega postopka je lahko proizvod, ki ni zajet v navedeni prilogi; |
| --- | --- |

(b)

zadevajo predelavo, trženje
  in/ali proizvodnjo
  kmetijskih proizvodov iz Priloge I k Pogodbi ali bombaža. Rezultat proizvodnega postopka je lahko proizvod, ki ni zajet v navedeni prilogi;

| (b) | zadevajo predelavo, trženje
  , ohranjanje ali razvoj
  kmetijskih proizvodov iz Priloge I k Pogodbi ali bombaža
  , vključno s proizvodi, ki so zajeti v shemah kakovosti iz člena 17;
  rezultat proizvodnega postopka je lahko proizvod, ki ni zajet v navedeni prilogi;
  podpora se lahko dodeli za zagon ali razvoj malih klavnic; |
| --- | --- |

(b)

zadevajo predelavo, trženje
  , ohranjanje ali razvoj
  kmetijskih proizvodov iz Priloge I k Pogodbi ali bombaža
  , vključno s proizvodi, ki so zajeti v shemah kakovosti iz člena 17;
  rezultat proizvodnega postopka je lahko proizvod, ki ni zajet v navedeni prilogi;
  podpora se lahko dodeli za zagon ali razvoj malih klavnic;

| (c) | zadevajo infrastrukturo, povezano z razvojem
  in
  prilagoditvijo kmetijstva, vključno z dostopom do kmetijskih in gozdnih zemljišč, komasacijami in izboljšanjem zemljišč, oskrbo z energijo ter
  upravljanjem z vodnimi viri
  , ali |
| --- | --- |

(c)

zadevajo infrastrukturo, povezano z razvojem
  in
  prilagoditvijo kmetijstva, vključno z dostopom do kmetijskih in gozdnih zemljišč, komasacijami in izboljšanjem zemljišč, oskrbo z energijo ter
  upravljanjem z vodnimi viri
  , ali

| (c) | zadevajo infrastrukturo, povezano z razvojem
  , posodobitvijo ali
  prilagoditvijo kmetijstva, vključno z dostopom do kmetijskih in gozdnih zemljišč, komasacijami in izboljšanjem zemljišč, oskrbo
  in varčevanjem
  z energijo
  in vodo, kolektivnim upravljanjem zemljišč
  ter
  gospodarjenjem z vodo
  , ali |
| --- | --- |

(c)

zadevajo infrastrukturo, povezano z razvojem
  , posodobitvijo ali
  prilagoditvijo kmetijstva, vključno z dostopom do kmetijskih in gozdnih zemljišč, komasacijami in izboljšanjem zemljišč, oskrbo
  in varčevanjem
  z energijo
  in vodo, kolektivnim upravljanjem zemljišč
  ter
  gospodarjenjem z vodo
  , ali

| (d) | so neproizvodne naložbe, povezane z doseganjem kmetijsko-okoljskih in gozdno-okoljskih obveznosti, stanjem ohranjenosti biotske raznovrstnosti vrst in habitatov ter povečevanjem javne uporabnosti območij Natura 2000 ali drugih območij visoke naravne vrednosti, ki se opredelijo v programu. |
| --- | --- |

(d)

so neproizvodne naložbe, povezane z doseganjem kmetijsko-okoljskih in gozdno-okoljskih obveznosti, stanjem ohranjenosti biotske raznovrstnosti vrst in habitatov ter povečevanjem javne uporabnosti območij Natura 2000 ali drugih območij visoke naravne vrednosti, ki se opredelijo v programu.

| (d) | so neproizvodne naložbe, povezane z doseganjem kmetijsko-okoljskih in gozdno-okoljskih obveznosti, stanjem ohranjenosti biotske raznovrstnosti vrst in habitatov
  , s trajnostnim upravljanjem lovljenih vrst in genskih virov
  ter
  s
  povečevanjem javne uporabnosti območij Natura 2000 ali drugih območij visoke naravne vrednosti, ki se opredelijo v programu. |
| --- | --- |

(d)

so neproizvodne naložbe, povezane z doseganjem kmetijsko-okoljskih in gozdno-okoljskih obveznosti, stanjem ohranjenosti biotske raznovrstnosti vrst in habitatov
  , s trajnostnim upravljanjem lovljenih vrst in genskih virov
  ter
  s
  povečevanjem javne uporabnosti območij Natura 2000 ali drugih območij visoke naravne vrednosti, ki se opredelijo v programu.

2.   Podpora iz odstavka 1(a) se dodeli kmetijskim gospodarstvom.
  V primeru naložb za podporo prestrukturiranja kmetij so upravičene le kmetije, ki ne presegajo določene velikosti, ki jo države članice določijo v programu na podlagi analize SWOT, izvedene v povezavi s prednostno nalogo Unije za razvoj podeželja „krepitev konkurenčnosti vseh vrst kmetijstva in krepitev sposobnosti preživetja kmetij“.

2.   Podpora iz odstavka 1(a) se dodeli kmetijskim gospodarstvom
  ali skupinam in organizacijam proizvajalcev
  .

3.   Podpora v okviru tega ukrepa ne presega najvišjih stopenj podpore iz Priloge I. Te najvišje stopnje podpore se lahko v skladu s stopnjami podpore iz Priloge I povišajo za mlade kmete, kolektivne naložbe in integrirane projekte, ki vključujejo podporo v okviru več kot enega ukrepa, naložbe na območjih s pomembnimi naravnimi omejitvami iz člena 33(3) ter dejavnosti, ki prejemajo podporo v okviru EIP na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti. Vendar najvišja stopnja skupne podpore ne sme presegati 90 %.

3.   Podpora v okviru tega ukrepa ne presega najvišjih stopenj podpore iz Priloge I. Te najvišje stopnje podpore se lahko v skladu s stopnjami podpore iz Priloge I povišajo za mlade kmete
  za projekte sodelovanja med malimi kmeti za izboljšanje trajnostne produktivnosti njihovih gospodarstev in spodbujanje diverzifikacije v alternativne vire dohodka
  ,
  vključno s predelavo; za kmete ali skupine kmetov, ki vlagajo v kmetijsko-ekološke proizvodne sisteme; za
  kolektivne naložbe in integrirane projekte, ki vključujejo podporo v okviru več kot enega ukrepa
  ; za
  naložbe na območjih s pomembnimi naravnimi omejitvami iz člena 33(3) ter
  za
  dejavnosti, ki prejemajo podporo v okviru EIP na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti. Vendar najvišja stopnja skupne podpore ne sme presegati 90 %.

4.   Odstavek 3 se ne uporablja za neproizvodne naložbe iz odstavka 1(d).

4.   Odstavek 3 se ne uporablja za neproizvodne naložbe iz odstavka 1(d).

4a.
     
  Podpora se lahko odobri za naložbe kmetov zaradi izpolnjevanja novo uvedenih standardov Unije na področju varstva okolja, javnega zdravja, zdravja živali in rastlin, dobrega počutja živali in varnosti pri delu, sprejetih po začetku veljavnosti te uredbe.

Predlog spremembe 59

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | naložbe v preventivne ukrepe, katerih cilj je zmanjšati posledice verjetnih naravnih ali hudih nesreč; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

naložbe v preventivne ukrepe, katerih cilj je zmanjšati posledice verjetnih naravnih ali hudih nesreč;

| (a) | naložbe v preventivne ukrepe, katerih cilj je zmanjšati posledice verjetnih naravnih
  nesreč, neugodnih razmer v okolju
  ali hudih nesreč; |
| --- | --- |

(a)

naložbe v preventivne ukrepe, katerih cilj je zmanjšati posledice verjetnih naravnih
  nesreč, neugodnih razmer v okolju
  ali hudih nesreč;

Predlog spremembe 60

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | naložbe za obnovitev kmetijskega zemljišča in proizvodnega potenciala, prizadetega zaradi naravnih ali hudih nesreč. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

naložbe za obnovitev kmetijskega zemljišča in proizvodnega potenciala, prizadetega zaradi naravnih ali hudih nesreč.

| (b) | naložbe za obnovitev kmetijskega zemljišča in proizvodnega potenciala, prizadetega zaradi naravnih
  nesreč, neugodnih razmer v okolju
  ali hudih nesreč. |
| --- | --- |

(b)

naložbe za obnovitev kmetijskega zemljišča in proizvodnega potenciala, prizadetega zaradi naravnih
  nesreč, neugodnih razmer v okolju
  ali hudih nesreč.

Predlog spremembe 61

Predlog uredbe

Člen 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Podpora v okviru tega ukrepa zajema: | 1.   Podpora v okviru tega ukrepa zajema: |
| (a) | pomoč za zagon podjetja za: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Podpora v okviru tega ukrepa zajema:

1.   Podpora v okviru tega ukrepa zajema:

(a)

pomoč za zagon podjetja za:

| (a) | pomoč za zagon podjetja za: |
| --- | --- |

(a)

pomoč za zagon podjetja za:

| | (i) | mlade kmete; |
| --- | --- | --- |

(i)

mlade kmete;

| | (i) | mlade kmete; |
| --- | --- | --- |

(i)

mlade kmete;

| | (ii) | nekmetijske dejavnosti na podeželskih območjih; |
| --- | --- | --- |

(ii)

nekmetijske dejavnosti na podeželskih območjih;

| | (ii) | nekmetijske dejavnosti
  in zagotavljanje kmetijskih storitev
  na podeželskih območjih; |
| --- | --- | --- |

(ii)

nekmetijske dejavnosti
  in zagotavljanje kmetijskih storitev
  na podeželskih območjih;

| | (iii) | razvoj majhnih kmetij; |
| --- | --- | --- |

(iii)

razvoj majhnih kmetij;

| | (iii) | razvoj majhnih kmetij; |
| --- | --- | --- |

(iii)

razvoj majhnih kmetij;

| (b) | naložbe v nekmetijske dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

naložbe v nekmetijske dejavnosti;

| (b) | naložbe v nekmetijske dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

naložbe v nekmetijske dejavnosti;

| (c) | letna
  plačila kmetom, ki sodelujejo v shemi za male kmete iz naslova V Uredbe (EU) št. RP/2012 (v nadaljnjem besedilu: „shema za male kmete“) in ki trajno prenesejo svoje kmetijsko gospodarstvo na drugega kmeta. |
| --- | --- |

(c)

letna
  plačila kmetom, ki sodelujejo v shemi za male kmete iz naslova V Uredbe (EU) št. RP/2012 (v nadaljnjem besedilu: „shema za male kmete“) in ki trajno prenesejo svoje kmetijsko gospodarstvo na drugega kmeta.

| (c) | enkratna
  plačila kmetom, ki sodelujejo v shemi za male kmete iz naslova V Uredbe (EU) št. .../2013 [RP] (v nadaljnjem besedilu: „shema za male kmete“) in ki trajno prenesejo svoje kmetijsko gospodarstvo na drugega kmeta; |
| --- | --- |

(c)

enkratna
  plačila kmetom, ki sodelujejo v shemi za male kmete iz naslova V Uredbe (EU) št. .../2013 [RP] (v nadaljnjem besedilu: „shema za male kmete“) in ki trajno prenesejo svoje kmetijsko gospodarstvo na drugega kmeta;

| (ca) | plačila kmetom, ki trajno prenesejo svoje kmetijsko gospodarstvo na drugega kmeta z namenom ustvarjanja ekonomsko uspešnih enot. |
| --- | --- |

(ca)

plačila kmetom, ki trajno prenesejo svoje kmetijsko gospodarstvo na drugega kmeta z namenom ustvarjanja ekonomsko uspešnih enot.

2.   Podpora iz odstavka 1(a)(i) se dodeli mladim kmetom.

2.   Podpora iz odstavka 1(a)(i) se dodeli mladim kmetom.

Podpora iz odstavka 1(a)(ii) se dodeli kmetom ali članom kmetijskega gospodinjstva za diverzifikacijo v nekmetijske dejavnosti ter nekmetijskim mikro in malim podjetjem na podeželskih območjih.

Podpora iz odstavka 1(a)(ii) se dodeli kmetom ali članom kmetijskega gospodinjstva za diverzifikacijo v nekmetijske dejavnosti ter nekmetijskim mikro in malim podjetjem na podeželskih območjih
  , vključno s tistimi, ki delujejo v turističnem sektorju
  .

Podpora iz odstavka 1(a)(iii) se dodeli malim kmetijam, kot jih opredelijo države članice.

Podpora iz odstavka 1(a)(iii) se dodeli malim kmetijam, kot jih opredelijo države članice.

Podpora iz odstavka 1(b) se dodeli nekmetijskim mikro in malim podjetjem na podeželskih območjih ter kmetom ali članom kmetijskega gospodinjstva.

Podpora iz odstavka 1(b) se dodeli nekmetijskim mikro in malim podjetjem na podeželskih območjih ter kmetom ali članom kmetijskega gospodinjstva.

Podpora iz odstavka 1(c) se dodeli kmetom, ki v času predložitve svojega zahtevka za podporo najmanj eno leto sodelujejo v shemi za male kmete in ki se zavežejo, da bodo celotno svoje kmetijsko gospodarstvo in ustrezne pravice do plačila prenesli na drugega kmeta. Podpora se
  izplačuje
  od dne prenosa do 31. decembra 2020.

Podpora iz odstavka 1(c) se dodeli kmetom, ki v času predložitve svojega zahtevka za podporo najmanj eno leto sodelujejo v shemi za male kmete in ki se zavežejo, da bodo celotno svoje kmetijsko gospodarstvo in ustrezne pravice do plačila prenesli na drugega kmeta. Podpora se
  računa
  od dne prenosa do 31. decembra 2020.

Podpora iz odstavka 1(ca) se dodeli kmetom, pod pogojem da:

| (a) | se ukvarjajo s kmetovanjem najmanj 10 let, |
| --- | --- |

(a)

se ukvarjajo s kmetovanjem najmanj 10 let,

| (b) | se zavežejo, da bodo svoje celotno gospodarstvo in z njim povezane pravice do plačila trajno prenesli na drugega kmeta, in |
| --- | --- |

(b)

se zavežejo, da bodo svoje celotno gospodarstvo in z njim povezane pravice do plačila trajno prenesli na drugega kmeta, in

| (c) | dokončno prenehajo vse komercialne kmetijske dejavnosti. |
| --- | --- |

(c)

dokončno prenehajo vse komercialne kmetijske dejavnosti.

Države članice določijo dodatna merila za sposobnost preživetja gospodarskih enot, ki so lahko upravičene do podpore na podlagi odstavka 1(ca).

2a.
     
  Če se podpora dodeli na podlagi odstavkov 1(a)(ii) ali 1(b), se lahko nekmetijske dejavnosti, povezane s kmetijstvom in gozdarstvom, in dejavnosti v okviru lokalnih partnerstev obravnavajo prednostno.

3.   Vsaka fizična ali pravna oseba ali skupina fizičnih ali pravnih oseb se lahko šteje za člana kmetijskega gospodinjstva, ne glede na pravni status skupine ali njenih članov v skladu z nacionalno zakonodajo, razen delavcev na kmetiji. Kadar se pravna oseba ali skupina pravnih oseb šteje za člana kmetijskega gospodinjstva, mora ta član v času vložitve zahtevka za podporo na kmetiji opravljati kmetijsko dejavnost.

3.   Vsaka fizična ali pravna oseba ali skupina fizičnih ali pravnih oseb se lahko šteje za člana kmetijskega gospodinjstva, ne glede na pravni status skupine ali njenih članov v skladu z nacionalno zakonodajo, razen delavcev na kmetiji. Kadar se pravna oseba ali skupina pravnih oseb šteje za člana kmetijskega gospodinjstva, mora ta član v času vložitve zahtevka za podporo na kmetiji opravljati kmetijsko dejavnost.

4.   Pogoj za podporo iz odstavka 1(a) je predložitev poslovnega načrta. Izvajanje poslovnega načrta se mora začeti v šestih mesecih od datuma odločitve o dodelitvi pomoči.

4.   Pogoj za podporo iz odstavka 1(a) je predložitev poslovnega načrta. Izvajanje poslovnega načrta se mora začeti v šestih mesecih od datuma odločitve o dodelitvi pomoči.

Države članice določijo zgornji in spodnji prag za dostop kmetijskih gospodarstev do podpore iz odstavka 1(a)(i) in 1(a)(iii). Spodnji prag za podporo iz odstavka 1(a)(i) je znatno višji od spodnjega praga za podporo iz odstavka 1(a)(iii). Vendar je podpora omejena na kmetijska gospodarstva, ki so zajeta v opredelitev pojma mikro in malih podjetij.

Države članice določijo zgornji in spodnji prag za dostop kmetijskih gospodarstev do podpore iz odstavka 1(a)(i) in 1(a)(iii). Spodnji prag za podporo iz odstavka 1(a)(i) je znatno višji od spodnjega praga za podporo iz odstavka 1(a)(iii). Vendar je podpora omejena na kmetijska gospodarstva, ki so zajeta v opredelitev pojma mikro in malih podjetij.

Podpora iz odstavka 1(a)(i) je lahko namenjena tudi mladim kmetom, ki zakupijo zemljišča, in je lahko v obliki bančnega jamstva za pogodbe o zakupu zemljišča in podpore pri obrestnih merah.

5.   Podpora iz odstavka 1(a) se zagotovi v obliki pavšalnega zneska, ki se lahko izplača v vsaj dveh obrokih v obdobju največ pet let. Obroki se lahko postopno znižujejo. Pogoj za izplačilo zadnjega obroka v skladu z odstavkom 1(a)(i) in (ii) je pravilno izvajanje poslovnega načrta.

5.   Podpora iz odstavka 1(a) se zagotovi v obliki pavšalnega zneska, ki se lahko izplača v vsaj dveh obrokih v obdobju največ pet let. Obroki se lahko postopno znižujejo. Pogoj za izplačilo zadnjega obroka v skladu z odstavkom 1(a)(i) in (ii) je pravilno izvajanje poslovnega načrta.

6.   Najvišji znesek podpore za odstavek 1(a) je določen v Prilogi I. Države članice določijo znesek podpore iz odstavka 1(a)(i) in (ii), pri čemer upoštevajo tudi družbeno-gospodarske okoliščine na območju programa.

6.   Najvišji znesek podpore za odstavek 1(a) je določen v Prilogi I. Države članice določijo znesek podpore iz odstavka 1(a)(i) in (ii), pri čemer upoštevajo tudi družbeno-gospodarske okoliščine na območju programa.

7.   Podpora iz odstavka 1(c) je enaka 120 % letnega plačila, ki ga je upravičenec prejel na podlagi sheme za male kmete.

7.   Podpora iz odstavka 1(c) je enaka 120 % letnega plačila, ki ga je upravičenec prejel na podlagi sheme za male kmete
  , računa pa se od dne prenosa do 31. decembra 2020. Izračunan znesek se izplača v obliki enkratnega plačila.

7a.
     
  Podpora iz odstavka 1(ca) se odobri v obliki enkratnega plačila, ki ne presega najvišjega zneska iz Priloge I.

8.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z minimalno vsebino poslovnih načrtov ter merili, ki jih morajo države članice uporabiti za določitev pragov iz odstavka 4.

8.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z minimalno vsebino poslovnih načrtov ter merili, ki jih morajo države članice uporabiti za določitev pragov iz odstavka 4.

Predlog spremembe 62

Predlog uredbe

Člen 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Podpora v okviru tega ukrepa zajema zlasti: | 1.   Podpora v okviru tega ukrepa zajema zlasti: |
| (a) | pripravo in posodabljanje načrtov za razvoj občin na podeželskih območjih in njihovih osnovnih storitev ter za varstvo in upravljanje v povezavi z območji NATURA 2000 in drugimi območji visoke naravne vrednosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Podpora v okviru tega ukrepa zajema zlasti:

1.   Podpora v okviru tega ukrepa zajema zlasti:

(a)

pripravo in posodabljanje načrtov za razvoj občin na podeželskih območjih in njihovih osnovnih storitev ter za varstvo in upravljanje v povezavi z območji NATURA 2000 in drugimi območji visoke naravne vrednosti;

| (a) | pripravo in posodabljanje načrtov za razvoj občin na podeželskih območjih in njihovih osnovnih storitev ter za varstvo in upravljanje v povezavi z območji NATURA 2000 in drugimi območji visoke naravne vrednosti; |
| --- | --- |

(a)

pripravo in posodabljanje načrtov za razvoj občin na podeželskih območjih in njihovih osnovnih storitev ter za varstvo in upravljanje v povezavi z območji NATURA 2000 in drugimi območji visoke naravne vrednosti;

| (b) | naložbe za vzpostavitev, izboljšanje ali razširitev vseh vrst malih infrastruktur, vključno z naložbami v obnovljive vire energije; |
| --- | --- |

(b)

naložbe za vzpostavitev, izboljšanje ali razširitev vseh vrst malih infrastruktur, vključno z naložbami v obnovljive vire energije;

| (b) | naložbe za vzpostavitev, izboljšanje ali razširitev vseh vrst malih infrastruktur, vključno z 
  razvojem in širitvijo dejavnosti lokalnega trženja in kmečkega turizma ter
  naložbami v obnovljive vire energije
  , sisteme za varčevanje z energijo ter sisteme za trajnostno ravnanje z viri in odpadki
  ; |
| --- | --- |

(b)

naložbe za vzpostavitev, izboljšanje ali razširitev vseh vrst malih infrastruktur, vključno z 
  razvojem in širitvijo dejavnosti lokalnega trženja in kmečkega turizma ter
  naložbami v obnovljive vire energije
  , sisteme za varčevanje z energijo ter sisteme za trajnostno ravnanje z viri in odpadki
  ;

| (c) | širokopasovno infrastrukturo, vključno z njeno vzpostavitvijo, izboljšanjem ali razširitvijo, pasivno širokopasovno infrastrukturo ter zagotavljanje dostopa do širokopasovnih rešitev in rešitev v zvezi z e-upravo; |
| --- | --- |

(c)

širokopasovno infrastrukturo, vključno z njeno vzpostavitvijo, izboljšanjem ali razširitvijo, pasivno širokopasovno infrastrukturo ter zagotavljanje dostopa do širokopasovnih rešitev in rešitev v zvezi z e-upravo;

| (c) | širokopasovno infrastrukturo, vključno z njeno vzpostavitvijo, izboljšanjem ali razširitvijo, pasivno širokopasovno infrastrukturo ter zagotavljanje dostopa do širokopasovnih rešitev in rešitev v zvezi z e-upravo; |
| --- | --- |

(c)

širokopasovno infrastrukturo, vključno z njeno vzpostavitvijo, izboljšanjem ali razširitvijo, pasivno širokopasovno infrastrukturo ter zagotavljanje dostopa do širokopasovnih rešitev in rešitev v zvezi z e-upravo;

| (d) | naložbe za vzpostavitev, izboljšanje ali razširitev lokalnih osnovnih storitev za podeželsko prebivalstvo, vključno z dejavnostmi za prosti čas in kulturnimi dejavnostmi, in z njimi povezano infrastrukturo; |
| --- | --- |

(d)

naložbe za vzpostavitev, izboljšanje ali razširitev lokalnih osnovnih storitev za podeželsko prebivalstvo, vključno z dejavnostmi za prosti čas in kulturnimi dejavnostmi, in z njimi povezano infrastrukturo;

| (d) | naložbe za vzpostavitev, izboljšanje ali razširitev lokalnih osnovnih storitev za podeželsko prebivalstvo, vključno z dejavnostmi za prosti čas in kulturnimi dejavnostmi, in z njimi povezano infrastrukturo; |
| --- | --- |

(d)

naložbe za vzpostavitev, izboljšanje ali razširitev lokalnih osnovnih storitev za podeželsko prebivalstvo, vključno z dejavnostmi za prosti čas in kulturnimi dejavnostmi, in z njimi povezano infrastrukturo;

| (e) | naložbe
  javnih organov
  v rekreacijsko infrastrukturo, turistične informacije in opremljenost turističnih območij s smerokazi; |
| --- | --- |

(e)

naložbe
  javnih organov
  v rekreacijsko infrastrukturo, turistične informacije in opremljenost turističnih območij s smerokazi;

| (e) | naložbe v 
  javno dobro v
  rekreacijsko infrastrukturo, turistične informacije
  , turistično infrastrukturo malega obsega, oglaševanje turističnih storitev na podeželju
  in opremljenost turističnih območij s smerokazi; |
| --- | --- |

(e)

naložbe v 
  javno dobro v
  rekreacijsko infrastrukturo, turistične informacije
  , turistično infrastrukturo malega obsega, oglaševanje turističnih storitev na podeželju
  in opremljenost turističnih območij s smerokazi;

| (f) | študije in naložbe, povezane z vzdrževanjem, obnavljanjem in izboljšanjem kulturne in naravne dediščine vasi in podeželske krajine, vključno s povezanimi družbeno-gospodarskimi vidiki; |
| --- | --- |

(f)

študije in naložbe, povezane z vzdrževanjem, obnavljanjem in izboljšanjem kulturne in naravne dediščine vasi in podeželske krajine, vključno s povezanimi družbeno-gospodarskimi vidiki;

| (f) | študije in naložbe, povezane z vzdrževanjem, obnavljanjem in izboljšanjem kulturne in naravne dediščine vasi in podeželske krajine, vključno s povezanimi družbeno-gospodarskimi vidiki; |
| --- | --- |

(f)

študije in naložbe, povezane z vzdrževanjem, obnavljanjem in izboljšanjem kulturne in naravne dediščine vasi in podeželske krajine, vključno s povezanimi družbeno-gospodarskimi vidiki;

| (g) | naložbe, namenjene selitvi dejavnosti in spremembi namembnosti zgradb ali drugih objektov, ki se nahajajo blizu podeželskih naselij, da se izboljša kakovost življenja ali poveča okoljska učinkovitost naselja. |
| --- | --- |

(g)

naložbe, namenjene selitvi dejavnosti in spremembi namembnosti zgradb ali drugih objektov, ki se nahajajo blizu podeželskih naselij, da se izboljša kakovost življenja ali poveča okoljska učinkovitost naselja.

| (g) | naložbe, namenjene selitvi dejavnosti in spremembi namembnosti zgradb ali drugih objektov, ki se nahajajo blizu podeželskih naselij, da se izboljša kakovost življenja ali poveča okoljska učinkovitost naselja. |
| --- | --- |

(g)

naložbe, namenjene selitvi dejavnosti in spremembi namembnosti zgradb ali drugih objektov, ki se nahajajo blizu podeželskih naselij, da se izboljša kakovost življenja ali poveča okoljska učinkovitost naselja.

Prednost se lahko daje naložbam v pobude za lokalni razvoj, ki ga vodijo skupnosti, in naložbenim projektom, ki so v lasti skupnosti in pod njenim nadzorom.

2.   Podpora v okviru tega ukrepa zadeva le malo infrastrukturo, kot jo posamezna država članica opredeli v programu. Vendar so lahko v programih razvoja podeželja določena posamezna odstopanja od tega pravila za naložbe v širokopasovnost in obnovljive vire energije. V tem primeru se zagotovijo jasna merila za zagotovitev dopolnjevanja s podporo v okviru drugih instrumentov Unije.

2.   Podpora v okviru tega ukrepa zadeva le malo infrastrukturo, kot jo posamezna država članica opredeli v programu. Vendar so lahko v programih razvoja podeželja določena posamezna odstopanja od tega pravila za naložbe v širokopasovnost in obnovljive vire energije. V tem primeru se zagotovijo jasna merila za zagotovitev dopolnjevanja s podporo v okviru drugih instrumentov Unije.

3.   Naložbe iz odstavka 1 so upravičene do podpore, kadar se zadevne dejavnosti izvajajo v skladu z načrti za razvoj občin na podeželskih območjih in njihovih osnovnih storitev, kadar so taki načrti na voljo, pri čemer so skladni z vsemi lokalnimi razvojnimi strategijami, kadar te obstajajo.

3.   Naložbe iz odstavka 1 so upravičene do podpore, kadar se zadevne dejavnosti izvajajo v skladu z načrti za razvoj občin na podeželskih območjih in njihovih osnovnih storitev, kadar so taki načrti na voljo, pri čemer so skladni z vsemi lokalnimi razvojnimi strategijami, kadar te obstajajo.

4.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z opredelitvijo vrst infrastrukture za obnovljive vire energije, ki so upravičene do podpore v okviru tega ukrepa.

4.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z opredelitvijo vrst infrastrukture za obnovljive vire energije, ki so upravičene do podpore v okviru tega ukrepa.

Predlog spremembe 63

Predlog uredbe

Člen 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 22 | Člen 22 |
| Naložbe v razvoj gozdnih območij in izboljšanje sposobnosti gozdov za preživetje | Naložbe v

  trajnostni

  razvoj gozdnih območij in izboljšanje sposobnosti gozdov za preživetje |
| 1.   Podpora v okviru tega ukrepa zadeva: | 1.   Podpora v okviru tega ukrepa zadeva: |
| (a) | pogozdovanje in ustvarjanje gozdnega območja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 22

Člen 22

Naložbe v razvoj gozdnih območij in izboljšanje sposobnosti gozdov za preživetje

Naložbe v

  trajnostni

  razvoj gozdnih območij in izboljšanje sposobnosti gozdov za preživetje

1.   Podpora v okviru tega ukrepa zadeva:

1.   Podpora v okviru tega ukrepa zadeva:

(a)

pogozdovanje in ustvarjanje gozdnega območja;

| (a) | pogozdovanje in ustvarjanje gozdnega območja; |
| --- | --- |

(a)

pogozdovanje in ustvarjanje gozdnega območja;

| (b) | vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov;

| (b) | vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov;

| (c) | preprečevanje in odpravo škode v gozdovih zaradi požarov in drugih naravnih nesreč, vključno z napadi škodljivcev ali izbruhi bolezni, hudih nesreč ter s podnebjem povezanih groženj; |
| --- | --- |

(c)

preprečevanje in odpravo škode v gozdovih zaradi požarov in drugih naravnih nesreč, vključno z napadi škodljivcev ali izbruhi bolezni, hudih nesreč ter s podnebjem povezanih groženj;

| (c) | preprečevanje in odpravo škode v gozdovih zaradi požarov in drugih naravnih nesreč, vključno z napadi škodljivcev ali izbruhi bolezni, hudih nesreč ter s podnebjem povezanih groženj; |
| --- | --- |

(c)

preprečevanje in odpravo škode v gozdovih zaradi požarov in drugih naravnih nesreč, vključno z napadi škodljivcev ali izbruhi bolezni, hudih nesreč ter s podnebjem povezanih groženj;

| (d) | naložbe za izboljšanje odpornosti in okoljske vrednosti gozdnih ekosistemov ter njihovega potenciala za blažitev podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

(d)

naložbe za izboljšanje odpornosti in okoljske vrednosti gozdnih ekosistemov ter njihovega potenciala za blažitev podnebnih sprememb;

| (d) | naložbe za izboljšanje odpornosti in okoljske vrednosti gozdnih ekosistemov ter njihovega potenciala za blažitev podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

(d)

naložbe za izboljšanje odpornosti in okoljske vrednosti gozdnih ekosistemov ter njihovega potenciala za blažitev podnebnih sprememb;

| (e) | naložbe v 
  nove
  gozdarske tehnologije ter predelavo in trženje gozdarskih proizvodov. |
| --- | --- |

(e)

naložbe v 
  nove
  gozdarske tehnologije ter predelavo in trženje gozdarskih proizvodov.

| (e) | naložbe v 
  izboljšane
  gozdarske tehnologije ter
  v
  predelavo
  , predelavo
  in trženje gozdarskih proizvodov. |
| --- | --- |

(e)

naložbe v 
  izboljšane
  gozdarske tehnologije ter
  v
  predelavo
  , predelavo
  in trženje gozdarskih proizvodov.

2.   Omejitve glede lastništva gozdov iz členov 
  36 do 40
  ne veljajo za tropske in subtropske gozdove ter površine z drugim gozdnim rastjem na območjih Azorov, Madeire, Kanarskih otokov in manjših Egejskih otokov v smislu Uredbe Sveta (EGS) št. 2019/93
  in
  francoskih čezmorskih departmajev.

2.   Omejitve glede lastništva gozdov iz členov 
  23 do 27
  ne veljajo za tropske in subtropske gozdove ter površine z drugim gozdnim rastjem na območjih Azorov, Madeire, Kanarskih otokov in manjših Egejskih otokov v smislu Uredbe Sveta (EGS) št. 2019/93
  z dne 19. julija 1993 o uvedbi posebnih ukrepov za manjše egejske otoke glede nekaterih kmetijskih proizvodov ter na območju
  francoskih čezmorskih departmajev.

Za
  kmetijska gospodarstva
  nad določeno velikostjo, ki jo določijo države članice v programu, je pogoj za podporo predložitev načrta za
  gospodarjenje z gozdovi
  ali enakovrednega dokumenta v skladu s trajnostnim upravljanjem gozdov, kot je bilo opredeljeno na ministrski konferenci o varovanju gozdov v Evropi leta 1993 (v nadaljnjem besedilu: „trajnostno upravljanje gozdov“).

Za
  gozdna posestva
  nad določeno velikostjo, ki jo določijo države članice v programu, je pogoj za podporo predložitev
  ustreznih informacij iz
  načrta za
  upravljanje gozdov
  ali enakovrednega dokumenta v skladu s trajnostnim upravljanjem gozdov, kot je bilo opredeljeno na ministrski konferenci o varovanju gozdov v Evropi leta 1993 (v nadaljnjem besedilu: „trajnostno upravljanje gozdov“).

3.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s pogoji za ugotovitev pojava naravne nesreče, napada škodljivcev ali izbruha bolezni ter opredelitvijo upravičenih vrst preventivnih ukrepov.

3.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s pogoji za ugotovitev pojava naravne nesreče, napada škodljivcev ali izbruha bolezni ter opredelitvijo upravičenih vrst preventivnih ukrepov.

Predlog spremembe 64

Predlog uredbe

Člen 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Podpora iz člena 22(1)(a) se dodeli zasebnim lastnikom in najemnikom zemljišč, občinam in njihovim združenjem ter zajema stroške zagona dejavnosti in letno premijo na hektar, namenjeno kritju stroškov vzdrževanja, vključno z zgodnjimi in poznimi čiščenji, za največ
  deset
  let. | 1.   Podpora iz člena 22(1)(a) se dodeli zasebnim lastnikom in najemnikom zemljišč, občinam in njihovim združenjem ter zajema stroške zagona dejavnosti in letno premijo na hektar, namenjeno kritju stroškov vzdrževanja, vključno z zgodnjimi in poznimi čiščenji, za največ
  15
  let. |
| 2.   Upravičena so kmetijska in nekmetijska zemljišča. Posajene rastlinske vrste so prilagojene okoljskim in podnebnim pogojem na območju in ustrezajo minimalnim okoljskim zahtevam. Podpora se ne dodeli sajenju hitro rastočih panjevcev, božičnih dreves ali hitro rastočih dreves za proizvodnjo energije. Na območjih, na katerih je pogozdovanje oteženo zaradi talnih in podnebnih pogojev, se lahko podpora dodeli za sajenje drugih večletnih trajnih vrst, kot je grmičevje ali grmovje, primerno glede na lokalne pogoje. | 2.   Upravičena so kmetijska in nekmetijska zemljišča. Posajene rastlinske vrste so prilagojene okoljskim in podnebnim pogojem na območju in ustrezajo minimalnim okoljskim zahtevam. Podpora se ne dodeli sajenju hitro rastočih panjevcev, božičnih dreves ali hitro rastočih dreves za proizvodnjo energije. Na območjih, na katerih je pogozdovanje oteženo zaradi talnih in podnebnih pogojev, se lahko podpora dodeli za sajenje drugih večletnih trajnih vrst, kot je grmičevje ali grmovje, primerno glede na lokalne pogoje.
  Da bi preprečile škodljive vplive na okolje ali biotsko raznovrstnost, lahko države članice določijo območja, ki niso primerna za pogozdovanje. |
| 3.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 90
  v zvezi z opredelitvijo minimalnih okoljskih zahtev
  iz odstavka 2. | 3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 90
  , s katerimi opredeli minimalne okoljske zahteve
  iz odstavka 2
  , pri čemer se upošteva raznolikost gozdnih ekosistemov v Uniji
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Podpora iz člena 22(1)(a) se dodeli zasebnim lastnikom in najemnikom zemljišč, občinam in njihovim združenjem ter zajema stroške zagona dejavnosti in letno premijo na hektar, namenjeno kritju stroškov vzdrževanja, vključno z zgodnjimi in poznimi čiščenji, za največ
  deset
  let.

1.   Podpora iz člena 22(1)(a) se dodeli zasebnim lastnikom in najemnikom zemljišč, občinam in njihovim združenjem ter zajema stroške zagona dejavnosti in letno premijo na hektar, namenjeno kritju stroškov vzdrževanja, vključno z zgodnjimi in poznimi čiščenji, za največ
  15
  let.

2.   Upravičena so kmetijska in nekmetijska zemljišča. Posajene rastlinske vrste so prilagojene okoljskim in podnebnim pogojem na območju in ustrezajo minimalnim okoljskim zahtevam. Podpora se ne dodeli sajenju hitro rastočih panjevcev, božičnih dreves ali hitro rastočih dreves za proizvodnjo energije. Na območjih, na katerih je pogozdovanje oteženo zaradi talnih in podnebnih pogojev, se lahko podpora dodeli za sajenje drugih večletnih trajnih vrst, kot je grmičevje ali grmovje, primerno glede na lokalne pogoje.

2.   Upravičena so kmetijska in nekmetijska zemljišča. Posajene rastlinske vrste so prilagojene okoljskim in podnebnim pogojem na območju in ustrezajo minimalnim okoljskim zahtevam. Podpora se ne dodeli sajenju hitro rastočih panjevcev, božičnih dreves ali hitro rastočih dreves za proizvodnjo energije. Na območjih, na katerih je pogozdovanje oteženo zaradi talnih in podnebnih pogojev, se lahko podpora dodeli za sajenje drugih večletnih trajnih vrst, kot je grmičevje ali grmovje, primerno glede na lokalne pogoje.
  Da bi preprečile škodljive vplive na okolje ali biotsko raznovrstnost, lahko države članice določijo območja, ki niso primerna za pogozdovanje.

3.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 90
  v zvezi z opredelitvijo minimalnih okoljskih zahtev
  iz odstavka 2.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 90
  , s katerimi opredeli minimalne okoljske zahteve
  iz odstavka 2
  , pri čemer se upošteva raznolikost gozdnih ekosistemov v Uniji
  .

Predloga sprememb 65 in 169

Predlog uredbe

Člen 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Podpora iz člena 22(1)(b) se dodeli zasebnim lastnikom in najemnikom zemljišč, občinam in njihovim združenjem ter zajema stroške zagona dejavnosti in letno premijo na hektar, namenjeno kritju stroškov vzdrževanja, za največ
  tri leta
  . | 1.   Podpora iz člena 22(1)(b) se dodeli zasebnim lastnikom in najemnikom zemljišč, občinam in njihovim združenjem ter zajema stroške zagona dejavnosti in letno premijo na hektar, namenjeno kritju stroškov vzdrževanja, za največ
  pet let
  . |
| 2.   „Kmetijsko-gozdarski sistemi“ pomenijo sisteme rabe zemljišč, na katerih na istem zemljišču rastejo drevesa in se izvaja
  ekstenzivno
  kmetijstvo. Največje število dreves, ki se lahko posadi na hektar,
  določijo države članice,
  pri čemer upoštevajo talne in podnebne pogoje, gozdne vrste in potrebo po zagotavljanju rabe zemljišč v kmetijske namene. | 2.   „Kmetijsko-gozdarski sistemi“ pomenijo sisteme rabe zemljišč, na katerih na istem zemljišču rastejo drevesa in se izvaja kmetijstvo.
  Države članice določijo najmanjše in
  največje število dreves, ki se lahko posadi
  ali ohrani
  na hektar, pri čemer upoštevajo
  lokalne
  talne in podnebne pogoje
  ter okoljske pogoje
  , gozdne vrste in potrebo po zagotavljanju
  trajnostne
  rabe zemljišč v kmetijske namene. |
| 3.   Podpora ne presega najvišje stopnje podpore iz Priloge I. | 3.   Podpora ne presega najvišje stopnje podpore iz Priloge I. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Podpora iz člena 22(1)(b) se dodeli zasebnim lastnikom in najemnikom zemljišč, občinam in njihovim združenjem ter zajema stroške zagona dejavnosti in letno premijo na hektar, namenjeno kritju stroškov vzdrževanja, za največ
  tri leta
  .

1.   Podpora iz člena 22(1)(b) se dodeli zasebnim lastnikom in najemnikom zemljišč, občinam in njihovim združenjem ter zajema stroške zagona dejavnosti in letno premijo na hektar, namenjeno kritju stroškov vzdrževanja, za največ
  pet let
  .

2.   „Kmetijsko-gozdarski sistemi“ pomenijo sisteme rabe zemljišč, na katerih na istem zemljišču rastejo drevesa in se izvaja
  ekstenzivno
  kmetijstvo. Največje število dreves, ki se lahko posadi na hektar,
  določijo države članice,
  pri čemer upoštevajo talne in podnebne pogoje, gozdne vrste in potrebo po zagotavljanju rabe zemljišč v kmetijske namene.

2.   „Kmetijsko-gozdarski sistemi“ pomenijo sisteme rabe zemljišč, na katerih na istem zemljišču rastejo drevesa in se izvaja kmetijstvo.
  Države članice določijo najmanjše in
  največje število dreves, ki se lahko posadi
  ali ohrani
  na hektar, pri čemer upoštevajo
  lokalne
  talne in podnebne pogoje
  ter okoljske pogoje
  , gozdne vrste in potrebo po zagotavljanju
  trajnostne
  rabe zemljišč v kmetijske namene.

3.   Podpora ne presega najvišje stopnje podpore iz Priloge I.

3.   Podpora ne presega najvišje stopnje podpore iz Priloge I.

Obrazložitev

Kmetijsko-gozdarski sistemi ne bi smeli biti omejeni na ekstenzivno kmetijstvo.

Predlog spremembe 66

Predlog uredbe

Člen 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Podpora iz člena 22(1)(c) se dodeli zasebnim, polzasebnim in javnim lastnikom gozdov, občinam, državnim gozdovom in njihovim združenjem ter zajema stroške za: | 1.   Podpora iz člena 22(1)(c) se dodeli zasebnim, polzasebnim in javnim lastnikom gozdov, občinam, državnim gozdovom in njihovim združenjem ter zajema stroške za: |
| (a) | vzpostavitev zaščitne infrastrukture. V primeru protipožarnih presek se lahko s podporo krije tudi pomoč za stroške vzdrževanja. Podpora se ne dodeli za povezane kmetijske dejavnosti na območjih, zajetih v kmetijsko-okoljskih obveznostih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Podpora iz člena 22(1)(c) se dodeli zasebnim, polzasebnim in javnim lastnikom gozdov, občinam, državnim gozdovom in njihovim združenjem ter zajema stroške za:

1.   Podpora iz člena 22(1)(c) se dodeli zasebnim, polzasebnim in javnim lastnikom gozdov, občinam, državnim gozdovom in njihovim združenjem ter zajema stroške za:

(a)

vzpostavitev zaščitne infrastrukture. V primeru protipožarnih presek se lahko s podporo krije tudi pomoč za stroške vzdrževanja. Podpora se ne dodeli za povezane kmetijske dejavnosti na območjih, zajetih v kmetijsko-okoljskih obveznostih;

| (a) | vzpostavitev zaščitne infrastrukture. V primeru protipožarnih presek se lahko s podporo krije tudi pomoč za stroške vzdrževanja. Podpora se ne dodeli za povezane kmetijske dejavnosti na območjih, zajetih v kmetijsko-okoljskih obveznostih;
  podpora se lahko dodeli živinorejcem, katerih živali s pašo preprečujejo požare; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavitev zaščitne infrastrukture. V primeru protipožarnih presek se lahko s podporo krije tudi pomoč za stroške vzdrževanja. Podpora se ne dodeli za povezane kmetijske dejavnosti na območjih, zajetih v kmetijsko-okoljskih obveznostih;
  podpora se lahko dodeli živinorejcem, katerih živali s pašo preprečujejo požare;

| (b) | lokalne dejavnosti malega obsega za preprečevanje požarov ali drugih naravnih nesreč; |
| --- | --- |

(b)

lokalne dejavnosti malega obsega za preprečevanje požarov ali drugih naravnih nesreč;

| (b) | lokalne dejavnosti malega obsega za preprečevanje požarov ali drugih naravnih nesreč; |
| --- | --- |

(b)

lokalne dejavnosti malega obsega za preprečevanje požarov ali drugih naravnih nesreč;

| (c) | vzpostavitev in izboljšanje zmogljivosti za spremljanje gozdnih požarov, škodljivcev in bolezni ter opremo za obveščanje; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev in izboljšanje zmogljivosti za spremljanje gozdnih požarov, škodljivcev in bolezni ter opremo za obveščanje;

| (c) | vzpostavitev in izboljšanje zmogljivosti za spremljanje gozdnih požarov, škodljivcev in bolezni ter opremo za obveščanje;
  in |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev in izboljšanje zmogljivosti za spremljanje gozdnih požarov, škodljivcev in bolezni ter opremo za obveščanje;
  in

| (d) | obnovitev potenciala gozdov, ki so bili uničeni v požarih ali drugih naravnih nesrečah, vključno s škodljivci, boleznimi ter hudimi nesrečami in dogodki, povezanimi s podnebnimi spremembami. |
| --- | --- |

(d)

obnovitev potenciala gozdov, ki so bili uničeni v požarih ali drugih naravnih nesrečah, vključno s škodljivci, boleznimi ter hudimi nesrečami in dogodki, povezanimi s podnebnimi spremembami.

| (d) | obnovitev potenciala gozdov, ki so bili uničeni v požarih ali drugih naravnih nesrečah, vključno s škodljivci, boleznimi ter hudimi nesrečami in dogodki, povezanimi s podnebnimi spremembami. |
| --- | --- |

(d)

obnovitev potenciala gozdov, ki so bili uničeni v požarih ali drugih naravnih nesrečah, vključno s škodljivci, boleznimi ter hudimi nesrečami in dogodki, povezanimi s podnebnimi spremembami.

Na območjih, ki so določena kot območja z visokim tveganjem, je predpogoj za podporo uvedba opreme za preprečevanje gozdnih požarov.

2.   V primeru preventivnih ukrepov v zvezi s škodljivci in boleznimi mora biti tveganje zadevnega pojava podprto z znanstvenimi dokazi in priznano s strani javnih znanstvenih organizacij. Po potrebi je treba programu priložiti seznam vrst organizmov, ki lahko škodijo rastlinam in povzročijo zadevni pojav.

2.   V primeru preventivnih ukrepov v zvezi s škodljivci in boleznimi mora biti tveganje zadevnega pojava podprto z znanstvenimi dokazi in priznano s strani javnih znanstvenih organizacij. Po potrebi je treba programu priložiti seznam vrst organizmov, ki lahko škodijo rastlinam in povzročijo zadevni pojav.

Upravičene dejavnosti so skladne z načrtom za varstvo gozdov, ki ga oblikujejo države članice. Za kmetijska gospodarstva nad določeno velikostjo, ki jo določijo države članice v programu, je pogoj za podporo predložitev načrta za upravljanje gozdov, v katerem so podrobno določeni cilji preprečevanja.

Upravičene dejavnosti so skladne z načrtom za varstvo gozdov, ki ga oblikujejo države članice. Za kmetijska gospodarstva nad določeno velikostjo, ki jo določijo države članice v programu, je pogoj za podporo predložitev načrta za upravljanje gozdov, v katerem so podrobno določeni cilji preprečevanja.

Gozdna območja, ki se v skladu z načrtom za varstvo gozdov, ki ga oblikujejo države članice, uvrščajo med območja s srednjo ali veliko požarno ogroženostjo, so upravičena do podpore v zvezi s preprečevanjem gozdnih požarov. Gozdna območja, ki se v skladu z načrtom za varstvo gozdov, ki ga oblikujejo države članice, uvrščajo med območja s srednjo ali veliko požarno ogroženostjo, so upravičena do podpore v zvezi s preprečevanjem gozdnih požarov.

Gozdna območja, ki se v skladu z načrtom za varstvo gozdov, ki ga oblikujejo države članice, uvrščajo med območja s srednjo ali veliko požarno ogroženostjo, so upravičena do podpore v zvezi s preprečevanjem gozdnih požarov. Gozdna območja, ki se v skladu z načrtom za varstvo gozdov, ki ga oblikujejo države članice, uvrščajo med območja s srednjo ali veliko požarno ogroženostjo, so upravičena do podpore v zvezi s preprečevanjem gozdnih požarov.

3.   Za podporo iz odstavka 1(d) morajo pristojni javni organi držav članic uradno potrditi, da se je zgodila naravna nesreča in da je
  bilo
  zaradi te nesreče ali ukrepov, sprejetih v skladu z Direktivo 2000/29/ES, za odpravo ali preprečitev širjenja bolezni rastlin ali škodljivcev
  uničenih vsaj 30 % zadevnega potenciala
  gozdov.
  Ta delež
  se določi na podlagi povprečnega obstoječega potenciala gozdov v triletnem obdobju tik pred naravno nesrečo ali povprečja v petletnem obdobju tik pred naravno nesrečo, pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja vrednost.

3.   Za podporo iz odstavka 1(d) morajo pristojni javni organi držav članic uradno potrditi, da se je zgodila naravna nesreča in da je
  bil
  zaradi te nesreče ali ukrepov, sprejetih v skladu z Direktivo 2000/29/ES, za odpravo ali preprečitev širjenja bolezni rastlin ali škodljivcev
  v veliki meri uničen zadevni potencial
  gozdov
  s pragom, ki ga določijo države članice
  .
  Obseg škode
  se določi na podlagi povprečnega obstoječega potenciala gozdov v triletnem obdobju tik pred naravno nesrečo ali povprečja v petletnem obdobju tik pred naravno nesrečo, pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja vrednost.

4.   Podpora v okviru tega ukrepa se ne dodeli za izpad dohodka zaradi naravne nesreče.

4.   Podpora v okviru tega ukrepa se ne dodeli za izpad dohodka zaradi naravne nesreče.

Države članice zagotovijo, da se prepreči čezmerno nadomestilo zaradi kombinacije tega ukrepa ter drugih instrumentov podpore na nacionalni ravni ali na ravni Unije ali zasebnih zavarovalnih shem.

Države članice zagotovijo, da se prepreči čezmerno nadomestilo zaradi kombinacije tega ukrepa ter drugih instrumentov podpore na nacionalni ravni ali na ravni Unije ali zasebnih zavarovalnih shem.

Predlog spremembe 67

Predlog uredbe

Člen 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 27 | Člen 27 |
| Naložbe v

  nove

  gozdarske tehnologije ter predelavo in trženje gozdarskih proizvodov | Naložbe v

  izboljšane

  gozdarske tehnologije ter predelavo

  , pripravo

  in trženje gozdarskih proizvodov |
| 1.   Podpora iz odstavka 22(1)(e) se dodeli zasebnim lastnikom gozdov, občinam in njihovim združenjem ter MSP za naložbe, s katerimi se povečuje proizvodni potencial gozdov ali ki so povezane s predelavo in trženjem gozdarskih proizvodov. Na območjih Azorov, Madeire, Kanarskih otokov in manjših Egejskih otokov v smislu Uredbe (EGS) št. 2019/93 in francoskih čezmorskih departmajev se lahko podpora dodeli tudi podjetjem, ki niso MSP. | 1.   Podpora iz odstavka 22(1)(e) se dodeli zasebnim lastnikom gozdov, občinam in njihovim združenjem ter MSP za naložbe, s katerimi se povečuje proizvodni potencial gozdov ali ki so povezane s predelavo, pripravo in trženjem gozdarskih proizvodov. Na območjih Azorov, Madeire, Kanarskih otokov in manjših Egejskih otokov v smislu Uredbe (EGS) št. 2019/93 in francoskih čezmorskih departmajev se lahko podpora dodeli tudi podjetjem, ki niso MSP. |
| | Podpora se dodeli zgolj za naložbe in tehnologije, ki so skladne z Uredbo (EU) št. 995/2010 in ne ogrožajo biotske raznovrstnosti ali drugih storitev gozdnih ekosistemov. |
| 2.   Naložbe, povezane z izboljšanjem gospodarske vrednosti gozdov, se izvajajo na ravni gozdnega posestva ter lahko vključujejo naložbe za tlom in virom prijazne stroje in prakse za pridelovanje. | 2.   Naložbe, povezane z izboljšanjem gospodarske vrednosti gozdov, se izvajajo na ravni gozdnega posestva ter lahko vključujejo naložbe za tlom in virom prijazne stroje in prakse za pridelovanje. |
| 3.   Naložbe v zvezi z uporabo lesa kot surovine ali vira energije so omejene na vse delovne operacije pred industrijsko predelavo. | 3.   Naložbe v zvezi z uporabo lesa kot surovine ali vira energije so omejene na vse delovne operacije pred industrijsko predelavo. |
| 4.   Podpora ne presega najvišjih stopenj podpore iz Priloge I. | 4.   Podpora ne presega najvišjih stopenj podpore iz Priloge I. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 27

Člen 27

Naložbe v

  nove

  gozdarske tehnologije ter predelavo in trženje gozdarskih proizvodov

Naložbe v

  izboljšane

  gozdarske tehnologije ter predelavo

  , pripravo

  in trženje gozdarskih proizvodov

1.   Podpora iz odstavka 22(1)(e) se dodeli zasebnim lastnikom gozdov, občinam in njihovim združenjem ter MSP za naložbe, s katerimi se povečuje proizvodni potencial gozdov ali ki so povezane s predelavo in trženjem gozdarskih proizvodov. Na območjih Azorov, Madeire, Kanarskih otokov in manjših Egejskih otokov v smislu Uredbe (EGS) št. 2019/93 in francoskih čezmorskih departmajev se lahko podpora dodeli tudi podjetjem, ki niso MSP.

1.   Podpora iz odstavka 22(1)(e) se dodeli zasebnim lastnikom gozdov, občinam in njihovim združenjem ter MSP za naložbe, s katerimi se povečuje proizvodni potencial gozdov ali ki so povezane s predelavo, pripravo in trženjem gozdarskih proizvodov. Na območjih Azorov, Madeire, Kanarskih otokov in manjših Egejskih otokov v smislu Uredbe (EGS) št. 2019/93 in francoskih čezmorskih departmajev se lahko podpora dodeli tudi podjetjem, ki niso MSP.

Podpora se dodeli zgolj za naložbe in tehnologije, ki so skladne z Uredbo (EU) št. 995/2010 in ne ogrožajo biotske raznovrstnosti ali drugih storitev gozdnih ekosistemov.

2.   Naložbe, povezane z izboljšanjem gospodarske vrednosti gozdov, se izvajajo na ravni gozdnega posestva ter lahko vključujejo naložbe za tlom in virom prijazne stroje in prakse za pridelovanje.

2.   Naložbe, povezane z izboljšanjem gospodarske vrednosti gozdov, se izvajajo na ravni gozdnega posestva ter lahko vključujejo naložbe za tlom in virom prijazne stroje in prakse za pridelovanje.

3.   Naložbe v zvezi z uporabo lesa kot surovine ali vira energije so omejene na vse delovne operacije pred industrijsko predelavo.

3.   Naložbe v zvezi z uporabo lesa kot surovine ali vira energije so omejene na vse delovne operacije pred industrijsko predelavo.

4.   Podpora ne presega najvišjih stopenj podpore iz Priloge I.

4.   Podpora ne presega najvišjih stopenj podpore iz Priloge I.

Predlog spremembe 68

Predlog uredbe

Člen 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 28 | Člen 28 |
| Ustanovitev skupin proizvajalcev | Ustanovitev skupin

  in organizacij

  proizvajalcev |
| 1.   Podpora v okviru tega ukrepa se dodeli za lažjo ustanovitev
  skupine
  proizvajalcev na področjih kmetijstva in gozdarstva za namene: | 1.   Podpora v okviru tega ukrepa se dodeli za lažjo ustanovitev
  in razvoj skupin in organizacij
  proizvajalcev na področjih kmetijstva in gozdarstva za namene: |
| (a) | prilagajanja proizvodnje in obsega proizvodnje proizvajalcev, ki so člani takšnih skupin, zahtevam trga; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 28

Člen 28

Ustanovitev skupin proizvajalcev

Ustanovitev skupin

  in organizacij

  proizvajalcev

1.   Podpora v okviru tega ukrepa se dodeli za lažjo ustanovitev
  skupine
  proizvajalcev na področjih kmetijstva in gozdarstva za namene:

1.   Podpora v okviru tega ukrepa se dodeli za lažjo ustanovitev
  in razvoj skupin in organizacij
  proizvajalcev na področjih kmetijstva in gozdarstva za namene:

(a)

prilagajanja proizvodnje in obsega proizvodnje proizvajalcev, ki so člani takšnih skupin, zahtevam trga;

| (a) | prilagajanja proizvodnje in obsega proizvodnje proizvajalcev, ki so člani takšnih skupin, zahtevam trga; |
| --- | --- |

(a)

prilagajanja proizvodnje in obsega proizvodnje proizvajalcev, ki so člani takšnih skupin, zahtevam trga;

| (b) | skupnega trženja blaga, vključno s pripravo za prodajo, centralizacijo prodaje in dobavo kupcem na debelo; |
| --- | --- |

(b)

skupnega trženja blaga, vključno s pripravo za prodajo, centralizacijo prodaje in dobavo kupcem na debelo;

| (b) | skupnega trženja blaga, vključno s pripravo za prodajo, centralizacijo prodaje in dobavo kupcem na debelo; |
| --- | --- |

(b)

skupnega trženja blaga, vključno s pripravo za prodajo, centralizacijo prodaje in dobavo kupcem na debelo;

| (c) | oblikovanja skupnih pravil o informacijah o proizvodnji, predvsem glede spravila in razpoložljivosti, in |
| --- | --- |

(c)

oblikovanja skupnih pravil o informacijah o proizvodnji, predvsem glede spravila in razpoložljivosti, in

| (c) | oblikovanja skupnih pravil o informacijah o proizvodnji, predvsem glede spravila in razpoložljivosti, in |
| --- | --- |

(c)

oblikovanja skupnih pravil o informacijah o proizvodnji, predvsem glede spravila in razpoložljivosti, in

| (d) | drugih dejavnosti, ki jih lahko izvajajo skupine proizvajalcev, na primer pridobivanja poslovnega znanja in izkušenj ter znanja in izkušenj na področju trženja ter organizacije in olajšanja inovacijskih postopkov. |
| --- | --- |

(d)

drugih dejavnosti, ki jih lahko izvajajo skupine proizvajalcev, na primer pridobivanja poslovnega znanja in izkušenj ter znanja in izkušenj na področju trženja ter organizacije in olajšanja inovacijskih postopkov.

| (d) | drugih dejavnosti, ki jih lahko izvajajo skupine proizvajalcev, na primer pridobivanja poslovnega znanja in izkušenj ter znanja in izkušenj na področju trženja ter organizacije in olajšanja inovacijskih postopkov. |
| --- | --- |

(d)

drugih dejavnosti, ki jih lahko izvajajo skupine proizvajalcev, na primer pridobivanja poslovnega znanja in izkušenj ter znanja in izkušenj na področju trženja ter organizacije in olajšanja inovacijskih postopkov.

2.   Podpora se dodeli skupinam proizvajalcev, ki jih pristojni organ države članice uradno prizna na podlagi poslovnega načrta.
  Podpora je omejena na
  skupine proizvajalcev, ki
  so zajete v opredelitev
  pojma MSP.

2.   Podpora se dodeli skupinam proizvajalcev, ki jih pristojni organ države članice uradno prizna na podlagi poslovnega načrta.
  Prednost lahko imajo
  skupine proizvajalcev
  kakovostnih proizvodov iz člena 17
  ,
  pa tudi mikropodjetja. Skupinam proizvajalcev,
  ki
  ne izpolnjujejo meril iz opredelitve
  pojma MSP
  , se podpora ne dodeli
  .

Države članice preverijo, ali so bili v petih letih po priznanju skupine proizvajalcev izpolnjeni cilji iz poslovnega načrta.

Države članice preverijo, ali so bili v petih letih po priznanju skupine proizvajalcev izpolnjeni cilji iz poslovnega načrta.

3.   Podpora se izplača v obliki pavšalne pomoči v letnih obrokih za prvih pet let po datumu priznanja skupine proizvajalcev na podlagi njenega poslovnega načrta. Izračuna se na podlagi letne tržne proizvodnje skupine. Države članice zadnji obrok izplačajo šele, ko preverijo pravilno izvajanje poslovnega načrta.

3.   Podpora se izplača v obliki pavšalne pomoči v letnih obrokih za prvih pet let po datumu priznanja skupine proizvajalcev na podlagi njenega poslovnega načrta. Izračuna se na podlagi letne tržne proizvodnje skupine. Države članice zadnji obrok izplačajo šele, ko preverijo pravilno izvajanje poslovnega načrta.

Države članice lahko v prvem letu podporo, ki se izplača skupini proizvajalcev, izračunajo na podlagi letne tržne proizvodnje njenih članov v treh letih, preden so bili vključeni v skupino. V primeru skupin proizvajalcev na področju gozdarstva se podpora izračuna na podlagi povprečne tržne proizvodnje članov skupine v zadnjih petih letih pred njenim priznanjem, pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja vrednost.

Države članice lahko v prvem letu podporo, ki se izplača skupini proizvajalcev, izračunajo na podlagi letne tržne proizvodnje njenih članov v treh letih, preden so bili vključeni v skupino. V primeru skupin proizvajalcev na področju gozdarstva se podpora izračuna na podlagi povprečne tržne proizvodnje članov skupine v zadnjih petih letih pred njenim priznanjem, pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja vrednost.

4.   Podpora ne sme presegati najvišjih stopenj in zneskov iz Priloge I.

4.   Podpora ne sme presegati najvišjih stopenj in zneskov iz Priloge I.

Predlog spremembe 144

Predlog uredbe

Člen 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Države članice v skladu s svojimi posebnimi nacionalnimi, regionalnimi ali lokalnimi potrebami in prednostnimi nalogami na svojem ozemlju zagotovijo možnost pridobitve podpore v okviru tega ukrepa. Vključitev
  tega ukrepa
  v programe razvoja podeželja je obvezna. | 1.   Države članice v skladu s svojimi posebnimi nacionalnimi, regionalnimi ali lokalnimi potrebami in prednostnimi nalogami na svojem ozemlju zagotovijo možnost pridobitve podpore v okviru tega ukrepa.
  Ta ukrep je usmerjen v ohranjanje in spodbujanje potrebnih sprememb kmetijskih praks, ki ugodno vplivajo na okolje in podnebje. Njegova
  vključitev v programe razvoja podeželja je obvezna. |
| 2.   Kmetijsko-okoljska in kmetijsko-podnebna plačila se dodelijo kmetom, skupinam kmetov ali skupinam kmetov in drugih upravljavcev zemljišč, ki se prostovoljno obvežejo, da bodo izvajali dejavnosti, ki zajemajo eno ali več kmetijsko-okoljskih ali kmetijsko-podnebnih obveznosti na kmetijskih zemljiščih. V ustrezno utemeljenih primerih, ki se nanašajo na doseganje okoljskih ciljev, se lahko kmetijsko-okoljska in kmetijsko-podnebna plačila dodelijo tudi drugim upravljavcem zemljišč ali skupinam drugih upravljavcev zemljišč. | 2.   Kmetijsko-okoljska in kmetijsko-podnebna plačila se dodelijo kmetom, skupinam kmetov ali skupinam kmetov in drugih upravljavcev zemljišč, ki se prostovoljno obvežejo, da bodo izvajali dejavnosti, ki zajemajo eno ali več kmetijsko-okoljskih ali kmetijsko-podnebnih obveznosti na kmetijskih zemljiščih
  ali na zemljiščih, primernih za kmetijstvo
  .
  Kmetijsko-okoljski programi se osredotočajo na primere najboljše prakse (
  v 
  skladu z „načelom dobrega zgleda“), vključno s tistimi na področju upravljanja tal, gospodarjenja z vodami, biotske raznovrstnosti, recikliranja hranil in ohranjanja ekosistema, in dajejo prednost naložbam v te tehnike. S temi programi se skuša razširiti najboljša praksa po celotnem ozemlju programa. Sistemi v zvezi s podnebjem se lahko osredotočajo na uspešnejše zmanjševanje emisij toplogrednih plinov celotnega kmetijskega gospodarstva ali sistema. V
  ustrezno utemeljenih primerih, ki se nanašajo na doseganje okoljskih ciljev, se lahko kmetijsko-okoljska in kmetijsko-podnebna plačila dodelijo tudi drugim upravljavcem zemljišč ali skupinam drugih upravljavcev zemljišč. |
| 3.   S kmetijsko-okoljskimi in kmetijsko-podnebnimi plačili se krijejo samo obveznosti, ki presegajo ustrezne obvezne standarde, določene v skladu s poglavjem I naslova VI Uredbe (EU) št. HU/2012, in
  druge
  ustrezne obveznosti, določene v skladu s poglavjem 2 naslova III Uredbe (EU) št. RP/2012, ustrezne minimalne zahteve za uporabo gnojil in fitofarmacevtskih sredstev ter druge ustrezne obvezne zahteve, ki so določene v nacionalni zakonodaji. Vse te obvezne zahteve se opredelijo v programu. | 3.   S kmetijsko-okoljskimi in kmetijsko-podnebnimi plačili se krijejo samo obveznosti, ki presegajo ustrezne obvezne standarde, določene v skladu s poglavjem I naslova VI Uredbe (EU) št. HU/2012, in
  vse
  ustrezne obveznosti, določene v skladu s poglavjem 2 naslova III Uredbe (EU) št. RP/2012, ustrezne minimalne zahteve za uporabo gnojil in fitofarmacevtskih sredstev ter druge ustrezne obvezne zahteve, ki so določene v nacionalni zakonodaji. Vse te obvezne zahteve se opredelijo v programu. |
| 4.   Države članice si prizadevajo, da osebam, ki se obvežejo, da bodo izvajale dejavnosti v okviru tega ukrepa, zagotovijo znanje in informacije, potrebne za njihovo izvajanje, tudi prek strokovnih nasvetov v zvezi s posameznimi obveznostmi in/ali prek pogojevanja podpore v okviru tega ukrepa z ustreznim usposabljanjem. | 4.   Države članice si prizadevajo, da osebam, ki se obvežejo, da bodo izvajale dejavnosti v okviru tega ukrepa, zagotovijo znanje in informacije, potrebne za njihovo izvajanje, tudi prek strokovnih nasvetov v zvezi s posameznimi obveznostmi in/ali prek pogojevanja podpore v okviru tega ukrepa z ustreznim usposabljanjem. |
| 5.   Obveznosti v okviru tega ukrepa se prevzamejo za obdobje od petih do sedmih let. Vendar lahko države članice za posebne vrste obveznosti v svojih programih razvoja podeželja določijo daljše obdobje, tudi prek omogočanja enoletnega podaljšanja programov po koncu začetnega obdobja, kadar je to potrebno za doseganje ali ohranjanje želenih okoljskih koristi. | 5.   Obveznosti v okviru tega ukrepa se prevzamejo za obdobje od petih do sedmih let. Vendar lahko države članice za posebne vrste obveznosti v svojih programih razvoja podeželja določijo daljše obdobje, tudi prek omogočanja enoletnega podaljšanja programov po koncu začetnega obdobja, kadar je to potrebno za doseganje ali ohranjanje želenih okoljskih koristi.
  Države članice lahko v svojih programih razvoja podeželja za nove obveznosti, ki neposredno sledijo obveznosti, izpolnjeni v začetnem obdobju, določijo krajše obdobje. |
| 6.   Plačila se upravičencem dodelijo letno za kritje vseh ali dela dodatnih stroškov in izpada dohodka zaradi prevzetih obveznosti. Po potrebi se lahko s plačili krijejo tudi transakcijski stroški do največ 20 % premije, plačane za kmetijsko-okoljsko-podnebne obveznosti. Kadar obveznosti
  prevzamejo skupine kmetov
  , je najvišja možna raven 30 %. | 6.   Plačila se upravičencem dodelijo letno za kritje vseh ali dela dodatnih stroškov in izpada dohodka zaradi prevzetih obveznosti. Po potrebi se lahko s plačili krijejo tudi transakcijski stroški do največ 20 % premije, plačane za kmetijsko-okoljsko-podnebne obveznosti. Kadar
  so
  obveznosti
  del skupnega ukrepanja
  , je najvišja možna raven 30 %. |
| | Za obveznosti, zajete v poglavju 2 naslova III Uredbe (EU) št. RP/2012, se ne dodeli podpora iz EKSRP. |
| | 6a.
     
  Z odstopanjem od odstavka 6 lahko države članice za dejavnosti v zvezi z varstvom okolja v ustrezno utemeljenih primerih podporo dodelijo v obliki pavšalnega zneska ali enkratnega plačila na enoto, če gre za obveznost odrekanja komercialni rabi površin. Takšna podpora se izračuna na osnovi nastalih dodatnih stroškov in izpada dohodka. |
| 7.   Države članice lahko uporabijo postopek iz člena 49(3) za izbiro upravičencev, kadar je to potrebno za zagotavljanje učinkovitega izvajanja ukrepa. | 7.   Države članice lahko uporabijo postopek iz člena 49(3) za izbiro upravičencev, kadar je to potrebno za zagotavljanje učinkovitega izvajanja ukrepa. |
| 8.   Podpora ne sme presegati najvišjih zneskov iz Priloge I. | 8.   Podpora ne sme presegati najvišjih zneskov iz Priloge I. |
| Podpore v okviru tega ukrepa ni mogoče dodeliti za obveznosti, ki se krijejo v okviru ukrepa ekološkega kmetijstva. | Podpore v okviru tega ukrepa ni mogoče dodeliti za obveznosti, ki se krijejo v okviru ukrepa ekološkega kmetijstva. |
| 9.   Zagotovi se lahko tudi podpora za ohranjanje
  genetskih
  virov v kmetijstvu za dejavnosti, ki jih ne zajemajo določila členov 1 do 8. | 9.   Zagotovi se lahko tudi podpora za ohranjanje
  , trajnostno rabo in razvoj genskih
  virov v kmetijstvu za dejavnosti, ki jih ne zajemajo določila členov 1 do 8. |
| 10.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z enoletnim podaljšanjem obveznosti po koncu začetnega obdobja izvajanja dejavnosti, pogoji, ki se uporabljajo za obveznosti za ekstenzifikacijo ali drugačen način upravljanja živinoreje, omejevanje uporabe gnojil, fitofarmacevtskih sredstev ali drugih vnosov, vzrejo lokalnih pasem, ki jim grozi prenehanje reje, ali ohranjanje rastlinskih genskih virov, ter v zvezi z opredelitvijo upravičenih dejavnosti iz odstavka 9. | 10.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z enoletnim podaljšanjem obveznosti po koncu začetnega obdobja izvajanja dejavnosti, pogoji, ki se uporabljajo za obveznosti za ekstenzifikacijo ali drugačen način upravljanja živinoreje, omejevanje uporabe gnojil, fitofarmacevtskih sredstev ali drugih vnosov, vzrejo lokalnih pasem, ki jim grozi prenehanje reje, ali ohranjanje rastlinskih genskih virov, ter v zvezi z opredelitvijo upravičenih dejavnosti iz odstavka 9. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Države članice v skladu s svojimi posebnimi nacionalnimi, regionalnimi ali lokalnimi potrebami in prednostnimi nalogami na svojem ozemlju zagotovijo možnost pridobitve podpore v okviru tega ukrepa. Vključitev
  tega ukrepa
  v programe razvoja podeželja je obvezna.

1.   Države članice v skladu s svojimi posebnimi nacionalnimi, regionalnimi ali lokalnimi potrebami in prednostnimi nalogami na svojem ozemlju zagotovijo možnost pridobitve podpore v okviru tega ukrepa.
  Ta ukrep je usmerjen v ohranjanje in spodbujanje potrebnih sprememb kmetijskih praks, ki ugodno vplivajo na okolje in podnebje. Njegova
  vključitev v programe razvoja podeželja je obvezna.

2.   Kmetijsko-okoljska in kmetijsko-podnebna plačila se dodelijo kmetom, skupinam kmetov ali skupinam kmetov in drugih upravljavcev zemljišč, ki se prostovoljno obvežejo, da bodo izvajali dejavnosti, ki zajemajo eno ali več kmetijsko-okoljskih ali kmetijsko-podnebnih obveznosti na kmetijskih zemljiščih. V ustrezno utemeljenih primerih, ki se nanašajo na doseganje okoljskih ciljev, se lahko kmetijsko-okoljska in kmetijsko-podnebna plačila dodelijo tudi drugim upravljavcem zemljišč ali skupinam drugih upravljavcev zemljišč.

2.   Kmetijsko-okoljska in kmetijsko-podnebna plačila se dodelijo kmetom, skupinam kmetov ali skupinam kmetov in drugih upravljavcev zemljišč, ki se prostovoljno obvežejo, da bodo izvajali dejavnosti, ki zajemajo eno ali več kmetijsko-okoljskih ali kmetijsko-podnebnih obveznosti na kmetijskih zemljiščih
  ali na zemljiščih, primernih za kmetijstvo
  .
  Kmetijsko-okoljski programi se osredotočajo na primere najboljše prakse (
  v 
  skladu z „načelom dobrega zgleda“), vključno s tistimi na področju upravljanja tal, gospodarjenja z vodami, biotske raznovrstnosti, recikliranja hranil in ohranjanja ekosistema, in dajejo prednost naložbam v te tehnike. S temi programi se skuša razširiti najboljša praksa po celotnem ozemlju programa. Sistemi v zvezi s podnebjem se lahko osredotočajo na uspešnejše zmanjševanje emisij toplogrednih plinov celotnega kmetijskega gospodarstva ali sistema. V
  ustrezno utemeljenih primerih, ki se nanašajo na doseganje okoljskih ciljev, se lahko kmetijsko-okoljska in kmetijsko-podnebna plačila dodelijo tudi drugim upravljavcem zemljišč ali skupinam drugih upravljavcev zemljišč.

3.   S kmetijsko-okoljskimi in kmetijsko-podnebnimi plačili se krijejo samo obveznosti, ki presegajo ustrezne obvezne standarde, določene v skladu s poglavjem I naslova VI Uredbe (EU) št. HU/2012, in
  druge
  ustrezne obveznosti, določene v skladu s poglavjem 2 naslova III Uredbe (EU) št. RP/2012, ustrezne minimalne zahteve za uporabo gnojil in fitofarmacevtskih sredstev ter druge ustrezne obvezne zahteve, ki so določene v nacionalni zakonodaji. Vse te obvezne zahteve se opredelijo v programu.

3.   S kmetijsko-okoljskimi in kmetijsko-podnebnimi plačili se krijejo samo obveznosti, ki presegajo ustrezne obvezne standarde, določene v skladu s poglavjem I naslova VI Uredbe (EU) št. HU/2012, in
  vse
  ustrezne obveznosti, določene v skladu s poglavjem 2 naslova III Uredbe (EU) št. RP/2012, ustrezne minimalne zahteve za uporabo gnojil in fitofarmacevtskih sredstev ter druge ustrezne obvezne zahteve, ki so določene v nacionalni zakonodaji. Vse te obvezne zahteve se opredelijo v programu.

4.   Države članice si prizadevajo, da osebam, ki se obvežejo, da bodo izvajale dejavnosti v okviru tega ukrepa, zagotovijo znanje in informacije, potrebne za njihovo izvajanje, tudi prek strokovnih nasvetov v zvezi s posameznimi obveznostmi in/ali prek pogojevanja podpore v okviru tega ukrepa z ustreznim usposabljanjem.

4.   Države članice si prizadevajo, da osebam, ki se obvežejo, da bodo izvajale dejavnosti v okviru tega ukrepa, zagotovijo znanje in informacije, potrebne za njihovo izvajanje, tudi prek strokovnih nasvetov v zvezi s posameznimi obveznostmi in/ali prek pogojevanja podpore v okviru tega ukrepa z ustreznim usposabljanjem.

5.   Obveznosti v okviru tega ukrepa se prevzamejo za obdobje od petih do sedmih let. Vendar lahko države članice za posebne vrste obveznosti v svojih programih razvoja podeželja določijo daljše obdobje, tudi prek omogočanja enoletnega podaljšanja programov po koncu začetnega obdobja, kadar je to potrebno za doseganje ali ohranjanje želenih okoljskih koristi.

5.   Obveznosti v okviru tega ukrepa se prevzamejo za obdobje od petih do sedmih let. Vendar lahko države članice za posebne vrste obveznosti v svojih programih razvoja podeželja določijo daljše obdobje, tudi prek omogočanja enoletnega podaljšanja programov po koncu začetnega obdobja, kadar je to potrebno za doseganje ali ohranjanje želenih okoljskih koristi.
  Države članice lahko v svojih programih razvoja podeželja za nove obveznosti, ki neposredno sledijo obveznosti, izpolnjeni v začetnem obdobju, določijo krajše obdobje.

6.   Plačila se upravičencem dodelijo letno za kritje vseh ali dela dodatnih stroškov in izpada dohodka zaradi prevzetih obveznosti. Po potrebi se lahko s plačili krijejo tudi transakcijski stroški do največ 20 % premije, plačane za kmetijsko-okoljsko-podnebne obveznosti. Kadar obveznosti
  prevzamejo skupine kmetov
  , je najvišja možna raven 30 %.

6.   Plačila se upravičencem dodelijo letno za kritje vseh ali dela dodatnih stroškov in izpada dohodka zaradi prevzetih obveznosti. Po potrebi se lahko s plačili krijejo tudi transakcijski stroški do največ 20 % premije, plačane za kmetijsko-okoljsko-podnebne obveznosti. Kadar
  so
  obveznosti
  del skupnega ukrepanja
  , je najvišja možna raven 30 %.

Za obveznosti, zajete v poglavju 2 naslova III Uredbe (EU) št. RP/2012, se ne dodeli podpora iz EKSRP.

6a.
     
  Z odstopanjem od odstavka 6 lahko države članice za dejavnosti v zvezi z varstvom okolja v ustrezno utemeljenih primerih podporo dodelijo v obliki pavšalnega zneska ali enkratnega plačila na enoto, če gre za obveznost odrekanja komercialni rabi površin. Takšna podpora se izračuna na osnovi nastalih dodatnih stroškov in izpada dohodka.

7.   Države članice lahko uporabijo postopek iz člena 49(3) za izbiro upravičencev, kadar je to potrebno za zagotavljanje učinkovitega izvajanja ukrepa.

7.   Države članice lahko uporabijo postopek iz člena 49(3) za izbiro upravičencev, kadar je to potrebno za zagotavljanje učinkovitega izvajanja ukrepa.

8.   Podpora ne sme presegati najvišjih zneskov iz Priloge I.

8.   Podpora ne sme presegati najvišjih zneskov iz Priloge I.

Podpore v okviru tega ukrepa ni mogoče dodeliti za obveznosti, ki se krijejo v okviru ukrepa ekološkega kmetijstva.

Podpore v okviru tega ukrepa ni mogoče dodeliti za obveznosti, ki se krijejo v okviru ukrepa ekološkega kmetijstva.

9.   Zagotovi se lahko tudi podpora za ohranjanje
  genetskih
  virov v kmetijstvu za dejavnosti, ki jih ne zajemajo določila členov 1 do 8.

9.   Zagotovi se lahko tudi podpora za ohranjanje
  , trajnostno rabo in razvoj genskih
  virov v kmetijstvu za dejavnosti, ki jih ne zajemajo določila členov 1 do 8.

10.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z enoletnim podaljšanjem obveznosti po koncu začetnega obdobja izvajanja dejavnosti, pogoji, ki se uporabljajo za obveznosti za ekstenzifikacijo ali drugačen način upravljanja živinoreje, omejevanje uporabe gnojil, fitofarmacevtskih sredstev ali drugih vnosov, vzrejo lokalnih pasem, ki jim grozi prenehanje reje, ali ohranjanje rastlinskih genskih virov, ter v zvezi z opredelitvijo upravičenih dejavnosti iz odstavka 9.

10.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z enoletnim podaljšanjem obveznosti po koncu začetnega obdobja izvajanja dejavnosti, pogoji, ki se uporabljajo za obveznosti za ekstenzifikacijo ali drugačen način upravljanja živinoreje, omejevanje uporabe gnojil, fitofarmacevtskih sredstev ali drugih vnosov, vzrejo lokalnih pasem, ki jim grozi prenehanje reje, ali ohranjanje rastlinskih genskih virov, ter v zvezi z opredelitvijo upravičenih dejavnosti iz odstavka 9.

Predloga sprememb 70 in 145

Predlog uredbe

Člen 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Podpora v okviru tega ukrepa se na hektar obdelane kmetijske površine dodeli kmetom ali skupinam kmetov, ki se prostovoljno obvežejo, da bodo začeli uporabljati ali da bodo ohranili prakse in metode ekološkega kmetijstva, kot je opredeljeno v Uredbi Sveta (ES) št. 834/2007. | 1.   Podpora v okviru tega ukrepa se na hektar obdelane kmetijske površine dodeli kmetom ali skupinam kmetov, ki se prostovoljno obvežejo, da bodo začeli uporabljati ali da bodo ohranili prakse in metode ekološkega kmetijstva, kot je opredeljeno v Uredbi Sveta (ES) št. 834/2007
  z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov. |
| 2.   Podpora se dodeli samo za obveznosti, ki presegajo ustrezne obvezne standarde, določene v skladu s poglavjem I naslova VI Uredbe (EU) št. HU/2012, ustrezne minimalne zahteve za uporabo gnojil in fitofarmacevtskih sredstev ter druge ustrezne obvezne zahteve, ki so določene v nacionalni zakonodaji. Vse te zahteve se opredelijo v programu. | 2.   Podpora se dodeli samo za obveznosti, ki presegajo ustrezne obvezne standarde, določene v skladu s poglavjem I naslova VI Uredbe (EU) št. HU/2012, ustrezne
  obveznosti, določene v skladu s poglavjem 2 naslova III Uredbe (EU) št. RP/2012, ustrezne
  minimalne zahteve za uporabo gnojil in fitofarmacevtskih sredstev ter druge ustrezne obvezne zahteve, ki so določene v nacionalnem pravu. Vse te zahteve se opredelijo v programu. |
| 3.   Obveznosti v okviru tega ukrepa se prevzamejo za obdobje od petih do sedmih let. Kadar se podpora dodeli za ohranjanje ekološkega kmetijstva, lahko države članice v svojih programih razvoja podeželja omogočijo enoletno podaljšanje po koncu začetnega obdobja. | 3.   Obveznosti v okviru tega ukrepa se prevzamejo za obdobje od petih do sedmih let.
  Za spodbujanje uporabe tega ukrepa tudi po letu 2015 lahko države članice vzpostavijo sistem za podpiranje kmetov z nadaljnjim ukrepom po letu 2020.
  Kadar se podpora dodeli za ohranjanje ekološkega kmetijstva, lahko države članice v svojih programih razvoja podeželja omogočijo enoletno podaljšanje po koncu začetnega obdobja. |
| 4.   Plačila se upravičencem dodelijo letno za kritje vseh ali dela dodatnih stroškov in izpada dohodka zaradi prevzetih obveznosti. Po potrebi se lahko s plačili krijejo tudi transakcijski stroški do največ 20 % premije, plačane za obveznost. Kadar obveznosti prevzamejo skupine kmetov, je najvišja možna raven 30 %. | 4.   Plačila se upravičencem dodelijo letno za kritje vseh ali dela dodatnih stroškov in izpada dohodka zaradi prevzetih obveznosti. Po potrebi se lahko s plačili krijejo tudi transakcijski stroški do največ 20 % premije, plačane za obveznost. Kadar obveznosti prevzamejo skupine kmetov
  ali skupine drugih upravljavcev zemljišč
  , je najvišja možna raven 30 %. |
| 5.   Podpora ne sme presegati najvišjih zneskov iz Priloge I. | 5.   Podpora ne sme presegati najvišjih zneskov iz Priloge I. |
| | 5a.
     
  Države članice v svojih programih razvoja podeželja določijo, kako se lahko ta ukrep združi z drugimi ukrepi, zlasti z ukrepi iz členov 17, 18, 28, 29, 31 in 36, da se razširi ekološko kmetovanje ter izpolnijo cilji glede okolja in gospodarskega razvoja podeželja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Podpora v okviru tega ukrepa se na hektar obdelane kmetijske površine dodeli kmetom ali skupinam kmetov, ki se prostovoljno obvežejo, da bodo začeli uporabljati ali da bodo ohranili prakse in metode ekološkega kmetijstva, kot je opredeljeno v Uredbi Sveta (ES) št. 834/2007.

1.   Podpora v okviru tega ukrepa se na hektar obdelane kmetijske površine dodeli kmetom ali skupinam kmetov, ki se prostovoljno obvežejo, da bodo začeli uporabljati ali da bodo ohranili prakse in metode ekološkega kmetijstva, kot je opredeljeno v Uredbi Sveta (ES) št. 834/2007
  z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov.

2.   Podpora se dodeli samo za obveznosti, ki presegajo ustrezne obvezne standarde, določene v skladu s poglavjem I naslova VI Uredbe (EU) št. HU/2012, ustrezne minimalne zahteve za uporabo gnojil in fitofarmacevtskih sredstev ter druge ustrezne obvezne zahteve, ki so določene v nacionalni zakonodaji. Vse te zahteve se opredelijo v programu.

2.   Podpora se dodeli samo za obveznosti, ki presegajo ustrezne obvezne standarde, določene v skladu s poglavjem I naslova VI Uredbe (EU) št. HU/2012, ustrezne
  obveznosti, določene v skladu s poglavjem 2 naslova III Uredbe (EU) št. RP/2012, ustrezne
  minimalne zahteve za uporabo gnojil in fitofarmacevtskih sredstev ter druge ustrezne obvezne zahteve, ki so določene v nacionalnem pravu. Vse te zahteve se opredelijo v programu.

3.   Obveznosti v okviru tega ukrepa se prevzamejo za obdobje od petih do sedmih let. Kadar se podpora dodeli za ohranjanje ekološkega kmetijstva, lahko države članice v svojih programih razvoja podeželja omogočijo enoletno podaljšanje po koncu začetnega obdobja.

3.   Obveznosti v okviru tega ukrepa se prevzamejo za obdobje od petih do sedmih let.
  Za spodbujanje uporabe tega ukrepa tudi po letu 2015 lahko države članice vzpostavijo sistem za podpiranje kmetov z nadaljnjim ukrepom po letu 2020.
  Kadar se podpora dodeli za ohranjanje ekološkega kmetijstva, lahko države članice v svojih programih razvoja podeželja omogočijo enoletno podaljšanje po koncu začetnega obdobja.

4.   Plačila se upravičencem dodelijo letno za kritje vseh ali dela dodatnih stroškov in izpada dohodka zaradi prevzetih obveznosti. Po potrebi se lahko s plačili krijejo tudi transakcijski stroški do največ 20 % premije, plačane za obveznost. Kadar obveznosti prevzamejo skupine kmetov, je najvišja možna raven 30 %.

4.   Plačila se upravičencem dodelijo letno za kritje vseh ali dela dodatnih stroškov in izpada dohodka zaradi prevzetih obveznosti. Po potrebi se lahko s plačili krijejo tudi transakcijski stroški do največ 20 % premije, plačane za obveznost. Kadar obveznosti prevzamejo skupine kmetov
  ali skupine drugih upravljavcev zemljišč
  , je najvišja možna raven 30 %.

5.   Podpora ne sme presegati najvišjih zneskov iz Priloge I.

5.   Podpora ne sme presegati najvišjih zneskov iz Priloge I.

5a.
     
  Države članice v svojih programih razvoja podeželja določijo, kako se lahko ta ukrep združi z drugimi ukrepi, zlasti z ukrepi iz členov 17, 18, 28, 29, 31 in 36, da se razširi ekološko kmetovanje ter izpolnijo cilji glede okolja in gospodarskega razvoja podeželja.

Predloga sprememb 71 in 146

Predlog uredbe

Člen 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Podpora v okviru tega ukrepa se upravičencem dodeli letno na hektar kmetijskega zemljišča v uporabi ali na hektar gozda za kritje stroškov in izpada dohodka, ki so posledica omejitev na zadevnih območjih zaradi izvajanja
  direktiv
   92/43/EGS, 2009/147/ES in 2000/60/ES. | 1.   Podpora v okviru tega ukrepa se upravičencem dodeli letno na hektar kmetijskega zemljišča v uporabi ali na hektar gozda za kritje stroškov in izpada dohodka, ki so posledica omejitev na zadevnih območjih zaradi izvajanja
  Direktive Sveta
  92/43/EGS
  z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst

   (1)

  , Direktive
  2009/147/ES
  Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic

   (2) in
  Direktive
  2000/60/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike

   (3). |
| | Podpora za trajne zahteve je lahko v obliki enkratnega plačila na hektar obdelane kmetijske površine ali gozdnega zemljišča za pokritje polnega nadomestila. V tem primeru morajo biti zahteve zabeležene kot služnostne pravice na prihodnji rabi zemljišča v nacionalni zemljiški knjigi. V ustrezno utemeljenih primerih se podpora lahko odobri na podlagi stroškov na enoto, ki niso stroški na hektar, ampak npr. stroški na število kilometrov vodotoka. |
| | Podpora lahko zajema materialne in/ali nematerialne neproizvodne naložbe, ki morajo biti skladne z zahtevami, povezanimi z direktivami 2009/147/ES, 92/43/EGS in 2000/60/ES. |
| 2.   Podpora se dodeli kmetom, zasebnim lastnikom gozdov in združenjem lastnikov gozdov. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko podpora dodeli tudi drugim upravljavcem zemljišč. | 2.   Podpora se dodeli kmetom, zasebnim lastnikom gozdov in združenjem lastnikov gozdov. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko podpora dodeli tudi drugim upravljavcem zemljišč. |
| 3.   Podpora kmetom, povezana z direktivama 92/43/EGS in 2009/147/ES, se dodeli samo v povezavi z omejitvami zaradi zahtev, ki presegajo načelo dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja iz člena 94 in Priloge II k Uredbi Sveta (EU) št. HU/2012. | 3.   Podpora kmetom, povezana z direktivama 92/43/EGS in 2009/147/ES, se dodeli samo v povezavi z omejitvami zaradi zahtev, ki presegajo načelo dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja iz člena 94 in Priloge II k Uredbi Sveta (EU) št. HU/2013
  ter povezane obveznosti iz poglavja 2 naslova III Uredbe (EU) št
  .
  RP/2013. V programih razvoja podeželja se lahko predvidijo posebne določbe za primere, v katerih so te obveznosti v zadevnem kmetijskem gospodarstvu nezdružljive s cilji navedenih direktiv. |
| 4.   Podpora kmetom, povezana z Direktivo 2000/60/ES, se dodeli samo v povezavi s posebnimi zahtevami, ki: | 4.   Podpora kmetom, povezana z Direktivo 2000/60/ES, se dodeli samo v povezavi s posebnimi zahtevami, ki: |
| (a) | so bile uvedene z Direktivo 2000/60/ES, so v skladu s programi ukrepov iz načrtov upravljanja povodij z namenom doseganja okoljskih ciljev iz navedene direktive in presegajo ukrepe, ki so potrebni za izvajanje druge zakonodaje Unije za varstvo voda; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Podpora v okviru tega ukrepa se upravičencem dodeli letno na hektar kmetijskega zemljišča v uporabi ali na hektar gozda za kritje stroškov in izpada dohodka, ki so posledica omejitev na zadevnih območjih zaradi izvajanja
  direktiv
   92/43/EGS, 2009/147/ES in 2000/60/ES.

1.   Podpora v okviru tega ukrepa se upravičencem dodeli letno na hektar kmetijskega zemljišča v uporabi ali na hektar gozda za kritje stroškov in izpada dohodka, ki so posledica omejitev na zadevnih območjih zaradi izvajanja
  Direktive Sveta
  92/43/EGS
  z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst

   (1)

  , Direktive
  2009/147/ES
  Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic

   (2) in
  Direktive
  2000/60/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike

   (3).

Podpora za trajne zahteve je lahko v obliki enkratnega plačila na hektar obdelane kmetijske površine ali gozdnega zemljišča za pokritje polnega nadomestila. V tem primeru morajo biti zahteve zabeležene kot služnostne pravice na prihodnji rabi zemljišča v nacionalni zemljiški knjigi. V ustrezno utemeljenih primerih se podpora lahko odobri na podlagi stroškov na enoto, ki niso stroški na hektar, ampak npr. stroški na število kilometrov vodotoka.

Podpora lahko zajema materialne in/ali nematerialne neproizvodne naložbe, ki morajo biti skladne z zahtevami, povezanimi z direktivami 2009/147/ES, 92/43/EGS in 2000/60/ES.

2.   Podpora se dodeli kmetom, zasebnim lastnikom gozdov in združenjem lastnikov gozdov. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko podpora dodeli tudi drugim upravljavcem zemljišč.

2.   Podpora se dodeli kmetom, zasebnim lastnikom gozdov in združenjem lastnikov gozdov. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko podpora dodeli tudi drugim upravljavcem zemljišč.

3.   Podpora kmetom, povezana z direktivama 92/43/EGS in 2009/147/ES, se dodeli samo v povezavi z omejitvami zaradi zahtev, ki presegajo načelo dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja iz člena 94 in Priloge II k Uredbi Sveta (EU) št. HU/2012.

3.   Podpora kmetom, povezana z direktivama 92/43/EGS in 2009/147/ES, se dodeli samo v povezavi z omejitvami zaradi zahtev, ki presegajo načelo dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja iz člena 94 in Priloge II k Uredbi Sveta (EU) št. HU/2013
  ter povezane obveznosti iz poglavja 2 naslova III Uredbe (EU) št
  .
  RP/2013. V programih razvoja podeželja se lahko predvidijo posebne določbe za primere, v katerih so te obveznosti v zadevnem kmetijskem gospodarstvu nezdružljive s cilji navedenih direktiv.

4.   Podpora kmetom, povezana z Direktivo 2000/60/ES, se dodeli samo v povezavi s posebnimi zahtevami, ki:

4.   Podpora kmetom, povezana z Direktivo 2000/60/ES, se dodeli samo v povezavi s posebnimi zahtevami, ki:

(a)

so bile uvedene z Direktivo 2000/60/ES, so v skladu s programi ukrepov iz načrtov upravljanja povodij z namenom doseganja okoljskih ciljev iz navedene direktive in presegajo ukrepe, ki so potrebni za izvajanje druge zakonodaje Unije za varstvo voda;

| (a) | so bile uvedene z Direktivo 2000/60/ES, so v skladu s programi ukrepov iz načrtov upravljanja povodij z namenom doseganja okoljskih ciljev iz navedene direktive in presegajo ukrepe, ki so potrebni za izvajanje druge zakonodaje Unije za varstvo voda; |
| --- | --- |

(a)

so bile uvedene z Direktivo 2000/60/ES, so v skladu s programi ukrepov iz načrtov upravljanja povodij z namenom doseganja okoljskih ciljev iz navedene direktive in presegajo ukrepe, ki so potrebni za izvajanje druge zakonodaje Unije za varstvo voda;

| (b) | presegajo z zakonom predpisane zahteve o upravljanju ter načelo dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja iz poglavja I naslova VI Uredbe (EU) št. HU/2012 in obveznosti, določene v skladu s poglavjem 2 naslova III Uredbe (EU) št. RP/2012; |
| --- | --- |

(b)

presegajo z zakonom predpisane zahteve o upravljanju ter načelo dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja iz poglavja I naslova VI Uredbe (EU) št. HU/2012 in obveznosti, določene v skladu s poglavjem 2 naslova III Uredbe (EU) št. RP/2012;

| (b) | presegajo z zakonom predpisane zahteve o upravljanju ter načelo dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja iz poglavja I naslova VI Uredbe (EU) št. .../2013 [HU] in obveznosti, določene v skladu s poglavjem 2 naslova III Uredbe (EU) št. .../2013 [RP]; |
| --- | --- |

(b)

presegajo z zakonom predpisane zahteve o upravljanju ter načelo dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja iz poglavja I naslova VI Uredbe (EU) št. .../2013 [HU] in obveznosti, določene v skladu s poglavjem 2 naslova III Uredbe (EU) št. .../2013 [RP];

| (c) | presegajo raven varstva, predvidenega z zakonodajo Unije, ki je bila v veljavi v času sprejetja Direktive 2000/60/ES, kot je določeno v členu 4(9) Direktive 2000/60/ES, ter |
| --- | --- |

(c)

presegajo raven varstva, predvidenega z zakonodajo Unije, ki je bila v veljavi v času sprejetja Direktive 2000/60/ES, kot je določeno v členu 4(9) Direktive 2000/60/ES, ter

| (c) | presegajo raven varstva, predvidenega s pravom Unije, ki je bilo v veljavi v času sprejetja Direktive 2000/60/ES, kot je določeno v členu 4(9) Direktive 2000/60/ES, ter |
| --- | --- |

(c)

presegajo raven varstva, predvidenega s pravom Unije, ki je bilo v veljavi v času sprejetja Direktive 2000/60/ES, kot je določeno v členu 4(9) Direktive 2000/60/ES, ter

| (d) | uvajajo bistvene spremembe za vrsto rabe zemljišč in/ali bistvene omejitve v kmetovanju, katerih posledica je velik izpad prihodka. |
| --- | --- |

(d)

uvajajo bistvene spremembe za vrsto rabe zemljišč in/ali bistvene omejitve v kmetovanju, katerih posledica je velik izpad prihodka.

| (d) | uvajajo bistvene spremembe za vrsto rabe zemljišč in/ali bistvene omejitve v kmetovanju, katerih posledica je velik izpad prihodka. |
| --- | --- |

(d)

uvajajo bistvene spremembe za vrsto rabe zemljišč in/ali bistvene omejitve v kmetovanju, katerih posledica je velik izpad prihodka.

5.   Zahteve iz odstavkov 3 in 4 se opredelijo v programu.

5.   Zahteve iz odstavkov 3 in 4 se opredelijo v programu.

6.   Do plačil so upravičena naslednja območja:

6.   Do plačil so upravičena naslednja območja:

| (a) | kmetijska in gozdna območja Natura 2000, določena na podlagi direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES; |
| --- | --- |

(a)

kmetijska in gozdna območja Natura 2000, določena na podlagi direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES;

| (a) | kmetijska in gozdna območja Natura 2000, določena na podlagi direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES; |
| --- | --- |

(a)

kmetijska in gozdna območja Natura 2000, določena na podlagi direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES;

| (b) | druga razmejena naravovarstvena območja z okoljskimi omejitvami v zvezi s kmetijstvom ali gozdovi, ki prispevajo k izvajanju člena 10 Direktive 92/43/EGS. Ta območja v posameznem programu razvoja podeželja ne presegajo 5 % območij Natura 2000, ki jih pokriva ozemlje, na katerem se uporablja navedeni program; |
| --- | --- |

(b)

druga razmejena naravovarstvena območja z okoljskimi omejitvami v zvezi s kmetijstvom ali gozdovi, ki prispevajo k izvajanju člena 10 Direktive 92/43/EGS. Ta območja v posameznem programu razvoja podeželja ne presegajo 5 % območij Natura 2000, ki jih pokriva ozemlje, na katerem se uporablja navedeni program;

| (b) | druga razmejena naravovarstvena območja z okoljskimi omejitvami v zvezi s kmetijstvom ali gozdovi, ki prispevajo
  h krepitvi populacij vrst iz Priloge IV k Direktivi 92/43/EGS,
  k izvajanju člena 10 Direktive 92/43/EGS
  , in k varstvu vseh vrst ptic v skladu s členom 1 Direktive 2009/147/ES.
  Ta območja v posameznem programu razvoja podeželja ne presegajo 7 % območij Natura 2000, ki jih pokriva ozemlje, na katerem se uporablja navedeni program; |
| --- | --- |

(b)

druga razmejena naravovarstvena območja z okoljskimi omejitvami v zvezi s kmetijstvom ali gozdovi, ki prispevajo
  h krepitvi populacij vrst iz Priloge IV k Direktivi 92/43/EGS,
  k izvajanju člena 10 Direktive 92/43/EGS
  , in k varstvu vseh vrst ptic v skladu s členom 1 Direktive 2009/147/ES.
  Ta območja v posameznem programu razvoja podeželja ne presegajo 7 % območij Natura 2000, ki jih pokriva ozemlje, na katerem se uporablja navedeni program;

| (c) | kmetijska območja, vključena v načrte upravljanja povodij v skladu z Direktivo 2000/60/ES. |
| --- | --- |

(c)

kmetijska območja, vključena v načrte upravljanja povodij v skladu z Direktivo 2000/60/ES.

| (c) | kmetijska
  in gozdna
  območja, vključena v načrte upravljanja povodij v skladu z Direktivo 2000/60/ES. |
| --- | --- |

(c)

kmetijska
  in gozdna
  območja, vključena v načrte upravljanja povodij v skladu z Direktivo 2000/60/ES.

7.   Podpora ne sme presegati najvišjih zneskov iz Priloge I.

7.   Podpora ne sme presegati najvišjih zneskov iz Priloge I.

Države članice lahko v svojih finančnih načrtih prikažejo ločene proračunske postavke za plačila za kmetijska območja Natura 2000, gozdna območja Natura 2000 in plačila v skladu z okvirno direktivo o vodah.

Predlog spremembe 72

Predlog uredbe

Člen 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Plačila kmetom na gorskih območjih in drugih območjih z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami se dodelijo letno na hektar kmetijskega zemljišča v uporabi za kritje njihovih dodatnih stroškov in izpada dohodka, ki so povezani z omejitvami kmetijske proizvodnje na zadevnem območju. | 1.   Plačila kmetom na gorskih območjih in drugih območjih z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami se dodelijo letno na hektar kmetijskega zemljišča v uporabi za kritje njihovih dodatnih stroškov in izpada dohodka, ki so povezani z omejitvami kmetijske proizvodnje na zadevnem območju. |
| Dodatni stroški in izpad dohodka se izračunajo glede na območja brez naravnih ali drugih posebnih omejitev
  , pri čemer se upoštevajo plačila v skladu s poglavjem 3 naslova III Uredbe (EU) št
  . 
  RP/2012. | Dodatni stroški in izpad dohodka se izračunajo glede na območja brez naravnih ali drugih posebnih omejitev.
  Države članice preprečijo čezmerna nadomestila zaradi kombinacije tega ukrepa in drugih instrumentov podpore na nacionalni ravni ali na ravni Unije. |
| | Države članice lahko, kjer je to ustrezno utemeljeno, pri izračunu dodatnih stroškov in izpada dohodka predvidijo razlike, da bi upoštevale: |
| | — | razmere in razvojne cilje, ki so značilni za določeno regijo, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Plačila kmetom na gorskih območjih in drugih območjih z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami se dodelijo letno na hektar kmetijskega zemljišča v uporabi za kritje njihovih dodatnih stroškov in izpada dohodka, ki so povezani z omejitvami kmetijske proizvodnje na zadevnem območju.

1.   Plačila kmetom na gorskih območjih in drugih območjih z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami se dodelijo letno na hektar kmetijskega zemljišča v uporabi za kritje njihovih dodatnih stroškov in izpada dohodka, ki so povezani z omejitvami kmetijske proizvodnje na zadevnem območju.

Dodatni stroški in izpad dohodka se izračunajo glede na območja brez naravnih ali drugih posebnih omejitev
  , pri čemer se upoštevajo plačila v skladu s poglavjem 3 naslova III Uredbe (EU) št
  . 
  RP/2012.

Dodatni stroški in izpad dohodka se izračunajo glede na območja brez naravnih ali drugih posebnih omejitev.
  Države članice preprečijo čezmerna nadomestila zaradi kombinacije tega ukrepa in drugih instrumentov podpore na nacionalni ravni ali na ravni Unije.

Države članice lahko, kjer je to ustrezno utemeljeno, pri izračunu dodatnih stroškov in izpada dohodka predvidijo razlike, da bi upoštevale:

—

razmere in razvojne cilje, ki so značilni za določeno regijo,

| — | težo morebitnih trajnih naravnih omejitev za kmetijske dejavnosti, |
| --- | --- |

—

težo morebitnih trajnih naravnih omejitev za kmetijske dejavnosti,

| — | vrsto proizvodnje in, če je primerno, ekonomsko strukturo kmetijskega gospodarstva. |
| --- | --- |

—

vrsto proizvodnje in, če je primerno, ekonomsko strukturo kmetijskega gospodarstva.

2.   Plačila se dodelijo kmetom, ki se obvežejo, da bodo na območjih, določenih v skladu s členom 33, še naprej opravljali svojo kmetijsko dejavnost.

2.   Plačila se dodelijo kmetom, ki se obvežejo, da bodo na območjih, določenih v skladu s členom 33, še naprej opravljali svojo kmetijsko dejavnost.

3.   Višina plačil se določi v razponu med najvišjim in najnižjim zneskom iz Priloge I.

3.   Višina plačil se določi v razponu med najvišjim in najnižjim zneskom iz Priloge I.

Države članice lahko, kadar je to ustrezno utemeljeno, dodelijo posamezna plačila, višja od najvišjega zneska iz Priloge I, pod pogojem da povprečni znesek plačil, dodeljenih na ravni načrtovanja programov, ne presega najvišjega zneska.

4.   Države članice zagotovijo, da se plačila za površine gospodarstev, ki presegajo površino, opredeljeno v programu, postopno znižujejo.

4.   Države članice zagotovijo, da se plačila za površine gospodarstev, ki presegajo površino, opredeljeno v programu, postopno znižujejo.

5.   Države članice lahko plačila v okviru tega ukrepa
  v obdobju med letoma 2014 in 2017
  dodelijo kmetom na območjih, ki so bila v programskem obdobju 2007–2013 upravičena na podlagi člena 36(a)(ii) Uredbe (ES) št. 1698/2005, vendar zaradi nove razmejitve iz člena 33(3) niso več upravičena. Ta plačila se postopno znižujejo, pri čemer se
  leta 2014
  začnejo postopno zniževati pri 80 % plačil, prejetih
  leta 2013, leta 2017
  pa se prenehajo postopno zniževati pri 20 % teh plačil.

5.   Države članice lahko plačila v okviru tega ukrepa
  za obdobje štirih let
  dodelijo kmetom na območjih, ki so bila v programskem obdobju 2007–2013 upravičena na podlagi člena 36(a)(ii) Uredbe (ES) št. 1698/2005, vendar zaradi nove razmejitve iz člena 33(3) niso več upravičena. Ta plačila se postopno znižujejo, pri čemer se
  prvo leto
  začnejo postopno zniževati pri 80 % plačil, prejetih
  v programskem obdobju 2007–2013, četrto leto
  pa se prenehajo postopno zniževati pri 20 % teh plačil.

6.
     
  V državah članicah, ki razmejitve iz člena 33(3) ne bodo končale pred 1. januarjem 2014, se za kmete, ki prejemajo plačila na območjih, ki so bila upravičena za takšna plačila v obdobju 2007–2013, uporablja odstavek 5. Po končani razmejitvi kmetje na območjih, ki so še naprej upravičena, prejemajo celotna plačila v okviru tega ukrepa. Kmetje na območjih, ki niso več upravičena, še naprej prejemajo plačila v skladu z odstavkom 5.

Predlog spremembe 73

Predlog uredbe

Člen 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Države članice na podlagi odstavkov 2, 3 in 4 določijo območja, ki so upravičena do plačil iz člena 32 glede na naslednje kategorije: | 1.   Države članice na podlagi odstavkov 2, 3 in 4 določijo območja, ki so upravičena do plačil iz člena 32 glede na naslednje kategorije: |
| (a) | gorska območja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Države članice na podlagi odstavkov 2, 3 in 4 določijo območja, ki so upravičena do plačil iz člena 32 glede na naslednje kategorije:

1.   Države članice na podlagi odstavkov 2, 3 in 4 določijo območja, ki so upravičena do plačil iz člena 32 glede na naslednje kategorije:

(a)

gorska območja;

| (a) | gorska območja; |
| --- | --- |

(a)

gorska območja;

| (b) | območja, ki niso gorska območja in imajo pomembne naravne omejitve, in |
| --- | --- |

(b)

območja, ki niso gorska območja in imajo pomembne naravne omejitve, in

| (b) | območja, ki niso gorska območja in imajo pomembne naravne omejitve, in |
| --- | --- |

(b)

območja, ki niso gorska območja in imajo pomembne naravne omejitve, in

| (c) | območja s posebnimi omejitvami. |
| --- | --- |

(c)

območja s posebnimi omejitvami.

| (c) | območja s posebnimi omejitvami. |
| --- | --- |

(c)

območja s posebnimi omejitvami.

2.   Gorska območja so upravičena do plačil iz člena 32, če so možnosti rabe zemljišča močno omejene in so proizvodni stroški občutno višji zaradi:

2.   Gorska območja so upravičena do plačil iz člena 32, če so možnosti rabe zemljišča močno omejene in so proizvodni stroški občutno višji zaradi:

| (a) | zelo neugodnih podnebnih razmer, ki so posledica nadmorske višine in bistveno skrajšajo rastno dobo; |
| --- | --- |

(a)

zelo neugodnih podnebnih razmer, ki so posledica nadmorske višine in bistveno skrajšajo rastno dobo;

| (a) | zelo neugodnih podnebnih razmer, ki so posledica nadmorske višine in bistveno skrajšajo rastno dobo; |
| --- | --- |

(a)

zelo neugodnih podnebnih razmer, ki so posledica nadmorske višine in bistveno skrajšajo rastno dobo;

| (b) | na nižji nadmorski višini prestrmih pobočij, ki se raztezajo čez večji del zadevnega območja, zaradi česar ni možna uporaba strojev ali je potrebna uporaba zelo drage opreme, ali zaradi kombinacije obeh dejavnikov, kadar je eden od teh dejavnikov manj oteževalen, vendar takšne omejitve povzroča v kombinaciji z drugim dejavnikom. |
| --- | --- |

(b)

na nižji nadmorski višini prestrmih pobočij, ki se raztezajo čez večji del zadevnega območja, zaradi česar ni možna uporaba strojev ali je potrebna uporaba zelo drage opreme, ali zaradi kombinacije obeh dejavnikov, kadar je eden od teh dejavnikov manj oteževalen, vendar takšne omejitve povzroča v kombinaciji z drugim dejavnikom.

| (b) | na nižji nadmorski višini prestrmih pobočij, ki se raztezajo čez večji del zadevnega območja, zaradi česar ni možna uporaba strojev ali je potrebna uporaba zelo drage opreme, ali zaradi kombinacije obeh dejavnikov, kadar je eden od teh dejavnikov manj oteževalen, vendar takšne omejitve povzroča v kombinaciji z drugim dejavnikom. |
| --- | --- |

(b)

na nižji nadmorski višini prestrmih pobočij, ki se raztezajo čez večji del zadevnega območja, zaradi česar ni možna uporaba strojev ali je potrebna uporaba zelo drage opreme, ali zaradi kombinacije obeh dejavnikov, kadar je eden od teh dejavnikov manj oteževalen, vendar takšne omejitve povzroča v kombinaciji z drugim dejavnikom.

Območja, ki ležijo severno od 62. vzporednika, in nekatera sosednja območja se štejejo za gorska območja.

Območja, ki ležijo severno od 62. vzporednika, in nekatera sosednja območja se štejejo za gorska območja.

3.   Območja, ki niso gorska območja,
  so
  upravičena do plačil v skladu s členom 32,
  kadar se štejejo za območja s pomembnimi naravnimi omejitvami, če vsaj 66 % kmetijskega zemljišča v uporabi izpolnjuje vsaj eno od meril iz Priloge II po navedeni mejni vrednosti. Upoštevanje tega pogoja se zagotavlja na ustrezni ravni lokalnih upravnih enot (ravni LUE 2).

3.   
  Države članice določijo
  območja, ki niso gorska območja,
  vendar imajo pomembne naravne omejitve, kot
  upravičena do plačil v skladu s členom 32
  . Za ta območja so značilne pomembne naravne omejitve
  ,
  zlasti nizka proizvodna sposobnost tal ali slabe podnebne razmere, ali dejstvo, da je ohranjanje ekstenzivnega kmetijstva pomembno za upravljanje zemljišč.

Pri razmejevanju območij iz tega odstavka so države članice zelo natančne in uporabijo objektivna merila
  ,
  da se izključijo območja, na katerih so bile zabeležene pomembne naravne omejitve iz prvega pododstavka,
  ki
  pa so bile odpravljene z naložbami ali gospodarsko dejavnostjo
  .

Komisija do 31. decembra 2014 poda zakonodajni predlog za obvezna biofizikalna merila in ustrezne mejne vrednosti
  , ki
  bodo veljale za prihodnjo razmejitev, ter ustrezna pravila za natančno usklajevanje in prehodne ureditve
  .

4.   Območja, ki niso zajeta v odstavkih 2 in 3, so upravičena do plačil v skladu s členom 32, če so območja s posebnimi omejitvami in je na njih treba še naprej upravljati z zemljišči, da se zavaruje ali izboljša okolje, ohranita podeželje in turistični potencial zadevnega območja ali da se zaščiti obala.

4.   Območja, ki niso zajeta v odstavkih 2 in 3, so upravičena do plačil v skladu s členom 32, če so območja s posebnimi omejitvami
  , vključno z zelo nizko gostoto prebivalstva,
  in je na njih treba še naprej upravljati z zemljišči, da se zavaruje ali izboljša okolje, ohranita podeželje in turistični potencial zadevnega območja ali da se zaščiti obala.

Območja s posebnimi omejitvami vključujejo obdelovalne površine, ki se z vidika pogojev varstva narave obravnavajo kot homogene, pri čemer njihov skupni obseg ne presega 10 % ozemlja zadevne države članice.

Območja s posebnimi omejitvami vključujejo obdelovalne površine, ki se z vidika pogojev varstva narave obravnavajo kot homogene, pri čemer njihov skupni obseg ne presega 10 % ozemlja zadevne države članice.

5.   Države članice v svoje programe razvoja podeželja vključijo:

5.   Države članice v svoje programe razvoja podeželja vključijo obstoječo ali spremenjeno razmejitev na podlagi odstavkov 2,
  3
  in 4.

| (a) | obstoječo ali spremenjeno razmejitev na podlagi odstavkov 2 in 4; |
| --- | --- |

(a)

obstoječo ali spremenjeno razmejitev na podlagi odstavkov 2 in 4;

| (b) | novo razmejitev območij iz odstavka 3. |
| --- | --- |

(b)

novo razmejitev območij iz odstavka 3.

Predlog spremembe 74

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Plačila za dobro počutje živali pokrivajo samo obveznosti, ki presegajo ustrezne obvezne standarde, določene v skladu s poglavjem I naslova VI Uredbe (EU) št. HU/2012, ter druge ustrezne obvezne zahteve, ki so določene v nacionalni zakonodaji. Te zahteve se opredelijo v programu. | 2.   Plačila za dobro počutje živali pokrivajo samo obveznosti, ki presegajo ustrezne obvezne standarde, določene v skladu s poglavjem I naslova VI Uredbe (EU) št. .../2013 [HU], ter druge ustrezne obvezne zahteve, ki so določene s pravom Unije. Te zahteve se opredelijo v programu. |
| Te obveznosti se prevzamejo za obdobje enega
  leta
  , ki se lahko podaljša. | Te obveznosti se prevzamejo za obdobje enega
  do sedmih let
  , ki se lahko podaljša. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Plačila za dobro počutje živali pokrivajo samo obveznosti, ki presegajo ustrezne obvezne standarde, določene v skladu s poglavjem I naslova VI Uredbe (EU) št. HU/2012, ter druge ustrezne obvezne zahteve, ki so določene v nacionalni zakonodaji. Te zahteve se opredelijo v programu.

2.   Plačila za dobro počutje živali pokrivajo samo obveznosti, ki presegajo ustrezne obvezne standarde, določene v skladu s poglavjem I naslova VI Uredbe (EU) št. .../2013 [HU], ter druge ustrezne obvezne zahteve, ki so določene s pravom Unije. Te zahteve se opredelijo v programu.

Te obveznosti se prevzamejo za obdobje enega
  leta
  , ki se lahko podaljša.

Te obveznosti se prevzamejo za obdobje enega
  do sedmih let
  , ki se lahko podaljša.

Predlog spremembe 75

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Podpora v okviru tega ukrepa se dodeli na hektar gozda posestnikom gozdov ter občinam in njihovim združenjem, ki se prostovoljno obvežejo, da bodo izvajale dejavnosti, ki zajemajo eno ali več gozdarsko-okoljskih obveznosti. Organi, ki gospodarijo z gozdovi v državni lasti, lahko prav tako prejemajo podporo, če ne prejemajo sredstev iz državnega proračuna. | 1.   Podpora v okviru tega ukrepa se dodeli na hektar gozda izključno posestnikom gozdov ter občinam in njihovim združenjem, ki se prostovoljno obvežejo, da bodo izvajale dejavnosti, ki zajemajo eno ali več gozdarsko-okoljskih obveznosti. Organi, ki gospodarijo z gozdovi v državni lasti, lahko prav tako prejemajo podporo, če ne prejemajo sredstev iz državnega proračuna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Podpora v okviru tega ukrepa se dodeli na hektar gozda posestnikom gozdov ter občinam in njihovim združenjem, ki se prostovoljno obvežejo, da bodo izvajale dejavnosti, ki zajemajo eno ali več gozdarsko-okoljskih obveznosti. Organi, ki gospodarijo z gozdovi v državni lasti, lahko prav tako prejemajo podporo, če ne prejemajo sredstev iz državnega proračuna.

1.   Podpora v okviru tega ukrepa se dodeli na hektar gozda izključno posestnikom gozdov ter občinam in njihovim združenjem, ki se prostovoljno obvežejo, da bodo izvajale dejavnosti, ki zajemajo eno ali več gozdarsko-okoljskih obveznosti. Organi, ki gospodarijo z gozdovi v državni lasti, lahko prav tako prejemajo podporo, če ne prejemajo sredstev iz državnega proračuna.

Predlog spremembe 76

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Za kmetijska gospodarstva nad določenim pragom, ki ga določijo države članice v svojih programih razvoja podeželja, je pogoj za podporo iz odstavka 1 predložitev načrta za upravljanje gozdov ali enakovrednega dokumenta v skladu s trajnostnim upravljanjem gozdov. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Za kmetijska gospodarstva nad določenim pragom, ki ga določijo države članice v svojih programih razvoja podeželja, je pogoj za podporo iz odstavka 1 predložitev načrta za upravljanje gozdov ali enakovrednega dokumenta v skladu s trajnostnim upravljanjem gozdov.

črtano

Obrazložitev

Primerna zakonodaja na nacionalni ravni za napredno upravljanje lesa in gozdov ne glede na velikost zadevnih posestev že obstaja. Zahteva, da morajo lastniki gozdov predložiti načrte za upravljanje gozdov, bi pomenila samo več birokracije.

Predlog spremembe 77

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 3.   S plačili se krije celota ali del dodatnih stroškov in izpada dohodka upravičencev zaradi prevzetih obveznosti. Po potrebi se lahko s plačili krijejo tudi transakcijski stroški do največ 20 % premije, plačane za gozdarsko-okoljske obveznosti. Podpora ne sme presegati najvišjega zneska iz Priloge I. | 3.   S plačili se krije celota ali del dodatnih stroškov in izpada dohodka upravičencev zaradi prevzetih obveznosti. Po potrebi se lahko s plačili krijejo tudi transakcijski stroški do največ 20 % premije, plačane za gozdarsko-okoljske obveznosti. Podpora ne sme presegati najvišjega zneska iz Priloge I. 
  V jasno utemeljenih primerih se podpora za sporazume o neuporabi dreves ali njihovih sestojev lahko dodeli tudi v obliki enkratnih plačil ali pavšalnih zneskov za posamezen projekt, izračunanih na osnovi ustreznih dodatnih stroškov in izpada dohodka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3.   S plačili se krije celota ali del dodatnih stroškov in izpada dohodka upravičencev zaradi prevzetih obveznosti. Po potrebi se lahko s plačili krijejo tudi transakcijski stroški do največ 20 % premije, plačane za gozdarsko-okoljske obveznosti. Podpora ne sme presegati najvišjega zneska iz Priloge I.

3.   S plačili se krije celota ali del dodatnih stroškov in izpada dohodka upravičencev zaradi prevzetih obveznosti. Po potrebi se lahko s plačili krijejo tudi transakcijski stroški do največ 20 % premije, plačane za gozdarsko-okoljske obveznosti. Podpora ne sme presegati najvišjega zneska iz Priloge I. 
  V jasno utemeljenih primerih se podpora za sporazume o neuporabi dreves ali njihovih sestojev lahko dodeli tudi v obliki enkratnih plačil ali pavšalnih zneskov za posamezen projekt, izračunanih na osnovi ustreznih dodatnih stroškov in izpada dohodka.

Obrazložitev

Pri gozdnih ekosistemih je pogosto bolj učinkovito, da se financiranje zagotovi z več projekti in ne s financiranjem, ki temelji na velikosti. Enotni pavšalni znesek 200,–/ha ni primeren za kritje dejanskih stroškov, saj imajo gozdovi dolgo vegetacijsko obdobje.

Predlog spremembe 78

Predlog uredbe

Člen 36

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   S podporo v okviru tega ukrepa se spodbujajo oblike sodelovanja, ki vključujejo vsaj dva subjekta, in zlasti: | 1.   S podporo v okviru tega ukrepa se spodbujajo oblike sodelovanja, ki vključujejo vsaj dva subjekta, in zlasti: |
| (a) | pristope
  sodelovanja med različnimi subjekti na področju kmetijstva, prehranske verige in gozdarstva v Uniji ter med drugimi subjekti, ki prispevajo k doseganju ciljev in prednostnih nalog v okviru politike razvoja podeželja, vključno
  z
  medpanožnimi organizacijami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   S podporo v okviru tega ukrepa se spodbujajo oblike sodelovanja, ki vključujejo vsaj dva subjekta, in zlasti:

1.   S podporo v okviru tega ukrepa se spodbujajo oblike sodelovanja, ki vključujejo vsaj dva subjekta, in zlasti:

(a)

pristope
  sodelovanja med različnimi subjekti na področju kmetijstva, prehranske verige in gozdarstva v Uniji ter med drugimi subjekti, ki prispevajo k doseganju ciljev in prednostnih nalog v okviru politike razvoja podeželja, vključno
  z
  medpanožnimi organizacijami;

| (a) | pristopi
  sodelovanja med različnimi subjekti na področju kmetijstva, prehranske verige in gozdarstva v Uniji ter med drugimi subjekti, ki prispevajo k doseganju ciljev in prednostnih nalog v okviru politike razvoja podeželja, vključno
  s skupinami proizvajalcev, zadrugami in
  medpanožnimi organizacijami; |
| --- | --- |

(a)

pristopi
  sodelovanja med različnimi subjekti na področju kmetijstva, prehranske verige in gozdarstva v Uniji ter med drugimi subjekti, ki prispevajo k doseganju ciljev in prednostnih nalog v okviru politike razvoja podeželja, vključno
  s skupinami proizvajalcev, zadrugami in
  medpanožnimi organizacijami;

| (b) | vzpostavljanje grozdov in
  mrež
  ; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavljanje grozdov in
  mrež
  ;

| (b) | vzpostavljanje grozdov
  , mrež
  in
  usklajevalnih točk
  ; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavljanje grozdov
  , mrež
  in
  usklajevalnih točk
  ;

| (c) | ustanovitev in delovanje operativnih skupin EIP na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti iz člena 62. |
| --- | --- |

(c)

ustanovitev in delovanje operativnih skupin EIP na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti iz člena 62.

| (c) | ustanovitev in delovanje operativnih skupin EIP na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti iz člena 62. |
| --- | --- |

(c)

ustanovitev in delovanje operativnih skupin EIP na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti iz člena 62.

| (ca) | inovacije in sodelovanje v povezovanju med omrežji v Uniji in tretjih državah. |
| --- | --- |

(ca)

inovacije in sodelovanje v povezovanju med omrežji v Uniji in tretjih državah.

2.   Sodelovanje iz odstavka 1 zajema zlasti:

2.   Sodelovanje iz odstavka 1 zajema zlasti:

| (a) | pilotne projekte; |
| --- | --- |

(a)

pilotne projekte;

| (a) | pilotne
  , predstavitvene in vodilne
  projekte; |
| --- | --- |

(a)

pilotne
  , predstavitvene in vodilne
  projekte;

| (b) | razvoj novih proizvodov, praks, postopkov in tehnologij
  na področju kmetijstva, prehrane in gozdarstva
  ; |
| --- | --- |

(b)

razvoj novih proizvodov, praks, postopkov in tehnologij
  na področju kmetijstva, prehrane in gozdarstva
  ;

| (b) | razvoj novih proizvodov, praks, postopkov in tehnologij
  v kmetijskem, živilskem in gozdarskem sektorju, vključno z zmanjšanjem količine odpadkov
  ; |
| --- | --- |

(b)

razvoj novih proizvodov, praks, postopkov in tehnologij
  v kmetijskem, živilskem in gozdarskem sektorju, vključno z zmanjšanjem količine odpadkov
  ;

| (c) | sodelovanje med malimi subjekti na področju organiziranja skupnih delovnih procesov, skupne rabe objektov in naprav ter virov; |
| --- | --- |

(c)

sodelovanje med malimi subjekti na področju organiziranja skupnih delovnih procesov, skupne rabe objektov in naprav ter virov;

| (c) | sodelovanje med malimi subjekti na področju organiziranja skupnih delovnih procesov, skupne rabe objektov in naprav ter virov; |
| --- | --- |

(c)

sodelovanje med malimi subjekti na področju organiziranja skupnih delovnih procesov, skupne rabe objektov in naprav ter virov;

| (d) | horizontalno in vertikalno sodelovanje med subjekti v dobavni verigi za vzpostavitev logističnih platform za spodbujanje kratkih dobavnih verig in lokalnih trgov; |
| --- | --- |

(d)

horizontalno in vertikalno sodelovanje med subjekti v dobavni verigi za vzpostavitev logističnih platform za spodbujanje kratkih dobavnih verig in lokalnih trgov;

| (d) | horizontalno in vertikalno sodelovanje med subjekti v dobavni verigi za vzpostavitev logističnih platform za spodbujanje kratkih dobavnih verig in lokalnih
  ter regionalnih
  trgov; |
| --- | --- |

(d)

horizontalno in vertikalno sodelovanje med subjekti v dobavni verigi za vzpostavitev logističnih platform za spodbujanje kratkih dobavnih verig in lokalnih
  ter regionalnih
  trgov;

| (e) | promocijske dejavnosti na lokalni ravni, ki so povezane z razvojem kratkih dobavnih verig in
  lokalnih
  trgov; |
| --- | --- |

(e)

promocijske dejavnosti na lokalni ravni, ki so povezane z razvojem kratkih dobavnih verig in
  lokalnih
  trgov;

| (e) | promocijske dejavnosti na lokalni ravni, ki so povezane z razvojem kratkih dobavnih verig
  , lokalnih
  in
  regionalnih
  trgov
  ter proizvodov, za katere veljajo sheme kakovosti
  ; |
| --- | --- |

(e)

promocijske dejavnosti na lokalni ravni, ki so povezane z razvojem kratkih dobavnih verig
  , lokalnih
  in
  regionalnih
  trgov
  ter proizvodov, za katere veljajo sheme kakovosti
  ;

| (f) | skupne ukrepe za blažitev podnebnih sprememb ali za prilagajanje tem spremembam; |
| --- | --- |

(f)

skupne ukrepe za blažitev podnebnih sprememb ali za prilagajanje tem spremembam;

| (f) | skupne ukrepe za blažitev podnebnih sprememb ali za prilagajanje tem spremembam; |
| --- | --- |

(f)

skupne ukrepe za blažitev podnebnih sprememb ali za prilagajanje tem spremembam;

| (g) | skupinske
  pristope k okoljskim projektom in stalno okoljsko prakso; |
| --- | --- |

(g)

skupinske
  pristope k okoljskim projektom in stalno okoljsko prakso;

| (g) | usklajene
  pristope k okoljskim projektom in stalno okoljsko prakso
  , vključno z učinkovitim gospodarjenjem z vodami, rabo obnovljivih virov energije in ohranjanjem kmetijske krajine
  ; |
| --- | --- |

(g)

usklajene
  pristope k okoljskim projektom in stalno okoljsko prakso
  , vključno z učinkovitim gospodarjenjem z vodami, rabo obnovljivih virov energije in ohranjanjem kmetijske krajine
  ;

| (h) | horizontalno in vertikalno sodelovanje med subjekti v dobavni verigi za trajnostno proizvodnjo biomase za uporabo v prehrani, proizvodnji energije in industrijskih postopkih; |
| --- | --- |

(h)

horizontalno in vertikalno sodelovanje med subjekti v dobavni verigi za trajnostno proizvodnjo biomase za uporabo v prehrani, proizvodnji energije in industrijskih postopkih;

| (h) | horizontalno in vertikalno sodelovanje med subjekti v dobavni verigi za trajnostno proizvodnjo biomase za uporabo v prehrani, proizvodnji energije in industrijskih postopkih; |
| --- | --- |

(h)

horizontalno in vertikalno sodelovanje med subjekti v dobavni verigi za trajnostno proizvodnjo biomase za uporabo v prehrani, proizvodnji energije in industrijskih postopkih;

| (i) | izvajanje lokalnih razvojnih strategij, ki zadevajo eno ali več prednostnih nalog Unije za razvoj podeželja, zlasti v okviru javno-zasebnih partnerstev, ki niso opredeljena v členu 28(1)(b) Uredbe (EU) št. [SSO/2012]; |
| --- | --- |

(i)

izvajanje lokalnih razvojnih strategij, ki zadevajo eno ali več prednostnih nalog Unije za razvoj podeželja, zlasti v okviru javno-zasebnih partnerstev, ki niso opredeljena v členu 28(1)(b) Uredbe (EU) št. [SSO/2012];

| (i) | izvajanje lokalnih razvojnih strategij, ki zadevajo eno ali več prednostnih nalog Unije za razvoj podeželja, zlasti v okviru javno-zasebnih partnerstev, ki niso opredeljena v členu 28(1)(b) Uredbe (EU) št. .../2013 [SSO]; |
| --- | --- |

(i)

izvajanje lokalnih razvojnih strategij, ki zadevajo eno ali več prednostnih nalog Unije za razvoj podeželja, zlasti v okviru javno-zasebnih partnerstev, ki niso opredeljena v členu 28(1)(b) Uredbe (EU) št. .../2013 [SSO];

| (j) | pripravo načrtov upravljanja gozdov ali enakovrednih instrumentov. |
| --- | --- |

(j)

pripravo načrtov upravljanja gozdov ali enakovrednih instrumentov.

| (j) | pripravo načrtov upravljanja gozdov ali enakovrednih instrumentov; |
| --- | --- |

(j)

pripravo načrtov upravljanja gozdov ali enakovrednih instrumentov;

| (ja) | razvoj turističnih storitev v povezavi s podeželskim turizmom, vključno z njihovim trženjem; |
| --- | --- |

(ja)

razvoj turističnih storitev v povezavi s podeželskim turizmom, vključno z njihovim trženjem;

| (jb) | razvoj projektov „socialnega kmetijstva“. |
| --- | --- |

(jb)

razvoj projektov „socialnega kmetijstva“.

2a.
     
  Pri dodeljevanju podpore se lahko prednost nameni sodelovanju med subjekti, ki vključujejo primarne proizvajalce.

3.
     
  Podpora iz odstavka 1(b) se dodeli samo novonastalim grozdom in mrežam ter subjektom, ki vzpostavijo dejavnost, ki je še niso izvajali.

Podpora za dejavnosti iz odstavka 2(b) se lahko dodeli tudi posameznim subjektom, če je ta možnost zagotovljena v programu razvoja podeželja.

3.
     Podpora za dejavnosti iz odstavka 2(b) se lahko dodeli tudi posameznim subjektom, če je ta možnost zagotovljena v programu razvoja podeželja.

4.   Rezultati pilotnih projektov in dejavnosti posameznih subjektov iz odstavka 2(b) se razširjajo.

4.   Rezultati pilotnih projektov in dejavnosti posameznih subjektov iz odstavka 2(b) se razširjajo.

5.   Naslednji stroški, povezani z oblikami sodelovanja iz odstavka 1, so upravičeni do podpore v okviru tega ukrepa:

5.   Naslednji stroški, povezani z oblikami sodelovanja iz odstavka 1, so upravičeni do podpore v okviru tega ukrepa:

| (a) | preučevanje zadevnega območja, študije izvedljivosti in stroški priprave poslovnega načrta, načrta za upravljanje gozdov oziroma enakovrednega dokumenta ali lokalne razvojne strategije, razen lokalnih razvojnih strategij iz člena 29 Uredbe (EU) št. [SSO/2012]; |
| --- | --- |

(a)

preučevanje zadevnega območja, študije izvedljivosti in stroški priprave poslovnega načrta, načrta za upravljanje gozdov oziroma enakovrednega dokumenta ali lokalne razvojne strategije, razen lokalnih razvojnih strategij iz člena 29 Uredbe (EU) št. [SSO/2012];

| (a) | preučevanje zadevnega območja, študije izvedljivosti in stroški priprave poslovnega načrta, načrta za upravljanje gozdov oziroma enakovrednega dokumenta ali lokalne razvojne strategije, razen lokalnih razvojnih strategij iz člena 29 Uredbe (EU) št. .../2013 [SSO]; |
| --- | --- |

(a)

preučevanje zadevnega območja, študije izvedljivosti in stroški priprave poslovnega načrta, načrta za upravljanje gozdov oziroma enakovrednega dokumenta ali lokalne razvojne strategije, razen lokalnih razvojnih strategij iz člena 29 Uredbe (EU) št. .../2013 [SSO];

| (b) | animacija zadevnega območja, da se zagotovi izvedljivost skupnega ozemeljskega projekta. V primeru grozdov lahko animacija zadeva tudi organizacijo usposabljanja, mrežno povezovanje članov in pridobivanje novih članov; |
| --- | --- |

(b)

animacija zadevnega območja, da se zagotovi izvedljivost skupnega ozemeljskega projekta. V primeru grozdov lahko animacija zadeva tudi organizacijo usposabljanja, mrežno povezovanje članov in pridobivanje novih članov;

| (b) | animacija zadevnega območja, da se zagotovi izvedljivost skupnega ozemeljskega projekta. V primeru grozdov lahko animacija zadeva tudi organizacijo usposabljanja, mrežno povezovanje članov in pridobivanje novih članov; |
| --- | --- |

(b)

animacija zadevnega območja, da se zagotovi izvedljivost skupnega ozemeljskega projekta. V primeru grozdov lahko animacija zadeva tudi organizacijo usposabljanja, mrežno povezovanje članov in pridobivanje novih članov;

| (c) | tekoči stroški sodelovanja; |
| --- | --- |

(c)

tekoči stroški sodelovanja;

| (c) | tekoči stroški sodelovanja; |
| --- | --- |

(c)

tekoči stroški sodelovanja;

| (d) | neposredni stroški posebnih projektov, povezanih z izvajanjem poslovnega načrta, lokalne razvojne strategije, ki ni lokalna razvojna strategija iz člena 29 Uredbe (EU) št. [SSO/2012], ali ukrepa, ki je usmerjen v inovacijo; |
| --- | --- |

(d)

neposredni stroški posebnih projektov, povezanih z izvajanjem poslovnega načrta, lokalne razvojne strategije, ki ni lokalna razvojna strategija iz člena 29 Uredbe (EU) št. [SSO/2012], ali ukrepa, ki je usmerjen v inovacijo;

| (d) | neposredni stroški posebnih projektov, povezanih z izvajanjem poslovnega načrta, lokalne razvojne strategije, ki ni lokalna razvojna strategija iz člena 29 Uredbe (EU) št. .../2013 [SSO], ali ukrepa, ki je usmerjen v inovacijo; |
| --- | --- |

(d)

neposredni stroški posebnih projektov, povezanih z izvajanjem poslovnega načrta, lokalne razvojne strategije, ki ni lokalna razvojna strategija iz člena 29 Uredbe (EU) št. .../2013 [SSO], ali ukrepa, ki je usmerjen v inovacijo;

| (e) | stroški promocijskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(e)

stroški promocijskih dejavnosti.

| (e) | stroški promocijskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(e)

stroški promocijskih dejavnosti.

6.   Kadar se izvaja poslovni načrt, načrt za upravljanje gozdov oziroma enakovreden dokument ali razvojna strategija, lahko države članice dodelijo pomoč v obliki skupnega zneska, s katerim se krijejo stroški sodelovanja in stroški izvedenih projektov, ali pa krijejo samo stroške sodelovanja in za izvajanje projektov uporabijo sredstva v okviru drugih ukrepov ali drugih skladov Unije.

6.   Kadar se izvaja poslovni načrt, načrt za upravljanje gozdov oziroma enakovreden dokument ali razvojna strategija, lahko države članice dodelijo pomoč v obliki skupnega zneska, s katerim se krijejo stroški sodelovanja in stroški izvedenih projektov, ali pa krijejo samo stroške sodelovanja in za izvajanje projektov uporabijo sredstva v okviru drugih ukrepov ali drugih skladov Unije.

7.   Sodelovanje med akterji iz različnih regij ali držav članic je prav tako upravičeno do podpore.

7.   Sodelovanje med akterji iz različnih regij ali držav članic
  ter sodelovanje z akterji iz držav v razvoju
  je prav tako upravičeno do podpore.

8.   Podpora se omeji na največ sedem let, razen v primeru skupne okoljske dejavnosti, kadar je to ustrezno utemeljeno.

8.   Podpora se omeji na največ sedem let, razen v primeru skupne okoljske dejavnosti, kadar je to ustrezno utemeljeno.

9.   Sodelovanje v okviru tega ukrepa se lahko združi s projekti, ki jih podpirajo skladi Unije, razen EKSRP, na istem ozemlju. Države članice preprečijo čezmerna nadomestila zaradi kombinacije tega ukrepa in drugih instrumentov podpore na nacionalni ravni ali na ravni Unije.

9.   Sodelovanje v okviru tega ukrepa se lahko združi s projekti, ki jih podpirajo skladi Unije, razen EKSRP, na istem ozemlju. Države članice preprečijo čezmerna nadomestila zaradi kombinacije tega ukrepa in drugih instrumentov podpore na nacionalni ravni ali na ravni Unije.

10.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z dodatno specifikacijo značilnosti pilotnih projektov, grozdov, mrež, kratkih dobavnih verig in lokalnih trgov, ki bodo upravičeni do podpore, ter v zvezi s pogoji dodeljevanja pomoči za vrste
  dejavnosti
  iz odstavka 2.

10.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z dodatno specifikacijo značilnosti pilotnih projektov, grozdov, mrež, kratkih dobavnih verig in lokalnih trgov, ki bodo upravičeni do podpore, ter v zvezi s pogoji dodeljevanja pomoči za vrste
  sodelovanja
  iz odstavka 2.

Predlog spremembe 79

Predlog uredbe

Člen 37

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Podpora v okviru tega ukrepa zajema: | 1.   Podpora v okviru tega ukrepa zajema: |
| (a) | finančne prispevke, plačane neposredno kmetom, za zavarovanje pridelka, živali
  ali
  rastlin proti ekonomskim izgubam, nastalim zaradi slabih vremenskih razmer, bolezni živali ali rastlin ali napadov škodljivcev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Podpora v okviru tega ukrepa zajema:

1.   Podpora v okviru tega ukrepa zajema:

(a)

finančne prispevke, plačane neposredno kmetom, za zavarovanje pridelka, živali
  ali
  rastlin proti ekonomskim izgubam, nastalim zaradi slabih vremenskih razmer, bolezni živali ali rastlin ali napadov škodljivcev;

| (a) | finančne prispevke, plačane neposredno kmetom
  ali skupinam kmetov
  , za zavarovanje pridelka, živali
  in
  rastlin proti ekonomskim izgubam, nastalim zaradi slabih vremenskih razmer, bolezni živali ali rastlin ali napadov škodljivcev; |
| --- | --- |

(a)

finančne prispevke, plačane neposredno kmetom
  ali skupinam kmetov
  , za zavarovanje pridelka, živali
  in
  rastlin proti ekonomskim izgubam, nastalim zaradi slabih vremenskih razmer, bolezni živali ali rastlin ali napadov škodljivcev;

| (b) | finančne prispevke za vzajemne sklade za plačilo finančnih nadomestil kmetom za ekonomske izgube, nastale zaradi bolezni živali ali rastlin
  ali
  okoljske nesreče; |
| --- | --- |

(b)

finančne prispevke za vzajemne sklade za plačilo finančnih nadomestil kmetom za ekonomske izgube, nastale zaradi bolezni živali ali rastlin
  ali
  okoljske nesreče;

| (b) | finančne prispevke za vzajemne sklade za plačilo finančnih nadomestil kmetom za ekonomske izgube, nastale zaradi
  izbruha
  bolezni živali ali rastlin
  , škodljivih organizmov,
  okoljske nesreče
  ali slabih vremenskih razmer, tudi suš
  ; |
| --- | --- |

(b)

finančne prispevke za vzajemne sklade za plačilo finančnih nadomestil kmetom za ekonomske izgube, nastale zaradi
  izbruha
  bolezni živali ali rastlin
  , škodljivih organizmov,
  okoljske nesreče
  ali slabih vremenskih razmer, tudi suš
  ;

| (c) | instrument za stabilizacijo dohodkov v obliki finančnih prispevkov za vzajemne sklade za nadomestila kmetom, ki se jim izredno zmanjšajo dohodki. |
| --- | --- |

(c)

instrument za stabilizacijo dohodkov v obliki finančnih prispevkov za vzajemne sklade za nadomestila kmetom, ki se jim izredno zmanjšajo dohodki.

| (c) | instrument za stabilizacijo dohodkov v obliki finančnih prispevkov za vzajemne sklade
  ali zavarovanje
  za nadomestila kmetom, ki se jim izredno zmanjšajo dohodki
  , ali v obliki finančnih prispevkov, plačanih neposredno kmetom, za plačilo zavarovalnih premij za kritje tveganja izrednega zmanjšanja dohodkov
  . |
| --- | --- |

(c)

instrument za stabilizacijo dohodkov v obliki finančnih prispevkov za vzajemne sklade
  ali zavarovanje
  za nadomestila kmetom, ki se jim izredno zmanjšajo dohodki
  , ali v obliki finančnih prispevkov, plačanih neposredno kmetom, za plačilo zavarovalnih premij za kritje tveganja izrednega zmanjšanja dohodkov
  .

2.   Za namene odstavka 1(b) in (c) „vzajemni sklad“ pomeni shemo, ki jo je akreditirala država članica v skladu z nacionalno zakonodajo ter v okviru katere se vključeni kmetje zavarujejo in se jim plačajo nadomestila v primeru ekonomskih izgub, nastalih zaradi izbruha bolezni živali ali rastlin
  ali
  okoljske nesreče, ali v primeru izrednega zmanjšanja dohodkov.

2.   Za namene odstavka 1(b) in (c) „vzajemni sklad“ pomeni shemo, ki jo je akreditirala država članica v skladu z nacionalno zakonodajo ter v okviru katere se vključeni kmetje zavarujejo in se jim plačajo nadomestila v primeru ekonomskih izgub, nastalih zaradi izbruha bolezni živali ali rastlin
  , škodljivih organizmov,
  okoljske nesreče
  ali slabih vremenskih razmer
  , ali v primeru izrednega zmanjšanja dohodkov.

3.   Države članice preprečijo čezmerna nadomestila zaradi kombinacije tega ukrepa in drugih instrumentov podpore na nacionalni ravni ali na ravni Unije ali zasebnih zavarovalnih shem.
  Neposredna dohodkovna podpora, ki se prejme v okviru Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (v nadaljnjem besedilu: ESPG), se upošteva tudi pri oceni ravni dohodka kmetov.

3.   Države članice preprečijo čezmerna nadomestila zaradi kombinacije tega ukrepa in drugih instrumentov podpore na nacionalni ravni ali na ravni Unije ali zasebnih zavarovalnih shem.

4.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z najkrajšim in najdaljšim časom trajanja komercialnih posojil za vzajemne sklade iz člena 39(3)(b) in člena 40(4).

4.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z najkrajšim in najdaljšim časom trajanja komercialnih posojil za vzajemne sklade iz člena 39(3)(b) in člena 40(4).

Komisija opravi vmesni pregled izvajanja ukrepov za obvladovanje tveganja in poročilo o vmesnem pregledu nato predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Poročilu se po potrebi priložijo ustrezni zakonodajni predlogi za izboljšanje izvajanja ukrepa obvladovanja tveganja.

Predlog spremembe 80

Predlog uredbe

Člen 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Podpora iz člena 37(1)(a) se lahko dodeli samo za zavarovalne pogodbe, ki pokrivajo izgubo, nastalo zaradi slabih vremenskih razmer, bolezni živali ali rastlin, napada škodljivcev ali
  ukrepa, sprejetega
  v skladu z Direktivo 2000/29/ES za odpravo ali preprečitev širjenja bolezni rastlin ali škodljivcev,
  s katerim se uniči
  več kot 30 %
  povprečnega letnega pridelka
  kmeta
  v predhodnem triletnem obdobju ali triletnega povprečja v predhodnem petletnem obdobju
  , pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja
  vrednost
  . | 1.   Podpora iz člena 37(1)(a) se lahko dodeli samo za zavarovalne pogodbe, ki pokrivajo izgubo, nastalo zaradi slabih vremenskih razmer, bolezni živali ali rastlin, napada škodljivcev ali
  za ukrep, sprejet
  v skladu z Direktivo 2000/29/ES za odpravo ali preprečitev širjenja bolezni rastlin ali škodljivcev,
  rezultat katerega je zmanjšanje letnega pridelka za
  več kot 30 %
  v primerjavi s povprečnim letnim pridelkom
  kmeta
  . Povprečni letni pridelek se izračuna na podlagi številk za predhodna tri leta ali predhodnih pet let
  , pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja
  številka, ali v ustrezno utemeljenih izjemnih okoliščinah na podlagi številk za določeno leto v predhodnih petih letih
  . |
| | Merjenje izgub se lahko prilagodi posebnim značilnostim posameznega proizvoda z uporabo: |
| | (a) | bioloških indeksov (količina izgube biomase) ali enakovrednih indeksov izgube pridelka, ki se določijo na ravni kmetije ali na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni, ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Podpora iz člena 37(1)(a) se lahko dodeli samo za zavarovalne pogodbe, ki pokrivajo izgubo, nastalo zaradi slabih vremenskih razmer, bolezni živali ali rastlin, napada škodljivcev ali
  ukrepa, sprejetega
  v skladu z Direktivo 2000/29/ES za odpravo ali preprečitev širjenja bolezni rastlin ali škodljivcev,
  s katerim se uniči
  več kot 30 %
  povprečnega letnega pridelka
  kmeta
  v predhodnem triletnem obdobju ali triletnega povprečja v predhodnem petletnem obdobju
  , pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja
  vrednost
  .

1.   Podpora iz člena 37(1)(a) se lahko dodeli samo za zavarovalne pogodbe, ki pokrivajo izgubo, nastalo zaradi slabih vremenskih razmer, bolezni živali ali rastlin, napada škodljivcev ali
  za ukrep, sprejet
  v skladu z Direktivo 2000/29/ES za odpravo ali preprečitev širjenja bolezni rastlin ali škodljivcev,
  rezultat katerega je zmanjšanje letnega pridelka za
  več kot 30 %
  v primerjavi s povprečnim letnim pridelkom
  kmeta
  . Povprečni letni pridelek se izračuna na podlagi številk za predhodna tri leta ali predhodnih pet let
  , pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja
  številka, ali v ustrezno utemeljenih izjemnih okoliščinah na podlagi številk za določeno leto v predhodnih petih letih
  .

Merjenje izgub se lahko prilagodi posebnim značilnostim posameznega proizvoda z uporabo:

(a)

bioloških indeksov (količina izgube biomase) ali enakovrednih indeksov izgube pridelka, ki se določijo na ravni kmetije ali na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni, ali

| (b) | vremenskih indeksov (vključno s količino padavin in temperaturo), ki se določijo na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(b)

vremenskih indeksov (vključno s količino padavin in temperaturo), ki se določijo na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni.

2.   Slabe vremenske razmere ali izbruh bolezni živali ali rastlin ali napad škodljivcev mora kot takega uradno potrditi pristojni organ zadevne države članice.

2.   Slabe vremenske razmere ali izbruh bolezni živali ali rastlin ali napad škodljivcev mora kot takega uradno potrditi pristojni organ zadevne države članice.

Države članice lahko po potrebi vnaprej določijo merila, na podlagi katerih se šteje, da je bil tak pojav uradno potrjen.

Države članice lahko po potrebi vnaprej določijo merila, na podlagi katerih se šteje, da je bil tak pojav uradno potrjen.

3.   Izplačila zavarovanja krijejo največ skupne stroške za nadomestitev izgub iz člena 37(1)(a), pri čemer se ne zahteva ali določa vrsta ali količina prihodnjega pridelka.

3.   Izplačila zavarovanja krijejo največ skupne stroške za nadomestitev izgub iz člena 37(1)(a), pri čemer se ne zahteva ali določa vrsta ali količina prihodnjega pridelka.

Države članice lahko omejijo znesek premije, ki je upravičen do podpore, z uporabo ustreznih zgornjih mej.

Države članice lahko omejijo znesek premije, ki je upravičen do podpore, z uporabo ustreznih zgornjih mej.

4.   Podpora ne sme presegati najvišje stopnje iz Priloge I.

4.   Podpora ne sme presegati najvišje stopnje iz Priloge I.

Predlog spremembe 81

Predlog uredbe

Člen 39

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 39 | Člen 39 |
| Vzajemni skladi za bolezni živali in rastlin ter okoljske nesreče | Vzajemni skladi za bolezni živali in rastlin

  , škodljive organizme

  ter okoljske nesreče

  in slabe vremenske razmere |
| 1.   Zadevni vzajemni sklad je upravičen do podpore, če: | 1.   Zadevni vzajemni sklad je upravičen do podpore, če: |
| (a) | ga je akreditiral pristojni organ v skladu z nacionalno zakonodajo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 39

Člen 39

Vzajemni skladi za bolezni živali in rastlin ter okoljske nesreče

Vzajemni skladi za bolezni živali in rastlin

  , škodljive organizme

  ter okoljske nesreče

  in slabe vremenske razmere

1.   Zadevni vzajemni sklad je upravičen do podpore, če:

1.   Zadevni vzajemni sklad je upravičen do podpore, če:

(a)

ga je akreditiral pristojni organ v skladu z nacionalno zakonodajo;

| (a) | ga je akreditiral pristojni organ v skladu z nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

(a)

ga je akreditiral pristojni organ v skladu z nacionalno zakonodajo;

| (b) | vodi pregledno politiko, kar zadeva vplačila v sklad in izplačila iz njega; |
| --- | --- |

(b)

vodi pregledno politiko, kar zadeva vplačila v sklad in izplačila iz njega;

| (b) | vodi pregledno politiko, kar zadeva vplačila v sklad in izplačila iz njega; |
| --- | --- |

(b)

vodi pregledno politiko, kar zadeva vplačila v sklad in izplačila iz njega;

| (c) | ima oblikovana jasna pravila za določitev odgovornosti za kakršne koli nastale dolgove. |
| --- | --- |

(c)

ima oblikovana jasna pravila za določitev odgovornosti za kakršne koli nastale dolgove.

| (c) | ima oblikovana jasna pravila za določitev odgovornosti za kakršne koli nastale dolgove. |
| --- | --- |

(c)

ima oblikovana jasna pravila za določitev odgovornosti za kakršne koli nastale dolgove.

2.   Države članice določijo pravila za ustanovitev in upravljanje vzajemnih skladov, zlasti za odobritev izplačil nadomestil kmetom v primeru krize ter za upravljanje in spremljanje skladnosti s temi pravili.

2.   Države članice določijo pravila za ustanovitev in upravljanje vzajemnih skladov, zlasti za odobritev izplačil nadomestil kmetom v primeru krize ter za upravljanje in spremljanje skladnosti s temi pravili.
  Države članice se lahko odločijo, da vzajemne sklade dopolnijo s sistemi zavarovanj.

Kmetje so do nadomestila upravičeni samo, če sprejmejo vse potrebne previdnostne ukrepe za izboljšanje odpornosti svojega gospodarstva proti poslabšanju okolja, boleznim živali ali rastlin, škodljivim organizmom in dogodkom, ki so posledica podnebnih sprememb.

3.   Finančni prispevki iz člena 37(1)(b) lahko zadevajo le:

3.   Finančni prispevki iz člena 37(1)(b) lahko zadevajo le:

| (a) | upravne stroške ustanovitve vzajemnega sklada, razporejene na največ tri leta na podlagi postopnega zniževanja; |
| --- | --- |

(a)

upravne stroške ustanovitve vzajemnega sklada, razporejene na največ tri leta na podlagi postopnega zniževanja;

| (a) | upravne stroške ustanovitve vzajemnega sklada, razporejene na največ tri leta na podlagi postopnega zniževanja; |
| --- | --- |

(a)

upravne stroške ustanovitve vzajemnega sklada, razporejene na največ tri leta na podlagi postopnega zniževanja;

| (b) | zneske, ki jih vzajemni skladi izplačajo kot finančno nadomestilo kmetom. Poleg tega lahko finančni prispevki zadevajo obresti
  komercialnih posojil iz vzajemnega sklada
  za namen izplačila finančnega nadomestila kmetom v primeru krize. |
| --- | --- |

(b)

zneske, ki jih vzajemni skladi izplačajo kot finančno nadomestilo kmetom. Poleg tega lahko finančni prispevki zadevajo obresti
  komercialnih posojil iz vzajemnega sklada
  za namen izplačila finančnega nadomestila kmetom v primeru krize.

| (b) | zneske, ki jih vzajemni skladi izplačajo kot finančno nadomestilo kmetom. Poleg tega lahko finančni prispevki zadevajo obresti
  na komercialna posojila, ki jih je najel vzajemni sklad
  za namen izplačila finančnega nadomestila kmetom v primeru krize
  , ali zavarovalne premije za police, ki jih je sklenil vzajemni sklad po tržni ceni
  . |
| --- | --- |

(b)

zneske, ki jih vzajemni skladi izplačajo kot finančno nadomestilo kmetom. Poleg tega lahko finančni prispevki zadevajo obresti
  na komercialna posojila, ki jih je najel vzajemni sklad
  za namen izplačila finančnega nadomestila kmetom v primeru krize
  , ali zavarovalne premije za police, ki jih je sklenil vzajemni sklad po tržni ceni
  .

Prispevki javnih skladov se ne plačujejo za začetni kapital.

Prispevki javnih skladov se ne plačujejo za začetni kapital.

4.   Kar zadeva bolezni živali, se lahko finančno nadomestilo iz člena 37(1)(b) dodeli
  samo
  za bolezni, navedene na seznamu bolezni živali, ki ga je sestavila Svetovna organizacija za zdravje živali,
  in/ali
  v Prilogi k Odločbi 90/424/EGS.

4.   Kar zadeva bolezni živali, se lahko finančno nadomestilo iz člena 37(1)(b) dodeli za bolezni, navedene na seznamu bolezni živali, ki ga je sestavila Svetovna organizacija za zdravje živali,
  ali
  v Prilogi k Odločbi 90/424/EGS
  , in za bolezni čebel
  .

5.   Podpora ne presega najvišje stopnje podpore iz Priloge I.

5.   Podpora ne presega najvišje stopnje podpore iz Priloge I.

Države članice lahko omejijo stroške, ki so upravičeni do podpore, z uporabo:

Države članice lahko omejijo stroške, ki so upravičeni do podpore, z uporabo:

| (a) | zgornjih mej za posamezni sklad; |
| --- | --- |

(a)

zgornjih mej za posamezni sklad;

| (a) | zgornjih mej za posamezni sklad; |
| --- | --- |

(a)

zgornjih mej za posamezni sklad;

| (b) | ustreznih zgornjih mej za posamezno enoto. |
| --- | --- |

(b)

ustreznih zgornjih mej za posamezno enoto.

| (b) | ustreznih zgornjih mej za posamezno enoto. |
| --- | --- |

(b)

ustreznih zgornjih mej za posamezno enoto.

Predlog spremembe 82

Predlog uredbe

Člen 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Podpora iz člena 37(1)(c) se lahko dodeli le, če zmanjšanje dohodkov presega 30 % povprečnih letnih dohodkov posameznega kmeta v predhodnem triletnem obdobju ali triletnega povprečja v predhodnem petletnem obdobju, pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja vrednost. Dohodki za namene člena 37(1)(c) pomenijo vsoto prihodkov, ki jih kmet prejme na trgu, vključno s katero koli obliko javne podpore, pri čemer se odštejejo vhodni stroški. S plačili vzajemnega sklada kmetom se krije največ 70 % izgubljenih dohodkov. | 1.   Podpora iz člena 37(1)(c) se lahko dodeli le, če zmanjšanje dohodkov presega 30 % povprečnih letnih dohodkov posameznega kmeta v predhodnem triletnem obdobju ali triletnega povprečja v predhodnem petletnem obdobju, pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja vrednost. Dohodki za namene člena 37(1)(c) pomenijo vsoto prihodkov, ki jih kmet prejme na trgu, vključno s katero koli obliko javne podpore, pri čemer se odštejejo vhodni stroški. S plačili vzajemnega sklada
  ali zavarovalnic
  kmetom se krije največ 70 % izgubljenih dohodkov. |
| 2.   Zadevni vzajemni sklad je upravičen do podpore, če: | 2.   Zadevni vzajemni sklad je upravičen do podpore, če: |
| (a) | ga je akreditiral pristojni organ v skladu z nacionalno zakonodajo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Podpora iz člena 37(1)(c) se lahko dodeli le, če zmanjšanje dohodkov presega 30 % povprečnih letnih dohodkov posameznega kmeta v predhodnem triletnem obdobju ali triletnega povprečja v predhodnem petletnem obdobju, pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja vrednost. Dohodki za namene člena 37(1)(c) pomenijo vsoto prihodkov, ki jih kmet prejme na trgu, vključno s katero koli obliko javne podpore, pri čemer se odštejejo vhodni stroški. S plačili vzajemnega sklada kmetom se krije največ 70 % izgubljenih dohodkov.

1.   Podpora iz člena 37(1)(c) se lahko dodeli le, če zmanjšanje dohodkov presega 30 % povprečnih letnih dohodkov posameznega kmeta v predhodnem triletnem obdobju ali triletnega povprečja v predhodnem petletnem obdobju, pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja vrednost. Dohodki za namene člena 37(1)(c) pomenijo vsoto prihodkov, ki jih kmet prejme na trgu, vključno s katero koli obliko javne podpore, pri čemer se odštejejo vhodni stroški. S plačili vzajemnega sklada
  ali zavarovalnic
  kmetom se krije največ 70 % izgubljenih dohodkov.

2.   Zadevni vzajemni sklad je upravičen do podpore, če:

2.   Zadevni vzajemni sklad je upravičen do podpore, če:

(a)

ga je akreditiral pristojni organ v skladu z nacionalno zakonodajo;

| (a) | ga je akreditiral pristojni organ v skladu z nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

(a)

ga je akreditiral pristojni organ v skladu z nacionalno zakonodajo;

| (b) | vodi pregledno politiko, kar zadeva vplačila v sklad in izplačila iz njega; |
| --- | --- |

(b)

vodi pregledno politiko, kar zadeva vplačila v sklad in izplačila iz njega;

| (b) | vodi pregledno politiko, kar zadeva vplačila v sklad in izplačila iz njega; |
| --- | --- |

(b)

vodi pregledno politiko, kar zadeva vplačila v sklad in izplačila iz njega;

| (c) | ima oblikovana jasna pravila za določitev odgovornosti za kakršne koli nastale dolgove. |
| --- | --- |

(c)

ima oblikovana jasna pravila za določitev odgovornosti za kakršne koli nastale dolgove.

| (c) | ima oblikovana jasna pravila za določitev odgovornosti za kakršne koli nastale dolgove. |
| --- | --- |

(c)

ima oblikovana jasna pravila za določitev odgovornosti za kakršne koli nastale dolgove.

3.   Države članice določijo pravila za ustanovitev in upravljanje vzajemnih skladov, zlasti za odobritev izplačil nadomestil kmetom v primeru krize ter za upravljanje in spremljanje skladnosti s temi pravili.

3.   Države članice določijo pravila za ustanovitev in upravljanje vzajemnih skladov, zlasti za odobritev izplačil nadomestil kmetom v primeru krize ter za upravljanje in spremljanje skladnosti s temi pravili.

4.   Finančni prispevki iz člena 37(1)(c) 
  lahko
  zadevajo samo zneske, ki jih vzajemni skladi izplačajo kot finančno nadomestilo kmetom. Poleg tega lahko finančni prispevki zadevajo obresti komercialnih posojil iz vzajemnega sklada za namen izplačila finančnega nadomestila kmetom v primeru krize.

Finančni prispevki iz člena 37(1)(c) 
  se dodelijo samo za zavarovalne police, ki krijejo izgube dohodkov iz odstavka 1, oziroma
  zadevajo samo zneske, ki jih vzajemni skladi izplačajo kot finančno nadomestilo kmetom. Poleg tega lahko finančni prispevki zadevajo obresti komercialnih posojil iz vzajemnega sklada za namen izplačila finančnega nadomestila kmetom v primeru krize.

Prispevki javnih skladov se ne plačujejo za začetni kapital.

Prispevki javnih skladov se ne plačujejo za začetni kapital.

5.   Podpora ne sme presegati najvišje stopnje iz Priloge I.

5.   Podpora ne presega najvišje stopnje iz Priloge I.

Predlog spremembe 83

Predlog uredbe

Člen 41 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | ločevanjem od drugih ukrepov, pretvorbo v enote, ki niso navedene v Prilogi I, izračunom transakcijskih stroškov in pretvorbo ali prilagoditvijo obveznosti v okviru kmetijsko-okoljsko-podnebnega ukrepa iz člena 29, ukrepa ekološkega kmetijstva iz člena 30 ter ukrepa gozdarsko-okoljskih in podnebnih storitev in ohranjanja gozdov iz člena 35; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

ločevanjem od drugih ukrepov, pretvorbo v enote, ki niso navedene v Prilogi I, izračunom transakcijskih stroškov in pretvorbo ali prilagoditvijo obveznosti v okviru kmetijsko-okoljsko-podnebnega ukrepa iz člena 29, ukrepa ekološkega kmetijstva iz člena 30 ter ukrepa gozdarsko-okoljskih in podnebnih storitev in ohranjanja gozdov iz člena 35;

| (c) | ločevanjem od drugih ukrepov, pretvorbo v enote, ki niso navedene v Prilogi I, izračunom transakcijskih stroškov in pretvorbo ali prilagoditvijo obveznosti v okviru kmetijsko-okoljsko-podnebnega ukrepa iz člena 29, ukrepa ekološkega kmetijstva iz člena 30
  , ukrepa za dobro počutje živali iz člena 34
  ter ukrepa gozdarsko-okoljskih in podnebnih storitev in ohranjanja gozdov iz člena 35; |
| --- | --- |

(c)

ločevanjem od drugih ukrepov, pretvorbo v enote, ki niso navedene v Prilogi I, izračunom transakcijskih stroškov in pretvorbo ali prilagoditvijo obveznosti v okviru kmetijsko-okoljsko-podnebnega ukrepa iz člena 29, ukrepa ekološkega kmetijstva iz člena 30
  , ukrepa za dobro počutje živali iz člena 34
  ter ukrepa gozdarsko-okoljskih in podnebnih storitev in ohranjanja gozdov iz člena 35;

Obrazložitev

Tudi v členu 34 so omenjeni transakcijski stroški, ki bi jih bilo treba v tem okviru navesti skupaj s transakcijskimi stroški drugih ukrepov.

Predlog spremembe 84

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Poleg nalog iz člena 30 Uredbe (EU) št. [SSO/2012] lahko lokalne akcijske skupine
  izvajajo
  tudi dodatne naloge, ki jim jih dodeli(-ta) organ upravljanja in/ali plačilna agencija. | 1.   Poleg nalog iz člena 30 Uredbe (EU) št. .../2013 [SSO] lahko lokalne akcijske skupine tudi: |
| | (a) | izvajajo
  dodatne naloge, ki jim jih dodeli(-ta) organ upravljanja in/ali plačilna agencija
  , ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Poleg nalog iz člena 30 Uredbe (EU) št. [SSO/2012] lahko lokalne akcijske skupine
  izvajajo
  tudi dodatne naloge, ki jim jih dodeli(-ta) organ upravljanja in/ali plačilna agencija.

1.   Poleg nalog iz člena 30 Uredbe (EU) št. .../2013 [SSO] lahko lokalne akcijske skupine tudi:

(a)

izvajajo
  dodatne naloge, ki jim jih dodeli(-ta) organ upravljanja in/ali plačilna agencija
  , ali

| (b) | same ali skupaj s partnerji v okviru lokalne razvojne strategije izvajajo dejavnosti s široko teritorialno razsežnostjo, tako imenovan krovni projekt
  . |
| --- | --- |

(b)

same ali skupaj s partnerji v okviru lokalne razvojne strategije izvajajo dejavnosti s široko teritorialno razsežnostjo, tako imenovan krovni projekt
  .

Obrazložitev

Predlagamo, da se lokalnim akcijskim skupinam v okviru lokalne razvojne strategije omogoči neodvisno izvajanje projektov s široko teritorialno razsežnostjo, in sicer skupaj s partnerji iz območja te strategije. V okviru sedanjih ureditev je vloga lokalnih akcijskih skupin omejena na posredniško vlogo pri prenosu finančnih sredstev in na spodbujevalno vlogo. Možnost uresničevanja krovnih projektov v okviru strategije bi utegnila ustvariti veliko dodano vrednost. Poleg tega izkušnje iz Poljske kažejo, da je veliko povpraševanje po kratkotrajnih projektih malega obsega. Na žalost pa se veliko prosilcev umakne, kadar morajo postopati po enaki upravni poti. S predlagano spremembo bi imeli ti partnerji stik le z lokalno akcijsko skupino in jim ne bi bilo treba postopati po zapleteni upravni poti.

Predlog spremembe 85

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | krepitev zmogljivosti, usposabljanje in mrežno povezovanje z namenom priprave in izvajanja lokalne razvojne strategije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

krepitev zmogljivosti, usposabljanje in mrežno povezovanje z namenom priprave in izvajanja lokalne razvojne strategije.

| (b) | krepitev zmogljivosti, usposabljanje in mrežno povezovanje z namenom priprave in izvajanja lokalne razvojne strategije
  , ki jo vodijo skupnosti
  . |
| --- | --- |

(b)

krepitev zmogljivosti, usposabljanje in mrežno povezovanje z namenom priprave in izvajanja lokalne razvojne strategije
  , ki jo vodijo skupnosti
  .

Predlog spremembe 86

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ba) | možnost za že ustanovljene lokalne akcijske skupine, da raziskujejo in načrtujejo projekte skupnosti, potrebne za prijavo novih območij za vključitev v program LEADER. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ba)

možnost za že ustanovljene lokalne akcijske skupine, da raziskujejo in načrtujejo projekte skupnosti, potrebne za prijavo novih območij za vključitev v program LEADER.

Predlog spremembe 87

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 1 – točka a – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | projektom medregijskega ali čezmejnega sodelovanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

projektom medregijskega ali čezmejnega sodelovanja;

| (a) | projektom medregijskega ali čezmejnega sodelovanja
  , tudi projektom sodelovanja z državami v razvoju
  ; |
| --- | --- |

(a)

projektom medregijskega ali čezmejnega sodelovanja
  , tudi projektom sodelovanja z državami v razvoju
  ;

Obrazložitev

Usklajenost politik za razvoj presega načelo o neškodovanju ter pomeni, da je treba preučiti tudi morebitne sinergijske učinke notranjih politik EU na razvojne cilje. Sporočilo Komisije ter sklepi Sveta za okvir politike za prehransko varnost poudarjajo, da je treba v oblikovanje politike o razvoju podeželja in kmetijstva vključiti glavne skupine zainteresiranih strani, kot so skupine za razvoj skupnosti, organizacije kmetov in ženska združenja. To bi lahko podprli tudi z mednarodnimi izmenjavami v okviru projektov LEADER.

Predlog spremembe 88

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ba) | organi, ki uresničujejo razvojne cilje, skladne s prednostnimi nalogami iz člena 5 te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ba)

organi, ki uresničujejo razvojne cilje, skladne s prednostnimi nalogami iz člena 5 te uredbe.

Predlog spremembe 89

Predlog uredbe

Člen 45 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Stroški za animacijo ozemlja iz člena 31(d) Uredbe (EU) št. [SSO/2012] so stroški
  dejavnosti
  obveščanja o lokalni razvojni strategiji in
  razvojnih nalogah projekta
  . | 2.   Stroški za animacijo ozemlja iz člena 31(d) Uredbe (EU) št. .../2013 [SSO] so stroški
  , ki nastanejo zaradi omogočanja lažje izmenjave informacij med zainteresiranimi stranmi, zaradi
  obveščanja o lokalni razvojni strategiji in
  spodbujanja te strategije ter zaradi podpore morebitnim upravičencem pri razvijanju projektov in pripravi prijav
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Stroški za animacijo ozemlja iz člena 31(d) Uredbe (EU) št. [SSO/2012] so stroški
  dejavnosti
  obveščanja o lokalni razvojni strategiji in
  razvojnih nalogah projekta
  .

2.   Stroški za animacijo ozemlja iz člena 31(d) Uredbe (EU) št. .../2013 [SSO] so stroški
  , ki nastanejo zaradi omogočanja lažje izmenjave informacij med zainteresiranimi stranmi, zaradi
  obveščanja o lokalni razvojni strategiji in
  spodbujanja te strategije ter zaradi podpore morebitnim upravičencem pri razvijanju projektov in pripravi prijav
  .

Predlog spremembe 90

Predlog uredbe

Člen 46

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   
  Naložbene
  dejavnosti
  so upravičene do podpore EKSRP, če je
  v skladu z 
  zakonodajo predhodno ocenjen pričakovan okoljski učinek
  te vrste
  naložbe, kadar lahko naložba negativno vpliva na okolje. | 1.   
  Države članice lahko upravičenost naložbenih
  dejavnosti
  pogojujejo s predhodno oceno pričakovanega okoljskega učinka
  v skladu z 
  nacionalnim pravom in pravom Unije za
  te vrste
  naložb. Države članice lahko dajo prednost naložbam, ki: |
| | (a) | znatno izboljšujejo učinkovitost gospodarstev z vidika okolja, podnebja in dobrega počutja živali; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   
  Naložbene
  dejavnosti
  so upravičene do podpore EKSRP, če je
  v skladu z 
  zakonodajo predhodno ocenjen pričakovan okoljski učinek
  te vrste
  naložbe, kadar lahko naložba negativno vpliva na okolje.

1.   
  Države članice lahko upravičenost naložbenih
  dejavnosti
  pogojujejo s predhodno oceno pričakovanega okoljskega učinka
  v skladu z 
  nacionalnim pravom in pravom Unije za
  te vrste
  naložb. Države članice lahko dajo prednost naložbam, ki:

(a)

znatno izboljšujejo učinkovitost gospodarstev z vidika okolja, podnebja in dobrega počutja živali;

| (b) | pripomorejo k diverzifikaciji virov dohodkov kmetov; ali |
| --- | --- |

(b)

pripomorejo k diverzifikaciji virov dohodkov kmetov; ali

| (c) | zajemajo skupne dejavnosti. |
| --- | --- |

(c)

zajemajo skupne dejavnosti.

2.   Upravičeni izdatki so omejeni na:

2.   Upravičeni izdatki so omejeni na:

| (a) | gradnjo, nakup, vključno z zakupom, ali izboljšanje nepremičnin; |
| --- | --- |

(a)

gradnjo, nakup, vključno z zakupom, ali izboljšanje nepremičnin;

| (a) | gradnjo, nakup, vključno z zakupom, ali izboljšanje nepremičnin; |
| --- | --- |

(a)

gradnjo, nakup, vključno z zakupom, ali izboljšanje nepremičnin;

| (b) | nakup ali zakup novih strojev in opreme, vključno z računalniško programsko opremo, do tržne vrednosti sredstva; |
| --- | --- |

(b)

nakup ali zakup novih strojev in opreme, vključno z računalniško programsko opremo, do tržne vrednosti sredstva;

| (b) | nakup ali zakup novih strojev in opreme, vključno z računalniško programsko opremo, do tržne vrednosti sredstva; |
| --- | --- |

(b)

nakup ali zakup novih strojev in opreme, vključno z računalniško programsko opremo, do tržne vrednosti sredstva;

| (c) | splošne stroške na področju izdatkov iz točk (a) in (b), kot so honorarji arhitektov, inženirjev in svetovalcev, stroški za študije izvedljivosti, nakup patentov ali licenc. |
| --- | --- |

(c)

splošne stroške na področju izdatkov iz točk (a) in (b), kot so honorarji arhitektov, inženirjev in svetovalcev, stroški za študije izvedljivosti, nakup patentov ali licenc.

| (c) | splošne stroške na področju izdatkov iz točk (a) in (b), kot so honorarji arhitektov, inženirjev in svetovalcev,
  honorarji za svetovanje v zvezi z okoljsko in ekonomsko trajnostjo, vključno s
  stroški za študije izvedljivosti
  in
  nakup patentov ali licenc. |
| --- | --- |

(c)

splošne stroške na področju izdatkov iz točk (a) in (b), kot so honorarji arhitektov, inženirjev in svetovalcev,
  honorarji za svetovanje v zvezi z okoljsko in ekonomsko trajnostjo, vključno s
  stroški za študije izvedljivosti
  in
  nakup patentov ali licenc.

3.   V primeru namakanja se za upravičene izdatke štejejo
  samo
  naložbe,
  ki omogočijo zmanjšanje predhodno uporabljene količine
  vode za
  najmanj 25 %. Izjemoma se lahko v državah članicah, ki so se Uniji pridružile v obdobju od leta 2004, za
  upravičene
  izdatke štejejo naložbe v nove namakalne obrate, kadar je z okoljsko analizo dokazano, da je zadevna naložba trajnostna in nima negativnega učinka na okolje
  .

3.   V primeru namakanja se za upravičene izdatke štejejo
  nove
  naložbe,
  vključno s posodobitvami obstoječih sistemov za bolj učinkovito uporabo
  vode
  in energetsko učinkovitost. Na območjih, kjer so v skladu z Direktivo 2000/60/ES pripravljeni načrti upravljanja povodij s pripadajočimi programi izvajanja, se te naložbe štejejo
  za upravičene
  , če so usklajene z okoljskimi cilji takšnih načrtov
  .

4.   V primeru kmetijskih naložb nakup pravic kmetijske proizvodnje, pravic do plačila, živali, enoletnih rastlin in njihovega sajenja ni upravičen do podpore za naložbe. Vendar so lahko v primeru obnavljanja proizvodnega potenciala kmetijstva, prizadetega zaradi naravnih nesreč, v skladu s členom 19(1)(b) izdatki za nakup živali upravičeni izdatki.

4.   V primeru kmetijskih naložb nakup pravic kmetijske proizvodnje, pravic do plačila, živali, enoletnih rastlin in njihovega sajenja ni upravičen do podpore za naložbe. Vendar so lahko v primeru obnavljanja proizvodnega potenciala kmetijstva, prizadetega zaradi naravnih nesreč, v skladu s členom 19(1)(b) izdatki za nakup živali upravičeni izdatki.

5.   Upravičenci do podpore za naložbe lahko pristojne plačilne agencije zaprosijo za izplačilo predplačila v znesku do 50 % javne pomoči za naložbe, če je ta možnost zagotovljena v programu razvoja podeželja.

5.   Upravičenci do podpore za naložbe lahko pristojne plačilne agencije zaprosijo za izplačilo predplačila v znesku do 50 % javne pomoči za naložbe, če je ta možnost zagotovljena v programu razvoja podeželja.

6.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s pogoji, pod katerimi se lahko drugi stroški, povezani z zakupnimi pogodbami, rabljeno opremo in enostavnimi nadomestnimi naložbami, štejejo za upravičene izdatke.

6.   Komisija je v skladu s členom 90 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s pogoji, pod katerimi se lahko drugi stroški, povezani z zakupnimi pogodbami, rabljeno opremo in enostavnimi nadomestnimi naložbami, štejejo za upravičene izdatke.

Predlog spremembe 91

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Organ upravljanja programa razvoja podeželja določi merila za izbor dejavnosti v okviru vseh ukrepov po posvetovanju z nadzornim odborom. Namen meril za izbor je zagotoviti
  enako obravnavo kandidatov
  , boljšo uporabo finančnih sredstev in ciljno usmeritev v ukrepe v skladu s prednostnimi nalogami Unije za razvoj podeželja. Pri določanju meril
  za izbor
  se
  v zvezi z majhnimi nepovratnimi sredstvi
  upošteva načelo sorazmernosti. | 1.   Organ upravljanja programa razvoja podeželja določi merila za izbor dejavnosti v okviru vseh ukrepov po posvetovanju z nadzornim odborom. Namen meril za izbor je zagotoviti,
  da se ukrepi, ki so namenjeni kmetijskim gospodarstvom, uporabljajo samo za „aktivne kmete“, kot je določeno v Uredbi (EU) št. .../2013 [RP]. Poleg tega je namen teh meril zagotoviti
  boljšo uporabo finančnih sredstev in ciljno usmeritev v ukrepe v skladu s prednostnimi nalogami Unije za razvoj podeželja. Pri določanju
  in uporabi teh
  meril se upošteva načelo sorazmernosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Organ upravljanja programa razvoja podeželja določi merila za izbor dejavnosti v okviru vseh ukrepov po posvetovanju z nadzornim odborom. Namen meril za izbor je zagotoviti
  enako obravnavo kandidatov
  , boljšo uporabo finančnih sredstev in ciljno usmeritev v ukrepe v skladu s prednostnimi nalogami Unije za razvoj podeželja. Pri določanju meril
  za izbor
  se
  v zvezi z majhnimi nepovratnimi sredstvi
  upošteva načelo sorazmernosti.

1.   Organ upravljanja programa razvoja podeželja določi merila za izbor dejavnosti v okviru vseh ukrepov po posvetovanju z nadzornim odborom. Namen meril za izbor je zagotoviti,
  da se ukrepi, ki so namenjeni kmetijskim gospodarstvom, uporabljajo samo za „aktivne kmete“, kot je določeno v Uredbi (EU) št. .../2013 [RP]. Poleg tega je namen teh meril zagotoviti
  boljšo uporabo finančnih sredstev in ciljno usmeritev v ukrepe v skladu s prednostnimi nalogami Unije za razvoj podeželja. Pri določanju
  in uporabi teh
  meril se upošteva načelo sorazmernosti.

Obrazložitev

Podpora v okviru ukrepov, ki so namenjeni kmetijskim gospodarstvom, bi morala prinesti koristi samo „aktivnim kmetom“, kot je določeno v predlogu uredbe o neposrednih plačilih SKP. Če se to razlikovanje upošteva v prvem stebru, se mora tudi v drugem.

Predlog spremembe 92

Predlog uredbe

Člen 50 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Organ upravljanja za namene te uredbe opredeli pojem „podeželsko območje“ na ravni programa. | Organ upravljanja za namene te uredbe opredeli pojem „podeželsko območje“ na ravni programa.
  Prav tako lahko določi tudi različna točno določena območja v okviru danega ukrepa, če za to obstajajo objektivno utemeljeni razlogi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Organ upravljanja za namene te uredbe opredeli pojem „podeželsko območje“ na ravni programa.

Organ upravljanja za namene te uredbe opredeli pojem „podeželsko območje“ na ravni programa.
  Prav tako lahko določi tudi različna točno določena območja v okviru danega ukrepa, če za to obstajajo objektivno utemeljeni razlogi.

Predlog spremembe 93

Predlog uredbe

Člen 51 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.
     
  Znesek v višini 30 milijonov EUR se izključi iz dodeljenih sredstev iz odstavka 1 in se uporabi za financiranje nagrade za inovativno lokalno sodelovanje iz člena 56. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.
     
  Znesek v višini 30 milijonov EUR se izključi iz dodeljenih sredstev iz odstavka 1 in se uporabi za financiranje nagrade za inovativno lokalno sodelovanje iz člena 56.

črtano

Predlog spremembe 94

Predlog uredbe

Člen 51 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 3.   Na pobudo držav članic se lahko do 4 % skupnega zneska posameznega programa razvoja podeželja nameni nalogam iz člena 52 Uredbe (ES) št. [SSO/2012] in stroškom za pripravljalno delo za opredelitev območij z naravnimi omejitvami iz člena 33
  (3)
  . | 3.   Na pobudo držav članic se lahko do 4 % skupnega zneska posameznega programa razvoja podeželja nameni nalogam iz člena 52 Uredbe (ES) št. .../2013 [SSO] in stroškom za pripravljalno delo za opredelitev območij z naravnimi
  in drugimi posebnimi
  omejitvami iz člena 33. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3.   Na pobudo držav članic se lahko do 4 % skupnega zneska posameznega programa razvoja podeželja nameni nalogam iz člena 52 Uredbe (ES) št. [SSO/2012] in stroškom za pripravljalno delo za opredelitev območij z naravnimi omejitvami iz člena 33
  (3)
  .

3.   Na pobudo držav članic se lahko do 4 % skupnega zneska posameznega programa razvoja podeželja nameni nalogam iz člena 52 Uredbe (ES) št. .../2013 [SSO] in stroškom za pripravljalno delo za opredelitev območij z naravnimi
  in drugimi posebnimi
  omejitvami iz člena 33.

Predlog spremembe 95

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | večja vključenost zainteresiranih strani v izvajanje razvoja podeželja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

večja vključenost zainteresiranih strani v izvajanje razvoja podeželja;

| (a) | večja vključenost zainteresiranih strani v 
  kmetijstvu, gozdarstvu in drugih podeželskih dejavnostih v
  izvajanje razvoja podeželja; |
| --- | --- |

(a)

večja vključenost zainteresiranih strani v 
  kmetijstvu, gozdarstvu in drugih podeželskih dejavnostih v
  izvajanje razvoja podeželja;

Predlog spremembe 96

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 4.   
  Komisija z izvedbenimi akti določi
  organizacijsko strukturo in
  delovanje
  Evropske mreže za razvoj podeželja.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 91. | 4.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 90 v zvezi z
  organizacijsko strukturo in
  delovanjem
  Evropske mreže za razvoj podeželja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

4.   
  Komisija z izvedbenimi akti določi
  organizacijsko strukturo in
  delovanje
  Evropske mreže za razvoj podeželja.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 91.

4.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 90 v zvezi z
  organizacijsko strukturo in
  delovanjem
  Evropske mreže za razvoj podeželja.

Obrazložitev

To ni zgolj tehnična odločitev.

Predlog spremembe 97

Predlog uredbe

Člen 53

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   V skladu s členom 51(1) se vzpostavi mreža EIP za podporo EIP na področju kmetijske
  produktivnosti
  in trajnosti iz člena 61. Omogoči mrežno povezovanje mrež operativnih skupin, svetovalnih služb in raziskovalcev. | 1.   V skladu s členom 51(1) se vzpostavi mreža EIP za podporo EIP na področju kmetijske
  proizvodnje, ekonomske sposobnosti preživetja
  in trajnosti iz člena 61. Omogoči mrežno povezovanje mrež operativnih skupin, svetovalnih služb in raziskovalcev. |
| 2.   Naloge mreže EIP so: | 2.   Naloge mreže EIP so: |
| (a) | ključnim akterjem zagotoviti službo za pomoč in informacije v zvezi z EIP; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   V skladu s členom 51(1) se vzpostavi mreža EIP za podporo EIP na področju kmetijske
  produktivnosti
  in trajnosti iz člena 61. Omogoči mrežno povezovanje mrež operativnih skupin, svetovalnih služb in raziskovalcev.

1.   V skladu s členom 51(1) se vzpostavi mreža EIP za podporo EIP na področju kmetijske
  proizvodnje, ekonomske sposobnosti preživetja
  in trajnosti iz člena 61. Omogoči mrežno povezovanje mrež operativnih skupin, svetovalnih služb in raziskovalcev.

2.   Naloge mreže EIP so:

2.   Naloge mreže EIP so:

(a)

ključnim akterjem zagotoviti službo za pomoč in informacije v zvezi z EIP;

| (a) | ključnim akterjem
  , zlasti primarnim proizvajalcem, njihovim dobaviteljem in odjemalcem,
  zagotoviti službo za pomoč in informacije v zvezi z EIP; |
| --- | --- |

(a)

ključnim akterjem
  , zlasti primarnim proizvajalcem, njihovim dobaviteljem in odjemalcem,
  zagotoviti službo za pomoč in informacije v zvezi z EIP;

| (b) | spodbujati razprave na ravni programa, da se pospešuje vzpostavitev operativnih skupin; |
| --- | --- |

(b)

spodbujati razprave na ravni programa, da se pospešuje vzpostavitev operativnih skupin;

| (c) | pregledati rezultate raziskav in znanje v zvezi z EIP ter poročati o njih; |
| --- | --- |

(c)

pregledati rezultate raziskav in znanje v zvezi z EIP ter poročati o njih;

| (d) | zbirati, utrjevati in širiti
  dobro prakso
  na področju inovacij; |
| --- | --- |

(d)

zbirati, utrjevati in širiti
  dobro prakso
  na področju inovacij;

| (d) | zbirati, utrjevati in širiti
  izsledke raziskav in nove tehnologije
  na področju inovacij
  ter si izmenjavati znanje
  ; |
| --- | --- |

(d)

zbirati, utrjevati in širiti
  izsledke raziskav in nove tehnologije
  na področju inovacij
  ter si izmenjavati znanje
  ;

| (da) | vzpostaviti dialog med kmeti in raziskovalno skupnostjo; |
| --- | --- |

(da)

vzpostaviti dialog med kmeti in raziskovalno skupnostjo;

| (e) | organizirati konference in delavnice ter razširjati informacije na področju EIP. |
| --- | --- |

(e)

organizirati konference in delavnice ter razširjati informacije na področju EIP.

3.   
  Komisija z izvedbenimi akti določi
  organizacijsko strukturo in
  delovanje
  mreže EIP.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 91.

3.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 90 v zvezi z
  organizacijsko strukturo in
  delovanjem
  mreže EIP.

Predlog spremembe 98

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 3.   
  Komisija z izvedbenimi akti določi
  organizacijsko strukturo in
  delovanje
  Evropske mreže za vrednotenje razvoja podeželja.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 91. | 3.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 90 v zvezi z
  organizacijsko strukturo in
  delovanjem
  Evropske mreže za vrednotenje razvoja podeželja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3.   
  Komisija z izvedbenimi akti določi
  organizacijsko strukturo in
  delovanje
  Evropske mreže za vrednotenje razvoja podeželja.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 91.

3.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 90 v zvezi z
  organizacijsko strukturo in
  delovanjem
  Evropske mreže za vrednotenje razvoja podeželja.

Obrazložitev

To ni zgolj tehnična odločitev.

Predlog spremembe 99

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | obveščanje širše javnosti in možnih upravičencev o politiki razvoja podeželja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

obveščanje širše javnosti in možnih upravičencev o politiki razvoja podeželja;

| (c) | obveščanje širše javnosti in možnih upravičencev o politiki razvoja podeželja
  in možnostih financiranja
  ; |
| --- | --- |

(c)

obveščanje širše javnosti in možnih upravičencev o politiki razvoja podeželja
  in možnostih financiranja
  ;

Predlog spremembe 100

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| d) | spodbujanje inovacij na področju kmetijstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

d)

spodbujanje inovacij na področju kmetijstva.

| (d) | spodbujanje inovacij na področju kmetijstva
  in gozdarstva
  . |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje inovacij na področju kmetijstva
  in gozdarstva
  .

Predlog spremembe 101

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 3 – točka b – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | pripravo in izvajanje akcijskega načrta, ki vključuje
  vsaj
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

pripravo in izvajanje akcijskega načrta, ki vključuje
  vsaj
  :

| (b) | pripravo in izvajanje akcijskega načrta, ki
  lahko
  vključuje: |
| --- | --- |

(b)

pripravo in izvajanje akcijskega načrta, ki
  lahko
  vključuje:

Predlog spremembe 102

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 3 – točka b – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (iii) | podporo za spremljanje, zlasti prek zbiranja in širjenja ustreznih povratnih informacij, priporočil in analiz, predvsem od nadzornih odborov iz člena 41 Uredbe (EU) št. [SSO/2012]. Lokalne akcijske skupine podpira tudi nacionalna mreža za podeželje za spremljanje in vrednotenje lokalnih razvojnih strategij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(iii)

podporo za spremljanje, zlasti prek zbiranja in širjenja ustreznih povratnih informacij, priporočil in analiz, predvsem od nadzornih odborov iz člena 41 Uredbe (EU) št. [SSO/2012]. Lokalne akcijske skupine podpira tudi nacionalna mreža za podeželje za spremljanje in vrednotenje lokalnih razvojnih strategij;

črtano

Predlog spremembe 103

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 3 – točka b – točka v

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (v) | zbiranje primerov projektov, ki zajemajo vse prednostne naloge programov razvoja podeželja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(v)

zbiranje primerov projektov, ki zajemajo vse prednostne naloge programov razvoja podeželja;

črtano

Predlog spremembe 104

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 3 – točka b – točka vi

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (vi) | stalne študije in analize; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(vi)

stalne študije in analize;

črtano

Predlog spremembe 105

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 3 – točka b – točka vii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (vii) | dejavnosti mrežnega povezovanja za lokalne akcijske skupine in zlasti tehnično podporo za medregijsko in čezmejno sodelovanje, lažje sodelovanje med lokalnimi akcijskimi skupinami in iskanje partnerjev za ukrep iz člena 36; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(vii)

dejavnosti mrežnega povezovanja za lokalne akcijske skupine in zlasti tehnično podporo za medregijsko in čezmejno sodelovanje, lažje sodelovanje med lokalnimi akcijskimi skupinami in iskanje partnerjev za ukrep iz člena 36;

črtano

Predlog spremembe 106

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 3 – točka b – točka vii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (viia) | načrt spodbujanja lokalnih digitalnih ali fizičnih točk „vse na enem mestu“, ki možnim upravičencem omogočajo lokalen dostop do informacij o programih razvoja podeželja in drugih programih sklada SSO; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(viia)

načrt spodbujanja lokalnih digitalnih ali fizičnih točk „vse na enem mestu“, ki možnim upravičencem omogočajo lokalen dostop do informacij o programih razvoja podeželja in drugih programih sklada SSO;

Predlog spremembe 107

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 3 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| c) | vzpostavitev odbora za predhoden izbor neodvisnih strokovnjakov in proces predhodnega izbora vlog za nagrado za inovativno lokalno sodelovanje iz člena 58(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

c)

vzpostavitev odbora za predhoden izbor neodvisnih strokovnjakov in proces predhodnega izbora vlog za nagrado za inovativno lokalno sodelovanje iz člena 58(2).

črtano

Predlog spremembe 108

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 4.   
  Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila za vzpostavitev in delovanje
  nacionalnih mrež za podeželje.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 91. | 4.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 90 v zvezi z vzpostavitvijo in delovanjem
  nacionalnih mrež za podeželje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

4.   
  Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila za vzpostavitev in delovanje
  nacionalnih mrež za podeželje.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 91.

4.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 90 v zvezi z vzpostavitvijo in delovanjem
  nacionalnih mrež za podeželje.

Obrazložitev

To ni zgolj tehnična odločitev.

Predlog spremembe 109

Predlog uredbe

Člen 56

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 56 | črtano |
| Nagrada za inovativno lokalno sodelovanje na podeželskih območjih | |
| Sredstva iz člena 51(2) se uporabijo za financiranje podelitve nagrade za projekte sodelovanja, pri katerih sodelujeta vsaj dva subjekta iz različnih držav članic in s katerimi se ustvari inovativen koncept na lokalni ravni. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 56

črtano

Nagrada za inovativno lokalno sodelovanje na podeželskih območjih

Sredstva iz člena 51(2) se uporabijo za financiranje podelitve nagrade za projekte sodelovanja, pri katerih sodelujeta vsaj dva subjekta iz različnih držav članic in s katerimi se ustvari inovativen koncept na lokalni ravni.

Predlog spremembe 110

Predlog uredbe

Člen 57

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 57 | črtano |
| Razpis za zbiranje predlogov | |
| 1.
     
  Komisija prvič najpozneje leta 2015 in nato vsako leto objavi razpis za zbiranje predlogov za podelitev nagrade iz člena 56. Zadnji razpis za zbiranje predlogov bo objavljen najpozneje leta 2019. | |
| 2.
     
  V razpisu za zbiranje predlogov se določi tema predlogov, ki je povezana z eno od prednostnih nalog Unije pri razvoju podeželja. Tema je primerna tudi za izvajanje v okviru čezmejnega sodelovanja. | |
| 3.
     
  Razpis za zbiranje predlogov je namenjen lokalnim akcijskim skupinam in posameznim subjektom, ki sodelujejo pri posameznem projektu. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 57

črtano

Razpis za zbiranje predlogov

1.
     
  Komisija prvič najpozneje leta 2015 in nato vsako leto objavi razpis za zbiranje predlogov za podelitev nagrade iz člena 56. Zadnji razpis za zbiranje predlogov bo objavljen najpozneje leta 2019.

2.
     
  V razpisu za zbiranje predlogov se določi tema predlogov, ki je povezana z eno od prednostnih nalog Unije pri razvoju podeželja. Tema je primerna tudi za izvajanje v okviru čezmejnega sodelovanja.

3.
     
  Razpis za zbiranje predlogov je namenjen lokalnim akcijskim skupinam in posameznim subjektom, ki sodelujejo pri posameznem projektu.

Predlog spremembe 111

Predlog uredbe

Člen 58

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 58 | črtano |
| Postopek izbire | |
| 1.
     
  Kandidati v vseh državah članicah vložijo vloge za nagrado pri ustrezni nacionalni mreži za podeželje, ki bo odgovorna za predhodno izbiro vlog. | |
| 2.
     
  Nacionalne mreže za podeželje iz svojih članov sestavijo odbor neodvisnih strokovnjakov, ki je zadolžen za predhodno izbiro vlog. Predhodna izbira vlog se opravi na podlagi meril za izključitev, izbor in dodelitev, opredeljenih v razpisu za zbiranje predlogov. Vsaka nacionalna mreža za podeželje predhodno izbere največ 10 vlog, ki jih posreduje Komisiji. | |
| 3.
     
  Komisija je odgovorna, da med predhodno izbranimi vlogami v vseh državah članicah izbere petdeset zmagovalnih projektov. Komisija ustanovi ad hoc usmerjevalno skupino, ki jo sestavljajo neodvisni strokovnjaki. Ta usmerjevalna skupina pripravi izbor zmagovalne vloge na podlagi meril za izključitev, izbor in dodelitev, opredeljenih v razpisu za zbiranje predlogov. | |
| 4.
     
  Komisija z izvedbenim aktom odloči o seznamu projektov, ki prejmejo nagrado. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 58

črtano

Postopek izbire

1.
     
  Kandidati v vseh državah članicah vložijo vloge za nagrado pri ustrezni nacionalni mreži za podeželje, ki bo odgovorna za predhodno izbiro vlog.

2.
     
  Nacionalne mreže za podeželje iz svojih članov sestavijo odbor neodvisnih strokovnjakov, ki je zadolžen za predhodno izbiro vlog. Predhodna izbira vlog se opravi na podlagi meril za izključitev, izbor in dodelitev, opredeljenih v razpisu za zbiranje predlogov. Vsaka nacionalna mreža za podeželje predhodno izbere največ 10 vlog, ki jih posreduje Komisiji.

3.
     
  Komisija je odgovorna, da med predhodno izbranimi vlogami v vseh državah članicah izbere petdeset zmagovalnih projektov. Komisija ustanovi ad hoc usmerjevalno skupino, ki jo sestavljajo neodvisni strokovnjaki. Ta usmerjevalna skupina pripravi izbor zmagovalne vloge na podlagi meril za izključitev, izbor in dodelitev, opredeljenih v razpisu za zbiranje predlogov.

4.
     
  Komisija z izvedbenim aktom odloči o seznamu projektov, ki prejmejo nagrado.

Predlog spremembe 112

Predlog uredbe

Člen 59

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 59 | črtano |
| Nagrada v obliki dodelitve finančnih sredstev – pogoji in izplačilo | |
| 1.
     
  Projekti so upravičeni do nagrade, če čas, potreben za njihovo izvedbo, ne presega dveh let od datuma sprejetja izvedbenega akta za podelitev nagrade. Časovni okvir za izvedbo projekta je naveden v vlogi. | |
| 2.
     
  Nagrada se izplača v enkratnem znesku. Višino zneska določi Komisija z izvedbenimi akti v skladu z merili, opredeljenimi v razpisu za zbiranje predlogov, in ob upoštevanju ocenjenih stroškov izvedbe projekta, navedenih v vlogi. Najvišja nagrada za posamezni projekt ne presega 100 000 EUR. | |
| 3.
     
  Države članice nagrado zmagovalnim kandidatom izplačajo, ko je potrjeno, da je projekt dokončan. Unija zadevne izdatke državam članicam povrne v skladu z določbami oddelka 4 poglavja II naslova IV Uredbe (EU) št. HU/2012. Države članice se lahko odločijo, da zmagovalnim kandidatom znesek nagrade izplačajo v celoti ali delno, preden je potrjeno, da je projekt dokončan, vendar so v tem primeru do potrditve konca projekta odgovorne za izdatke. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 59

črtano

Nagrada v obliki dodelitve finančnih sredstev – pogoji in izplačilo

1.
     
  Projekti so upravičeni do nagrade, če čas, potreben za njihovo izvedbo, ne presega dveh let od datuma sprejetja izvedbenega akta za podelitev nagrade. Časovni okvir za izvedbo projekta je naveden v vlogi.

2.
     
  Nagrada se izplača v enkratnem znesku. Višino zneska določi Komisija z izvedbenimi akti v skladu z merili, opredeljenimi v razpisu za zbiranje predlogov, in ob upoštevanju ocenjenih stroškov izvedbe projekta, navedenih v vlogi. Najvišja nagrada za posamezni projekt ne presega 100 000 EUR.

3.
     
  Države članice nagrado zmagovalnim kandidatom izplačajo, ko je potrjeno, da je projekt dokončan. Unija zadevne izdatke državam članicam povrne v skladu z določbami oddelka 4 poglavja II naslova IV Uredbe (EU) št. HU/2012. Države članice se lahko odločijo, da zmagovalnim kandidatom znesek nagrade izplačajo v celoti ali delno, preden je potrjeno, da je projekt dokončan, vendar so v tem primeru do potrditve konca projekta odgovorne za izdatke.

Predlog spremembe 113

Predlog uredbe

Člen 60

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 60 | črtano |
| Pravila o postopku, časovnem razporedu in ustanovitvi usmerjevalne skupine | |
| Komisija z izvedbenimi akti določi podrobne določbe o postopku in časovnem razporedu za izbiro projektov ter pravila o ustanovitvi usmerjevalne skupine neodvisnih strokovnjakov iz člena 58(3). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 91. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 60

črtano

Pravila o postopku, časovnem razporedu in ustanovitvi usmerjevalne skupine

Komisija z izvedbenimi akti določi podrobne določbe o postopku in časovnem razporedu za izbiro projektov ter pravila o ustanovitvi usmerjevalne skupine neodvisnih strokovnjakov iz člena 58(3). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 91.

Predlog spremembe 114

Predlog uredbe

Naslov IV

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| EIP na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti | EIP na področju kmetijske proizvodnje
  , ekonomske sposobnosti preživetja
  in trajnosti |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

EIP na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti

EIP na področju kmetijske proizvodnje
  , ekonomske sposobnosti preživetja
  in trajnosti

Predlog spremembe 115

Predlog uredbe

Člen 61

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   EIP na področju kmetijske
  produktivnosti
  in trajnosti: | 1.   EIP na področju kmetijske
  proizvodnje, ekonomske sposobnosti preživetja
  in trajnosti: |
| (a) | spodbuja z viri gospodaren, produktiven in podnebju prijazen kmetijski sektor z nizkimi emisijami, ki je odporen na podnebne spremembe, pri čemer upošteva osnovne naravne vire, od katerih
  je
  kmetijstvo
  odvisno
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   EIP na področju kmetijske
  produktivnosti
  in trajnosti:

1.   EIP na področju kmetijske
  proizvodnje, ekonomske sposobnosti preživetja
  in trajnosti:

(a)

spodbuja z viri gospodaren, produktiven in podnebju prijazen kmetijski sektor z nizkimi emisijami, ki je odporen na podnebne spremembe, pri čemer upošteva osnovne naravne vire, od katerih
  je
  kmetijstvo
  odvisno
  ;

| (a) | spodbuja z viri gospodaren, produktiven
  , konkurenčen
  in podnebju prijazen kmetijski
  in gozdarski
  sektor z nizkimi emisijami, ki je odporen na podnebne spremembe, pri čemer upošteva osnovne naravne vire, od katerih
  sta
  kmetijstvo
  in gozdarstvo odvisna
  ; |
| --- | --- |

(a)

spodbuja z viri gospodaren, produktiven
  , konkurenčen
  in podnebju prijazen kmetijski
  in gozdarski
  sektor z nizkimi emisijami, ki je odporen na podnebne spremembe, pri čemer upošteva osnovne naravne vire, od katerih
  sta
  kmetijstvo
  in gozdarstvo odvisna
  ;

| (b) | pomaga zagotavljati stalno oskrbo s hrano, krmo in biomateriali, in sicer z že obstoječimi in novimi; |
| --- | --- |

(b)

pomaga zagotavljati stalno oskrbo s hrano, krmo in biomateriali, in sicer z že obstoječimi in novimi;

| (b) | pomaga
  trajnostno povečevati produktivnost evropskega kmetijstva in
  zagotavljati stalno oskrbo s hrano, krmo in biomateriali, in sicer z že obstoječimi in novimi; |
| --- | --- |

(b)

pomaga
  trajnostno povečevati produktivnost evropskega kmetijstva in
  zagotavljati stalno oskrbo s hrano, krmo in biomateriali, in sicer z že obstoječimi in novimi;

| (c) | izboljšuje postopke za ohranjanje okolja ter prilagajanje podnebnim spremembam in
  njihovi blažitvi
  ; |
| --- | --- |

(c)

izboljšuje postopke za ohranjanje okolja ter prilagajanje podnebnim spremembam in
  njihovi blažitvi
  ;

| (c) | izboljšuje postopke za ohranjanje okolja
  , spodbujanje kmetijsko-okoljskih proizvodnih sistemov
  ter prilagajanje podnebnim spremembam in
  njihovo blažitev
  ;
  in |
| --- | --- |

(c)

izboljšuje postopke za ohranjanje okolja
  , spodbujanje kmetijsko-okoljskih proizvodnih sistemov
  ter prilagajanje podnebnim spremembam in
  njihovo blažitev
  ;
  in

| (d) | vzpostavlja povezave med najnovejšimi spoznanji iz raziskav in najmodernejšo tehnologijo ter kmeti, podjetji in službami za svetovanje. |
| --- | --- |

(d)

vzpostavlja povezave med najnovejšimi spoznanji iz raziskav in najmodernejšo tehnologijo ter kmeti, podjetji in službami za svetovanje.

| (d) | vzpostavlja povezave med najnovejšimi spoznanji iz raziskav in najmodernejšo tehnologijo ter kmeti,
  upravljavci gozdov, podeželskimi skupnostmi,
  podjetji
  , nevladnimi organizacijami
  in službami za svetovanje. |
| --- | --- |

(d)

vzpostavlja povezave med najnovejšimi spoznanji iz raziskav in najmodernejšo tehnologijo ter kmeti,
  upravljavci gozdov, podeželskimi skupnostmi,
  podjetji
  , nevladnimi organizacijami
  in službami za svetovanje.

| (da) | spodbuja izmenjavo na področju raziskav, znanja in tehnologije, povezane s kmetijsko proizvodnjo in trajnostjo, med Unijo in državami v razvoju, pri čemer se posebna pozornost namenja potrebam malih kmetov. |
| --- | --- |

(da)

spodbuja izmenjavo na področju raziskav, znanja in tehnologije, povezane s kmetijsko proizvodnjo in trajnostjo, med Unijo in državami v razvoju, pri čemer se posebna pozornost namenja potrebam malih kmetov.

2.   EIP na področju kmetijske
  produktivnosti
  in trajnosti si prizadeva izpolniti svoje cilje prek:

2.   EIP na področju kmetijske
  proizvodnje, ekonomske sposobnosti preživetja
  in trajnosti si prizadeva izpolniti svoje cilje prek:

| (a) | ustvarjanja dodane vrednosti z boljšim povezovanjem raziskav in kmetijskih praks ter spodbujanjem širše uporabe razpoložljivih inovativnih ukrepov; |
| --- | --- |

(a)

ustvarjanja dodane vrednosti z boljšim povezovanjem raziskav in kmetijskih praks ter spodbujanjem širše uporabe razpoložljivih inovativnih ukrepov;

| (a) | ustvarjanja dodane vrednosti z boljšim povezovanjem raziskav in kmetijskih praks ter spodbujanjem širše uporabe razpoložljivih inovativnih ukrepov
  s pomočjo udeležbe zainteresiranih strani
  ; |
| --- | --- |

(a)

ustvarjanja dodane vrednosti z boljšim povezovanjem raziskav in kmetijskih praks ter spodbujanjem širše uporabe razpoložljivih inovativnih ukrepov
  s pomočjo udeležbe zainteresiranih strani
  ;

| (b) | spodbujanja
  hitrejše in širše uporabe inovativnih rešitev v praksi
  ter |
| --- | --- |

(b)

spodbujanja
  hitrejše in širše uporabe inovativnih rešitev v praksi
  ter

| (b) | spodbujanjem
  hitrejše in širše uporabe inovativnih rešitev v praksi; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanjem
  hitrejše in širše uporabe inovativnih rešitev v praksi;

| (c) | obveščanja znanstvenikov o potrebah kmetijske prakse po raziskavah. |
| --- | --- |

(c)

obveščanja znanstvenikov o potrebah kmetijske prakse po raziskavah.

| (c) | obveščanja znanstvenikov o potrebah kmetijske prakse po raziskavah
  in |
| --- | --- |

(c)

obveščanja znanstvenikov o potrebah kmetijske prakse po raziskavah
  in

| (ca) | sodelovanja z ustreznimi omrežji in institucijami v državah v razvoju; |
| --- | --- |

(ca)

sodelovanja z ustreznimi omrežji in institucijami v državah v razvoju;

| (cb) | ugotavljanja zakonodajnih ozkih grl, ki ovirajo inovacije ter naložbe v raziskave in razvoj, v skladu z načeli iz sporočil Komisije „Bolje oblikovani predpisi za rast in delovna mesta v Evropski uniji“ in „Pametna pravna ureditev v Evropski uniji“. |
| --- | --- |

(cb)

ugotavljanja zakonodajnih ozkih grl, ki ovirajo inovacije ter naložbe v raziskave in razvoj, v skladu z načeli iz sporočil Komisije „Bolje oblikovani predpisi za rast in delovna mesta v Evropski uniji“ in „Pametna pravna ureditev v Evropski uniji“.

3.   EKSRP prispeva k ciljem EIP na področju kmetijske
  produktivnosti
  in trajnosti tako, da v skladu s členom 36 podpira operativne skupine EIP iz člena 62 in mreže EIP iz člena 53.

3.   EKSRP prispeva k ciljem EIP na področju kmetijske
  proizvodnje, ekonomske sposobnosti preživetja
  in trajnosti tako, da v skladu s členom 36 podpira operativne skupine EIP iz člena 62 in mreže EIP iz člena 53.

Predlog spremembe 116

Predlog uredbe

Člen 62

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Operativne skupine EIP so del EIP na področju kmetijske
  produktivnosti
  in trajnosti. Ustanovijo jih zainteresirani subjekti, kot so kmetje, raziskovalci, svetovalci in podjetja, ki delujejo na področjih kmetijstva in prehrane. | 1.   Operativne skupine EIP so del EIP na področju kmetijske
  proizvodnje, ekonomske sposobnosti preživetja
  in trajnosti. Ustanovijo jih zainteresirani subjekti, kot so kmetje, raziskovalci, svetovalci in podjetja, ki delujejo na področjih kmetijstva in prehrane.
  Oblikovanje operativne skupine soglasno določijo zainteresirane strani, ki zastopajo različne interese s področij kmetijstva, razvoja podeželja in raziskav. Operativnih skupin ne sme ustanoviti ena zainteresirana stran ali skupina zainteresiranih strani, ki zastopajo le eno vrsto interesov. Operativne skupine lahko delujejo znotraj meja države članice, njeni člani pa so lahko iz več kot ene države članice in iz tretjih držav. |
| 2.   Operativne skupine EIP vzpostavijo notranje postopke, s katerimi se zagotavlja preglednost njihovega delovanja in preprečujejo navzkrižja interesov. | 2.   Operativne skupine EIP vzpostavijo notranje postopke, s katerimi se zagotavlja preglednost njihovega delovanja in preprečujejo navzkrižja interesov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Operativne skupine EIP so del EIP na področju kmetijske
  produktivnosti
  in trajnosti. Ustanovijo jih zainteresirani subjekti, kot so kmetje, raziskovalci, svetovalci in podjetja, ki delujejo na področjih kmetijstva in prehrane.

1.   Operativne skupine EIP so del EIP na področju kmetijske
  proizvodnje, ekonomske sposobnosti preživetja
  in trajnosti. Ustanovijo jih zainteresirani subjekti, kot so kmetje, raziskovalci, svetovalci in podjetja, ki delujejo na področjih kmetijstva in prehrane.
  Oblikovanje operativne skupine soglasno določijo zainteresirane strani, ki zastopajo različne interese s področij kmetijstva, razvoja podeželja in raziskav. Operativnih skupin ne sme ustanoviti ena zainteresirana stran ali skupina zainteresiranih strani, ki zastopajo le eno vrsto interesov. Operativne skupine lahko delujejo znotraj meja države članice, njeni člani pa so lahko iz več kot ene države članice in iz tretjih držav.

2.   Operativne skupine EIP vzpostavijo notranje postopke, s katerimi se zagotavlja preglednost njihovega delovanja in preprečujejo navzkrižja interesov.

2.   Operativne skupine EIP vzpostavijo notranje postopke, s katerimi se zagotavlja preglednost njihovega delovanja in preprečujejo navzkrižja interesov.

Predlog spremembe 117

Predlog uredbe

Člen 63

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Operativne skupine EIP pripravijo načrt, ki vsebuje: | 1.   Operativne skupine EIP pripravijo načrt, ki vsebuje: |
| (a) | opis inovativnega projekta, ki se bo razvil, preskusil, prilagodil ali izvedel; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Operativne skupine EIP pripravijo načrt, ki vsebuje:

1.   Operativne skupine EIP pripravijo načrt, ki vsebuje:

(a)

opis inovativnega projekta, ki se bo razvil, preskusil, prilagodil ali izvedel;

| (a) | opis inovativnega projekta, ki se bo razvil, preskusil, prilagodil ali izvedel; |
| --- | --- |

(a)

opis inovativnega projekta, ki se bo razvil, preskusil, prilagodil ali izvedel;

| (b) | opis pričakovanih rezultatov in prispevka k cilju EIP glede večje produktivnosti in trajnostnega upravljanja virov. |
| --- | --- |

(b)

opis pričakovanih rezultatov in prispevka k cilju EIP glede večje produktivnosti in trajnostnega upravljanja virov.

| (b) | opis pričakovanih rezultatov in prispevka k cilju EIP glede večje produktivnosti in trajnostnega upravljanja virov. |
| --- | --- |

(b)

opis pričakovanih rezultatov in prispevka k cilju EIP glede večje produktivnosti in trajnostnega upravljanja virov.

2.   Operativne skupine pri izvajanju svojih inovativnih projektov:

2.   Operativne skupine pri izvajanju svojih inovativnih projektov:

| (a) | odločajo o pripravi in izvajanju inovativnih ukrepov ter |
| --- | --- |

(a)

odločajo o pripravi in izvajanju inovativnih ukrepov ter

| (a) | odločajo o pripravi in izvajanju inovativnih ukrepov ter |
| --- | --- |

(a)

odločajo o pripravi in izvajanju inovativnih ukrepov ter

| (b) | izvajajo inovativne ukrepe prek dejavnosti, ki se financirajo v okviru programov razvoja podeželja. |
| --- | --- |

(b)

izvajajo inovativne ukrepe prek dejavnosti, ki se financirajo v okviru programov razvoja podeželja.

| (b) | izvajajo inovativne ukrepe prek dejavnosti, ki se financirajo v okviru programov razvoja podeželja
  ali programa Obzorje 2020 in drugih raziskovalnih programov Unije, in kmetom omogočajo uporabo rezultatov raziskav v praksi
  . |
| --- | --- |

(b)

izvajajo inovativne ukrepe prek dejavnosti, ki se financirajo v okviru programov razvoja podeželja
  ali programa Obzorje 2020 in drugih raziskovalnih programov Unije, in kmetom omogočajo uporabo rezultatov raziskav v praksi
  .

3.   Operativne skupine razširjajo rezultate svojega projekta, zlasti prek mreže EIP.

3.   Operativne skupine razširjajo rezultate svojega projekta, zlasti prek mreže EIP.

Predlog spremembe 118

Predlog uredbe

Člen 64

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Skupni znesek podpore Unije za razvoj podeželja v skladu s to uredbo za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020, njegovo letno razdelitev in najmanjše zneske, ki bodo skoncentrirani v manj razvitih regijah, določita Evropski parlament in Svet na predlog Komisije v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2014–2020 ter Medinstitucionalnim sporazumom o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju za isto obdobje. | 1.   Skupni znesek podpore Unije za razvoj podeželja v skladu s to uredbo za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020, njegovo letno razdelitev in najmanjše zneske, ki bodo skoncentrirani v manj razvitih regijah, določita Evropski parlament in Svet na predlog Komisije v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2014–2020 ter Medinstitucionalnim sporazumom o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju za isto obdobje. |
| 2.   V skladu s členom 51(1) se 0,25 % sredstev iz odstavka 1 nameni tehnični pomoči za Komisijo. | 2.   V skladu s členom 51(1) se 0,25 % sredstev iz odstavka 1 nameni tehnični pomoči za Komisijo. |
| 3.   Zaradi načrtovanja zneskov iz odstavka 1 in njihove poznejše vključitve v splošni proračun Unije se ti zneski indeksirajo z 2 % na leto. | 3.   Zaradi načrtovanja zneskov iz odstavka 1 in njihove poznejše vključitve v splošni proračun Unije se ti zneski indeksirajo z 2 % na leto. |
| 4.   
  Komisija z izvedbenim aktom določi letno
  razdelitev zneskov iz odstavka 1 na države članice, po odbitku zneska iz odstavka 2 in ob upoštevanju prenosa sredstev iz člena 14(2) Uredbe (EU) št. RP/2012

  . Pri letni razdelitvi sredstev Komisija upošteva tudi: | 4.   
  Letna
  razdelitev zneskov iz odstavka 1 na države članice, po odbitku zneska iz odstavka 2 in ob upoštevanju prenosa sredstev iz člena 14(2) Uredbe (EU) št. .../2013
  [RP]

  , je določena v Prilogi Ia. |
| (a) | objektivna merila iz člena 4 in |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Skupni znesek podpore Unije za razvoj podeželja v skladu s to uredbo za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020, njegovo letno razdelitev in najmanjše zneske, ki bodo skoncentrirani v manj razvitih regijah, določita Evropski parlament in Svet na predlog Komisije v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2014–2020 ter Medinstitucionalnim sporazumom o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju za isto obdobje.

1.   Skupni znesek podpore Unije za razvoj podeželja v skladu s to uredbo za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020, njegovo letno razdelitev in najmanjše zneske, ki bodo skoncentrirani v manj razvitih regijah, določita Evropski parlament in Svet na predlog Komisije v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2014–2020 ter Medinstitucionalnim sporazumom o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju za isto obdobje.

2.   V skladu s členom 51(1) se 0,25 % sredstev iz odstavka 1 nameni tehnični pomoči za Komisijo.

2.   V skladu s členom 51(1) se 0,25 % sredstev iz odstavka 1 nameni tehnični pomoči za Komisijo.

3.   Zaradi načrtovanja zneskov iz odstavka 1 in njihove poznejše vključitve v splošni proračun Unije se ti zneski indeksirajo z 2 % na leto.

3.   Zaradi načrtovanja zneskov iz odstavka 1 in njihove poznejše vključitve v splošni proračun Unije se ti zneski indeksirajo z 2 % na leto.

4.   
  Komisija z izvedbenim aktom določi letno
  razdelitev zneskov iz odstavka 1 na države članice, po odbitku zneska iz odstavka 2 in ob upoštevanju prenosa sredstev iz člena 14(2) Uredbe (EU) št. RP/2012

  . Pri letni razdelitvi sredstev Komisija upošteva tudi:

4.   
  Letna
  razdelitev zneskov iz odstavka 1 na države članice, po odbitku zneska iz odstavka 2 in ob upoštevanju prenosa sredstev iz člena 14(2) Uredbe (EU) št. .../2013
  [RP]

  , je določena v Prilogi Ia.

(a)

objektivna merila iz člena 4 in

| (b) | preteklo učinkovitost poslovanja. |
| --- | --- |

(b)

preteklo učinkovitost poslovanja.

4a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 90, s katerimi se po potrebi spremeni Priloga Ia, da se vključijo sredstva, prenesena v EKSRP v skladu s členom 7(2) in členom 14 Uredbe (EU) št. .../2013 [RP].

5.
     
  Poleg zneskov iz odstavka 4 izvedbeni akt, na katerega se sklicuje isti odstavek, vključuje tudi sredstva, ki se prenesejo na EKSRP z uporabo členov 7(2) in 14(1) Uredbe (EU) št. DP/2012, in sredstva, ki se prenesejo na EKSRP z uporabo členov 10b in136 Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009* za koledarsko leto 2013.

6.   
  Za namene dodelitve rezerve na podlagi doseženih rezultatov iz člena 20(2) Uredbe (EU) št. [SSO/2012] se
  razpoložljivi namenski prejemki, zbrani v skladu s členom 45 Uredbe (EU)
  HU/2012
  za EKSRP,
  dodajo zneskom iz člena 18 Uredbe (EU) št. [SSO/2012].
  Državam članicam
  se
  dodelijo sorazmerno glede na njihov delež v skupnem znesku podpore iz EKSRP.

6.   Razpoložljivi namenski prejemki, zbrani v skladu s členom 45 Uredbe (EU)
  št. .../2013 [HU]
  za EKSRP,
  se
  državam članicam dodelijo sorazmerno glede na njihov delež v skupnem znesku podpore iz EKSRP.

(Besedilo Komisije v odstavku 5 člena 64 se nadomesti z besedilom iz COM(2012)0553)).

Predlog spremembe 119

Predlog uredbe

Člen 65

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   V odločitvi, s katero se odobri program razvoja podeželja, se določi najvišji prispevek EKSRP k programu. Po potrebi se v odločitvi jasno opredelijo sredstva, dodeljena manj razvitim regijam. | 1.   V odločitvi, s katero se odobri program razvoja podeželja, se določi najvišji prispevek EKSRP k programu. Po potrebi se v odločitvi jasno opredelijo sredstva, dodeljena manj razvitim regijam. |
| 2.   Prispevki EKSRP se izračunajo na podlagi zneska upravičenih javnih izdatkov. | 2.   Prispevki EKSRP se izračunajo na podlagi zneska upravičenih javnih izdatkov. |
| 3.   V programih za razvoj podeželja se določi enotna stopnja prispevkov EKSRP, ki velja za vse ukrepe. Po potrebi se v smislu Uredbe (EGS) št. 2019/93 določi ločena stopnja prispevkov EKSRP za manj razvite regije, najbolj oddaljene regije in manjše Egejske otoke. Najvišja stopnja prispevkov EKSRP je: | 3.   V programih za razvoj podeželja se določi enotna stopnja prispevkov EKSRP, ki velja za vse ukrepe. Po potrebi se v smislu Uredbe (EGS) št. 2019/93 določi ločena stopnja prispevkov EKSRP za manj razvite regije, najbolj oddaljene regije in manjše Egejske otoke. Najvišja stopnja prispevkov EKSRP je: |
| (a) | 85 % upravičenih javnih izdatkov v manj razvitih regijah, v najbolj oddaljenih regijah in na manjših Egejskih otokih v smislu Uredbe (EGS) št. 2019/93; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   V odločitvi, s katero se odobri program razvoja podeželja, se določi najvišji prispevek EKSRP k programu. Po potrebi se v odločitvi jasno opredelijo sredstva, dodeljena manj razvitim regijam.

1.   V odločitvi, s katero se odobri program razvoja podeželja, se določi najvišji prispevek EKSRP k programu. Po potrebi se v odločitvi jasno opredelijo sredstva, dodeljena manj razvitim regijam.

2.   Prispevki EKSRP se izračunajo na podlagi zneska upravičenih javnih izdatkov.

2.   Prispevki EKSRP se izračunajo na podlagi zneska upravičenih javnih izdatkov.

3.   V programih za razvoj podeželja se določi enotna stopnja prispevkov EKSRP, ki velja za vse ukrepe. Po potrebi se v smislu Uredbe (EGS) št. 2019/93 določi ločena stopnja prispevkov EKSRP za manj razvite regije, najbolj oddaljene regije in manjše Egejske otoke. Najvišja stopnja prispevkov EKSRP je:

3.   V programih za razvoj podeželja se določi enotna stopnja prispevkov EKSRP, ki velja za vse ukrepe. Po potrebi se v smislu Uredbe (EGS) št. 2019/93 določi ločena stopnja prispevkov EKSRP za manj razvite regije, najbolj oddaljene regije in manjše Egejske otoke. Najvišja stopnja prispevkov EKSRP je:

(a)

85 % upravičenih javnih izdatkov v manj razvitih regijah, v najbolj oddaljenih regijah in na manjših Egejskih otokih v smislu Uredbe (EGS) št. 2019/93;

| (a) | 85 % upravičenih javnih izdatkov v manj razvitih regijah, v najbolj oddaljenih regijah in na manjših Egejskih otokih v smislu Uredbe (EGS) št. 2019/93; |
| --- | --- |

(a)

85 % upravičenih javnih izdatkov v manj razvitih regijah, v najbolj oddaljenih regijah in na manjših Egejskih otokih v smislu Uredbe (EGS) št. 2019/93;

| (b) | 50 % upravičenih javnih izdatkov v drugih regijah. |
| --- | --- |

(b)

50 % upravičenih javnih izdatkov v drugih regijah.

| (b) | 50 % upravičenih javnih izdatkov v drugih regijah. |
| --- | --- |

(b)

50 % upravičenih javnih izdatkov v drugih regijah.

Najnižja stopnja prispevkov EKSRP je 20 %.

Najnižja stopnja prispevkov EKSRP je 20 %.

4.   Z odstopanjem od odstavka 3 je najvišja stopnja prispevkov EKSRP:

4.   Z odstopanjem od odstavka 3 je najvišja stopnja prispevkov EKSRP:

| (a) | 80 % za ukrepe iz členov 15, 28 in 36, lokalni razvoj v okviru pristopa LEADER iz člena 28 Uredbe (EU) št. [SSO/2012] in dejavnosti iz člena 20(1)(a)(i). Za programe manj razvitih regij, najbolj oddaljenih regij in manjših Egejskih otokov v smislu Uredbe (EGS) št. 2019/93 se lahko poveča na 90 %; |
| --- | --- |

(a)

80 % za ukrepe iz členov 15, 28 in 36, lokalni razvoj v okviru pristopa LEADER iz člena 28 Uredbe (EU) št. [SSO/2012] in dejavnosti iz člena 20(1)(a)(i). Za programe manj razvitih regij, najbolj oddaljenih regij in manjših Egejskih otokov v smislu Uredbe (EGS) št. 2019/93 se lahko poveča na 90 %;

| (a) | 80 % za ukrepe iz členov 15, 28 in 36, lokalni razvoj v okviru pristopa LEADER iz člena 28 Uredbe (EU) št. .../2013 [SSO] in dejavnosti iz člena 20(1)(a)(i). Za programe manj razvitih regij, najbolj oddaljenih regij in manjših Egejskih otokov v smislu Uredbe (EGS) št. 2019/93 se lahko poveča na 90 %; |
| --- | --- |

(a)

80 % za ukrepe iz členov 15, 28 in 36, lokalni razvoj v okviru pristopa LEADER iz člena 28 Uredbe (EU) št. .../2013 [SSO] in dejavnosti iz člena 20(1)(a)(i). Za programe manj razvitih regij, najbolj oddaljenih regij in manjših Egejskih otokov v smislu Uredbe (EGS) št. 2019/93 se lahko poveča na 90 %;

| (b) | 100 % za dejavnosti, ki so financirani na podlagi člena 66. |
| --- | --- |

(b)

100 % za dejavnosti, ki so financirani na podlagi člena 66.

| (c) | 55 % za kmetijsko-okoljske in podnebne ukrepe iz člena 29. Za programe manj razvitih regij, najbolj oddaljenih regij in manjših Egejskih otokov v smislu Uredbe (EGS) št. 2019/93 se lahko ta postavka poveča na 90 %. |
| --- | --- |

(c)

55 % za kmetijsko-okoljske in podnebne ukrepe iz člena 29. Za programe manj razvitih regij, najbolj oddaljenih regij in manjših Egejskih otokov v smislu Uredbe (EGS) št. 2019/93 se lahko ta postavka poveča na 90 %.

Z odstopanjem od odstavka 3(b) lahko države članice za zagotavljanje skladnosti s stopnjami sofinanciranja pri drugih skladih SSO v regijah v prehodu povečajo največji prispevek iz EKSRP za ukrepe v programih, ki se na podlagi pristopa z več skladi izvajajo v regijah v prehodu, opredeljenih v členu 82(2) Uredbe (EU) št. .../2013 [SSO].

Z odstopanjem od odstavka 3 velja za sredstva, prenesena v EKSRP ob uporabi člena 14 Uredbe (EU) št. .../2013 [RP] , 95-odstotna stopnja prispevkov EKSRP, če država članica izpolnjuje enega od naslednjih pogojev:

| (i) | na voljo ji je finančna pomoč Unije v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo

   (4)

  ; |
| --- | --- |

(i)

na voljo ji je finančna pomoč Unije v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo

   (4)

  ;

| (ii) | na voljo ji je srednjeročna finančna pomoč v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic

   (5)

  ali |
| --- | --- |

(ii)

na voljo ji je srednjeročna finančna pomoč v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic

   (5)

  ali

| (iii) | na voljo ji je finančna pomoč v obliki posojila v okviru evropskega mehanizma za stabilnost (ESM) v skladu s Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost. |
| --- | --- |

(iii)

na voljo ji je finančna pomoč v obliki posojila v okviru evropskega mehanizma za stabilnost (ESM) v skladu s Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost.

4a.
     
  Sredstva, ki izhajajo iz uporabe člena 14(1a) Uredbe (EU) št. .../2013 [RP], se rezervirajo za ukrepe iz člena 29.

5.   Najmanj 5 % in v primeru Hrvaške 2,5 % celotnega prispevka EKSRP k programu razvoja podeželja je rezervirano za LEADER.“

5.   Najmanj 5 % in v primeru Hrvaške 2,5 % celotnega prispevka EKSRP k programu razvoja podeželja je rezervirano za LEADER.“

5a.
     
  Najmanj 25 % celotnega prispevka EKSRP za program razvoja podeželja se nameni za ukrepe iz členov 29 in 30.

6.   Izdatki, ki jih sofinancira EKSRP, ne morejo biti hkrati sofinancirani s prispevki iz strukturnih skladov, Kohezijskega sklada ali katerega koli drugega finančnega instrumenta Unije.

6.   Izdatki, ki jih sofinancira EKSRP, ne morejo biti hkrati sofinancirani s prispevki iz strukturnih skladov, Kohezijskega sklada ali katerega koli drugega finančnega instrumenta Unije.
  To ne omejuje ali preprečuje pristopa k programskem načrtovanju, ki na skladen in celovit način združuje podporo iz različnih skladov SSO, ki je lahko potrebna za dosego tematskih ciljev iz člena 9 Uredbe (EU) št. .../2013 [SSO].

6a.
     
  Nacionalni prispevek za upravičene javne izdatke se lahko nadomesti z nekomercialnimi zasebnimi prispevki.

7.   Pri javnih izdatkih za pomoč podjetjem se upoštevajo omejitve pomoči, ki veljajo za državno pomoč, če ta uredba ne določa drugače.

7.   Pri javnih izdatkih za pomoč podjetjem se upoštevajo omejitve pomoči, ki veljajo za državno pomoč, če ta uredba ne določa drugače.

(Besedilo Komisije v odstavku 5 člena 65 se nadomesti z besedilom iz COM(2012)0553)).

Predlog spremembe 120

Predlog uredbe

Člen 66

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 66 | črtano |
| Financiranje dejavnosti s pomembnim prispevkom k inovacijam | |
| Sredstva, prenesena v EKSRP na podlagi člena 7(2) Uredbe (EU) št. RP/2012, se rezervirajo za dejavnosti, ki pomembno prispevajo k inovacijam na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti, vključno z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem takim spremembam. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 66

črtano

Financiranje dejavnosti s pomembnim prispevkom k inovacijam

Sredstva, prenesena v EKSRP na podlagi člena 7(2) Uredbe (EU) št. RP/2012, se rezervirajo za dejavnosti, ki pomembno prispevajo k inovacijam na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti, vključno z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem takim spremembam.

Predlog spremembe 121

Predlog uredbe

Člen 67 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Izdatki so upravičeni do prispevka EKSRP le, če so nastali pri dejavnostih, za katere se je odločil organ upravljanja zadevnega programa, ali dejavnostih pod njegovo odgovornostjo v skladu z merili za izbor iz člena 49. | 2.   Izdatki so upravičeni do prispevka EKSRP le, če so nastali pri dejavnostih, za katere se je odločil organ upravljanja zadevnega programa, ali dejavnostih pod njegovo odgovornostjo v skladu z merili za izbor iz člena 49
  , kar ne velja za predloge, podane med prehodnim obdobjem med dvema programoma, da se prepreči prekinitev, ki bi lahko ovirala naložbe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Izdatki so upravičeni do prispevka EKSRP le, če so nastali pri dejavnostih, za katere se je odločil organ upravljanja zadevnega programa, ali dejavnostih pod njegovo odgovornostjo v skladu z merili za izbor iz člena 49.

2.   Izdatki so upravičeni do prispevka EKSRP le, če so nastali pri dejavnostih, za katere se je odločil organ upravljanja zadevnega programa, ali dejavnostih pod njegovo odgovornostjo v skladu z merili za izbor iz člena 49
  , kar ne velja za predloge, podane med prehodnim obdobjem med dvema programoma, da se prepreči prekinitev, ki bi lahko ovirala naložbe
  .

Predlog spremembe 181

Predlog uredbe

Člen 67 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kar zadeva odhodke, so zneski DDV upravičeni, kadar niso izterljivi na podlagi nacionalne zakonodaje o DDV. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

4a.
     
  Kar zadeva odhodke, so zneski DDV upravičeni, kadar niso izterljivi na podlagi nacionalne zakonodaje o DDV.

Predlog spremembe 122

Predlog uredbe

Člen 69 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Kadar je pomoč dodeljena na podlagi standardnih stroškov ali dodatnih stroškov in izpada dohodka, države članice zagotovijo, da so ustrezni izračuni primerni in natančni ter pripravljeni vnaprej na podlagi poštenega, pravičnega in preverljivega izračuna. Zato organ, ki je neodvisen od organov, odgovornih za izračune, ter ima ustrezno strokovno znanje in izkušnje, predloži potrdilo o primernosti in natančnosti izračunov. Navedeno potrdilo je vključeno v program razvoja podeželja. | 2.   Kadar je pomoč dodeljena na podlagi standardnih stroškov ali dodatnih stroškov in izpada dohodka, države članice zagotovijo, da so ustrezni izračuni primerni in natančni ter pripravljeni vnaprej na podlagi poštenega, pravičnega in preverljivega izračuna. Zato organ, ki je neodvisen od organov, odgovornih za izračune, ter ima ustrezno strokovno znanje in izkušnje, predloži potrdilo o primernosti in natančnosti izračunov. Navedeno potrdilo je vključeno v program razvoja podeželja.
  Komisija pred odobritvijo programov zagotovi, da so v izračune vključeni vsi ustrezni elementi ter da so glavne predpostavke in dejavniki ustrezni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Kadar je pomoč dodeljena na podlagi standardnih stroškov ali dodatnih stroškov in izpada dohodka, države članice zagotovijo, da so ustrezni izračuni primerni in natančni ter pripravljeni vnaprej na podlagi poštenega, pravičnega in preverljivega izračuna. Zato organ, ki je neodvisen od organov, odgovornih za izračune, ter ima ustrezno strokovno znanje in izkušnje, predloži potrdilo o primernosti in natančnosti izračunov. Navedeno potrdilo je vključeno v program razvoja podeželja.

2.   Kadar je pomoč dodeljena na podlagi standardnih stroškov ali dodatnih stroškov in izpada dohodka, države članice zagotovijo, da so ustrezni izračuni primerni in natančni ter pripravljeni vnaprej na podlagi poštenega, pravičnega in preverljivega izračuna. Zato organ, ki je neodvisen od organov, odgovornih za izračune, ter ima ustrezno strokovno znanje in izkušnje, predloži potrdilo o primernosti in natančnosti izračunov. Navedeno potrdilo je vključeno v program razvoja podeželja.
  Komisija pred odobritvijo programov zagotovi, da so v izračune vključeni vsi ustrezni elementi ter da so glavne predpostavke in dejavniki ustrezni.

Obrazložitev

Sprememba odraža probleme, ki jih je pri težavah z določitvijo zneskov pomoči ugotovilo Sodišče (glej odstavek 97 posebnega poročila 7/2011).

Predlog spremembe 183

Predlog uredbe

Člen 70 – odstavek - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Upravičenci do podpore, vključno z lokalnimi akcijskimi skupinami, lahko zaprosijo za izplačilo predplačila v znesku do 50 % javne podpore, če je ta možnost predvidena v programu razvoja podeželja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

-1.
     
  Upravičenci do podpore, vključno z lokalnimi akcijskimi skupinami, lahko zaprosijo za izplačilo predplačila v znesku do 50 % javne podpore, če je ta možnost predvidena v programu razvoja podeželja.

Predlog spremembe 123

Predlog uredbe

Člen 73 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | posredovanje Komisiji ustreznih podatkov o kazalnikih v zvezi z dejavnostmi, izbranimi za financiranje, vključno
  z glavnimi značilnostmi upravičenca in projekta, na četrtletni ravni
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

posredovanje Komisiji ustreznih podatkov o kazalnikih v zvezi z dejavnostmi, izbranimi za financiranje, vključno
  z glavnimi značilnostmi upravičenca in projekta, na četrtletni ravni
  ;

| (b) | posredovanje Komisiji ustreznih podatkov o kazalnikih v zvezi z dejavnostmi, izbranimi za financiranje, vključno
  s podatki o kazalnikih realizacije in finančnih kazalnikih
  ;
  ti podatki se pošljejo enkrat letno; |
| --- | --- |

(b)

posredovanje Komisiji ustreznih podatkov o kazalnikih v zvezi z dejavnostmi, izbranimi za financiranje, vključno
  s podatki o kazalnikih realizacije in finančnih kazalnikih
  ;
  ti podatki se pošljejo enkrat letno;

Obrazložitev

Četrtletno poročanje povzroča ogromno upravnega dela, kar je v nasprotju z vsemi prizadevanji za poenostavitev.

Predlog spremembe 124

Predlog uredbe

Člen 73 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Če ima država članica več kot en program, se lahko imenuje usklajevalni organ, ki zagotovi vsaj doslednost pri upravljanju sredstev in omogoča povezavo med Komisijo in nacionalnimi organi upravljanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3a.
     
  Če ima država članica več kot en program, se lahko imenuje usklajevalni organ, ki zagotovi vsaj doslednost pri upravljanju sredstev in omogoča povezavo med Komisijo in nacionalnimi organi upravljanja.

Obrazložitev

Kot je predlagano v uvodni izjavi 5 Uredbe št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike, je pomembno priznati potrebo po organu, ki usklajuje plačilne agencije.

Predlog spremembe 125

Predlog uredbe

Člen 75 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | prikazati
  napredek in dosežke politike razvoja podeželja ter oceniti učinek, uspešnost, učinkovitost in pomembnost posredovanj v okviru politike razvoja podeželja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

prikazati
  napredek in dosežke politike razvoja podeželja ter oceniti učinek, uspešnost, učinkovitost in pomembnost posredovanj v okviru politike razvoja podeželja;

| (a) | kritično in objektivno oceniti
  napredek in dosežke politike razvoja podeželja ter oceniti učinek, uspešnost, učinkovitost in pomembnost posredovanj v okviru politike razvoja podeželja; |
| --- | --- |

(a)

kritično in objektivno oceniti
  napredek in dosežke politike razvoja podeželja ter oceniti učinek, uspešnost, učinkovitost in pomembnost posredovanj v okviru politike razvoja podeželja;

Obrazložitev

Prvotno besedilo je preveč predpisovalno.

Predlog spremembe 126

Predlog uredbe

Člen 76 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Seznam skupnih kazalnikov, ki se nanašajo na izhodiščno stanje in tudi finančno izvajanje, realizacije, rezultate
  in vpliv
  programa ter veljajo za vsak program, se opredeli v sistemu spremljanja in vrednotenja iz člena 74, da se omogoči združevanje podatkov na ravni Unije. | 1.   Seznam skupnih kazalnikov, ki se nanašajo na izhodiščno stanje in tudi finančno izvajanje, realizacije
  in
  rezultate programa ter veljajo za vsak program, se opredeli v sistemu spremljanja in vrednotenja iz člena 74, da se omogoči združevanje podatkov na ravni Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Seznam skupnih kazalnikov, ki se nanašajo na izhodiščno stanje in tudi finančno izvajanje, realizacije, rezultate
  in vpliv
  programa ter veljajo za vsak program, se opredeli v sistemu spremljanja in vrednotenja iz člena 74, da se omogoči združevanje podatkov na ravni Unije.

1.   Seznam skupnih kazalnikov, ki se nanašajo na izhodiščno stanje in tudi finančno izvajanje, realizacije
  in
  rezultate programa ter veljajo za vsak program, se opredeli v sistemu spremljanja in vrednotenja iz člena 74, da se omogoči združevanje podatkov na ravni Unije.

Predlog spremembe 127

Predlog uredbe

Člen 78 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Upravičenci do podpore v okviru ukrepov razvoja podeželja in lokalne akcijske skupine zagotovijo organu upravljanja in/ali imenovanim izvajalcem vrednotenja ali drugim organom, ki so pooblaščeni za opravljanje funkcij v njihovem imenu, vse informacije, potrebne za omogočanje spremljanja in vrednotenja programa, zlasti kar zadeva izpolnjevanje specifičnih ciljev in prednostnih nalog. | Upravičenci do podpore v okviru ukrepov razvoja podeželja in lokalne akcijske skupine zagotovijo organu upravljanja in/ali imenovanim izvajalcem vrednotenja ali drugim organom, ki so pooblaščeni za opravljanje funkcij v njegovem imenu, vse informacije, potrebne za omogočanje spremljanja in vrednotenja programa, zlasti kar zadeva izpolnjevanje specifičnih ciljev in prednostnih nalog
  , pri čemer je treba zagotoviti spoštovanje pravic do zaupnosti in varstva osebnih podatkov iz nacionalnega prava in prava Unije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Upravičenci do podpore v okviru ukrepov razvoja podeželja in lokalne akcijske skupine zagotovijo organu upravljanja in/ali imenovanim izvajalcem vrednotenja ali drugim organom, ki so pooblaščeni za opravljanje funkcij v njihovem imenu, vse informacije, potrebne za omogočanje spremljanja in vrednotenja programa, zlasti kar zadeva izpolnjevanje specifičnih ciljev in prednostnih nalog.

Upravičenci do podpore v okviru ukrepov razvoja podeželja in lokalne akcijske skupine zagotovijo organu upravljanja in/ali imenovanim izvajalcem vrednotenja ali drugim organom, ki so pooblaščeni za opravljanje funkcij v njegovem imenu, vse informacije, potrebne za omogočanje spremljanja in vrednotenja programa, zlasti kar zadeva izpolnjevanje specifičnih ciljev in prednostnih nalog
  , pri čemer je treba zagotoviti spoštovanje pravic do zaupnosti in varstva osebnih podatkov iz nacionalnega prava in prava Unije
  .

Predlog spremembe 128

Predlog uredbe

Člen 81 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | preuči
  dejavnosti in rezultate v zvezi z načrtom vrednotenja programa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

preuči
  dejavnosti in rezultate v zvezi z načrtom vrednotenja programa;

| (b) | preuči
  načrt vrednotenja, ki ga predloži organ upravljanja, in napredek pri njegovem izvajanju. |
| --- | --- |

(b)

preuči
  načrt vrednotenja, ki ga predloži organ upravljanja, in napredek pri njegovem izvajanju.

Predlog spremembe 129

Predlog uredbe

Člen 82 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Država članica predloži Komisiji letno poročilo o izvajanju programa razvoja podeželja v prejšnjem koledarskem letu do
  31. maja
   2016 in
  31. maja
  vsako naslednje leto do vključno leta 2023. Poročilo, predloženo leta 2016, zajema koledarski leti 2014 in 2015. | 1.   Država članica predloži Komisiji letno poročilo o izvajanju programa razvoja podeželja v prejšnjem koledarskem letu do
  30. junija
   2016 in
  30. junija
  vsako naslednje leto do vključno leta 
  2022. Država članica do


  31. decembra
  2023
  predloži končno poročilo o izvajanju
  . Poročilo, predloženo leta 2016, zajema koledarski leti 2014 in 2015. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Država članica predloži Komisiji letno poročilo o izvajanju programa razvoja podeželja v prejšnjem koledarskem letu do
  31. maja
   2016 in
  31. maja
  vsako naslednje leto do vključno leta 2023. Poročilo, predloženo leta 2016, zajema koledarski leti 2014 in 2015.

1.   Država članica predloži Komisiji letno poročilo o izvajanju programa razvoja podeželja v prejšnjem koledarskem letu do
  30. junija
   2016 in
  30. junija
  vsako naslednje leto do vključno leta 
  2022. Država članica do


  31. decembra
  2023
  predloži končno poročilo o izvajanju
  . Poročilo, predloženo leta 2016, zajema koledarski leti 2014 in 2015.

Predlog spremembe 130

Predlog uredbe

Člen 85

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Leta 2023 bodo države članice pripravile poročilo o naknadnem vrednotenju za vsak njihov program razvoja podeželja. To poročilo se
  bo predložilo Komisiji
  najpozneje do 31. decembra 2023. | Leta 2023 bodo države članice pripravile poročilo o naknadnem vrednotenju za vsak njihov program razvoja podeželja. To poročilo se
  pripravi
  najpozneje do 31. decembra 2023. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Leta 2023 bodo države članice pripravile poročilo o naknadnem vrednotenju za vsak njihov program razvoja podeželja. To poročilo se
  bo predložilo Komisiji
  najpozneje do 31. decembra 2023.

Leta 2023 bodo države članice pripravile poročilo o naknadnem vrednotenju za vsak njihov program razvoja podeželja. To poročilo se
  pripravi
  najpozneje do 31. decembra 2023.

Predlog spremembe 131

Predlog uredbe

Člen 88 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Pri uporabi členov 107, 108 in 109 PDEU se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 90 v zvezi z določbami o izvzetju vseh ukrepov v skladu s to uredbo, ki ne sodijo v področje uporabe člena 42 PDEU, iz predpisov o državni pomoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2a.
     
  Pri uporabi členov 107, 108 in 109 PDEU se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 90 v zvezi z določbami o izvzetju vseh ukrepov v skladu s to uredbo, ki ne sodijo v področje uporabe člena 42 PDEU, iz predpisov o državni pomoči.

Predlog spremembe 132

Predlog uredbe

Člen 89 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Dodatno nacionalno financiranje | Dodatno nacionalno financiranje
  in pomoč, ki ne sodi v področje uporabe člena 42 PDEU |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Dodatno nacionalno financiranje

Dodatno nacionalno financiranje
  in pomoč, ki ne sodi v področje uporabe člena 42 PDEU

Predlog spremembe 133

Predlog uredbe

Člen 89 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Države članice o izplačilih, ki jih države članice izvedejo v zvezi z dejavnostmi s področja uporabe člena 42 Pogodbe in ki so namenjena zagotovitvi dodatnega financiranja razvoja podeželja, za katerega se dodeli podpora Unije, uradno obvestijo Komisijo, ki zadevna izplačila odobri v skladu s to uredbo kot del programiranja iz člena 7. Pri ocenjevanju teh plačil Komisija po analogiji uporabi merila, oblikovana na podlagi člena 107 Pogodbe. Zadevna država članica predlaganega dodatnega financiranja razvoja podeželja ne zagotovi, dokler to ni odobreno. | Države članice o izplačilih, ki jih države članice izvedejo v zvezi z dejavnostmi s področja uporabe člena 42 PDEU in ki so namenjena zagotovitvi dodatnega financiranja razvoja podeželja, za katerega se dodeli podpora Unije,
  in o izplačilih, ki jih države članice izvedejo v zvezi z dejavnostmi, ki ne sodijo v področje uporabe člena 42 PDEU,
  uradno obvestijo Komisijo, ki zadevna izplačila odobri v skladu s to uredbo kot del programiranja iz člena 7. Pri ocenjevanju teh plačil Komisija po analogiji uporabi merila, oblikovana na podlagi člena 107 PDEU. Zadevna država članica predlaganega dodatnega financiranja razvoja podeželja ne zagotovi, dokler to ni odobreno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Države članice o izplačilih, ki jih države članice izvedejo v zvezi z dejavnostmi s področja uporabe člena 42 Pogodbe in ki so namenjena zagotovitvi dodatnega financiranja razvoja podeželja, za katerega se dodeli podpora Unije, uradno obvestijo Komisijo, ki zadevna izplačila odobri v skladu s to uredbo kot del programiranja iz člena 7. Pri ocenjevanju teh plačil Komisija po analogiji uporabi merila, oblikovana na podlagi člena 107 Pogodbe. Zadevna država članica predlaganega dodatnega financiranja razvoja podeželja ne zagotovi, dokler to ni odobreno.

Države članice o izplačilih, ki jih države članice izvedejo v zvezi z dejavnostmi s področja uporabe člena 42 PDEU in ki so namenjena zagotovitvi dodatnega financiranja razvoja podeželja, za katerega se dodeli podpora Unije,
  in o izplačilih, ki jih države članice izvedejo v zvezi z dejavnostmi, ki ne sodijo v področje uporabe člena 42 PDEU,
  uradno obvestijo Komisijo, ki zadevna izplačila odobri v skladu s to uredbo kot del programiranja iz člena 7. Pri ocenjevanju teh plačil Komisija po analogiji uporabi merila, oblikovana na podlagi člena 107 PDEU. Zadevna država članica predlaganega dodatnega financiranja razvoja podeželja ne zagotovi, dokler to ni odobreno.

Predlog spremembe 134

Predlog uredbe

Člen 90 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz te uredbe se Komisiji podeli

  za nedoločen čas
  od začetka veljavnosti te uredbe. | 2.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz te uredbe se prenese na Komisijo

  za obdobje petih let
  od začetka veljavnosti te uredbe.
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz te uredbe se Komisiji podeli

  za nedoločen čas
  od začetka veljavnosti te uredbe.

2.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz te uredbe se prenese na Komisijo

  za obdobje petih let
  od začetka veljavnosti te uredbe.
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Obrazložitev

Evropski parlament bi moral dejavno potrditi prenos pooblastila na Komisijo, v primeru dvoma pa se mu ne bi bilo treba boriti, da ponovno pridobi svoje zakonodajne pravice.

Predlog spremembe 135

Predlog uredbe

Priloga I – člen 18(3)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| 18(3) | Naložbe v fizična sredstva | | Kmetijski sektor |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 50 % | Zneska upravičene naložbe v manj razvitih regijah |
| | | 75 % | Zneska upravičene naložbe v najbolj oddaljenih regijah |
| | | 65 % | Zneska upravičene naložbe na manjših Egejskih otokih |
| | | 40 % | Zneska upravičene naložbe v drugih regijah |
| | | | Pod pogojem, da najvišji skupni znesek podpore ne presega 90 %, se lahko zgornje stopnje povečajo za 20 % za: |
| | | | — | mlade kmete; |

18(3)

Naložbe v fizična sredstva

Kmetijski sektor

50 %

Zneska upravičene naložbe v manj razvitih regijah

75 %

Zneska upravičene naložbe v najbolj oddaljenih regijah

65 %

Zneska upravičene naložbe na manjših Egejskih otokih

40 %

Zneska upravičene naložbe v drugih regijah

Pod pogojem, da najvišji skupni znesek podpore ne presega 90 %, se lahko zgornje stopnje povečajo za 20 % za:

—

mlade kmete;

| — | kolektivne naložbe in integrirane projekte; |
| --- | --- |

—

kolektivne naložbe in integrirane projekte;

| — | območja z naravnimi omejitvami iz člena 33; |
| --- | --- |

—

območja z naravnimi omejitvami iz člena 33;

| — | dejavnosti, ki se podpirajo v okviru EIP. |
| --- | --- |

—

dejavnosti, ki se podpirajo v okviru EIP.

Predelava in trženje proizvodov iz Priloge I

50 %

Zneska upravičene naložbe v manj razvitih regijah

75 %

Zneska upravičene naložbe v najbolj oddaljenih regijah

65 %

Zneska upravičene naložbe na manjših Egejskih otokih

40 %

Zneska upravičene naložbe v drugih regijah

Pod pogojem, da najvišji skupni znesek podpore ne presega 90 %, se lahko zgornje stopnje povečajo za 20 % za dejavnosti, ki se podpirajo v okviru EIP.

Predlog spremembe

| 18(3) | Naložbe v fizična sredstva | | Kmetijski sektor |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 50 % | Zneska upravičene naložbe v manj razvitih regijah |
| | | 75 % | Zneska upravičene naložbe v najbolj oddaljenih regijah |
| | | 75 % | Zneska upravičene naložbe na manjših Egejskih otokih |
| | | 40 % | Zneska upravičene naložbe v drugih regijah |
| | | | Pod pogojem, da najvišji skupni znesek podpore ne presega 90 %, se lahko zgornje stopnje povečajo za 20 % za: |
| | | | — | mlade kmete; |

18(3)

Naložbe v fizična sredstva

Kmetijski sektor

50 %

Zneska upravičene naložbe v manj razvitih regijah

75 %

Zneska upravičene naložbe v najbolj oddaljenih regijah

75 %

Zneska upravičene naložbe na manjših Egejskih otokih

40 %

Zneska upravičene naložbe v drugih regijah

Pod pogojem, da najvišji skupni znesek podpore ne presega 90 %, se lahko zgornje stopnje povečajo za 20 % za:

—

mlade kmete;

| — | kolektivne naložbe in integrirane projekte; |
| --- | --- |

—

kolektivne naložbe in integrirane projekte;

| — | območja z naravnimi omejitvami iz člena 33; |
| --- | --- |

—

območja z naravnimi omejitvami iz člena 33;

| — | dejavnosti, ki se podpirajo v okviru EIP; |
| --- | --- |

—

dejavnosti, ki se podpirajo v okviru EIP;

| — | ekološke kmetovalce; |
| --- | --- |

—

ekološke kmetovalce;

| — | ukrepe za izpolnitev zahtev Natura 2000 in okvirne direktive o vodah; |
| --- | --- |

—

ukrepe za izpolnitev zahtev Natura 2000 in okvirne direktive o vodah;

| — | kmetijsko-okoljske sheme. |
| --- | --- |

—

kmetijsko-okoljske sheme.

Predelava in trženje proizvodov iz Priloge I

50 %

Zneska upravičene naložbe v manj razvitih regijah

75 %

Zneska upravičene naložbe v najbolj oddaljenih regijah

75 %

Zneska upravičene naložbe na manjših Egejskih otokih

40 %

Zneska upravičene naložbe v drugih regijah

Pod pogojem, da najvišji skupni znesek podpore ne presega 90 %, se lahko zgornje stopnje povečajo za 20 % za dejavnosti, ki se podpirajo v okviru EIP
  , ter za kolektivne naložbe in integrirane projekte
  .

Predlog spremembe 136

Predlog uredbe

Priloga I – člen 24(3)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| 24(3) | Vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov | 80 % | Zneska upravičene naložbe za vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov |
| --- | --- | --- | --- |

24(3)

Vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov

80 %

Zneska upravičene naložbe za vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov

Predlog spremembe

| 24(3) | Vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov | 100 % | Zneska upravičene naložbe za vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov |
| --- | --- | --- | --- |

24(3)

Vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov

100 %

Zneska upravičene naložbe za vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov

Predlog spremembe 137

Predlog uredbe

Priloga I – člen 27(5)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| 27(5) | Naložbe v nove gozdarske tehnologije ter predelavo in trženje gozdarskih proizvodov | 50 % | Zneska upravičene naložbe v manj razvitih regijah |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 75 % | Zneska upravičene naložbe v najbolj oddaljenih regijah |
| | | 65 % | Zneska upravičene naložbe na manjših Egejskih otokih |
| | | 40 % | Zneska upravičene naložbe v drugih regijah |

27(5)

Naložbe v nove gozdarske tehnologije ter predelavo in trženje gozdarskih proizvodov

50 %

Zneska upravičene naložbe v manj razvitih regijah

75 %

Zneska upravičene naložbe v najbolj oddaljenih regijah

65 %

Zneska upravičene naložbe na manjših Egejskih otokih

40 %

Zneska upravičene naložbe v drugih regijah

Predlog spremembe

| 27(5) | Naložbe v nove gozdarske tehnologije ter predelavo in trženje gozdarskih proizvodov | 50 % | Zneska upravičene naložbe v manj razvitih regijah |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 75 % | Zneska upravičene naložbe v najbolj oddaljenih regijah |
| | | 75 % | Zneska upravičene naložbe na manjših Egejskih otokih |
| | | 40 % | Zneska upravičene naložbe v drugih regijah |

27(5)

Naložbe v nove gozdarske tehnologije ter predelavo in trženje gozdarskih proizvodov

50 %

Zneska upravičene naložbe v manj razvitih regijah

75 %

Zneska upravičene naložbe v najbolj oddaljenih regijah

75 %

Zneska upravičene naložbe na manjših Egejskih otokih

40 %

Zneska upravičene naložbe v drugih regijah

Predlog spremembe 138

Predlog uredbe

Priloga I – člen 32(3)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| Člen 32(3) | Plačila območjem z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami | 25 | Najmanj na ha na leto |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 250(*) | Največ na ha na leto |
| | | 300
  (*) | Največ na ha na leto v gorskih območjih iz člena 46(2) |

Člen 32(3)

Plačila območjem z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami

25

Najmanj na ha na leto

250(*)

Največ na ha na leto

300
  (*)

Največ na ha na leto v gorskih območjih iz člena 46(2)

Predlog spremembe besedilo

| Člen 32(3) | Plačila območjem z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami | 25 | Najmanj na ha na leto |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 250(*) | Največ na ha na leto |
| | | 450
  (*) | Največ na ha na leto v gorskih območjih iz člena 46(2) |

Člen 32(3)

Plačila območjem z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami

25

Najmanj na ha na leto

250(*)

Največ na ha na leto

450
  (*)

Največ na ha na leto v gorskih območjih iz člena 46(2)

Predlog spremembe 139

Predlog uredbe

Priloga I a

Predlog spremembe

PRILOGA Ia

Nacionalna sredstva iz člena 64

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| Belgija | 73 838 | 73 838 | 73 838 | 73 838 | 73 838 | 73 838 | 73 838 |
| Bolgarija | 400 215 | 400 215 | 400 215 | 400 215 | 400 215 | 400 215 | 400 215 |
| Češka republika | 432 820 | 432 820 | 432 820 | 432 820 | 432 820 | 432 820 | 432 820 |
| Danska | 87 536 | 87 536 | 87 536 | 87 536 | 87 536 | 87 536 | 87 536 |
| Nemčija | 1 355 922 | 1 355 922 | 1 355 922 | 1 355 922 | 1 355 922 | 1 355 922 | 1 355 922 |
| Estonija | 109 623 | 109 623 | 109 623 | 109 623 | 109 623 | 109 623 | 109 623 |
| Irska | 377 842 | 377 842 | 377 842 | 377 842 | 377 842 | 377 842 | 377 842 |
| Grčija | 595 667 | 595 667 | 595 667 | 595 667 | 595 667 | 595 667 | 595 667 |
| Španija | 1 219 781 | 1 219 781 | 1 219 781 | 1 219 781 | 1 219 781 | 1 219 781 | 1 219 781 |
| Francija | 1 148 806 | 1 148 806 | 1 148 806 | 1 148 806 | 1 148 806 | 1 148 806 | 1 148 806 |
| Italija: | 1 361 055 | 1 361 055 | 1 361 055 | 1 361 055 | 1 361 055 | 1 361 055 | 1 361 055 |
| Ciper | 24 926 | 24 926 | 24 926 | 24 926 | 24 926 | 24 926 | 24 926 |
| Latvija | 159 703 | 159 703 | 159 703 | 159 703 | 159 703 | 159 703 | 159 703 |
| Litva | 267 461 | 267 461 | 267 461 | 267 461 | 267 461 | 267 461 | 267 461 |
| Luksemburg | 14 383 | 14 383 | 14 383 | 14 383 | 14 383 | 14 383 | 14 383 |
| Madžarska | 584 679 | 584 679 | 584 679 | 584 679 | 584 679 | 584 679 | 584 679 |
| Malta | 11 762 | 11 762 | 11 762 | 11 762 | 11 762 | 11 762 | 11 762 |
| Nizozemska | 89 850 | 89 850 | 89 850 | 89 850 | 89 850 | 89 850 | 89 850 |
| Avstrija | 609 744 | 609 744 | 609 744 | 609 744 | 609 744 | 609 744 | 609 744 |
| Poljska | 2 029 504 | 2 029 504 | 2 029 504 | 2 029 504 | 2 029 504 | 2 029 504 | 2 029 504 |
| Portugalska | 614 811 | 614 811 | 614 811 | 614 811 | 614 811 | 614 811 | 614 811 |
| Romunija | 1 435 645 | 1 435 645 | 1 435 645 | 1 435 645 | 1 435 645 | 1 435 645 | 1 435 645 |
| Slovenija | 138 743 | 138 743 | 138 743 | 138 743 | 138 743 | 138 743 | 138 743 |
| Slovaška | 302 467 | 302 467 | 302 467 | 302 467 | 302 467 | 302 467 | 302 467 |
| Finska | 326 416 | 326 416 | 326 416 | 326 416 | 326 416 | 326 416 | 326 416 |
| Švedska | 291 736 | 291 736 | 291 736 | 291 736 | 291 736 | 291 736 | 291 736 |
| Združeno kraljestvo | 362 465 | 362 465 | 362 465 | 362 465 | 362 465 | 362 465 | 362 465 |

(v milijonih EUR)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Belgija

73 838

73 838

73 838

73 838

73 838

73 838

73 838

Bolgarija

400 215

400 215

400 215

400 215

400 215

400 215

400 215

Češka republika

432 820

432 820

432 820

432 820

432 820

432 820

432 820

Danska

87 536

87 536

87 536

87 536

87 536

87 536

87 536

Nemčija

1 355 922

1 355 922

1 355 922

1 355 922

1 355 922

1 355 922

1 355 922

Estonija

109 623

109 623

109 623

109 623

109 623

109 623

109 623

Irska

377 842

377 842

377 842

377 842

377 842

377 842

377 842

Grčija

595 667

595 667

595 667

595 667

595 667

595 667

595 667

Španija

1 219 781

1 219 781

1 219 781

1 219 781

1 219 781

1 219 781

1 219 781

Francija

1 148 806

1 148 806

1 148 806

1 148 806

1 148 806

1 148 806

1 148 806

Italija:

1 361 055

1 361 055

1 361 055

1 361 055

1 361 055

1 361 055

1 361 055

Ciper

24 926

24 926

24 926

24 926

24 926

24 926

24 926

Latvija

159 703

159 703

159 703

159 703

159 703

159 703

159 703

Litva

267 461

267 461

267 461

267 461

267 461

267 461

267 461

Luksemburg

14 383

14 383

14 383

14 383

14 383

14 383

14 383

Madžarska

584 679

584 679

584 679

584 679

584 679

584 679

584 679

Malta

11 762

11 762

11 762

11 762

11 762

11 762

11 762

Nizozemska

89 850

89 850

89 850

89 850

89 850

89 850

89 850

Avstrija

609 744

609 744

609 744

609 744

609 744

609 744

609 744

Poljska

2 029 504

2 029 504

2 029 504

2 029 504

2 029 504

2 029 504

2 029 504

Portugalska

614 811

614 811

614 811

614 811

614 811

614 811

614 811

Romunija

1 435 645

1 435 645

1 435 645

1 435 645

1 435 645

1 435 645

1 435 645

Slovenija

138 743

138 743

138 743

138 743

138 743

138 743

138 743

Slovaška

302 467

302 467

302 467

302 467

302 467

302 467

302 467

Finska

326 416

326 416

326 416

326 416

326 416

326 416

326 416

Švedska

291 736

291 736

291 736

291 736

291 736

291 736

291 736

Združeno kraljestvo

362 465

362 465

362 465

362 465

362 465

362 465

362 465

Predlog spremembe 140

Predlog uredbe

Priloga II

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Priloga se črta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Priloga se črta.

Predlog spremembe 141

Predlog uredbe

Priloga III – Tematski podprogram 1 – točka 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | — | Javno-zasebna partnerstva za lajšanje generacijskega prehoda |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

Javno-zasebna partnerstva za lajšanje generacijskega prehoda

Obrazložitev

Ena večjih težav, s katerimi se soočajo kmetje, ko se odločajo začeti svojo dejavnost, so stroški in upravne ovire pri prevzemu kmetijskih dejavnosti od starejših kmetov. Ti različni elementi otežujejo generacijski prehod in so eden od razlogov, zaradi katerih je poprečna starost kmetov v EU nad 50 let. Lajšanje generacijskega prehoda prek javno-zasebnega partnerstva bi moralo biti vključeno v okvirni seznam ukrepov in dejavnosti posebnega pomena za tematske podprograme, da se ta element upošteva pri oblikovanju instrumentov za razvoj podeželja na nacionalni ravni.

Predlog spremembe 142

Predlog uredbe

Priloga V – oddelek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 17 Sheme kakovosti za kmetijske proizvode in živila | Člen 17 Sheme kakovosti za kmetijske proizvode in živila |
| Člen 32–33 Plačila območjem z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami | Člen 32–33 Plačila območjem z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami |
| | Člen 34 Dobro počutje živali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 17 Sheme kakovosti za kmetijske proizvode in živila

Člen 17 Sheme kakovosti za kmetijske proizvode in živila

Člen 32–33 Plačila območjem z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami

Člen 32–33 Plačila območjem z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami

Člen 34 Dobro počutje živali

Obrazložitev

Kmetje, ki pri proizvodnji skrbijo za dobro počutje živali, se odzivajo na zahteve trga in lahko zahtevajo najboljšo ceno za svoje izdelke, kar izboljšuje njihovo konkurenčnost. Podpreti jih je treba pri spreminjanju teh v produkcijske sisteme.

---

(1)  

  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

(2)  

  UL L 20, 26.1.2010, str. 7.

(3)  

  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

(4)  

  UL L 118, 12.5.2010, str. 1.

(5)  

  UL L 53, 23.2.2002, str. 1.

---

| 29.1.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 36/631 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 36/631

---

P7_TA(2013)0087

Financiranje, upravljanje in spremljanje skupne kmetijske politike (Sklep o začetku medinstitucionalnih pogajanj)

Odločitev Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2013 o začetku in mandatu medinstitucionalnih pogajanj o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike (COM(2011)0628/2 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD) – 2013/2531(RSP))

(2016/C 036/42)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju člena 70(2) in člena 70a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 70(2) in člena 70a Poslovnika,

ker so finančna sredstva, določena v zakonodajnem predlogu, le predlog za zakonodajni organ in ne morejo biti dokončna, dokler ne bo dosežen sporazum o predlogu uredbe o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020;

sklene, da začne medinstitucionalna pogajanja na podlagi naslednjega mandata:

MANDAT

Predlog spremembe 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (1a) | Skrajšanje upravnih postopkov je eden od temeljnih ciljev in glavnih zahtev reforme skupne kmetijske politike. Uvesti bi bilo treba realistične tolerančne prage in spodnje omejitve ter doseči uravnoteženo razmerje med zaupanjem in nadzorom, da bi se ohranilo prihodnjo upravno obremenitev držav članic in prejemnikov na smiselni ravni. Pri skrajševanju upravnih postopkov bi bilo treba ustrezno upoštevati upravne in druge stroške nadzora na vseh ravneh in nagraditi dobro delujoče upravne in nadzorne sisteme. Prevladujoči cilj bi moral biti zmanjšati upravne stroške ter omejiti upravno obremenitev kmetov in uprave na smiselno raven. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(1a)

Skrajšanje upravnih postopkov je eden od temeljnih ciljev in glavnih zahtev reforme skupne kmetijske politike. Uvesti bi bilo treba realistične tolerančne prage in spodnje omejitve ter doseči uravnoteženo razmerje med zaupanjem in nadzorom, da bi se ohranilo prihodnjo upravno obremenitev držav članic in prejemnikov na smiselni ravni. Pri skrajševanju upravnih postopkov bi bilo treba ustrezno upoštevati upravne in druge stroške nadzora na vseh ravneh in nagraditi dobro delujoče upravne in nadzorne sisteme. Prevladujoči cilj bi moral biti zmanjšati upravne stroške ter omejiti upravno obremenitev kmetov in uprave na smiselno raven.

Predlog spremembe 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (3) | Da se dopolnijo ali spremenijo nekateri nebistveni elementi te uredbe je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z akreditacijo plačilnih agencij in usklajevalnih organov, vsebino sistema kmetijskega svetovanja, ukrepi, ki se financirajo iz proračuna Unije v okviru javne intervencije in vrednotenja dejavnosti v povezavi z javno intervencijo, znižanji in začasnimi prekinitvami povračil državam članicam, uravnovešenjem med odhodki in prihodki v okviru skladov, izterjavo dolgov, kaznimi za upravičence v primeru neupoštevanja pogojev za upravičenost, predpisi o varščinah, delovanju integriranih upravnih in nadzornih sistemov, ukrepih, ki so izključeni iz pregleda transakcij, kaznimi v okviru navzkrižne skladnosti, pravili glede ohranjanja trajnih pašnikov, pravili glede datuma uveljavitve in menjalnega tečaja za države članice, ki ne uporabljajo eura, ter vsebino okvira skupnega vrednotenja ukrepov, sprejetih v okviru SKP. Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravljalnim delom ustrezno posvetuje, med drugim tudi s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(3)

Da se dopolnijo ali spremenijo nekateri nebistveni elementi te uredbe je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z akreditacijo plačilnih agencij in usklajevalnih organov, vsebino sistema kmetijskega svetovanja, ukrepi, ki se financirajo iz proračuna Unije v okviru javne intervencije in vrednotenja dejavnosti v povezavi z javno intervencijo, znižanji in začasnimi prekinitvami povračil državam članicam, uravnovešenjem med odhodki in prihodki v okviru skladov, izterjavo dolgov, kaznimi za upravičence v primeru neupoštevanja pogojev za upravičenost, predpisi o varščinah, delovanju integriranih upravnih in nadzornih sistemov, ukrepih, ki so izključeni iz pregleda transakcij, kaznimi v okviru navzkrižne skladnosti, pravili glede ohranjanja trajnih pašnikov, pravili glede datuma uveljavitve in menjalnega tečaja za države članice, ki ne uporabljajo eura, ter vsebino okvira skupnega vrednotenja ukrepov, sprejetih v okviru SKP. Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravljalnim delom ustrezno posvetuje, med drugim tudi s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (3) | Da se dopolnijo ali spremenijo nekateri nebistveni elementi te uredbe je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z akreditacijo plačilnih agencij in usklajevalnih organov, vsebino sistema kmetijskega svetovanja, ukrepi, ki se financirajo iz proračuna Unije v okviru javne intervencije in vrednotenja dejavnosti v povezavi z javno intervencijo, znižanji in začasnimi prekinitvami povračil državam članicam, uravnovešenjem med odhodki in prihodki v okviru skladov, izterjavo dolgov,
  upravnimi
  kaznimi za upravičence v primeru neupoštevanja pogojev za upravičenost, predpisi o varščinah, delovanju integriranih upravnih in nadzornih sistemov, ukrepih, ki so izključeni iz pregleda transakcij, kaznimi v okviru navzkrižne skladnosti, pravili glede ohranjanja trajnih
  travnij in
  pašnikov, pravili glede datuma uveljavitve in menjalnega tečaja za države članice, ki ne uporabljajo eura, ter vsebino okvira skupnega vrednotenja ukrepov, sprejetih v okviru SKP. Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravljalnim delom ustrezno posvetuje, med drugim tudi s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.
  V skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU, lahko Računsko sodišče na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta poda mnenje o teh delegiranih aktih. |
| --- | --- |

(3)

Da se dopolnijo ali spremenijo nekateri nebistveni elementi te uredbe je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z akreditacijo plačilnih agencij in usklajevalnih organov, vsebino sistema kmetijskega svetovanja, ukrepi, ki se financirajo iz proračuna Unije v okviru javne intervencije in vrednotenja dejavnosti v povezavi z javno intervencijo, znižanji in začasnimi prekinitvami povračil državam članicam, uravnovešenjem med odhodki in prihodki v okviru skladov, izterjavo dolgov,
  upravnimi
  kaznimi za upravičence v primeru neupoštevanja pogojev za upravičenost, predpisi o varščinah, delovanju integriranih upravnih in nadzornih sistemov, ukrepih, ki so izključeni iz pregleda transakcij, kaznimi v okviru navzkrižne skladnosti, pravili glede ohranjanja trajnih
  travnij in
  pašnikov, pravili glede datuma uveljavitve in menjalnega tečaja za države članice, ki ne uporabljajo eura, ter vsebino okvira skupnega vrednotenja ukrepov, sprejetih v okviru SKP. Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravljalnim delom ustrezno posvetuje, med drugim tudi s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.
  V skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU, lahko Računsko sodišče na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta poda mnenje o teh delegiranih aktih.

(Ta dva predloga sprememb o nadomestitvi izraza „kazen“ z „upravna kazen“, izraza „trajno travinje“ (v slov. prevodu „pašnik“, op.prev.) pa s „trajno travinje in pašniki“, se uporabita za celotno besedilo; če bosta sprejeta, bodo potrebne ustrezne prilagoditve v celotnem besedilu.)

Predlog spremembe 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (5a) | Uredba bi morala zagotavljati izjeme v primeru višje sile in izjemnih okoliščin, kjer je to ustrezno. Pojem višje sile je treba v povezavi s kmetijskimi uredbami razlagati glede na sodno prakso Sodišča. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(5a)

Uredba bi morala zagotavljati izjeme v primeru višje sile in izjemnih okoliščin, kjer je to ustrezno. Pojem višje sile je treba v povezavi s kmetijskimi uredbami razlagati glede na sodno prakso Sodišča.

Predlog spremembe 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (9a) | Povečanja zahtev za certifikacijske organe in plačilne agencije ne bi smel spremljati nadaljnji porast upravnih postopkov v državah članicah. Zahteve predvsem ne bi smele biti strožje od mednarodnih standardov preverjanja. Pri obsegu in vsebini postopkov certifikacije bi bilo treba ohraniti uravnoteženo razmerje med stroški in koristmi, dodatne obveznosti poročanja pa bi morale imeti jasno dodano vrednost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(9a)

Povečanja zahtev za certifikacijske organe in plačilne agencije ne bi smel spremljati nadaljnji porast upravnih postopkov v državah članicah. Zahteve predvsem ne bi smele biti strožje od mednarodnih standardov preverjanja. Pri obsegu in vsebini postopkov certifikacije bi bilo treba ohraniti uravnoteženo razmerje med stroški in koristmi, dodatne obveznosti poročanja pa bi morale imeti jasno dodano vrednost.

Predlog spremembe 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (10) | Da bi se upravičenci bolj zavedali razmerja med kmetijskimi praksami
  in
  upravljanjem kmetij na eni strani ter standardi glede okolja, podnebnih sprememb, dobrih kmetijskih pogojev zemljišč, varnosti živil, javnega zdravja, zdravja živali in rastlin ter dobrega počutja živali na drugi strani morajo države članice oblikovati obsežen sistem kmetijskega svetovanja za nasvete upravičencem. Sistem kmetijskega svetovanja ne sme na nikakršen način vplivati na obveznost in odgovornost upravičencev do spoštovanja teh standardov. Države članice morajo tudi zagotoviti jasno ločitev nasvetov od pregledov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(10)

Da bi se upravičenci bolj zavedali razmerja med kmetijskimi praksami
  in
  upravljanjem kmetij na eni strani ter standardi glede okolja, podnebnih sprememb, dobrih kmetijskih pogojev zemljišč, varnosti živil, javnega zdravja, zdravja živali in rastlin ter dobrega počutja živali na drugi strani morajo države članice oblikovati obsežen sistem kmetijskega svetovanja za nasvete upravičencem. Sistem kmetijskega svetovanja ne sme na nikakršen način vplivati na obveznost in odgovornost upravičencev do spoštovanja teh standardov. Države članice morajo tudi zagotoviti jasno ločitev nasvetov od pregledov.

| (10) | Da bi se upravičenci bolj zavedali razmerja med kmetijskimi praksami, upravljanjem kmetij
  in obvladovanjem tveganja
  na
  njih na
  eni strani ter standardi glede okolja, podnebnih sprememb, dobrih kmetijskih pogojev zemljišč, varnosti živil, javnega zdravja, zdravja živali in rastlin ter dobrega počutja živali na drugi strani, morajo države članice oblikovati obsežen sistem kmetijskega svetovanja za nasvete upravičencem. Sistem kmetijskega svetovanja ne sme na nikakršen način vplivati na obveznost in odgovornost upravičencev do spoštovanja teh standardov. Države članice morajo tudi zagotoviti jasno ločitev nasvetov od pregledov. |
| --- | --- |

(10)

Da bi se upravičenci bolj zavedali razmerja med kmetijskimi praksami, upravljanjem kmetij
  in obvladovanjem tveganja
  na
  njih na
  eni strani ter standardi glede okolja, podnebnih sprememb, dobrih kmetijskih pogojev zemljišč, varnosti živil, javnega zdravja, zdravja živali in rastlin ter dobrega počutja živali na drugi strani, morajo države članice oblikovati obsežen sistem kmetijskega svetovanja za nasvete upravičencem. Sistem kmetijskega svetovanja ne sme na nikakršen način vplivati na obveznost in odgovornost upravičencev do spoštovanja teh standardov. Države članice morajo tudi zagotoviti jasno ločitev nasvetov od pregledov.

Predlog spremembe 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (11) | Sistem kmetijskega svetovanja mora pokrivati vsaj zahteve in standarde, ki spadajo v področje uporabe navzkrižne skladnosti. Prav tako mora pokrivati zahteve, ki jih je treba upoštevati za neposredna plačila v zvezi s kmetijskimi praksami, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, ter z ohranjanjem kmetijskih zemljišč v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. NP/xxx z dne xxx o pravilih za neposredna plačila za kmete v shemah neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike. Sistem mora pokrivati tudi nekatere elemente v zvezi z prilagajanjem podnebnim spremembam in ublažitvijo njihovih posledic, biotsko raznovrstnostjo, varstvom voda, prijavljanjem bolezni živali in rastlin ter inovacijami in trajnostnim razvojem gospodarskih dejavnosti
  malih
  kmetij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(11)

Sistem kmetijskega svetovanja mora pokrivati vsaj zahteve in standarde, ki spadajo v področje uporabe navzkrižne skladnosti. Prav tako mora pokrivati zahteve, ki jih je treba upoštevati za neposredna plačila v zvezi s kmetijskimi praksami, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, ter z ohranjanjem kmetijskih zemljišč v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. NP/xxx z dne xxx o pravilih za neposredna plačila za kmete v shemah neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike. Sistem mora pokrivati tudi nekatere elemente v zvezi z prilagajanjem podnebnim spremembam in ublažitvijo njihovih posledic, biotsko raznovrstnostjo, varstvom voda, prijavljanjem bolezni živali in rastlin ter inovacijami in trajnostnim razvojem gospodarskih dejavnosti
  malih
  kmetij.

| (11) | Sistem kmetijskega svetovanja mora pokrivati vsaj zahteve in standarde, ki spadajo v področje uporabe navzkrižne skladnosti
  na ravni kmetije
  . Prav tako mora pokrivati zahteve, ki jih je treba upoštevati za neposredna plačila v zvezi s kmetijskimi praksami, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, ter z ohranjanjem kmetijskih zemljišč v skladu z Uredbo (EU) št. .../2013 [NP] Evropskega parlamenta in Sveta z dne xxx o pravilih za neposredna plačila za kmete v shemah neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike.
  Ta
  sistem mora
  poleg tega
  pokrivati tudi nekatere elemente v zvezi z prilagajanjem podnebnim spremembam in ublažitvijo njihovih posledic, biotsko raznovrstnostjo, varstvom voda, prijavljanjem bolezni živali in rastlin ter inovacijami
  , okoljsko učinkovitostjo
  in trajnostnim razvojem gospodarskih dejavnosti kmetij
  , vključno z dejavnostmi za posodabljanje kmetij, krepitvijo konkurenčnosti, sektorskim povezovanjem, inovacijami in tržno usmerjenostjo, pa tudi spodbujanje in izvajanje načel v zvezi z računovodstvom, podjetništvom in trajnostnim upravljanjem ekonomskih virov
  .
  Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da v svoje sisteme vključijo tudi spodbujanje preusmerjanja kmetij in diverzifikacijo njihovih gospodarskih dejavnosti ter uvedbo ustreznih preprečevalnih ukrepov za soočanje z naravnimi nesrečami in živalskimi in rastlinskimi boleznimi, ter svetovanje o integriranem varstvu rastlin pred škodljivimi organizmi in uporabi nekemičnih alternativ. |
| --- | --- |

(11)

Sistem kmetijskega svetovanja mora pokrivati vsaj zahteve in standarde, ki spadajo v področje uporabe navzkrižne skladnosti
  na ravni kmetije
  . Prav tako mora pokrivati zahteve, ki jih je treba upoštevati za neposredna plačila v zvezi s kmetijskimi praksami, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, ter z ohranjanjem kmetijskih zemljišč v skladu z Uredbo (EU) št. .../2013 [NP] Evropskega parlamenta in Sveta z dne xxx o pravilih za neposredna plačila za kmete v shemah neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike.
  Ta
  sistem mora
  poleg tega
  pokrivati tudi nekatere elemente v zvezi z prilagajanjem podnebnim spremembam in ublažitvijo njihovih posledic, biotsko raznovrstnostjo, varstvom voda, prijavljanjem bolezni živali in rastlin ter inovacijami
  , okoljsko učinkovitostjo
  in trajnostnim razvojem gospodarskih dejavnosti kmetij
  , vključno z dejavnostmi za posodabljanje kmetij, krepitvijo konkurenčnosti, sektorskim povezovanjem, inovacijami in tržno usmerjenostjo, pa tudi spodbujanje in izvajanje načel v zvezi z računovodstvom, podjetništvom in trajnostnim upravljanjem ekonomskih virov
  .
  Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da v svoje sisteme vključijo tudi spodbujanje preusmerjanja kmetij in diverzifikacijo njihovih gospodarskih dejavnosti ter uvedbo ustreznih preprečevalnih ukrepov za soočanje z naravnimi nesrečami in živalskimi in rastlinskimi boleznimi, ter svetovanje o integriranem varstvu rastlin pred škodljivimi organizmi in uporabi nekemičnih alternativ.

Predlog spremembe 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (12) | Vstop v sistem kmetijskega svetovanja mora biti za upravičence prostovoljen. Vsem upravičencem, tudi tistim, ki v okviru SKP ne prejemajo podpore, mora biti omogočeno sodelovanje v sistemu, vendar
  pa lahko
  države članice določijo
  prednostna merila
  . Zaradi narave sistema je primerno, da se informacije, pridobljene med dejavnostjo svetovanja, obravnavajo kot zaupne, razen v primerih resnih kršitev zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje. Za zagotovitev učinkovitosti sistema morajo biti svetovalci primerno kvalificirani in se redno usposabljati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(12)

Vstop v sistem kmetijskega svetovanja mora biti za upravičence prostovoljen. Vsem upravičencem, tudi tistim, ki v okviru SKP ne prejemajo podpore, mora biti omogočeno sodelovanje v sistemu, vendar
  pa lahko
  države članice določijo
  prednostna merila
  . Zaradi narave sistema je primerno, da se informacije, pridobljene med dejavnostjo svetovanja, obravnavajo kot zaupne, razen v primerih resnih kršitev zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje. Za zagotovitev učinkovitosti sistema morajo biti svetovalci primerno kvalificirani in se redno usposabljati.

| (12) | Vstop v sistem kmetijskega svetovanja mora biti za upravičence prostovoljen. Vsem upravičencem, tudi tistim, ki v okviru SKP ne prejemajo podpore, bi moralo biti omogočeno sodelovanje v sistemu. Vendar
  bi morale biti
  države članice
  zmožne, da na podlagi okoljskih, gospodarskih in socialnih meril
  določijo
  kategorije upravičencev, ki imajo prednostni dostop do sistema kmetijskega svetovanja
  . Zaradi narave sistema je primerno, da se informacije, pridobljene med dejavnostjo svetovanja, obravnavajo kot zaupne, razen v primerih resnih kršitev zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje. Za zagotovitev učinkovitosti sistema morajo biti svetovalci primerno kvalificirani in se redno usposabljati. |
| --- | --- |

(12)

Vstop v sistem kmetijskega svetovanja mora biti za upravičence prostovoljen. Vsem upravičencem, tudi tistim, ki v okviru SKP ne prejemajo podpore, bi moralo biti omogočeno sodelovanje v sistemu. Vendar
  bi morale biti
  države članice
  zmožne, da na podlagi okoljskih, gospodarskih in socialnih meril
  določijo
  kategorije upravičencev, ki imajo prednostni dostop do sistema kmetijskega svetovanja
  . Zaradi narave sistema je primerno, da se informacije, pridobljene med dejavnostjo svetovanja, obravnavajo kot zaupne, razen v primerih resnih kršitev zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje. Za zagotovitev učinkovitosti sistema morajo biti svetovalci primerno kvalificirani in se redno usposabljati.

Predlog spremembe 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (13) | Komisija državam članicam zagotovi finančna sredstva iz EKJS, ki so potrebna za kritje odhodkov akreditiranih plačilnih agencij, v obliki povračil po knjiženju odhodka s strani teh agencij. Dokler niso povračila v obliki mesečnih plačil izplačana, morajo države članice angažirati potrebne finančne vire za potrebe svojih akreditiranih plačilnih agencij.
  Države članice in upravičenci, vključeni v izvajanje SKP, sami krijejo
  stroške za osebje in upravne stroške. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(13)

Komisija državam članicam zagotovi finančna sredstva iz EKJS, ki so potrebna za kritje odhodkov akreditiranih plačilnih agencij, v obliki povračil po knjiženju odhodka s strani teh agencij. Dokler niso povračila v obliki mesečnih plačil izplačana, morajo države članice angažirati potrebne finančne vire za potrebe svojih akreditiranih plačilnih agencij.
  Države članice in upravičenci, vključeni v izvajanje SKP, sami krijejo
  stroške za osebje in upravne stroške.

| (13) | Komisija državam članicam zagotovi finančna sredstva iz EKJS, ki so potrebna za kritje odhodkov akreditiranih plačilnih agencij, v obliki povračil po knjiženju odhodka s strani teh agencij. Dokler niso povračila v obliki mesečnih plačil izplačana, morajo države članice angažirati potrebne finančne vire za potrebe svojih akreditiranih plačilnih agencij.
  Da bi se izboljšala operativna učinkovitost plačilnih agencij, bi morale agencije same kriti
  stroške za osebje in upravne stroške
  držav članic in upravičencev, vključenih v izvajanje SKP
  . |
| --- | --- |

(13)

Komisija državam članicam zagotovi finančna sredstva iz EKJS, ki so potrebna za kritje odhodkov akreditiranih plačilnih agencij, v obliki povračil po knjiženju odhodka s strani teh agencij. Dokler niso povračila v obliki mesečnih plačil izplačana, morajo države članice angažirati potrebne finančne vire za potrebe svojih akreditiranih plačilnih agencij.
  Da bi se izboljšala operativna učinkovitost plačilnih agencij, bi morale agencije same kriti
  stroške za osebje in upravne stroške
  držav članic in upravičencev, vključenih v izvajanje SKP
  .

Predlog spremembe 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (14) | Cilj uporabe agrometeorološkega sistema ter pridobivanja in izpopolnjevanja satelitskih posnetkov je Komisiji zagotoviti sredstva za upravljanje kmetijskih trgov
  ter
  olajšati spremljanje kmetijskih odhodkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(14)

Cilj uporabe agrometeorološkega sistema ter pridobivanja in izpopolnjevanja satelitskih posnetkov je Komisiji zagotoviti sredstva za upravljanje kmetijskih trgov
  ter
  olajšati spremljanje kmetijskih odhodkov.

| (14) | Cilj uporabe agrometeorološkega sistema ter pridobivanja in izpopolnjevanja satelitskih posnetkov je Komisiji zagotoviti sredstva za upravljanje kmetijskih trgov, olajšati spremljanje kmetijskih odhodkov
  in uporabe virov, od katerih je odvisno kmetijstvo, vključno kmetijsko-gozdarskih sistemov, ter oceniti in zagotoviti pravočasno pomoč v primeru naravnih nesreč
  . |
| --- | --- |

(14)

Cilj uporabe agrometeorološkega sistema ter pridobivanja in izpopolnjevanja satelitskih posnetkov je Komisiji zagotoviti sredstva za upravljanje kmetijskih trgov, olajšati spremljanje kmetijskih odhodkov
  in uporabe virov, od katerih je odvisno kmetijstvo, vključno kmetijsko-gozdarskih sistemov, ter oceniti in zagotoviti pravočasno pomoč v primeru naravnih nesreč
  .

Predlog spremembe 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (23) | Financiranje programov za razvoj podeželja se izvaja iz proračuna Unije na podlagi obveznosti v letnih obrokih. Državam članicam mora biti omogočeno, da že ob začetku izvajanja programa za razvoj podeželja črpajo iz skladov Unije. Zato
  je
  treba
  uvesti
  primerno
  omejen sistem
  predhodnega financiranja in tako zagotoviti enakomeren pretok sredstev, ki bo omogočil pravočasno izvrševanje plačil upravičencem v okviru programov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(23)

Financiranje programov za razvoj podeželja se izvaja iz proračuna Unije na podlagi obveznosti v letnih obrokih. Državam članicam mora biti omogočeno, da že ob začetku izvajanja programa za razvoj podeželja črpajo iz skladov Unije. Zato
  je
  treba
  uvesti
  primerno
  omejen sistem
  predhodnega financiranja in tako zagotoviti enakomeren pretok sredstev, ki bo omogočil pravočasno izvrševanje plačil upravičencem v okviru programov.

| (23) | Financiranje programov za razvoj podeželja se izvaja iz proračuna Unije na podlagi obveznosti v letnih obrokih. Državam članicam mora biti omogočeno, da že ob začetku izvajanja programa za razvoj podeželja črpajo iz skladov Unije. Zato
  bi bilo
  treba
  dati prednost uvedbi
  primerno
  omejenega sistema
  predhodnega financiranja in tako zagotoviti enakomeren pretok sredstev, ki bo omogočil pravočasno izvrševanje plačil upravičencem v okviru programov. |
| --- | --- |

(23)

Financiranje programov za razvoj podeželja se izvaja iz proračuna Unije na podlagi obveznosti v letnih obrokih. Državam članicam mora biti omogočeno, da že ob začetku izvajanja programa za razvoj podeželja črpajo iz skladov Unije. Zato
  bi bilo
  treba
  dati prednost uvedbi
  primerno
  omejenega sistema
  predhodnega financiranja in tako zagotoviti enakomeren pretok sredstev, ki bo omogočil pravočasno izvrševanje plačil upravičencem v okviru programov.

Predlog spremembe 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (27) | Področna kmetijska zakonodaja od držav članic zahteva, da do določenega roka pošljejo informacije o številu opravljenih pregledov in njihovih rezultatih. Te nadzorne statistike se uporabijo za določitev stopnje napak na ravni držav članic ter splošneje za preverjanje upravljanja EKJS in EKSRP. Za Komisijo so pomemben vir, s pomočjo katerega se prepriča o dobrem upravljanju sredstev, in so bistveni element letne izjave o zanesljivosti. Glede na bistveni pomen statističnih podatkov in da se zagotovi, da države članice spoštujejo svoje obveznosti o pravočasnem pošiljanju navedenih podatkov, je treba uvesti odvračilne ukrepe za pozno predložitev zahtevanih podatkov na način, ki bo sorazmeren z obsegom manjkajočih podatkov. Zato je treba sprejeti določbe, v skladu s katerimi lahko Komisija začasno prekine izplačilo dela mesečnih ali vmesnih plačil, za katera ustrezni statistični podatki niso bili pravočasno poslani. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(27)

Področna kmetijska zakonodaja od držav članic zahteva, da do določenega roka pošljejo informacije o številu opravljenih pregledov in njihovih rezultatih. Te nadzorne statistike se uporabijo za določitev stopnje napak na ravni držav članic ter splošneje za preverjanje upravljanja EKJS in EKSRP. Za Komisijo so pomemben vir, s pomočjo katerega se prepriča o dobrem upravljanju sredstev, in so bistveni element letne izjave o zanesljivosti. Glede na bistveni pomen statističnih podatkov in da se zagotovi, da države članice spoštujejo svoje obveznosti o pravočasnem pošiljanju navedenih podatkov, je treba uvesti odvračilne ukrepe za pozno predložitev zahtevanih podatkov na način, ki bo sorazmeren z obsegom manjkajočih podatkov. Zato je treba sprejeti določbe, v skladu s katerimi lahko Komisija začasno prekine izplačilo dela mesečnih ali vmesnih plačil, za katera ustrezni statistični podatki niso bili pravočasno poslani.

| (27) | Področna kmetijska zakonodaja od držav članic zahteva, da do določenega roka pošljejo informacije o številu opravljenih pregledov in njihovih rezultatih. Te nadzorne statistike se uporabijo za določitev stopnje napak na ravni držav članic ter splošneje za preverjanje upravljanja EKJS in EKSRP. Za Komisijo so pomemben vir, s pomočjo katerega se prepriča o dobrem upravljanju sredstev, in so bistveni element letne izjave o zanesljivosti. Glede na bistveni pomen statističnih podatkov in da se zagotovi, da države članice spoštujejo svoje obveznosti o pravočasnem pošiljanju navedenih podatkov, je treba uvesti
  sorazmerne
  odvračilne ukrepe za pozno predložitev zahtevanih podatkov na način, ki bo sorazmeren z obsegom manjkajočih podatkov. Zato je treba sprejeti določbe, v skladu s katerimi lahko Komisija začasno prekine izplačilo dela mesečnih ali vmesnih plačil, za katera ustrezni statistični podatki niso bili pravočasno poslani.
  Takšna prekinitev se uporabi v skladu z načelom sorazmernosti samo, če je zaradi zamude ogrožen mehanizem letnih razrešnic. |
| --- | --- |

(27)

Področna kmetijska zakonodaja od držav članic zahteva, da do določenega roka pošljejo informacije o številu opravljenih pregledov in njihovih rezultatih. Te nadzorne statistike se uporabijo za določitev stopnje napak na ravni držav članic ter splošneje za preverjanje upravljanja EKJS in EKSRP. Za Komisijo so pomemben vir, s pomočjo katerega se prepriča o dobrem upravljanju sredstev, in so bistveni element letne izjave o zanesljivosti. Glede na bistveni pomen statističnih podatkov in da se zagotovi, da države članice spoštujejo svoje obveznosti o pravočasnem pošiljanju navedenih podatkov, je treba uvesti
  sorazmerne
  odvračilne ukrepe za pozno predložitev zahtevanih podatkov na način, ki bo sorazmeren z obsegom manjkajočih podatkov. Zato je treba sprejeti določbe, v skladu s katerimi lahko Komisija začasno prekine izplačilo dela mesečnih ali vmesnih plačil, za katera ustrezni statistični podatki niso bili pravočasno poslani.
  Takšna prekinitev se uporabi v skladu z načelom sorazmernosti samo, če je zaradi zamude ogrožen mehanizem letnih razrešnic.

Predlog spremembe 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (30) | V financiranje ukrepov in dejavnosti v okviru SKP bo delno vključeno deljeno upravljanje. Da bi zagotovili pravilno upravljanje skladov Unije, mora Komisija
  preverjati upravljanje
  skladov, ki ga izvajajo pristojni organi držav članic, zadolženi za izvajanje plačil. Treba je določiti

  naravo pregledov
  , ki jih
  bo izvajala
  Komisija, da se določijo pogoji glede odgovornosti pri izvajanju proračuna ter pojasnijo obveznosti glede sodelovanja držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(30)

V financiranje ukrepov in dejavnosti v okviru SKP bo delno vključeno deljeno upravljanje. Da bi zagotovili pravilno upravljanje skladov Unije, mora Komisija
  preverjati upravljanje
  skladov, ki ga izvajajo pristojni organi držav članic, zadolženi za izvajanje plačil. Treba je določiti

  naravo pregledov
  , ki jih
  bo izvajala
  Komisija, da se določijo pogoji glede odgovornosti pri izvajanju proračuna ter pojasnijo obveznosti glede sodelovanja držav članic.

| (30) | V financiranje ukrepov in dejavnosti v okviru SKP bo delno vključeno deljeno upravljanje. Da bi zagotovili pravilno upravljanje skladov Unije, mora Komisija
  izvajati potrebne preglede upravljanja
  skladov, ki ga izvajajo pristojni organi držav članic, zadolženi za izvajanje plačil. Določiti je treba
  splošna pravila in načela
  , ki jih
  mora
  Komisija
  spoštovati pri preverjanju
  ,
  in naravo pregledov,
  da se določijo pogoji glede odgovornosti pri izvajanju proračuna ter pojasnijo obveznosti glede sodelovanja držav članic. |
| --- | --- |

(30)

V financiranje ukrepov in dejavnosti v okviru SKP bo delno vključeno deljeno upravljanje. Da bi zagotovili pravilno upravljanje skladov Unije, mora Komisija
  izvajati potrebne preglede upravljanja
  skladov, ki ga izvajajo pristojni organi držav članic, zadolženi za izvajanje plačil. Določiti je treba
  splošna pravila in načela
  , ki jih
  mora
  Komisija
  spoštovati pri preverjanju
  ,
  in naravo pregledov,
  da se določijo pogoji glede odgovornosti pri izvajanju proračuna ter pojasnijo obveznosti glede sodelovanja držav članic.

Predlog spremembe 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (31) | Da bi Komisija lahko izpolnila obveznosti preverjanja obstoja in pravilnega delovanja sistemov upravljanja in nadzora odhodkov Unije v državah članicah,
  je
  treba
  ne glede na nadzor, ki ga izvajajo države članice, določiti preverjanje, ki ga
  opravljajo osebe,
  pooblaščene s strani Komisije,
  ki lahko pri svojem delu zaprosijo za pomoč države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(31)

Da bi Komisija lahko izpolnila obveznosti preverjanja obstoja in pravilnega delovanja sistemov upravljanja in nadzora odhodkov Unije v državah članicah,
  je
  treba
  ne glede na nadzor, ki ga izvajajo države članice, določiti preverjanje, ki ga
  opravljajo osebe,
  pooblaščene s strani Komisije,
  ki lahko pri svojem delu zaprosijo za pomoč države članice.

| (31) | Da bi Komisija lahko izpolnila obveznosti preverjanja obstoja in pravilnega delovanja sistemov upravljanja in nadzora odhodkov Unije v državah članicah,
  bi bilo
  treba
  določiti, da preglede
  opravljajo osebe, ki
  jih pooblasti Komisija in
  lahko pri svojem delu zaprosijo za pomoč države članice.
  Takšne nacionalne določbe bi morale upoštevati načelo sorazmernosti, obstoječo stopnjo zaupanja v zanesljivost sistemov nacionalnega nadzora in upravljanja in splošno učinkovitost nacionalnih nadzorov v preverjanjih, ki jih je opravila Komisija, |
| --- | --- |

(31)

Da bi Komisija lahko izpolnila obveznosti preverjanja obstoja in pravilnega delovanja sistemov upravljanja in nadzora odhodkov Unije v državah članicah,
  bi bilo
  treba
  določiti, da preglede
  opravljajo osebe, ki
  jih pooblasti Komisija in
  lahko pri svojem delu zaprosijo za pomoč države članice.
  Takšne nacionalne določbe bi morale upoštevati načelo sorazmernosti, obstoječo stopnjo zaupanja v zanesljivost sistemov nacionalnega nadzora in upravljanja in splošno učinkovitost nacionalnih nadzorov v preverjanjih, ki jih je opravila Komisija,

Predlog spremembe 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (36) | Postopki izterjave, ki jih uporabljajo države članice, lahko povzročijo večletno zamudo pri izterjavah, hkrati pa ne morejo zagotoviti uspešnega izida. Stroški izvajanja teh postopkov so lahko tudi nesorazmerni glede na zneske, ki so ali bi lahko bili zbrani. Zato je treba v nekaterih primerih državam članicam omogočiti ustavitev postopkov izterjav. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(36)

Postopki izterjave, ki jih uporabljajo države članice, lahko povzročijo večletno zamudo pri izterjavah, hkrati pa ne morejo zagotoviti uspešnega izida. Stroški izvajanja teh postopkov so lahko tudi nesorazmerni glede na zneske, ki so ali bi lahko bili zbrani. Zato je treba v nekaterih primerih državam članicam omogočiti ustavitev postopkov izterjav.

| (36) | Postopki izterjave, ki jih uporabljajo države članice, lahko povzročijo večletno zamudo pri izterjavah, hkrati pa ne morejo zagotoviti uspešnega izida. Stroški izvajanja teh postopkov so lahko tudi nesorazmerni glede na zneske, ki so ali bi lahko bili zbrani.
  Spodnja omejitev za izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov, vključno z obrestmi, je zelo nizka, zato bi bilo treba izterjavo opravljati le takrat, kadar je stroškovno učinkovita.
  Zato je treba v nekaterih primerih državam članicam omogočiti ustavitev postopkov izterjav. |
| --- | --- |

(36)

Postopki izterjave, ki jih uporabljajo države članice, lahko povzročijo večletno zamudo pri izterjavah, hkrati pa ne morejo zagotoviti uspešnega izida. Stroški izvajanja teh postopkov so lahko tudi nesorazmerni glede na zneske, ki so ali bi lahko bili zbrani.
  Spodnja omejitev za izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov, vključno z obrestmi, je zelo nizka, zato bi bilo treba izterjavo opravljati le takrat, kadar je stroškovno učinkovita.
  Zato je treba v nekaterih primerih državam članicam omogočiti ustavitev postopkov izterjav.

Predlog spremembe 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (37) | Za zavarovanje finančnih interesov proračuna Unije morajo države članice sprejeti ukrepe za zagotovitev, da se transakcije, financirane iz EKJS in EKSRP, dejansko in pravilno izvedejo. Prav tako morajo države članice preprečiti, odkriti in učinkovito obravnavati vsako nepravilnost ali nespoštovanje obveznosti s strani upravičencev. V ta namen je treba uporabljati Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(37)

Za zavarovanje finančnih interesov proračuna Unije morajo države članice sprejeti ukrepe za zagotovitev, da se transakcije, financirane iz EKJS in EKSRP, dejansko in pravilno izvedejo. Prav tako morajo države članice preprečiti, odkriti in učinkovito obravnavati vsako nepravilnost ali nespoštovanje obveznosti s strani upravičencev. V ta namen je treba uporabljati Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti.

| (37) | Za zavarovanje finančnih interesov proračuna Unije morajo države članice sprejeti
  sorazmerne
  ukrepe za zagotovitev, da se transakcije, financirane iz EKJS in EKSRP, dejansko in pravilno izvedejo. Prav tako morajo države članice preprečiti, odkriti in učinkovito obravnavati vsako nepravilnost ali nespoštovanje obveznosti s strani upravičencev. V ta namen je treba uporabljati Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti.
  Da se zagotovi skladnost političnih prednostnih nalog in ciljev Unije, bi bilo treba med dejavnike, za katere se meni, da ogrožajo splošni proračun Unije, vključiti tudi tveganja za okolje in javno zdravje, saj se s tem povezani stroški prenašajo na druga področja javne porabe, vključno s porabo Unije. Zmanjševanje dodatnih stroškov na drugih področjih bi moralo zagotoviti učinkovitost javne porabe. |
| --- | --- |

(37)

Za zavarovanje finančnih interesov proračuna Unije morajo države članice sprejeti
  sorazmerne
  ukrepe za zagotovitev, da se transakcije, financirane iz EKJS in EKSRP, dejansko in pravilno izvedejo. Prav tako morajo države članice preprečiti, odkriti in učinkovito obravnavati vsako nepravilnost ali nespoštovanje obveznosti s strani upravičencev. V ta namen je treba uporabljati Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti.
  Da se zagotovi skladnost političnih prednostnih nalog in ciljev Unije, bi bilo treba med dejavnike, za katere se meni, da ogrožajo splošni proračun Unije, vključiti tudi tveganja za okolje in javno zdravje, saj se s tem povezani stroški prenašajo na druga področja javne porabe, vključno s porabo Unije. Zmanjševanje dodatnih stroškov na drugih področjih bi moralo zagotoviti učinkovitost javne porabe.

Predlog spremembe 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (37a) | Poleg Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95, bi morala podrobnejše določbe opredeliti ta uredba, ki obravnava nepravilnosti na področju skupne kmetijske politike. Za upravičenca, ki prejema pomoč, ne izpolnjuje pa meril za upravičenost ali zavez za dodelitev te pomoči, bi se moralo meniti, da je neupravičeno pridobil ugodnost. Takšne ugodnosti se ukine v skladu s členom 4 Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95. Upravne kazni v smislu člena 5 Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 se uporabljajo za odvračanje upravičencev od neupoštevanja pravil v obliki zmanjšanja pomoči ali izključitve iz nje, zlasti v primeru namernih nepravilnosti ali nepravilnosti, povzročenih iz malomarnosti. Te upravne kazni lahko vplivajo na pomoč, za katero so pogoji za upravičenost ali zaveze izpolnjeni. Vendar je pomembno, da v primeru nepravilnosti v zvezi z naslovom III Poglavja 2 Uredbe (EU) št. .../2013[NP], vsota celotne ukinjene ali zmanjšane pomoči ne bi presegala plačila iz tega poglavja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(37a)

Poleg Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95, bi morala podrobnejše določbe opredeliti ta uredba, ki obravnava nepravilnosti na področju skupne kmetijske politike. Za upravičenca, ki prejema pomoč, ne izpolnjuje pa meril za upravičenost ali zavez za dodelitev te pomoči, bi se moralo meniti, da je neupravičeno pridobil ugodnost. Takšne ugodnosti se ukine v skladu s členom 4 Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95. Upravne kazni v smislu člena 5 Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 se uporabljajo za odvračanje upravičencev od neupoštevanja pravil v obliki zmanjšanja pomoči ali izključitve iz nje, zlasti v primeru namernih nepravilnosti ali nepravilnosti, povzročenih iz malomarnosti. Te upravne kazni lahko vplivajo na pomoč, za katero so pogoji za upravičenost ali zaveze izpolnjeni. Vendar je pomembno, da v primeru nepravilnosti v zvezi z naslovom III Poglavja 2 Uredbe (EU) št. .../2013[NP], vsota celotne ukinjene ali zmanjšane pomoči ne bi presegala plačila iz tega poglavja.

Predlog spremembe 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (38) | Določbe glede splošnih načel za preglede, ukinitve, zmanjšanja ali izključitve iz plačil ter za nalaganje kazni so vključene v različne področne kmetijske uredbe. Ta pravila je treba zbrati v skupnem zakonodajnem okviru na horizontalni ravni. Pokrivati morajo obveznosti držav članic v zvezi z administrativnimi pregledi in pregledi na kraju
  samem
  ter pravili o izterjavi, zmanjšanju in izključitvah pomoči. Prav tako je treba določiti pravila o preverjanju obveznosti, ki niso nujno povezana s plačilom pomoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(38)

Določbe glede splošnih načel za preglede, ukinitve, zmanjšanja ali izključitve iz plačil ter za nalaganje kazni so vključene v različne področne kmetijske uredbe. Ta pravila je treba zbrati v skupnem zakonodajnem okviru na horizontalni ravni. Pokrivati morajo obveznosti držav članic v zvezi z administrativnimi pregledi in pregledi na kraju
  samem
  ter pravili o izterjavi, zmanjšanju in izključitvah pomoči. Prav tako je treba določiti pravila o preverjanju obveznosti, ki niso nujno povezana s plačilom pomoči.

| (38) | Določbe glede splošnih načel za preglede, ukinitve, zmanjšanja ali izključitve iz plačil ter za nalaganje
  sorazmernih upravnih
  kazni so vključene v različne področne kmetijske uredbe. Ta pravila je treba zbrati v skupnem zakonodajnem okviru na horizontalni ravni. Pokrivati bi morala obveznosti držav članic v zvezi z administrativnimi pregledi in pregledi na kraju
  , vključno s splošnimi načeli in pravili, ki se uporabljajo,
  ter pravili o izterjavi, zmanjšanju in izključitvah pomoči. Prav tako je treba določiti pravila o preverjanju obveznosti, ki niso nujno povezana s plačilom pomoči.
  Zagotoviti je treba tudi močne spodbude za države članice, da bi zmanjšale število pregledov na kraju samem tam, kjer je delež napak na sprejemljivi ravni, pa tudi za prožnost na podlagi običajnih standardov države članice ali zadevnih regij, ki bo na podlagi agronomskih, ekoloških ali okoljskih razlogov omogočala utemeljene izjeme. |
| --- | --- |

(38)

Določbe glede splošnih načel za preglede, ukinitve, zmanjšanja ali izključitve iz plačil ter za nalaganje
  sorazmernih upravnih
  kazni so vključene v različne področne kmetijske uredbe. Ta pravila je treba zbrati v skupnem zakonodajnem okviru na horizontalni ravni. Pokrivati bi morala obveznosti držav članic v zvezi z administrativnimi pregledi in pregledi na kraju
  , vključno s splošnimi načeli in pravili, ki se uporabljajo,
  ter pravili o izterjavi, zmanjšanju in izključitvah pomoči. Prav tako je treba določiti pravila o preverjanju obveznosti, ki niso nujno povezana s plačilom pomoči.
  Zagotoviti je treba tudi močne spodbude za države članice, da bi zmanjšale število pregledov na kraju samem tam, kjer je delež napak na sprejemljivi ravni, pa tudi za prožnost na podlagi običajnih standardov države članice ali zadevnih regij, ki bo na podlagi agronomskih, ekoloških ali okoljskih razlogov omogočala utemeljene izjeme.

Predlog spremembe 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (38a) | Pravičen sistem kaznovanja kmetov, ki storijo nepravilnosti, bi moral izključevati dvojno kaznovanje ter hkratno uporabo upravnih kazni v skladu s to uredbo in kazenskih sankcij v skladu s kazenskim pravom, razen v primerih prevare. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(38a)

Pravičen sistem kaznovanja kmetov, ki storijo nepravilnosti, bi moral izključevati dvojno kaznovanje ter hkratno uporabo upravnih kazni v skladu s to uredbo in kazenskih sankcij v skladu s kazenskim pravom, razen v primerih prevare.

Predlog spremembe 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (38b) | Upravnih kazni, vključno z obveznostjo kmetov do vračila vseh prejetih plačil, se ne bi smelo uvesti na podlagi okoliščin, ki so objektivno zunaj nadzora kmeta, zlasti nepredvidljivih dogodkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(38b)

Upravnih kazni, vključno z obveznostjo kmetov do vračila vseh prejetih plačil, se ne bi smelo uvesti na podlagi okoliščin, ki so objektivno zunaj nadzora kmeta, zlasti nepredvidljivih dogodkov.

Predlog spremembe 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 41

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (41) | Ohraniti je treba glavne elemente integriranega sistema, zlasti določbe o računalniški zbirki podatkov, sistemu identifikacije enot rabe ali poljin, vlogah za pomoč ali zahtevkih za plačilo, ter sistema za identifikacijo in evidenco pravic do plačila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(41)

Ohraniti je treba glavne elemente integriranega sistema, zlasti določbe o računalniški zbirki podatkov, sistemu identifikacije enot rabe ali poljin, vlogah za pomoč ali zahtevkih za plačilo, ter sistema za identifikacijo in evidenco pravic do plačila.

| (41) | Ohraniti je treba glavne elemente integriranega sistema, zlasti določbe o računalniški zbirki podatkov, sistemu identifikacije enot rabe ali poljin, vlogah za pomoč ali zahtevkih za plačilo, ter sistema za identifikacijo in evidenco pravic do plačila.
  Države članice bi morale uporabiti pri vzpostavljanju teh sistemov ustrezno tehnologijo, da se zmanjša upravno obremenitev in zagotovi smotrn in učinkovit nadzor. |
| --- | --- |

(41)

Ohraniti je treba glavne elemente integriranega sistema, zlasti določbe o računalniški zbirki podatkov, sistemu identifikacije enot rabe ali poljin, vlogah za pomoč ali zahtevkih za plačilo, ter sistema za identifikacijo in evidenco pravic do plačila.
  Države članice bi morale uporabiti pri vzpostavljanju teh sistemov ustrezno tehnologijo, da se zmanjša upravno obremenitev in zagotovi smotrn in učinkovit nadzor.

Predlog spremembe 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 44

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (44) | V skladu z Uredbo (ES) št. 485/2008 države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotavljanje učinkovitega varovanja finančnih interesov proračuna Unije in zlasti, da preverijo avtentičnost in skladnost poslovanja, ki ga financira EKJS. Zaradi jasnosti in racionalnosti je treba ustrezne določbe združiti v enem aktu. Uredbo (ES) št. 485/2008 je zato treba razveljaviti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(44)

V skladu z Uredbo (ES) št. 485/2008 države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotavljanje učinkovitega varovanja finančnih interesov proračuna Unije in zlasti, da preverijo avtentičnost in skladnost poslovanja, ki ga financira EKJS. Zaradi jasnosti in racionalnosti je treba ustrezne določbe združiti v enem aktu. Uredbo (ES) št. 485/2008 je zato treba razveljaviti.

| (44) | V skladu z Uredbo (ES) št. 485/2008 države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotavljanje učinkovitega varovanja finančnih interesov proračuna Unije in zlasti, da preverijo avtentičnost in skladnost poslovanja, ki ga financira EKJS. Zaradi
  enostavnosti,
  jasnosti in racionalnosti bi bilo treba ustrezne določbe združiti v enem aktu. Uredbo (ES) št. 485/2008 je zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(44)

V skladu z Uredbo (ES) št. 485/2008 države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotavljanje učinkovitega varovanja finančnih interesov proračuna Unije in zlasti, da preverijo avtentičnost in skladnost poslovanja, ki ga financira EKJS. Zaradi
  enostavnosti,
  jasnosti in racionalnosti bi bilo treba ustrezne določbe združiti v enem aktu. Uredbo (ES) št. 485/2008 je zato treba razveljaviti.

Predlog spremembe 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 50

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (50) | Uredba Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/200125, ki jo je nadomestila Uredba (ES) št. 73/2009, je uvedla načelo, da mora biti celotno plačilo upravičencem nekaterih podpor v okviru SKP vezano na upoštevanje pravil v zvezi s upravljanjem zemljišč ter kmetijsko proizvodnjo in dejavnostjo. To načelo je bilo kasneje vključeno v Uredbo Sveta (ES) št. 1698/2005 (ES) z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Uredbo Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“). V okviru t.i. sistema „navzkrižne skladnosti“ morajo države članice naložiti kazni v obliki zmanjšanja ali izključitve podpore, ki se prejema v okviru SKP, in sicer v celoti ali delno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(50)

Uredba Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/200125, ki jo je nadomestila Uredba (ES) št. 73/2009, je uvedla načelo, da mora biti celotno plačilo upravičencem nekaterih podpor v okviru SKP vezano na upoštevanje pravil v zvezi s upravljanjem zemljišč ter kmetijsko proizvodnjo in dejavnostjo. To načelo je bilo kasneje vključeno v Uredbo Sveta (ES) št. 1698/2005 (ES) z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Uredbo Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“). V okviru t.i. sistema „navzkrižne skladnosti“ morajo države članice naložiti kazni v obliki zmanjšanja ali izključitve podpore, ki se prejema v okviru SKP, in sicer v celoti ali delno.

| (50) | Uredba Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001, ki jo je nadomestila Uredba (ES) št. 73/2009, je uvedla načelo, da mora biti celotno plačilo upravičencem nekaterih podpor v okviru SKP vezano na upoštevanje pravil v zvezi s upravljanjem zemljišč ter kmetijsko proizvodnjo in dejavnostjo. To načelo je bilo kasneje vključeno v Uredbo Sveta (ES) št. 1698/2005 (ES) z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Uredbo Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“). V okviru t.i. sistema „navzkrižne skladnosti“ morajo države članice naložiti
  upravne
  kazni v obliki zmanjšanja ali izključitve podpore, ki se prejema v okviru SKP, in sicer v celoti ali delno
  , v skladu z načelom sorazmernosti ter ob upoštevanju splošnih meril za dodeljevanje teh kazni, kot je določeno v tej uredbi
  . |
| --- | --- |

(50)

Uredba Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001, ki jo je nadomestila Uredba (ES) št. 73/2009, je uvedla načelo, da mora biti celotno plačilo upravičencem nekaterih podpor v okviru SKP vezano na upoštevanje pravil v zvezi s upravljanjem zemljišč ter kmetijsko proizvodnjo in dejavnostjo. To načelo je bilo kasneje vključeno v Uredbo Sveta (ES) št. 1698/2005 (ES) z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Uredbo Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“). V okviru t.i. sistema „navzkrižne skladnosti“ morajo države članice naložiti
  upravne
  kazni v obliki zmanjšanja ali izključitve podpore, ki se prejema v okviru SKP, in sicer v celoti ali delno
  , v skladu z načelom sorazmernosti ter ob upoštevanju splošnih meril za dodeljevanje teh kazni, kot je določeno v tej uredbi
  .

Predlog spremembe 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 53

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (53) | Države članice morajo predpisane zahteve ravnanja v celoti izvajati, da bodo delovale na ravni kmetij in se zagotovi enako obravnavanje kmetov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(53)

Države članice morajo predpisane zahteve ravnanja v celoti izvajati, da bodo delovale na ravni kmetij in se zagotovi enako obravnavanje kmetov.

| (53) | Države članice morajo predpisane zahteve ravnanja v celoti izvajati, da bodo delovale na ravni kmetij in se zagotovi enako obravnavanje kmetov.
  Komisija bi morala zaradi navzkrižne skladnost izdati smernice o razlagi pravil o identifikaciji živali in registraciji, ki bi, kadar je to ustrezno, omogočala prožnost na ravni kmetij za doseganje potrebnega ravnovesja med varovanjem duha zakonodaje in uporabo sorazmernih upravnih kazni samo v primeru neposrednega neizpolnjevanja pravil, ki se ga lahko nedvomno pripiše upravičencem, zlasti za ponavljajoče se nedelovanje tehnologije, ki je v uporabi. |
| --- | --- |

(53)

Države članice morajo predpisane zahteve ravnanja v celoti izvajati, da bodo delovale na ravni kmetij in se zagotovi enako obravnavanje kmetov.
  Komisija bi morala zaradi navzkrižne skladnost izdati smernice o razlagi pravil o identifikaciji živali in registraciji, ki bi, kadar je to ustrezno, omogočala prožnost na ravni kmetij za doseganje potrebnega ravnovesja med varovanjem duha zakonodaje in uporabo sorazmernih upravnih kazni samo v primeru neposrednega neizpolnjevanja pravil, ki se ga lahko nedvomno pripiše upravičencem, zlasti za ponavljajoče se nedelovanje tehnologije, ki je v uporabi.

Predlog spremembe 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 54

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (54) | Kar zadeva Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike, bodo določbe v okviru navzkrižne skladnosti opravljale svoj namen, ko jih bodo vse države članice v celoti izvajale, zlasti z jasnimi obveznosti za kmete. V skladu z Direktivo se zahteve na ravni kmetij začnejo uporabljati najkasneje 1. januarja 2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(54)

Kar zadeva Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike, bodo določbe v okviru navzkrižne skladnosti opravljale svoj namen, ko jih bodo vse države članice v celoti izvajale, zlasti z jasnimi obveznosti za kmete. V skladu z Direktivo se zahteve na ravni kmetij začnejo uporabljati najkasneje 1. januarja 2013.

črtano

Predlog spremembe 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 56

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (56) | V skladu s členom 22 Direktive 2000/60/ES se Direktiva Sveta 80/68/EGS z dne 17. decembra 1979 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem z nekaterimi nevarnimi snovmi 23. decembra 2013 razveljavi. Da se ohranijo pravila o navzkrižni skladnosti glede varstva podzemne vode, je primerno, da se ob pričakovanju vključitve Direktive 2000/60/ES v navzkrižno skladnost prilagodi področje delovanja navzkrižne skladnosti in določi standard dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev, ki bo obsegal zahteve iz členov 4 in 5 Direktive 80/68/EGS. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(56)

V skladu s členom 22 Direktive 2000/60/ES se Direktiva Sveta 80/68/EGS z dne 17. decembra 1979 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem z nekaterimi nevarnimi snovmi 23. decembra 2013 razveljavi. Da se ohranijo pravila o navzkrižni skladnosti glede varstva podzemne vode, je primerno, da se ob pričakovanju vključitve Direktive 2000/60/ES v navzkrižno skladnost prilagodi področje delovanja navzkrižne skladnosti in določi standard dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev, ki bo obsegal zahteve iz členov 4 in 5 Direktive 80/68/EGS.

črtano

Predlog spremembe 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 57

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (57) | Sistem navzkrižne skladnosti kaže na nekatere upravne omejitve tako za upravičence kot nacionalne uprave, saj je treba zagotoviti vodenje evidenc, izvajati preglede in po potrebi uporabljati kazni. Te kazni morajo biti sorazmerne, učinkovite in odvračilne ter ne smejo vplivati na ostale kazni iz ostalih določb prava Unije ali nacionalnega prava. Zaradi doslednosti je ustrezne določbe Unije primerno združiti v enem samem pravnem instrumentu. Za kmete, ki sodelujejo v shemi za male kmete iz naslova V Uredbe (EU) št. xxx/xxx[NP], lahko prizadevanja v okviru sistema navzkrižne skladnosti presegajo ugodnosti v zvezi z vključenostjo navedenih kmetov v sistem. Zaradi poenostavitve je treba te kmete izvzeti iz navzkrižne skladnosti ter zlasti iz sistema nadzora in tveganja za kazni v zvezi z navzkrižno skladnostjo. Vendar pa izvzetje ne sme vplivati na obveznosti spoštovanja veljavnih določb področne zakonodaje in možnosti za preverjanje in naložitev kazni v skladu z navedeno zakonodajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(57)

Sistem navzkrižne skladnosti kaže na nekatere upravne omejitve tako za upravičence kot nacionalne uprave, saj je treba zagotoviti vodenje evidenc, izvajati preglede in po potrebi uporabljati kazni. Te kazni morajo biti sorazmerne, učinkovite in odvračilne ter ne smejo vplivati na ostale kazni iz ostalih določb prava Unije ali nacionalnega prava. Zaradi doslednosti je ustrezne določbe Unije primerno združiti v enem samem pravnem instrumentu. Za kmete, ki sodelujejo v shemi za male kmete iz naslova V Uredbe (EU) št. xxx/xxx[NP], lahko prizadevanja v okviru sistema navzkrižne skladnosti presegajo ugodnosti v zvezi z vključenostjo navedenih kmetov v sistem. Zaradi poenostavitve je treba te kmete izvzeti iz navzkrižne skladnosti ter zlasti iz sistema nadzora in tveganja za kazni v zvezi z navzkrižno skladnostjo. Vendar pa izvzetje ne sme vplivati na obveznosti spoštovanja veljavnih določb področne zakonodaje in možnosti za preverjanje in naložitev kazni v skladu z navedeno zakonodajo.

| (57) | Sistem navzkrižne skladnosti kaže na nekatere upravne omejitve tako za upravičence kot nacionalne uprave, saj je treba zagotoviti vodenje evidenc, izvajati preglede in po potrebi uporabljati kazni. Te kazni morajo biti sorazmerne, učinkovite in odvračilne ter ne smejo vplivati na ostale kazni iz ostalih določb prava Unije ali nacionalnega prava. Zaradi doslednosti je ustrezne določbe Unije primerno združiti v enem samem pravnem instrumentu. Za kmete, ki sodelujejo v shemi za male kmete iz naslova V Uredbe (EU) št. xxx/xxx[NP], lahko prizadevanja v okviru sistema navzkrižne skladnosti presegajo ugodnosti v zvezi z vključenostjo navedenih kmetov v sistem. Zaradi poenostavitve je treba te kmete izvzeti iz navzkrižne skladnosti ter zlasti iz sistema nadzora in tveganja za kazni v zvezi z navzkrižno skladnostjo. Vendar pa izvzetje ne sme vplivati na obveznosti spoštovanja veljavnih določb področne zakonodaje in možnosti za preverjanje in naložitev kazni v skladu z navedeno zakonodajo.
  Manjših nenamernih kršitev, ugotovljenih ob preverjanju navzkrižne skladnosti, ne bi smeli kaznovati, temveč bi morali izdati opozorilo in skladnost spremljati pri naslednjem preverjanju. |
| --- | --- |

(57)

Sistem navzkrižne skladnosti kaže na nekatere upravne omejitve tako za upravičence kot nacionalne uprave, saj je treba zagotoviti vodenje evidenc, izvajati preglede in po potrebi uporabljati kazni. Te kazni morajo biti sorazmerne, učinkovite in odvračilne ter ne smejo vplivati na ostale kazni iz ostalih določb prava Unije ali nacionalnega prava. Zaradi doslednosti je ustrezne določbe Unije primerno združiti v enem samem pravnem instrumentu. Za kmete, ki sodelujejo v shemi za male kmete iz naslova V Uredbe (EU) št. xxx/xxx[NP], lahko prizadevanja v okviru sistema navzkrižne skladnosti presegajo ugodnosti v zvezi z vključenostjo navedenih kmetov v sistem. Zaradi poenostavitve je treba te kmete izvzeti iz navzkrižne skladnosti ter zlasti iz sistema nadzora in tveganja za kazni v zvezi z navzkrižno skladnostjo. Vendar pa izvzetje ne sme vplivati na obveznosti spoštovanja veljavnih določb področne zakonodaje in možnosti za preverjanje in naložitev kazni v skladu z navedeno zakonodajo.
  Manjših nenamernih kršitev, ugotovljenih ob preverjanju navzkrižne skladnosti, ne bi smeli kaznovati, temveč bi morali izdati opozorilo in skladnost spremljati pri naslednjem preverjanju.

Predlog spremembe 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 60

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (60) | Za učinkovito izvajanje navzkrižne skladnosti je treba pri upravičencih preverjati, če spoštujejo zahteve. Kadar se država članica odloči uporabiti možnost, da ne uporabi znižanja ali izključitve iz plačil, kadar zadevni znesek znaša manj kot 100 EUR, mora prisojni nadzorni organ v naslednjem letu na vzorcu upravičencev preveriti, če je bilo ugotovljeno neskladje odpravljeno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(60)

Za učinkovito izvajanje navzkrižne skladnosti je treba pri upravičencih preverjati, če spoštujejo zahteve. Kadar se država članica odloči uporabiti možnost, da ne uporabi znižanja ali izključitve iz plačil, kadar zadevni znesek znaša manj kot 100 EUR, mora prisojni nadzorni organ v naslednjem letu na vzorcu upravičencev preveriti, če je bilo ugotovljeno neskladje odpravljeno.

| (60) | Za učinkovito izvajanje navzkrižne skladnosti je treba pri upravičencih preverjati, če spoštujejo zahteve. Kadar se država članica odloči uporabiti možnost, da ne uporabi znižanja ali izključitve iz plačil, kadar zadevni znesek znaša manj kot 100 EUR, mora prisojni nadzorni organ v naslednjem letu na vzorcu upravičencev preveriti, če je bilo ugotovljeno neskladje odpravljeno.
  Države članice lahko tudi vzpostavijo sistem zgodnjega opozarjanja za prvo lažje neizpolnjevanje zahtev, da se izboljša sprejemanje sistema navzkrižne skladnosti v kmetijskih skupnostih in za večjo vključenost kmetov v izvajanje zahtev. Sistem bi moral vključevati opozorilna pisma, s katerimi se zadevne upravičence pozove k odpravi pomanjkljivosti, države članice pa v naslednjem letu preverijo skladnost. |
| --- | --- |

(60)

Za učinkovito izvajanje navzkrižne skladnosti je treba pri upravičencih preverjati, če spoštujejo zahteve. Kadar se država članica odloči uporabiti možnost, da ne uporabi znižanja ali izključitve iz plačil, kadar zadevni znesek znaša manj kot 100 EUR, mora prisojni nadzorni organ v naslednjem letu na vzorcu upravičencev preveriti, če je bilo ugotovljeno neskladje odpravljeno.
  Države članice lahko tudi vzpostavijo sistem zgodnjega opozarjanja za prvo lažje neizpolnjevanje zahtev, da se izboljša sprejemanje sistema navzkrižne skladnosti v kmetijskih skupnostih in za večjo vključenost kmetov v izvajanje zahtev. Sistem bi moral vključevati opozorilna pisma, s katerimi se zadevne upravičence pozove k odpravi pomanjkljivosti, države članice pa v naslednjem letu preverijo skladnost.

Predlog spremembe 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 68

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (68) | Vsak posamezni ukrep v okviru SKP je treba spremljati in ovrednotiti, da se izboljša njegova kakovost in pokažejo njegovi učinki. V tem okviru je treba določiti seznam kazalnikov in učinek politik SKP, ki jih Komisija oceni glede na cilje politike. Komisija mora vzpostaviti okvir za skupno spremljanje in vrednotenje, ki bo med drugim zagotavljal, da bodo ustrezni podatki, vključno z informacijami držav članic, pravočasno na voljo.
  Komisija mora
  pri tem upoštevati potrebe po podatkih in sinergije med potencialnimi viri podatkov. Poleg tega sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Proračun za strategijo Evropa 2020 – Del II navaja, da je treba odhodke v zvezi s podnebno politiko v skupnem proračunu Unije povečati vsaj na 20 %, in sicer s prispevki iz različnih politik. Komisija mora zato biti zmožna oceniti vpliv podpore Unije v okviru SKP na podnebne cilje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(68)

Vsak posamezni ukrep v okviru SKP je treba spremljati in ovrednotiti, da se izboljša njegova kakovost in pokažejo njegovi učinki. V tem okviru je treba določiti seznam kazalnikov in učinek politik SKP, ki jih Komisija oceni glede na cilje politike. Komisija mora vzpostaviti okvir za skupno spremljanje in vrednotenje, ki bo med drugim zagotavljal, da bodo ustrezni podatki, vključno z informacijami držav članic, pravočasno na voljo.
  Komisija mora
  pri tem upoštevati potrebe po podatkih in sinergije med potencialnimi viri podatkov. Poleg tega sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Proračun za strategijo Evropa 2020 – Del II navaja, da je treba odhodke v zvezi s podnebno politiko v skupnem proračunu Unije povečati vsaj na 20 %, in sicer s prispevki iz različnih politik. Komisija mora zato biti zmožna oceniti vpliv podpore Unije v okviru SKP na podnebne cilje.

| (68) | Vsak posamezni ukrep v okviru SKP je treba spremljati in ovrednotiti, da se izboljša njegova kakovost in pokažejo njegovi učinki. V tem okviru je treba določiti seznam kazalnikov in učinek politik SKP, ki jih Komisija oceni glede na cilje politike. Komisija mora vzpostaviti okvir za skupno spremljanje in vrednotenje, ki bo med drugim zagotavljal, da bodo ustrezni podatki, vključno z informacijami držav članic, pravočasno na voljo. Pri tem
  mora
  upoštevati potrebe po podatkih in sinergije med potencialnimi viri podatkov
  in v čim večji meri uporabljati že obstoječe vire podatkov
  . Poleg tega
  mora okvir spremljanja in vrednotenja upoštevati in ustrezno odražati strukturo SKP, saj okvira spremljanja in vrednotenja drugega stebra ni mogoče prenesti na prvi steber, predvsem zato, ker je mogoče v prvem stebru zaradi sorazmerno enotnih ukrepov dosegati sinergijske učinke. To je treba ustrezno upoštevati. Poleg tega
  sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Proračun za strategijo Evropa 2020 – Del II navaja, da je treba odhodke v zvezi s podnebno politiko v skupnem proračunu Unije povečati vsaj na 20 %, in sicer s prispevki iz različnih politik. Komisija mora zato biti zmožna oceniti vpliv podpore Unije v okviru SKP na podnebne cilje. |
| --- | --- |

(68)

Vsak posamezni ukrep v okviru SKP je treba spremljati in ovrednotiti, da se izboljša njegova kakovost in pokažejo njegovi učinki. V tem okviru je treba določiti seznam kazalnikov in učinek politik SKP, ki jih Komisija oceni glede na cilje politike. Komisija mora vzpostaviti okvir za skupno spremljanje in vrednotenje, ki bo med drugim zagotavljal, da bodo ustrezni podatki, vključno z informacijami držav članic, pravočasno na voljo. Pri tem
  mora
  upoštevati potrebe po podatkih in sinergije med potencialnimi viri podatkov
  in v čim večji meri uporabljati že obstoječe vire podatkov
  . Poleg tega
  mora okvir spremljanja in vrednotenja upoštevati in ustrezno odražati strukturo SKP, saj okvira spremljanja in vrednotenja drugega stebra ni mogoče prenesti na prvi steber, predvsem zato, ker je mogoče v prvem stebru zaradi sorazmerno enotnih ukrepov dosegati sinergijske učinke. To je treba ustrezno upoštevati. Poleg tega
  sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Proračun za strategijo Evropa 2020 – Del II navaja, da je treba odhodke v zvezi s podnebno politiko v skupnem proračunu Unije povečati vsaj na 20 %, in sicer s prispevki iz različnih politik. Komisija mora zato biti zmožna oceniti vpliv podpore Unije v okviru SKP na podnebne cilje.

Predlog spremembe 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 70 c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (70c) | V sodbi Sodišče ni izpodbijalo legitimnosti cilja krepitve javnega nadzora nad porabo denarja iz EKJS in EKSRP.
  Ta cilj je treba preučiti v luči novega okvira za finančno upravljanje in nadzor, ki se bo začel uporabljati 1. januarja 2014. V tem okviru nadzor, ki ga izvajajo nacionalne uprave ne more biti izčrpen, natančneje, na kraju samem se pri skoraj vseh shemah lahko preveri le omejen del prebivalstva. Povečanje najmanjše stopnje kontrole v primerjavi s stopnjami, ki se trenutno uporabljajo, bi v trenutnih razmerah pomenilo dodatno finančno in upravno obremenitev za nacionalne uprave, hkrati pa ne bi bilo stroškovno učinkovito. Poleg tega novi okvir določa, da lahko države članice pod določenimi pogoji zmanjšajo število pregledov na kraju samem. Glede na to objava imen upravičencev kmetijskih skladov krepi javni nadzor nad uporabo teh sredstev, in je zato koristen prispevek k obstoječemu okviru upravljanja in nadzora, ki je potreben za zagotovitev ustrezne ravni zaščite finančnih interesov Unije. Nacionalnim organom bi ob uporabi novih pravil, ki poenostavljajo upravne postopke za koriščenje sredstev iz skladov Unije in zmanjšujejo administrativne stroške, moralo biti omogočeno, da se zanesejo na javni nadzor, zlasti na njegov preventivni in odvračilni učinek zoper goljufije in zlorabo javnih sredstev, tako da posameznike odvrača od ravnanj, ki niso v skladu s pravili. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(70c)

V sodbi Sodišče ni izpodbijalo legitimnosti cilja krepitve javnega nadzora nad porabo denarja iz EKJS in EKSRP.
  Ta cilj je treba preučiti v luči novega okvira za finančno upravljanje in nadzor, ki se bo začel uporabljati 1. januarja 2014. V tem okviru nadzor, ki ga izvajajo nacionalne uprave ne more biti izčrpen, natančneje, na kraju samem se pri skoraj vseh shemah lahko preveri le omejen del prebivalstva. Povečanje najmanjše stopnje kontrole v primerjavi s stopnjami, ki se trenutno uporabljajo, bi v trenutnih razmerah pomenilo dodatno finančno in upravno obremenitev za nacionalne uprave, hkrati pa ne bi bilo stroškovno učinkovito. Poleg tega novi okvir določa, da lahko države članice pod določenimi pogoji zmanjšajo število pregledov na kraju samem. Glede na to objava imen upravičencev kmetijskih skladov krepi javni nadzor nad uporabo teh sredstev, in je zato koristen prispevek k obstoječemu okviru upravljanja in nadzora, ki je potreben za zagotovitev ustrezne ravni zaščite finančnih interesov Unije. Nacionalnim organom bi ob uporabi novih pravil, ki poenostavljajo upravne postopke za koriščenje sredstev iz skladov Unije in zmanjšujejo administrativne stroške, moralo biti omogočeno, da se zanesejo na javni nadzor, zlasti na njegov preventivni in odvračilni učinek zoper goljufije in zlorabo javnih sredstev, tako da posameznike odvrača od ravnanj, ki niso v skladu s pravili.

| (70c) | V sodbi Sodišče ni izpodbijalo legitimnosti cilja krepitve javnega nadzora nad porabo denarja iz EKJS in EKSRP. |
| --- | --- |

(70c)

V sodbi Sodišče ni izpodbijalo legitimnosti cilja krepitve javnega nadzora nad porabo denarja iz EKJS in EKSRP.

Predlog spremembe 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 70 d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (70d) | Cilj javnega nadzora nad porabo denarja iz EKJS in EKSRP, ki naj bi ga dosegli z objavo podatkov upravičencev, se lahko doseže samo tako, da ima javnost zagotovljen dostop do
  le
  določenega dela podatkov. Takšni podatki bi morali obsegati
  identiteto upravičenca, znesek
  dodeljenih sredstev
  in sklad
  ter namen in vrsto zadevnih ukrepov.
  Objavo takšne informacije
  bi bilo treba
  urediti na način, ki bo manj posegal v pravice
  upravičencev do zasebnosti na splošno in
  bo
  zlasti
  varoval njihove osebne podatke
  ,
  v skladu s pravicami,
  ki jih določata člena 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(70d)

Cilj javnega nadzora nad porabo denarja iz EKJS in EKSRP, ki naj bi ga dosegli z objavo podatkov upravičencev, se lahko doseže samo tako, da ima javnost zagotovljen dostop do
  le
  določenega dela podatkov. Takšni podatki bi morali obsegati
  identiteto upravičenca, znesek
  dodeljenih sredstev
  in sklad
  ter namen in vrsto zadevnih ukrepov.
  Objavo takšne informacije
  bi bilo treba
  urediti na način, ki bo manj posegal v pravice
  upravičencev do zasebnosti na splošno in
  bo
  zlasti
  varoval njihove osebne podatke
  ,
  v skladu s pravicami,
  ki jih določata člena 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

| (70d) | Cilj javnega nadzora nad porabo denarja iz EKJS in EKSRP, ki naj bi ga dosegli z objavo podatkov upravičencev, se lahko doseže samo tako, da ima javnost zagotovljen dostop do določenega dela podatkov. Takšni podatki bi morali obsegati
  podatke o znesku
  dodeljenih sredstev
  iz posameznega sklada
  ter namen in vrsto zadevnih ukrepov.
  Zaradi točne predstave o teritorialni porazdelitvi podpore SKP je treba navesti tudi podatke o kraju, kjer se nahajajo kmetijska gospodarstva, za katera ti ukrepi veljajo. Varovati
  bi bilo treba
  pravico
  upravičencev do
  spoštovanja njihove
  zasebnosti na splošno in
  varstva njihovih osebnih podatkov,
  zlasti
  pravic
  , ki jih določata člena 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(70d)

Cilj javnega nadzora nad porabo denarja iz EKJS in EKSRP, ki naj bi ga dosegli z objavo podatkov upravičencev, se lahko doseže samo tako, da ima javnost zagotovljen dostop do določenega dela podatkov. Takšni podatki bi morali obsegati
  podatke o znesku
  dodeljenih sredstev
  iz posameznega sklada
  ter namen in vrsto zadevnih ukrepov.
  Zaradi točne predstave o teritorialni porazdelitvi podpore SKP je treba navesti tudi podatke o kraju, kjer se nahajajo kmetijska gospodarstva, za katera ti ukrepi veljajo. Varovati
  bi bilo treba
  pravico
  upravičencev do
  spoštovanja njihove
  zasebnosti na splošno in
  varstva njihovih osebnih podatkov,
  zlasti
  pravic
  , ki jih določata člena 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

Predlog spremembe 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 70 f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (70f) | Da bi se zagotovilo ravnotežje med zastavljenim ciljem javnega nadzora nad porabo denarja EKJS in EKSRP na eni strani ter pravico upravičencev do spoštovanja njihove zasebnosti na splošno in do varstva njihovih osebnih podatkov na drugi strani, je treba upoštevati tudi raven pomoči. Po obširni analizi in posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi se je izkazalo, da bi bilo za povečanje učinkovitosti takšnih objav in za omejitev poseganja v pravice upravičencev, treba določiti prag glede zneska prejete pomoči, pod katerim se ime upravičenca ne sme objaviti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(70f)

Da bi se zagotovilo ravnotežje med zastavljenim ciljem javnega nadzora nad porabo denarja EKJS in EKSRP na eni strani ter pravico upravičencev do spoštovanja njihove zasebnosti na splošno in do varstva njihovih osebnih podatkov na drugi strani, je treba upoštevati tudi raven pomoči. Po obširni analizi in posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi se je izkazalo, da bi bilo za povečanje učinkovitosti takšnih objav in za omejitev poseganja v pravice upravičencev, treba določiti prag glede zneska prejete pomoči, pod katerim se ime upravičenca ne sme objaviti.

črtano

Predlog spremembe 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 70 g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (70 g) | Prag bi moral odražati stopnjo shem podpor v okviru SKP in temeljiti na njej. Glede na precejšnje razlike med strukturami kmetijske ekonomije držav članic, ki se lahko bistveno razlikujejo od povprečja Unije, je treba dovoliti uporabo različnih minimalnih pragov, ki odražajo dejanske razmere v državi članici. Uredba xxx/xxx [NP] določa enostavno in posebno shemo za male kmetije. Člen 49 navedene uredbe določa merila za izračun zneska pomoči. Zaradi usklajenosti bi bilo treba ta merila uporabiti tudi za določitev posameznih pragov za objavo imena upravičenca v vsaki državi članici. Razen imena, se za primere, ki ne presežejo posameznega pragu, objavi vse relevantne informacije, ki davkoplačevalcem nudijo natančno sliko SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(70 g)

Prag bi moral odražati stopnjo shem podpor v okviru SKP in temeljiti na njej. Glede na precejšnje razlike med strukturami kmetijske ekonomije držav članic, ki se lahko bistveno razlikujejo od povprečja Unije, je treba dovoliti uporabo različnih minimalnih pragov, ki odražajo dejanske razmere v državi članici. Uredba xxx/xxx [NP] določa enostavno in posebno shemo za male kmetije. Člen 49 navedene uredbe določa merila za izračun zneska pomoči. Zaradi usklajenosti bi bilo treba ta merila uporabiti tudi za določitev posameznih pragov za objavo imena upravičenca v vsaki državi članici. Razen imena, se za primere, ki ne presežejo posameznega pragu, objavi vse relevantne informacije, ki davkoplačevalcem nudijo natančno sliko SKP.

črtano

Predlog spremembe 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 70 h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (70h) | Dostop javnosti do informacij povečuje tudi preglednost porabe sredstev Unije v okviru SKP in s tem prispeva k prepoznavnosti in boljšemu razumevanje te politike. Državljani imajo s tem možnost tesnejšega sodelovanja v postopku odločanja, javna uprava pa s tem uživa večjo legitimnost, deluje učinkovitejše in je bolj odgovorna državljanom. Lokalnim prebivalcem bi tudi pomagal prikazati konkretne primere oskrbovanja z „javnimi dobrinami“ s pomočjo kmetijstva in okrepil legitimnost državne pomoči za kmetijski sektor. Poleg tega se bo okrepila osebna odgovornost kmetov za uporabo prejetih javnih sredstev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(70h)

Dostop javnosti do informacij povečuje tudi preglednost porabe sredstev Unije v okviru SKP in s tem prispeva k prepoznavnosti in boljšemu razumevanje te politike. Državljani imajo s tem možnost tesnejšega sodelovanja v postopku odločanja, javna uprava pa s tem uživa večjo legitimnost, deluje učinkovitejše in je bolj odgovorna državljanom. Lokalnim prebivalcem bi tudi pomagal prikazati konkretne primere oskrbovanja z „javnimi dobrinami“ s pomočjo kmetijstva in okrepil legitimnost državne pomoči za kmetijski sektor. Poleg tega se bo okrepila osebna odgovornost kmetov za uporabo prejetih javnih sredstev.

| (70h) | Dostop javnosti do teh informacij povečuje tudi preglednost porabe sredstev Unije v okviru SKP in s tem prispeva k prepoznavnosti in boljšemu razumevanju te politike.
  Da se ta cilj doseže tudi na drugih političnih področjih Evropske unije, je treba uporabiti podobna pravila tudi za prejemnike sredstev iz drugih skladov Unije (ESSR, ESS in ESR).
  Državljani imajo s tem možnost tesnejšega sodelovanja v postopku odločanja, javna uprava pa s tem uživa večjo legitimnost, deluje učinkovitejše in je bolj odgovorna državljanom. Lokalnim prebivalcem bi tudi pomagal prikazati konkretne primere oskrbovanja z „javnimi dobrinami“ s pomočjo kmetijstva in okrepil legitimnost državne pomoči za kmetijski sektor. Poleg tega se bo okrepila osebna odgovornost kmetov za uporabo prejetih javnih sredstev. |
| --- | --- |

(70h)

Dostop javnosti do teh informacij povečuje tudi preglednost porabe sredstev Unije v okviru SKP in s tem prispeva k prepoznavnosti in boljšemu razumevanju te politike.
  Da se ta cilj doseže tudi na drugih političnih področjih Evropske unije, je treba uporabiti podobna pravila tudi za prejemnike sredstev iz drugih skladov Unije (ESSR, ESS in ESR).
  Državljani imajo s tem možnost tesnejšega sodelovanja v postopku odločanja, javna uprava pa s tem uživa večjo legitimnost, deluje učinkovitejše in je bolj odgovorna državljanom. Lokalnim prebivalcem bi tudi pomagal prikazati konkretne primere oskrbovanja z „javnimi dobrinami“ s pomočjo kmetijstva in okrepil legitimnost državne pomoči za kmetijski sektor. Poleg tega se bo okrepila osebna odgovornost kmetov za uporabo prejetih javnih sredstev.

Predlog spremembe 35

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Za namene te Uredbe se uporabljajo opredelitve „kmet“, „kmetijska dejavnost“, „kmetijska površina“
  in „kmetijsko gospodarstvo“
  iz člena 4 Uredbe (EU) xxx/xxx[NP]
  , razen če v tej uredbi ni drugače določeno
  . | 1.   Za namene te Uredbe se uporabljajo opredelitve „kmet“, „kmetijska dejavnost“
  in
  „kmetijska površina“ iz člena 4 Uredbe (EU) .../2013[NP]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Za namene te Uredbe se uporabljajo opredelitve „kmet“, „kmetijska dejavnost“, „kmetijska površina“
  in „kmetijsko gospodarstvo“
  iz člena 4 Uredbe (EU) xxx/xxx[NP]
  , razen če v tej uredbi ni drugače določeno
  .

1.   Za namene te Uredbe se uporabljajo opredelitve „kmet“, „kmetijska dejavnost“
  in
  „kmetijska površina“ iz člena 4 Uredbe (EU) .../2013[NP].

Predlog spremembe 36

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Za potrebe te uredbe se uporablja opredelitev izraza „gospodarstvo“ iz člena 4 Uredbe (EU) št. .../2013[DP], razen za potrebe Naslova VI. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Za potrebe te uredbe se uporablja opredelitev izraza „gospodarstvo“ iz člena 4 Uredbe (EU) št. .../2013[DP], razen za potrebe Naslova VI.

Predlog spremembe 37

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Za potrebe te uredbe „področna kmetijska zakonodaja“ pomeni vse veljavne akte, sprejete na podlagi člena 43 PDEU v okviru skupne kmetijske politike, ter, kadar je to ustrezno, vse delegirane ali izvedbene akte, sprejete na podlagi teh aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Za potrebe te uredbe „področna kmetijska zakonodaja“ pomeni vse veljavne akte, sprejete na podlagi člena 43 PDEU v okviru skupne kmetijske politike, ter, kadar je to ustrezno, vse delegirane ali izvedbene akte, sprejete na podlagi teh aktov.

Predlog spremembe 38

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ea) | rastlinske bolezni, ki prizadenejo del rastlin ali vse rastline upravičenca; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ea)

rastlinske bolezni, ki prizadenejo del rastlin ali vse rastline upravičenca;

Predlog spremembe 39

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (f) | razlastitev
  velikega
  dela kmetijskega gospodarstva, če tega ni bilo mogoče pričakovati na dan predložitve vloge. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(f)

razlastitev
  velikega
  dela kmetijskega gospodarstva, če tega ni bilo mogoče pričakovati na dan predložitve vloge.

| (f) | razlastitev dela
  ali celega
  kmetijskega gospodarstva, če tega ni bilo mogoče pričakovati na dan predložitve vloge
  , ali ponovni prevzem zemlje s strani lastnika
  . |
| --- | --- |

(f)

razlastitev dela
  ali celega
  kmetijskega gospodarstva, če tega ni bilo mogoče pričakovati na dan predložitve vloge
  , ali ponovni prevzem zemlje s strani lastnika
  .

Predlog spremembe 40

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Plačilne agencije so posebni oddelki ali organi držav članic,
  odgovorni
  za upravljanje in nadzor odhodkov iz člena 4(1) in člena 5. | 1.   Plačilne agencije so posebni oddelki ali organi držav članic,
  pristojni
  za upravljanje in nadzor
  vseh
  odhodkov iz člena 4(1) in člena 5. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Plačilne agencije so posebni oddelki ali organi držav članic,
  odgovorni
  za upravljanje in nadzor odhodkov iz člena 4(1) in člena 5.

1.   Plačilne agencije so posebni oddelki ali organi držav članic,
  pristojni
  za upravljanje in nadzor
  vseh
  odhodkov iz člena 4(1) in člena 5.

Predlog spremembe 41

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Komisija glede na tveganje pregleda dokazila, ki jih posredujejo države članice v skladu s členom 102, in oceni delovanje sistemov, da ugotovi, ali upravljavski in nadzorni organi izpolnjujejo pogoje za nacionalno akreditacijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Komisija glede na tveganje pregleda dokazila, ki jih posredujejo države članice v skladu s členom 102, in oceni delovanje sistemov, da ugotovi, ali upravljavski in nadzorni organi izpolnjujejo pogoje za nacionalno akreditacijo.

Predlog spremembe 42

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | izjavo o zanesljivosti upravljanja glede popolnosti, točnosti in verodostojnosti obračunov, pravilnega delovanja sistemov notranjega nadzora ter glede zakonitosti in pravilnosti z obračuni povezanih transakcij
  ter spoštovanja načela dobrega finančnega upravljanja
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

izjavo o zanesljivosti upravljanja glede popolnosti, točnosti in verodostojnosti obračunov, pravilnega delovanja sistemov notranjega nadzora ter glede zakonitosti in pravilnosti z obračuni povezanih transakcij
  ter spoštovanja načela dobrega finančnega upravljanja
  ;

| (b) | izjavo o zanesljivosti upravljanja glede popolnosti, točnosti in verodostojnosti obračunov
  in
  pravilnega delovanja sistemov notranjega nadzora
  , ki temelji na merljivih merilih učinkovitosti,
  ter glede zakonitosti in pravilnosti z obračuni povezanih transakcij; |
| --- | --- |

(b)

izjavo o zanesljivosti upravljanja glede popolnosti, točnosti in verodostojnosti obračunov
  in
  pravilnega delovanja sistemov notranjega nadzora
  , ki temelji na merljivih merilih učinkovitosti,
  ter glede zakonitosti in pravilnosti z obračuni povezanih transakcij;

Predlog spremembe 43

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 3 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | povzetek
  rezultatov vseh revizij, ki so na voljo, in izvedenih pregledov, vključno z analizo sistematičnih ali ponavljajočih se pomanjkljivosti ter sprejetimi ali načrtovanimi ukrepi za odpravo pomanjkljivosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

povzetek
  rezultatov vseh revizij, ki so na voljo, in izvedenih pregledov, vključno z analizo sistematičnih ali ponavljajočih se pomanjkljivosti ter sprejetimi ali načrtovanimi ukrepi za odpravo pomanjkljivosti.

| (c) | povzetek: |
| --- | --- |

(c)

povzetek:

| | (i) | rezultatov vseh revizij, ki so na voljo, in izvedenih pregledov, vključno z analizo sistematičnih
  in
  ponavljajočih se pomanjkljivosti ter sprejetimi ali načrtovanimi ukrepi za odpravo pomanjkljivosti, |
| --- | --- | --- |

(i)

rezultatov vseh revizij, ki so na voljo, in izvedenih pregledov, vključno z analizo sistematičnih
  in
  ponavljajočih se pomanjkljivosti ter sprejetimi ali načrtovanimi ukrepi za odpravo pomanjkljivosti,

| | (ii) | nadzornih statistik, poslanih v skladu s členom 102(1)(c)(v), in |
| --- | --- | --- |

(ii)

nadzornih statistik, poslanih v skladu s členom 102(1)(c)(v), in

| | (iii) | drugih pregledov, ki so pomembni. |
| --- | --- | --- |

(iii)

drugih pregledov, ki so pomembni.

Predlog spremembe 44

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 4 – pododstavek 1 – uvodni stavek

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 4.   Če je akreditiranih več plačilnih agencij, država članica Komisiji določi organ (v nadaljnjem besedilu: usklajevalni organ), ki je zadolžen za naslednje naloge: | 4.   Če je
  zaradi ustavnega reda države članice
  akreditiranih več plačilnih agencij, država članica izbere organ (v nadaljnjem besedilu: usklajevalni organ), ki je zadolžen za naslednje naloge: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

4.   Če je akreditiranih več plačilnih agencij, država članica Komisiji določi organ (v nadaljnjem besedilu: usklajevalni organ), ki je zadolžen za naslednje naloge:

4.   Če je
  zaradi ustavnega reda države članice
  akreditiranih več plačilnih agencij, država članica izbere organ (v nadaljnjem besedilu: usklajevalni organ), ki je zadolžen za naslednje naloge:

Predlog spremembe 45

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 5.   Če akreditirana plačilna agencija ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več enega ali več meril za akreditacijo iz odstavka 2, ji država članica akreditacijo odvzame, razen če plačilna agencija izvede potrebne spremembe v roku, določenem glede na resnost problema. | 5.   Če akreditirana plačilna agencija ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več enega ali več meril za akreditacijo iz odstavka 2, ji država članica,
  na svojo pobudo ali zahtevo Komisije,
  akreditacijo odvzame, razen če plačilna agencija izvede potrebne spremembe v roku, določenem glede na resnost problema. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

5.   Če akreditirana plačilna agencija ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več enega ali več meril za akreditacijo iz odstavka 2, ji država članica akreditacijo odvzame, razen če plačilna agencija izvede potrebne spremembe v roku, določenem glede na resnost problema.

5.   Če akreditirana plačilna agencija ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več enega ali več meril za akreditacijo iz odstavka 2, ji država članica,
  na svojo pobudo ali zahtevo Komisije,
  akreditacijo odvzame, razen če plačilna agencija izvede potrebne spremembe v roku, določenem glede na resnost problema.

Predlog spremembe 46

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ba) | pravilih o obsegu in delu, povezanem z izjavo o zanesljivosti upravljanja teh agencij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ba)

pravilih o obsegu in delu, povezanem z izjavo o zanesljivosti upravljanja teh agencij;

Predlog spremembe 47

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ca) | obveznostih plačilnih agencij glede javne intervencije ter o vsebini njihovih nadzornih in upravljavskih odgovornosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ca)

obveznostih plačilnih agencij glede javne intervencije ter o vsebini njihovih nadzornih in upravljavskih odgovornosti;

Predlog spremembe 48

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | obveznostih plačilnih agencij glede javne intervencije ter o vsebini njihovih nadzornih in upravljavskih odgovornosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

obveznostih plačilnih agencij glede javne intervencije ter o vsebini njihovih nadzornih in upravljavskih odgovornosti;

črtano

Predlog spremembe 49

Predlog uredbe

Člen 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Certifikacijski organ je javni ali zasebni revizijski organ,
  ki ga imenuje
  država članica
  , ki
  poda mnenje o izjavi o zanesljivosti upravljanja
  , ki zajema celovitost, točnost in verodostojnost letnih obračunov plačilne agencije, pravilno delovanje njenega sistema notranjega nadzora, zakonitost in pravilnost povezanih transakcij ter spoštovanje načela dobrega finančnega upravljanja
  . | 1.   Certifikacijski organ je javni ali zasebni revizijski organ
  . Če gre za zasebni revizijski organ
  ,
  ga izbere
  država članica
  s postopkom javnega razpisa. Certifikacijski organ v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi
  poda mnenje o 
  celovitosti, točnosti in verodostojnosti letnih obračunov plačilne agencije in pravilnem delovanju vzpostavljenih sistemov nadzora ter zakonitosti in pravilnosti povezanih transakcij. V mnenju je med drugim navedeno, ali je ocena postavila pod vprašaj trditve v
  izjavi o zanesljivosti upravljanja
  iz člena 7(3)(b)
  . |
| Operativno je neodvisen tako od zadevne plačilne agencije kot od organa, ki je to agencijo akreditiral. | Operativno je neodvisen tako od zadevne plačilne agencije kot od organa, ki je to agencijo akreditiral. |
| 2.   
  Komisija z izvedbenimi akti določi
  pravila o statusu certifikacijskih organov, posebnih nalogah, vključno s pregledi, ki
  jih morajo izvesti, ter s certifikati in poročili, skupaj s spremnimi dokumenti, ki jih ti organi sestavijo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3). | 2.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi z določanjem
  pravila o statusu certifikacijskih organov
  in
  posebnih nalogah, vključno s pregledi, ki
  so strukturirani na najbolj učinkovit način in se v kar največji meri zanašajo na integrirane vzorce z namenom zmanjšanja upravnih bremen za kmete in države članice. |
| | Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo pravila o certifikatih in poročilih, ki jih izdajo certifikacijski organi, vključno s spremnimi dokumenti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Certifikacijski organ je javni ali zasebni revizijski organ,
  ki ga imenuje
  država članica
  , ki
  poda mnenje o izjavi o zanesljivosti upravljanja
  , ki zajema celovitost, točnost in verodostojnost letnih obračunov plačilne agencije, pravilno delovanje njenega sistema notranjega nadzora, zakonitost in pravilnost povezanih transakcij ter spoštovanje načela dobrega finančnega upravljanja
  .

1.   Certifikacijski organ je javni ali zasebni revizijski organ
  . Če gre za zasebni revizijski organ
  ,
  ga izbere
  država članica
  s postopkom javnega razpisa. Certifikacijski organ v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi
  poda mnenje o 
  celovitosti, točnosti in verodostojnosti letnih obračunov plačilne agencije in pravilnem delovanju vzpostavljenih sistemov nadzora ter zakonitosti in pravilnosti povezanih transakcij. V mnenju je med drugim navedeno, ali je ocena postavila pod vprašaj trditve v
  izjavi o zanesljivosti upravljanja
  iz člena 7(3)(b)
  .

Operativno je neodvisen tako od zadevne plačilne agencije kot od organa, ki je to agencijo akreditiral.

Operativno je neodvisen tako od zadevne plačilne agencije kot od organa, ki je to agencijo akreditiral.

2.   
  Komisija z izvedbenimi akti določi
  pravila o statusu certifikacijskih organov, posebnih nalogah, vključno s pregledi, ki
  jih morajo izvesti, ter s certifikati in poročili, skupaj s spremnimi dokumenti, ki jih ti organi sestavijo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3).

2.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi z določanjem
  pravila o statusu certifikacijskih organov
  in
  posebnih nalogah, vključno s pregledi, ki
  so strukturirani na najbolj učinkovit način in se v kar največji meri zanašajo na integrirane vzorce z namenom zmanjšanja upravnih bremen za kmete in države članice.

Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo pravila o certifikatih in poročilih, ki jih izdajo certifikacijski organi, vključno s spremnimi dokumenti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3).

Predlog spremembe 50

Predlog uredbe

Člen 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Države članice vzpostavijo sistem svetovanja upravičencem glede upravljanja z zemljišči in kmetijami (
  v nadaljnjem besedilu:
  sistem kmetijskega svetovanja), ki ga vodi eden ali več
  imenovanih
  organov.
  Imenovani
  organ je lahko javen
  ali
  zaseben. | 1.   Države članice vzpostavijo sistem svetovanja upravičencem glede upravljanja z zemljišči in kmetijami
  ter obvladovanja tveganja na kmetijah
  (sistem kmetijskega svetovanja), ki ga vodi eden ali več
  izbranih
  organov.
  Izbran
  organ je lahko javen
  in/ali
  zaseben. |
| 2.   Sistem kmetijskega svetovanja zajema najmanj: | 2.   Sistem kmetijskega svetovanja zajema najmanj
  naslednje
  : |
| (a) | predpisane zahteve
  upravljanja ter standarde v zvezi z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji zemljišč iz poglavja I naslova VI; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Države članice vzpostavijo sistem svetovanja upravičencem glede upravljanja z zemljišči in kmetijami (
  v nadaljnjem besedilu:
  sistem kmetijskega svetovanja), ki ga vodi eden ali več
  imenovanih
  organov.
  Imenovani
  organ je lahko javen
  ali
  zaseben.

1.   Države članice vzpostavijo sistem svetovanja upravičencem glede upravljanja z zemljišči in kmetijami
  ter obvladovanja tveganja na kmetijah
  (sistem kmetijskega svetovanja), ki ga vodi eden ali več
  izbranih
  organov.
  Izbran
  organ je lahko javen
  in/ali
  zaseben.

2.   Sistem kmetijskega svetovanja zajema najmanj:

2.   Sistem kmetijskega svetovanja zajema najmanj
  naslednje
  :

(a)

predpisane zahteve
  upravljanja ter standarde v zvezi z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji zemljišč iz poglavja I naslova VI;

| (a) | obveznosti na ravni kmetij, ki izvirajo iz predpisanih zahtev
  upravljanja ter standarde v zvezi z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji zemljišč iz poglavja I naslova VI; |
| --- | --- |

(a)

obveznosti na ravni kmetij, ki izvirajo iz predpisanih zahtev
  upravljanja ter standarde v zvezi z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji zemljišč iz poglavja I naslova VI;

| (b) | kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje,
  kot je določeno
  v poglavju 2 naslova III Uredbe (EU) št. xxx/xxx [NP], in ohranjanje kmetijskih zemljišč v skladu s členom 4(1)(c) Uredbe (EU) št. xxx/xxx [NP]; |
| --- | --- |

(b)

kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje,
  kot je določeno
  v poglavju 2 naslova III Uredbe (EU) št. xxx/xxx [NP], in ohranjanje kmetijskih zemljišč v skladu s členom 4(1)(c) Uredbe (EU) št. xxx/xxx [NP];

| (b) | kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje,
  določene
  v poglavju 2 naslova III Uredbe (EU) št. xxx/xxx [NP], in ohranjanje kmetijskih zemljišč v skladu s členom 4(1)(c) Uredbe (EU) št. xxx/xxx [NP]; |
| --- | --- |

(b)

kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje,
  določene
  v poglavju 2 naslova III Uredbe (EU) št. xxx/xxx [NP], in ohranjanje kmetijskih zemljišč v skladu s členom 4(1)(c) Uredbe (EU) št. xxx/xxx [NP];

| (c) | zahteve ali ukrepe v zvezi z prilagajanjem podnebnim spremembam in ublažitvijo njihovih posledic, biotsko raznovrstnostjo, varstvom voda, prijavljanjem živalskih bolezni in inovacijami, ki so najmanj v skladu s tistimi iz Priloge I k tej uredbi. |
| --- | --- |

(c)

zahteve ali ukrepe v zvezi z prilagajanjem podnebnim spremembam in ublažitvijo njihovih posledic, biotsko raznovrstnostjo, varstvom voda, prijavljanjem živalskih bolezni in inovacijami, ki so najmanj v skladu s tistimi iz Priloge I k tej uredbi.

| (c) | zahteve ali ukrepe v zvezi z prilagajanjem podnebnim spremembam in ublažitvijo njihovih posledic, biotsko raznovrstnostjo, varstvom voda, prijavljanjem živalskih bolezni in inovacijami, ki so najmanj v skladu s tistimi iz Priloge I k tej uredbi. |
| --- | --- |

(c)

zahteve ali ukrepe v zvezi z prilagajanjem podnebnim spremembam in ublažitvijo njihovih posledic, biotsko raznovrstnostjo, varstvom voda, prijavljanjem živalskih bolezni in inovacijami, ki so najmanj v skladu s tistimi iz Priloge I k tej uredbi.

| (ca) | trajnostni razvoj gospodarskih dejavnosti kmetij v skladu z ukrepi, predvidenimi v programih za razvoj podeželja, vključno s posodabljanjem kmetij, krepitvijo konkurenčnosti, sektorskim povezovanjem, inovacijami in tržno usmerjenostjo, pa tudi s spodbujanjem in izvajanjem načel v zvezi z računovodstvom, podjetništvom in trajnostnim upravljanjem ekonomskih virov; |
| --- | --- |

(ca)

trajnostni razvoj gospodarskih dejavnosti kmetij v skladu z ukrepi, predvidenimi v programih za razvoj podeželja, vključno s posodabljanjem kmetij, krepitvijo konkurenčnosti, sektorskim povezovanjem, inovacijami in tržno usmerjenostjo, pa tudi s spodbujanjem in izvajanjem načel v zvezi z računovodstvom, podjetništvom in trajnostnim upravljanjem ekonomskih virov;

| (d) | trajnostni razvoj gospodarskih dejavnosti
  malih
  kmetij, kot
  ga
  določijo države članice
  in vsaj za
  kmetije, ki sodelujejo v shemi za male kmete iz naslova V Uredbe (EU) št. xxx/xxx[NP]. |
| --- | --- |

(d)

trajnostni razvoj gospodarskih dejavnosti
  malih
  kmetij, kot
  ga
  določijo države članice
  in vsaj za
  kmetije, ki sodelujejo v shemi za male kmete iz naslova V Uredbe (EU) št. xxx/xxx[NP].

| (d) | okoljsko učinkovitost in
  trajnostni razvoj gospodarskih dejavnosti kmetij, kot
  ju
  določijo države članice
  , pri čemer imajo prednost tiste
  kmetije, ki sodelujejo v shemi za male kmete iz naslova V Uredbe (EU) št. .../2013[NP]. |
| --- | --- |

(d)

okoljsko učinkovitost in
  trajnostni razvoj gospodarskih dejavnosti kmetij, kot
  ju
  določijo države članice
  , pri čemer imajo prednost tiste
  kmetije, ki sodelujejo v shemi za male kmete iz naslova V Uredbe (EU) št. .../2013[NP].

3.   Sistem kmetijskega svetovanja lahko zajema tudi
  zlasti
  :

3.   Sistem kmetijskega svetovanja lahko
  med drugim
  zajema tudi
  naslednje
  :

| (a) | trajnostni razvoj gospodarskih dejavnosti kmetijskih gospodarstev razen tistih iz odstavka (2)(d); |
| --- | --- |

(a)

trajnostni razvoj gospodarskih dejavnosti kmetijskih gospodarstev razen tistih iz odstavka (2)(d);

| (aa) | spodbujanje preusmerjanja kmetij in diverzifikacijo njihovih gospodarskih dejavnosti; |
| --- | --- |

(aa)

spodbujanje preusmerjanja kmetij in diverzifikacijo njihovih gospodarskih dejavnosti;

| (ab) | obvladovanje tveganja in uvedbo ustreznih preprečevalnih ukrepov za soočanje z naravnimi in drugimi hudimi nesrečami ter živalskimi in rastlinskimi boleznimi; |
| --- | --- |

(ab)

obvladovanje tveganja in uvedbo ustreznih preprečevalnih ukrepov za soočanje z naravnimi in drugimi hudimi nesrečami ter živalskimi in rastlinskimi boleznimi;

| (ac) | svetovanje o integriranem varstvu rastlin pred škodljivimi organizmi in uporabi nekemičnih alternativ; |
| --- | --- |

(ac)

svetovanje o integriranem varstvu rastlin pred škodljivimi organizmi in uporabi nekemičnih alternativ;

| (b) | minimalne
  zahteve nacionalne zakonodaje v skladu s 
  členom 29(3) in členom 30(2)
  Uredbe (EU) št. xxx/xxx [RP]. |
| --- | --- |

(b)

minimalne
  zahteve nacionalne zakonodaje v skladu s 
  členom 29(3) in členom 30(2)
  Uredbe (EU) št. xxx/xxx [RP].

| (b) | zahteve nacionalne zakonodaje v skladu s 
  členoma 29 in 30
  Uredbe (EU) št. .../2013 [RP]. |
| --- | --- |

(b)

zahteve nacionalne zakonodaje v skladu s 
  členoma 29 in 30
  Uredbe (EU) št. .../2013 [RP].

Predlog spremembe 51

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zagotovijo, da so svetovalci v sistemu kmetijskega svetovanja primerno kvalificirani in se redno
  usposabljajo
  . | 1.   Države članice zagotovijo, da so svetovalci v sistemu kmetijskega svetovanja primerno kvalificirani in se redno
  strokovno izpopolnjujejo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Države članice zagotovijo, da so svetovalci v sistemu kmetijskega svetovanja primerno kvalificirani in se redno
  usposabljajo
  .

1.   Države članice zagotovijo, da so svetovalci v sistemu kmetijskega svetovanja primerno kvalificirani in se redno
  strokovno izpopolnjujejo.

Predlog spremembe 52

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 3.   
  Pristojni
  nacionalni organ upravičencu zagotovi ustrezni seznam
  imenovanih
  organov,
  po potrebi
  elektronsko. | 3.   Nacionalni organ
  možnemu
  upravičencu zagotovi ustrezen seznam
  izbranih
  organov,
  v prvi vrsti
  elektronsko. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3.   
  Pristojni
  nacionalni organ upravičencu zagotovi ustrezni seznam
  imenovanih
  organov,
  po potrebi
  elektronsko.

3.   Nacionalni organ
  možnemu
  upravičencu zagotovi ustrezen seznam
  izbranih
  organov,
  v prvi vrsti
  elektronsko.

Predlog spremembe 53

Predlog uredbe

Člen 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Upravičenci lahko ne glede na to, ali prejemajo podporo v okviru skupne kmetijske politike, vključno z razvojem podeželja, prostovoljno uporabljajo sistem kmetijskega svetovanja. | Upravičenci lahko ne glede na to, ali prejemajo podporo v okviru skupne kmetijske politike, vključno z razvojem podeželja, prostovoljno uporabljajo sistem kmetijskega svetovanja. |
| Vendar lahko države članice
  v skladu z objektivnimi merili
  določijo kategorije upravičencev, ki imajo prednostni dostop do sistema kmetijskega svetovanja
  . Vendar države članice zagotovijo, da je prednost dana kmetom, ki imajo z izjemo sistema kmetijskega svetovanja najbolj omejen dostop do drugih sistemov svetovanja. | Vendar lahko države članice
  na podlagi okoljskih, gospodarskih in socialnih meril
  določijo kategorije upravičencev, ki imajo prednostni dostop do sistema kmetijskega svetovanja
  , kar lahko med drugim vključuje: |
| | (a) | tiste
  kmete, ki imajo najbolj omejen dostop do svetovalnih služb, z izjemo sistema kmetijskega svetovanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Upravičenci lahko ne glede na to, ali prejemajo podporo v okviru skupne kmetijske politike, vključno z razvojem podeželja, prostovoljno uporabljajo sistem kmetijskega svetovanja.

Upravičenci lahko ne glede na to, ali prejemajo podporo v okviru skupne kmetijske politike, vključno z razvojem podeželja, prostovoljno uporabljajo sistem kmetijskega svetovanja.

Vendar lahko države članice
  v skladu z objektivnimi merili
  določijo kategorije upravičencev, ki imajo prednostni dostop do sistema kmetijskega svetovanja
  . Vendar države članice zagotovijo, da je prednost dana kmetom, ki imajo z izjemo sistema kmetijskega svetovanja najbolj omejen dostop do drugih sistemov svetovanja.

Vendar lahko države članice
  na podlagi okoljskih, gospodarskih in socialnih meril
  določijo kategorije upravičencev, ki imajo prednostni dostop do sistema kmetijskega svetovanja
  , kar lahko med drugim vključuje:

(a)

tiste
  kmete, ki imajo najbolj omejen dostop do svetovalnih služb, z izjemo sistema kmetijskega svetovanja;

| (b) | kmete, ki sodelujejo pri ukrepih, ki zagotavljajo učinkovitost glede CO2, hranil in/ali energetsko učinkovitost, opisano v poglavju 2 naslova III Uredbe (EU) št. .../2013 [NP]; |
| --- | --- |

(b)

kmete, ki sodelujejo pri ukrepih, ki zagotavljajo učinkovitost glede CO2, hranil in/ali energetsko učinkovitost, opisano v poglavju 2 naslova III Uredbe (EU) št. .../2013 [NP];

| (c) | mreže, ki delujejo z omejenimi sredstvi v smislu členov 53, 61 in 62 Uredbe (EU) št. xxx/xxx [RP]; |
| --- | --- |

(c)

mreže, ki delujejo z omejenimi sredstvi v smislu členov 53, 61 in 62 Uredbe (EU) št. xxx/xxx [RP];

Sistem kmetijskega svetovanja zagotavlja, da imajo upravičenci dostop do nasvetov glede na položaj kmetijskega gospodarstva.

Sistem kmetijskega svetovanja zagotavlja, da imajo upravičenci dostop do nasvetov glede na položaj kmetijskega gospodarstva.

Predlog spremembe 54

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.
     
  Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme pravila za enotno izvajanje sistema kmetijskega svetovanja. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3). | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.
     
  Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme pravila za enotno izvajanje sistema kmetijskega svetovanja. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3).

črtano

Predlog spremembe 55

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   V primeru, da zakonodaja Unije določa, da se od zneska iz odstavka 1 odšteje določena vsota,
  Komisija z izvedbenimi akti določi poravnalni znesek
  , na voljo za odhodke EKJS na podlagi podatkov iz navedene zakonodaje. | 2.   V primeru, da zakonodaja Unije določa, da se od zneska iz odstavka 1 odšteje določena vsota,
  se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi z določanjem poravnalnega zneska
  , na voljo za odhodke EKJS na podlagi podatkov iz navedene zakonodaje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   V primeru, da zakonodaja Unije določa, da se od zneska iz odstavka 1 odšteje določena vsota,
  Komisija z izvedbenimi akti določi poravnalni znesek
  , na voljo za odhodke EKJS na podlagi podatkov iz navedene zakonodaje.

2.   V primeru, da zakonodaja Unije določa, da se od zneska iz odstavka 1 odšteje določena vsota,
  se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi z določanjem poravnalnega zneska
  , na voljo za odhodke EKJS na podlagi podatkov iz navedene zakonodaje.

Predlog spremembe 56

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Cilj ukrepov, ki se financirajo v skladu s členom 6(c), je dati Komisiji na razpolago sredstva za upravljanje kmetijskih trgov na svetovni ravni, zagotoviti agroekonomsko spremljanje kmetijskih zemljišč in stanja
  posevka
  , da se omogoči izvedba ocen,
  zlasti
  glede donosa in kmetijske proizvodnje, deliti dostop do teh ocen v mednarodnem okviru, na primer pri pobudah, ki jih usklajujejo organizacije Združenih narodov ali druge mednarodne agencije, prispevati k transparentnosti svetovnih trgov in zagotoviti tehnološko spremljanje agrometeorološkega sistema. | Cilj ukrepov, ki se financirajo v skladu s členom 6(c), je dati Komisiji na razpolago sredstva za upravljanje kmetijskih trgov na svetovni ravni, zagotoviti agroekonomsko
  in agroekološko
  spremljanje kmetijskih
  in gozdnih
  zemljišč in stanja
  kmetijskih virov in rastlin
  , da se omogoči izvedba ocen
  ; na primer
  glede donosa
  , učinkovite rabe virov
  in
  dolgoročne
  kmetijske proizvodnje, deliti dostop do teh ocen v mednarodnem okviru, na primer pri pobudah, ki jih usklajujejo organizacije Združenih narodov ali druge mednarodne agencije, prispevati k transparentnosti svetovnih trgov in zagotoviti tehnološko spremljanje agrometeorološkega sistema. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Cilj ukrepov, ki se financirajo v skladu s členom 6(c), je dati Komisiji na razpolago sredstva za upravljanje kmetijskih trgov na svetovni ravni, zagotoviti agroekonomsko spremljanje kmetijskih zemljišč in stanja
  posevka
  , da se omogoči izvedba ocen,
  zlasti
  glede donosa in kmetijske proizvodnje, deliti dostop do teh ocen v mednarodnem okviru, na primer pri pobudah, ki jih usklajujejo organizacije Združenih narodov ali druge mednarodne agencije, prispevati k transparentnosti svetovnih trgov in zagotoviti tehnološko spremljanje agrometeorološkega sistema.

Cilj ukrepov, ki se financirajo v skladu s členom 6(c), je dati Komisiji na razpolago sredstva za upravljanje kmetijskih trgov na svetovni ravni, zagotoviti agroekonomsko
  in agroekološko
  spremljanje kmetijskih
  in gozdnih
  zemljišč in stanja
  kmetijskih virov in rastlin
  , da se omogoči izvedba ocen
  ; na primer
  glede donosa
  , učinkovite rabe virov
  in
  dolgoročne
  kmetijske proizvodnje, deliti dostop do teh ocen v mednarodnem okviru, na primer pri pobudah, ki jih usklajujejo organizacije Združenih narodov ali druge mednarodne agencije, prispevati k transparentnosti svetovnih trgov in zagotoviti tehnološko spremljanje agrometeorološkega sistema.

Predlog spremembe 57

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Ukrepi, ki se financirajo v skladu s členom 6(c), zadevajo zlasti zbiranje ali pridobivanje podatkov, potrebnih za izvajanje in spremljanje skupne kmetijske politike, vključno s satelitskimi in meteorološkimi podatki, vzpostavitev infrastrukture prostorskih podatkov in spletne strani, izvedbo posebnih študij v zvezi s podnebnimi pogoji ter posodobitev agrometeoroloških in ekonometričnih modelov. Ti ukrepi se po potrebi izvajajo s sodelovanjem nacionalnih laboratorijev in organov. | Ukrepi, ki se financirajo v skladu s členom 6(c), zadevajo zlasti zbiranje ali pridobivanje podatkov, potrebnih za izvajanje in spremljanje skupne kmetijske politike, vključno s satelitskimi in meteorološkimi podatki, vzpostavitev infrastrukture prostorskih podatkov in spletne strani, izvedbo posebnih študij v zvezi s podnebnimi pogoji
  , spremljanje zdravja in funkcionalnosti tal
  ter posodobitev agrometeoroloških in ekonometričnih modelov. Ti ukrepi se po potrebi izvajajo s sodelovanjem nacionalnih laboratorijev in organov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Ukrepi, ki se financirajo v skladu s členom 6(c), zadevajo zlasti zbiranje ali pridobivanje podatkov, potrebnih za izvajanje in spremljanje skupne kmetijske politike, vključno s satelitskimi in meteorološkimi podatki, vzpostavitev infrastrukture prostorskih podatkov in spletne strani, izvedbo posebnih študij v zvezi s podnebnimi pogoji ter posodobitev agrometeoroloških in ekonometričnih modelov. Ti ukrepi se po potrebi izvajajo s sodelovanjem nacionalnih laboratorijev in organov.

Ukrepi, ki se financirajo v skladu s členom 6(c), zadevajo zlasti zbiranje ali pridobivanje podatkov, potrebnih za izvajanje in spremljanje skupne kmetijske politike, vključno s satelitskimi in meteorološkimi podatki, vzpostavitev infrastrukture prostorskih podatkov in spletne strani, izvedbo posebnih študij v zvezi s podnebnimi pogoji
  , spremljanje zdravja in funkcionalnosti tal
  ter posodobitev agrometeoroloških in ekonometričnih modelov. Ti ukrepi se po potrebi izvajajo s sodelovanjem nacionalnih laboratorijev in organov.

Predlog spremembe 58

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Svet na predlog Komisije, ki je predložen najpozneje 31. marca koledarskega leta, za katerega se uporablja prilagoditev iz odstavka 1, prilagoditev določi najpozneje 30. junija istega koledarskega leta. | 2.   
  Evropski parlament in
  Svet na predlog Komisije, ki je predložen najpozneje 31. marca koledarskega leta, za katerega se uporablja prilagoditev iz odstavka 1, prilagoditev določita najpozneje 30. junija istega koledarskega leta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Svet na predlog Komisije, ki je predložen najpozneje 31. marca koledarskega leta, za katerega se uporablja prilagoditev iz odstavka 1, prilagoditev določi najpozneje 30. junija istega koledarskega leta.

2.   
  Evropski parlament in
  Svet na predlog Komisije, ki je predložen najpozneje 31. marca koledarskega leta, za katerega se uporablja prilagoditev iz odstavka 1, prilagoditev določita najpozneje 30. junija istega koledarskega leta.

Predlog spremembe 59

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 3.   Če v posameznem letu do 30. junija prilagoditvena stopnja ni določena, jo Komisija določi z izvedbenim aktom in o tem takoj obvesti Svet. Tak izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 112(2). | 3.   Če v posameznem letu do 30. junija prilagoditvena stopnja ni določena, jo Komisija določi z izvedbenim aktom in o tem takoj obvesti Svet
  in Evropski parlament
  . Tak izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 112(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3.   Če v posameznem letu do 30. junija prilagoditvena stopnja ni določena, jo Komisija določi z izvedbenim aktom in o tem takoj obvesti Svet. Tak izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 112(2).

3.   Če v posameznem letu do 30. junija prilagoditvena stopnja ni določena, jo Komisija določi z izvedbenim aktom in o tem takoj obvesti Svet
  in Evropski parlament
  . Tak izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 112(2).

Predlog spremembe 60

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 4.   Do 1. decembra
  lahko Svet na predlog Komisije na podlagi informacij, ki ji ima na voljo,
  prilagodi prilagoditveno stopnjo za neposredna plačila, kakor je določena v skladu z odstavkom 2 ali 3. | 4.   
  Če so na voljo nove in pomembne informacije po tem, ko je že bila sprejeta odločitev iz odstavkov 2 in 3, lahko Komisija na podlagi teh informacij prek izvedbenih aktov in brez uporabe postopka iz člena 112 (2) ali (3)
  do 1. decembra prilagodi prilagoditveno stopnjo za neposredna plačila, določeno v skladu z odstavkom 2 ali 3. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

4.   Do 1. decembra
  lahko Svet na predlog Komisije na podlagi informacij, ki ji ima na voljo,
  prilagodi prilagoditveno stopnjo za neposredna plačila, kakor je določena v skladu z odstavkom 2 ali 3.

4.   
  Če so na voljo nove in pomembne informacije po tem, ko je že bila sprejeta odločitev iz odstavkov 2 in 3, lahko Komisija na podlagi teh informacij prek izvedbenih aktov in brez uporabe postopka iz člena 112 (2) ali (3)
  do 1. decembra prilagodi prilagoditveno stopnjo za neposredna plačila, določeno v skladu z odstavkom 2 ali 3.

Predlog spremembe 61

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 6.   Pred uporabo
  tega člena je treba najprej upoštevati znesek, ki ga proračunski organ odobri za rezervo za krize
  v kmetijskem sektorju iz točke 14 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem upravljanju. | 6.   Pred
  predložitvijo predloga iz odstavka 2 Komisija ugotovi, ali so izpolnjeni pogoji za
  uporabo
  rezerve za krizne razmere
  v kmetijskem sektorju iz točke 14 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem upravljanju
  in v tem primeru predloži ustrezen predlog
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

6.   Pred uporabo
  tega člena je treba najprej upoštevati znesek, ki ga proračunski organ odobri za rezervo za krize
  v kmetijskem sektorju iz točke 14 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem upravljanju.

6.   Pred
  predložitvijo predloga iz odstavka 2 Komisija ugotovi, ali so izpolnjeni pogoji za
  uporabo
  rezerve za krizne razmere
  v kmetijskem sektorju iz točke 14 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem upravljanju
  in v tem primeru predloži ustrezen predlog
  .

Predlog spremembe 62

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Če ob pripravi predloga proračuna za proračunsko leto N obstaja tveganje, da bo znesek iz člena 16 za finančno leto N presežen, Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu
  ali Svetu
  predlaga ukrepe, potrebne za zagotovitev usklajenosti z navedenim zneskom. | 2.   Če ob pripravi predloga proračuna za proračunsko leto N obstaja tveganje, da bo znesek iz člena 16 za finančno leto N presežen, Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predlaga ukrepe, potrebne za zagotovitev usklajenosti z navedenim zneskom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Če ob pripravi predloga proračuna za proračunsko leto N obstaja tveganje, da bo znesek iz člena 16 za finančno leto N presežen, Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu
  ali Svetu
  predlaga ukrepe, potrebne za zagotovitev usklajenosti z navedenim zneskom.

2.   Če ob pripravi predloga proračuna za proračunsko leto N obstaja tveganje, da bo znesek iz člena 16 za finančno leto N presežen, Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predlaga ukrepe, potrebne za zagotovitev usklajenosti z navedenim zneskom.

Predlog spremembe 63

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 3.   Če Komisija meni, da obstaja tveganje, da bo znesek iz člena 16 presežen in v okviru svojih pooblastil ne more sprejeti ustreznih ukrepov za sanacijo situacije, predlaga druge ukrepe za zagotovitev upoštevanja tega zneska. Te ukrepe
  sprejme Svet na podlagi člena 43(3) Pogodbe ali jih
  sprejmeta Evropski parlament in Svet na podlagi člena 43(2) Pogodbe. | 3.   Če Komisija meni, da obstaja tveganje, da bo znesek iz člena 16 presežen in v okviru svojih pooblastil ne more sprejeti ustreznih ukrepov za sanacijo situacije, predlaga druge ukrepe za zagotovitev upoštevanja tega zneska. Te ukrepe sprejmeta Evropski parlament in Svet na podlagi člena 43(2) Pogodbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3.   Če Komisija meni, da obstaja tveganje, da bo znesek iz člena 16 presežen in v okviru svojih pooblastil ne more sprejeti ustreznih ukrepov za sanacijo situacije, predlaga druge ukrepe za zagotovitev upoštevanja tega zneska. Te ukrepe
  sprejme Svet na podlagi člena 43(3) Pogodbe ali jih
  sprejmeta Evropski parlament in Svet na podlagi člena 43(2) Pogodbe.

3.   Če Komisija meni, da obstaja tveganje, da bo znesek iz člena 16 presežen in v okviru svojih pooblastil ne more sprejeti ustreznih ukrepov za sanacijo situacije, predlaga druge ukrepe za zagotovitev upoštevanja tega zneska. Te ukrepe sprejmeta Evropski parlament in Svet na podlagi člena 43(2) Pogodbe.

Predloga sprememb 195 in 202

Predlog uredbe

Člen 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Brez poseganja v upravičenost do podpore v skladu s členom 30(2) Uredbe (EU) št. RP/xxx se
  odhodki, ki se financirajo iz EKSRP, ne financirajo iz nobenega drugega naslova v okviru proračuna EU. | Odhodki, ki se financirajo iz EKSRP,
  se
  ne financirajo iz nobenega drugega naslova v okviru proračuna EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Brez poseganja v upravičenost do podpore v skladu s členom 30(2) Uredbe (EU) št. RP/xxx se
  odhodki, ki se financirajo iz EKSRP, ne financirajo iz nobenega drugega naslova v okviru proračuna EU.

Odhodki, ki se financirajo iz EKSRP,
  se
  ne financirajo iz nobenega drugega naslova v okviru proračuna EU.

Predlog spremembe 65

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Potem ko Komisija odobri program, plača začetni znesek predhodnega financiranja za celotno programsko obdobje. Začetni znesek predhodnega financiranja predstavlja
  4 %
  prispevka EKSRP za zadevni program. Glede na razpoložljivost proračunskih sredstev se lahko razdeli na največ tri obroke. Prvi obrok predstavlja 2 % prispevka EKSRP za zadevni program. | 1.   Potem ko Komisija odobri program
  razvoja podeželja
  ,
  državi članici
  plača začetni znesek predhodnega financiranja za celotno programsko obdobje. Začetni znesek predhodnega financiranja predstavlja
  7 %
  prispevka EKSRP za zadevni program. Glede na razpoložljivost proračunskih sredstev se lahko razdeli na največ tri obroke. Prvi obrok predstavlja 2 % prispevka EKSRP za zadevni program. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Potem ko Komisija odobri program, plača začetni znesek predhodnega financiranja za celotno programsko obdobje. Začetni znesek predhodnega financiranja predstavlja
  4 %
  prispevka EKSRP za zadevni program. Glede na razpoložljivost proračunskih sredstev se lahko razdeli na največ tri obroke. Prvi obrok predstavlja 2 % prispevka EKSRP za zadevni program.

1.   Potem ko Komisija odobri program
  razvoja podeželja
  ,
  državi članici
  plača začetni znesek predhodnega financiranja za celotno programsko obdobje. Začetni znesek predhodnega financiranja predstavlja
  7 %
  prispevka EKSRP za zadevni program. Glede na razpoložljivost proračunskih sredstev se lahko razdeli na največ tri obroke. Prvi obrok predstavlja 2 % prispevka EKSRP za zadevni program.

Predlog spremembe 66

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Vmesna plačila se izvršijo za vsak program razvoja podeželja. Izračunajo se z uporabo stopnje sofinanciranja vsakega ukrepa za nastale javne odhodke v zvezi s tem ukrepom. | 1.   Vmesna plačila se izvršijo za vsak program razvoja podeželja. Izračunajo se z uporabo stopnje sofinanciranja vsakega ukrepa za nastale javne odhodke v zvezi s tem ukrepom
  ali skupne upravičene odhodke, vključno z javnimi in zasebnimi odhodki
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Vmesna plačila se izvršijo za vsak program razvoja podeželja. Izračunajo se z uporabo stopnje sofinanciranja vsakega ukrepa za nastale javne odhodke v zvezi s tem ukrepom.

1.   Vmesna plačila se izvršijo za vsak program razvoja podeželja. Izračunajo se z uporabo stopnje sofinanciranja vsakega ukrepa za nastale javne odhodke v zvezi s tem ukrepom
  ali skupne upravičene odhodke, vključno z javnimi in zasebnimi odhodki
  .

Predlog spremembe 67

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | Komisiji se predloži izjava o odhodkih, ki jo podpiše akreditirana plačilna agencija, v skladu s členom 102(1)(c); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

Komisiji se predloži izjava o odhodkih, ki jo podpiše akreditirana plačilna agencija, v skladu s členom 102(1)(c);

| (a) | Komisiji se predloži
  mesečna
  izjava o odhodkih, ki jo podpiše akreditirana plačilna agencija, v skladu s členom 102(1)(c); |
| --- | --- |

(a)

Komisiji se predloži
  mesečna
  izjava o odhodkih, ki jo podpiše akreditirana plačilna agencija, v skladu s členom 102(1)(c);

Predlog spremembe 68

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Komisija samodejno
  sprosti kateri
  koli
  del prevzete
  proračunske obveznosti
  za program razvoja podeželja
  , ki se ni uporabil za
  plačilo predhodnega financiranja ali za
  vmesna plačila ali
  zanje
  do 31. decembra drugega leta po letu proračunske obveznosti ni bila predložena nobena izjava o odhodkih, ki bi izpolnjevala zahteve iz člena 35(3) in se nanašala na nastale odhodke. | 1.   Komisija
  določi
  samodejno
  prenehanje katerega
  koli
  dela
  proračunske obveznosti
  države članice
  , ki se ni uporabil za
  predhodno financiranje ali
  vmesna plačila ali
  ji zanj
  do 31. decembra drugega leta po letu proračunske obveznosti ni bila predložena nobena izjava o odhodkih, ki bi izpolnjevala zahteve iz člena 35(3) in se nanašala na nastale odhodke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Komisija samodejno
  sprosti kateri
  koli
  del prevzete
  proračunske obveznosti
  za program razvoja podeželja
  , ki se ni uporabil za
  plačilo predhodnega financiranja ali za
  vmesna plačila ali
  zanje
  do 31. decembra drugega leta po letu proračunske obveznosti ni bila predložena nobena izjava o odhodkih, ki bi izpolnjevala zahteve iz člena 35(3) in se nanašala na nastale odhodke.

1.   Komisija
  določi
  samodejno
  prenehanje katerega
  koli
  dela
  proračunske obveznosti
  države članice
  , ki se ni uporabil za
  predhodno financiranje ali
  vmesna plačila ali
  ji zanj
  do 31. decembra drugega leta po letu proračunske obveznosti ni bila predložena nobena izjava o odhodkih, ki bi izpolnjevala zahteve iz člena 35(3) in se nanašala na nastale odhodke.

Predlog spremembe 69

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice, ki zaradi svoje federalne ureditve predložijo več načrtov za razvoj podeželja, lahko z zneski, neporabljenimi do 31. decembra drugega leta po letu proračunske obveznosti za enega ali več programov za razvoj podeželja, pobotajo zneske, ki so jih po tem datumu porabile za druge programe za razvoj podeželja. Če določeni zneski po takem pobotu ostanejo neporabljeni, se sorazmerno prenesejo na programe razvoja podeželja, ki zamujajo s plačili. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1a.
     
  Države članice, ki zaradi svoje federalne ureditve predložijo več načrtov za razvoj podeželja, lahko z zneski, neporabljenimi do 31. decembra drugega leta po letu proračunske obveznosti za enega ali več programov za razvoj podeželja, pobotajo zneske, ki so jih po tem datumu porabile za druge programe za razvoj podeželja. Če določeni zneski po takem pobotu ostanejo neporabljeni, se sorazmerno prenesejo na programe razvoja podeželja, ki zamujajo s plačili.

Predlog spremembe 70

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ba) | del proračunskih obveznosti za pomoč v skladu s členom 37(1)(b) in (c) Uredbe (EU) št. .../2013[RD] (razvoj podeželja). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ba)

del proračunskih obveznosti za pomoč v skladu s členom 37(1)(b) in (c) Uredbe (EU) št. .../2013[RD] (razvoj podeželja).

Predlog spremembe 71

Predlog uredbe

Člen 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 38 | črtano |
| Proračunske obveznosti | |
| Sklep Komisije o sprejetju seznama projektov, za katere se podeli nagrada za inovativne načine sodelovanja na lokalni ravni iz člena 58(4) Uredbe (EU) št. RP/xxx, šteje za odločitev o financiranju v smislu člena [75(2)] Uredbe (EU) št. FU/xxx. | |
| Po sprejetju odločitve iz prvega odstavka Komisija izvede proračunske obveznosti po državi članici za celotni znesek nagrad, podeljenih za projekte v navedeni državi članici, v okviru omejitve iz člena 51(2) Uredbe (EU) št. RP/xxx. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 38

črtano

Proračunske obveznosti

Sklep Komisije o sprejetju seznama projektov, za katere se podeli nagrada za inovativne načine sodelovanja na lokalni ravni iz člena 58(4) Uredbe (EU) št. RP/xxx, šteje za odločitev o financiranju v smislu člena [75(2)] Uredbe (EU) št. FU/xxx.

Po sprejetju odločitve iz prvega odstavka Komisija izvede proračunske obveznosti po državi članici za celotni znesek nagrad, podeljenih za projekte v navedeni državi članici, v okviru omejitve iz člena 51(2) Uredbe (EU) št. RP/xxx.

Predlog spremembe 72

Predlog uredbe

Člen 39

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 39 | črtano |
| Plačila državam članicam | |
| 1.
     
  V okviru vmesnih plačil iz člena 35 Komisija izvede plačila, da povrne odhodke, ki so akreditiranim plačilnim agencijam nastali s podelitvijo nagrad iz tega oddelka, v mejah proračunskih obveznosti, ki so na voljo za zadevne države članice. | |
| 2.
     
  Za vsako plačilo se Komisiji predloži izjava o odhodkih, ki jo podpiše akreditirana plačilna agencija v skladu s členom 102(1)(c). | |
| 3.
     
  Akreditirane plačilne agencije pripravijo in pošljejo Komisiji neposredno ali s posredovanjem usklajevalnih organov, če so bili ti določeni, izjave o odhodkih v zvezi z nagradami za inovativne načine sodelovanja na lokalni ravni, in sicer v rokih, ki jih Komisija določi z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3). | |
| V te izjave o odhodkih so vključeni odhodki, ki jih je imela akreditirana plačilna agencija v vsakem zadevnem obdobju. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 39

črtano

Plačila državam članicam

1.
     
  V okviru vmesnih plačil iz člena 35 Komisija izvede plačila, da povrne odhodke, ki so akreditiranim plačilnim agencijam nastali s podelitvijo nagrad iz tega oddelka, v mejah proračunskih obveznosti, ki so na voljo za zadevne države članice.

2.
     
  Za vsako plačilo se Komisiji predloži izjava o odhodkih, ki jo podpiše akreditirana plačilna agencija v skladu s členom 102(1)(c).

3.
     
  Akreditirane plačilne agencije pripravijo in pošljejo Komisiji neposredno ali s posredovanjem usklajevalnih organov, če so bili ti določeni, izjave o odhodkih v zvezi z nagradami za inovativne načine sodelovanja na lokalni ravni, in sicer v rokih, ki jih Komisija določi z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3).

V te izjave o odhodkih so vključeni odhodki, ki jih je imela akreditirana plačilna agencija v vsakem zadevnem obdobju.

Predlog spremembe 73

Predlog uredbe

Člen 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 40 | črtano |
| Samodejno prenehanje prevzetih obveznosti za nagrade za inovativne načine sodelovanja na lokalni ravni | |
| Komisija samodejno sprosti zneske iz drugega pododstavka člena 38, ki niso bili porabljeni za povračilo državam članicam v skladu s členom 39 ali za katere ji za odhodke, nastale do 31. decembra drugega leta po letu proračunske obveznosti, ni bila predložena izjava o odhodkih v skladu s pogoji iz navedenega člena. | |
| Smiselno se uporablja člen 37(3), (4) in (5). | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 40

črtano

Samodejno prenehanje prevzetih obveznosti za nagrade za inovativne načine sodelovanja na lokalni ravni

Komisija samodejno sprosti zneske iz drugega pododstavka člena 38, ki niso bili porabljeni za povračilo državam članicam v skladu s členom 39 ali za katere ji za odhodke, nastale do 31. decembra drugega leta po letu proračunske obveznosti, ni bila predložena izjava o odhodkih v skladu s pogoji iz navedenega člena.

Smiselno se uporablja člen 37(3), (4) in (5).

Predlog spremembe 74

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Kjer države članice ne spoštujejo zadnjega možnega datuma plačila, upravičencem plačajo zamudne obresti
  iz nacionalnega proračuna
  . | 2.   Kjer države članice ne spoštujejo zadnjega možnega datuma plačila, upravičencem plačajo zamudne obresti.
  Ta odstavek se ne uporablja v primerih, ko država članica ni odgovorna za zamudo pri plačilu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Kjer države članice ne spoštujejo zadnjega možnega datuma plačila, upravičencem plačajo zamudne obresti
  iz nacionalnega proračuna
  .

2.   Kjer države članice ne spoštujejo zadnjega možnega datuma plačila, upravičencem plačajo zamudne obresti.
  Ta odstavek se ne uporablja v primerih, ko država članica ni odgovorna za zamudo pri plačilu.

Predlogi sprememb 196, 197, 198 in 199

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Komisija lahko z izvedbenim aktom zmanjša ali začasno prekine mesečna ali vmesna plačila državi članici, če
  so izpolnjeni vsi naslednji pogoji
  : | 2.   Komisija lahko z izvedbenimi akti zmanjša ali začasno prekine mesečna ali vmesna plačila državi članici, če
  ena ali več bistvenih sestavin ustreznega nacionalnega nadzornega sistema ne obstaja ali ni učinkovita zaradi resnosti ali trdovratnosti ugotovljenih pomanjkljivosti ali če se neredna plačila ne terjajo s potrebno prizadevnostjo in če je izpolnjen eden izmed naslednjih pogojev
  : |
| (a) | zaradi resnosti ali trdovratnosti ugotovljenih pomanjkljivosti ena ali več ključnih sestavin zadevnega nacionalnega sistema nadzora ne obstaja ali ni učinkovita oziroma neredna plačila niso izterjana s potrebno prizadevnostjo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Komisija lahko z izvedbenim aktom zmanjša ali začasno prekine mesečna ali vmesna plačila državi članici, če
  so izpolnjeni vsi naslednji pogoji
  :

2.   Komisija lahko z izvedbenimi akti zmanjša ali začasno prekine mesečna ali vmesna plačila državi članici, če
  ena ali več bistvenih sestavin ustreznega nacionalnega nadzornega sistema ne obstaja ali ni učinkovita zaradi resnosti ali trdovratnosti ugotovljenih pomanjkljivosti ali če se neredna plačila ne terjajo s potrebno prizadevnostjo in če je izpolnjen eden izmed naslednjih pogojev
  :

(a)

zaradi resnosti ali trdovratnosti ugotovljenih pomanjkljivosti ena ali več ključnih sestavin zadevnega nacionalnega sistema nadzora ne obstaja ali ni učinkovita oziroma neredna plačila niso izterjana s potrebno prizadevnostjo;

črtano

| (b) | pomanjkljivosti iz točke (a) so stalne narave in so bile povod za vsaj dva izvedbena akta v skladu s členom 54 o izločitvi odhodkov zadevne države članice iz financiranja Unije; in |
| --- | --- |

(b)

pomanjkljivosti iz točke (a) so stalne narave in so bile povod za vsaj dva izvedbena akta v skladu s členom 54 o izločitvi odhodkov zadevne države članice iz financiranja Unije; in

| (b) | ali so zgoraj navedene pomanjkljivosti stalne narave in so bile povod za vsaj dva izvedbena akta v skladu s členom 54 o izločitvi odhodkov zadevne države članice iz financiranja Unije, ali |
| --- | --- |

(b)

ali so zgoraj navedene pomanjkljivosti stalne narave in so bile povod za vsaj dva izvedbena akta v skladu s členom 54 o izločitvi odhodkov zadevne države članice iz financiranja Unije, ali

| (c) | Komisija meni, da zadevna država članica v bližnji prihodnosti ne more izvesti potrebnih ukrepov za odpravo položaja. |
| --- | --- |

(c)

Komisija meni, da zadevna država članica v bližnji prihodnosti ne more izvesti potrebnih ukrepov za odpravo položaja.

| (c) | Komisija meni, da zadevna država članica v bližnji prihodnosti ne more izvesti potrebnih sanacijskih ukrepov v skladu z akcijskim načrtom z jasnimi kazalniki napredka, ki se pripravi ob posvetovanju s Komisijo. |
| --- | --- |

(c)

Komisija meni, da zadevna država članica v bližnji prihodnosti ne more izvesti potrebnih sanacijskih ukrepov v skladu z akcijskim načrtom z jasnimi kazalniki napredka, ki se pripravi ob posvetovanju s Komisijo.

Predlog spremembe 75

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Če
  področna kmetijska zakonodaja od držav članic zahteva, da v določenem roku predložijo informacije o številu izvedenih pregledov in njihovih rezultatih, pa države članice te roke prekoračijo, lahko Komisija začasno prekine mesečna plačila iz člena 18 ali vmesna plačila iz člena 35, za katera
  ustrezne statistične
  informacije
  niso bile pravočasno poslane
  . | Kjer
  področna kmetijska zakonodaja od držav članic zahteva, da v določenem roku predložijo informacije o številu izvedenih pregledov po členu 61 in njihovih rezultatih, države članice pa te roke prekoračijo, lahko Komisija začasno prekine mesečna plačila iz člena 18 ali vmesna plačila iz člena 35, za katera
  ustrezni statistični podatki niso bili pravočasno poslani, če da Komisija državam članicam pravočasno pred začetkom obdobja, ki ga podatki pokrivajo, na voljo vse
  informacije
  , obrazce in pojasnila, potrebna za izračun statističnih podatkov
  .
  Pri tem ukrepa v skladu z načelom sorazmernosti in podrobnimi pravili, ki jih je sprejela na podlagi člena 48(5), ob upoštevanju dolžine zamude. Komisija zlasti jasno ločuje med primeri, ko pozna predložitev informacij ogroža mehanizem podeljevanja razrešnic v okviru letnega proračuna, in primeri, ko take nevarnosti ni. Komisija pisno obvesti državo članico, preden prekine s plačili. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Če
  področna kmetijska zakonodaja od držav članic zahteva, da v določenem roku predložijo informacije o številu izvedenih pregledov in njihovih rezultatih, pa države članice te roke prekoračijo, lahko Komisija začasno prekine mesečna plačila iz člena 18 ali vmesna plačila iz člena 35, za katera
  ustrezne statistične
  informacije
  niso bile pravočasno poslane
  .

Kjer
  področna kmetijska zakonodaja od držav članic zahteva, da v določenem roku predložijo informacije o številu izvedenih pregledov po členu 61 in njihovih rezultatih, države članice pa te roke prekoračijo, lahko Komisija začasno prekine mesečna plačila iz člena 18 ali vmesna plačila iz člena 35, za katera
  ustrezni statistični podatki niso bili pravočasno poslani, če da Komisija državam članicam pravočasno pred začetkom obdobja, ki ga podatki pokrivajo, na voljo vse
  informacije
  , obrazce in pojasnila, potrebna za izračun statističnih podatkov
  .
  Pri tem ukrepa v skladu z načelom sorazmernosti in podrobnimi pravili, ki jih je sprejela na podlagi člena 48(5), ob upoštevanju dolžine zamude. Komisija zlasti jasno ločuje med primeri, ko pozna predložitev informacij ogroža mehanizem podeljevanja razrešnic v okviru letnega proračuna, in primeri, ko take nevarnosti ni. Komisija pisno obvesti državo članico, preden prekine s plačili.

Predlog spremembe 76

Predlog uredbe

Člen 47 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Cilj informiranja je zagotoviti skladno, objektivno in vsestransko informiranje v Uniji in zunaj nje, da se zagotovi celovita podoba te politike. | Cilj informiranja je zagotoviti skladno, objektivno in vsestransko informiranje v Uniji in zunaj nje, da se zagotovi
  natančna in
  celovita podoba te politike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Cilj informiranja je zagotoviti skladno, objektivno in vsestransko informiranje v Uniji in zunaj nje, da se zagotovi celovita podoba te politike.

Cilj informiranja je zagotoviti skladno, objektivno in vsestransko informiranje v Uniji in zunaj nje, da se zagotovi
  natančna in
  celovita podoba te politike.

Predlog spremembe 77

Predlog uredbe

Člen 48 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 6.   
  Komisija lahko z izvedbenimi akti določi
  nadaljnje podrobnosti v zvezi z obveznostjo iz člena 46 ter posebne pogoje, ki veljajo za informacije, ki jih je treba vknjižiti v poslovne knjige, ki jih vodijo plačilne agencije.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3). | 6.   
  Komisijo je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 111, ki določajo
  nadaljnje podrobnosti v zvezi z obveznostjo iz člena 46 ter posebne pogoje, ki veljajo za informacije, ki jih je treba vknjižiti v poslovne knjige, ki jih vodijo plačilne agencije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

6.   
  Komisija lahko z izvedbenimi akti določi
  nadaljnje podrobnosti v zvezi z obveznostjo iz člena 46 ter posebne pogoje, ki veljajo za informacije, ki jih je treba vknjižiti v poslovne knjige, ki jih vodijo plačilne agencije.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3).

6.   
  Komisijo je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 111, ki določajo
  nadaljnje podrobnosti v zvezi z obveznostjo iz člena 46 ter posebne pogoje, ki veljajo za informacije, ki jih je treba vknjižiti v poslovne knjige, ki jih vodijo plačilne agencije.

Predlog spremembe 78

Predlog uredbe

Člen 48 – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi z določanjem nadaljnjih pravil o plačilu zamudnih obresti upravičencem s strani držav članic, kot je navedeno v členu 42(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

6a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi z določanjem nadaljnjih pravil o plačilu zamudnih obresti upravičencem s strani držav članic, kot je navedeno v členu 42(2).

Predlog spremembe 79

Predlog uredbe

Člen 48 – odstavek 7 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | pravila v zvezi s plačilom zamudnih obresti upravičencem s strani držav članic, kot je navedeno v členu 42(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

pravila v zvezi s plačilom zamudnih obresti upravičencem s strani držav članic, kot je navedeno v členu 42(2).

črtano

Predlog spremembe 80

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ca) | če plačilna agencija ustreza merilom za akreditacijo iz člena 7(2) in če država članica pravilno izvaja določbe iz člena 7(5); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ca)

če plačilna agencija ustreza merilom za akreditacijo iz člena 7(2) in če država članica pravilno izvaja določbe iz člena 7(5);

Predlog spremembe 81

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka c b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (cb) | delo, ki ga morajo certifikacijski organi izvajati v skladu s členom 9; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(cb)

delo, ki ga morajo certifikacijski organi izvajati v skladu s členom 9;

Predlog spremembe 82

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka c c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (cc) | skladnost z obveznostmi, določenimi v členu 56(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(cc)

skladnost z obveznostmi, določenimi v členu 56(1).

Predlog spremembe 83

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Komisija pred pregledom na kraju samem pravočasno obvesti zadevno državo članico ali državo članico, na ozemlju katere se mora pregled izvesti. Uradniki zadevne države članice lahko sodelujejo pri preverjanju. | 2.   Komisija pred pregledom na kraju samem pravočasno obvesti zadevno državo članico ali državo članico, na ozemlju katere se mora pregled izvesti
  , in usklajuje preglede, da se zmanjša negativne posledice za plačilne agencije
  . Uradniki zadevne države članice lahko sodelujejo pri preverjanju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Komisija pred pregledom na kraju samem pravočasno obvesti zadevno državo članico ali državo članico, na ozemlju katere se mora pregled izvesti. Uradniki zadevne države članice lahko sodelujejo pri preverjanju.

2.   Komisija pred pregledom na kraju samem pravočasno obvesti zadevno državo članico ali državo članico, na ozemlju katere se mora pregled izvesti
  , in usklajuje preglede, da se zmanjša negativne posledice za plačilne agencije
  . Uradniki zadevne države članice lahko sodelujejo pri preverjanju.

Predlog spremembe 84

Predlog uredbe

Člen 50 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 3.   Države članice dajo Komisiji na razpolago vse informacije o ugotovljenih nepravilnostih in
  zaznanih sumih goljufije ter
  o ukrepih za izterjavo zneskov, ki so bili neupravičeno izplačani v zvezi s temi nepravilnostmi in goljufijami, v skladu z oddelkom III tega poglavja. | 3.   Države članice dajo Komisiji na razpolago vse informacije o ugotovljenih nepravilnostih in o ukrepih za izterjavo zneskov, ki so bili neupravičeno izplačani v zvezi s temi nepravilnostmi in goljufijami, v skladu z oddelkom III tega poglavja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3.   Države članice dajo Komisiji na razpolago vse informacije o ugotovljenih nepravilnostih in
  zaznanih sumih goljufije ter
  o ukrepih za izterjavo zneskov, ki so bili neupravičeno izplačani v zvezi s temi nepravilnostmi in goljufijami, v skladu z oddelkom III tega poglavja.

3.   Države članice dajo Komisiji na razpolago vse informacije o ugotovljenih nepravilnostih in o ukrepih za izterjavo zneskov, ki so bili neupravičeno izplačani v zvezi s temi nepravilnostmi in goljufijami, v skladu z oddelkom III tega poglavja.

Predlog spremembe 85

Predlog uredbe

Člen 51 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Akreditirane plačilne agencije hranijo spremne dokumente o izvršenih plačilih in dokumente o izvajanju administrativnega in fizičnega preverjanja, ki ga predpisuje zakonodaja Unije, ter dajo te dokumente in informacije na razpolago Komisiji. | Akreditirane plačilne agencije hranijo spremne dokumente o izvršenih plačilih in dokumente o izvajanju administrativnega in fizičnega preverjanja, ki ga predpisuje zakonodaja Unije, ter dajo te dokumente in informacije na razpolago Komisiji.
  Spremne dokumente se lahko hrani v elektronski obliki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Akreditirane plačilne agencije hranijo spremne dokumente o izvršenih plačilih in dokumente o izvajanju administrativnega in fizičnega preverjanja, ki ga predpisuje zakonodaja Unije, ter dajo te dokumente in informacije na razpolago Komisiji.

Akreditirane plačilne agencije hranijo spremne dokumente o izvršenih plačilih in dokumente o izvajanju administrativnega in fizičnega preverjanja, ki ga predpisuje zakonodaja Unije, ter dajo te dokumente in informacije na razpolago Komisiji.
  Spremne dokumente se lahko hrani v elektronski obliki.

Predlog spremembe 86

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila
  o: | Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi z določanjem pravil
  o: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila
  o:

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi z določanjem pravil
  o:

Predlog spremembe 87

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ca) | pogojih, pod katerimi se izvaja elektronsko shranjevanje spremnih dokumentov iz prvega pododstavka člena 51, vključno glede oblike in dolžine shranjevanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ca)

pogojih, pod katerimi se izvaja elektronsko shranjevanje spremnih dokumentov iz prvega pododstavka člena 51, vključno glede oblike in dolžine shranjevanja.

Predlog spremembe 88

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Izvedbeni akti iz prvega odstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3). | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Izvedbeni akti iz prvega odstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3).

črtano

Predlog spremembe 89

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Komisija oceni zneske, ki se izločijo iz financiranja, zlasti na podlagi teže ugotovljene neskladnosti. Komisija upošteva vrsto
  in težo
  kršitve
  ter finančno škodo, povzročeno Uniji
  . | 2.   Komisija oceni zneske, ki se izločijo iz financiranja, zlasti na podlagi teže ugotovljene neskladnosti. Komisija upošteva vrsto kršitve
  , izločene zneske pa utemelji na podlagi ocene tveganja za kmetijske sklade, ki izhaja iz kršitve
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Komisija oceni zneske, ki se izločijo iz financiranja, zlasti na podlagi teže ugotovljene neskladnosti. Komisija upošteva vrsto
  in težo
  kršitve
  ter finančno škodo, povzročeno Uniji
  .

2.   Komisija oceni zneske, ki se izločijo iz financiranja, zlasti na podlagi teže ugotovljene neskladnosti. Komisija upošteva vrsto kršitve
  , izločene zneske pa utemelji na podlagi ocene tveganja za kmetijske sklade, ki izhaja iz kršitve
  .

Predlog spremembe 90

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija svoje finančne popravke utemelji na posameznih primerih ugotovljenih nepravilnosti ali upošteva sistemsko naravo nepravilnosti, da ugotovi, ali je treba uporabiti ekstrapolacijski ali pavšalen popravek. |
| | Pavšalni popravki se uporabljajo samo takrat, kadar je zaradi narave primera nemogoče določiti obseg in znesek ugotovljene nepravilnosti ali ekstrapolirati zneska, ki ga je treba popraviti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2a.
     
  Komisija svoje finančne popravke utemelji na posameznih primerih ugotovljenih nepravilnosti ali upošteva sistemsko naravo nepravilnosti, da ugotovi, ali je treba uporabiti ekstrapolacijski ali pavšalen popravek.

Pavšalni popravki se uporabljajo samo takrat, kadar je zaradi narave primera nemogoče določiti obseg in znesek ugotovljene nepravilnosti ali ekstrapolirati zneska, ki ga je treba popraviti.

Predlog spremembe 91

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 3.   Pred sprejetjem vsakega sklepa o zavrnitvi financiranja se ugotovitve preverjanj, ki jih izvede Komisija, in odgovori zadevne države članice pisno sporočijo obema stranema, ti pa nato na podlagi teh sporočil skušata skleniti dogovor o ukrepih, ki jih je treba sprejeti. | 3.   Pred sprejetjem vsakega sklepa o zavrnitvi financiranja se ugotovitve preverjanj, ki jih izvede Komisija, in odgovori zadevne države članice pisno sporočijo obema stranema, ti pa nato na podlagi teh sporočil skušata skleniti dogovor o ukrepih, ki jih je treba sprejeti.
  V okviru tega se državam članicam da možnost, da s pregledom zadevne dokumentacije dokažejo, da je dejanski obseg nepravilnosti manjši, kot je ocenila Komisija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3.   Pred sprejetjem vsakega sklepa o zavrnitvi financiranja se ugotovitve preverjanj, ki jih izvede Komisija, in odgovori zadevne države članice pisno sporočijo obema stranema, ti pa nato na podlagi teh sporočil skušata skleniti dogovor o ukrepih, ki jih je treba sprejeti.

3.   Pred sprejetjem vsakega sklepa o zavrnitvi financiranja se ugotovitve preverjanj, ki jih izvede Komisija, in odgovori zadevne države članice pisno sporočijo obema stranema, ti pa nato na podlagi teh sporočil skušata skleniti dogovor o ukrepih, ki jih je treba sprejeti.
  V okviru tega se državam članicam da možnost, da s pregledom zadevne dokumentacije dokažejo, da je dejanski obseg nepravilnosti manjši, kot je ocenila Komisija.

Predlog spremembe 92

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Če dogovor ni sklenjen, lahko država članica v roku štirih mesecev zahteva pričetek postopka za uskladitev medsebojnih stališč. Poročilo o izidu postopka se pošlje Komisiji, ki
  ga preuči pred odločitvijo
  o morebitni zavrnitvi financiranja. | Če dogovor ni sklenjen, lahko država članica v roku štirih mesecev zahteva pričetek postopka za uskladitev medsebojnih stališč. Poročilo o izidu postopka se pošlje Komisiji, ki
  upošteva priporočila iz poročila, preden se odloči
  o morebitni zavrnitvi financiranja.
  Komisija utemelji svojo odločitev, da ne bo sledila priporočilom iz poročila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Če dogovor ni sklenjen, lahko država članica v roku štirih mesecev zahteva pričetek postopka za uskladitev medsebojnih stališč. Poročilo o izidu postopka se pošlje Komisiji, ki
  ga preuči pred odločitvijo
  o morebitni zavrnitvi financiranja.

Če dogovor ni sklenjen, lahko država članica v roku štirih mesecev zahteva pričetek postopka za uskladitev medsebojnih stališč. Poročilo o izidu postopka se pošlje Komisiji, ki
  upošteva priporočila iz poročila, preden se odloči
  o morebitni zavrnitvi financiranja.
  Komisija utemelji svojo odločitev, da ne bo sledila priporočilom iz poročila.

Predlog spremembe 93

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 5 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | državnih pomoči ali kršitev,
  zaradi katerih je bil sprožen postopek iz člena 108 Pogodbe ali njenega člena
   258; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

državnih pomoči ali kršitev,
  zaradi katerih je bil sprožen postopek iz člena 108 Pogodbe ali njenega člena
   258;

| (b) | državnih pomoči
  , za katere je Komisija uvedla postopek iz člena 108(2) PDEU,
  ali kršitev,
  v zvezi s katerimi je Komisija državi članici poslala uradni opomin v skladu s členom
   258
  PDEU
  ; |
| --- | --- |

(b)

državnih pomoči
  , za katere je Komisija uvedla postopek iz člena 108(2) PDEU,
  ali kršitev,
  v zvezi s katerimi je Komisija državi članici poslala uradni opomin v skladu s členom
   258
  PDEU
  ;

Predlog spremembe 94

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Komisija z izvedbenimi akti določi
  pravila
  za izvajanje
  : | Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi z določanjem ciljev različnih faz postopka potrditve obračunov, vloge in odgovornosti različnih udeleženih strani, pa tudi
  pravila
  o
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Komisija z izvedbenimi akti določi
  pravila
  za izvajanje
  :

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi z določanjem ciljev različnih faz postopka potrditve obračunov, vloge in odgovornosti različnih udeleženih strani, pa tudi
  pravila
  o
  :

Predlog spremembe 95

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | potrditve skladnosti iz člena 54 glede ukrepov, ki jih je treba sprejeti v zvezi s sprejetjem sklepa in njegovim izvajanjem, vključno z izmenjavo informacij med Komisijo in državami članicami ter roki, ki jih je treba spoštovati, kot tudi s spravnim postopkom iz navedenega člena, vključno z ustanovitvijo, opredelitvijo nalog, sestavo in delovnimi dogovori spravnega organa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

potrditve skladnosti iz člena 54 glede ukrepov, ki jih je treba sprejeti v zvezi s sprejetjem sklepa in njegovim izvajanjem, vključno z izmenjavo informacij med Komisijo in državami članicami ter roki, ki jih je treba spoštovati, kot tudi s spravnim postopkom iz navedenega člena, vključno z ustanovitvijo, opredelitvijo nalog, sestavo in delovnimi dogovori spravnega organa.

| (b) | potrditve skladnosti iz člena 54 glede ukrepov, ki jih je treba sprejeti v zvezi s sprejetjem sklepa in njegovim izvajanjem, vključno z izmenjavo informacij med Komisijo in državami članicami
  , stopnjami sofinanciranja, ki se uporabijo,
  ter roki, ki jih je treba spoštovati, kot tudi s spravnim postopkom iz navedenega člena, vključno z ustanovitvijo, opredelitvijo nalog, sestavo in delovnimi dogovori spravnega organa. |
| --- | --- |

(b)

potrditve skladnosti iz člena 54 glede ukrepov, ki jih je treba sprejeti v zvezi s sprejetjem sklepa in njegovim izvajanjem, vključno z izmenjavo informacij med Komisijo in državami članicami
  , stopnjami sofinanciranja, ki se uporabijo,
  ter roki, ki jih je treba spoštovati, kot tudi s spravnim postopkom iz navedenega člena, vključno z ustanovitvijo, opredelitvijo nalog, sestavo in delovnimi dogovori spravnega organa.

Predlog spremembe 96

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Izvedbeni akti iz prvega odstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3). | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Izvedbeni akti iz prvega odstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3).

črtano

Predlog spremembe 97

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Za vsako neupravičeno plačilo, do katerega je prišlo zaradi nepravilnosti ali malomarnosti, države članice od upravičenca zahtevajo izterjavo tega plačila v roku enega leta
  od prvega znaka
  , da je prišlo do
  take
  nepravilnosti, in
  ustrezne zneske zabeleži v knjigo terjatev plačilne agencije
  . | 1.   Za vsako neupravičeno plačilo, do katerega je prišlo zaradi nepravilnosti ali malomarnosti, države članice od upravičenca zahtevajo izterjavo tega plačila v roku enega leta
  po odobritvi poročila o pregledu ali podobnega dokumenta
  ,
  v katerem je zapisano,
  da je prišlo do nepravilnosti, in
  , po potrebi, po tem, ko je ta dokument prejela plačilna agencija ali organ, ki je zadolžen za izterjavo
  .
  Ustrezni zneski se hkrati z zahtevo po izterjavi zabeležijo v knjigo terjatev plačilne agencije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Za vsako neupravičeno plačilo, do katerega je prišlo zaradi nepravilnosti ali malomarnosti, države članice od upravičenca zahtevajo izterjavo tega plačila v roku enega leta
  od prvega znaka
  , da je prišlo do
  take
  nepravilnosti, in
  ustrezne zneske zabeleži v knjigo terjatev plačilne agencije
  .

1.   Za vsako neupravičeno plačilo, do katerega je prišlo zaradi nepravilnosti ali malomarnosti, države članice od upravičenca zahtevajo izterjavo tega plačila v roku enega leta
  po odobritvi poročila o pregledu ali podobnega dokumenta
  ,
  v katerem je zapisano,
  da je prišlo do nepravilnosti, in
  , po potrebi, po tem, ko je ta dokument prejela plačilna agencija ali organ, ki je zadolžen za izterjavo
  .
  Ustrezni zneski se hkrati z zahtevo po izterjavi zabeležijo v knjigo terjatev plačilne agencije.

Predlog spremembe 98

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 2 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Če pa iz razlogov, ki jih ni mogoče pripisati zadevni državi članici, izterjava ni mogoče opraviti v rokih iz prvega pododstavka, znesek za izterjavo pa presega 1 milijon EUR, lahko Komisija na zahtevo zadevne države članice podaljša rok za največ polovico prvotno predvidenega roka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Če pa iz razlogov, ki jih ni mogoče pripisati zadevni državi članici, izterjava ni mogoče opraviti v rokih iz prvega pododstavka, znesek za izterjavo pa presega 1 milijon EUR, lahko Komisija na zahtevo zadevne države članice podaljša rok za največ polovico prvotno predvidenega roka.

Predlog spremembe 99

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | če je skupna vsota že obstoječih in predvidenih stroškov izterjave višja od zneska izterjave, ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

če je skupna vsota že obstoječih in predvidenih stroškov izterjave višja od zneska izterjave, ali

| (a) | če je skupna vsota že obstoječih in predvidenih stroškov izterjave višja od zneska izterjave
  ; ta pogoj velja za izpolnjenega, če znesek izterjave, ki ga mora upravičenec plačati v obliki enkratnega izplačila, ne presega 300 evrov
  , ali; |
| --- | --- |

(a)

če je skupna vsota že obstoječih in predvidenih stroškov izterjave višja od zneska izterjave
  ; ta pogoj velja za izpolnjenega, če znesek izterjave, ki ga mora upravičenec plačati v obliki enkratnega izplačila, ne presega 300 evrov
  , ali;

Predlog spremembe 100

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Ob nakazovanju v proračun Unije, kot je navedeno v prvem odstavku, lahko država članica za pavšalno povračilo stroškov izterjave zadrži
  10 %
  ustreznega zneska, razen zneskov, ki se izterjajo zaradi nepravilnosti ali malomarnosti upravnih organov ali drugih organov zadevne države članice. | Ob nakazovanju v proračun Unije, kot je navedeno v prvem odstavku, lahko država članica za pavšalno povračilo stroškov izterjave zadrži
  20 %
  ustreznega zneska, razen zneskov, ki se izterjajo zaradi nepravilnosti ali malomarnosti upravnih organov ali drugih organov zadevne države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Ob nakazovanju v proračun Unije, kot je navedeno v prvem odstavku, lahko država članica za pavšalno povračilo stroškov izterjave zadrži
  10 %
  ustreznega zneska, razen zneskov, ki se izterjajo zaradi nepravilnosti ali malomarnosti upravnih organov ali drugih organov zadevne države članice.

Ob nakazovanju v proračun Unije, kot je navedeno v prvem odstavku, lahko država članica za pavšalno povračilo stroškov izterjave zadrži
  20 %
  ustreznega zneska, razen zneskov, ki se izterjajo zaradi nepravilnosti ali malomarnosti upravnih organov ali drugih organov zadevne države članice.

Predlog spremembe 101

Predlog uredbe

Člen 59

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Da se zagotovi pravilna in učinkovita uporaba določb o 
  izterjavah
  iz tega oddelka, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi s posebnimi obveznostmi, ki jih morajo izpolnjevati države članice. | Da se zagotovi pravilna in učinkovita uporaba določb o 
  pogojih in postopkih za izterjavo dolgov in z njimi povezanih zamudnih obresti
  iz tega oddelka, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi s posebnimi obveznostmi, ki jih morajo izpolnjevati države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Da se zagotovi pravilna in učinkovita uporaba določb o 
  izterjavah
  iz tega oddelka, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi s posebnimi obveznostmi, ki jih morajo izpolnjevati države članice.

Da se zagotovi pravilna in učinkovita uporaba določb o 
  pogojih in postopkih za izterjavo dolgov in z njimi povezanih zamudnih obresti
  iz tega oddelka, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi s posebnimi obveznostmi, ki jih morajo izpolnjevati države članice.

Predlog spremembe 102

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | da se
  ponudi
  učinkovito preprečevanje goljufije, zlasti v zvezi z območji z več tveganja, ki bo namenjeno odvračanju, izvajalo pa se bo ob upoštevanju stroškov in koristi ter sorazmernosti ukrepov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

da se
  ponudi
  učinkovito preprečevanje goljufije, zlasti v zvezi z območji z več tveganja, ki bo namenjeno odvračanju, izvajalo pa se bo ob upoštevanju stroškov in koristi ter sorazmernosti ukrepov;

| (b) | da se
  zagotovi
  učinkovito preprečevanje goljufije, zlasti v zvezi z območji z več tveganja, ki bo namenjeno odvračanju, izvajalo pa se bo ob upoštevanju stroškov in koristi ter sorazmernosti ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

da se
  zagotovi
  učinkovito preprečevanje goljufije, zlasti v zvezi z območji z več tveganja, ki bo namenjeno odvračanju, izvajalo pa se bo ob upoštevanju stroškov in koristi ter sorazmernosti ukrepov;

Predlog spremembe 103

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ea) | za preprečevanje čezmernih okoljskih stroškov in stroškov za javno zdravje, še posebej, da se prepreči financiranje dejavnosti v okviru SKP, ki povzročajo dodatne stroške na področjih drugih politik v okviru splošnega proračuna Evropske unije, zlasti okolja in javnega zdravja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ea)

za preprečevanje čezmernih okoljskih stroškov in stroškov za javno zdravje, še posebej, da se prepreči financiranje dejavnosti v okviru SKP, ki povzročajo dodatne stroške na področjih drugih politik v okviru splošnega proračuna Evropske unije, zlasti okolja in javnega zdravja.

Predlog spremembe 104

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Države članice vzpostavijo učinkovite sisteme upravljanja in kontrole, da se zagotovi skladnost z zakonodajo, ki ureja sheme podpore Unije. | 2.   Države članice vzpostavijo učinkovite
  in sorazmerne
  sisteme upravljanja in kontrole,
  ki temeljijo na oceni tveganja,
  da se zagotovi skladnost z zakonodajo, ki ureja sheme podpore Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Države članice vzpostavijo učinkovite sisteme upravljanja in kontrole, da se zagotovi skladnost z zakonodajo, ki ureja sheme podpore Unije.

2.   Države članice vzpostavijo učinkovite
  in sorazmerne
  sisteme upravljanja in kontrole,
  ki temeljijo na oceni tveganja,
  da se zagotovi skladnost z zakonodajo, ki ureja sheme podpore Unije.

Predlog spremembe 105

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Izogibati bi se morali uvedbi novih sistemov plačil, zaradi katerih bi bili potrebni dodatni sistemi nadzora in kazni za ekologizacijo, saj povzročajo dodatne zapletene upravne postopke in več upravnih postopkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2a.
     
  Izogibati bi se morali uvedbi novih sistemov plačil, zaradi katerih bi bili potrebni dodatni sistemi nadzora in kazni za ekologizacijo, saj povzročajo dodatne zapletene upravne postopke in več upravnih postopkov.

Predlog spremembe 106

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 4.   
  Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme pravila, s pomočjo katerih bo mogoče doseči enotno uporabo
  odstavkov 1 in 2 tega člena. | 4.   
  Da se zagotovi pravilno in učinkovito izpolnjevanje ciljev iz
  odstavkov 1 in 2 tega člena
  , se na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi z določitvijo posebnih obveznosti držav članic
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

4.   
  Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme pravila, s pomočjo katerih bo mogoče doseči enotno uporabo
  odstavkov 1 in 2 tega člena.

4.   
  Da se zagotovi pravilno in učinkovito izpolnjevanje ciljev iz
  odstavkov 1 in 2 tega člena
  , se na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi z določitvijo posebnih obveznosti držav članic
  .

Predlog spremembe 107

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 4 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3). | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3).

črtano

Predlog spremembe 108

Predlog uredbe

Člen 61

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 111 v zvezi s pravili o minimalni stopnji pregledov na kraju samem, ki je potrebna za učinkovito in sorazmerno obvladovanje tveganj. Ta pravila določajo okoliščine, v katerih države članice število pregledov na kraju samem prilagodijo stopnji tveganja, in omogočajo zmanjšanje števila pregledov, če je delež napak na sprejemljivi ravni, sistemi upravljanja in kontrole pa delujejo pravilno. |
| 1.   Sistem, ki ga vzpostavijo države članice v skladu s členom 60(2), vsebuje, razen če je predvideno drugače, sistematične upravne preglede vseh vlog za pomoč, dopolnjujejo pa ga pregledi na kraju samem. | 1.   Sistem, ki ga vzpostavijo države članice v skladu s členom 60(2), vsebuje, razen če je predvideno drugače, sistematične upravne preglede vseh vlog za pomoč in zahtevkov za plačilo, dopolnjujejo pa ga pregledi na kraju samem
  , katerih namen je spremljanje skladnosti z določbami sheme pomoči in stopnje tveganja, njihovo število pa je prilagojeno temu namenu
  . |
| 2.   Kar zadeva preglede na kraju samem, mora odgovorni organ v vzorec pregleda vključiti celotno populacijo vlagateljev, tako da bo, kadar je to ustrezno, sestavljen iz naključnega dela in tveganega dela, da se tako dobi reprezentativen delež napak, pri čemer se cilja tudi na največje napake. | 2.   Kar zadeva preglede na kraju samem, mora odgovorni organ v vzorec pregleda vključiti celotno populacijo vlagateljev, tako da bo, kadar je to ustrezno, sestavljen iz naključnega dela in tveganega dela, da se tako dobi reprezentativen delež napak, pri čemer se cilja tudi na področje, kjer obstaja največja nevarnost napak. |
| | Da se zagotovi sorazmernost nadzora, je treba upoštevati dejavnike, ki vključujejo: |
| | — | višino zneskov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

-1.
     
  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 111 v zvezi s pravili o minimalni stopnji pregledov na kraju samem, ki je potrebna za učinkovito in sorazmerno obvladovanje tveganj. Ta pravila določajo okoliščine, v katerih države članice število pregledov na kraju samem prilagodijo stopnji tveganja, in omogočajo zmanjšanje števila pregledov, če je delež napak na sprejemljivi ravni, sistemi upravljanja in kontrole pa delujejo pravilno.

1.   Sistem, ki ga vzpostavijo države članice v skladu s členom 60(2), vsebuje, razen če je predvideno drugače, sistematične upravne preglede vseh vlog za pomoč, dopolnjujejo pa ga pregledi na kraju samem.

1.   Sistem, ki ga vzpostavijo države članice v skladu s členom 60(2), vsebuje, razen če je predvideno drugače, sistematične upravne preglede vseh vlog za pomoč in zahtevkov za plačilo, dopolnjujejo pa ga pregledi na kraju samem
  , katerih namen je spremljanje skladnosti z določbami sheme pomoči in stopnje tveganja, njihovo število pa je prilagojeno temu namenu
  .

2.   Kar zadeva preglede na kraju samem, mora odgovorni organ v vzorec pregleda vključiti celotno populacijo vlagateljev, tako da bo, kadar je to ustrezno, sestavljen iz naključnega dela in tveganega dela, da se tako dobi reprezentativen delež napak, pri čemer se cilja tudi na največje napake.

2.   Kar zadeva preglede na kraju samem, mora odgovorni organ v vzorec pregleda vključiti celotno populacijo vlagateljev, tako da bo, kadar je to ustrezno, sestavljen iz naključnega dela in tveganega dela, da se tako dobi reprezentativen delež napak, pri čemer se cilja tudi na področje, kjer obstaja največja nevarnost napak.

Da se zagotovi sorazmernost nadzora, je treba upoštevati dejavnike, ki vključujejo:

—

višino zneskov;

| — | rezultate predhodnih revizij sistemov za upravljanje in nadzor; |
| --- | --- |

—

rezultate predhodnih revizij sistemov za upravljanje in nadzor;

| — | prostovoljno sodelovanje v sistemih za upravljanje s potrdilom o izpolnjevanju mednarodno priznanih standardov. |
| --- | --- |

—

prostovoljno sodelovanje v sistemih za upravljanje s potrdilom o izpolnjevanju mednarodno priznanih standardov.

Predlog spremembe 109

Predlog uredbe

Člen 64

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Da se zagotovi pravilna in učinkovita uporaba pregledov ter da se preverjanje pogojev za upravičenost izpelje na učinkovit, dosleden in nediskriminatoren način, ki ščiti finančne interese Unije, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi
  s situacijami, v katerih upravičenci ali njihovi zastopniki preprečujejo izvedbo pregledov. | 1.   Da se zagotovi pravilna in učinkovita uporaba pregledov ter da se preverjanje pogojev za upravičenost izpelje na učinkovit, dosleden in nediskriminatoren način, ki ščiti finančne interese Unije, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi
  predvsem z naslednjim: |
| 2.
     
  Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebna pravila za enotno uporabo tega poglavja v Uniji. Ta pravila se lahko še zlasti nanašajo na: | |
| | (-a) | pravili v zvezi s situacijami, v katerih upravičenci ali njihovi zastopniki preprečujejo izvedbo pregledov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Da se zagotovi pravilna in učinkovita uporaba pregledov ter da se preverjanje pogojev za upravičenost izpelje na učinkovit, dosleden in nediskriminatoren način, ki ščiti finančne interese Unije, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi
  s situacijami, v katerih upravičenci ali njihovi zastopniki preprečujejo izvedbo pregledov.

1.   Da se zagotovi pravilna in učinkovita uporaba pregledov ter da se preverjanje pogojev za upravičenost izpelje na učinkovit, dosleden in nediskriminatoren način, ki ščiti finančne interese Unije, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi
  predvsem z naslednjim:

2.
     
  Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebna pravila za enotno uporabo tega poglavja v Uniji. Ta pravila se lahko še zlasti nanašajo na:

(-a)

pravili v zvezi s situacijami, v katerih upravičenci ali njihovi zastopniki preprečujejo izvedbo pregledov;

| (a) | pravila
  o upravnih pregledih in pregledih na kraju samem, ki jih izvajajo države članice v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti, zavez in meril za upravičenost, ki izhajajo iz uporabe zakonodaje Unije; |
| --- | --- |

(a)

pravila
  o upravnih pregledih in pregledih na kraju samem, ki jih izvajajo države članice v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti, zavez in meril za upravičenost, ki izhajajo iz uporabe zakonodaje Unije;

| (a) | pravili
  o upravnih pregledih in pregledih na kraju samem, ki jih izvajajo države članice v 
  skladu s sorazmernim pristopom, ki temelji na oceni tveganja, v
  zvezi z izpolnjevanjem obveznosti, zavez in meril za upravičenost, ki izhajajo iz uporabe zakonodaje Unije; |
| --- | --- |

(a)

pravili
  o upravnih pregledih in pregledih na kraju samem, ki jih izvajajo države članice v 
  skladu s sorazmernim pristopom, ki temelji na oceni tveganja, v
  zvezi z izpolnjevanjem obveznosti, zavez in meril za upravičenost, ki izhajajo iz uporabe zakonodaje Unije;

| (b) | pravila o najnižji ravni pregledov na kraju samem, potrebnih za učinkovito upravljanje tveganj, kot tudi za pogoje, pod katerimi morajo države članice povečati število takih pregledov ali pa ga zmanjšati, kadar sistemi upravljanja in kontrol delujejo dobro in so deleži napak na sprejemljivi ravni; |
| --- | --- |

(b)

pravila o najnižji ravni pregledov na kraju samem, potrebnih za učinkovito upravljanje tveganj, kot tudi za pogoje, pod katerimi morajo države članice povečati število takih pregledov ali pa ga zmanjšati, kadar sistemi upravljanja in kontrol delujejo dobro in so deleži napak na sprejemljivi ravni;

| (c) | pravila in metode poročanja o opravljenih pregledih in preverjanjih ter njihovih rezultatih; |
| --- | --- |

(c)

pravila in metode poročanja o opravljenih pregledih in preverjanjih ter njihovih rezultatih;

| (c) | pravila in metode poročanja o opravljenih pregledih in preverjanjih ter njihovih rezultatih; |
| --- | --- |

(c)

pravila in metode poročanja o opravljenih pregledih in preverjanjih ter njihovih rezultatih;

| (d) | organe, odgovorne
  za izvajanje pregledov za skladnost in vsebino, pogostost in fazo trženja, za katero se ti pregledi uporabljajo; |
| --- | --- |

(d)

organe, odgovorne
  za izvajanje pregledov za skladnost in vsebino, pogostost in fazo trženja, za katero se ti pregledi uporabljajo;

| (d) | pravili o imenovanju organov, odgovornih
  za izvajanje pregledov za skladnost, in vsebino, pogostost in fazo trženja, za katero se ti pregledi uporabljajo; |
| --- | --- |

(d)

pravili o imenovanju organov, odgovornih
  za izvajanje pregledov za skladnost, in vsebino, pogostost in fazo trženja, za katero se ti pregledi uporabljajo;

| (e) | če
  posebne potrebe za
  ustrezno upravljanje sistema to
  zahtevajo
  ,
  pravila,
  s katerimi se uvedejo dodatne zahteve v zvezi s carinskimi postopki, zlasti kot je določeno v Uredbi (ES) št. 450/2008 Evropskega parlamenta in Sveta; |
| --- | --- |

(e)

če
  posebne potrebe za
  ustrezno upravljanje sistema to
  zahtevajo
  ,
  pravila,
  s katerimi se uvedejo dodatne zahteve v zvezi s carinskimi postopki, zlasti kot je določeno v Uredbi (ES) št. 450/2008 Evropskega parlamenta in Sveta;

| (e) | če ustrezno upravljanje sistema to
  zahteva
  ,
  pravili,
  s katerimi se uvedejo dodatne zahteve v zvezi s carinskimi postopki, zlasti kot je določeno v Uredbi (ES) št. 450/2008 Evropskega parlamenta in Sveta; |
| --- | --- |

(e)

če ustrezno upravljanje sistema to
  zahteva
  ,
  pravili,
  s katerimi se uvedejo dodatne zahteve v zvezi s carinskimi postopki, zlasti kot je določeno v Uredbi (ES) št. 450/2008 Evropskega parlamenta in Sveta;

| (f) | v zvezi s konopljo iz člena 38 Uredbe (EU) št. xxx/xxx [NP], pravila o posebnih kontrolnih ukrepih in metodah ter metodah za določanje vsebnosti tetrahidrokanabinola; |
| --- | --- |

(f)

v zvezi s konopljo iz člena 38 Uredbe (EU) št. xxx/xxx [NP], pravila o posebnih kontrolnih ukrepih in metodah ter metodah za določanje vsebnosti tetrahidrokanabinola;

| (f) | v zvezi s konopljo iz člena 38 Uredbe (EU) št. .../2013 [NP], pravila o posebnih kontrolnih ukrepih in metodah ter metodah za določanje vsebnosti tetrahidrokanabinola; |
| --- | --- |

(f)

v zvezi s konopljo iz člena 38 Uredbe (EU) št. .../2013 [NP], pravila o posebnih kontrolnih ukrepih in metodah ter metodah za določanje vsebnosti tetrahidrokanabinola;

| (g) | v zvezi z bombažem iz člena 42 Uredbe (EU) št. xxx/xxx [NP], sistem za preglede v odobrenih medpanožnih organizacijah; |
| --- | --- |

(g)

v zvezi z bombažem iz člena 42 Uredbe (EU) št. xxx/xxx [NP], sistem za preglede v odobrenih medpanožnih organizacijah;

| (g) | v zvezi z bombažem iz člena 42 Uredbe (EU) št. .../2013 [NP], sistem za preglede v odobrenih medpanožnih organizacijah; |
| --- | --- |

(g)

v zvezi z bombažem iz člena 42 Uredbe (EU) št. .../2013 [NP], sistem za preglede v odobrenih medpanožnih organizacijah;

| (h) | v zvezi z vinom iz Uredbe (EU) št. SUT/xxx, pravila o merjenju območij ter o pregledih in pravilih, ki urejajo posebne finančne postopke za izboljšavo pregledov; |
| --- | --- |

(h)

v zvezi z vinom iz Uredbe (EU) št. SUT/xxx, pravila o merjenju območij ter o pregledih in pravilih, ki urejajo posebne finančne postopke za izboljšavo pregledov;

| (h) | v zvezi z vinom iz Uredbe (EU) št. .../2013, [SUT] pravila o merjenju območij ter o pregledih in pravilih, ki urejajo posebne finančne postopke za izboljšavo pregledov; |
| --- | --- |

(h)

v zvezi z vinom iz Uredbe (EU) št. .../2013, [SUT] pravila o merjenju območij ter o pregledih in pravilih, ki urejajo posebne finančne postopke za izboljšavo pregledov;

| (i) | preizkuse in metode
  , ki jih je treba uporabiti za določitev upravičenosti proizvodov za javno intervencijo in zasebno skladiščenje, ter uporabo razpisnih postopkov
  , tako za javno intervencijo kot za zasebno skladiščenje
  . |
| --- | --- |

(i)

preizkuse in metode
  , ki jih je treba uporabiti za določitev upravičenosti proizvodov za javno intervencijo in zasebno skladiščenje, ter uporabo razpisnih postopkov
  , tako za javno intervencijo kot za zasebno skladiščenje
  .

| (i) | preizkusi in metodami
  , ki jih je treba uporabiti za določitev upravičenosti proizvodov za javno intervencijo in zasebno skladiščenje, ter uporabo razpisnih postopkov
  za oboje
  . |
| --- | --- |

(i)

preizkusi in metodami
  , ki jih je treba uporabiti za določitev upravičenosti proizvodov za javno intervencijo in zasebno skladiščenje, ter uporabo razpisnih postopkov
  za oboje
  .

1a.
     
  Komisija sprejme izvedbene akte za določitev rokov, do katerih mora Komisija odgovoriti na napoved države članice, da namerava zmanjšati število pregledov na kraju samem.

Izvedbeni akti iz prvega odstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3) ali ustreznega člena Uredbe (EU) št. xxx/xxx[NP], Uredbe (EU) št. xxx/xxx[RP] oziroma Uredbe (EU) št. xxx/xxx [SUT].

Izvedbeni akti iz prvega odstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3) ali ustreznega člena Uredbe (EU) št. .../2013[NP], Uredbe (EU) št. .../2013[RP] oziroma Uredbe (EU) št. .../2013 [SUT].

Predlog spremembe 110

Predlog uredbe

Člen 65

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Kadar je ugotovljeno, da upravičenec ne izpolnjuje meril upravičenosti
  ali zavez v zvezi s pogoji za odobritev
  pomoči, kot jih navaja področna kmetijska zakonodaja, se
  pomoč
  v celoti
  ali delno
  ukine. | 1.   Kadar je ugotovljeno, da upravičenec
  v celoti ali delno
  ne izpolnjuje meril upravičenosti
  do določene sheme
  pomoči, kot jih navaja področna kmetijska zakonodaja, se v celoti ukine
  ustrezni del pomoči
  . |
| | Zlasti v primeru neizpolnjevanja meril za upravičenost, ki se nanašajo na enote, ki so števne, kot so hektarji zemljišča ali število živali, se pomoč v celoti ukine za tiste enote, za katere merila za upravičenost niso izpolnjena. |
| | 1a.
     
  Kadar je pomoč povezana z izpolnjevanjem posebnih obveznosti in je ugotovljeno, da jih upravičenec ne izpolnjuje, se ustrezna pomoč v celoti ali deloma ukine. |
| 2.   Kadar tako
  zahteva pravo Unije
  , države članice naložijo tudi kazni v smislu zmanjšanj ali izključitev plačil ali delov plačil, ki so ali še bodo izplačana in za katera so bila izpolnjena merila upravičenosti ali zaveze. | 2.   Kadar tako
  zahtevajo zakonodajni akti v smislu člena 289(3) Pogodbe in kadar je to primerno
  ,
  pod dodatnimi pogoji, določenimi z delegiranimi akti,
  države članice naložijo tudi
  upravne
  kazni v smislu zmanjšanj ali izključitev plačil ali delov plačil, ki so ali še bodo izplačana in za katera so bila izpolnjena merila upravičenosti ali zaveze. |
| Obseg
  zmanjšanja
  pomoči se postopoma veča glede na resnost, obseg, trajnost in ponavljanje ugotovljenega neupoštevanja do popolne izključitve iz ene ali več shem pomoči ali podpornih ukrepov za eno ali več koledarskih let. | Obseg
  ukinitve
  pomoči
  iz odstavka 1a in upravnih kazni iz odstavka 2
  se postopoma veča glede na
  naravo,
  resnost, obseg, trajnost in ponavljanje ugotovljenega neupoštevanja do popolne izključitve iz ene ali več shem pomoči ali podpornih ukrepov
  , pri katerih je bila ugotovljena neskladnost,
  za eno ali več koledarskih let. |
| | 2a.
     
  Stopnjevanje kazni temelji na naslednjih splošnih merilih: |
| | — | „resnost“ neskladnosti je odvisna zlasti od pomena posledic neskladnosti, predvsem tveganja, ki ga predstavlja za zadevni sklad Unije, ob doslednem upoštevanju ciljev zadevne zahteve ali standarda; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Kadar je ugotovljeno, da upravičenec ne izpolnjuje meril upravičenosti
  ali zavez v zvezi s pogoji za odobritev
  pomoči, kot jih navaja področna kmetijska zakonodaja, se
  pomoč
  v celoti
  ali delno
  ukine.

1.   Kadar je ugotovljeno, da upravičenec
  v celoti ali delno
  ne izpolnjuje meril upravičenosti
  do določene sheme
  pomoči, kot jih navaja področna kmetijska zakonodaja, se v celoti ukine
  ustrezni del pomoči
  .

Zlasti v primeru neizpolnjevanja meril za upravičenost, ki se nanašajo na enote, ki so števne, kot so hektarji zemljišča ali število živali, se pomoč v celoti ukine za tiste enote, za katere merila za upravičenost niso izpolnjena.

1a.
     
  Kadar je pomoč povezana z izpolnjevanjem posebnih obveznosti in je ugotovljeno, da jih upravičenec ne izpolnjuje, se ustrezna pomoč v celoti ali deloma ukine.

2.   Kadar tako
  zahteva pravo Unije
  , države članice naložijo tudi kazni v smislu zmanjšanj ali izključitev plačil ali delov plačil, ki so ali še bodo izplačana in za katera so bila izpolnjena merila upravičenosti ali zaveze.

2.   Kadar tako
  zahtevajo zakonodajni akti v smislu člena 289(3) Pogodbe in kadar je to primerno
  ,
  pod dodatnimi pogoji, določenimi z delegiranimi akti,
  države članice naložijo tudi
  upravne
  kazni v smislu zmanjšanj ali izključitev plačil ali delov plačil, ki so ali še bodo izplačana in za katera so bila izpolnjena merila upravičenosti ali zaveze.

Obseg
  zmanjšanja
  pomoči se postopoma veča glede na resnost, obseg, trajnost in ponavljanje ugotovljenega neupoštevanja do popolne izključitve iz ene ali več shem pomoči ali podpornih ukrepov za eno ali več koledarskih let.

Obseg
  ukinitve
  pomoči
  iz odstavka 1a in upravnih kazni iz odstavka 2
  se postopoma veča glede na
  naravo,
  resnost, obseg, trajnost in ponavljanje ugotovljenega neupoštevanja do popolne izključitve iz ene ali več shem pomoči ali podpornih ukrepov
  , pri katerih je bila ugotovljena neskladnost,
  za eno ali več koledarskih let.

2a.
     
  Stopnjevanje kazni temelji na naslednjih splošnih merilih:

—

„resnost“ neskladnosti je odvisna zlasti od pomena posledic neskladnosti, predvsem tveganja, ki ga predstavlja za zadevni sklad Unije, ob doslednem upoštevanju ciljev zadevne zahteve ali standarda;

| — | „obseg“ neskladnosti se ugotovi zlasti ob upoštevanju, ali ima neskladnost daljnosežne posledice ali pa je omejena na samo kmetijo; |
| --- | --- |

—

„obseg“ neskladnosti se ugotovi zlasti ob upoštevanju, ali ima neskladnost daljnosežne posledice ali pa je omejena na samo kmetijo;

| — | za opredelitev „trajanja“ neskladnosti pristojni organ upošteva zlasti ocenjeno trajanje učinka ali možnost za odpravo teh učinkov na primeren način; |
| --- | --- |

—

za opredelitev „trajanja“ neskladnosti pristojni organ upošteva zlasti ocenjeno trajanje učinka ali možnost za odpravo teh učinkov na primeren način;

| — | „ponovljena“ neskladnost pomeni neskladnost z isto zahtevo, standardom ali obveznostjo, ugotovljeno več kakor enkrat v zaporednem obdobju treh let, če je bil upravičenec obveščen o prejšnji neskladnosti oziroma imel možnost, da sprejme potrebne ukrepe za odpravo prejšnje neskladnosti; |
| --- | --- |

—

„ponovljena“ neskladnost pomeni neskladnost z isto zahtevo, standardom ali obveznostjo, ugotovljeno več kakor enkrat v zaporednem obdobju treh let, če je bil upravičenec obveščen o prejšnji neskladnosti oziroma imel možnost, da sprejme potrebne ukrepe za odpravo prejšnje neskladnosti;

3.   Zneski, ki jih zadevajo ukinitve
  iz odstavka 1
  in kazni iz
  odstavka 2
  , se v celoti izterjajo.

3.   Zneski, ki jih zadevajo ukinitve in
  upravne
  kazni iz
  predhodnih odstavkov
  , se v celoti izterjajo.

Predlog spremembe 111

Predlog uredbe

Člen 65 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 65a |
| | Ukinitev in zmanjšanje plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje |
| | Ne glede na člen 65, vsota ukinitev in znižanj plačil v skladu s tem členom zaradi neizpolnjevanja obveznosti iz Naslova III Poglavja 2 Uredbe .../2013 [NP]ne presega vsote plačil iz tega poglavja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 65a

Ukinitev in zmanjšanje plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje

Ne glede na člen 65, vsota ukinitev in znižanj plačil v skladu s tem členom zaradi neizpolnjevanja obveznosti iz Naslova III Poglavja 2 Uredbe .../2013 [NP]ne presega vsote plačil iz tega poglavja.

Predlog spremembe 112

Predlog uredbe

Člen 66 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | začasne prekinitve pravice do sodelovanja v shemi pomoči, izključitve in začasne prekinitve plačila ali stopnje zmanjšanja pomoči, plačil ali nadomestil
  ali kakršnih koli drugih kazni, zlasti
  v primeru neupoštevanja časovnih omejitev, neskladnosti proizvodov, velikosti ali količine z uporabo, neopravljene ocene programa ali v primeru, da se informacije ne sporočijo, so nepravilne ali se ne sporočijo pravočasno; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

začasne prekinitve pravice do sodelovanja v shemi pomoči, izključitve in začasne prekinitve plačila ali stopnje zmanjšanja pomoči, plačil ali nadomestil
  ali kakršnih koli drugih kazni, zlasti
  v primeru neupoštevanja časovnih omejitev, neskladnosti proizvodov, velikosti ali količine z uporabo, neopravljene ocene programa ali v primeru, da se informacije ne sporočijo, so nepravilne ali se ne sporočijo pravočasno;

| (a) | začasne prekinitve pravice do sodelovanja v shemi pomoči, izključitve in začasne prekinitve plačila ali stopnje zmanjšanja pomoči, plačil ali nadomestil v primeru neupoštevanja časovnih omejitev, neskladnosti proizvodov, velikosti ali količine z uporabo, neopravljene ocene programa ali v primeru, da se informacije ne sporočijo, so nepravilne ali se ne sporočijo pravočasno; |
| --- | --- |

(a)

začasne prekinitve pravice do sodelovanja v shemi pomoči, izključitve in začasne prekinitve plačila ali stopnje zmanjšanja pomoči, plačil ali nadomestil v primeru neupoštevanja časovnih omejitev, neskladnosti proizvodov, velikosti ali količine z uporabo, neopravljene ocene programa ali v primeru, da se informacije ne sporočijo, so nepravilne ali se ne sporočijo pravočasno;

Predlog spremembe 113

Predlog uredbe

Člen 66 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (g) | ukinitve ali začasne prekinitve odobritve ali priznanja,
  zlasti
  kadar izvajalec, organizacija proizvajalcev, združenje organizacij proizvajalcev ali skupina proizvajalcev ali medpanožna organizacija ne spoštuje ali ne izpolnjuje več zahtevanih pogojev, vključno z neizpolnjevanjem zahtev glede uradnega obveščanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(g)

ukinitve ali začasne prekinitve odobritve ali priznanja,
  zlasti
  kadar izvajalec, organizacija proizvajalcev, združenje organizacij proizvajalcev ali skupina proizvajalcev ali medpanožna organizacija ne spoštuje ali ne izpolnjuje več zahtevanih pogojev, vključno z neizpolnjevanjem zahtev glede uradnega obveščanja;

| (g) | ukinitve ali začasne prekinitve odobritve ali priznanja, kadar izvajalec, organizacija proizvajalcev, združenje organizacij proizvajalcev ali skupina proizvajalcev ali medpanožna organizacija ne spoštuje ali ne izpolnjuje več zahtevanih pogojev, vključno z neizpolnjevanjem zahtev glede uradnega obveščanja; |
| --- | --- |

(g)

ukinitve ali začasne prekinitve odobritve ali priznanja, kadar izvajalec, organizacija proizvajalcev, združenje organizacij proizvajalcev ali skupina proizvajalcev ali medpanožna organizacija ne spoštuje ali ne izpolnjuje več zahtevanih pogojev, vključno z neizpolnjevanjem zahtev glede uradnega obveščanja;

Predlog spremembe 114

Predlog uredbe

Člen 66 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ia) | s postopki in tehničnimi merili v zvezi z ukrepi in kaznimi iz točk od (a) do (i), če je ugotovljeno neizpolnjevanje kakršnih koli obveznosti, ki izhajajo iz uporabe zadevne zakonodaje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ia)

s postopki in tehničnimi merili v zvezi z ukrepi in kaznimi iz točk od (a) do (i), če je ugotovljeno neizpolnjevanje kakršnih koli obveznosti, ki izhajajo iz uporabe zadevne zakonodaje;

Predlog spremembe 115

Predlog uredbe

Člen 66 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | postopke in tehnična merila glede ukrepov in kazni iz odstavka 1, če je ugotovljeno neizpolnjevanje kakršnih koli obveznosti, ki izhajajo iz uporabe zadevne zakonodaje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

postopke in tehnična merila glede ukrepov in kazni iz odstavka 1, če je ugotovljeno neizpolnjevanje kakršnih koli obveznosti, ki izhajajo iz uporabe zadevne zakonodaje;

črtano

Predlog spremembe 116

Predlog uredbe

Člen 66 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | pravila in
  postopke v zvezi s povračilom neupravičenih izplačil, ki izhajajo iz uporabe zadevne zakonodaje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

pravila in
  postopke v zvezi s povračilom neupravičenih izplačil, ki izhajajo iz uporabe zadevne zakonodaje.

| (b) | postopke v zvezi s povračilom neupravičenih izplačil, ki izhajajo iz uporabe zadevne zakonodaje. |
| --- | --- |

(b)

postopke v zvezi s povračilom neupravičenih izplačil, ki izhajajo iz uporabe zadevne zakonodaje.

Predlog spremembe 117

Predlog uredbe

Člen 68

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Vsaka država članica vzpostavi in upravlja integrirani administrativni in kontrolni sistem (v nadaljnjem besedilu: „integrirani sistem“). | 1.   Vsaka država članica vzpostavi in upravlja integrirani administrativni in kontrolni sistem (v nadaljnjem besedilu: „integrirani sistem“). |
| 2.   Integrirani sistem se uporablja za sheme podpore iz Priloge 1 Uredbe (EU) št. xxx/xxx [NP] in za podporo, dodeljeno v skladu s členi 22(1)(a) in (b), 29 do 32 34 ter 35 Uredbe xxx/xxx [RP], in, kadar je ustrezno, členi 28(1)(b) Uredbe (EU) CR/xxx. | 2.   Integrirani sistem se uporablja za sheme podpore iz Priloge 1 Uredbe (EU) št. .../2013 [NP] in za podporo, dodeljeno v skladu s členi 22(1)(a) in (b), 29 do 32 34 ter 35 Uredbe .../2013 [RP], in, kadar je ustrezno, členi 28(1)(b) Uredbe (EU) .../2013[CR]. |
| To poglavje pa ne velja za ukrepe iz člena 29(9) Uredbe (EU) št. xxx/xxx[RP], kot tudi ne za ukrepe iz člena 22(1)(a) in (b) navedene uredbe, kar zadeva stroške zagona dejavnosti. | To poglavje pa ne velja za ukrepe iz člena 29(9) Uredbe (EU) št. .../2013[RP], kot tudi ne za ukrepe iz člena 22(1)(a) in (b) navedene uredbe, kar zadeva stroške zagona dejavnosti. |
| 3.   Do določene potrebne mere se integrirani sistem uporablja tudi za kontrolo navzkrižne skladnosti iz Naslova VI. | 3.   Do določene potrebne mere se integrirani sistem uporablja tudi za kontrolo navzkrižne skladnosti iz Naslova VI. |
| | 3a.
     
  Države članice pri vzpostavljanju svojega integriranega sistema ustrezno uporabijo tehnologijo z namenom zmanjšanja upravne obremenitve in zagotavljanja učinkovitega in uspešnega izvajanja nadzora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Vsaka država članica vzpostavi in upravlja integrirani administrativni in kontrolni sistem (v nadaljnjem besedilu: „integrirani sistem“).

1.   Vsaka država članica vzpostavi in upravlja integrirani administrativni in kontrolni sistem (v nadaljnjem besedilu: „integrirani sistem“).

2.   Integrirani sistem se uporablja za sheme podpore iz Priloge 1 Uredbe (EU) št. xxx/xxx [NP] in za podporo, dodeljeno v skladu s členi 22(1)(a) in (b), 29 do 32 34 ter 35 Uredbe xxx/xxx [RP], in, kadar je ustrezno, členi 28(1)(b) Uredbe (EU) CR/xxx.

2.   Integrirani sistem se uporablja za sheme podpore iz Priloge 1 Uredbe (EU) št. .../2013 [NP] in za podporo, dodeljeno v skladu s členi 22(1)(a) in (b), 29 do 32 34 ter 35 Uredbe .../2013 [RP], in, kadar je ustrezno, členi 28(1)(b) Uredbe (EU) .../2013[CR].

To poglavje pa ne velja za ukrepe iz člena 29(9) Uredbe (EU) št. xxx/xxx[RP], kot tudi ne za ukrepe iz člena 22(1)(a) in (b) navedene uredbe, kar zadeva stroške zagona dejavnosti.

To poglavje pa ne velja za ukrepe iz člena 29(9) Uredbe (EU) št. .../2013[RP], kot tudi ne za ukrepe iz člena 22(1)(a) in (b) navedene uredbe, kar zadeva stroške zagona dejavnosti.

3.   Do določene potrebne mere se integrirani sistem uporablja tudi za kontrolo navzkrižne skladnosti iz Naslova VI.

3.   Do določene potrebne mere se integrirani sistem uporablja tudi za kontrolo navzkrižne skladnosti iz Naslova VI.

3a.
     
  Države članice pri vzpostavljanju svojega integriranega sistema ustrezno uporabijo tehnologijo z namenom zmanjšanja upravne obremenitve in zagotavljanja učinkovitega in uspešnega izvajanja nadzora.

Predlog spremembe 118

Predlog uredbe

Člen 70 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Ta zbirka podatkov omogoča zlasti vpogled prek pristojnega organa države članice v podatke za koledarsko in/ali tržno leto, začenši z letom 2000. Omogoča tudi neposreden in takojšen vpogled v podatke za najmanj pet zaporednih predhodnih let. | Ta zbirka podatkov omogoča zlasti vpogled prek pristojnega organa države članice v podatke za koledarsko in/ali tržno leto, začenši z letom 2000.
  Vendar pa države članice, ki so pristopile Uniji leta 2004, zagotavljajo vpogled samo v podatke od leta 2004 naprej.
  Omogoča tudi neposreden in takojšen vpogled v podatke za najmanj pet zaporednih predhodnih let. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Ta zbirka podatkov omogoča zlasti vpogled prek pristojnega organa države članice v podatke za koledarsko in/ali tržno leto, začenši z letom 2000. Omogoča tudi neposreden in takojšen vpogled v podatke za najmanj pet zaporednih predhodnih let.

Ta zbirka podatkov omogoča zlasti vpogled prek pristojnega organa države članice v podatke za koledarsko in/ali tržno leto, začenši z letom 2000.
  Vendar pa države članice, ki so pristopile Uniji leta 2004, zagotavljajo vpogled samo v podatke od leta 2004 naprej.
  Omogoča tudi neposreden in takojšen vpogled v podatke za najmanj pet zaporednih predhodnih let.

Predlog spremembe 119

Predlog uredbe

Člen 73 – odstavek 2 in 2a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Države članice zagotovijo, med drugim tudi po elektronski poti, vnaprej pripravljene obrazce na podlagi ugotovljenih površin iz predhodnega leta, ter grafični material, ki prikazuje lokacijo teh površin. Država članica lahko določi, da mora vloga za pomoč vsebovati le spremembe glede na vlogo za pomoč, vloženo predhodno leto. Kar pa zadeva shemo za male kmete iz Naslova V Uredbe (EU) št. NP/xxx, je to možnost treba dati vsem zadevnim kmetom. | 2.   Države članice zagotovijo, med drugim tudi po elektronski poti, vnaprej pripravljene obrazce na podlagi ugotovljenih površin iz predhodnega leta ter grafični material, ki prikazuje lokacijo teh površin. Država članica lahko določi, da mora vloga za pomoč vsebovati le spremembe glede na vlogo za pomoč, vloženo predhodno leto. Kar pa zadeva shemo za male kmete iz Naslova V Uredbe (EU) št. .../2013 [NP], je to možnost treba dati vsem zadevnim kmetom. |
| | 2a.
     
  Države članice se lahko odločijo, da vloga za pomoč ali plačilni zahtevek, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 1, ostane veljavna več let, pod pogojem, da morajo zadevni upravičenci poročati o vsaki spremembi podatkov, ki so jih posredovali na začetku. Večletna vloga pa je veljavna le, če jo upravičenec vsako leto potrdi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Države članice zagotovijo, med drugim tudi po elektronski poti, vnaprej pripravljene obrazce na podlagi ugotovljenih površin iz predhodnega leta, ter grafični material, ki prikazuje lokacijo teh površin. Država članica lahko določi, da mora vloga za pomoč vsebovati le spremembe glede na vlogo za pomoč, vloženo predhodno leto. Kar pa zadeva shemo za male kmete iz Naslova V Uredbe (EU) št. NP/xxx, je to možnost treba dati vsem zadevnim kmetom.

2.   Države članice zagotovijo, med drugim tudi po elektronski poti, vnaprej pripravljene obrazce na podlagi ugotovljenih površin iz predhodnega leta ter grafični material, ki prikazuje lokacijo teh površin. Država članica lahko določi, da mora vloga za pomoč vsebovati le spremembe glede na vlogo za pomoč, vloženo predhodno leto. Kar pa zadeva shemo za male kmete iz Naslova V Uredbe (EU) št. .../2013 [NP], je to možnost treba dati vsem zadevnim kmetom.

2a.
     
  Države članice se lahko odločijo, da vloga za pomoč ali plačilni zahtevek, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 1, ostane veljavna več let, pod pogojem, da morajo zadevni upravičenci poročati o vsaki spremembi podatkov, ki so jih posredovali na začetku. Večletna vloga pa je veljavna le, če jo upravičenec vsako leto potrdi.

Predlog spremembe 120

Predlog uredbe

Člen 75

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Države članice v skladu s členom 61 prek plačilnih agencij ali organov, ki so jih te določile, opravijo administrativne preglede vlog za pomoč, da se preveri, ali so izpolnjeni pogoji za upravičenost do pomoči. Poleg teh pregledov se opravijo tudi pregledi na kraju samem. | 1.   Države članice v skladu s členom 61 prek plačilnih agencij ali organov, ki so jih te določile, opravijo administrativne preglede vlog za pomoč, da se preveri, ali so izpolnjeni pogoji za upravičenost do pomoči. Poleg teh pregledov se opravijo tudi pregledi na kraju samem
  , katerih namen je spremljanje skladnosti z določbami sheme pomoči in stopnje tveganja
  . |
| 2.   Države članice za namene pregledov na kraju samem sestavijo načrt vzorčenja
  kmetijskih gospodarstev in/ali
  upravičencev. | 2.   Države članice za namene pregledov na kraju samem sestavijo načrt vzorčenja upravičencev
  , sestavljen iz naključnega dela, da bi dobili reprezentativen delež napak, in na tveganju temelječega dela, ki omogoča, da se osrednja pozornost nameni zahtevkom z visokim tveganjem
  . |
| 3.   Države članice lahko uporabijo tehnike daljinskega zaznavanja in globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS) za pregled enot rabe ali poljin na kraju samem. | 3.   Države članice lahko uporabijo tehnike daljinskega zaznavanja in globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS) za pregled enot rabe ali poljin na kraju samem. |
| 4.   V primeru, da pogoji za upravičenost niso izpolnjeni, se uporabi člen 65. | 4.   V primeru, da pogoji za upravičenost niso izpolnjeni, se uporabi člen 65. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Države članice v skladu s členom 61 prek plačilnih agencij ali organov, ki so jih te določile, opravijo administrativne preglede vlog za pomoč, da se preveri, ali so izpolnjeni pogoji za upravičenost do pomoči. Poleg teh pregledov se opravijo tudi pregledi na kraju samem.

1.   Države članice v skladu s členom 61 prek plačilnih agencij ali organov, ki so jih te določile, opravijo administrativne preglede vlog za pomoč, da se preveri, ali so izpolnjeni pogoji za upravičenost do pomoči. Poleg teh pregledov se opravijo tudi pregledi na kraju samem
  , katerih namen je spremljanje skladnosti z določbami sheme pomoči in stopnje tveganja
  .

2.   Države članice za namene pregledov na kraju samem sestavijo načrt vzorčenja
  kmetijskih gospodarstev in/ali
  upravičencev.

2.   Države članice za namene pregledov na kraju samem sestavijo načrt vzorčenja upravičencev
  , sestavljen iz naključnega dela, da bi dobili reprezentativen delež napak, in na tveganju temelječega dela, ki omogoča, da se osrednja pozornost nameni zahtevkom z visokim tveganjem
  .

3.   Države članice lahko uporabijo tehnike daljinskega zaznavanja in globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS) za pregled enot rabe ali poljin na kraju samem.

3.   Države članice lahko uporabijo tehnike daljinskega zaznavanja in globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS) za pregled enot rabe ali poljin na kraju samem.

4.   V primeru, da pogoji za upravičenost niso izpolnjeni, se uporabi člen 65.

4.   V primeru, da pogoji za upravičenost niso izpolnjeni, se uporabi člen 65.

Predlog spremembe 121

Predlog uredbe

Člen 76

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Plačila v okviru shem podpor in ukrepov iz člena 68(2) se izplačajo v obdobju med 1. decembrom in 30. junijem sledečega koledarskega leta. V tem obdobju se plačila izplačajo v največ dveh obrokih. | 1.   Plačila v okviru shem podpor in ukrepov iz člena 68(2) se izplačajo v obdobju med 1. decembrom in 30. junijem sledečega koledarskega leta. V tem obdobju se plačila izplačajo v največ dveh obrokih. |
| V tem obdobju se plačila izplačajo v največ dveh obrokih. | V tem obdobju se plačila izplačajo v največ dveh obrokih. |
| Vendar pa lahko države članice izplačajo predplačila v višini 50 % za neposredna plačila in 75 % za podporo, dodeljeno v okviru shem podpore za razvoj podeželja iz člena 68(2), pred 1. decembrom in ne prej kot 16. oktobra. | Vendar pa lahko države članice izplačajo predplačila v višini 50 % za neposredna plačila in 75 % za podporo, dodeljeno v okviru shem podpore za razvoj podeželja iz člena 68(2), pred 1. decembrom in ne prej kot 16. oktobra. |
| | Komisija lahko brez poseganja v uporabo tretjega pododstavka, z izvedbenimi akti pooblasti države članice, da povečajo odstotek predplačil na 80 % v regijah, kjer se kmetje zaradi izjemnih okoliščin soočajo z resnimi finančnimi težavami. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3). |
| 2.   Plačila iz odstavka 1 se ne izvedejo, preden se preverjanje pogojev za upravičenost, ki jih mora opraviti država članica na podlagi člena 75, ne zaključi. | 2.   Plačila iz odstavka 1 se ne izvedejo, preden se preverjanje pogojev za upravičenost, ki jih mora opraviti država članica na podlagi člena 75, ne zaključi. |
| | 2a.
     
  Države članice se lahko z odstopanjem od odstavka 2 tega člena odločijo, da, ob upoštevanju tveganja preplačila, po končanih upravnih pregledih, določenih v členu 61(1), plačajo do 50 % ustreznega plačila iz naslova III Uredbe (EU) .../2013 [RP] in 75 % pomoči, odobrene iz naslova razvoja podeželja iz člena 68(2). Odstotek plačila je enak za vse upravičence ukrepa ali skupine dejavnosti. |
| | 2b.
     
  V primeru izrednih okoliščin in če proračunsko stanje to omogoča, lahko Komisija na zahtevo ene ali več držav članic dovoli izplačilo predplačil tudi pred 16. oktobrom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Plačila v okviru shem podpor in ukrepov iz člena 68(2) se izplačajo v obdobju med 1. decembrom in 30. junijem sledečega koledarskega leta. V tem obdobju se plačila izplačajo v največ dveh obrokih.

1.   Plačila v okviru shem podpor in ukrepov iz člena 68(2) se izplačajo v obdobju med 1. decembrom in 30. junijem sledečega koledarskega leta. V tem obdobju se plačila izplačajo v največ dveh obrokih.

V tem obdobju se plačila izplačajo v največ dveh obrokih.

V tem obdobju se plačila izplačajo v največ dveh obrokih.

Vendar pa lahko države članice izplačajo predplačila v višini 50 % za neposredna plačila in 75 % za podporo, dodeljeno v okviru shem podpore za razvoj podeželja iz člena 68(2), pred 1. decembrom in ne prej kot 16. oktobra.

Vendar pa lahko države članice izplačajo predplačila v višini 50 % za neposredna plačila in 75 % za podporo, dodeljeno v okviru shem podpore za razvoj podeželja iz člena 68(2), pred 1. decembrom in ne prej kot 16. oktobra.

Komisija lahko brez poseganja v uporabo tretjega pododstavka, z izvedbenimi akti pooblasti države članice, da povečajo odstotek predplačil na 80 % v regijah, kjer se kmetje zaradi izjemnih okoliščin soočajo z resnimi finančnimi težavami. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3).

2.   Plačila iz odstavka 1 se ne izvedejo, preden se preverjanje pogojev za upravičenost, ki jih mora opraviti država članica na podlagi člena 75, ne zaključi.

2.   Plačila iz odstavka 1 se ne izvedejo, preden se preverjanje pogojev za upravičenost, ki jih mora opraviti država članica na podlagi člena 75, ne zaključi.

2a.
     
  Države članice se lahko z odstopanjem od odstavka 2 tega člena odločijo, da, ob upoštevanju tveganja preplačila, po končanih upravnih pregledih, določenih v členu 61(1), plačajo do 50 % ustreznega plačila iz naslova III Uredbe (EU) .../2013 [RP] in 75 % pomoči, odobrene iz naslova razvoja podeželja iz člena 68(2). Odstotek plačila je enak za vse upravičence ukrepa ali skupine dejavnosti.

2b.
     
  V primeru izrednih okoliščin in če proračunsko stanje to omogoča, lahko Komisija na zahtevo ene ali več držav članic dovoli izplačilo predplačil tudi pred 16. oktobrom.

Predlog spremembe 122

Predlog uredbe

Člen 77 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (aa) | s pravili o uporabi tehnologije pri vzpostavljanju integriranega sistema za zagotovitev njegovega optimalnega delovanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(aa)

s pravili o uporabi tehnologije pri vzpostavljanju integriranega sistema za zagotovitev njegovega optimalnega delovanja;

Predlog spremembe 123

Predlog uredbe

Člen 77 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ba) | z osnovnimi značilnostmi, opredelitvami in zahtevami glede kakovosti za računalniško zbirko podatkov iz člena 70; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(ba)

z osnovnimi značilnostmi, opredelitvami in zahtevami glede kakovosti za računalniško zbirko podatkov iz člena 70;

Predlog spremembe 124

Predlog uredbe

Člen 77 – odstavek 1 – točka b b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (bb) | z osnovnimi značilnostmi, opredelitvami in zahtevami glede kakovosti za identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine iz člena 71 in za identifikacijo upravičencev v skladu s členom 74; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(bb)

z osnovnimi značilnostmi, opredelitvami in zahtevami glede kakovosti za identifikacijski sistem za enote rabe ali poljine iz člena 71 in za identifikacijo upravičencev v skladu s členom 74;

Predlog spremembe 125

Predlog uredbe

Člen 77 – odstavek 1 – točka b c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (bc) | osnovne značilnosti, opredelitve in zahteve glede kakovosti za sistem za identifikacijo in registracijo pravic do plačila iz člena 72; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(bc)

osnovne značilnosti, opredelitve in zahteve glede kakovosti za sistem za identifikacijo in registracijo pravic do plačila iz člena 72;

Predlog spremembe 126

Predlog uredbe

Člen 77 – odstavek 1 – točka b d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (bd) | pravila o vlogah za pomoč in zahtevkih za plačila iz člena 73 ter zahtevkih za pravice do plačila, vključno z zadnjim dnem za vložitev zahtevkov, zahtevami glede minimalnega nabora informacij, ki se vključijo v zahtevke, določbami za spremembe ali umik vlog za pomoč, oprostitev zahteve po vložitvi vloge za pomoč in določbami, na podlagi katerih lahko države članice uporabljajo poenostavljene postopke ali popravijo očitne napake; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(bd)

pravila o vlogah za pomoč in zahtevkih za plačila iz člena 73 ter zahtevkih za pravice do plačila, vključno z zadnjim dnem za vložitev zahtevkov, zahtevami glede minimalnega nabora informacij, ki se vključijo v zahtevke, določbami za spremembe ali umik vlog za pomoč, oprostitev zahteve po vložitvi vloge za pomoč in določbami, na podlagi katerih lahko države članice uporabljajo poenostavljene postopke ali popravijo očitne napake;

Predlog spremembe 127

Predlog uredbe

Člen 77 – odstavek 1 – točka b e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (be) | pravila za izvajanje pregledov, da se preverijo skladnost z obveznostmi ter pravilnost in popolnost informacij, navedenih v vlogi za pomoč ali zahtevku za plačilo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(be)

pravila za izvajanje pregledov, da se preverijo skladnost z obveznostmi ter pravilnost in popolnost informacij, navedenih v vlogi za pomoč ali zahtevku za plačilo;

Predlog spremembe 128

Predlog uredbe

Člen 77 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | določbe, potrebne za usklajeno opredelitev osnove za izračun pomoči, vključno s pravili, kako obravnavati nekatere primere, v katerih upravičene površine vključujejo krajinske značilnosti ali drevesa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

določbe, potrebne za usklajeno opredelitev osnove za izračun pomoči, vključno s pravili, kako obravnavati nekatere primere, v katerih upravičene površine vključujejo krajinske značilnosti ali drevesa;

| (b) | določbe, potrebne za usklajeno opredelitev osnove za izračun pomoči, vključno s pravili, kako obravnavati nekatere primere, v katerih upravičene površine vključujejo krajinske značilnosti ali drevesa;
  brez poseganja v člen 9 Uredbe (EU) št. .../2013 [NP] pravila za upravičenost ustrezajo izzivom na področju podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti in zato ne smejo kaznovati kmetovanja visoke naravne vrednosti ali pašnih kmetijsko-gozdarskih sistemov ali povzročati zmanjšanja okoljske kakovosti; prožnost, utemeljena z agronomskimi in ekološkimi razlogi, je dovoljena na podlagi običajnih standardov države članice ali zadevne regije; |
| --- | --- |

(b)

določbe, potrebne za usklajeno opredelitev osnove za izračun pomoči, vključno s pravili, kako obravnavati nekatere primere, v katerih upravičene površine vključujejo krajinske značilnosti ali drevesa;
  brez poseganja v člen 9 Uredbe (EU) št. .../2013 [NP] pravila za upravičenost ustrezajo izzivom na področju podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti in zato ne smejo kaznovati kmetovanja visoke naravne vrednosti ali pašnih kmetijsko-gozdarskih sistemov ali povzročati zmanjšanja okoljske kakovosti; prožnost, utemeljena z agronomskimi in ekološkimi razlogi, je dovoljena na podlagi običajnih standardov države članice ali zadevne regije;

Predlog spremembe 129

Predlog uredbe

Člen 77 – odstavek 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | z določbami za zagotavljanje usklajenega in sorazmernega obravnavanja
  namernih
  nepravilnosti, primerov manjših napak, kopičenja zmanjšanj in hkratne uporabe različnih zmanjšanj; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

z določbami za zagotavljanje usklajenega in sorazmernega obravnavanja
  namernih
  nepravilnosti, primerov manjših napak, kopičenja zmanjšanj in hkratne uporabe različnih zmanjšanj;

| (b) | z določbami za zagotavljanje usklajenega in sorazmernega obravnavanja
  hudih
  nepravilnosti, primerov manjših napak, kopičenja zmanjšanj in hkratne uporabe različnih zmanjšanj; |
| --- | --- |

(b)

z določbami za zagotavljanje usklajenega in sorazmernega obravnavanja
  hudih
  nepravilnosti, primerov manjših napak, kopičenja zmanjšanj in hkratne uporabe različnih zmanjšanj;

Predlog spremembe 130

Predlog uredbe

Člen 78 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | osnovne značilnosti, opredelitve in zahteve glede kakovosti za računalniško zbirko podatkov iz člena 70; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

osnovne značilnosti, opredelitve in zahteve glede kakovosti za računalniško zbirko podatkov iz člena 70;

črtano

Predlog spremembe 131

Predlog uredbe

Člen 78 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | osnovne značilnosti, opredelitve in zahteve glede kakovosti za sistem identifikacije za enote rabe ali poljine iz člena 71 in za identifikacijo upravičencev, predvideno s členom 74; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

osnovne značilnosti, opredelitve in zahteve glede kakovosti za sistem identifikacije za enote rabe ali poljine iz člena 71 in za identifikacijo upravičencev, predvideno s členom 74;

črtano

Predlog spremembe 132

Predlog uredbe

Člen 78 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | osnovne značilnosti, opredelitve in zahteve glede kakovosti za sistem za identifikacijo in registracijo pravic do plačila iz člena 72; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

osnovne značilnosti, opredelitve in zahteve glede kakovosti za sistem za identifikacijo in registracijo pravic do plačila iz člena 72;

črtano

Predlog spremembe 133

Predlog uredbe

Člen 78 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (d) | pravila o vlogah za pomoč in zahtevkih za plačila iz člena 73 ter zahtevkih za pravice do plačila, vključno z zadnjim dnem za vložitev zahtevkov, zahtevami glede minimalnega nabora informacij, ki se vključijo v zahtevke, določbami za spremembe ali umik vlog za pomoč, oprostitev zahteve po vložitvi vloge za pomoč in določbami, na podlagi katerih lahko države članice uporabljajo poenostavljene postopke ali popravijo očitne napake; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(d)

pravila o vlogah za pomoč in zahtevkih za plačila iz člena 73 ter zahtevkih za pravice do plačila, vključno z zadnjim dnem za vložitev zahtevkov, zahtevami glede minimalnega nabora informacij, ki se vključijo v zahtevke, določbami za spremembe ali umik vlog za pomoč, oprostitev zahteve po vložitvi vloge za pomoč in določbami, na podlagi katerih lahko države članice uporabljajo poenostavljene postopke ali popravijo očitne napake;

črtano

Predlog spremembe 134

Predlog uredbe

Člen 78 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (e) | pravila za izvajanje pregledov, da se preverijo skladnost z obveznostmi ter pravilnost in popolnost informacij, navedenih v vlogi za pomoč ali zahtevku za plačilo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(e)

pravila za izvajanje pregledov, da se preverijo skladnost z obveznostmi ter pravilnost in popolnost informacij, navedenih v vlogi za pomoč ali zahtevku za plačilo;

črtano

Predlog spremembe 135

Predlog uredbe

Člen 78 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (f) | tehnične opredelitve, potrebne za enotno izvajanje tega poglavja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(f)

tehnične opredelitve, potrebne za enotno izvajanje tega poglavja;

črtano

Predlog spremembe 136

Predlog uredbe

Člen 88 – odstavek 2 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   Komisija z izvedbenimi akti po potrebi sprejme določbe za doseganje enotne uporabe
  te uredbe
  v Uniji, še zlasti v povezavi: | 2.   Komisija z izvedbenimi akti po potrebi sprejme določbe za doseganje enotne uporabe
  tega poglavja
  v Uniji, še zlasti v povezavi: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   Komisija z izvedbenimi akti po potrebi sprejme določbe za doseganje enotne uporabe
  te uredbe
  v Uniji, še zlasti v povezavi:

2.   Komisija z izvedbenimi akti po potrebi sprejme določbe za doseganje enotne uporabe
  tega poglavja
  v Uniji, še zlasti v povezavi:

Predlog spremembe 137

Predlog uredbe

Člen 90 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi z: |
| | (a) | ukrepi, ki jih morajo države članice izvesti, da se prepreči nezakonita raba zaščitenih označb porekla in geografskih označb; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(3a)
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi z:

(a)

ukrepi, ki jih morajo države članice izvesti, da se prepreči nezakonita raba zaščitenih označb porekla in geografskih označb;

| (b) | ustreznimi pregledi in preverjanji, ki jih morajo izvesti države članice, vključno s testiranjem. |
| --- | --- |

(b)

ustreznimi pregledi in preverjanji, ki jih morajo izvesti države članice, vključno s testiranjem.

Predlog spremembe 138

Predlog uredbe

Člen 90 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | ukrepe, ki jih morajo države članice izvesti, da se prepreči nezakonita raba zaščitenih označb porekla in geografskih označb; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(c)

ukrepe, ki jih morajo države članice izvesti, da se prepreči nezakonita raba zaščitenih označb porekla in geografskih označb;

črtano

Predlog spremembe 139

Predlog uredbe

Člen 90 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (d) | preglede in preverjanja, ki jih izvajajo države članice, vključno s testiranjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(d)

preglede in preverjanja, ki jih izvajajo države članice, vključno s testiranjem.

črtano

Predlog spremembe 140

Predlog uredbe

Člen 91 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | kadar je neskladnost posledica dejanja ali opustitve, za katero je odgovoren zadevni upravičenec; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(a)

kadar je neskladnost posledica dejanja ali opustitve, za katero je odgovoren zadevni upravičenec;

| a) | kadar je neupoštevanje pravil posledica dejanja ali opustitve, za katero je neposredno

  in nedvoumno
  odgovoren zadevni upravičenec; |
| --- | --- |

a)

kadar je neupoštevanje pravil posledica dejanja ali opustitve, za katero je neposredno

  in nedvoumno
  odgovoren zadevni upravičenec;

Predlog spremembe 141

Predlog uredbe

Člen 91 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | kadar je neskladnost povezana s kmetijsko dejavnostjo upravičenca;
  in |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(b)

kadar je neskladnost povezana s kmetijsko dejavnostjo upravičenca;
  in

| (b) | kadar je neskladnost povezana s kmetijsko dejavnostjo upravičenca;
  ali |
| --- | --- |

(b)

kadar je neskladnost povezana s kmetijsko dejavnostjo upravičenca;
  ali

Predlog spremembe 142

Predlog uredbe

Člen 93 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Direktiva 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike se bo upoštevala kot del Priloge II, ko jo bodo začele izvajati vse države članice in ko bodo opredeljene obveznosti, ki bodo neposredno veljale za kmete. Da bi se upoštevali navedeni elementi, je Komisija pooblaščena, da v skladu s členom 111 sprejme delegirane akte za namene spremembe Priloge II v roku 12 mesecev, začenši s trenutkom, ko zadnja izmed držav članic Komisiji uradno sporoči, da je Direktivo začela izvajati. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Direktiva 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike se bo upoštevala kot del Priloge II, ko jo bodo začele izvajati vse države članice in ko bodo opredeljene obveznosti, ki bodo neposredno veljale za kmete. Da bi se upoštevali navedeni elementi, je Komisija pooblaščena, da v skladu s členom 111 sprejme delegirane akte za namene spremembe Priloge II v roku 12 mesecev, začenši s trenutkom, ko zadnja izmed držav članic Komisiji uradno sporoči, da je Direktivo začela izvajati.

črtano

Predlog spremembe 144

Predlog uredbe

Člen 93 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Poleg tega morajo pravila v zvezi z navzkrižno skladnostjo za leti 2014 in 2015 zajemati tudi ohranitev trajnega travinja. Države članice, ki so bile članice
  Unije
  1. 
  januarja
   2004, zagotovijo, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajno travinje na datum, ki je predviden za vloge za pomoč na površino za leto 2003, ostanejo trajno travinje znotraj opredeljenih meja. Države članice, ki so
  v Unijo vstopile
  leta 2004, zagotovijo, da zemljišča, ki so uporabljala kot trajno travinje dne 1. maja 2004, ostanejo trajno travinje znotraj opredeljenih meja. Bolgarija in Romunija zagotovita, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajno travinje dne 1. januarja 2007, ostanejo trajno travinje. | Poleg tega morajo pravila v zvezi z navzkrižno skladnostjo za leti 2014 in 2015 zajemati tudi ohranitev trajnega travinja
  in trajnih pašnikov
  . Države članice, ki so bile članice
  pred
  1. 
  januarjem
   2004, zagotovijo, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajno travinje
  in trajni pašniki
  na datum, ki je predviden za vloge za pomoč na površino za leto 2003, ostanejo trajno travinje
  in trajni pašniki
  znotraj opredeljenih meja. Države članice, ki so
  to postale
  leta 2004, zagotovijo, da zemljišča, ki so
  se
  uporabljala kot trajno travinje
  in trajni pašniki
  dne 1. maja 2004, ostanejo trajno travinje
  in trajni pašniki
  znotraj opredeljenih meja. Bolgarija in Romunija zagotovita, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajno travinje
  in trajni pašniki
  dne 1. januarja 2007, ostanejo trajno travinje
  in trajni pašniki znotraj opredeljenih meja
  . |
| | Vendar lahko država članica v ustrezno utemeljenih okoliščinah odstopa od prvega pododstavka, če sprejme ukrepe, da bi preprečila znatno zmanjšanje skupne površine trajnega travinja in trajnih pašnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Poleg tega morajo pravila v zvezi z navzkrižno skladnostjo za leti 2014 in 2015 zajemati tudi ohranitev trajnega travinja. Države članice, ki so bile članice
  Unije
  1. 
  januarja
   2004, zagotovijo, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajno travinje na datum, ki je predviden za vloge za pomoč na površino za leto 2003, ostanejo trajno travinje znotraj opredeljenih meja. Države članice, ki so
  v Unijo vstopile
  leta 2004, zagotovijo, da zemljišča, ki so uporabljala kot trajno travinje dne 1. maja 2004, ostanejo trajno travinje znotraj opredeljenih meja. Bolgarija in Romunija zagotovita, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajno travinje dne 1. januarja 2007, ostanejo trajno travinje.

Poleg tega morajo pravila v zvezi z navzkrižno skladnostjo za leti 2014 in 2015 zajemati tudi ohranitev trajnega travinja
  in trajnih pašnikov
  . Države članice, ki so bile članice
  pred
  1. 
  januarjem
   2004, zagotovijo, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajno travinje
  in trajni pašniki
  na datum, ki je predviden za vloge za pomoč na površino za leto 2003, ostanejo trajno travinje
  in trajni pašniki
  znotraj opredeljenih meja. Države članice, ki so
  to postale
  leta 2004, zagotovijo, da zemljišča, ki so
  se
  uporabljala kot trajno travinje
  in trajni pašniki
  dne 1. maja 2004, ostanejo trajno travinje
  in trajni pašniki
  znotraj opredeljenih meja. Bolgarija in Romunija zagotovita, da zemljišča, ki so se uporabljala kot trajno travinje
  in trajni pašniki
  dne 1. januarja 2007, ostanejo trajno travinje
  in trajni pašniki znotraj opredeljenih meja
  .

Vendar lahko država članica v ustrezno utemeljenih okoliščinah odstopa od prvega pododstavka, če sprejme ukrepe, da bi preprečila znatno zmanjšanje skupne površine trajnega travinja in trajnih pašnikov.

Predlog spremembe 145

Predlog uredbe

Člen 93 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Poleg tega Komisija z izvedbenimi akti sprejme metode
  za določitev deleža trajnega travinja in kmetijskih zemljišč, ki ga je treba ohranjati.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3). | Na Komisijo se prenese pooblastilo
  za
  sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi s sprejemanjem metod za
  določitev deleža trajnega travinja in kmetijskih zemljišč, ki ga je treba ohranjati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Poleg tega Komisija z izvedbenimi akti sprejme metode
  za določitev deleža trajnega travinja in kmetijskih zemljišč, ki ga je treba ohranjati.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3).

Na Komisijo se prenese pooblastilo
  za
  sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi s sprejemanjem metod za
  določitev deleža trajnega travinja in kmetijskih zemljišč, ki ga je treba ohranjati.

Predlog spremembe 146

Predlog uredbe

Člen 94

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da se vsa kmetijska zemljišča, vključno z zemljišči, ki se ne uporabljajo več za proizvodne namene, obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji. Države članice na nacionalni ali regionalni ravni za upravičence določijo minimalne standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje zemljišč na podlagi Priloge II, ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnih območij, vključno s stanjem prsti in podnebnimi razmerami, obstoječimi sistemi kmetovanja, rabo zemljišč, kolobarjenjem, načini kmetovanja in strukturami kmetijskih gospodarstev. Države članice ne smejo določiti minimalnih zahtev, ki niso določene v Prilogi II. | Države članice zagotovijo, da se vsa kmetijska zemljišča obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji. Države članice na nacionalni ali regionalni ravni za upravičence določijo minimalne standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje zemljišč na podlagi Priloge II, ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnih območij, vključno s stanjem prsti in podnebnimi razmerami, obstoječimi sistemi kmetovanja, rabo zemljišč, kolobarjenjem, načini kmetovanja in strukturami kmetijskih gospodarstev. Države članice ne smejo določiti minimalnih zahtev, ki niso določene v Prilogi II. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Države članice zagotovijo, da se vsa kmetijska zemljišča, vključno z zemljišči, ki se ne uporabljajo več za proizvodne namene, obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji. Države članice na nacionalni ali regionalni ravni za upravičence določijo minimalne standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje zemljišč na podlagi Priloge II, ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnih območij, vključno s stanjem prsti in podnebnimi razmerami, obstoječimi sistemi kmetovanja, rabo zemljišč, kolobarjenjem, načini kmetovanja in strukturami kmetijskih gospodarstev. Države članice ne smejo določiti minimalnih zahtev, ki niso določene v Prilogi II.

Države članice zagotovijo, da se vsa kmetijska zemljišča obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji. Države članice na nacionalni ali regionalni ravni za upravičence določijo minimalne standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje zemljišč na podlagi Priloge II, ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnih območij, vključno s stanjem prsti in podnebnimi razmerami, obstoječimi sistemi kmetovanja, rabo zemljišč, kolobarjenjem, načini kmetovanja in strukturami kmetijskih gospodarstev. Države članice ne smejo določiti minimalnih zahtev, ki niso določene v Prilogi II.

Predlog spremembe 147

Predlog uredbe

Člen 96 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Države članice lahko za zagotavljanje skladnosti s pravili o navzkrižni skladnosti uporabljajo svoje obstoječe administrativne in kontrolne sisteme. | Države članice lahko za zagotavljanje skladnosti s pravili o navzkrižni skladnosti uporabljajo svoje obstoječe administrativne in kontrolne sisteme
  in opredelijo niz preverljivih zahtev in standardov, ki se jih uporablja na ravni kmetije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Države članice lahko za zagotavljanje skladnosti s pravili o navzkrižni skladnosti uporabljajo svoje obstoječe administrativne in kontrolne sisteme.

Države članice lahko za zagotavljanje skladnosti s pravili o navzkrižni skladnosti uporabljajo svoje obstoječe administrativne in kontrolne sisteme
  in opredelijo niz preverljivih zahtev in standardov, ki se jih uporablja na ravni kmetije
  .

Predlog spremembe 148

Predlog uredbe

Člen 96 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Nadzor nad zahtevami, standardi, akti ali področji navzkrižne skladnosti lahko upošteva naslednje elemente: |
| | — | sodelovanje kmetov v sistemu kmetijskega svetovanja iz naslova III te uredbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2a.
     
  Nadzor nad zahtevami, standardi, akti ali področji navzkrižne skladnosti lahko upošteva naslednje elemente:

—

sodelovanje kmetov v sistemu kmetijskega svetovanja iz naslova III te uredbe;

| — | sodelovanje kmetov v sistemu certificiranja, če zadevna shema ustreza zahtevam in standardom. |
| --- | --- |

—

sodelovanje kmetov v sistemu certificiranja, če zadevna shema ustreza zahtevam in standardom.

Predlog spremembe 149

Predlog uredbe

Člen 96 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 3.   Države članice opravljajo preglede na kraju samem, da bi preverile, ali upravičenec upošteva obveznosti iz tega naslova. | 3.   Države članice opravljajo preglede na kraju samem, da bi preverile, ali upravičenec upošteva obveznosti iz tega naslova.
  Pri tem se države članice v skladu z načelom sorazmernosti prednostno osredotočijo na zahtevke z najvišjim tveganjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3.   Države članice opravljajo preglede na kraju samem, da bi preverile, ali upravičenec upošteva obveznosti iz tega naslova.

3.   Države članice opravljajo preglede na kraju samem, da bi preverile, ali upravičenec upošteva obveznosti iz tega naslova.
  Pri tem se države članice v skladu z načelom sorazmernosti prednostno osredotočijo na zahtevke z najvišjim tveganjem.

Predlog spremembe 150

Predlog uredbe

Člen 96 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 4.   
  Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila
  za izvajanje pregledov, namenjenih preverjanju skladnosti z obveznostmi iz tega naslova. | 4.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo
  za
  sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi z določanjem pravil za
  izvajanje pregledov, namenjenih preverjanju skladnosti z obveznostmi iz tega naslova. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

4.   
  Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila
  za izvajanje pregledov, namenjenih preverjanju skladnosti z obveznostmi iz tega naslova.

4.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo
  za
  sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi z določanjem pravil za
  izvajanje pregledov, namenjenih preverjanju skladnosti z obveznostmi iz tega naslova.

Predlog spremembe 151

Predlog uredbe

Člen 96 – odstavek 4 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3). | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3).

črtano

Predlog spremembe 152

Predlog uredbe

Člen 97 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Kazen iz člena 91 se uporabi, če na kateri koli točki v koledarskem letu (v nadaljnjem besedilu: zadevno koledarsko leto) pravila o navzkrižni skladnosti niso spoštovana, in je zadevna neskladnost pripisana upravičencu, ki je predložil vlogo za pomoč ali zahtevek za plačilo v zadevnem koledarskem letu. | 1.   Kazen iz člena 91 se uporabi, če na kateri koli točki v koledarskem letu (v nadaljnjem besedilu: zadevno koledarsko leto) pravila o navzkrižni skladnosti niso spoštovana, in je zadevno nespoštovanje pravil

  neposredno in nedvomno

  pripisano upravičencu, ki je predložil vlogo za pomoč ali zahtevek za plačilo v zadevnem koledarskem letu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Kazen iz člena 91 se uporabi, če na kateri koli točki v koledarskem letu (v nadaljnjem besedilu: zadevno koledarsko leto) pravila o navzkrižni skladnosti niso spoštovana, in je zadevna neskladnost pripisana upravičencu, ki je predložil vlogo za pomoč ali zahtevek za plačilo v zadevnem koledarskem letu.

1.   Kazen iz člena 91 se uporabi, če na kateri koli točki v koledarskem letu (v nadaljnjem besedilu: zadevno koledarsko leto) pravila o navzkrižni skladnosti niso spoštovana, in je zadevno nespoštovanje pravil

  neposredno in nedvomno

  pripisano upravičencu, ki je predložil vlogo za pomoč ali zahtevek za plačilo v zadevnem koledarskem letu.

Predlog spremembe 153

Predlog uredbe

Člen 97 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Če se država članica odloči, da bo uporabila možnost iz prvega pododstavka, v naslednjem letu pristojni organ za vzorec upravičencev sprejme ukrepe, potrebne za preveritev, ali je upravičenec odpravil zadevno ugotovljeno neskladnost. Upravičenca se obvesti o ugotovljeni neskladnosti in obveznosti odprave te neskladnosti. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Če se država članica odloči, da bo uporabila možnost iz prvega pododstavka, v naslednjem letu pristojni organ za vzorec upravičencev sprejme ukrepe, potrebne za preveritev, ali je upravičenec odpravil zadevno ugotovljeno neskladnost. Upravičenca se obvesti o ugotovljeni neskladnosti in obveznosti odprave te neskladnosti.

črtano

Predlog spremembe 154

Predlog uredbe

Člen 99

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Kazen iz člena 91 se izvrši v obliki zmanjšanja ali izključitve skupnega zneska plačil iz člena 92, ki so bila ali še bodo odobrena zadevnemu upravičencu v zvezi s koledarskim letom ali zadevnimi leti. | 1.   Kazen iz člena 91 se izvrši v obliki zmanjšanja ali izključitve skupnega zneska plačil iz člena 92, ki so bila ali še bodo odobrena zadevnemu upravičencu v zvezi s koledarskim letom ali zadevnimi leti. |
| Za izračun zadevnih znižanj in izključitev se upoštevajo resnost, obseg, trajnost in ponavljanje ugotovljene neskladnosti, pa tudi merila iz odstavkov 2, 3 in 4. | Za izračun zadevnih znižanj in izključitev se
  sorazmerno
  upoštevajo
  narava,
  resnost, obseg, trajnost in ponavljanje ugotovljenega nespoštovanja pravil, pa tudi merila iz odstavkov 2, 3 in 4. |
| 2.   Če gre za neskladnost zaradi malomarnosti, odstotek znižanja ne sme presegati 5 %, v primeru ponavljajoče se neskladnosti pa 15 %. | 2.   Če gre za nespoštovanje pravil zaradi malomarnosti, odstotek znižanja ne sme presegati 5 %, v primeru ponavljajočega se nespoštovanja pa
  ne sme preseči
  15 %. |
| V utemeljenih primerih se lahko države članice odločijo, da se znižanje ne uporabi, če
  je
  treba glede na resnost, obseg in trajanje primer neskladnosti obravnavati kot manjši. Primeri
  neskladnosti
  , ki predstavljajo neposredno tveganje za javno zdravje ali zdravje živali, pa se ne smejo obravnavati kot manjši.
  Upravičenca se obvesti o ugotovljeni neskladnosti in obveznosti odprave te neskladnosti. | V utemeljenih primerih se lahko države članice odločijo, da se znižanje ne uporabi, če
  bi bilo
  treba glede na resnost, obseg in trajanje primer nespoštovanja pravil obravnavati kot manjši. Primeri nespoštovanja pravil, ki predstavljajo neposredno tveganje za javno zdravje ali zdravje živali, pa se ne smejo obravnavati kot manjši. |
| | Države članice lahko vzpostavijo tudi sistem zgodnjega opozarjanja, ki se uporablja v primeru prvega nespoštovanja pravil, ki ni obravnavano kot resno. Če se država članica odloči za to možnost, pristojni organ najprej upravičencu pošlje opozorilo, v katerem ga obvesti o ugotovljenem nespoštovanju pravil in obveznosti, da ga odpravi. Učinek takšnega sistema je omejen na to, da upravičenca seznani z njegovo odgovornostjo za neupoštevanje pravil. Opozorilu sledijo ustrezni pregledi v naslednjem letu, da se preveri, ali je bilo nespoštovanje pravil odpravljeno. Če je bilo, se znižanje ne uporabi. Če ni bilo odpravljena, se znižanje iz prvega pododstavka uporabi retroaktivno. Vendar pa se primeri nespoštovanja pravil, ki predstavljajo neposredno tveganje za javno zdravje ali zdravje živali, vedno obravnavajo kot hudi. |
| 3.   Če gre za
  namerno povzročeno

  neskladnost, odstotek znižanja načeloma ne sme biti manjši od 20 % in se lahko povzpne do popolne izključitve iz ene ali več shem pomoči ter se uporablja eno ali več koledarskih let. | 3.   Če gre za
  hudo

  nespoštovanje pravil,
  ki je posledica velike malomarnosti,
  odstotek znižanja načeloma ne sme biti manjši od 20 % in se lahko povzpne do popolne izključitve iz ene ali več shem pomoči ter se uporablja eno ali več koledarskih let. |
| 4.   V vsakem primeru skupni znesek znižanj in izključitev za eno koledarsko leto ne sme biti višji od skupnega zneska iz prvega pododstavka odstavka 1. | 4.   V vsakem primeru skupni znesek znižanj in izključitev za eno koledarsko leto ne sme biti višji od skupnega zneska iz prvega pododstavka odstavka 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Kazen iz člena 91 se izvrši v obliki zmanjšanja ali izključitve skupnega zneska plačil iz člena 92, ki so bila ali še bodo odobrena zadevnemu upravičencu v zvezi s koledarskim letom ali zadevnimi leti.

1.   Kazen iz člena 91 se izvrši v obliki zmanjšanja ali izključitve skupnega zneska plačil iz člena 92, ki so bila ali še bodo odobrena zadevnemu upravičencu v zvezi s koledarskim letom ali zadevnimi leti.

Za izračun zadevnih znižanj in izključitev se upoštevajo resnost, obseg, trajnost in ponavljanje ugotovljene neskladnosti, pa tudi merila iz odstavkov 2, 3 in 4.

Za izračun zadevnih znižanj in izključitev se
  sorazmerno
  upoštevajo
  narava,
  resnost, obseg, trajnost in ponavljanje ugotovljenega nespoštovanja pravil, pa tudi merila iz odstavkov 2, 3 in 4.

2.   Če gre za neskladnost zaradi malomarnosti, odstotek znižanja ne sme presegati 5 %, v primeru ponavljajoče se neskladnosti pa 15 %.

2.   Če gre za nespoštovanje pravil zaradi malomarnosti, odstotek znižanja ne sme presegati 5 %, v primeru ponavljajočega se nespoštovanja pa
  ne sme preseči
  15 %.

V utemeljenih primerih se lahko države članice odločijo, da se znižanje ne uporabi, če
  je
  treba glede na resnost, obseg in trajanje primer neskladnosti obravnavati kot manjši. Primeri
  neskladnosti
  , ki predstavljajo neposredno tveganje za javno zdravje ali zdravje živali, pa se ne smejo obravnavati kot manjši.
  Upravičenca se obvesti o ugotovljeni neskladnosti in obveznosti odprave te neskladnosti.

V utemeljenih primerih se lahko države članice odločijo, da se znižanje ne uporabi, če
  bi bilo
  treba glede na resnost, obseg in trajanje primer nespoštovanja pravil obravnavati kot manjši. Primeri nespoštovanja pravil, ki predstavljajo neposredno tveganje za javno zdravje ali zdravje živali, pa se ne smejo obravnavati kot manjši.

Države članice lahko vzpostavijo tudi sistem zgodnjega opozarjanja, ki se uporablja v primeru prvega nespoštovanja pravil, ki ni obravnavano kot resno. Če se država članica odloči za to možnost, pristojni organ najprej upravičencu pošlje opozorilo, v katerem ga obvesti o ugotovljenem nespoštovanju pravil in obveznosti, da ga odpravi. Učinek takšnega sistema je omejen na to, da upravičenca seznani z njegovo odgovornostjo za neupoštevanje pravil. Opozorilu sledijo ustrezni pregledi v naslednjem letu, da se preveri, ali je bilo nespoštovanje pravil odpravljeno. Če je bilo, se znižanje ne uporabi. Če ni bilo odpravljena, se znižanje iz prvega pododstavka uporabi retroaktivno. Vendar pa se primeri nespoštovanja pravil, ki predstavljajo neposredno tveganje za javno zdravje ali zdravje živali, vedno obravnavajo kot hudi.

3.   Če gre za
  namerno povzročeno

  neskladnost, odstotek znižanja načeloma ne sme biti manjši od 20 % in se lahko povzpne do popolne izključitve iz ene ali več shem pomoči ter se uporablja eno ali več koledarskih let.

3.   Če gre za
  hudo

  nespoštovanje pravil,
  ki je posledica velike malomarnosti,
  odstotek znižanja načeloma ne sme biti manjši od 20 % in se lahko povzpne do popolne izključitve iz ene ali več shem pomoči ter se uporablja eno ali več koledarskih let.

4.   V vsakem primeru skupni znesek znižanj in izključitev za eno koledarsko leto ne sme biti višji od skupnega zneska iz prvega pododstavka odstavka 1.

4.   V vsakem primeru skupni znesek znižanj in izključitev za eno koledarsko leto ne sme biti višji od skupnega zneska iz prvega pododstavka odstavka 1.

Predlog spremembe 155

Predlog uredbe

Člen 101

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Da se zagotovi pravična razdelitev sredstev med upravičence, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 111, ki bodo določili usklajeno podlago za izračun kazni zaradi nespoštovanja navzkrižne skladnosti, pri čemer se upoštevajo zmanjšanja v zvezi s finančno disciplino. | 1.   Da se zagotovi pravična razdelitev sredstev med upravičence, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi z določanjem usklajene podlage za izračun kazni zaradi nespoštovanja navzkrižne skladnosti, pri čemer se upoštevajo zmanjšanja v zvezi s finančno disciplino. |
| 2.   Da se zagotovi učinkovito, dosledno in nediskriminatorno izvajanje navzkrižne skladnosti, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi z izračunom in uporabo kazni. | 2.   Da se zagotovi učinkovito,
  sorazmerno,
  dosledno in nediskriminatorno izvajanje navzkrižne skladnosti
  na osnovi ocene tveganja
  , se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi z izračunom in uporabo kazni.
  Ti delegirani akti vsebujejo zlasti pravila glede primerov, v katerih se upravne kazni za nespoštovanje pravil, ki ga povzroči tehnična napaka sistemov za identifikacijo in registracijo živali iz Priloge II, PZR 7 in PZR 8 in ki ni posledica dejanja ali opustitve, za katero je neposredno odgovoren zadevni upravičenec, ne uvedejo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Da se zagotovi pravična razdelitev sredstev med upravičence, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 111, ki bodo določili usklajeno podlago za izračun kazni zaradi nespoštovanja navzkrižne skladnosti, pri čemer se upoštevajo zmanjšanja v zvezi s finančno disciplino.

1.   Da se zagotovi pravična razdelitev sredstev med upravičence, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi z določanjem usklajene podlage za izračun kazni zaradi nespoštovanja navzkrižne skladnosti, pri čemer se upoštevajo zmanjšanja v zvezi s finančno disciplino.

2.   Da se zagotovi učinkovito, dosledno in nediskriminatorno izvajanje navzkrižne skladnosti, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi z izračunom in uporabo kazni.

2.   Da se zagotovi učinkovito,
  sorazmerno,
  dosledno in nediskriminatorno izvajanje navzkrižne skladnosti
  na osnovi ocene tveganja
  , se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi z izračunom in uporabo kazni.
  Ti delegirani akti vsebujejo zlasti pravila glede primerov, v katerih se upravne kazni za nespoštovanje pravil, ki ga povzroči tehnična napaka sistemov za identifikacijo in registracijo živali iz Priloge II, PZR 7 in PZR 8 in ki ni posledica dejanja ali opustitve, za katero je neposredno odgovoren zadevni upravičenec, ne uvedejo.

Predlog spremembe 156

Predlog uredbe

Člen 102 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka c – točka v

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (v) | povzetek rezultatov vseh razpoložljivih revizij in pregledov, opravljenih v skladu s časovnim načrtom in podrobno opredeljenimi določbami iz posebnih pravil za zadevni sektor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(v)

povzetek rezultatov vseh razpoložljivih revizij in pregledov, opravljenih v skladu s časovnim načrtom in podrobno opredeljenimi določbami iz posebnih pravil za zadevni sektor.

| (v) | letni
  povzetek rezultatov
  , skupaj s proračunskimi odhodki EKJS in EKSRP,
  vseh razpoložljivih revizij in pregledov, opravljenih v skladu s časovnim načrtom in podrobno opredeljenimi določbami iz posebnih pravil za zadevni sektor. |
| --- | --- |

(v)

letni
  povzetek rezultatov
  , skupaj s proračunskimi odhodki EKJS in EKSRP,
  vseh razpoložljivih revizij in pregledov, opravljenih v skladu s časovnim načrtom in podrobno opredeljenimi določbami iz posebnih pravil za zadevni sektor.

Predlog spremembe 157

Predlog uredbe

Člen 102 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Kadar morajo države članice za potrebe izpolnjevanje svojih obveznosti iz tega člena opraviti statistične analize, jim Komisija pravočasno posreduje vse potrebne informacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(3a)
     
  Kadar morajo države članice za potrebe izpolnjevanje svojih obveznosti iz tega člena opraviti statistične analize, jim Komisija pravočasno posreduje vse potrebne informacije.

Predlog spremembe 158

Predlog uredbe

Člen 106 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 3.   Kadar se neposredno plačilo, predvideno v Uredbi (
  ES
  ) št. NP/xxx, upravičencu izplačuje v drugi valuti kot je euro, države članice pretvorijo znesek pomoči izražen v eurih v nacionalno valuto na podlagi zadnjega menjalnega tečaja Evropske centralne banke pred 1. oktobrom tistega leta, za katero je bila dodeljena pomoč. | 3.   Kadar se neposredno plačilo, predvideno v Uredbi (
  EU
  ) št. NP/xxx, upravičencu izplačuje v drugi valuti kot je euro, države članice pretvorijo znesek pomoči, izražen v eurih, v nacionalno valuto na podlagi zadnjega
  povprečnega mesečnega
  menjalnega tečaja Evropske centralne banke pred 1. oktobrom tistega leta, za katero je bila dodeljena pomoč. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3.   Kadar se neposredno plačilo, predvideno v Uredbi (
  ES
  ) št. NP/xxx, upravičencu izplačuje v drugi valuti kot je euro, države članice pretvorijo znesek pomoči izražen v eurih v nacionalno valuto na podlagi zadnjega menjalnega tečaja Evropske centralne banke pred 1. oktobrom tistega leta, za katero je bila dodeljena pomoč.

3.   Kadar se neposredno plačilo, predvideno v Uredbi (
  EU
  ) št. NP/xxx, upravičencu izplačuje v drugi valuti kot je euro, države članice pretvorijo znesek pomoči, izražen v eurih, v nacionalno valuto na podlagi zadnjega
  povprečnega mesečnega
  menjalnega tečaja Evropske centralne banke pred 1. oktobrom tistega leta, za katero je bila dodeljena pomoč.

Predlog spremembe 159

Predlog uredbe

Člen 107 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   
  Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme ukrepe
  za zaščito uporabe zakonodaje Unije v primeru, da se izjemni monetarni postopki v zvezi z nacionalno valuto izkažejo kot nevarnost za njeno uporabo. Ti ukrepi lahko po potrebi odstopajo od obstoječih pravil. | 1.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo
  za
  sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi s sprejemanjem ukrepov za
  zaščito uporabe zakonodaje Unije v primeru, da se izjemni monetarni postopki v zvezi z nacionalno valuto izkažejo kot nevarnost za njeno uporabo. Ti ukrepi lahko po potrebi odstopajo od obstoječih pravil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   
  Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme ukrepe
  za zaščito uporabe zakonodaje Unije v primeru, da se izjemni monetarni postopki v zvezi z nacionalno valuto izkažejo kot nevarnost za njeno uporabo. Ti ukrepi lahko po potrebi odstopajo od obstoječih pravil.

1.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo
  za
  sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 111 v zvezi s sprejemanjem ukrepov za
  zaščito uporabe zakonodaje Unije v primeru, da se izjemni monetarni postopki v zvezi z nacionalno valuto izkažejo kot nevarnost za njeno uporabo. Ti ukrepi lahko po potrebi odstopajo od obstoječih pravil.

Predlog spremembe 160

Predlog uredbe

Člen 110

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.   Treba je vzpostaviti skupen okvir spremljanja in ocenjevanja za merjenje uspešnosti delovanja skupne kmetijske politike
  . Ta mora zajemati vse instrumente, povezane s spremljanjem
  in
  ocenjevanjem ukrepov skupne kmetijske politike in
  zlasti
  neposrednih plačil, predvidenih v Uredbi (EU) št. NP/xxx, tržnih ukrepov iz Uredbe (EU) št. SUT/xxx, ukrepov za razvoj podeželja iz Uredbe (EU) št. RP/xxx ter uporabe navzkrižne skladnosti iz te uredbe. | 1.   Treba je vzpostaviti skupen okvir spremljanja in ocenjevanja za merjenje uspešnosti delovanja skupne kmetijske politike in zlasti: |
| | (a) | neposrednih plačil, predvidenih v Uredbi (EU) št. .../2013
  [NP], |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

1.   Treba je vzpostaviti skupen okvir spremljanja in ocenjevanja za merjenje uspešnosti delovanja skupne kmetijske politike
  . Ta mora zajemati vse instrumente, povezane s spremljanjem
  in
  ocenjevanjem ukrepov skupne kmetijske politike in
  zlasti
  neposrednih plačil, predvidenih v Uredbi (EU) št. NP/xxx, tržnih ukrepov iz Uredbe (EU) št. SUT/xxx, ukrepov za razvoj podeželja iz Uredbe (EU) št. RP/xxx ter uporabe navzkrižne skladnosti iz te uredbe.

1.   Treba je vzpostaviti skupen okvir spremljanja in ocenjevanja za merjenje uspešnosti delovanja skupne kmetijske politike in zlasti:

(a)

neposrednih plačil, predvidenih v Uredbi (EU) št. .../2013
  [NP],

| (b) | tržnih ukrepov iz Uredbe (EU) št. .../2013
  [SUT], |
| --- | --- |

(b)

tržnih ukrepov iz Uredbe (EU) št. .../2013
  [SUT],

| (c) | ukrepov za razvoj podeželja iz Uredbe (EU) št. .../2013
  [RP]
  ter |
| --- | --- |

(c)

ukrepov za razvoj podeželja iz Uredbe (EU) št. .../2013
  [RP]
  ter

| (d) | uporabe navzkrižne skladnosti iz te uredbe. |
| --- | --- |

(d)

uporabe navzkrižne skladnosti iz te uredbe.

Da se zagotovi učinkovito merjenje uspešnosti, je
  Komisija
  pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov
  v skladu s 
  členom 111 v zvezi z vsebino in oblikovanjem navedenega okvira
  .

Komisija
  spremlja te ukrepe politike na podlagi poročil držav članic
  v skladu s 
  pravili iz te uredbe
  .
  Komisija pripravi večletni načrt ocenjevanja in predvidi redna ocenjevanja posameznih instrumentov, ki jih bo izvajala.

2.   Vpliv ukrepov skupne kmetijske politike iz odstavka 1 se meri glede na naslednje cilje:

2.   Vpliv ukrepov skupne kmetijske politike iz odstavka 1 se meri glede na naslednje cilje:

| (a) | trajnostna proizvodnja hrane, s poudarkom na kmetijskih dohodkih, kmetijski produktivnosti in stabilnosti cen; |
| --- | --- |

(a)

trajnostna proizvodnja hrane, s poudarkom na kmetijskih dohodkih, kmetijski produktivnosti in stabilnosti cen;

| (a) | trajnostna proizvodnja hrane, s poudarkom na
  cenah surovin,
  kmetijskih dohodkih, kmetijski produktivnosti in stabilnosti cen; |
| --- | --- |

(a)

trajnostna proizvodnja hrane, s poudarkom na
  cenah surovin,
  kmetijskih dohodkih, kmetijski produktivnosti in stabilnosti cen;

| (b) | trajnostno upravljanje naravnih virov in ukrepi na področju podnebnih sprememb, s poudarkom na emisijah toplogrednih plinov, biotski raznovrstnosti, prsti in vodah; |
| --- | --- |

(b)

trajnostno upravljanje naravnih virov in ukrepi na področju podnebnih sprememb, s poudarkom na emisijah toplogrednih plinov, biotski raznovrstnosti, prsti in vodah;

| (b) | trajnostno upravljanje naravnih virov in ukrepi na področju podnebnih sprememb, s poudarkom na emisijah toplogrednih plinov, biotski raznovrstnosti, prsti in vodah; |
| --- | --- |

(b)

trajnostno upravljanje naravnih virov in ukrepi na področju podnebnih sprememb, s poudarkom na emisijah toplogrednih plinov, biotski raznovrstnosti, prsti in vodah;

| (c) | uravnotežen teritorialni razvoj, s poudarkom na zaposlovanju na podeželju, rasti in revščini na podeželskih območjih. |
| --- | --- |

(c)

uravnotežen teritorialni razvoj, s poudarkom na zaposlovanju na podeželju, rasti in revščini na podeželskih območjih.

| (c) | uravnotežen teritorialni razvoj, s poudarkom na zaposlovanju na podeželju, rasti in revščini na podeželskih območjih. |
| --- | --- |

(c)

uravnotežen teritorialni razvoj, s poudarkom na zaposlovanju na podeželju, rasti in revščini na podeželskih območjih.

Komisija z izvedbenimi akti opredeli niz kazalnikov, uporabljenih za merjenje doseganja ciljev iz prvega pododstavka. Ti izvedbeni akti se sprejmejo
  v skladu s 
  postopkom pregleda iz člena 112(3)
  .

Da se zagotovi učinkovita uporaba tega odstavka, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  v skladu s 
  členom 111 v zvezo z določanjem vsebine in strukture okvira spremljanja in vrednotenja, vključno z nizom kazalnikov in metod za njihov izračun
  .

3.   Države članice Komisiji predložijo vse informacije, ki so potrebne za spremljanje in ocenjevanje zadevnih ukrepov. Komisija upošteva potrebe po podatkih in sinergije med potencialnimi viri podatkov, zlasti njihovo uporabo v statistične namene, kadar je to ustrezno.

3.   Države članice Komisiji predložijo vse informacije, ki so potrebne za spremljanje in ocenjevanje zadevnih ukrepov.
  Te informacije v največji možni meri temeljijo na priznanih virih podatkov, kot sta mreža knjigovodskih podatkov s kmetij in Eurostat.
  Komisija upošteva potrebe po podatkih in sinergije med potencialnimi viri podatkov, zlasti njihovo uporabo v statistične namene, kadar je to ustrezno.

Komisija
  z izvedbenimi akti
  sprejme
  pravila
  v zvezi z informacijami, ki jih morajo poslati države članice, kot tudi
  potrebami
  po podatkih in
  sinergijami
  med potencialnimi viri podatkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3).

Komisija sprejme
  izvedbene akte za določitev pravil
  v zvezi z informacijami, ki jih morajo poslati države članice,
  ne da bi jim pri tem nalagala nepotrebno upravno breme,
  kot tudi
  pravil o potrebah
  po podatkih in
  sinergijah
  med potencialnimi viri podatkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 112(3).

4.   Komisija predloži poročilo o izvajanju tega člena Evropskemu parlamentu in Svetu vsaka štiri leta. Prvo poročilo je treba predložiti najpozneje do 31. decembra 2017.

4.   Komisija predloži poročilo o izvajanju tega člena Evropskemu parlamentu in Svetu vsaka štiri leta. Prvo poročilo je treba predložiti najpozneje do 31. decembra 2017.

Predlog spremembe 200

Predlog uredbe

Člen 110 a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 110a | Člen 110a |
| Objava
  podatkov o upravičencih | Naknadna
  objava
  upravičencev EKJS in EKSRP |
| 1.
     Države članice zagotovijo letno naknadno objavo
  podatkov
  upravičencev EKJS in EKSRP.
  V objavi se navede: | Države članice zagotovijo letno naknadno objavo upravičencev EKJS in EKSRP
  . Pri tem smiselno uporabijo člen 21 delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije. |
| (a) | brez poseganja v prvi odstavek člena 110b te uredbe, imena upravičencev, kot sledi: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 110a

Člen 110a

Objava
  podatkov o upravičencih

Naknadna
  objava
  upravičencev EKJS in EKSRP

1.
     Države članice zagotovijo letno naknadno objavo
  podatkov
  upravičencev EKJS in EKSRP.
  V objavi se navede:

Države članice zagotovijo letno naknadno objavo upravičencev EKJS in EKSRP
  . Pri tem smiselno uporabijo člen 21 delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.

(a)

brez poseganja v prvi odstavek člena 110b te uredbe, imena upravičencev, kot sledi:

| | (i) | ime in priimek, kadar so upravičenci fizične osebe; |
| --- | --- | --- |

(i)

ime in priimek, kadar so upravičenci fizične osebe;

| | (ii) | celotno uradno ime, kakršno je registrirano, kadar so upravičenci pravne osebe z avtonomno pravno osebnostjo v skladu z zakonodajo zadevne države članice; |
| --- | --- | --- |

(ii)

celotno uradno ime, kakršno je registrirano, kadar so upravičenci pravne osebe z avtonomno pravno osebnostjo v skladu z zakonodajo zadevne države članice;

| | (iii) | celotno ime združenja, kakršno je registrirano ali drugače uradno priznano, kadar so upravičenci združenja brez lastne pravne osebnosti; |
| --- | --- | --- |

(iii)

celotno ime združenja, kakršno je registrirano ali drugače uradno priznano, kadar so upravičenci združenja brez lastne pravne osebnosti;

| (b) | občino, v kateri upravičenec prebiva ali je v njej registriran, in poštno številko ali del poštne številke, ki določa občino, kadar je ta poštna številka na voljo; |
| --- | --- |

(b)

občino, v kateri upravičenec prebiva ali je v njej registriran, in poštno številko ali del poštne številke, ki določa občino, kadar je ta poštna številka na voljo;

| (c) | zneske plačila za vsak ukrep, ki ga financirata EKJS in EKSRP in ga je posamezen upravičenec prejel v zadevnem poslovnem letu; |
| --- | --- |

(c)

zneske plačila za vsak ukrep, ki ga financirata EKJS in EKSRP in ga je posamezen upravičenec prejel v zadevnem poslovnem letu;

| (d) | naravo in opis ukrepov, ki jih financirata EKJS in EKSRP in v skladu s katerimi je bilo plačilo, navedeno v točki (c), odobreno. |
| --- | --- |

(d)

naravo in opis ukrepov, ki jih financirata EKJS in EKSRP in v skladu s katerimi je bilo plačilo, navedeno v točki (c), odobreno.

Informacije iz prvega pododstavka so dostopne na eni spletni strani za vsako državo članico. Dostopne morajo biti dve leti od datuma prve objave.

2.
     
  Glede plačil na podlagi ukrepov, ki jih financira EKSRP, kot je navedeno v točki (c) prvega pododstavka odstavka 1, se objavijo zneski, ki ustrezajo skupnemu javnemu financiranju in vključujejo tako sredstva Unije kot tudi nacionalni prispevek.

Predlog spremembe 162

Predlog uredbe

Člen 110 b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 110 b | črtano |
| Omejitev | |
| Kadar je znesek pomoči, ki ga je prejel upravičenec v enem letu, enak ali manjši od zneska, ki ga je določila država članica v skladu s členom 49 Uredbe (EU) št. NP/xxx, država članica ne objavi imena upravičenca, kakor je določeno v točki (a) prvega pododstavka člena 110a(1) te uredbe. | |
| Zneske, ki jih določi država v skladu s členom 49 Uredbe (EU) št. NP/xxx, o čemer uradno obvesti Komisijo v skladu s to Uredbo, Komisija objavi v skladu s pravili iz člena 110d. | |
| Kadar se uporabi prvi odstavek tega člena, države članice objavijo informacije iz točk (b), (c) in (d) prvega pododstavka člena 110a(1), upravičenec pa se označi s kodo. Države članice določijo obliko te kode. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 110 b

črtano

Omejitev

Kadar je znesek pomoči, ki ga je prejel upravičenec v enem letu, enak ali manjši od zneska, ki ga je določila država članica v skladu s členom 49 Uredbe (EU) št. NP/xxx, država članica ne objavi imena upravičenca, kakor je določeno v točki (a) prvega pododstavka člena 110a(1) te uredbe.

Zneske, ki jih določi država v skladu s členom 49 Uredbe (EU) št. NP/xxx, o čemer uradno obvesti Komisijo v skladu s to Uredbo, Komisija objavi v skladu s pravili iz člena 110d.

Kadar se uporabi prvi odstavek tega člena, države članice objavijo informacije iz točk (b), (c) in (d) prvega pododstavka člena 110a(1), upravičenec pa se označi s kodo. Države članice določijo obliko te kode.

Predlog spremembe 165

Predlog uredbe

Člen 111 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2.   
  Prenos pooblastila iz te uredbe se Komisiji podeli za nedoločen čas od začetka veljavnosti te uredbe
  . | 2.   
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov... se prenese na Komisijo za obdobje petih let od...

   (1)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.   
  Prenos pooblastila iz te uredbe se Komisiji podeli za nedoločen čas od začetka veljavnosti te uredbe
  .

2.   
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov... se prenese na Komisijo za obdobje petih let od...

   (1)

  .

Predlog spremembe 166

Predlog uredbe

Člen 111 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Komisija najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja pripravi poročilo o prenosu pooblastila. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, če Evropski parlament in Svet najpozneje tri mesece pred iztekom posameznega obdobja takšno podaljšanje odobrita. Evropski parlament o tem odloča z večino svojih članov, Svet pa s kvalificirano večino. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Komisija najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja pripravi poročilo o prenosu pooblastila. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, če Evropski parlament in Svet najpozneje tri mesece pred iztekom posameznega obdobja takšno podaljšanje odobrita. Evropski parlament o tem odloča z večino svojih članov, Svet pa s kvalificirano večino.

Predlog spremembe 167

Predlog uredbe

Priloga 1 – odstavek 1 – pododstavek 1 – alinea 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | — | Informacije, ki bodo kmetom pomagale pri načrtovanju, kako najbolje vlagati v prilagajanja njihovih sistemov kmetovanja na podnebne spremembe in katere sklade Unije lahko pri tem uporabijo; posebej informacije o prilagajanju kmetijskih zemljišč nihanjem in dolgoročnim spremembam podnebja ter informacije o sprejemanju praktičnih kmetijskih ukrepov za povečanje odpornost kmetijskih sistemov na poplave in suše ter za izboljšanje in optimizacijo ravni ogljika v tleh. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

Informacije, ki bodo kmetom pomagale pri načrtovanju, kako najbolje vlagati v prilagajanja njihovih sistemov kmetovanja na podnebne spremembe in katere sklade Unije lahko pri tem uporabijo; posebej informacije o prilagajanju kmetijskih zemljišč nihanjem in dolgoročnim spremembam podnebja ter informacije o sprejemanju praktičnih kmetijskih ukrepov za povečanje odpornost kmetijskih sistemov na poplave in suše ter za izboljšanje in optimizacijo ravni ogljika v tleh.

Predlog spremembe 168

Predlog uredbe

Priloga 1 – odstavek 1 – pododstavek 2 – alinea 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | — | Informacije o pozitivni povezavi med biotsko raznovrstnostjo in kmetijsko-ekosistemsko odpornostjo ter o razpršitvi tveganj, pa tudi o povezavi med monokulturami in izpadom pridelka/škode na pridelku zaradi škodljivcev ter izrednih vremenskih dogodkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

Informacije o pozitivni povezavi med biotsko raznovrstnostjo in kmetijsko-ekosistemsko odpornostjo ter o razpršitvi tveganj, pa tudi o povezavi med monokulturami in izpadom pridelka/škode na pridelku zaradi škodljivcev ter izrednih vremenskih dogodkov.

Predlog spremembe 169

Predlog uredbe

Priloga 1 – odstavek 1 – pododstavek 2 – alinea 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | — | Informacije, kako najuspešneje preprečiti širjenje tujih invazivnih vrst in zakaj je to pomembno za učinkovito delovanje ekosistema ter odpornost na podnebne spremembe, vključno z informacijami o dostopu do sredstev za programe za zatiranje, če so predvideni dodatni stroški. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

Informacije, kako najuspešneje preprečiti širjenje tujih invazivnih vrst in zakaj je to pomembno za učinkovito delovanje ekosistema ter odpornost na podnebne spremembe, vključno z informacijami o dostopu do sredstev za programe za zatiranje, če so predvideni dodatni stroški.

Predlog spremembe 170

Predlog uredbe

Priloga 1 – odstavek 1 – pododstavek 3 – alinea 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | — | Informacije o trajnostnih sistemih namakanja z majhno porabo vode ter o možnostih za optimizacijo sistemov, ki se napajajo z deževnico, za spodbujanje učinkovite rabe vode. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

Informacije o trajnostnih sistemih namakanja z majhno porabo vode ter o možnostih za optimizacijo sistemov, ki se napajajo z deževnico, za spodbujanje učinkovite rabe vode.

Predlog spremembe 171

Predlog uredbe

Priloga 1 – odstavek 1 – pododstavek 3 – alinea 5 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | — | Informacije o zmanjšanju rabe vode v kmetijstvu, vključno z izbiro posevkov, izboljšanjem humusa v tleh za boljše zadrževanje vode in manjšo potrebo po namakanju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

Informacije o zmanjšanju rabe vode v kmetijstvu, vključno z izbiro posevkov, izboljšanjem humusa v tleh za boljše zadrževanje vode in manjšo potrebo po namakanju.

Predlog spremembe 172

Predlog uredbe

Priloga 1 – odstavek 1 – pododstavek 5 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| — | Informacije o 
  ukrepih v zvezi z inovacijami
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

Informacije o 
  ukrepih v zvezi z inovacijami
  .

| — | Informacije o 
  ciljih evropskih partnerstev za inovacije na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti iz člena 61 Uredbe (EU) št
  .
  .../2013 [RP]. |
| --- | --- |

—

Informacije o 
  ciljih evropskih partnerstev za inovacije na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti iz člena 61 Uredbe (EU) št
  .
  .../2013 [RP].

Predlog spremembe 173

Predlog uredbe

Priloga 1 – odstavek 1 – pododstavek 5 – alinea 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | — | Informacije o obstoječih operativnih skupinah, ustanovljenih v skladu s členom 62 Uredbe (EU) št
  .
  .../2013 [RP], vključno z njihovimi nalogami, ter spodbujanje izmenjav in sodelovanja z njimi, če je primerno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

Informacije o obstoječih operativnih skupinah, ustanovljenih v skladu s členom 62 Uredbe (EU) št
  .
  .../2013 [RP], vključno z njihovimi nalogami, ter spodbujanje izmenjav in sodelovanja z njimi, če je primerno.

Predlog spremembe 174

Predlog uredbe

Priloga 1 – odstavek 1 – pododstavek 5 – alinea 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | — | Informacije o programih razvoja podeželja, usmerjenih v izpolnjevanje prednostnih nalog prenosa znanja ter inovacij v kmetijstvu, kot je zapisano v členu 5(1) Uredbe (EU) št. .../2013 [RP]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

—

Informacije o programih razvoja podeželja, usmerjenih v izpolnjevanje prednostnih nalog prenosa znanja ter inovacij v kmetijstvu, kot je zapisano v členu 5(1) Uredbe (EU) št. .../2013 [RP].

Predlog spremembe 175

Predlog uredbe

Priloga 1 – odstavek 1 – pododstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Izmenjava najboljše prakse, usposabljanje in krepitev zmogljivosti (horizontalna tema za vse zgoraj naštete teme) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Izmenjava najboljše prakse, usposabljanje in krepitev zmogljivosti (horizontalna tema za vse zgoraj naštete teme)

Predlog spremembe 176

Predlog uredbe

Priloga II – Glavna zadeva „Voda“ – PZR 1 – zadnji stolpec

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člena 4 in 5 | Skladnost z akcijskim programom in kodeksom dobre kmetijske prakse na ranljivih območjih |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člena 4 in 5

Skladnost z akcijskim programom in kodeksom dobre kmetijske prakse na ranljivih območjih

Predlog spremembe 180

Predlog uredbe

Priloga II – Glavna zadeva „Prst in zaloga ogljika“ – DKOP 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Vzdrževanje ravni vsebnosti organskih snovi v prsti, vključno s prepovedjo sežiganja ornih strnišč | Vzdrževanje ravni vsebnosti organskih snovi v prsti
  z ustreznimi praksami
  , vključno s prepovedjo sežiganja ornih strnišč
  , razen zaradi zdravja rastlin in ostankov obrezovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Vzdrževanje ravni vsebnosti organskih snovi v prsti, vključno s prepovedjo sežiganja ornih strnišč

Vzdrževanje ravni vsebnosti organskih snovi v prsti
  z ustreznimi praksami
  , vključno s prepovedjo sežiganja ornih strnišč
  , razen zaradi zdravja rastlin in ostankov obrezovanja.

Predlog spremembe 181

Predlog uredbe

Priloga II – Glavna zadeva „Prst in zaloga ogljika“ – DKOP 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Zaščita mokrišč in z ogljikom bogatih prsti, vključno s prepovedjo prvega oranja | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Zaščita mokrišč in z ogljikom bogatih prsti, vključno s prepovedjo prvega oranja

črtano

Predlog spremembe 184

Predlog uredbe

Priloga II – Glavna zadeva „Krajina, minimalna raven vzdrževanja“ – DKOP 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Ohranjanje krajinskih značilnosti, vključno, kadar je to ustrezno,
  z
  živimi mejami, ribniki, jarki, drevesi v vrsti, skupini ali posamično, robovi polj in terasami, vključno s prepovedjo rezanja žive meje in sekanja dreves v času razmnoževanja in vzreje mladičev pri ptičih
  in morebitnimi ukrepi za odvračanje invazivnih vrst in škodljivcev | Ohranjanje krajinskih značilnosti, vključno
  s
  , kadar je to ustrezno,
  polnaravnimi habitati,
  živimi mejami, ribniki, jarki, drevesi v vrsti, skupini ali posamično, robovi polj in terasami, vključno s prepovedjo rezanja žive meje in sekanja dreves v času razmnoževanja in vzreje mladičev pri ptičih |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Ohranjanje krajinskih značilnosti, vključno, kadar je to ustrezno,
  z
  živimi mejami, ribniki, jarki, drevesi v vrsti, skupini ali posamično, robovi polj in terasami, vključno s prepovedjo rezanja žive meje in sekanja dreves v času razmnoževanja in vzreje mladičev pri ptičih
  in morebitnimi ukrepi za odvračanje invazivnih vrst in škodljivcev

Ohranjanje krajinskih značilnosti, vključno
  s
  , kadar je to ustrezno,
  polnaravnimi habitati,
  živimi mejami, ribniki, jarki, drevesi v vrsti, skupini ali posamično, robovi polj in terasami, vključno s prepovedjo rezanja žive meje in sekanja dreves v času razmnoževanja in vzreje mladičev pri ptičih

Predlog spremembe 192

Predlog uredbe

Priloga II – Glavna zadeva „Ukrepi glede protimikrobne odpornosti“ (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Ukrepi glede protimikrobne odpornosti |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Ukrepi glede protimikrobne odpornosti

Predlog spremembe 193

Predlog uredbe

Priloga II – Glavna zadeva „Ukrepi glede protimikrobne odpornosti“ (novo) – DKOP 8c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Akcijski načrt Komisije proti naraščajoči nevarnosti protimikrobne odpornosti (COM(2011) 748, 15. 11. 2011). Za živali za proizvodnjo hrane: dobre prakse kmetovanja za preprečitev širjenja okužb, vključno z mejo gostote živali, dokumentacijo o zdravljenju, tudi preventivi, neuporabo kritičnih pomembnih protimikrobnih zdravil |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Akcijski načrt Komisije proti naraščajoči nevarnosti protimikrobne odpornosti (COM(2011) 748, 15. 11. 2011). Za živali za proizvodnjo hrane: dobre prakse kmetovanja za preprečitev širjenja okužb, vključno z mejo gostote živali, dokumentacijo o zdravljenju, tudi preventivi, neuporabo kritičnih pomembnih protimikrobnih zdravil

Predlog spremembe 194

Predlog uredbe

Priloga II – Glavna zadeva „Fitofarmacevtska sredstva“ – PZR 10 – zadnji stolpec

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Člen 55, prvi in drugi stavek | Ustrezna uporaba fitofarmacevtskih sredstev; uporaba zgolj odobrenih sredstev, v priporočenih količinah in skladno z navodili na oznaki. Vodenje evidence imena uporabljenega sredstva, njegove sestave, datuma uporabe na zadevni zemljiški parceli, imena osebe, ki ga je nanesla in stopnje izobrazbe te osebe, uporabljene količini in načina uporabe |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Člen 55, prvi in drugi stavek

Ustrezna uporaba fitofarmacevtskih sredstev; uporaba zgolj odobrenih sredstev, v priporočenih količinah in skladno z navodili na oznaki. Vodenje evidence imena uporabljenega sredstva, njegove sestave, datuma uporabe na zadevni zemljiški parceli, imena osebe, ki ga je nanesla in stopnje izobrazbe te osebe, uporabljene količini in načina uporabe

---

(1)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

---