# Den Europæiske Unions C 51/10.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 51 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 59. årgang10. februar 2016 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 51

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

59. årgang10. februar 2016

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Regionsudvalget |
| | 115. plenarforsamling den 3.—4. december 2015 |
| 2016/C 051/01 | Resolution om Kommissionens arbejdsprogram for 2016 | 1 |
| | UDTALELSER |
| | Regionsudvalget |
| | 115. plenarforsamling den 3.—4. december 2015 |
| 2016/C 051/02 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Territorial vision 2050, hvilken fremtid? | 8 |
| 2016/C 051/03 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — En europæisk dagsorden for migration | 14 |
| 2016/C 051/04 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Standarder for løn for arbejde i EU | 22 |
| 2016/C 051/05 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Den sociale økonomis rolle i genskabelsen af økonomisk vækst og bekæmpelsen af arbejdsløshed | 25 |
| 2016/C 051/06 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Deleøkonomiens lokale og regionale dimension | 28 |
| 2016/C 051/07 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Et fair og effektivt system for selskabsbeskatning i Den Europæiske Union | 34 |
| 2016/C 051/08 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Den lokale og regionale dimension af aftalen om handel med tjenesteydelser (TiSA) | 39 |
| 2016/C 051/09 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Borgmesteraftalens fremtid | 43 |
| 2016/C 051/10 | Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Bidrag til en kvalitetskontrol af fuglebeskyttelsesdirektivet og habitatdirektivet | 48 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Regionsudvalget

115. plenarforsamling den 3.—4. december 2015

2016/C 051/01

Resolution om Kommissionens arbejdsprogram for 2016

1

UDTALELSER

Regionsudvalget

115. plenarforsamling den 3.—4. december 2015

2016/C 051/02

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Territorial vision 2050, hvilken fremtid?

8

2016/C 051/03

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — En europæisk dagsorden for migration

14

2016/C 051/04

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Standarder for løn for arbejde i EU

22

2016/C 051/05

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Den sociale økonomis rolle i genskabelsen af økonomisk vækst og bekæmpelsen af arbejdsløshed

25

2016/C 051/06

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Deleøkonomiens lokale og regionale dimension

28

2016/C 051/07

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Et fair og effektivt system for selskabsbeskatning i Den Europæiske Union

34

2016/C 051/08

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Den lokale og regionale dimension af aftalen om handel med tjenesteydelser (TiSA)

39

2016/C 051/09

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Borgmesteraftalens fremtid

43

2016/C 051/10

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Bidrag til en kvalitetskontrol af fuglebeskyttelsesdirektivet og habitatdirektivet

48

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Regionsudvalget

115. plenarforsamling den 3.—4. december 2015

| 10.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 51/1

---

Resolution om Kommissionens arbejdsprogram for 2016

(2016/C 051/01)

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om sit arbejdsprogram for 2016: Tiden er ikke til »business as usual« og til samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Regionsudvalg og Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om sit arbejdsprogram for 2016: Tiden er ikke til »business as usual« og til samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Regionsudvalg og Kommissionen,

| — | der henviser til sine resolutioner af 9. juli 2015 om prioriteterne for Kommissionens arbejdsprogram for 2016 og af 4. juni 2015 om prioriteterne for den sjette mandatperiode 2015-2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine resolutioner af 9. juli 2015 om prioriteterne for Kommissionens arbejdsprogram for 2016 og af 4. juni 2015 om prioriteterne for den sjette mandatperiode 2015-2020,

| — | der henviser til nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet. |
| --- | --- |

—

der henviser til nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet.

Beskæftigelse, vækst, investeringer og samhørighedspolitik

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg bifalder Kommissionens forslag om at præsentere en ny tilgang til gennemførelsen af bæredygtighedsprincippet i følge artikel 3, stk. 3 i EU-traktaten på grundlag af midtvejsevalueringen af Europa 2020-strategien og gennemførelsen af FN's mål om bæredygtig udvikling. To muligheder i denne nye tilgang kunne være at integrere målene for bæredygtig udvikling i en ny Europa 2030-strategi eller en ny strategi for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg bifalder Kommissionens forslag om at præsentere en ny tilgang til gennemførelsen af bæredygtighedsprincippet i følge artikel 3, stk. 3 i EU-traktaten på grundlag af midtvejsevalueringen af Europa 2020-strategien og gennemførelsen af FN's mål om bæredygtig udvikling. To muligheder i denne nye tilgang kunne være at integrere målene for bæredygtig udvikling i en ny Europa 2030-strategi eller en ny strategi for bæredygtig udvikling;

| 2. | understreger, at disse bestræbelser kræver en stærk territorial dimension, hvor lokale og regionale myndigheder inddrages i udformningen og gennemførelsen under det europæiske semester for at sikre effektivitet såvel som demokratisk legitimitet og ansvarlighed; dette krav er i overensstemmelse med udvalgets opfordring til en hvidbog om territorial samhørighed på grundlag af det luxembourgske formandskabs arbejde med at analysere samspillet mellem den territoriale dagsorden 2020 og Europa 2020-strategien; foreslår også i denne forbindelse at gøre territoriale konsekvensvurderinger obligatoriske i forbindelse med Kommissionens konsekvensvurderinger; |
| --- | --- |

2.

understreger, at disse bestræbelser kræver en stærk territorial dimension, hvor lokale og regionale myndigheder inddrages i udformningen og gennemførelsen under det europæiske semester for at sikre effektivitet såvel som demokratisk legitimitet og ansvarlighed; dette krav er i overensstemmelse med udvalgets opfordring til en hvidbog om territorial samhørighed på grundlag af det luxembourgske formandskabs arbejde med at analysere samspillet mellem den territoriale dagsorden 2020 og Europa 2020-strategien; foreslår også i denne forbindelse at gøre territoriale konsekvensvurderinger obligatoriske i forbindelse med Kommissionens konsekvensvurderinger;

| 3. | opfordrer Den Europæiske Investeringsbank og Kommissionen til at prioritere projekter, som involverer lokale og regionale myndigheder, inkluderer små og mellemstore projektklynger og forpligter sig til at fremme og overvåge EFSI på lokalt og regionalt niveau; gør opmærksom på, at lånene fra EFSI ikke er relevante i alle lande, da EFSI ikke tilbyder bedre lånemuligheder for lokale og regionale myndigheder, end der allerede eksisterer i nogle medlemslande; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Den Europæiske Investeringsbank og Kommissionen til at prioritere projekter, som involverer lokale og regionale myndigheder, inkluderer små og mellemstore projektklynger og forpligter sig til at fremme og overvåge EFSI på lokalt og regionalt niveau; gør opmærksom på, at lånene fra EFSI ikke er relevante i alle lande, da EFSI ikke tilbyder bedre lånemuligheder for lokale og regionale myndigheder, end der allerede eksisterer i nogle medlemslande;

| 4. | glæder sig over, at Kommissionen er indstillet på at forenkle gennemførelsen af samhørighedspolitikken, og mener, at forenklingsbestræbelserne bør følge en holistisk tilgang for såvel modtagere som forvaltningsmyndigheder; Udvalget vil nøje følge og bidrage til arbejdet i gruppen på højt plan om forenkling; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over, at Kommissionen er indstillet på at forenkle gennemførelsen af samhørighedspolitikken, og mener, at forenklingsbestræbelserne bør følge en holistisk tilgang for såvel modtagere som forvaltningsmyndigheder; Udvalget vil nøje følge og bidrage til arbejdet i gruppen på højt plan om forenkling;

| 5. | opfordrer Kommissionen til tidligt at gå i dialog med udvalget om de territoriale aspekter ved gennemgangen og revisionen af den flerårige finansielle ramme for at sikre, at alle EU-politikker bidrager til at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i EU; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til tidligt at gå i dialog med udvalget om de territoriale aspekter ved gennemgangen og revisionen af den flerårige finansielle ramme for at sikre, at alle EU-politikker bidrager til at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i EU;

| 6. | bemærker, at en gearing af EU-budgettet mod resultater også forudsætter en ambitiøs opfølgning på konklusionerne fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter, som ventes at komme i nær fremtid. Eftersom EU-budgettet har størst indvirkning på lokalt og regionalt niveau, må lokale og regionale myndigheder også — navnlig gennem Det Europæiske Regionsudvalg — spille en fremtrædende rolle i udarbejdelsen af de substantielle og omfattende forslag til en revision af EU's budgetsystem, som udvalget forventer, at Kommissionen fremlægger i 2016; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at en gearing af EU-budgettet mod resultater også forudsætter en ambitiøs opfølgning på konklusionerne fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter, som ventes at komme i nær fremtid. Eftersom EU-budgettet har størst indvirkning på lokalt og regionalt niveau, må lokale og regionale myndigheder også — navnlig gennem Det Europæiske Regionsudvalg — spille en fremtrædende rolle i udarbejdelsen af de substantielle og omfattende forslag til en revision af EU's budgetsystem, som udvalget forventer, at Kommissionen fremlægger i 2016;

| 7. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at genåbne debatten om »BNP og mere« og undersøge, om det er nødvendigt og muligt at udvikle alternative eller supplerende indikatorer for velfærd og bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

7.

gentager sin opfordring til Kommissionen om at genåbne debatten om »BNP og mere« og undersøge, om det er nødvendigt og muligt at udvikle alternative eller supplerende indikatorer for velfærd og bæredygtig udvikling;

| 8. | beklager, at Kommissionens arbejdsprogram for 2016 ikke henviser til EU-dagsordenen for byerne, i betragtning af det presserende behov for en mere integreret tilgang til EU's politik og lovgivning på dette område; gentager i denne forbindelse sin anmodning om en hvidbog om EU-dagsordenen for byerne; |
| --- | --- |

8.

beklager, at Kommissionens arbejdsprogram for 2016 ikke henviser til EU-dagsordenen for byerne, i betragtning af det presserende behov for en mere integreret tilgang til EU's politik og lovgivning på dette område; gentager i denne forbindelse sin anmodning om en hvidbog om EU-dagsordenen for byerne;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at overveje det luxembourgske formandskabs forslag om en »europæisk grænseoverskridende konvention om særlige foranstaltninger i grænseoverskridende regioner« og anmoder om at blive inddraget aktivt i den gennemgang af grænseoverskridende hindringer, som Kommissionen er i færd med at forberede; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at overveje det luxembourgske formandskabs forslag om en »europæisk grænseoverskridende konvention om særlige foranstaltninger i grænseoverskridende regioner« og anmoder om at blive inddraget aktivt i den gennemgang af grænseoverskridende hindringer, som Kommissionen er i færd med at forberede;

| 10. | opfordrer på ny Kommissionen til at offentliggøre en grønbog om mobilitet i geografisk og demografisk udfordrede regioner; |
| --- | --- |

10.

opfordrer på ny Kommissionen til at offentliggøre en grønbog om mobilitet i geografisk og demografisk udfordrede regioner;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at udsende en hvidbog om landdistrikterne med henblik på at udvikle det enorme potentiale for beskæftigelse og vækst i landdistrikterne, herunder i en by-/landkontekst; gentager, at det er nødvendigt at forenkle den fælles landbrugspolitik; ser også frem til rapporten om mælkemarkedets funktion, som udvalget allerede har fremsat meget specifikke anbefalinger til; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at udsende en hvidbog om landdistrikterne med henblik på at udvikle det enorme potentiale for beskæftigelse og vækst i landdistrikterne, herunder i en by-/landkontekst; gentager, at det er nødvendigt at forenkle den fælles landbrugspolitik; ser også frem til rapporten om mælkemarkedets funktion, som udvalget allerede har fremsat meget specifikke anbefalinger til;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en klar handlingsplan vedrørende blå vækst og opfordrer til, at der etableres et specifikt viden- og innovationsfællesskab for den blå økonomi som en yderligere foranstaltning til udvikling af kvalifikationer og overførsel af idéer fra havforskning til den private sektor; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en klar handlingsplan vedrørende blå vækst og opfordrer til, at der etableres et specifikt viden- og innovationsfællesskab for den blå økonomi som en yderligere foranstaltning til udvikling af kvalifikationer og overførsel af idéer fra havforskning til den private sektor;

| 13. | støtter Kommissionens bestræbelser på at gøre det nemmere at bruge innovative finansieringsinstrumenter; understreger, at sådanne instrumenter skal forenkles yderligere, og opfordrer Kommissionen til i tæt dialog med repræsentanter for byer, regioner, EIB og arbejdsmarkedets parter at vedtage alle nødvendige juridiske løsninger med henblik på at undgå at gentage de fejl, som blev begået i begyndelsen af programmeringsperioden 2007-2013. |
| --- | --- |

13.

støtter Kommissionens bestræbelser på at gøre det nemmere at bruge innovative finansieringsinstrumenter; understreger, at sådanne instrumenter skal forenkles yderligere, og opfordrer Kommissionen til i tæt dialog med repræsentanter for byer, regioner, EIB og arbejdsmarkedets parter at vedtage alle nødvendige juridiske løsninger med henblik på at undgå at gentage de fejl, som blev begået i begyndelsen af programmeringsperioden 2007-2013.

Bæredygtig udvikling

| 14. | Det Europæiske Regionsudvalg vil omhyggeligt undersøge den nye pakke om cirkulær økonomi, herunder dens handlingsplan og nye lovforslag om ændring af EU's affaldslovgivning og dens indvirkning på de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

14.

Det Europæiske Regionsudvalg vil omhyggeligt undersøge den nye pakke om cirkulær økonomi, herunder dens handlingsplan og nye lovforslag om ændring af EU's affaldslovgivning og dens indvirkning på de lokale og regionale myndigheder;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at tilskynde til et større europæisk samarbejde på energiområdet og udtrykkeligt anerkende lokale og regionale myndigheders rolle og bidrag til energiunionspolitikker, navnlig med hensyn til mikroproduktion af vedvarende energi, energieffektivitet, gennemførelse af det indre marked for energi, energiinfrastruktur og diversificeringspolitikker samt innovativ energiteknologi; udtrykker sin vilje til at deltage aktivt i energiinfrastrukturforummet og samarbejde med de europæiske energireguleringsmyndigheder; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at tilskynde til et større europæisk samarbejde på energiområdet og udtrykkeligt anerkende lokale og regionale myndigheders rolle og bidrag til energiunionspolitikker, navnlig med hensyn til mikroproduktion af vedvarende energi, energieffektivitet, gennemførelse af det indre marked for energi, energiinfrastruktur og diversificeringspolitikker samt innovativ energiteknologi; udtrykker sin vilje til at deltage aktivt i energiinfrastrukturforummet og samarbejde med de europæiske energireguleringsmyndigheder;

| 16. | opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til forbrugernes holdninger og forventninger samt de lokale og regionale myndigheders erfaringer og bedste praksis i udviklingen af den nye designstruktur for energimarkedet; erklærer sig parat til at bidrage aktivt til arbejdet i Borgernes Energiforum; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til forbrugernes holdninger og forventninger samt de lokale og regionale myndigheders erfaringer og bedste praksis i udviklingen af den nye designstruktur for energimarkedet; erklærer sig parat til at bidrage aktivt til arbejdet i Borgernes Energiforum;

| 17. | glæder sig over, at Kommissionen vil tage et — omend ikke lovgivningsmæssigt — initiativ til en rumstrategi for Europa og håber, at den vil understøtte markedet for rumteknologiske applikationer med det mål at fremme etableringen af SMV'er i sektoren. Udvalget anmoder i den forbindelse om større inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i planlægningen og gennemførelsen af rumstrategien for Europa; |
| --- | --- |

17.

glæder sig over, at Kommissionen vil tage et — omend ikke lovgivningsmæssigt — initiativ til en rumstrategi for Europa og håber, at den vil understøtte markedet for rumteknologiske applikationer med det mål at fremme etableringen af SMV'er i sektoren. Udvalget anmoder i den forbindelse om større inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i planlægningen og gennemførelsen af rumstrategien for Europa;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at støtte lokale og regionale initiativer i kampagnen for »byer, der er modstandsdygtige over for risici«, under ledelse af FN gennem »Sendairammen«, og gentager sin opfordring til Kommissionen om at integrere opbygning af modstandsdygtighed fast i sine udviklingspolitikker; det vil være langt mere omkostningseffektivt at handle nu end at forsøge at opbygge modstandsdygtighed i infrastrukturer, som allerede er opført; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at støtte lokale og regionale initiativer i kampagnen for »byer, der er modstandsdygtige over for risici«, under ledelse af FN gennem »Sendairammen«, og gentager sin opfordring til Kommissionen om at integrere opbygning af modstandsdygtighed fast i sine udviklingspolitikker; det vil være langt mere omkostningseffektivt at handle nu end at forsøge at opbygge modstandsdygtighed i infrastrukturer, som allerede er opført;

| 19. | glæder sig over Kommissionens beslutning om at lægge forvaltningen af borgmesteraftalen og Mayors Adapt-initiativet sammen og erklærer sig parat til at bidrage aktivt til at udvide og fremme den nye integrerede borgmesteraftale for klima og energi på verdensplan, men påpeger samtidig, at andre lokale og regionale former for samarbejde om klima- og energispørgsmål ikke bør negligeres; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over Kommissionens beslutning om at lægge forvaltningen af borgmesteraftalen og Mayors Adapt-initiativet sammen og erklærer sig parat til at bidrage aktivt til at udvide og fremme den nye integrerede borgmesteraftale for klima og energi på verdensplan, men påpeger samtidig, at andre lokale og regionale former for samarbejde om klima- og energispørgsmål ikke bør negligeres;

| 20. | beklager, at arbejdsprogrammet ikke indeholder en klar henvisning til det generelle EU-miljøhandlingsprogram frem til 2020, som blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet (1); opfordrer navnlig Kommissionen til at gennemføre sit fjerde prioriterede mål om at maksimere resultaterne af EU's miljølovgivning ved at forbedre gennemførelsen; glæder sig over det planlagte REFIT-initiativ om miljørapportering, men gentager sin anmodning om et nyt direktiv om domstolsadgang i miljøsager og om et forslag om miljøinspektioner og håndhævelse (2); |
| --- | --- |

20.

beklager, at arbejdsprogrammet ikke indeholder en klar henvisning til det generelle EU-miljøhandlingsprogram frem til 2020, som blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet (1); opfordrer navnlig Kommissionen til at gennemføre sit fjerde prioriterede mål om at maksimere resultaterne af EU's miljølovgivning ved at forbedre gennemførelsen; glæder sig over det planlagte REFIT-initiativ om miljørapportering, men gentager sin anmodning om et nyt direktiv om domstolsadgang i miljøsager og om et forslag om miljøinspektioner og håndhævelse (2);

| 21. | bemærker med bekymring, at de demografiske forandringer, den socioøkonomiske krise og de geografisk koncentrerede migrationsstrømme kan forstærke allerede eksisterende sundhedsuligheder mellem EU's regioner og blive en udfordring for effektive, tilgængelige og modstandsdygtige sundhedssystemer, og opfordrer Kommissionen til at bestille en undersøgelse af disse kombinerede faktorer og af, hvordan EU's regioner kan omdanne denne udfordring til en mulighed; |
| --- | --- |

21.

bemærker med bekymring, at de demografiske forandringer, den socioøkonomiske krise og de geografisk koncentrerede migrationsstrømme kan forstærke allerede eksisterende sundhedsuligheder mellem EU's regioner og blive en udfordring for effektive, tilgængelige og modstandsdygtige sundhedssystemer, og opfordrer Kommissionen til at bestille en undersøgelse af disse kombinerede faktorer og af, hvordan EU's regioner kan omdanne denne udfordring til en mulighed;

| 22. | opfordrer Kommissionen til at sætte ind over for madspild ved at sætte et mål på mindst 30 % reduktion af madspild i 2025, især da mange lokale og regionale myndigheder i hele Europa har behov for vejledning og retssikkerhed, når de gennemfører foranstaltninger og initiativer til at mindske madspildet. |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til at sætte ind over for madspild ved at sætte et mål på mindst 30 % reduktion af madspild i 2025, især da mange lokale og regionale myndigheder i hele Europa har behov for vejledning og retssikkerhed, når de gennemfører foranstaltninger og initiativer til at mindske madspildet.

| 23. | gentager sin efterlysning af EU-foranstaltninger, finansieringsordninger og prioriteter for at tage højde for små og mellemstore byers samlede effekt, eftersom ca. 56 % af byerne er små og mellemstore med mellem 5 000 og 10 000 indbyggere. |
| --- | --- |

23.

gentager sin efterlysning af EU-foranstaltninger, finansieringsordninger og prioriteter for at tage højde for små og mellemstore byers samlede effekt, eftersom ca. 56 % af byerne er små og mellemstore med mellem 5 000 og 10 000 indbyggere.

Det indre marked

| 24. | Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer Kommissionen til hurtigt at fremlægge sine foreslåede initiativer vedrørende gennemførelse af strategien for det indre marked; understreger, at der bør foretages en fuldstændig vurdering af de relaterede foranstaltningers territoriale indvirkning; |
| --- | --- |

24.

Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer Kommissionen til hurtigt at fremlægge sine foreslåede initiativer vedrørende gennemførelse af strategien for det indre marked; understreger, at der bør foretages en fuldstændig vurdering af de relaterede foranstaltningers territoriale indvirkning;

| 25. | fremhæver, at gennemførelsen af det digitale indre marked er centralt for lokale og regionale myndigheder; opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at aflægge rapport om, hvilke fremskridt der er opnået med hensyn til at overvinde den digitale kløft, især på regionalt og lokalt niveau; |
| --- | --- |

25.

fremhæver, at gennemførelsen af det digitale indre marked er centralt for lokale og regionale myndigheder; opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at aflægge rapport om, hvilke fremskridt der er opnået med hensyn til at overvinde den digitale kløft, især på regionalt og lokalt niveau;

| 26. | glæder sig over, at Kommissionen agter at revidere direktivet om audiovisuelle medietjenester, og opfordrer til, at der tages hensyn til den regionale dimension og de regionale specifikationer; |
| --- | --- |

26.

glæder sig over, at Kommissionen agter at revidere direktivet om audiovisuelle medietjenester, og opfordrer til, at der tages hensyn til den regionale dimension og de regionale specifikationer;

| 27. | understreger behovet for en strategi til støtte for udviklingen af IKT-infrastruktur, navnlig i landdistrikter og fjerntliggende regioner og generelt i regioner med udviklingsefterslæb ud fra den betragtning, at bredbånds- og ultrabredbåndstjenester kan være en stærk løftestang for vækst; |
| --- | --- |

27.

understreger behovet for en strategi til støtte for udviklingen af IKT-infrastruktur, navnlig i landdistrikter og fjerntliggende regioner og generelt i regioner med udviklingsefterslæb ud fra den betragtning, at bredbånds- og ultrabredbåndstjenester kan være en stærk løftestang for vækst;

| 28. | glæder sig over Kommissionens fokus på at frigøre potentialet i den samarbejdende økonomi eller deleøkonomien og forventer, at Kommissionen snart vil fremlægge forslag til en koordineret tilgang til reglerne herfor under hensyntagen til de lokale og regionale myndigheders vigtige rolle og behovet for at sikre forbrugernes rettigheder; |
| --- | --- |

28.

glæder sig over Kommissionens fokus på at frigøre potentialet i den samarbejdende økonomi eller deleøkonomien og forventer, at Kommissionen snart vil fremlægge forslag til en koordineret tilgang til reglerne herfor under hensyntagen til de lokale og regionale myndigheders vigtige rolle og behovet for at sikre forbrugernes rettigheder;

| 29. | støtter Kommissionens bestræbelser for at gøre noget ved de lovgivningsmæssige hindringer for SMV'er og opstartsvirksomheder og glæder sig over, at Kommissionen vil stille forslag om at give iværksættere en ekstra chance efter konkurs; understreger, at regionale og lokale myndigheder spiller en vigtig rolle med hensyn til at sikre, at der kan opstå stærke økosystemer for iværksætteri, og understreger derfor nødvendigheden af at integrere dem i styringen af SMV-politikken og især i netværket af SMV-repræsentanter; |
| --- | --- |

29.

støtter Kommissionens bestræbelser for at gøre noget ved de lovgivningsmæssige hindringer for SMV'er og opstartsvirksomheder og glæder sig over, at Kommissionen vil stille forslag om at give iværksættere en ekstra chance efter konkurs; understreger, at regionale og lokale myndigheder spiller en vigtig rolle med hensyn til at sikre, at der kan opstå stærke økosystemer for iværksætteri, og understreger derfor nødvendigheden af at integrere dem i styringen af SMV-politikken og især i netværket af SMV-repræsentanter;

| 30. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på at etablere en kapitalmarkedsunion og gentager, at det er nødvendigt at mindske den administrative byrde som følge af nye regler og at undgå overdreven risikovillighed og ustabilitet på de finansielle markeder; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på at etablere en kapitalmarkedsunion og gentager, at det er nødvendigt at mindske den administrative byrde som følge af nye regler og at undgå overdreven risikovillighed og ustabilitet på de finansielle markeder;

| 31. | glæder sig over, at Kommissionen vil fremlægge en handlingsplan vedrørende moms med henblik på at gennemføre internationale standarder for udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud og som led i gennemgangen af EU's momsdirektiv i 2016 at præcisere, på hvilke betingelser ikkebeskatning af tværkommunalt samarbejde, som iværksættes i medfør af offentlig ret og falder uden for anvendelsesområdet for lovgivningen om offentlige indkøb, kan betragtes som forenelig med EU-retten; |
| --- | --- |

31.

glæder sig over, at Kommissionen vil fremlægge en handlingsplan vedrørende moms med henblik på at gennemføre internationale standarder for udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud og som led i gennemgangen af EU's momsdirektiv i 2016 at præcisere, på hvilke betingelser ikkebeskatning af tværkommunalt samarbejde, som iværksættes i medfør af offentlig ret og falder uden for anvendelsesområdet for lovgivningen om offentlige indkøb, kan betragtes som forenelig med EU-retten;

| 32. | tager til efterretning, at Kommissionen trækker sit nuværende forslag om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag tilbage, som Det Europæiske Regionsudvalg ellers havde hilst velkommen, men spørger sig selv om, i hvilket omfang Kommissionens hensigt om at erstatte det med forslag til en trinvis tilgang i retning af en obligatorisk selskabsskat foregriber resultaterne af den igangværende offentlige høring om emnet; |
| --- | --- |

32.

tager til efterretning, at Kommissionen trækker sit nuværende forslag om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag tilbage, som Det Europæiske Regionsudvalg ellers havde hilst velkommen, men spørger sig selv om, i hvilket omfang Kommissionens hensigt om at erstatte det med forslag til en trinvis tilgang i retning af en obligatorisk selskabsskat foregriber resultaterne af den igangværende offentlige høring om emnet;

| 33. | beklager dybt den manglende forklaring på Kommissionens beslutning om at udsætte vedtagelsen af pakken om arbejdskraftmobilitet, som efter planen skulle være et af Kommissionens flagskibsinitiativer til at bekæmpe social dumping og social turisme samt styrke de sociale rettigheder i Europa, og som efter Det Europæiske Regionsudvalgs opfattelse skulle omfatte en revision af direktivet om udstationering af arbejdstagere; |
| --- | --- |

33.

beklager dybt den manglende forklaring på Kommissionens beslutning om at udsætte vedtagelsen af pakken om arbejdskraftmobilitet, som efter planen skulle være et af Kommissionens flagskibsinitiativer til at bekæmpe social dumping og social turisme samt styrke de sociale rettigheder i Europa, og som efter Det Europæiske Regionsudvalgs opfattelse skulle omfatte en revision af direktivet om udstationering af arbejdstagere;

| 34. | afventer Kommissionens forslag om en bedre håndtering af udfordringerne med at forene arbejds- og privatliv, navnlig i relation til kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet, især ved at revidere forældreorlovsdirektivet fra 2010, ved at få direktivet om barselsorlov ud af det institutionelle dødvande, det er havnet i, og ved at fremlægge en konkret strategi til opnåelse af ligestilling mellem mænd og kvinder i EU; |
| --- | --- |

34.

afventer Kommissionens forslag om en bedre håndtering af udfordringerne med at forene arbejds- og privatliv, navnlig i relation til kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet, især ved at revidere forældreorlovsdirektivet fra 2010, ved at få direktivet om barselsorlov ud af det institutionelle dødvande, det er havnet i, og ved at fremlægge en konkret strategi til opnåelse af ligestilling mellem mænd og kvinder i EU;

| 35. | opfordrer Kommissionen til at foreslå en revision af direktivet om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener samt et direktiv om arbejdsrelaterede muskel- og knoglelidelser; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen til at foreslå en revision af direktivet om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener samt et direktiv om arbejdsrelaterede muskel- og knoglelidelser;

| 36. | understreger, at den europæiske dagsorden for nye kvalifikationer bør fokusere på en fornyet indsats for at modernisere de europæiske videregående uddannelser og på forslag om at sikre, at alle enkeltpersoner i EU har ret til og mulighed for at opnå et mindsteniveau af uddannelse og kvalifikationer med henblik på at opnå optimal kvalitet og stimulere innovation inden for erhvervsuddannelser, og dermed fremme uddannelse i digitale kvalifikationer og uddannelsens rolle med hensyn til at forebygge radikalisering af unge. |
| --- | --- |

36.

understreger, at den europæiske dagsorden for nye kvalifikationer bør fokusere på en fornyet indsats for at modernisere de europæiske videregående uddannelser og på forslag om at sikre, at alle enkeltpersoner i EU har ret til og mulighed for at opnå et mindsteniveau af uddannelse og kvalifikationer med henblik på at opnå optimal kvalitet og stimulere innovation inden for erhvervsuddannelser, og dermed fremme uddannelse i digitale kvalifikationer og uddannelsens rolle med hensyn til at forebygge radikalisering af unge.

Den Økonomiske og Monetære Union

| 37. | Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over, at Kommissionen er villig til at forbedre det demokratiske ansvar for EU's økonomiske forvaltningssystem, som ikke ville være komplet uden at inddrage subnationale myndigheder; |
| --- | --- |

37.

Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over, at Kommissionen er villig til at forbedre det demokratiske ansvar for EU's økonomiske forvaltningssystem, som ikke ville være komplet uden at inddrage subnationale myndigheder;

| 38. | opfordrer Kommissionen til at analysere, hvordan de nye ENS 2010-regler kommer til at påvirke de lokale og regionale myndigheders investeringsmuligheder; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen til at analysere, hvordan de nye ENS 2010-regler kommer til at påvirke de lokale og regionale myndigheders investeringsmuligheder;

| 39. | noterer sig Kommissionens forslag med hensyn til overgangen fra fase 1 til fase 2 i gennemførelsen af ØMU'en, herunder den planlagte hvidbog i foråret 2017; fremhæver, at der skal træffes en særskilt afgørelse for hvert enkelt tiltag; |
| --- | --- |

39.

noterer sig Kommissionens forslag med hensyn til overgangen fra fase 1 til fase 2 i gennemførelsen af ØMU'en, herunder den planlagte hvidbog i foråret 2017; fremhæver, at der skal træffes en særskilt afgørelse for hvert enkelt tiltag;

| 40. | understreger, at det for at forbedre ØMU'ens sociale dimension er afgørende at håndtere regionale uligheder; påpeger, at indikatorer for regionale uligheder bør tilføjes til resultattavlen for ØMU'ens sociale indikatorer. |
| --- | --- |

40.

understreger, at det for at forbedre ØMU'ens sociale dimension er afgørende at håndtere regionale uligheder; påpeger, at indikatorer for regionale uligheder bør tilføjes til resultattavlen for ØMU'ens sociale indikatorer.

Retlige anliggender, grundlæggende rettigheder og migration

| 41. | Det Europæiske Regionsudvalg mener, at flerniveaustyring gør det muligt at håndtere beskyttelse af grundlæggende rettigheder i praksis og bidrager til processen med at opbygge og sikre et Borgernes Europa; |
| --- | --- |

41.

Det Europæiske Regionsudvalg mener, at flerniveaustyring gør det muligt at håndtere beskyttelse af grundlæggende rettigheder i praksis og bidrager til processen med at opbygge og sikre et Borgernes Europa;

| 42. | mener, at gensidig tillid er afgørende for en effektiv retshåndhævelse på tværs af grænserne, eftersom terrorisme og radikalisering, organiseret kriminalitet og internetkriminalitet af natur er transnationale og må imødegås på EU-plan; glæder sig over Kommissionens løfte om at øge indsatsen for at udvikle det operationelle samarbejde og de operationelle redskaber, der er nødvendige i denne henseende; |
| --- | --- |

42.

mener, at gensidig tillid er afgørende for en effektiv retshåndhævelse på tværs af grænserne, eftersom terrorisme og radikalisering, organiseret kriminalitet og internetkriminalitet af natur er transnationale og må imødegås på EU-plan; glæder sig over Kommissionens løfte om at øge indsatsen for at udvikle det operationelle samarbejde og de operationelle redskaber, der er nødvendige i denne henseende;

| 43. | bemærker, at der er fokus på principperne om solidaritet og ansvarlighed i den europæiske dagsorden for migration og de dertil hørende gennemførelsesinitiativer; understreger, at disse principper og respekten for menneskerettigheder samt lokale og regionale myndigheders kapacitet bør stå centralt i alle EU's politikker om migration samt i disses vedtagelse og gennemførelse i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

43.

bemærker, at der er fokus på principperne om solidaritet og ansvarlighed i den europæiske dagsorden for migration og de dertil hørende gennemførelsesinitiativer; understreger, at disse principper og respekten for menneskerettigheder samt lokale og regionale myndigheders kapacitet bør stå centralt i alle EU's politikker om migration samt i disses vedtagelse og gennemførelse i medlemsstaterne;

| 44. | bemærker stigningen i EU-midler til håndtering af flygtningekrisen og opfordrer til, at Kommissionen gennemfører en analyse af merværdien og omfanget af anvendelsen af disse midler, navnlig for lokale og regionale myndigheder; understreger, at tilvejebringelse og allokering af midler til håndtering af flygtningekrisen og integration bør ske hurtigere; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at lokale og regionale myndigheder, som i dag modtager og huser flygtninge, snarest muligt får tildelt de nødvendige økonomiske ressourcer til at opfylde flygtningenes umiddelbare behov; |
| --- | --- |

44.

bemærker stigningen i EU-midler til håndtering af flygtningekrisen og opfordrer til, at Kommissionen gennemfører en analyse af merværdien og omfanget af anvendelsen af disse midler, navnlig for lokale og regionale myndigheder; understreger, at tilvejebringelse og allokering af midler til håndtering af flygtningekrisen og integration bør ske hurtigere; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at lokale og regionale myndigheder, som i dag modtager og huser flygtninge, snarest muligt får tildelt de nødvendige økonomiske ressourcer til at opfylde flygtningenes umiddelbare behov;

| 45. | glæder sig over tilkendegivelsen af, at der vil blive taget initiativ til at afhjælpe svaghederne i EU's asylforordninger og til at fremlægge et sammenhængende og langsigtet EU-system for omfordeling og genbosætning; bifalder i den forbindelse den planlagte videreudvikling af Dublinforordningen med det formål at sikre en mere retfærdig byrdefordeling på grundlag af faste og rimelige kvoter; understreger, at bestemmelserne i Dublinproceduren, som man har været enige om at vedtage, fortsat er gældende, og at alle EU-stater skal overholde EU's standarder for modtagelse og procedurer; |
| --- | --- |

45.

glæder sig over tilkendegivelsen af, at der vil blive taget initiativ til at afhjælpe svaghederne i EU's asylforordninger og til at fremlægge et sammenhængende og langsigtet EU-system for omfordeling og genbosætning; bifalder i den forbindelse den planlagte videreudvikling af Dublinforordningen med det formål at sikre en mere retfærdig byrdefordeling på grundlag af faste og rimelige kvoter; understreger, at bestemmelserne i Dublinproceduren, som man har været enige om at vedtage, fortsat er gældende, og at alle EU-stater skal overholde EU's standarder for modtagelse og procedurer;

| 46. | understreger, at der er et presserende behov for en bedre beskyttelse af EU's ydre grænser og understreger, at alle foranstaltninger, som truer princippet om fri bevægelighed inden for Schengenområdet, bør undgås; erkender dog, at det i særlige tilfælde er muligt at foretage kontrol ved EU's indre grænser for at sikre et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed skal være mulig; opfordrer indtrængende Kommissionen til også at tage hensyn til behovet for fremtidige initiativer til at lette integrationen af flygtninge, f.eks. ved at oprette »migrations- og integrationspartnerskaber« mellem lokale og regionale myndigheder i oprindelses- og værtslandene; |
| --- | --- |

46.

understreger, at der er et presserende behov for en bedre beskyttelse af EU's ydre grænser og understreger, at alle foranstaltninger, som truer princippet om fri bevægelighed inden for Schengenområdet, bør undgås; erkender dog, at det i særlige tilfælde er muligt at foretage kontrol ved EU's indre grænser for at sikre et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed skal være mulig; opfordrer indtrængende Kommissionen til også at tage hensyn til behovet for fremtidige initiativer til at lette integrationen af flygtninge, f.eks. ved at oprette »migrations- og integrationspartnerskaber« mellem lokale og regionale myndigheder i oprindelses- og værtslandene;

| 47. | bemærker Kommissionens forslag til en liste over sikre oprindelseslande og forpligter sig til at deltage i at udforme politikker og udveksle eksempler på bedste praksis på regionalt og lokalt niveau gennem sine blandede rådgivende udvalg og arbejdsgrupper, som omfatter alle de syv lande, der er med på listen i Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

47.

bemærker Kommissionens forslag til en liste over sikre oprindelseslande og forpligter sig til at deltage i at udforme politikker og udveksle eksempler på bedste praksis på regionalt og lokalt niveau gennem sine blandede rådgivende udvalg og arbejdsgrupper, som omfatter alle de syv lande, der er med på listen i Kommissionens forslag;

| 48. | opfordrer Kommissionen til at udforme effektive hjemsendelsespolitikker, som skal gennemføres hurtigt og med respekt for værdigheden og de grundlæggende rettigheder i forbindelse med de migranter, som ikke har ret til asyl, og som kan hjemsendes sikkert. Dette er nødvendigt for at sikre, at ressourcerne kan anvendes på de mennesker, som har et reelt behov, og for at bidrage til at forebygge, at der skabes yderligere sociale konflikter, som kan bane vejen for ekstremisme. |
| --- | --- |

48.

opfordrer Kommissionen til at udforme effektive hjemsendelsespolitikker, som skal gennemføres hurtigt og med respekt for værdigheden og de grundlæggende rettigheder i forbindelse med de migranter, som ikke har ret til asyl, og som kan hjemsendes sikkert. Dette er nødvendigt for at sikre, at ressourcerne kan anvendes på de mennesker, som har et reelt behov, og for at bidrage til at forebygge, at der skabes yderligere sociale konflikter, som kan bane vejen for ekstremisme.

EU's handelspolitik

| 49. | Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over Kommissionens forslag om at indføre et nyt investeringsdomstolssystem for TTIP og andre forhandlinger om løbende og kommende handels- og investeringsaftaler; glæder sig særligt over, at det nye forslag forankrer regeringernes ret til at regulere, men anmoder ikke desto mindre om yderligere detaljerede præciseringer af, hvorledes dette vil forbedre situationen i forhold til den nuværende ISDS-mekanisme; |
| --- | --- |

49.

Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over Kommissionens forslag om at indføre et nyt investeringsdomstolssystem for TTIP og andre forhandlinger om løbende og kommende handels- og investeringsaftaler; glæder sig særligt over, at det nye forslag forankrer regeringernes ret til at regulere, men anmoder ikke desto mindre om yderligere detaljerede præciseringer af, hvorledes dette vil forbedre situationen i forhold til den nuværende ISDS-mekanisme;

| 50. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at foretage konsekvensvurderinger af handelsaftalers potentielle økonomiske, sociale og miljømæssige indvirkninger, herunder for SMV'er, forbrugere, specifikke økonomiske sektorer, menneskerettigheder og udviklingslande, før der indledes forhandlinger om handelsaftaler; understreger navnlig behovet for at afklare, om og hvordan TTIP vil påvirke lokale offentlige tjenester; |
| --- | --- |

50.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at foretage konsekvensvurderinger af handelsaftalers potentielle økonomiske, sociale og miljømæssige indvirkninger, herunder for SMV'er, forbrugere, specifikke økonomiske sektorer, menneskerettigheder og udviklingslande, før der indledes forhandlinger om handelsaftaler; understreger navnlig behovet for at afklare, om og hvordan TTIP vil påvirke lokale offentlige tjenester;

| 51. | beklager, at man fortsat udelader den regionale og lokale dimension i handelsforhandlinger, og opfordrer Kommissionen til at rette op på dette i den nye handels- og investeringsstrategi; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at inddrage udvalget i TiSA-forhandlingsprocessen, især ved at give udvalget samme adgang til forhandlingsdokumenter som for TTIP. |
| --- | --- |

51.

beklager, at man fortsat udelader den regionale og lokale dimension i handelsforhandlinger, og opfordrer Kommissionen til at rette op på dette i den nye handels- og investeringsstrategi; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at inddrage udvalget i TiSA-forhandlingsprocessen, især ved at give udvalget samme adgang til forhandlingsdokumenter som for TTIP.

Stabilitet og samarbejde uden for Den Europæiske Union

| 52. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at det haster med at finde en fredelig løsning på konflikterne i Libyen, Syrien og Ukraine. tilbyder lokale og regionale myndigheders deltagelse inden for rammerne af det mellemfolkelige diplomati; gentager sin vilje til at arbejde for en gennemførelse af decentraliseringsreformen i Ukraine og foreslår en styrkelse af samarbejdet mellem europæiske og libyske lokale og regionale myndigheder med fokus på kapacitetsopbygning og territorial udvikling, også forud for en fuld gennemførelse af en overordnet intern aftale; |
| --- | --- |

52.

Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at det haster med at finde en fredelig løsning på konflikterne i Libyen, Syrien og Ukraine. tilbyder lokale og regionale myndigheders deltagelse inden for rammerne af det mellemfolkelige diplomati; gentager sin vilje til at arbejde for en gennemførelse af decentraliseringsreformen i Ukraine og foreslår en styrkelse af samarbejdet mellem europæiske og libyske lokale og regionale myndigheder med fokus på kapacitetsopbygning og territorial udvikling, også forud for en fuld gennemførelse af en overordnet intern aftale;

| 53. | glæder sig over, at Kommissionen vil skabe en mere fokuseret ramme for at støtte stabiliseringen og den demokratiske udvikling i partnerlande inden for den nye europæiske naboskabspolitik; understreger, at den nye politik bør anlægge en territorial indfaldsvinkel og indarbejde støtte til decentraliseringsprocessen i sine strategiske mål; forpligter sig til at bidrage til denne model gennem sine to samarbejdsplatforme, Den Regionale og Lokale Euro-Middelhavsforsamling (ARLEM) og Konferencen af Regionale og Lokale Myndigheder i Østpartnerskabet (CORLEAP); |
| --- | --- |

53.

glæder sig over, at Kommissionen vil skabe en mere fokuseret ramme for at støtte stabiliseringen og den demokratiske udvikling i partnerlande inden for den nye europæiske naboskabspolitik; understreger, at den nye politik bør anlægge en territorial indfaldsvinkel og indarbejde støtte til decentraliseringsprocessen i sine strategiske mål; forpligter sig til at bidrage til denne model gennem sine to samarbejdsplatforme, Den Regionale og Lokale Euro-Middelhavsforsamling (ARLEM) og Konferencen af Regionale og Lokale Myndigheder i Østpartnerskabet (CORLEAP);

| 54. | glæder sig over, at Kommissionen fortsat vil arbejde for en konkretisering af tiltrædelsesudsigterne for EU-kandidatlandene; opfordrer indtrængende Kommissionen til at undersøge situationen for regionalt og lokalt selvstyre i udvidelseslandene nærmere i forbindelse med sine statusrapporter om udvidelsen, som vil være i fokus i arbejdet i de blandede rådgivende udvalg og arbejdsgrupperne; |
| --- | --- |

54.

glæder sig over, at Kommissionen fortsat vil arbejde for en konkretisering af tiltrædelsesudsigterne for EU-kandidatlandene; opfordrer indtrængende Kommissionen til at undersøge situationen for regionalt og lokalt selvstyre i udvidelseslandene nærmere i forbindelse med sine statusrapporter om udvidelsen, som vil være i fokus i arbejdet i de blandede rådgivende udvalg og arbejdsgrupperne;

| 55. | glæder sig over den foreslåede politik for perioden efter Cotonou og Kommissionens plan om at skabe større sammenhæng i udenrigspolitikken; insisterer på behovet for at udvikle lokalt demokrati og administrativ kapacitet inden for udviklingspolitikken og for at fremme regional integration og decentraliseret udviklingssamarbejde med partnerzoner; |
| --- | --- |

55.

glæder sig over den foreslåede politik for perioden efter Cotonou og Kommissionens plan om at skabe større sammenhæng i udenrigspolitikken; insisterer på behovet for at udvikle lokalt demokrati og administrativ kapacitet inden for udviklingspolitikken og for at fremme regional integration og decentraliseret udviklingssamarbejde med partnerzoner;

| 56. | opfordrer Kommissionen til, at den ved behandlingen af høringssvar tager hensyn til, at bidragene kommer fra forskellige kredse, idet der må skelnes mellem bidrag, som repræsenterer særinteresser, og bidrag, som repræsenterer almene interesser, hvortil bidragene fra de lokale og regionale myndigheder skal regnes. Udvalget understreger vigtigheden af at tage hensyn til svarenes forskellige vægt bl.a. for at vurdere, om det er nødvendigt at gennemføre en territorial konsekvensanalyse vedrørende konkrete lovgivningsforslag. |
| --- | --- |

56.

opfordrer Kommissionen til, at den ved behandlingen af høringssvar tager hensyn til, at bidragene kommer fra forskellige kredse, idet der må skelnes mellem bidrag, som repræsenterer særinteresser, og bidrag, som repræsenterer almene interesser, hvortil bidragene fra de lokale og regionale myndigheder skal regnes. Udvalget understreger vigtigheden af at tage hensyn til svarenes forskellige vægt bl.a. for at vurdere, om det er nødvendigt at gennemføre en territorial konsekvensanalyse vedrørende konkrete lovgivningsforslag.

Medborgerskab og styring

| 57. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at lokale og regionale myndigheder kan spille en afgørende rolle med hensyn til at identificere administrativt tunge EU-regler, herunder regler, som primært skyldes omsætning og gennemførelse af regler; gentager sin anmodning om at henvise til udvalgets bidrag til lovgivningsprocessen i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning, i betragtning af udvalgets privilegerede institutionelle rolle med hensyn til nærhedsprincippet og EU-lovgivningens territoriale indvirkning; |
| --- | --- |

57.

Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at lokale og regionale myndigheder kan spille en afgørende rolle med hensyn til at identificere administrativt tunge EU-regler, herunder regler, som primært skyldes omsætning og gennemførelse af regler; gentager sin anmodning om at henvise til udvalgets bidrag til lovgivningsprocessen i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning, i betragtning af udvalgets privilegerede institutionelle rolle med hensyn til nærhedsprincippet og EU-lovgivningens territoriale indvirkning;

| 58. | gentager sit krav om en undtagelse for demokratisk valgte repræsentanter for regionale og lokale myndigheder og deres repræsentative organer fra reglerne om EU's åbenhedsregister, som skal regulere lobbyisters adgang til EU-institutioner; |
| --- | --- |

58.

gentager sit krav om en undtagelse for demokratisk valgte repræsentanter for regionale og lokale myndigheder og deres repræsentative organer fra reglerne om EU's åbenhedsregister, som skal regulere lobbyisters adgang til EU-institutioner;

| 59. | glæder sig over, at Kommissionen vil udvide borgerdialogmøderne og slå bro over kløften mellem EU og borgerne; gentager, at det fortsat vil fremme gennemsigtighed og demokratisk ansvar i EU's beslutningsproces samt decentraliseret kommunikation om EU-politikker, som påvirker lokale og regionale myndigheder, med henblik på at øge EU's og EU-lovgivningens legitimitet; |
| --- | --- |

59.

glæder sig over, at Kommissionen vil udvide borgerdialogmøderne og slå bro over kløften mellem EU og borgerne; gentager, at det fortsat vil fremme gennemsigtighed og demokratisk ansvar i EU's beslutningsproces samt decentraliseret kommunikation om EU-politikker, som påvirker lokale og regionale myndigheder, med henblik på at øge EU's og EU-lovgivningens legitimitet;

| 60. | følger med stor interesse revisionen af forordningen om borgerinitiativer og understreger, at der er behov for en omfattende revision, hvis dette instrument skal spille sin potentielle rolle fuldt ud; |
| --- | --- |

60.

følger med stor interesse revisionen af forordningen om borgerinitiativer og understreger, at der er behov for en omfattende revision, hvis dette instrument skal spille sin potentielle rolle fuldt ud;

| 61. | pålægger sin formand at fremsende denne resolution til Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet og formanden for Det Europæiske Råd. |
| --- | --- |

61.

pålægger sin formand at fremsende denne resolution til Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet og formanden for Det Europæiske Råd.

Bruxelles, den 3. december 2015.

Markku MARKKULA

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1386/2013/EU af 20. november 2013.

1

(2)  CDR 1119-2012; CDR 593-2013.

2

---

UDTALELSER

Regionsudvalget

115. plenarforsamling den 3.—4. december 2015

| 10.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 51/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 51/8

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Territorial vision 2050, hvilken fremtid?

(2016/C 051/02)

| Ordfører: | Oldřich VLASÁK (CZ/ECR), medlem af byrådet i Hradec Králové |
| --- | --- |

Ordfører:

Oldřich VLASÁK (CZ/ECR), medlem af byrådet i Hradec Králové

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Generelle bemærkninger

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg bifalder det luxembourgske formandskabs indsats for at drøfte den territoriale vision 2050 og glæder sig over, at formandskabet har besluttet at høre udvalget om dette spørgsmål; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg bifalder det luxembourgske formandskabs indsats for at drøfte den territoriale vision 2050 og glæder sig over, at formandskabet har besluttet at høre udvalget om dette spørgsmål;

| 2. | understreger vigtigheden af, at man udtrykkeligt anerkender de mange forskellige territoriale situationer i Den Europæiske Union, som kræver forskellige tilgange og strategier for at tackle problemerne; |
| --- | --- |

2.

understreger vigtigheden af, at man udtrykkeligt anerkender de mange forskellige territoriale situationer i Den Europæiske Union, som kræver forskellige tilgange og strategier for at tackle problemerne;

| 3. | mener, at EU nu, over 15 år efter vedtagelsen af det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv i Potsdam i 1999, har brug for en ny territorial vision, som:






  — | omsætter begrebet territorial samhørighed, sådan som det er nedfældet i Lissabontraktaten, til operationelle politiske retningslinjer |
| --- | --- | --- |

3.

mener, at EU nu, over 15 år efter vedtagelsen af det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv i Potsdam i 1999, har brug for en ny territorial vision, som:

—

omsætter begrebet territorial samhørighed, sådan som det er nedfældet i Lissabontraktaten, til operationelle politiske retningslinjer

| — | går længere end blot et fysisk udviklingsperspektiv |
| --- | --- |

—

går længere end blot et fysisk udviklingsperspektiv

| — | tackler de vigtigste territoriale udfordringer i EU |
| --- | --- |

—

tackler de vigtigste territoriale udfordringer i EU

| — | udstikker en kurs for alle EU-politikker med en territorial dimension, der er knyttet til og stemmer overens med samhørighedspolitikken og dens foranstaltninger, som medfinansieres af ESI-fondene |
| --- | --- |

—

udstikker en kurs for alle EU-politikker med en territorial dimension, der er knyttet til og stemmer overens med samhørighedspolitikken og dens foranstaltninger, som medfinansieres af ESI-fondene

| — | tjener som pejlemærke for alle EU-politikker med en territorial dimension |
| --- | --- |

—

tjener som pejlemærke for alle EU-politikker med en territorial dimension

| — | hænger sammen med de fremtidige og langsigtede økonomiske, miljømæssige og sociale målsætninger for EU-politikkerne og |
| --- | --- |

—

hænger sammen med de fremtidige og langsigtede økonomiske, miljømæssige og sociale målsætninger for EU-politikkerne og

| — | bygger på princippet om nærhed og flerniveaustyring; |
| --- | --- |

—

bygger på princippet om nærhed og flerniveaustyring;

| 4. | opfordrer derfor til en bred høring i hele Europa om EU's territoriale vision i fremtiden, som bygger på grønbogen om territorial samhørighed (COM(2008) 616 final), og gentager sin opfordring til at udarbejde en hvidbog om territorial samhørighed, der allerede i den næste programmeringsperiode efter 2020 kunne anvendes som byggesten til andre EU-politikker med en stærkere territorial dimension; |
| --- | --- |

4.

opfordrer derfor til en bred høring i hele Europa om EU's territoriale vision i fremtiden, som bygger på grønbogen om territorial samhørighed (COM(2008) 616 final), og gentager sin opfordring til at udarbejde en hvidbog om territorial samhørighed, der allerede i den næste programmeringsperiode efter 2020 kunne anvendes som byggesten til andre EU-politikker med en stærkere territorial dimension;

| 5. | understreger vigtigheden af at identificere globale tendenser og udfordringer tidligt nok til, at den offentlige politik kan tilpasses i tilstrækkelig grad. Udvalget bifalder i den forbindelse de forskellige fremadskuende rapporter, som EU-institutionerne har udarbejdet, og fremhæver Regionsudvalgets undersøgelse om udfordringerne frem til 2025 med titlen »Challenges at the Horizon 2025 — Key trends and Impact on the LRAs« (1); |
| --- | --- |

5.

understreger vigtigheden af at identificere globale tendenser og udfordringer tidligt nok til, at den offentlige politik kan tilpasses i tilstrækkelig grad. Udvalget bifalder i den forbindelse de forskellige fremadskuende rapporter, som EU-institutionerne har udarbejdet, og fremhæver Regionsudvalgets undersøgelse om udfordringerne frem til 2025 med titlen »Challenges at the Horizon 2025 — Key trends and Impact on the LRAs« (1);

| 6. | henviser til de globale tendenser og udfordringer, som EU står over for, og som er blevet identificeret i rapporten om de globale tendenser indtil 2030 med titlen »Global trends to 2030: Can the EU meet the challenges ahead?«, der er udarbejdet af ESPAS-projektet (2), og som omfatter en territorial dimension, eftersom deres konsekvenser er forskellige fra den ene region til den anden, alt afhængigt af de territoriale særpræg og sammenhænge. Regionsudvalget bemærker dog, at der ikke er taget tilstrækkeligt højde for den territoriale dimension i ESPAS-rapporten, og ser derfor frem til at være med til at tage denne dimension op i ESPAS-projektets fremtidige arbejde; |
| --- | --- |

6.

henviser til de globale tendenser og udfordringer, som EU står over for, og som er blevet identificeret i rapporten om de globale tendenser indtil 2030 med titlen »Global trends to 2030: Can the EU meet the challenges ahead?«, der er udarbejdet af ESPAS-projektet (2), og som omfatter en territorial dimension, eftersom deres konsekvenser er forskellige fra den ene region til den anden, alt afhængigt af de territoriale særpræg og sammenhænge. Regionsudvalget bemærker dog, at der ikke er taget tilstrækkeligt højde for den territoriale dimension i ESPAS-rapporten, og ser derfor frem til at være med til at tage denne dimension op i ESPAS-projektets fremtidige arbejde;

| 7. | mener, at det er nødvendigt med en klar europæisk territorial vision for at reagere effektivt på de nuværende og kommende tendenser og udfordringer, og at en sådan vision bør kunne styrke den territoriale dimension i den politiske beslutningstagning, bl.a. ved at anvende en stedbaseret tilgang; |
| --- | --- |

7.

mener, at det er nødvendigt med en klar europæisk territorial vision for at reagere effektivt på de nuværende og kommende tendenser og udfordringer, og at en sådan vision bør kunne styrke den territoriale dimension i den politiske beslutningstagning, bl.a. ved at anvende en stedbaseret tilgang;

| 8. | understreger derfor den rolle, den territoriale dagsorden 2020 spiller. Den er stadig gyldig og bør gennemføres bedre. Regionsudvalget henviser i den forbindelse til sin nylige udtalelse om »Bedre gennemførelse af Den Europæiske Unions territoriale dagsorden 2020« (3); |
| --- | --- |

8.

understreger derfor den rolle, den territoriale dagsorden 2020 spiller. Den er stadig gyldig og bør gennemføres bedre. Regionsudvalget henviser i den forbindelse til sin nylige udtalelse om »Bedre gennemførelse af Den Europæiske Unions territoriale dagsorden 2020« (3);

| 9. | understreger desuden, at strategisk planlægning og fastlæggelse af klare og opnåelige politiske målsætninger, der kunne være en del af en »vision«, er et vigtigt element i god politisk beslutningstagning; |
| --- | --- |

9.

understreger desuden, at strategisk planlægning og fastlæggelse af klare og opnåelige politiske målsætninger, der kunne være en del af en »vision«, er et vigtigt element i god politisk beslutningstagning;

| 10. | gentager, at på EU-plan sætter traktaten (artikel 174 i TEUF) det overordnede territoriale mål for udviklingen af Den Europæiske Union ved at foreskrive, at: »For at fremme en harmonisk udvikling af Unionen som helhed udvikler og fortsætter denne sin indsats for at styrke sin økonomiske, sociale og territoriale samhørighed«. Territorial samhørighed betyder, at der sikres en afbalanceret udvikling af alle områder i EU. |
| --- | --- |

10.

gentager, at på EU-plan sætter traktaten (artikel 174 i TEUF) det overordnede territoriale mål for udviklingen af Den Europæiske Union ved at foreskrive, at: »For at fremme en harmonisk udvikling af Unionen som helhed udvikler og fortsætter denne sin indsats for at styrke sin økonomiske, sociale og territoriale samhørighed«. Territorial samhørighed betyder, at der sikres en afbalanceret udvikling af alle områder i EU.

Den politiske beslutningstagnings territoriale dimension

| 11. | Det Europæiske Regionsudvalg henleder opmærksomheden på fordelene ved at anvende en stedbaseret tilgang (4), hvis vigtigste elementer består i integrationen af forskellige sektorer i en særlig territorial strategi og i en resultatorienteret territorial dialog. Hvis den stedbaserede tilgang gennemføres effektivt, gør den det muligt at værdsætte og genoplive den territoriale identitet og de territoriale særpræg som et unikt aktiv; |
| --- | --- |

11.

Det Europæiske Regionsudvalg henleder opmærksomheden på fordelene ved at anvende en stedbaseret tilgang (4), hvis vigtigste elementer består i integrationen af forskellige sektorer i en særlig territorial strategi og i en resultatorienteret territorial dialog. Hvis den stedbaserede tilgang gennemføres effektivt, gør den det muligt at værdsætte og genoplive den territoriale identitet og de territoriale særpræg som et unikt aktiv;

| 12. | bemærker, at selv om den stedbaserede tilgang ofte drøftes i EU-institutionerne, bliver den endnu ikke gennemført i stort omfang overalt på EU-plan og på nationalt plan. Udvalget er fortsat overbevist om, at en stedbaseret tilgang i EU-politikkerne vil give de bedste resultater, eftersom politikkerne vil blive tilpasset til de specifikke lokale forhold og dermed mere effektivt vil tackle de udfordringer, som regionerne, byerne og kommunerne står overfor, og på den måde reducere forskellene i udviklingsniveau; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at selv om den stedbaserede tilgang ofte drøftes i EU-institutionerne, bliver den endnu ikke gennemført i stort omfang overalt på EU-plan og på nationalt plan. Udvalget er fortsat overbevist om, at en stedbaseret tilgang i EU-politikkerne vil give de bedste resultater, eftersom politikkerne vil blive tilpasset til de specifikke lokale forhold og dermed mere effektivt vil tackle de udfordringer, som regionerne, byerne og kommunerne står overfor, og på den måde reducere forskellene i udviklingsniveau;

| 13. | bemærker, at selv om det også stadig er nødvendigt at styrke sektorpolitikkerne, er den stedbaserede tilgang den mest effektive tilgang til at nå traktatens mål om en harmonisk udvikling af Unionen som helhed. Regionsudvalget henviser i den henseende til en undersøgelse foretaget af Kommissionen, som identificerede fem fællestræk ved en vellykket gennemførelse af den stedbaserede tilgang (5). Disse fællestræk omfatter den vigtige rolle at værdsætte en territorial identitet, der går videre end til de geografiske og sektorspecifikke grænser, et åbent forvaltningssystem, en stærk lederevne samt praktiske forsøg og »learning by doing«; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at selv om det også stadig er nødvendigt at styrke sektorpolitikkerne, er den stedbaserede tilgang den mest effektive tilgang til at nå traktatens mål om en harmonisk udvikling af Unionen som helhed. Regionsudvalget henviser i den henseende til en undersøgelse foretaget af Kommissionen, som identificerede fem fællestræk ved en vellykket gennemførelse af den stedbaserede tilgang (5). Disse fællestræk omfatter den vigtige rolle at værdsætte en territorial identitet, der går videre end til de geografiske og sektorspecifikke grænser, et åbent forvaltningssystem, en stærk lederevne samt praktiske forsøg og »learning by doing«;

| 14. | mener, at sektorpolitikkerne ganske vist er vigtige for den territoriale udvikling, men den stedbaserede tilgang er som udgangspunkt af stor betydning for en tilpasset lokal og regional udvikling. Tilgangen med en fælles ramme (partnerskabsaftale) for gennemførelsen af de europæiske struktur- og investeringsfonde allerede i indeværende programmeringsperiode er prisværdig, men hvis man virkelig skal kunne gennemføre hele politikken, er det nødvendigt at fjerne forhindringer, der er en følge af forskellige regelsæt. Regelsættet for de europæiske struktur- og investeringsfonde bør forenkles ved hjælp af input fra og inddragelse af de lokale og regionale myndigheder. Projekter med en territorialt integreret tilgang bør kunne finansieres ved hjælp af flere forskellige fonde samt kunne underlægges et enkelt regelsæt; |
| --- | --- |

14.

mener, at sektorpolitikkerne ganske vist er vigtige for den territoriale udvikling, men den stedbaserede tilgang er som udgangspunkt af stor betydning for en tilpasset lokal og regional udvikling. Tilgangen med en fælles ramme (partnerskabsaftale) for gennemførelsen af de europæiske struktur- og investeringsfonde allerede i indeværende programmeringsperiode er prisværdig, men hvis man virkelig skal kunne gennemføre hele politikken, er det nødvendigt at fjerne forhindringer, der er en følge af forskellige regelsæt. Regelsættet for de europæiske struktur- og investeringsfonde bør forenkles ved hjælp af input fra og inddragelse af de lokale og regionale myndigheder. Projekter med en territorialt integreret tilgang bør kunne finansieres ved hjælp af flere forskellige fonde samt kunne underlægges et enkelt regelsæt;

| 15. | gør opmærksom på analysen i den sjette samhørighedsrapport, ifølge hvilken »de regionale uligheder er blevet større i de senere år, da den økonomiske krise har påvirket regionerne forskelligt« (6). Det er faktisk ikke blot krisen selv, men også de politiske beslutninger og navnlig spareforanstaltningerne, der var en del af det europæiske semester, som har haft meget forskellige indvirkninger på de europæiske regioner. F.eks. var de økonomisk stærke regioner i stand til at afbøde krisens virkninger og opfylde kravene i det europæiske semester, mens de økonomisk svage regioner på den anden side var nødt til at skære i de offentlige investeringer som en konsekvens af spareforanstaltningerne, hvilket førte til økonomiske vanskeligheder. Analysen fører til den konklusion, at der også er en territorial indvirkning på politikområder og eksterne faktorer, som ikke tidligere er blevet betragtet i et territorialt perspektiv, såsom bankvirksomhed eller skattepolitik. Udvalget minder om, at krisen især har øget de regionale uligheder og har ramt lande med et udviklingsefterslæb hårdere. Det understreger derfor, at der for at sikre en mere ensartet påvirkning bør gennemføres foranstaltninger i tråd med udligningsprincippet og den territoriale tilgang. Dette kræver en afbalanceret tilgang til spareforanstaltninger; |
| --- | --- |

15.

gør opmærksom på analysen i den sjette samhørighedsrapport, ifølge hvilken »de regionale uligheder er blevet større i de senere år, da den økonomiske krise har påvirket regionerne forskelligt« (6). Det er faktisk ikke blot krisen selv, men også de politiske beslutninger og navnlig spareforanstaltningerne, der var en del af det europæiske semester, som har haft meget forskellige indvirkninger på de europæiske regioner. F.eks. var de økonomisk stærke regioner i stand til at afbøde krisens virkninger og opfylde kravene i det europæiske semester, mens de økonomisk svage regioner på den anden side var nødt til at skære i de offentlige investeringer som en konsekvens af spareforanstaltningerne, hvilket førte til økonomiske vanskeligheder. Analysen fører til den konklusion, at der også er en territorial indvirkning på politikområder og eksterne faktorer, som ikke tidligere er blevet betragtet i et territorialt perspektiv, såsom bankvirksomhed eller skattepolitik. Udvalget minder om, at krisen især har øget de regionale uligheder og har ramt lande med et udviklingsefterslæb hårdere. Det understreger derfor, at der for at sikre en mere ensartet påvirkning bør gennemføres foranstaltninger i tråd med udligningsprincippet og den territoriale tilgang. Dette kræver en afbalanceret tilgang til spareforanstaltninger;

| 16. | konstaterer, at der siden debatten om »BNP og mere« i 2009 foreligger betydeligt flere data på EU-plan, og at der er behov for at afsøge mulighederne for andre indikatorer som supplement til BNP ved målingen af især regioners og byers fremskridt i EU hen imod opfyldelsen af EU's mål; |
| --- | --- |

16.

konstaterer, at der siden debatten om »BNP og mere« i 2009 foreligger betydeligt flere data på EU-plan, og at der er behov for at afsøge mulighederne for andre indikatorer som supplement til BNP ved målingen af især regioners og byers fremskridt i EU hen imod opfyldelsen af EU's mål;

| 17. | understreger, at de fleste EU-politikker har en regional og lokal dimension, som kan vurderes ved hjælp af en territorial konsekvensanalyse (TIA), og som bør tages i betragtning, når man udformer og reviderer disse politikker. Regionsudvalget påbegyndte pilotfasen af sin TIA-strategi i 2014 på udvalgte sager, hvor forskellige metoder og tilgange blev testet. Udvalget glæder sig i høj grad over, at Kommissionen som opfølgning på pakken om bedre regulering, der blev offentliggjort den 19. maj 2015, vil bruge TIA som et element i konsekvensanalysen. På den baggrund understreger Regionsudvalget også betydningen af EU's dagsorden for byerne — med særlig vægt på »de indre områder« — og af gennemførelsen heraf for regionernes udvikling. Udvalget henviser til sin udtalelse (af 25. juni 2014) »Mod en integreret dagsorden for byerne i EU« (7) og fremhæver forslaget heri om at vedtage en hvidbog om en integreret bypolitik. Det bifalder endelig Kommissionens erklæring vedrørende de første konkrete skridt hen imod vedtagelsen af en EU-dagsorden for byerne, som vil få tildelt 80 mia. EUR fra EU's budget (8). Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at tage udgangspunkt i Regionsudvalgets erfaringer. |
| --- | --- |

17.

understreger, at de fleste EU-politikker har en regional og lokal dimension, som kan vurderes ved hjælp af en territorial konsekvensanalyse (TIA), og som bør tages i betragtning, når man udformer og reviderer disse politikker. Regionsudvalget påbegyndte pilotfasen af sin TIA-strategi i 2014 på udvalgte sager, hvor forskellige metoder og tilgange blev testet. Udvalget glæder sig i høj grad over, at Kommissionen som opfølgning på pakken om bedre regulering, der blev offentliggjort den 19. maj 2015, vil bruge TIA som et element i konsekvensanalysen. På den baggrund understreger Regionsudvalget også betydningen af EU's dagsorden for byerne — med særlig vægt på »de indre områder« — og af gennemførelsen heraf for regionernes udvikling. Udvalget henviser til sin udtalelse (af 25. juni 2014) »Mod en integreret dagsorden for byerne i EU« (7) og fremhæver forslaget heri om at vedtage en hvidbog om en integreret bypolitik. Det bifalder endelig Kommissionens erklæring vedrørende de første konkrete skridt hen imod vedtagelsen af en EU-dagsorden for byerne, som vil få tildelt 80 mia. EUR fra EU's budget (8). Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at tage udgangspunkt i Regionsudvalgets erfaringer.

Evidensbaseret politisk beslutningstagning

| 18. | Det Europæiske Regionsudvalg er bekymret over, at de aktuelle statistiske enheder i EU-medlemsstaterne ikke nødvendigvis repræsenterer den reelle socioøkonomiske situation, og mener derfor ikke, at den kommende udformning og gennemførelse af politikker alene kan baseres herpå. Politikkerne bør tilføres en stærk tværsektoriel, tværregional og grænseoverskridende dimension, hvor der tages højde for de afsmittende virkninger på de andre regioner; |
| --- | --- |

18.

Det Europæiske Regionsudvalg er bekymret over, at de aktuelle statistiske enheder i EU-medlemsstaterne ikke nødvendigvis repræsenterer den reelle socioøkonomiske situation, og mener derfor ikke, at den kommende udformning og gennemførelse af politikker alene kan baseres herpå. Politikkerne bør tilføres en stærk tværsektoriel, tværregional og grænseoverskridende dimension, hvor der tages højde for de afsmittende virkninger på de andre regioner;

| 19. | gentager, at for at fastslå disse virkninger er medlemsstaterne og EU nødt til at indføre territoriale konsekvensanalyser som en standardpraksis i beslutningstagningsprocessen samt i forbindelse med programmeringen og gennemførelsen af sektorinvesteringer. Hvis der ikke tages højde for eventuelle asymmetriske virkninger af EU-politikkerne og de nationale politikker, vil disse politikker aldrig blive tilstrækkeligt effektive, og de vil potentielt kunne få uønskede virkninger; |
| --- | --- |

19.

gentager, at for at fastslå disse virkninger er medlemsstaterne og EU nødt til at indføre territoriale konsekvensanalyser som en standardpraksis i beslutningstagningsprocessen samt i forbindelse med programmeringen og gennemførelsen af sektorinvesteringer. Hvis der ikke tages højde for eventuelle asymmetriske virkninger af EU-politikkerne og de nationale politikker, vil disse politikker aldrig blive tilstrækkeligt effektive, og de vil potentielt kunne få uønskede virkninger;

| 20. | understreger, at når EU-politikkernes virkninger undersøges, skal den kendsgerning, at flere og flere EU-borgere bor i byområder, tages i betragtning ud fra både de bymæssige og landdistriktsmæssige udfordringer, som dette giver. Som det er nu, findes der ingen eller kun meget begrænsede statistiske data om byniveauet, hvilket gør det svært at foretage en konsekvent og grundig vurdering af virkningerne. Udvalget og Kommissionen arbejder i øjeblikket på et pilotprojekt vedrørende bymæssig konsekvensanalyse, som skal videreudvikles i fremtiden, og som kunne være et værdifuldt redskab til at vurdere disse virkninger og føre til bedre lovgivning. Udvalget har endvidere opfordret til, at EU-politikkerne i højere grad tager hensyn til den samlede effekt af små og mellemstore byer; |
| --- | --- |

20.

understreger, at når EU-politikkernes virkninger undersøges, skal den kendsgerning, at flere og flere EU-borgere bor i byområder, tages i betragtning ud fra både de bymæssige og landdistriktsmæssige udfordringer, som dette giver. Som det er nu, findes der ingen eller kun meget begrænsede statistiske data om byniveauet, hvilket gør det svært at foretage en konsekvent og grundig vurdering af virkningerne. Udvalget og Kommissionen arbejder i øjeblikket på et pilotprojekt vedrørende bymæssig konsekvensanalyse, som skal videreudvikles i fremtiden, og som kunne være et værdifuldt redskab til at vurdere disse virkninger og føre til bedre lovgivning. Udvalget har endvidere opfordret til, at EU-politikkerne i højere grad tager hensyn til den samlede effekt af små og mellemstore byer;

| 21. | peger på den diversitet, der også gør sig gældende i landdistrikter, når det gælder udfordringer og særlige kendetegn, og henviser til, at disse områders udviklingsniveau ligger under EU-niveauet, især når der sammenlignes med udviklingsniveauerne i byområder — og denne kløft bliver stadig større. Territorial samhørighed vil ikke kunne opnås uden at udnytte hele det potentiale, der foreligger, dvs. alle geografiske områders potentiale. Det er især vigtigt, eftersom den gensidige funktionelle afhængighed mellem by- og landområder i kraft af f.eks. pendling og fritidstilbud i nogle tilfælde gør det nærmest umuligt at drage klare skel mellem områder; |
| --- | --- |

21.

peger på den diversitet, der også gør sig gældende i landdistrikter, når det gælder udfordringer og særlige kendetegn, og henviser til, at disse områders udviklingsniveau ligger under EU-niveauet, især når der sammenlignes med udviklingsniveauerne i byområder — og denne kløft bliver stadig større. Territorial samhørighed vil ikke kunne opnås uden at udnytte hele det potentiale, der foreligger, dvs. alle geografiske områders potentiale. Det er især vigtigt, eftersom den gensidige funktionelle afhængighed mellem by- og landområder i kraft af f.eks. pendling og fritidstilbud i nogle tilfælde gør det nærmest umuligt at drage klare skel mellem områder;

| 22. | mener, at eftersom teknologien forventes at udvikle sig hurtigt i de kommende årtier, vil dette også være tilfældet med redskaberne til at vurdere disse virkninger på en hurtig, effektiv og objektiv måde. Sådanne modeller er allerede ved at blive indført og udvikler sig hurtigt, og et godt eksempel på et sådant redskab er ESPON Quick Scan. Som det er nu, er den væsentligste hindring for indførelsen af disse instrumenter, at der mangler en tilstrækkelig og fuldstændig database over statistiske data, ikke mindst på lokalt plan; |
| --- | --- |

22.

mener, at eftersom teknologien forventes at udvikle sig hurtigt i de kommende årtier, vil dette også være tilfældet med redskaberne til at vurdere disse virkninger på en hurtig, effektiv og objektiv måde. Sådanne modeller er allerede ved at blive indført og udvikler sig hurtigt, og et godt eksempel på et sådant redskab er ESPON Quick Scan. Som det er nu, er den væsentligste hindring for indførelsen af disse instrumenter, at der mangler en tilstrækkelig og fuldstændig database over statistiske data, ikke mindst på lokalt plan;

| 23. | mener, at det er lige så vigtigt at vurdere de territoriale virkninger af visse EU-politikker i områder som defineret i artikel 174 i TEUF med strukturelle naturbetingede eller demografiske handicap, det være sig de nordligste meget tyndt befolkede regioner, øer, grænseoverskridende områder eller bjergområder; |
| --- | --- |

23.

mener, at det er lige så vigtigt at vurdere de territoriale virkninger af visse EU-politikker i områder som defineret i artikel 174 i TEUF med strukturelle naturbetingede eller demografiske handicap, det være sig de nordligste meget tyndt befolkede regioner, øer, grænseoverskridende områder eller bjergområder;

| 24. | anmoder om, at medlemsstaterne og EU investerer betydeligt flere ressourcer i at indhente de manglende statistiske data, som afspejler forskellige territoriale udfordringer, og sørger for en kraftig forbedring af dataindsamlingen på det laveste administrative niveau. Dette er navnlig vigtigt i de lande, hvor Eurostats territoriale enheder ikke rigtigt afspejler de faktiske geografiske forhold på lokalt og regionalt plan. Uden et fuldstændigt og bevægeligt billede af Den Europæiske Unions regioner er det ikke muligt at føre effektive politikker, som tackler de udfordringer, de står over for. Regionsudvalget peger på tematisk mål nr. 11 i de nye strukturfondsforordninger, som netop kan anvendes til finansiering af investeringer i udvikling af bedre data på lokalt og regionalt plan, men som hidtil desværre kun i ringe grad har været udnyttet til det formål. Samtidig gentager Regionsudvalget behovet for at lette den administrative byrde for de forskellige interessenter, herunder de lokale og regionale myndigheder, gennem oprettelse af passende instrumenter, som gør det muligt på en stringent og selektiv måde at sikre en mere systematisk indsamling af statistiske data og rapportering med henblik på at lette behandlingen af de indsamlede data. Det bør sikres, at der er et bredt kendskab til, hvilke ressourcer der er til rådighed under tematisk mål nr. 11; |
| --- | --- |

24.

anmoder om, at medlemsstaterne og EU investerer betydeligt flere ressourcer i at indhente de manglende statistiske data, som afspejler forskellige territoriale udfordringer, og sørger for en kraftig forbedring af dataindsamlingen på det laveste administrative niveau. Dette er navnlig vigtigt i de lande, hvor Eurostats territoriale enheder ikke rigtigt afspejler de faktiske geografiske forhold på lokalt og regionalt plan. Uden et fuldstændigt og bevægeligt billede af Den Europæiske Unions regioner er det ikke muligt at føre effektive politikker, som tackler de udfordringer, de står over for. Regionsudvalget peger på tematisk mål nr. 11 i de nye strukturfondsforordninger, som netop kan anvendes til finansiering af investeringer i udvikling af bedre data på lokalt og regionalt plan, men som hidtil desværre kun i ringe grad har været udnyttet til det formål. Samtidig gentager Regionsudvalget behovet for at lette den administrative byrde for de forskellige interessenter, herunder de lokale og regionale myndigheder, gennem oprettelse af passende instrumenter, som gør det muligt på en stringent og selektiv måde at sikre en mere systematisk indsamling af statistiske data og rapportering med henblik på at lette behandlingen af de indsamlede data. Det bør sikres, at der er et bredt kendskab til, hvilke ressourcer der er til rådighed under tematisk mål nr. 11;

| 25. | fremhæver det nyttige arbejde med ESPON-programmet (9), som indsamler territoriale oplysninger i hele Europa. Navnlig prognoserne i ESPON's rapport »Making Europe Open and Polycentric« er relevante for at kunne træffe informerede beslutninger om, hvordan der skal investeres for at styrke den regionale udvikling. I betragtning af de forskellige scenarier er Regionsudvalget af den opfattelse, at polycentrisk udvikling bør være en målsætning og et vigtigt element i den territoriale vision 2050, som omfatter lokale myndigheder af enhver størrelse i alle EU's medlemsstater. Med voksende storbyregioner bør en balanceret udvikling fremmes, samtidig med at man er opmærksom på de små landsbyer og de mindre udviklede regioner samt den indbyrdes forbindelse mellem tilstødende områder. |
| --- | --- |

25.

fremhæver det nyttige arbejde med ESPON-programmet (9), som indsamler territoriale oplysninger i hele Europa. Navnlig prognoserne i ESPON's rapport »Making Europe Open and Polycentric« er relevante for at kunne træffe informerede beslutninger om, hvordan der skal investeres for at styrke den regionale udvikling. I betragtning af de forskellige scenarier er Regionsudvalget af den opfattelse, at polycentrisk udvikling bør være en målsætning og et vigtigt element i den territoriale vision 2050, som omfatter lokale myndigheder af enhver størrelse i alle EU's medlemsstater. Med voksende storbyregioner bør en balanceret udvikling fremmes, samtidig med at man er opmærksom på de små landsbyer og de mindre udviklede regioner samt den indbyrdes forbindelse mellem tilstødende områder.

En europæisk territorial vision og styring

| 26. | Det Europæiske Regionsudvalg mener, at eftersom de globale tendenser og udfordringer påvirker de europæiske områder forskelligt, og eftersom alle offentlige politikker omfatter en territorial dimension, bør en europæisk territorial vision navnlig fokusere på at give den europæiske styring en territorial dimension; |
| --- | --- |

26.

Det Europæiske Regionsudvalg mener, at eftersom de globale tendenser og udfordringer påvirker de europæiske områder forskelligt, og eftersom alle offentlige politikker omfatter en territorial dimension, bør en europæisk territorial vision navnlig fokusere på at give den europæiske styring en territorial dimension;

| 27. | peger på, at Regionsudvalget har vedtaget et charter for forvaltning på flere myndighedsniveauer (10) i Europa, som skitserer hovedprincipperne i europæiske styreformer, der bør være med til at styrke den territoriale dimension og opnå større økonomisk, social og territorial samhørighed i Europa; |
| --- | --- |

27.

peger på, at Regionsudvalget har vedtaget et charter for forvaltning på flere myndighedsniveauer (10) i Europa, som skitserer hovedprincipperne i europæiske styreformer, der bør være med til at styrke den territoriale dimension og opnå større økonomisk, social og territorial samhørighed i Europa;

| 28. | er af den opfattelse, at man i denne sammenhæng bør lægge vægt på og give særlig støtte til forskellige former for samarbejde mellem de lokale og regionale myndigheder og andre decentraliserede enheder som et effektivt og legitimt redskab til at yde offentlige tjenester; |
| --- | --- |

28.

er af den opfattelse, at man i denne sammenhæng bør lægge vægt på og give særlig støtte til forskellige former for samarbejde mellem de lokale og regionale myndigheder og andre decentraliserede enheder som et effektivt og legitimt redskab til at yde offentlige tjenester;

| 29. | understreger, at grænseoverskridende samarbejde mellem lokale og regionale myndigheder har vist sig at være et centralt element for udviklingen af grænseregioner. Det bør derfor gives yderligere støtte af EU og medlemsstaterne; |
| --- | --- |

29.

understreger, at grænseoverskridende samarbejde mellem lokale og regionale myndigheder har vist sig at være et centralt element for udviklingen af grænseregioner. Det bør derfor gives yderligere støtte af EU og medlemsstaterne;

| 30. | understreger, at innovative finansielle instrumenter og offentlig-private partnerskaber med klare regler kan være vigtige instrumenter for territorial udvikling i den stedbaserede tilgang i visse områder, hvor privat finansiering kan supplere den offentlige finansiering, og hvor afkastet er tilstrækkeligt attraktivt. Det skal dog sikres, at de lokale og regionale myndigheder får tilstrækkelig vejledning i anvendelsen af finansielle instrumenter (11); |
| --- | --- |

30.

understreger, at innovative finansielle instrumenter og offentlig-private partnerskaber med klare regler kan være vigtige instrumenter for territorial udvikling i den stedbaserede tilgang i visse områder, hvor privat finansiering kan supplere den offentlige finansiering, og hvor afkastet er tilstrækkeligt attraktivt. Det skal dog sikres, at de lokale og regionale myndigheder får tilstrækkelig vejledning i anvendelsen af finansielle instrumenter (11);

| 31. | understreger den afgørende rolle, som de lokale politiske ledere og de demokratisk valgte lokale myndigheder spiller, når det gælder om at udvikle en stedbaseret tilgang, og bemærker, at en sådan tilgang kræver deltagelse af interessenterne og åbenhed på alle styringsniveauer. Det er vigtigt, at processen, dens værdi og dens fordele forstås fuldt ud af alle aktører i processen; |
| --- | --- |

31.

understreger den afgørende rolle, som de lokale politiske ledere og de demokratisk valgte lokale myndigheder spiller, når det gælder om at udvikle en stedbaseret tilgang, og bemærker, at en sådan tilgang kræver deltagelse af interessenterne og åbenhed på alle styringsniveauer. Det er vigtigt, at processen, dens værdi og dens fordele forstås fuldt ud af alle aktører i processen;

| 32. | understreger, at den stedbaserede tilgang indebærer specifikke roller for aktørerne på de forskellige styringsniveauer. Fysisk planlægning og udviklingsstrategier bør altid tage hensyn til det niveau, der er tættest på borgerne, hvilket i de fleste tilfælde vil sige det lokale eller regionale niveau; |
| --- | --- |

32.

understreger, at den stedbaserede tilgang indebærer specifikke roller for aktørerne på de forskellige styringsniveauer. Fysisk planlægning og udviklingsstrategier bør altid tage hensyn til det niveau, der er tættest på borgerne, hvilket i de fleste tilfælde vil sige det lokale eller regionale niveau;

| 33. | mener, at der systematisk skal tages højde for en territorial dimension, når det gælder politikområder, hvor kompetencerne henhører under EU. Regionsudvalget bifalder i den forbindelse Kommissionens initiativ til fremme af bedre regulering og er enigt i, at »ved at anvende principperne om bedre regulering vil det kunne sikres, at foranstaltningerne er understøttet af faktuelle forhold, at de er vel udformede og til mærkbar og holdbar fordel for borgere, virksomheder og samfundet som helhed« (12). Regionsudvalget glæder sig navnlig over, at initiativet om bedre regulering tager de hovedprincipper op, der er skitseret i Regionsudvalgets charter for flerniveaustyring i Europa; |
| --- | --- |

33.

mener, at der systematisk skal tages højde for en territorial dimension, når det gælder politikområder, hvor kompetencerne henhører under EU. Regionsudvalget bifalder i den forbindelse Kommissionens initiativ til fremme af bedre regulering og er enigt i, at »ved at anvende principperne om bedre regulering vil det kunne sikres, at foranstaltningerne er understøttet af faktuelle forhold, at de er vel udformede og til mærkbar og holdbar fordel for borgere, virksomheder og samfundet som helhed« (12). Regionsudvalget glæder sig navnlig over, at initiativet om bedre regulering tager de hovedprincipper op, der er skitseret i Regionsudvalgets charter for flerniveaustyring i Europa;

| 34. | minder om, at Regionsudvalget har oprettet en platform til overvågning af Europa 2020-strategien for at overvåge den regionale dimension af Europa 2020-strategien. Platformen er nået til den konklusion, at en fornyet Europa 2020-strategi bør baseres på et stærkere partnerskab og medansvar på alle forvaltningsniveauer, omfatte en territorial dimension og indføre mere gennemsigtighed, ansvarlighed og flerniveaustyring (13); |
| --- | --- |

34.

minder om, at Regionsudvalget har oprettet en platform til overvågning af Europa 2020-strategien for at overvåge den regionale dimension af Europa 2020-strategien. Platformen er nået til den konklusion, at en fornyet Europa 2020-strategi bør baseres på et stærkere partnerskab og medansvar på alle forvaltningsniveauer, omfatte en territorial dimension og indføre mere gennemsigtighed, ansvarlighed og flerniveaustyring (13);

| 35. | mener, at de lokale og regionale myndigheder i overensstemmelse med den europæiske adfærdskodeks for partnerskab bør få tildelt ansvaret for at udarbejde udviklingsplaner ved at bruge deres territoriale særpræg som unikke aktiver under hensyntagen til vedtagne europæiske målsætninger og passende inddragelse af de organiserede interessegrupper. Udvalget understreger, at samhørighedspolitikken er vigtig, når det gælder finansiel bistand og metodologisk vejledning til de lokale og regionale myndigheder i gennemførelsen af deres udviklingsplaner. Effektiv forvaltning er helt afgørende for en bedre gennemførelse af programmerne og for kvaliteten af projekterne; |
| --- | --- |

35.

mener, at de lokale og regionale myndigheder i overensstemmelse med den europæiske adfærdskodeks for partnerskab bør få tildelt ansvaret for at udarbejde udviklingsplaner ved at bruge deres territoriale særpræg som unikke aktiver under hensyntagen til vedtagne europæiske målsætninger og passende inddragelse af de organiserede interessegrupper. Udvalget understreger, at samhørighedspolitikken er vigtig, når det gælder finansiel bistand og metodologisk vejledning til de lokale og regionale myndigheder i gennemførelsen af deres udviklingsplaner. Effektiv forvaltning er helt afgørende for en bedre gennemførelse af programmerne og for kvaliteten af projekterne;

| 36. | gør opmærksom på, at det fremgår af den sjette overvågningsrapport om Europa 2020-strategien og det europæiske semester, som Regionsudvalgets Europa 2020-overvågningsplatform for nylig offentliggjorde (i oktober 2015), at de lokale og regionale myndigheder inddrages intensivt i forbindelse med udarbejdelsen af de nationale reformprogrammer i 15 af EU's medlemsstater. Under gennemførelsen af programmerne refererer 23 ud af 28 regeringer specielt til de lokale og regionale myndigheders rolle på områder som arbejdsmarkedspolitikker, social integration og sundhedspleje. Med hensyn til Europa 2020-strategien understreges de lokale og regionale myndigheders rolle i de nationale reformprogrammer på områderne social integration, vedvarende energikilder og klimaforandringer i 20 medlemsstater. Regionsudvalget opfordrer derfor til en revision af Europa 2020-strategien med henblik på en yderligere styrkelse af den territoriale dimension af EU's politikker, så samtlige medlemsstater overholder nærhedsprincippet og principperne om flerniveaustyring og partnerskab i forbindelse med udarbejdelsen af de nationale reformprogrammer; |
| --- | --- |

36.

gør opmærksom på, at det fremgår af den sjette overvågningsrapport om Europa 2020-strategien og det europæiske semester, som Regionsudvalgets Europa 2020-overvågningsplatform for nylig offentliggjorde (i oktober 2015), at de lokale og regionale myndigheder inddrages intensivt i forbindelse med udarbejdelsen af de nationale reformprogrammer i 15 af EU's medlemsstater. Under gennemførelsen af programmerne refererer 23 ud af 28 regeringer specielt til de lokale og regionale myndigheders rolle på områder som arbejdsmarkedspolitikker, social integration og sundhedspleje. Med hensyn til Europa 2020-strategien understreges de lokale og regionale myndigheders rolle i de nationale reformprogrammer på områderne social integration, vedvarende energikilder og klimaforandringer i 20 medlemsstater. Regionsudvalget opfordrer derfor til en revision af Europa 2020-strategien med henblik på en yderligere styrkelse af den territoriale dimension af EU's politikker, så samtlige medlemsstater overholder nærhedsprincippet og principperne om flerniveaustyring og partnerskab i forbindelse med udarbejdelsen af de nationale reformprogrammer;

| 37. | understreger, at samhørighedspolitikken bør sikre, at de lokale og regionale planer er i tråd med de europæiske målsætninger. Partnerskabsaftalerne og de operationelle programmer er de vigtigste instrumenter i den forbindelse. Regionsudvalget understreger, at samhørighedspolitikkens finansiering via de europæiske struktur- og investeringsfonde kan bidrage til den nødvendige finansielle bistand til planernes gennemførelse. Regionsudvalget understreger også, at gennemførelsen af lokale og regionale udviklingsplaner kan fremmes yderligere ved hjælp af specifikke instrumenter i samhørighedspolitikken såsom integrerede territoriale investeringer (ITI) og lokaludvikling styret af lokalsamfundet (CLLD), der burde bruges i større udstrækning; |
| --- | --- |

37.

understreger, at samhørighedspolitikken bør sikre, at de lokale og regionale planer er i tråd med de europæiske målsætninger. Partnerskabsaftalerne og de operationelle programmer er de vigtigste instrumenter i den forbindelse. Regionsudvalget understreger, at samhørighedspolitikkens finansiering via de europæiske struktur- og investeringsfonde kan bidrage til den nødvendige finansielle bistand til planernes gennemførelse. Regionsudvalget understreger også, at gennemførelsen af lokale og regionale udviklingsplaner kan fremmes yderligere ved hjælp af specifikke instrumenter i samhørighedspolitikken såsom integrerede territoriale investeringer (ITI) og lokaludvikling styret af lokalsamfundet (CLLD), der burde bruges i større udstrækning;

| 38. | peger på, at mange andre EU-politikområder, bl.a. landbrug og landdistriktudvikling, transport og energi og miljøbeskyttelse, har en territorial dimension, som er lige så vigtig som selve samhørighedspolitikken. Derfor bør disse andre sektorpolitikker også tilpasses for at støtte de lokale og regionale udviklingsplaner. Den territoriale vision 2050 skal omfatte alle EU-politikker med en betydelig territorial dimension, så den stedbaserede tilgang til den politiske beslutningstagning integreres i alle relevante EU-politikker; |
| --- | --- |

38.

peger på, at mange andre EU-politikområder, bl.a. landbrug og landdistriktudvikling, transport og energi og miljøbeskyttelse, har en territorial dimension, som er lige så vigtig som selve samhørighedspolitikken. Derfor bør disse andre sektorpolitikker også tilpasses for at støtte de lokale og regionale udviklingsplaner. Den territoriale vision 2050 skal omfatte alle EU-politikker med en betydelig territorial dimension, så den stedbaserede tilgang til den politiske beslutningstagning integreres i alle relevante EU-politikker;

| 39. | mener, at det er nødvendigt med en mere sammenhængende og koordineret tilgang til den europæiske territoriale strategi/vision på europæisk plan, og at det er nødvendigt at sikre et fortsat samarbejde med de nationale og europæiske sammenslutninger, der repræsenterer de lokale og regionale myndigheder. Denne tilgang bør også omfatte en struktureret og systematisk erfarings- og videnudveksling, når de forskellige sektorpolitikker udformes; |
| --- | --- |

39.

mener, at det er nødvendigt med en mere sammenhængende og koordineret tilgang til den europæiske territoriale strategi/vision på europæisk plan, og at det er nødvendigt at sikre et fortsat samarbejde med de nationale og europæiske sammenslutninger, der repræsenterer de lokale og regionale myndigheder. Denne tilgang bør også omfatte en struktureret og systematisk erfarings- og videnudveksling, når de forskellige sektorpolitikker udformes;

| 40. | er endelig af den opfattelse, at en europæisk strategi/vision skal udvikle sig konstant, især gennem anvendelse af bundstyret feedback, der tilvejebringes via et løbende samarbejde med europæiske og nationale sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder og ved at tage hensyn til den globale udvikling, f.eks. udfordringerne ved migration og klimaændringer, hvor EU's lokale og regionale myndigheder på basis af solidaritetsprincippet spiller en vigtig rolle. |
| --- | --- |

40.

er endelig af den opfattelse, at en europæisk strategi/vision skal udvikle sig konstant, især gennem anvendelse af bundstyret feedback, der tilvejebringes via et løbende samarbejde med europæiske og nationale sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder og ved at tage hensyn til den globale udvikling, f.eks. udfordringerne ved migration og klimaændringer, hvor EU's lokale og regionale myndigheder på basis af solidaritetsprincippet spiller en vigtig rolle.

Bruxelles, den 3. december 2015.

Markku MARKKULA

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  http://cor.europa.eu/en/documentation/studies/Documents/challenges-horizon-2025.pdf

1

(2)  http://europa.eu/espas/

2

(3)  EUT C 195 af 12.6.2015, s. 30.

3

(4)  En stedbaseret tilgang kan defineres som interessenter, der deltager i en fælles proces for at tackle problemer, som de opleves inden for et geografisk område, hvad enten det er et lokalsamfund, en region eller et økosystem.

4

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/news/2015/07/territorial-agenda-2020-put-in-practice

5

(6)  http://ec.europa.eu/regional_policy/da/information/publications/reports/2014/6th-report-on-economic-social-and-territorial-cohesion, s. 3.

6

(7)  COTER-V-046.

7

(8)  Se erklæringerne fra kommissæren med ansvar for regionalpolitik, Corina Crețu, på det andet europæiske forum for byer (CITIES) (den 2. juni 2015 i Bruxelles).

8

(9)  http://www.espon.eu/main/

9

(10)  http://cor.europa.eu/en/activities/governance/Pages/charter-for-multiLevel-governance.aspx

10

(11)  Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om »Finansielle instrumenter til fremme af territorial udvikling«, som blev vedtaget den 13. oktober 2015, COTER-VI/005.

11

(12)  COM(2015) 215, s. 3.

12

(13)  http://cor.europa.eu/en/news/Pages/regions-cities-athens-declaration.aspx

13

---

| 10.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 51/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 51/14

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — En europæisk dagsorden for migration

(2016/C 051/03)

| Ordfører: | François DECOSTER (FR/ALDE), medlem af regionalrådet i Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En europæisk dagsorden for migration
  COM(2015) 240 final |

Ordfører:

François DECOSTER (FR/ALDE), medlem af regionalrådet i Nord-Pas-de-Calais

Basisdokument:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En europæisk dagsorden for migration

COM(2015) 240 final

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg ser positivt på de løbende drøftelser på de forskellige møder i Det Europæiske Råd og i Rådet for Retlige og Indre Anliggender samt på bestræbelserne for at nå til enighed om en fælles tilgang til og konkrete løsninger på migrationskrisen og til, hvordan man bedst kan afhjælpe situationen; er dog yderst betænkeligt ved den dramatiske udvikling af situationen og de ekstremt langsomme fremskridt i retning af en omfattende fælles respons fra EU's og medlemsstaternes side og opfordrer medlemsstaterne, EU-institutionerne og andre internationale aktører til at samarbejde, finde frem til realistiske fælles løsninger og påtage sig deres nuværende ansvar; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg ser positivt på de løbende drøftelser på de forskellige møder i Det Europæiske Råd og i Rådet for Retlige og Indre Anliggender samt på bestræbelserne for at nå til enighed om en fælles tilgang til og konkrete løsninger på migrationskrisen og til, hvordan man bedst kan afhjælpe situationen; er dog yderst betænkeligt ved den dramatiske udvikling af situationen og de ekstremt langsomme fremskridt i retning af en omfattende fælles respons fra EU's og medlemsstaternes side og opfordrer medlemsstaterne, EU-institutionerne og andre internationale aktører til at samarbejde, finde frem til realistiske fælles løsninger og påtage sig deres nuværende ansvar;

| 2. | bekræfter, at strømmen af asylansøgere og irregulære økonomiske migranter til EU har nået et hidtil uset omfang; antallet af migranter viser tydeligt, at en hvilken som helst medlemsstats kapacitet til at klare situationen på egen hånd på kort og mellemlangt sigt hurtigt bliver sat på prøve; der er behov for mere sammenhold og solidaritet blandt EU-medlemsstaterne og en større følelse af partnerskab, tilhørsforhold og fælles ansvar; understreger, at det er bydende nødvendigt, at man på alle forvaltningsniveauer i EU — det europæiske, nationale, regionale og lokale — finder frem til en fælles tilgang til at håndtere alle sociale, økonomiske og sikkerhedsrelaterede udfordringer. Kun en omfattende, integreret politisk strategi for tackling af de underliggende årsager til migration vil med succes kunne løse problemet. Denne strategi skal omfatte en styrkelse af EU’s fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik samt større sammenhæng i EU's interne og eksterne politikker og politikker på områderne udenrigspolitik, sikkerhed, handel, udvikling, humanitær bistand og migration; |
| --- | --- |

2.

bekræfter, at strømmen af asylansøgere og irregulære økonomiske migranter til EU har nået et hidtil uset omfang; antallet af migranter viser tydeligt, at en hvilken som helst medlemsstats kapacitet til at klare situationen på egen hånd på kort og mellemlangt sigt hurtigt bliver sat på prøve; der er behov for mere sammenhold og solidaritet blandt EU-medlemsstaterne og en større følelse af partnerskab, tilhørsforhold og fælles ansvar; understreger, at det er bydende nødvendigt, at man på alle forvaltningsniveauer i EU — det europæiske, nationale, regionale og lokale — finder frem til en fælles tilgang til at håndtere alle sociale, økonomiske og sikkerhedsrelaterede udfordringer. Kun en omfattende, integreret politisk strategi for tackling af de underliggende årsager til migration vil med succes kunne løse problemet. Denne strategi skal omfatte en styrkelse af EU’s fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik samt større sammenhæng i EU's interne og eksterne politikker og politikker på områderne udenrigspolitik, sikkerhed, handel, udvikling, humanitær bistand og migration;

| 3. | glæder sig over, at stats- og regeringscheferne på deres møder om flygtningespørgsmål er nået frem til vedtagelsen af en kompleks model, der indeholder en skelnen mellem på den ene side spørgsmål vedrørende flygtninge, der forsøger at redde deres liv, og på den anden side spørgsmål vedrørende irregulære indvandrere. Denne model har gjort det muligt at tage hul på spørgsmålet under ét og ud over det humanitære aspekt også se nærmere på grænsebeskyttelse, sikkerheds- og forsvarsspørgsmål, menneskesmugling, tilbagesendelse og reintegration af irregulære migranter samt samarbejdet med oprindelses- og transitlandene; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over, at stats- og regeringscheferne på deres møder om flygtningespørgsmål er nået frem til vedtagelsen af en kompleks model, der indeholder en skelnen mellem på den ene side spørgsmål vedrørende flygtninge, der forsøger at redde deres liv, og på den anden side spørgsmål vedrørende irregulære indvandrere. Denne model har gjort det muligt at tage hul på spørgsmålet under ét og ud over det humanitære aspekt også se nærmere på grænsebeskyttelse, sikkerheds- og forsvarsspørgsmål, menneskesmugling, tilbagesendelse og reintegration af irregulære migranter samt samarbejdet med oprindelses- og transitlandene;

| 4. | beklager i den forbindelse, at man på de hidtil afholdte møder blandt statsoverhovederne knap nok kom ind på situationens humanitære aspekt; understreger, at en styrkelse af grænsekontrollen og foranstaltningerne til at tackle irregulær migration er afgørende, herunder en streng procedure for registrering af alle migranter i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning, men må ikke gives forrang frem for internationale forpligtelser til at redde liv og overholde menneskerettighederne eller frem for retten til at søge asyl i EU, som skal blive ved med at være et tilflugtssted for personer med behov for international beskyttelse; opfordrer derfor indstændigt til, at der regelmæssigt afholdes møder på højt plan mellem EU-medlemsstaterne, EU-institutioner, EU-agenturer, regionale organisationer og de mest berørte tredjelande; |
| --- | --- |

4.

beklager i den forbindelse, at man på de hidtil afholdte møder blandt statsoverhovederne knap nok kom ind på situationens humanitære aspekt; understreger, at en styrkelse af grænsekontrollen og foranstaltningerne til at tackle irregulær migration er afgørende, herunder en streng procedure for registrering af alle migranter i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning, men må ikke gives forrang frem for internationale forpligtelser til at redde liv og overholde menneskerettighederne eller frem for retten til at søge asyl i EU, som skal blive ved med at være et tilflugtssted for personer med behov for international beskyttelse; opfordrer derfor indstændigt til, at der regelmæssigt afholdes møder på højt plan mellem EU-medlemsstaterne, EU-institutioner, EU-agenturer, regionale organisationer og de mest berørte tredjelande;

| 5. | bemærker endvidere, at et af de vigtigste aspekter af den aktuelle migrationssituation er den stærke vækst i de aktiviteter, der udøves af menneskesmuglere og organiserede bander, som udnytter menneskelig nød og migranternes vanskelige sociale vilkår. Udvalget støtter de foranstaltninger, der skal intensivere kampen mod menneskesmuglere og organiseret kriminalitet, som de europæiske og afrikanske stats- og regeringschefer fremsatte forslag om på topmødet i Valletta den 11.—12. november 2015; understreger, at der skal iværksættes en hurtig indsats og langsigtede, omfattende og konkrete handlingsplaner i tæt samarbejde med lande uden for EU; minder om, at et sådant samarbejde skal være gensidigt, og at oprindelses- og transitlandene skal forpligte sig til at bidrage til og gennemføre alle de foranstaltninger, som man nåede til enighed om i handlingsplanen fra Valletta. Det er derfor nødvendigt hurtigt at indsætte medlemsstaternes sikkerhedsstyrker og nøje overvåge de kriminelle banders aktiviteter og regelmæssigt offentliggøre rapporter om situationen og om resultaterne af indsatsen mod denne form for organiseret kriminalitet, som truer EU-medlemsstaternes indbyggeres sikkerhed og sociale samhørighed; fremhæver også betydningen af en nøje registrering ved Schengengrænserne og en effektiv kontrol af EU's ydre grænser. Et passende niveau af grænsekontrol og foranstaltninger til beskyttelse af den interne sikkerhed i Schengenområdet bør respekteres fuldt ud. Et godt eksempel er V4-landenes samarbejde om at stille tjenestemænd til rådighed for beskyttelsen af de eksterne Schengengrænser (Ungarn, Grækenland); |
| --- | --- |

5.

bemærker endvidere, at et af de vigtigste aspekter af den aktuelle migrationssituation er den stærke vækst i de aktiviteter, der udøves af menneskesmuglere og organiserede bander, som udnytter menneskelig nød og migranternes vanskelige sociale vilkår. Udvalget støtter de foranstaltninger, der skal intensivere kampen mod menneskesmuglere og organiseret kriminalitet, som de europæiske og afrikanske stats- og regeringschefer fremsatte forslag om på topmødet i Valletta den 11.—12. november 2015; understreger, at der skal iværksættes en hurtig indsats og langsigtede, omfattende og konkrete handlingsplaner i tæt samarbejde med lande uden for EU; minder om, at et sådant samarbejde skal være gensidigt, og at oprindelses- og transitlandene skal forpligte sig til at bidrage til og gennemføre alle de foranstaltninger, som man nåede til enighed om i handlingsplanen fra Valletta. Det er derfor nødvendigt hurtigt at indsætte medlemsstaternes sikkerhedsstyrker og nøje overvåge de kriminelle banders aktiviteter og regelmæssigt offentliggøre rapporter om situationen og om resultaterne af indsatsen mod denne form for organiseret kriminalitet, som truer EU-medlemsstaternes indbyggeres sikkerhed og sociale samhørighed; fremhæver også betydningen af en nøje registrering ved Schengengrænserne og en effektiv kontrol af EU's ydre grænser. Et passende niveau af grænsekontrol og foranstaltninger til beskyttelse af den interne sikkerhed i Schengenområdet bør respekteres fuldt ud. Et godt eksempel er V4-landenes samarbejde om at stille tjenestemænd til rådighed for beskyttelsen af de eksterne Schengengrænser (Ungarn, Grækenland);

| 6. | fremhæver, at der er behov for et stærkere fokus på EU's og medlemsstaternes forpligtelse til at opretholde princippet om solidaritet, hvis der skal udformes en mere effektiv migrationspolitik, der tager fat på alle de spørgsmål, som de lokale og regionale myndigheder står over for. I den forbindelse noterer udvalget sig Europa-Parlamentets beslutning, der blev vedtaget den 29. april. Samtidig mener udvalget, at solidaritet skal være baseret på gensidig tillid og ikke tvang, selv om det ikke må glemmes, at det er en forpligtelse, og at det er farligt at beskrive bevægelse forårsaget af forfølgelse som migration; |
| --- | --- |

6.

fremhæver, at der er behov for et stærkere fokus på EU's og medlemsstaternes forpligtelse til at opretholde princippet om solidaritet, hvis der skal udformes en mere effektiv migrationspolitik, der tager fat på alle de spørgsmål, som de lokale og regionale myndigheder står over for. I den forbindelse noterer udvalget sig Europa-Parlamentets beslutning, der blev vedtaget den 29. april. Samtidig mener udvalget, at solidaritet skal være baseret på gensidig tillid og ikke tvang, selv om det ikke må glemmes, at det er en forpligtelse, og at det er farligt at beskrive bevægelse forårsaget af forfølgelse som migration;

| 7. | hilser i den sammenhæng Kommissionens offentliggørelse af den europæiske dagsorden for migration den 13. maj velkommen; mener, at det er et vigtigt skridt i retning af at skabe en bred tilgang til fordelene og udfordringerne ved migration; understreger imidlertid, at dagsordenen også bør fortsættes på lang sigt; |
| --- | --- |

7.

hilser i den sammenhæng Kommissionens offentliggørelse af den europæiske dagsorden for migration den 13. maj velkommen; mener, at det er et vigtigt skridt i retning af at skabe en bred tilgang til fordelene og udfordringerne ved migration; understreger imidlertid, at dagsordenen også bør fortsættes på lang sigt;

| 8. | ser positivt på, at der i det pågældende dokument fra Kommissionen lægges vægt på at prioritere en effektiv og bæredygtig tilbagesendelsespolitik, der fuldt ud respekterer migranternes rettigheder og tager højde for oprindelseslandenes specifikke karakteristika. Det beklager dog dybt den nuværende mangel på en effektiv håndhævelse af afgørelser om tilbagesendelse og opfordrer medlemsstaterne til at indføre en strengere tilbagesendelsespraksis for afviste asylansøgere og irregulære migranter ved hjælp af retfærdige og hurtige procedurer. Udvalget minder i den sammenhæng om, at det er vigtigt at styrke Frontex' rolle og mandat i tilbagesendelsesoperationer og skelne mellem asylansøgere og økonomiske migranter, eftersom de to kategorier er juridisk forskellige og derfor kræver forskellige tilgange. Med dette mål for øje må det praktiske samarbejde med de relevante tredjelande forbedres med henblik på at fremme og etablere de mest effektive og hurtige frivillige tilbagesendelsesordninger og styrke myndighedernes kapacitet i oprindelseslandene til at tage imod hjemvendende personer; |
| --- | --- |

8.

ser positivt på, at der i det pågældende dokument fra Kommissionen lægges vægt på at prioritere en effektiv og bæredygtig tilbagesendelsespolitik, der fuldt ud respekterer migranternes rettigheder og tager højde for oprindelseslandenes specifikke karakteristika. Det beklager dog dybt den nuværende mangel på en effektiv håndhævelse af afgørelser om tilbagesendelse og opfordrer medlemsstaterne til at indføre en strengere tilbagesendelsespraksis for afviste asylansøgere og irregulære migranter ved hjælp af retfærdige og hurtige procedurer. Udvalget minder i den sammenhæng om, at det er vigtigt at styrke Frontex' rolle og mandat i tilbagesendelsesoperationer og skelne mellem asylansøgere og økonomiske migranter, eftersom de to kategorier er juridisk forskellige og derfor kræver forskellige tilgange. Med dette mål for øje må det praktiske samarbejde med de relevante tredjelande forbedres med henblik på at fremme og etablere de mest effektive og hurtige frivillige tilbagesendelsesordninger og styrke myndighedernes kapacitet i oprindelseslandene til at tage imod hjemvendende personer;

| 9. | glæder sig over, at Kommissionen i sin meddelelse understreger betydningen af at redde menneskeliv til søs som en prioritet for »øjeblikkelige foranstaltninger«, og gentager, at solidaritet, gensidig tillid og fælles ansvar mellem medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder er den politiske strategi, der skal følges for at nå dette mål; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over, at Kommissionen i sin meddelelse understreger betydningen af at redde menneskeliv til søs som en prioritet for »øjeblikkelige foranstaltninger«, og gentager, at solidaritet, gensidig tillid og fælles ansvar mellem medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder er den politiske strategi, der skal følges for at nå dette mål;

| 10. | gentager sin overbevisning om, at EU's strategi for migration skal være baseret på solidaritet, være holdbar på langt sigt og respektere menneskerettighederne. Alle aspekter af migration, herunder humanitære forpligtelser, asylansøgere og økonomiske migranter skal være omfattet. Udvalget fremhæver betydningen af kampen mod menneskesmugling og menneskehandel, fremme af udvikling og stabilitet i tredjelande, indførelse af effektive tilbagesendelsespolitikker og tackling af Europas demografiske udfordringer. Udvalget understreger, at regulær indvandring kan være en væsentlig udviklingsfaktor. Ud over nytteværdien af en vellykket integrationsindsats for migranterne betyder en sådan også en vigtig økonomisk og social gevinst, fordi den dækker arbejdskraftbehov og bidrager til finansieringen af de sociale systemer. Udvalget opfordrer derfor alle politiske ansvarshavende, EU-institutioner, nationale, regionale og lokale myndigheder, medier og civilsamfund til ikke at stigmatisere migranter eller migration og give borgerne korrekt information om migrationsfænomenet og dets årsager og bidrag til værtssamfundet. Udvalget fordømmer i overensstemmelse med EU's grundlæggende principper enhver form for diskrimination af og racistisk optræden over for migranter; |
| --- | --- |

10.

gentager sin overbevisning om, at EU's strategi for migration skal være baseret på solidaritet, være holdbar på langt sigt og respektere menneskerettighederne. Alle aspekter af migration, herunder humanitære forpligtelser, asylansøgere og økonomiske migranter skal være omfattet. Udvalget fremhæver betydningen af kampen mod menneskesmugling og menneskehandel, fremme af udvikling og stabilitet i tredjelande, indførelse af effektive tilbagesendelsespolitikker og tackling af Europas demografiske udfordringer. Udvalget understreger, at regulær indvandring kan være en væsentlig udviklingsfaktor. Ud over nytteværdien af en vellykket integrationsindsats for migranterne betyder en sådan også en vigtig økonomisk og social gevinst, fordi den dækker arbejdskraftbehov og bidrager til finansieringen af de sociale systemer. Udvalget opfordrer derfor alle politiske ansvarshavende, EU-institutioner, nationale, regionale og lokale myndigheder, medier og civilsamfund til ikke at stigmatisere migranter eller migration og give borgerne korrekt information om migrationsfænomenet og dets årsager og bidrag til værtssamfundet. Udvalget fordømmer i overensstemmelse med EU's grundlæggende principper enhver form for diskrimination af og racistisk optræden over for migranter;

| 11. | anmoder Kommissionen, for så vidt angår den i punkt 10 omtalte korrekte information, om at iværksætte en informationskampagne rettet mod de lokale og regionale myndigheder og de europæiske borgere, som






  — | giver ajourførte og letforståelige oplysninger om det reelle omfang af migrationsfænomenet |
| --- | --- | --- |

11.

anmoder Kommissionen, for så vidt angår den i punkt 10 omtalte korrekte information, om at iværksætte en informationskampagne rettet mod de lokale og regionale myndigheder og de europæiske borgere, som

—

giver ajourførte og letforståelige oplysninger om det reelle omfang af migrationsfænomenet

| — | giver adgang til de indsamlede data om overvågning af migrationsstrømme, når migranter har krydset Europas grænser, og |
| --- | --- |

—

giver adgang til de indsamlede data om overvågning af migrationsstrømme, når migranter har krydset Europas grænser, og

| — | rapporterer om bedste praksis inden for integration, især for så vidt angår de demografiske og økonomiske konsekvenser; |
| --- | --- |

—

rapporterer om bedste praksis inden for integration, især for så vidt angår de demografiske og økonomiske konsekvenser;

| 12. | finder det afgørende at lægge passende vægt på spørgsmålet om uledsagede mindreårige, som generelt behandles marginalt i immigrationspolitiske initiativer: Der bør afsættes særlige midler til de lokale og regionale myndigheder med det specifikke formål at støtte og overvåge de uledsagede mindreårige for at forhindre, at de forsvinder, og at disse mest sårbare personer — sammen med kvinder — bliver ofre for prostitutions- og pædofiliringe eller organhandel; |
| --- | --- |

12.

finder det afgørende at lægge passende vægt på spørgsmålet om uledsagede mindreårige, som generelt behandles marginalt i immigrationspolitiske initiativer: Der bør afsættes særlige midler til de lokale og regionale myndigheder med det specifikke formål at støtte og overvåge de uledsagede mindreårige for at forhindre, at de forsvinder, og at disse mest sårbare personer — sammen med kvinder — bliver ofre for prostitutions- og pædofiliringe eller organhandel;

| 13. | finder det i lyset af en migrationssituation i hastig forandring nødvendigt, at prioriteterne for de »øjeblikkelige foranstaltninger« ud over foranstaltninger, der sigter mod at redde liv til søs, også kommer til at indeholde en plan for imødegåelse og bekæmpelse af menneskesmuglernes aktiviteter langs ruterne såvel over land som over vand. I den forbindelse er det afgørende, at alle interessenter og implicerede på alle forvaltningsniveauer samarbejder, dvs. medlemsstater, regionale og lokale myndigheder samt officielle organer og civilsamfundet; |
| --- | --- |

13.

finder det i lyset af en migrationssituation i hastig forandring nødvendigt, at prioriteterne for de »øjeblikkelige foranstaltninger« ud over foranstaltninger, der sigter mod at redde liv til søs, også kommer til at indeholde en plan for imødegåelse og bekæmpelse af menneskesmuglernes aktiviteter langs ruterne såvel over land som over vand. I den forbindelse er det afgørende, at alle interessenter og implicerede på alle forvaltningsniveauer samarbejder, dvs. medlemsstater, regionale og lokale myndigheder samt officielle organer og civilsamfundet;

| 14. | finder det vigtigt at intensivere sikkerhedstjenesternes kontrol og samarbejde for at sikre og forsikre borgerne om, at flygtninges desperate situation og deres ankomst til EU ikke udnyttes som et dække for terrorister og ekstremister. Desuden skal de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med at optrevle, forebygge og bekæmpe radikalisering og ekstremisme støttes. |
| --- | --- |

14.

finder det vigtigt at intensivere sikkerhedstjenesternes kontrol og samarbejde for at sikre og forsikre borgerne om, at flygtninges desperate situation og deres ankomst til EU ikke udnyttes som et dække for terrorister og ekstremister. Desuden skal de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med at optrevle, forebygge og bekæmpe radikalisering og ekstremisme støttes.

Meddelelsen indeholder pragmatiske løsninger baseret på solidaritet

| 15. | Det Europæiske Regionsudvalg ser positivt på de foranstaltninger, som foreslås i meddelelsen, til håndtering af en massiv tilstrømning af flygtninge til EU. Genbosætning og omfordeling kan være et effektivt middel til at afhjælpe problemet med ulige fordeling af asylansøgere og flygtninge mellem lande, regioner og internt i regioner; opfordrer derfor til at sikre en forstærket indsats på europæisk plan og til at nå til enighed om kriterier og gennemførelsen af et holdbart og retfærdigt system til fordeling af asylansøgere og flygtninge mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

15.

Det Europæiske Regionsudvalg ser positivt på de foranstaltninger, som foreslås i meddelelsen, til håndtering af en massiv tilstrømning af flygtninge til EU. Genbosætning og omfordeling kan være et effektivt middel til at afhjælpe problemet med ulige fordeling af asylansøgere og flygtninge mellem lande, regioner og internt i regioner; opfordrer derfor til at sikre en forstærket indsats på europæisk plan og til at nå til enighed om kriterier og gennemførelsen af et holdbart og retfærdigt system til fordeling af asylansøgere og flygtninge mellem medlemsstaterne;

| 16. | understreger dog, at den irregulære indvandring, som er øget drastisk, kræver en ny tilgang. Denne tilgang bør tage højde for, at den måde, hvorpå man behandler økonomiske migranter (information, modtagelse og tilbagesendelse), adskiller sig fra den humanitære hjælp, som bør gives til flygtninge; understreger desuden betydningen af en regelmæssig dialog mellem regeringer og borgere om disse planlagte foranstaltninger, hvor man samtidig redegør for foranstaltningernes følger for samfundet; |
| --- | --- |

16.

understreger dog, at den irregulære indvandring, som er øget drastisk, kræver en ny tilgang. Denne tilgang bør tage højde for, at den måde, hvorpå man behandler økonomiske migranter (information, modtagelse og tilbagesendelse), adskiller sig fra den humanitære hjælp, som bør gives til flygtninge; understreger desuden betydningen af en regelmæssig dialog mellem regeringer og borgere om disse planlagte foranstaltninger, hvor man samtidig redegør for foranstaltningernes følger for samfundet;

| 17. | gentager, at det er på tide at gøre det mere klart, hvad fælles ansvar og solidaritet på asyl- og migrationsområdet kan indebære. Det står klart, at forskellige lande, regioner og kommuner bruger forskellige argumenter for, hvad de mener skal opfattes som et rimeligt fælles ansvar eller som solidaritet ud fra deres egne særlige karakteristika som f.eks. økonomisk formåen. Udvalget beklager imidlertid, at Kommissionens meddelelse ikke foreslår nogen langsigtede løsninger vedrørende planlægning og forberedelse af modtagelsen i tilstrækkelig god tid; |
| --- | --- |

17.

gentager, at det er på tide at gøre det mere klart, hvad fælles ansvar og solidaritet på asyl- og migrationsområdet kan indebære. Det står klart, at forskellige lande, regioner og kommuner bruger forskellige argumenter for, hvad de mener skal opfattes som et rimeligt fælles ansvar eller som solidaritet ud fra deres egne særlige karakteristika som f.eks. økonomisk formåen. Udvalget beklager imidlertid, at Kommissionens meddelelse ikke foreslår nogen langsigtede løsninger vedrørende planlægning og forberedelse af modtagelsen i tilstrækkelig god tid;

| 18. | bifalder forhøjelsen af budgettet til EU-operationerne Triton og Poseidon og tilsagnet fra 15 medlemsstater om at tilvejebringe ekstra midler og EU's efterfølgende beslutning om at iværksætte en militær operation i det sydlige Middelhavsområde (EUNAVFOR MED) for at optrevle menneskesmuglernes netværk. Udvalget beklager imidlertid, at meddelelsen ikke refererer tilstrækkeligt til spørgsmålet om de ressourcer, der er til rådighed for de lokale og regionale myndigheder med henblik på at give dem mulighed for at opfylde deres forpligtelser på migrations- og integrationsområdet og sikre, at de har adgang til nationale og EU-finansieringsmidler (herunder Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument og Den Europæiske Socialfond); |
| --- | --- |

18.

bifalder forhøjelsen af budgettet til EU-operationerne Triton og Poseidon og tilsagnet fra 15 medlemsstater om at tilvejebringe ekstra midler og EU's efterfølgende beslutning om at iværksætte en militær operation i det sydlige Middelhavsområde (EUNAVFOR MED) for at optrevle menneskesmuglernes netværk. Udvalget beklager imidlertid, at meddelelsen ikke refererer tilstrækkeligt til spørgsmålet om de ressourcer, der er til rådighed for de lokale og regionale myndigheder med henblik på at give dem mulighed for at opfylde deres forpligtelser på migrations- og integrationsområdet og sikre, at de har adgang til nationale og EU-finansieringsmidler (herunder Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument og Den Europæiske Socialfond);

| 19. | bifalder Det Europæiske Råds beslutninger af hhv. 26. juni og 22. september 2015 om flytning af 160 000 personer, der har et klart behov for international beskyttelse. De viser, hvordan den praktiske gennemførelse af solidaritetsprincippet og den fælles forvaltning kunne se ud. Udvalget beklager dog den tilbageholdende gennemførelse og de vedtagne beslutningers meget begrænsede omfang og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at opfylde de tilsagn, de har givet i den sammenhæng, og alle myndighedsniveauer til omgående at oprette de nødvendige strukturer og mekanismer; understreger, at de lokale og regionale myndigheder skal spille en mere fremtrædende rolle i drøftelserne, da de har førstehåndsoplysninger om deres kapacitet til at tage imod flygtninge og migranter på en human måde; |
| --- | --- |

19.

bifalder Det Europæiske Råds beslutninger af hhv. 26. juni og 22. september 2015 om flytning af 160 000 personer, der har et klart behov for international beskyttelse. De viser, hvordan den praktiske gennemførelse af solidaritetsprincippet og den fælles forvaltning kunne se ud. Udvalget beklager dog den tilbageholdende gennemførelse og de vedtagne beslutningers meget begrænsede omfang og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at opfylde de tilsagn, de har givet i den sammenhæng, og alle myndighedsniveauer til omgående at oprette de nødvendige strukturer og mekanismer; understreger, at de lokale og regionale myndigheder skal spille en mere fremtrædende rolle i drøftelserne, da de har førstehåndsoplysninger om deres kapacitet til at tage imod flygtninge og migranter på en human måde;

| 20. | bifalder de konklusioner, Det Europæiske Råd indtil videre har vedtaget, og den erklæring, som lederne af de lande, der er beliggende langs Vestbalkanruten, offentliggjorde den 25. oktober 2015. På den baggrund efterlyser udvalget en gennemførelse af alle de foranstaltninger, man indtil videre er blevet enige om, og opfordrer indtrængende landene til at øge antallet af passende indkvarteringsmuligheder. |
| --- | --- |

20.

bifalder de konklusioner, Det Europæiske Råd indtil videre har vedtaget, og den erklæring, som lederne af de lande, der er beliggende langs Vestbalkanruten, offentliggjorde den 25. oktober 2015. På den baggrund efterlyser udvalget en gennemførelse af alle de foranstaltninger, man indtil videre er blevet enige om, og opfordrer indtrængende landene til at øge antallet af passende indkvarteringsmuligheder.

Løsningerne skal gennemføres hurtigt

| 21. | Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over, at Kommissionen i samarbejde med tredjelande og på baggrund af pålidelige oplysninger bestræber sig på at forhindre ureguleret migration til EU, men opfordrer ligeledes medlemsstaterne til at forbedre deres informationsudveksling både bilateralt og i EU-sammenhæng; |
| --- | --- |

21.

Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over, at Kommissionen i samarbejde med tredjelande og på baggrund af pålidelige oplysninger bestræber sig på at forhindre ureguleret migration til EU, men opfordrer ligeledes medlemsstaterne til at forbedre deres informationsudveksling både bilateralt og i EU-sammenhæng;

| 22. | påpeger betydningen af den indsats, der gøres af frivillige grupper og civilsamfundsorganisationer for at redde menneskeliv i Middelhavsområdet. Trods de finansielle løsninger, der er foreslået i meddelelsen, og en øget indsats i de såkaldte Poseidon- og Tritonoperationer er der stadig tale om en akut nødsituation, der kun kan afhjælpes ved, at EU og medlemsstaterne i det daglige gør fælles front, hvad angår vores værdier på menneskerettighedsområdet; erkender imidlertid også, at flygtningekrisen ikke kan løses alene gennem redningsaktioner til søs, og anmoder Kommissionen om at iværksætte passende foranstaltninger for at undgå menneskesmugling. Et vigtigt skridt er vedtagelsen af FN's Sikkerhedsråds resolution 2240 af 9. oktober 2015, som giver medlemsstaterne mulighed for at pågribe fartøjer ud for den libyske kyst på grundlag af en formodning om menneskesmugling; |
| --- | --- |

22.

påpeger betydningen af den indsats, der gøres af frivillige grupper og civilsamfundsorganisationer for at redde menneskeliv i Middelhavsområdet. Trods de finansielle løsninger, der er foreslået i meddelelsen, og en øget indsats i de såkaldte Poseidon- og Tritonoperationer er der stadig tale om en akut nødsituation, der kun kan afhjælpes ved, at EU og medlemsstaterne i det daglige gør fælles front, hvad angår vores værdier på menneskerettighedsområdet; erkender imidlertid også, at flygtningekrisen ikke kan løses alene gennem redningsaktioner til søs, og anmoder Kommissionen om at iværksætte passende foranstaltninger for at undgå menneskesmugling. Et vigtigt skridt er vedtagelsen af FN's Sikkerhedsråds resolution 2240 af 9. oktober 2015, som giver medlemsstaterne mulighed for at pågribe fartøjer ud for den libyske kyst på grundlag af en formodning om menneskesmugling;

| 23. | gentager, at gensidig solidaritet er et grundlæggende princip for Den Europæiske Union, og at det må og skal respekteres, ikke kun i forholdet mellem medlemsstaterne, men også i forhold til migranter og til og imellem de lokale myndigheder, der dagligt har til opgave at hjælpe migranterne; |
| --- | --- |

23.

gentager, at gensidig solidaritet er et grundlæggende princip for Den Europæiske Union, og at det må og skal respekteres, ikke kun i forholdet mellem medlemsstaterne, men også i forhold til migranter og til og imellem de lokale myndigheder, der dagligt har til opgave at hjælpe migranterne;

| 24. | fremhæver, at spørgsmålet i løbet af de seneste par måneder er blevet mere fremtrædende pga. de massive og blandede migrationsstrømme i Middelhavsområdet, på Balkan, i Calais og i andre grænseegne i Den Europæiske Union, men også fordi antallet af migranter er steget på lokalt og regionalt niveau. De problemer, som knudepunkter såsom Calais og Lampedusa har været oppe imod i årevis, er nu ved at sprede sig til andre byer og andre regioner. Det er en foruroligende kendsgerning, og der bør hurtigt træffes foranstaltninger. Men det må også ses som en mulighed for at overbevise offentligheden om, at flytning er den eneste måde at undgå, at lokaliteterne langs migrationsruterne bliver overbelastet pga. det store antal migranter. Migration er således ikke en forbigående udfordring for nogle få lokale myndigheder, men derimod for hele Den Europæiske Union på kort, mellemlangt og langt sigt; |
| --- | --- |

24.

fremhæver, at spørgsmålet i løbet af de seneste par måneder er blevet mere fremtrædende pga. de massive og blandede migrationsstrømme i Middelhavsområdet, på Balkan, i Calais og i andre grænseegne i Den Europæiske Union, men også fordi antallet af migranter er steget på lokalt og regionalt niveau. De problemer, som knudepunkter såsom Calais og Lampedusa har været oppe imod i årevis, er nu ved at sprede sig til andre byer og andre regioner. Det er en foruroligende kendsgerning, og der bør hurtigt træffes foranstaltninger. Men det må også ses som en mulighed for at overbevise offentligheden om, at flytning er den eneste måde at undgå, at lokaliteterne langs migrationsruterne bliver overbelastet pga. det store antal migranter. Migration er således ikke en forbigående udfordring for nogle få lokale myndigheder, men derimod for hele Den Europæiske Union på kort, mellemlangt og langt sigt;

| 25. | ønsker at advare Kommissionen om realiteterne omkring den menneskelige tragedie, som migrationssituationen skaber i Europa: over 3 400 registrerede dødsfald ved udgangen af august i Middelhavet i henhold til IOM, 700 dødsfald i løbet af få dage i april 2015 og mindst 13 dødsfald i forbindelse med migranter, der forsøger at krydse Den Engelske Kanal. Migranterne bliver regelmæssigt ofre for menneskesmuglere, ligesom det var tilfældet i Østrig i slutningen af august, hvor 71 migranter, der var lukket inde bag i en lastbil, døde, efter at være blevet efterladt af de personer, som havde smuglet dem ind i landet. |
| --- | --- |

25.

ønsker at advare Kommissionen om realiteterne omkring den menneskelige tragedie, som migrationssituationen skaber i Europa: over 3 400 registrerede dødsfald ved udgangen af august i Middelhavet i henhold til IOM, 700 dødsfald i løbet af få dage i april 2015 og mindst 13 dødsfald i forbindelse med migranter, der forsøger at krydse Den Engelske Kanal. Migranterne bliver regelmæssigt ofre for menneskesmuglere, ligesom det var tilfældet i Østrig i slutningen af august, hvor 71 migranter, der var lukket inde bag i en lastbil, døde, efter at være blevet efterladt af de personer, som havde smuglet dem ind i landet.

Løsningerne kan være mere vidtrækkende

| 26. | Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer til, at de praktiske løsninger også inddrager de lokale og regionale myndigheder og ikke kun medlemsstaterne på centralt niveau. I kølvandet på begivenhederne med eksempelvis migranter og Kanaltunnelen er debatten nu mere end nogensinde fokuseret på de lokale og regionale myndigheders rolle, og den viser, at udfordringen ikke kun handler om tilgængeligheden af finansielle instrumenter, men også om deres anvendelse i praksis. Kommissionen må derfor fremme pragmatiske løsninger til at forbedre de lokale myndigheders praktiske muligheder. Ensartet forvaltning af flygtningelejre er en anden måde at understøtte de lokale myndigheder. Politistyrker og administrativt personale kan sendes fra en region til en anden for at fremme samarbejdet mellem naboregioner og tilvejebringe tilstrækkelige menneskelige ressourcer til at forvalte den voksende gruppe af personer i nød; |
| --- | --- |

26.

Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer til, at de praktiske løsninger også inddrager de lokale og regionale myndigheder og ikke kun medlemsstaterne på centralt niveau. I kølvandet på begivenhederne med eksempelvis migranter og Kanaltunnelen er debatten nu mere end nogensinde fokuseret på de lokale og regionale myndigheders rolle, og den viser, at udfordringen ikke kun handler om tilgængeligheden af finansielle instrumenter, men også om deres anvendelse i praksis. Kommissionen må derfor fremme pragmatiske løsninger til at forbedre de lokale myndigheders praktiske muligheder. Ensartet forvaltning af flygtningelejre er en anden måde at understøtte de lokale myndigheder. Politistyrker og administrativt personale kan sendes fra en region til en anden for at fremme samarbejdet mellem naboregioner og tilvejebringe tilstrækkelige menneskelige ressourcer til at forvalte den voksende gruppe af personer i nød;

| 27. | opfordrer til en yderligere forhøjelse af dette budget i takt med de ændrede behov for effektive redningsaktioner og håber, at alle medlemsstater vil forpligte sig til at tildele de nødvendige ekstra ressourcer; understreger i den forbindelse, at den obligatoriske revision af den flerårige finansielle ramme, som skal gennemføres inden udgangen af 2016, giver mulighed for at øge de midler, der er afsat til at gennemføre prioriteterne i den europæiske dagsorden for migration; understreger, at hurtig frigivelse af midler og ressourcer bør fremmes så meget som muligt og bør ikke forsinkes af unødvendige bureaukratiske procedurer. Disse ekstra ressourcer bør omfatte bevillinger til infrastruktur, uddannelsesfaciliteter og nødhjælp i de EU-lande, der befinder sig i frontlinjen; opfordrer til, at der stilles en praktisk vejledning om mulighederne for anvendelse af finansieringskilder (f.eks. midler fra Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Socialfond (ESF)) til rådighed for medlemsstaterne; |
| --- | --- |

27.

opfordrer til en yderligere forhøjelse af dette budget i takt med de ændrede behov for effektive redningsaktioner og håber, at alle medlemsstater vil forpligte sig til at tildele de nødvendige ekstra ressourcer; understreger i den forbindelse, at den obligatoriske revision af den flerårige finansielle ramme, som skal gennemføres inden udgangen af 2016, giver mulighed for at øge de midler, der er afsat til at gennemføre prioriteterne i den europæiske dagsorden for migration; understreger, at hurtig frigivelse af midler og ressourcer bør fremmes så meget som muligt og bør ikke forsinkes af unødvendige bureaukratiske procedurer. Disse ekstra ressourcer bør omfatte bevillinger til infrastruktur, uddannelsesfaciliteter og nødhjælp i de EU-lande, der befinder sig i frontlinjen; opfordrer til, at der stilles en praktisk vejledning om mulighederne for anvendelse af finansieringskilder (f.eks. midler fra Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Socialfond (ESF)) til rådighed for medlemsstaterne;

| 28. | opfordrer indtrængende til, at der især fokuseres på at øge synergieffekterne mellem de forskellige eksisterende organer og systemer på grundlag af deres specifikke mandat og ansvarsområde: f.eks. Frontex, SIS II og Eurosur, der fungerer inden for rammerne af reglerne for migration og persontrafik, og på sikkerhedsområdet, Europol og Eurojust, der har til opgave at forebygge og få bugt med lovovertrædelser (menneskesmugling og menneskehandel) i tilknytning til irregulær transit; |
| --- | --- |

28.

opfordrer indtrængende til, at der især fokuseres på at øge synergieffekterne mellem de forskellige eksisterende organer og systemer på grundlag af deres specifikke mandat og ansvarsområde: f.eks. Frontex, SIS II og Eurosur, der fungerer inden for rammerne af reglerne for migration og persontrafik, og på sikkerhedsområdet, Europol og Eurojust, der har til opgave at forebygge og få bugt med lovovertrædelser (menneskesmugling og menneskehandel) i tilknytning til irregulær transit;

| 29. | understreger betydningen af at tage hånd om de grundlæggende årsager til, at migranter uden asylgrund kommer til EU; opfordrer EU og dets medlemsstater til at intensivere samarbejdet med tredjelande i Mellemøsten og Afrika, hvor demokrati og retsstatsprincippet skal styrkes, og til bedre at koordinere deres udenrigspolitik. I den forbindelse bifalder udvalget, at der den 11.—12. november 2015 blev afholdt et topmøde mellem EU og Afrika (lande i Rabat- og Khartoumprocesserne) i Valletta, Malta. Udvalget mener tillige, at der skal ydes beskyttelse til flygtninge, der bor i lande uden for EU i nærheden af deres oprindelseslande, med grundlæggende tjenester, herunder sikkerhed inden for og uden for flygtningelejrene og undervisning til deres børn, hvilket kræver en langsigtet vision og en integreret planlægning, koordinering mellem parterne og lokal økonomisk udvikling; |
| --- | --- |

29.

understreger betydningen af at tage hånd om de grundlæggende årsager til, at migranter uden asylgrund kommer til EU; opfordrer EU og dets medlemsstater til at intensivere samarbejdet med tredjelande i Mellemøsten og Afrika, hvor demokrati og retsstatsprincippet skal styrkes, og til bedre at koordinere deres udenrigspolitik. I den forbindelse bifalder udvalget, at der den 11.—12. november 2015 blev afholdt et topmøde mellem EU og Afrika (lande i Rabat- og Khartoumprocesserne) i Valletta, Malta. Udvalget mener tillige, at der skal ydes beskyttelse til flygtninge, der bor i lande uden for EU i nærheden af deres oprindelseslande, med grundlæggende tjenester, herunder sikkerhed inden for og uden for flygtningelejrene og undervisning til deres børn, hvilket kræver en langsigtet vision og en integreret planlægning, koordinering mellem parterne og lokal økonomisk udvikling;

| 30. | noterer sig debatterne om EU-lister over »sikre tredjelande« for at sikre fælles standarder i behandlingen af asylansøgninger fra de pågældende lande på europæisk plan og muliggøre en effektiv tilbagesendelse, hvilket er en forudsætning for bedre at kunne målrette EU's asyl- og modtagelseskapacitet mod personer med et legitimt behov for international beskyttelse; understreger, at navnlig EU-kandidatlande og -førkandidatlande er forpligtede til at efterleve EU-standarderne for beskyttelse af menneskerettigheder, hvorved de vil kunne betegnes som »sikre oprindelseslande«; gør dog opmærksom på, at situationen i disse lande, især for så vidt angår sårbare grupper som f.eks. uledsagede mindreårige, enlige kvinder, etniske minoriteter og LGBTI-personer, skal overvåges nøje, mekanismerne for identificering og modtagelse af legitime asylansøgere fra disse lande skal forbedres, og specifikke årsager til forfølgelse, såsom køn, seksuel orientering, kønsidentitet og etnisk tilhørsforhold, skal behandles på en hensigtsmæssig måde under modtagelsen, behandlingen af ansøgningen og de efterfølgende stadier, herunder genbosættelse og omfordeling; forpligter sig til at udveksle bedste praksis på regionalt og lokalt niveau gennem sine blandede rådgivende udvalg og arbejdsgrupper, som omfatter alle de syv lande, der er med på listen i Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

30.

noterer sig debatterne om EU-lister over »sikre tredjelande« for at sikre fælles standarder i behandlingen af asylansøgninger fra de pågældende lande på europæisk plan og muliggøre en effektiv tilbagesendelse, hvilket er en forudsætning for bedre at kunne målrette EU's asyl- og modtagelseskapacitet mod personer med et legitimt behov for international beskyttelse; understreger, at navnlig EU-kandidatlande og -førkandidatlande er forpligtede til at efterleve EU-standarderne for beskyttelse af menneskerettigheder, hvorved de vil kunne betegnes som »sikre oprindelseslande«; gør dog opmærksom på, at situationen i disse lande, især for så vidt angår sårbare grupper som f.eks. uledsagede mindreårige, enlige kvinder, etniske minoriteter og LGBTI-personer, skal overvåges nøje, mekanismerne for identificering og modtagelse af legitime asylansøgere fra disse lande skal forbedres, og specifikke årsager til forfølgelse, såsom køn, seksuel orientering, kønsidentitet og etnisk tilhørsforhold, skal behandles på en hensigtsmæssig måde under modtagelsen, behandlingen af ansøgningen og de efterfølgende stadier, herunder genbosættelse og omfordeling; forpligter sig til at udveksle bedste praksis på regionalt og lokalt niveau gennem sine blandede rådgivende udvalg og arbejdsgrupper, som omfatter alle de syv lande, der er med på listen i Kommissionens forslag;

| 31. | glæder sig meget over Kommissionens tilsagn om i starten af 2016 at fremsætte forslag til en ændring af Dublinforordningen, i henhold til hvilket der vil kunne søges om asyl og asylansøgninger kan behandles uden for EU; opfordrer Kommissionen til at sørge for, at fordelingen af ansvaret mellem medlemsstaterne beror på holdbare kriterier, og at migranternes grundlæggende rettigheder overholdes. Grundlaget skal være en obligatorisk EU-nøgle for fordelingen af asylansøgere mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

31.

glæder sig meget over Kommissionens tilsagn om i starten af 2016 at fremsætte forslag til en ændring af Dublinforordningen, i henhold til hvilket der vil kunne søges om asyl og asylansøgninger kan behandles uden for EU; opfordrer Kommissionen til at sørge for, at fordelingen af ansvaret mellem medlemsstaterne beror på holdbare kriterier, og at migranternes grundlæggende rettigheder overholdes. Grundlaget skal være en obligatorisk EU-nøgle for fordelingen af asylansøgere mellem medlemsstaterne;

| 32. | opfordrer Kommissionen til, at den i sit forslag indarbejder den gensidige anerkendelse af godkendte asylansøgninger, således at personer, der får beskyttelse, har samme ret til fri bevægelighed inden for EU som EU-borgere. Desuden opfordres Kommissionen til at fremlægge et forslag om en generel europæisk indvandringskodeks, således at personer, der ønsker at arbejde i Europa, får mulighed for lovlig indrejse. Derudover bør Kommissionen åbne en korridor for arbejdsmigration for borgerne i kandidatlandene, der letter deres adgang til det europæiske arbejdsmarked; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til, at den i sit forslag indarbejder den gensidige anerkendelse af godkendte asylansøgninger, således at personer, der får beskyttelse, har samme ret til fri bevægelighed inden for EU som EU-borgere. Desuden opfordres Kommissionen til at fremlægge et forslag om en generel europæisk indvandringskodeks, således at personer, der ønsker at arbejde i Europa, får mulighed for lovlig indrejse. Derudover bør Kommissionen åbne en korridor for arbejdsmigration for borgerne i kandidatlandene, der letter deres adgang til det europæiske arbejdsmarked;

| 33. | opfordrer Kommissionen og EU's medlemsstater til straks at oprette de allerede vedtagne såkaldte hotspots for at støtte de mest berørte grænseregioner ved hjælp af EU's agenturer i forbindelse med registrering af flygtninge og til at udvikle yderligere foranstaltninger i denne henseende; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen og EU's medlemsstater til straks at oprette de allerede vedtagne såkaldte hotspots for at støtte de mest berørte grænseregioner ved hjælp af EU's agenturer i forbindelse med registrering af flygtninge og til at udvikle yderligere foranstaltninger i denne henseende;

| 34. | beklager, at Kommissionen ikke har fremsat forslag om specifikke foranstaltninger vedrørende asylansøgere med det sigte at skabe sikre og lovlige indrejsemuligheder til Europa, således at yderligere tab af menneskeliv under farlige rejser kan undgås. Disse kunne omfatte etablering af en »humanitær korridor«, udstedelse af flere visa af humanitære grunde og oprettelse af modtagelsescentre i transitlande til behandling af asylansøgninger eller vurdering af retten til lovlig indrejse i EU-lande. Idéen om en »humanitær korridor« er i tråd med idéen om omfordeling og solidaritet, da det er det mest effektive middel til at bekæmpe organiseret kriminalitet. Jo før migranterne kommer ind under de europæiske offentlige myndigheders ansvarsområde, jo lettere vil det være at omfordele. Det er også den bedste måde at opnå en mere jævn fordeling af modtagelsen mellem medlemsstaterne. De lokale og regionale myndigheder kunne spille en yderst nyttig rolle i den henseende; |
| --- | --- |

34.

beklager, at Kommissionen ikke har fremsat forslag om specifikke foranstaltninger vedrørende asylansøgere med det sigte at skabe sikre og lovlige indrejsemuligheder til Europa, således at yderligere tab af menneskeliv under farlige rejser kan undgås. Disse kunne omfatte etablering af en »humanitær korridor«, udstedelse af flere visa af humanitære grunde og oprettelse af modtagelsescentre i transitlande til behandling af asylansøgninger eller vurdering af retten til lovlig indrejse i EU-lande. Idéen om en »humanitær korridor« er i tråd med idéen om omfordeling og solidaritet, da det er det mest effektive middel til at bekæmpe organiseret kriminalitet. Jo før migranterne kommer ind under de europæiske offentlige myndigheders ansvarsområde, jo lettere vil det være at omfordele. Det er også den bedste måde at opnå en mere jævn fordeling af modtagelsen mellem medlemsstaterne. De lokale og regionale myndigheder kunne spille en yderst nyttig rolle i den henseende;

| 35. | slår til lyd for en ægte europæisk migrationspolitik og glæder sig over Kommissionens tilsagn om at fremsætte forslag til nye foranstaltninger og revidere »blå kort-ordningen« med henblik på at erstatte de 28 nationale systemer og lette lovlig migration; opfordrer Kommissionen til at bygge på erfaringerne fra de lokale og regionale myndigheder og deres viden om de lokale forhold ved udarbejdelsen af disse forslag; |
| --- | --- |

35.

slår til lyd for en ægte europæisk migrationspolitik og glæder sig over Kommissionens tilsagn om at fremsætte forslag til nye foranstaltninger og revidere »blå kort-ordningen« med henblik på at erstatte de 28 nationale systemer og lette lovlig migration; opfordrer Kommissionen til at bygge på erfaringerne fra de lokale og regionale myndigheder og deres viden om de lokale forhold ved udarbejdelsen af disse forslag;

| 36. | beklager, at Kommissionen ikke har medtaget det forslag, udvalget har fremsat om at udvikle strukturer for udveksling af viden og deling af erfaringer og god praksis. Udvalget gentager derfor, at der bør etableres et omfattende system for udveksling af data om emnet migration og lokale myndigheder baseret på VIS-systemet. Dette system kunne give gode resultater på områderne forvaltning af indkvartering, behandling af ansøgninger fra asylansøgere og flygtninge, integrationspolitikker og håndtering af irregulær migration og ville muliggøre praktiske løsninger til at iværksætte solidaritetsprincippet mellem lokale myndigheder; opfordrer Kommissionen til at etablere en platform for samarbejde (dialog) vedrørende migrationsspørgsmål; |
| --- | --- |

36.

beklager, at Kommissionen ikke har medtaget det forslag, udvalget har fremsat om at udvikle strukturer for udveksling af viden og deling af erfaringer og god praksis. Udvalget gentager derfor, at der bør etableres et omfattende system for udveksling af data om emnet migration og lokale myndigheder baseret på VIS-systemet. Dette system kunne give gode resultater på områderne forvaltning af indkvartering, behandling af ansøgninger fra asylansøgere og flygtninge, integrationspolitikker og håndtering af irregulær migration og ville muliggøre praktiske løsninger til at iværksætte solidaritetsprincippet mellem lokale myndigheder; opfordrer Kommissionen til at etablere en platform for samarbejde (dialog) vedrørende migrationsspørgsmål;

| 37. | slår til lyd for et ægte europæisk grænseforvaltningssystem, der muliggør et både professionelt og effektivt politiarbejde samt udvikler en kapacitet til at spore og forpurre kriminelle banders planer om transport af migranter via ulovlige og farlige ruter og kapaciteten til at modtage, screene og registrere de personer, der ankommer ad land- eller søvejen på en velorganiseret måde; |
| --- | --- |

37.

slår til lyd for et ægte europæisk grænseforvaltningssystem, der muliggør et både professionelt og effektivt politiarbejde samt udvikler en kapacitet til at spore og forpurre kriminelle banders planer om transport af migranter via ulovlige og farlige ruter og kapaciteten til at modtage, screene og registrere de personer, der ankommer ad land- eller søvejen på en velorganiseret måde;

| 38. | er enigt i, at en fuldstændig og sammenhængende gennemførelse af et udvidet og moderniseret fælles europæisk asylsystem, som er tilpasset den aktuelle situation, bør være en prioritet; foreslår aktiv inddragelse af de lokale og regionale myndigheder og udnyttelse af deres erfaring i den bebudede proces med at forbedre standarderne for modtagelsesforhold og asylprocedurer, etablere uddannelse og netværkssamarbejde for modtagelsesmyndigheder såvel som i debatten, som skal søsættes om udvikling og færdiggørelse af det fælles europæiske asylsystem; |
| --- | --- |

38.

er enigt i, at en fuldstændig og sammenhængende gennemførelse af et udvidet og moderniseret fælles europæisk asylsystem, som er tilpasset den aktuelle situation, bør være en prioritet; foreslår aktiv inddragelse af de lokale og regionale myndigheder og udnyttelse af deres erfaring i den bebudede proces med at forbedre standarderne for modtagelsesforhold og asylprocedurer, etablere uddannelse og netværkssamarbejde for modtagelsesmyndigheder såvel som i debatten, som skal søsættes om udvikling og færdiggørelse af det fælles europæiske asylsystem;

| 39. | gentager sin overbevisning om, at der er en uløselig forbindelse mellem det voksende antal mennesker, som migrerer, og udviklingspolitikkernes niveau og kvalitet. Det er bydende nødvendigt, at EU's og medlemsstaternes udviklingsbistand hurtigst muligt når op på 0,7 % af BNP. På denne baggrund bør de lokale og regionale myndigheders finansielle bidrag til bekæmpelsen af fattigdom i verden også styrkes, og faktisk har nogle af dem allerede sat sig som mål at afsætte en euro om året pr. indbygger til deres samarbejdsaktiviteter med udviklingslandene; |
| --- | --- |

39.

gentager sin overbevisning om, at der er en uløselig forbindelse mellem det voksende antal mennesker, som migrerer, og udviklingspolitikkernes niveau og kvalitet. Det er bydende nødvendigt, at EU's og medlemsstaternes udviklingsbistand hurtigst muligt når op på 0,7 % af BNP. På denne baggrund bør de lokale og regionale myndigheders finansielle bidrag til bekæmpelsen af fattigdom i verden også styrkes, og faktisk har nogle af dem allerede sat sig som mål at afsætte en euro om året pr. indbygger til deres samarbejdsaktiviteter med udviklingslandene;

| 40. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre et fælles europæisk asylsystem, hvor aftalte kriterier anvendes ensartet, og som sikrer en human og fair behandling af personer, der søger tilflugt i Unionen, og til at foretage en gennemgribende revision af Dublinforordningen, således at forskellen mellem de 28 nationale systemer, som risikerer at ødelægge Schengen, forsvinder i lovgivningen og i praksis. |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre et fælles europæisk asylsystem, hvor aftalte kriterier anvendes ensartet, og som sikrer en human og fair behandling af personer, der søger tilflugt i Unionen, og til at foretage en gennemgribende revision af Dublinforordningen, således at forskellen mellem de 28 nationale systemer, som risikerer at ødelægge Schengen, forsvinder i lovgivningen og i praksis.

Valg af retsgrundlag

| 41. | Det Europæiske Regionsudvalg beklager, at artikel 80 i EUF-traktaten endnu en gang ikke er blevet anvendt i tilstrækkeligt omfang til at træffe foranstaltninger, som gør solidaritet og en rimelig ansvarsfordeling mellem medlemsstaterne til virkelighed på mobilitetsområdet, også hvad angår de finansielle konsekvenser. Forpligtelserne til at flytte og hjemsende har været helt frivillig, og i visse tilfælde er byer gået i front med at omsætte disse forpligtelser i praksis; |
| --- | --- |

41.

Det Europæiske Regionsudvalg beklager, at artikel 80 i EUF-traktaten endnu en gang ikke er blevet anvendt i tilstrækkeligt omfang til at træffe foranstaltninger, som gør solidaritet og en rimelig ansvarsfordeling mellem medlemsstaterne til virkelighed på mobilitetsområdet, også hvad angår de finansielle konsekvenser. Forpligtelserne til at flytte og hjemsende har været helt frivillig, og i visse tilfælde er byer gået i front med at omsætte disse forpligtelser i praksis;

| 42. | tager til efterretning, at forslaget til en omfordelingsordning er baseret på artikel 78, stk. 3, i EUF-traktaten, hvilket må være fuldt berettiget under de nuværende omstændigheder. Udvalget understreger dog, at der bør træffes andre mellem- og langsigtede foranstaltninger, som fordrer europæisk solidaritet, og at Europa-Parlamentet bør inddrages fuldt ud heri for at sikre disse foranstaltningers gennemsigtighed og legitimitet. |
| --- | --- |

42.

tager til efterretning, at forslaget til en omfordelingsordning er baseret på artikel 78, stk. 3, i EUF-traktaten, hvilket må være fuldt berettiget under de nuværende omstændigheder. Udvalget understreger dog, at der bør træffes andre mellem- og langsigtede foranstaltninger, som fordrer europæisk solidaritet, og at Europa-Parlamentet bør inddrages fuldt ud heri for at sikre disse foranstaltningers gennemsigtighed og legitimitet.

De lokale og regionale myndigheders rolle

| 43. | Det Europæiske Regionsudvalg gentager, at forvaltning på flere niveauer bedst kan sikre den nødvendige vifte af foranstaltninger og initiativer med det formål at skabe de optimale resultater, når det gælder integration af personer med flygtningestatus og migranter, som man har modtaget af andre grunde. Alle myndighedsniveauer i EU bør deles om ansvaret for at tage imod og integrere flygtninge og migranter og bør forbedre interregionalt samarbejde, samordning og solidaritet gennem udvikling af en permanent mekanisme for omfordeling af disse mennesker mellem medlemsstater, regioner og kommuner, som tager hensyn til strukturelle begrænsninger, ressourcer, arbejdsmarkedets behov, demografiske situationer og andre relevante faktorer; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at tildele alle de lokale og regionale myndigheder, som er berørt af tilstrømningen af flygtninge og migranter, tilstrækkelig finansiel, teknisk, administrativ og sikkerhedsmæssig støtte og samtidig vurdere muligheden for undtagelser fra eksisterende strukturelle og finansielle begrænsninger; |
| --- | --- |

43.

Det Europæiske Regionsudvalg gentager, at forvaltning på flere niveauer bedst kan sikre den nødvendige vifte af foranstaltninger og initiativer med det formål at skabe de optimale resultater, når det gælder integration af personer med flygtningestatus og migranter, som man har modtaget af andre grunde. Alle myndighedsniveauer i EU bør deles om ansvaret for at tage imod og integrere flygtninge og migranter og bør forbedre interregionalt samarbejde, samordning og solidaritet gennem udvikling af en permanent mekanisme for omfordeling af disse mennesker mellem medlemsstater, regioner og kommuner, som tager hensyn til strukturelle begrænsninger, ressourcer, arbejdsmarkedets behov, demografiske situationer og andre relevante faktorer; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at tildele alle de lokale og regionale myndigheder, som er berørt af tilstrømningen af flygtninge og migranter, tilstrækkelig finansiel, teknisk, administrativ og sikkerhedsmæssig støtte og samtidig vurdere muligheden for undtagelser fra eksisterende strukturelle og finansielle begrænsninger;

| 44. | gentager, at de lokale og regionale myndigheder har et umiddelbart kendskab til situationen: Det er nødvendigt at høre dem og inddrage dem mere aktivt i flytningsprocessen. De lokale og regionale myndigheder er et effektivt myndighedsniveau, når det gælder at give klare oplysninger om antallet af migranter, der opholder sig på deres område, og de er nødt til at blive inddraget for at gennemføre en retfærdig mekanisme baseret på solidaritet; |
| --- | --- |

44.

gentager, at de lokale og regionale myndigheder har et umiddelbart kendskab til situationen: Det er nødvendigt at høre dem og inddrage dem mere aktivt i flytningsprocessen. De lokale og regionale myndigheder er et effektivt myndighedsniveau, når det gælder at give klare oplysninger om antallet af migranter, der opholder sig på deres område, og de er nødt til at blive inddraget for at gennemføre en retfærdig mekanisme baseret på solidaritet;

| 45. | opfordrer alle medlemsstater til at samarbejde med de lokale og regionale myndigheder om gennemførelsen og håndteringen af både den mekanisme til hurtig omfordeling, som Kommissionen har foreslået — hvis den da bliver gennemført — og de eventuelle fremtidige obligatoriske og automatiske flytningsordninger. Udvalget mener, at etableringen af kanaler og muligheder for, at tredjelandsstatsborgere kan komme til Europa for at arbejde eller studere bør spille en central rolle i udviklingen af den fremtidige migrationspolitik. For at kunne fastlægge det antal tredjelandsstatsborgere, som de enkelte medlemsstater skal modtage, er det nødvendigt at tage hensyn til, hvor stor uudnyttet kapacitet, der er på arbejdsmarkedet (også under hensyntagen til dets struktur) og i uddannelsessystemet i de forskellige regioner og i medlemsstaterne. Udvalget påpeger, at det derfor er lige så nødvendigt at fremskynde proceduren for indførelse af forenklede visumordninger for tredjelandsstatsborgere, der deltager i programmer for uddannelse, forskning og økonomisk samarbejde, samt udbygge samarbejdet med de andre berørte lande og oplyse om de muligheder, som disse programmer indeholder for lovlig migration til Europa, og om de alvorlige farer, der er forbundet med en irregulær migration; |
| --- | --- |

45.

opfordrer alle medlemsstater til at samarbejde med de lokale og regionale myndigheder om gennemførelsen og håndteringen af både den mekanisme til hurtig omfordeling, som Kommissionen har foreslået — hvis den da bliver gennemført — og de eventuelle fremtidige obligatoriske og automatiske flytningsordninger. Udvalget mener, at etableringen af kanaler og muligheder for, at tredjelandsstatsborgere kan komme til Europa for at arbejde eller studere bør spille en central rolle i udviklingen af den fremtidige migrationspolitik. For at kunne fastlægge det antal tredjelandsstatsborgere, som de enkelte medlemsstater skal modtage, er det nødvendigt at tage hensyn til, hvor stor uudnyttet kapacitet, der er på arbejdsmarkedet (også under hensyntagen til dets struktur) og i uddannelsessystemet i de forskellige regioner og i medlemsstaterne. Udvalget påpeger, at det derfor er lige så nødvendigt at fremskynde proceduren for indførelse af forenklede visumordninger for tredjelandsstatsborgere, der deltager i programmer for uddannelse, forskning og økonomisk samarbejde, samt udbygge samarbejdet med de andre berørte lande og oplyse om de muligheder, som disse programmer indeholder for lovlig migration til Europa, og om de alvorlige farer, der er forbundet med en irregulær migration;

| 46. | understreger, at en vellykket europæisk migrationspolitik forudsætter, at der er en klar forståelse af og et langsigtet engagement for en effektiv integrationspolitik, og påpeger, at det især er på lokalt plan, at integration lykkes eller mislykkes; gør opmærksom på det forhold, at mange lokale myndigheder har få erfaringer og ressourcer at trække på, når det kommer til integration, og opfordrer derfor Kommissionen til at afholde en årlig struktureret dialog om integration sammen med Det Europæiske Regionsudvalg med det formål at udstikke, revidere og ajourføre retningslinjer for de lokale og regionale myndigheder i hele Europa som led i sikringen af en gnidningsløs integration; |
| --- | --- |

46.

understreger, at en vellykket europæisk migrationspolitik forudsætter, at der er en klar forståelse af og et langsigtet engagement for en effektiv integrationspolitik, og påpeger, at det især er på lokalt plan, at integration lykkes eller mislykkes; gør opmærksom på det forhold, at mange lokale myndigheder har få erfaringer og ressourcer at trække på, når det kommer til integration, og opfordrer derfor Kommissionen til at afholde en årlig struktureret dialog om integration sammen med Det Europæiske Regionsudvalg med det formål at udstikke, revidere og ajourføre retningslinjer for de lokale og regionale myndigheder i hele Europa som led i sikringen af en gnidningsløs integration;

| 47. | bifalder i forbindelse med det foreslåede nødflytningsprogram incitamentet på 6 000 EUR, som garanteres for hver person, der flyttes, fra Asyl- Migrations- og Integrationsfonden (AMIF); opfordrer dog indtrængende til, at disse midler anvendes af de myndigheder, der har ansvaret for at tage imod de pågældende migranter; anmoder om, at de pågældende regler ændres i den nærmeste fremtid, så regionerne og de lokale og regionale myndigheder kan få direkte adgang til Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden; mener desuden, at der også på længere sigt må udarbejdes instrumenter, som giver holdbare incitamenter til at modtage flygtninge i form af økonomisk bistand, der går direkte til de berørte lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

47.

bifalder i forbindelse med det foreslåede nødflytningsprogram incitamentet på 6 000 EUR, som garanteres for hver person, der flyttes, fra Asyl- Migrations- og Integrationsfonden (AMIF); opfordrer dog indtrængende til, at disse midler anvendes af de myndigheder, der har ansvaret for at tage imod de pågældende migranter; anmoder om, at de pågældende regler ændres i den nærmeste fremtid, så regionerne og de lokale og regionale myndigheder kan få direkte adgang til Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden; mener desuden, at der også på længere sigt må udarbejdes instrumenter, som giver holdbare incitamenter til at modtage flygtninge i form af økonomisk bistand, der går direkte til de berørte lokale og regionale myndigheder;

| 48. | forventer, at den europæiske dagsorden for migration sammen med Det Europæiske Råds konklusioner og drøftelserne i Rådet for Retlige og Indre Anliggender bliver referencepunktet for vedtagelse og gennemførelse af effektive migrations- og asylpolitikker, der bygger på overholdelse af de grundlæggende rettigheder og solidaritet mellem EU, medlemsstaterne, lokale og regionale myndigheder og migranter; |
| --- | --- |

48.

forventer, at den europæiske dagsorden for migration sammen med Det Europæiske Råds konklusioner og drøftelserne i Rådet for Retlige og Indre Anliggender bliver referencepunktet for vedtagelse og gennemførelse af effektive migrations- og asylpolitikker, der bygger på overholdelse af de grundlæggende rettigheder og solidaritet mellem EU, medlemsstaterne, lokale og regionale myndigheder og migranter;

| 49. | gentager, at samarbejde og solidaritet ville være lettere, hvis der blev gjort mere for at finde frem til praktiske og pragmatiske løsninger. De lokale og regionale myndigheders ekspertise skal anvendes i forbindelse med integrationsopgaver; |
| --- | --- |

49.

gentager, at samarbejde og solidaritet ville være lettere, hvis der blev gjort mere for at finde frem til praktiske og pragmatiske løsninger. De lokale og regionale myndigheders ekspertise skal anvendes i forbindelse med integrationsopgaver;

| 50. | understreger, at udvalget har gode muligheder for at formidle kontakten til byer og regioner i hele Europa, støtte og opmuntre til udveksling af innovative idéer og praksis og videreføre debatten om, hvordan lokale og regionale myndigheder mere effektivt kan inddrages i udformningen og gennemførelsen af indvandrings- og integrationspolitikkerne i tråd med principperne om flerniveaustyring og nærhed; |
| --- | --- |

50.

understreger, at udvalget har gode muligheder for at formidle kontakten til byer og regioner i hele Europa, støtte og opmuntre til udveksling af innovative idéer og praksis og videreføre debatten om, hvordan lokale og regionale myndigheder mere effektivt kan inddrages i udformningen og gennemførelsen af indvandrings- og integrationspolitikkerne i tråd med principperne om flerniveaustyring og nærhed;

| 51. | gentager, at der er behov for en bottom-up-tilgang til håndteringen af forskelle mellem medlemsstater og regioner med hensyn til de vilkår, som asylansøgere, flygtninge og irregulære migranter møder, når de ankommer til det første modtagerland, og med hensyn til hvor hurtigt og effektivt ansøgninger og sager behandles; |
| --- | --- |

51.

gentager, at der er behov for en bottom-up-tilgang til håndteringen af forskelle mellem medlemsstater og regioner med hensyn til de vilkår, som asylansøgere, flygtninge og irregulære migranter møder, når de ankommer til det første modtagerland, og med hensyn til hvor hurtigt og effektivt ansøgninger og sager behandles;

| 52. | opfordrer indtrængende til, at EU, nationale og subnationale myndigheder arbejder tæt sammen med og er modtagelige for input fra civilsamfundet, indvandrersammenslutninger og lokalsamfund; |
| --- | --- |

52.

opfordrer indtrængende til, at EU, nationale og subnationale myndigheder arbejder tæt sammen med og er modtagelige for input fra civilsamfundet, indvandrersammenslutninger og lokalsamfund;

| 53. | gentager, at EU bør gribe enhver lejlighed til at samarbejde med institutionelle partnere og fremme debatten i alle relevante fora. Internationale ikkestatslige organisationer — såsom IOM, de eksisterende samarbejdsnetværk med tredjelande og med civilsamfundet og samarbejdet mellem lokale og regionale myndigheder for eksempel via ARLEM og CORLEAP — er vigtige samarbejdskomponenter i denne henseende. |
| --- | --- |

53.

gentager, at EU bør gribe enhver lejlighed til at samarbejde med institutionelle partnere og fremme debatten i alle relevante fora. Internationale ikkestatslige organisationer — såsom IOM, de eksisterende samarbejdsnetværk med tredjelande og med civilsamfundet og samarbejdet mellem lokale og regionale myndigheder for eksempel via ARLEM og CORLEAP — er vigtige samarbejdskomponenter i denne henseende.

Bruxelles, den 3. december 2015.

Markku MARKKULA

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

| 10.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 51/22 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 51/22

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Standarder for løn for arbejde i EU

(2016/C 051/04)

| Ordfører: | Mick ANTONIW (UK/PES), medlem af nationalforsamlingen for Pontypridd |
| --- | --- |

Ordfører:

Mick ANTONIW (UK/PES), medlem af nationalforsamlingen for Pontypridd

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Debattens berettigelse

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg påpeger, at ansvaret for beskæftigelses- og socialpolitik primært ligger hos de nationale og regionale regeringer, at EU har koordinerende kompetence på dette område, og at ethvert EU-initiativ vedrørende europæiske lønstandarder skal være i overensstemmelse med nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg påpeger, at ansvaret for beskæftigelses- og socialpolitik primært ligger hos de nationale og regionale regeringer, at EU har koordinerende kompetence på dette område, og at ethvert EU-initiativ vedrørende europæiske lønstandarder skal være i overensstemmelse med nærhedsprincippet;

| 2. | minder om, at en Eurobarometerundersøgelse af borgernes holdning til fattigdom viste, at langt de fleste (73 %) betragter fattigdom som et udbredt problem i deres land, og ønsker, at der øjeblikkeligt gribes ind over for problemet på nationalt (89 %) og EU-niveau (74 %) (1); |
| --- | --- |

2.

minder om, at en Eurobarometerundersøgelse af borgernes holdning til fattigdom viste, at langt de fleste (73 %) betragter fattigdom som et udbredt problem i deres land, og ønsker, at der øjeblikkeligt gribes ind over for problemet på nationalt (89 %) og EU-niveau (74 %) (1);

| 3. | slår fast, at arbejdstagernes ret til en rimelig løn, der sikrer dem og deres familier et tilfredsstillende leveniveau, er fastlagt i EU's socialpagt, som næsten alle EU's medlemsstater har accepteret; |
| --- | --- |

3.

slår fast, at arbejdstagernes ret til en rimelig løn, der sikrer dem og deres familier et tilfredsstillende leveniveau, er fastlagt i EU's socialpagt, som næsten alle EU's medlemsstater har accepteret;

| 4. | mener, at Den Europæiske Union vil få større demokratisk legitimitet, hvis de europæiske borgere forstår, at væksten fremmes, og der sker sociale fremskridt, når den beskæftigelsesmæssige og sociale dimension er fuldt integreret i den årlige cyklus for samordning af de økonomiske politikker (det europæiske semester); |
| --- | --- |

4.

mener, at Den Europæiske Union vil få større demokratisk legitimitet, hvis de europæiske borgere forstår, at væksten fremmes, og der sker sociale fremskridt, når den beskæftigelsesmæssige og sociale dimension er fuldt integreret i den årlige cyklus for samordning af de økonomiske politikker (det europæiske semester);

| 5. | minder om, at EU har forpligtet sig til at opfylde FN's årtusindudviklingsmål samt målene i erklæringen om det andet FN-årti til udryddelse af fattigdom (2008-2017); |
| --- | --- |

5.

minder om, at EU har forpligtet sig til at opfylde FN's årtusindudviklingsmål samt målene i erklæringen om det andet FN-årti til udryddelse af fattigdom (2008-2017);

| 6. | konstaterer, at ILO-konventionen C94 om arbejdsklausuler i offentlige indkøbskontrakter for øjeblikket er bindende i ni EU-medlemsstater og finder frivillig anvendelse i andre. Dog bør eventuelle juridiske uoverensstemmelser mellem ILO C94 og EU-traktaterne klarlægges; |
| --- | --- |

6.

konstaterer, at ILO-konventionen C94 om arbejdsklausuler i offentlige indkøbskontrakter for øjeblikket er bindende i ni EU-medlemsstater og finder frivillig anvendelse i andre. Dog bør eventuelle juridiske uoverensstemmelser mellem ILO C94 og EU-traktaterne klarlægges;

| 7. | noterer sig Europa-Parlamentets appeller vedrørende spørgsmålet om mindsteløn (2), herunder dets seneste opfordring til Kommissionen om »sammen med alle interessenter, at udforske alle muligheder for at styrke ØMU'en, forbedre dens modstandsdygtighed og gøre den mere gavnlig for vækst, beskæftigelse og stabilitet, kombineret med en social dimension med sigte på at bevare Europas sociale markedsøkonomi og respekten for forhandlingsretten, i henhold til hvilken koordineringen af de sociale politikker i medlemsstaterne vil blive sikret, herunder en mekanisme for minimumsløn eller -indkomst, som er specifik for og fastlægges af den enkelte medlemsstat« (3). |
| --- | --- |

7.

noterer sig Europa-Parlamentets appeller vedrørende spørgsmålet om mindsteløn (2), herunder dets seneste opfordring til Kommissionen om »sammen med alle interessenter, at udforske alle muligheder for at styrke ØMU'en, forbedre dens modstandsdygtighed og gøre den mere gavnlig for vækst, beskæftigelse og stabilitet, kombineret med en social dimension med sigte på at bevare Europas sociale markedsøkonomi og respekten for forhandlingsretten, i henhold til hvilken koordineringen af de sociale politikker i medlemsstaterne vil blive sikret, herunder en mekanisme for minimumsløn eller -indkomst, som er specifik for og fastlægges af den enkelte medlemsstat« (3).

Mindstelønninger og anstændige lønninger

| 8. | Det Europæiske Regionsudvalg slår fast, at fattigdom og social udstødelse hindrer en værdig tilværelse og derfor undergraver borgernes grundlæggende rettigheder, og foreslår, at alle medlemsstater garanterer borgerne en værdig tilværelse — for eksempel ved at stille de tjenester til rådighed, som kræves for at sikre dem en anstændig levestandard — og at de fører en politik, især en arbejdsmarkeds- og socialpolitik, som giver garanti for en rimelig løn gennem hele arbejdslivet; |
| --- | --- |

8.

Det Europæiske Regionsudvalg slår fast, at fattigdom og social udstødelse hindrer en værdig tilværelse og derfor undergraver borgernes grundlæggende rettigheder, og foreslår, at alle medlemsstater garanterer borgerne en værdig tilværelse — for eksempel ved at stille de tjenester til rådighed, som kræves for at sikre dem en anstændig levestandard — og at de fører en politik, især en arbejdsmarkeds- og socialpolitik, som giver garanti for en rimelig løn gennem hele arbejdslivet;

| 9. | betoner den hastende karakter af dette spørgsmål, i lyset af at fattigdommen og de sociale uligheder er blevet værre siden starten af den økonomiske krise i EU, og at de efterfølgende ensidige økonomiske stramninger har skærpet problemet: Antallet af mennesker, der er i fare for at blive ramt af fattigdom, er steget, og kvinder og børn er blevet særligt hårdt ramt; |
| --- | --- |

9.

betoner den hastende karakter af dette spørgsmål, i lyset af at fattigdommen og de sociale uligheder er blevet værre siden starten af den økonomiske krise i EU, og at de efterfølgende ensidige økonomiske stramninger har skærpet problemet: Antallet af mennesker, der er i fare for at blive ramt af fattigdom, er steget, og kvinder og børn er blevet særligt hårdt ramt;

| 10. | henleder opmærksomheden på, at det ser ud til, at Europa 2020-målet for fattigdomsbekæmpelse bliver umuligt at nå og må revideres, næste gang Europa 2020-processen tages op til revision, da antallet af mennesker i risiko for fattigdom steg fra 114 millioner i 2009 til 124 millioner i 2012 (4); |
| --- | --- |

10.

henleder opmærksomheden på, at det ser ud til, at Europa 2020-målet for fattigdomsbekæmpelse bliver umuligt at nå og må revideres, næste gang Europa 2020-processen tages op til revision, da antallet af mennesker i risiko for fattigdom steg fra 114 millioner i 2009 til 124 millioner i 2012 (4);

| 11. | hilser det velkommen, at de fleste af EU's medlemsstater har mindstelønsordninger, som enten er lovbestemte eller aftales under de kollektive overenskomstforhandlinger. Det er medlemsstaterne og/eller de nationale arbejdsmarkedsparter, der har kompetence vedrørende og ansvar for spørgsmål angående løndannelse. Arbejdsmarkedsparternes autonomi og ret til at indgå kollektive lønoverenskomster skal derfor respekteres fuldt ud; |
| --- | --- |

11.

hilser det velkommen, at de fleste af EU's medlemsstater har mindstelønsordninger, som enten er lovbestemte eller aftales under de kollektive overenskomstforhandlinger. Det er medlemsstaterne og/eller de nationale arbejdsmarkedsparter, der har kompetence vedrørende og ansvar for spørgsmål angående løndannelse. Arbejdsmarkedsparternes autonomi og ret til at indgå kollektive lønoverenskomster skal derfor respekteres fuldt ud;

| 12. | understreger, at mindstelønsordninger varierer betydeligt, og bemærker, at denne grænse i nogle lande er fastlagt på under 50 % af medianlønnen (5), og at fattigdom hos personer i arbejde også er et stigende problem; |
| --- | --- |

12.

understreger, at mindstelønsordninger varierer betydeligt, og bemærker, at denne grænse i nogle lande er fastlagt på under 50 % af medianlønnen (5), og at fattigdom hos personer i arbejde også er et stigende problem;

| 13. | anerkender overenskomstforhandlingernes nøglerolle i at fastlægge mindstelønninger, men påpeger, at der i mange sektorer og for mange SMV'er ikke findes sektoraftaler, og som en konsekvens heraf gælder bestemmelserne ikke for mange arbejdstagere. Udvalget opfordrer de nationale arbejdsmarkedsparter til at styrke den sociale dialog på nationalt, regionalt og lokalt niveau; |
| --- | --- |

13.

anerkender overenskomstforhandlingernes nøglerolle i at fastlægge mindstelønninger, men påpeger, at der i mange sektorer og for mange SMV'er ikke findes sektoraftaler, og som en konsekvens heraf gælder bestemmelserne ikke for mange arbejdstagere. Udvalget opfordrer de nationale arbejdsmarkedsparter til at styrke den sociale dialog på nationalt, regionalt og lokalt niveau;

| 14. | insisterer derfor på, at medlemsstaterne bør tilskyndes til at indføre en vejledende rimelig løn ved at bruge 60 % af medianlønnen som benchmark og basere den på referencebudgetter (6), der udgøres af en pakke af varer og tjenesteydelser, som en person har behov for til at leve på et anstændigt niveau, samt et sæt af rimelige arbejds- og ansættelsesvilkår; Ifølge en nylig undersøgelse foretaget af Eurofound (7) — på basis af tal fra 2010 — vil en hypotetisk mindsteløn på 60 % af den nationale medianløn komme rundt regnet 16 % af alle arbejdstagere i EU til gode; |
| --- | --- |

14.

insisterer derfor på, at medlemsstaterne bør tilskyndes til at indføre en vejledende rimelig løn ved at bruge 60 % af medianlønnen som benchmark og basere den på referencebudgetter (6), der udgøres af en pakke af varer og tjenesteydelser, som en person har behov for til at leve på et anstændigt niveau, samt et sæt af rimelige arbejds- og ansættelsesvilkår; Ifølge en nylig undersøgelse foretaget af Eurofound (7) — på basis af tal fra 2010 — vil en hypotetisk mindsteløn på 60 % af den nationale medianløn komme rundt regnet 16 % af alle arbejdstagere i EU til gode;

| 15. | henleder opmærksomheden på arbejdet i det europæiske referencebudgetnetværk for at udvikle en fælles metode til opstilling af referencebudgetter i Europa, så indholdet, herunder fødevarekurven, bliver sammenlignelig medlemsstaterne imellem; |
| --- | --- |

15.

henleder opmærksomheden på arbejdet i det europæiske referencebudgetnetværk for at udvikle en fælles metode til opstilling af referencebudgetter i Europa, så indholdet, herunder fødevarekurven, bliver sammenlignelig medlemsstaterne imellem;

| 16. | understreger det forhold, at den private gældsætning, som i 2014 i euroområdet var på 126 % af BNP mod en offentlig gæld på 92 %, er en faktor, som forværrer en situation med lavt forbrug og faldende investeringer. Udvalget mener i denne forbindelse, at rimelige lønstrukturer er vigtige økonomiske stabilisatorer og et centralt værktøj til at øge den ikkeprisbaserede konkurrenceevne, derved at de fungerer som betydelige drivkræfter for økonomisk vækst og medvirker til at hindre stagnation. Desuden bør man med henblik på sikring af husstandsindkomsterne overveje indførelsen af en forvaltningsprocedure for overdreven gældsætning på EU-niveau, hvorunder bl.a. betingelserne for tvangsauktioner fastsættes; |
| --- | --- |

16.

understreger det forhold, at den private gældsætning, som i 2014 i euroområdet var på 126 % af BNP mod en offentlig gæld på 92 %, er en faktor, som forværrer en situation med lavt forbrug og faldende investeringer. Udvalget mener i denne forbindelse, at rimelige lønstrukturer er vigtige økonomiske stabilisatorer og et centralt værktøj til at øge den ikkeprisbaserede konkurrenceevne, derved at de fungerer som betydelige drivkræfter for økonomisk vækst og medvirker til at hindre stagnation. Desuden bør man med henblik på sikring af husstandsindkomsterne overveje indførelsen af en forvaltningsprocedure for overdreven gældsætning på EU-niveau, hvorunder bl.a. betingelserne for tvangsauktioner fastsættes;

| 17. | gør gældende, at en rimelig løn betyder, at den offentlige sektor kun skal yde lille eller slet ingen støtte til personer i fuldtidsarbejde i form af tilskud eller skattefradrag, hvilket potentielt kunne gøre det nemmere for medlemsstaterne at opfylde deres skattemæssige forpligtelser; |
| --- | --- |

17.

gør gældende, at en rimelig løn betyder, at den offentlige sektor kun skal yde lille eller slet ingen støtte til personer i fuldtidsarbejde i form af tilskud eller skattefradrag, hvilket potentielt kunne gøre det nemmere for medlemsstaterne at opfylde deres skattemæssige forpligtelser;

| 18. | mener, at der er behov for at se på mindstelønsbestemmelser i sammenhæng med beskæftigelsesvilkår, ikke mindst når der er tale om særlige, fleksible ordninger; |
| --- | --- |

18.

mener, at der er behov for at se på mindstelønsbestemmelser i sammenhæng med beskæftigelsesvilkår, ikke mindst når der er tale om særlige, fleksible ordninger;

| 19. | gør gældende, at en rimelig løn tillige med rimelige arbejds- og ansættelsesvilkår samt den fornødne sociale sikring er nogle af forudsætningerne for fair konkurrence mellem EU's medlemsstater, således at de ikke underbyder hinanden i et »kapløb mod bunden« og i form af »social dumping«; |
| --- | --- |

19.

gør gældende, at en rimelig løn tillige med rimelige arbejds- og ansættelsesvilkår samt den fornødne sociale sikring er nogle af forudsætningerne for fair konkurrence mellem EU's medlemsstater, således at de ikke underbyder hinanden i et »kapløb mod bunden« og i form af »social dumping«;

| 20. | understreger, at dette spørgsmål er særligt vigtigt i lyset af direktivet om udstationerede arbejdstagere og de efterfølgende domme fra EU-Domstolen, som har betydet, at virksomheder ikke er tvunget til at overholde sektoraftaler om mindstelønninger, der ikke er erklæret som generelt gældende (8); |
| --- | --- |

20.

understreger, at dette spørgsmål er særligt vigtigt i lyset af direktivet om udstationerede arbejdstagere og de efterfølgende domme fra EU-Domstolen, som har betydet, at virksomheder ikke er tvunget til at overholde sektoraftaler om mindstelønninger, der ikke er erklæret som generelt gældende (8);

| 21. | henstiller til de nationale og regionale myndigheder, at de anvender håndhævelsesdirektivet om udstationering af arbejdstagere fuldt ud. I denne forbindelse afventer udvalget med interesse Kommissionens bebudede revision af den gældende lovgivning for udstationerede arbejdstagere, der har til sigte at bekæmpe social dumping og sikre, at samme arbejde samme sted aflønnes på samme måde i hele EU; |
| --- | --- |

21.

henstiller til de nationale og regionale myndigheder, at de anvender håndhævelsesdirektivet om udstationering af arbejdstagere fuldt ud. I denne forbindelse afventer udvalget med interesse Kommissionens bebudede revision af den gældende lovgivning for udstationerede arbejdstagere, der har til sigte at bekæmpe social dumping og sikre, at samme arbejde samme sted aflønnes på samme måde i hele EU;

| 22. | mener, at den fortsatte debat på området bl.a. kan baseres på EUF-traktatens artikel 9 og 156, og at den, for at sikre at principperne om nærhed og proportionalitet respekteres, bør foregå via bløde processer såsom den åbne koordinationsmetode og som led i det europæiske semester, hvor lønspørgsmål allerede har været taget op; |
| --- | --- |

22.

mener, at den fortsatte debat på området bl.a. kan baseres på EUF-traktatens artikel 9 og 156, og at den, for at sikre at principperne om nærhed og proportionalitet respekteres, bør foregå via bløde processer såsom den åbne koordinationsmetode og som led i det europæiske semester, hvor lønspørgsmål allerede har været taget op;

| 23. | hævder endvidere, at rimelige lønninger som en økonomisk faktor også kan omhandles i de landespecifikke henstillinger, som allerede omfatter løndannelse på arbejdsmarkedet og også omhandler løntilbageholdenhed; |
| --- | --- |

23.

hævder endvidere, at rimelige lønninger som en økonomisk faktor også kan omhandles i de landespecifikke henstillinger, som allerede omfatter løndannelse på arbejdsmarkedet og også omhandler løntilbageholdenhed;

| 24. | erkender, at mindstelønnen varierer betydeligt mellem de medlemsstater, der har en mindsteløn. Det understreger, at rimelige lønninger, som er passende for den enkelte medlemsstat, og som den enkelte medlemsstat selv har vedtaget enten ved lov eller via overenskomstforhandlinger, og som under alle omstændigheder fuldt ud respekterer landets traditioner og praksis, kunne bidrage til opfyldelsen af Europa 2020-målet om at få 20 millioner mennesker ud af fattigdom og social udstødelse; |
| --- | --- |

24.

erkender, at mindstelønnen varierer betydeligt mellem de medlemsstater, der har en mindsteløn. Det understreger, at rimelige lønninger, som er passende for den enkelte medlemsstat, og som den enkelte medlemsstat selv har vedtaget enten ved lov eller via overenskomstforhandlinger, og som under alle omstændigheder fuldt ud respekterer landets traditioner og praksis, kunne bidrage til opfyldelsen af Europa 2020-målet om at få 20 millioner mennesker ud af fattigdom og social udstødelse;

| 25. | er af den opfattelse, at rimelige lønninger ville kunne medvirke til at tackle den uacceptabelt store ulighed i Europa, der er en kilde til bekymring for den sociale samhørighed, et politisk anliggende og en risiko for EU's fremtidige vækstpotentiale; |
| --- | --- |

25.

er af den opfattelse, at rimelige lønninger ville kunne medvirke til at tackle den uacceptabelt store ulighed i Europa, der er en kilde til bekymring for den sociale samhørighed, et politisk anliggende og en risiko for EU's fremtidige vækstpotentiale;

| 26. | påpeger, at der findes gode eksempler i medlemsstater, hvor lavtlønnede udgør en lille andel af antallet af beskæftigede. I tre af dem, Sverige, Danmark og Italien, findes der ingen lovfæstet mindsteløn eller almengyldighed af overenskomster, men løndannelsen fungerer fint på basis af traditioner og praksis (9). |
| --- | --- |

26.

påpeger, at der findes gode eksempler i medlemsstater, hvor lavtlønnede udgør en lille andel af antallet af beskæftigede. I tre af dem, Sverige, Danmark og Italien, findes der ingen lovfæstet mindsteløn eller almengyldighed af overenskomster, men løndannelsen fungerer fint på basis af traditioner og praksis (9).

Regional dimension

| 27. | Det Europæiske Regionsudvalg tilskynder de lokale og regionale myndigheder i EU til, at de foregår med et godt eksempel i deres egenskab af arbejdsgivere og arbejder for at sikre gode vilkår for deres ansatte, og opfordrer til udveksling af bedste praksis på EU-niveau; |
| --- | --- |

27.

Det Europæiske Regionsudvalg tilskynder de lokale og regionale myndigheder i EU til, at de foregår med et godt eksempel i deres egenskab af arbejdsgivere og arbejder for at sikre gode vilkår for deres ansatte, og opfordrer til udveksling af bedste praksis på EU-niveau;

| 28. | glæder sig endvidere over, at nogle offentlige myndigheder på lokalt og regionalt niveau har anvendt deres indkøbspolitik til at tilskynde til og kræve, at deres leverandører betaler rimelige lønninger til deres ansatte. Med henblik herpå bemærker udvalget med tilfredshed, at Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud, der træder i kraft i april 2016, eksplicit fastslår, at anvendelsen af arbejds- og ansættelsesvilkår, der er mere favorable for arbejdstagerne, ikke bør hindres (betragtning 37). Direktivet fastsætter endvidere, at de ordregivende myndigheder ikke må anvende pris alene eller omkostninger alene som det eneste tildelingskriterium for offentlige kontrakter (artikel 67). Desuden glæder udvalget sig over Domstolens dom i sag C-115/14 (af 17. november 2015), hvori det fastsættes, at EU-retten ikke er til hinder for, at tilbudsgivere, som nægter at forpligte sig til at betale de pågældende ansatte en mindsteløn, udelukkes fra deltagelse i udbudsproceduren (10). |
| --- | --- |

28.

glæder sig endvidere over, at nogle offentlige myndigheder på lokalt og regionalt niveau har anvendt deres indkøbspolitik til at tilskynde til og kræve, at deres leverandører betaler rimelige lønninger til deres ansatte. Med henblik herpå bemærker udvalget med tilfredshed, at Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud, der træder i kraft i april 2016, eksplicit fastslår, at anvendelsen af arbejds- og ansættelsesvilkår, der er mere favorable for arbejdstagerne, ikke bør hindres (betragtning 37). Direktivet fastsætter endvidere, at de ordregivende myndigheder ikke må anvende pris alene eller omkostninger alene som det eneste tildelingskriterium for offentlige kontrakter (artikel 67). Desuden glæder udvalget sig over Domstolens dom i sag C-115/14 (af 17. november 2015), hvori det fastsættes, at EU-retten ikke er til hinder for, at tilbudsgivere, som nægter at forpligte sig til at betale de pågældende ansatte en mindsteløn, udelukkes fra deltagelse i udbudsproceduren (10).

Bruxelles, den 3. december 2015.

Markku MARKKULA

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Særlig Eurobarometerrapport om fattigdom og social udstødelse (2010).

1

(2)  Europa-Parlamentets beslutninger om 1) mindsteindkomstens betydning for bekæmpelse af fattigdom og fremme af et samfund med plads til alle, vedtaget den 20. oktober 2010 (2010/2039(INI)) og 2) den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse, vedtaget den 15. november 2011 (2011/2052(INI)).

2

(3)  Europa-Parlamentets beslutning om Kommissionens arbejdsprogram for 2016 (2015/2729(RSP)), punkt 16.

3

(4)  COM(2014) 130 Status over Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst.

4

(5)  »Contours of a European Minimum Wage Policy«: Undersøgelse gennemført af Thorsten Schulten, Friedrich Ebert Stiftung, oktober 2014 http://epsu.org/IMG/pdf/Contours_of_a_Minimum_Wage_Policy_Schulten.pdf

5

(6)  COM(2013) 83 Pakken om sociale investeringer.

6

(7)  »Pay in Europe in the 21st century«: Rapport udarbejdet af Christine Aumayr-Pintar m.fl., Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound), april 2014.

7

(8)  Sag C-346/06 Dirk Rüffert mod Land Niedersachsen.

8

(9)  Eurostat, Structure of earnings survey 2010, ser bort fra virksomheder med mindre end 10 ansatte, jf. navnlig figur 5.34.

9

(10)  Delstatslovgivning i en medlemsstat, som pålægger tilbudsgivere og deres underentreprenører at forpligte sig til at betale en mindsteløn til de ansatte, der udfører de tjenesteydelser, som er genstand for en offentlig kontrakt, blev bedømt som forenelig med EU-retten.

10

---

| 10.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 51/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 51/25

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Den sociale økonomis rolle i genskabelsen af økonomisk vækst og bekæmpelsen af arbejdsløshed

(2016/C 051/05)

| Ordfører: | Luís GOMES (PT/EPP), borgmester i Vila Real de Santo António |
| --- | --- |

Ordfører:

Luís GOMES (PT/EPP), borgmester i Vila Real de Santo António

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at socialøkonomien, som omfatter 2 millioner virksomheder, inklusive foreninger, kooperativer og gensidige enheder, er en central aktør i den sociale og økonomiske udvikling i Den Europæiske Union. Den tegner sig for 11 millioner arbejdspladser, dvs. 6 % af den erhvervsaktive befolkning og 10 % af alle virksomheder i EU; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at socialøkonomien, som omfatter 2 millioner virksomheder, inklusive foreninger, kooperativer og gensidige enheder, er en central aktør i den sociale og økonomiske udvikling i Den Europæiske Union. Den tegner sig for 11 millioner arbejdspladser, dvs. 6 % af den erhvervsaktive befolkning og 10 % af alle virksomheder i EU;

| 2. | understreger, at socialøkonomiens institutioner og aktører har vist sig at være modstandsdygtige over for krisen og har bidraget til — dog ikke uden vanskeligheder — at forbedre borgernes velfærd og holde dem på arbejdsmarkedet, selv når andre organisationer og virksomheder ikke har kunnet gøre det. Dette træk er særligt markant, når det gælder inddragelse af personer, som har specielle vanskeligheder med at få adgang til eller at komme tilbage til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

2.

understreger, at socialøkonomiens institutioner og aktører har vist sig at være modstandsdygtige over for krisen og har bidraget til — dog ikke uden vanskeligheder — at forbedre borgernes velfærd og holde dem på arbejdsmarkedet, selv når andre organisationer og virksomheder ikke har kunnet gøre det. Dette træk er særligt markant, når det gælder inddragelse af personer, som har specielle vanskeligheder med at få adgang til eller at komme tilbage til arbejdsmarkedet;

| 3. | mener, at der skal lægges større vægt på socialøkonomiens bidrag til gennemførelsen af de sociale mål i Europa 2020-strategien i forbindelse med opfølgningen på meddelelsen om styrkelsen af ØMU'ens sociale dimension, som Kommissionen vedtog i 2012, og af pakken vedrørende sociale investeringer, der blev vedtaget i 2013. Endvidere bør investeringer i socialøkonomien efter udvalgets mening indgå i anvendelsesområdet ikke kun for Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, men også for Den Europæiske Socialfond og andre EU-finansieringskilder, da disse investeringer ofte bidrager til at skabe kvalitetsjob for EU's borgere; |
| --- | --- |

3.

mener, at der skal lægges større vægt på socialøkonomiens bidrag til gennemførelsen af de sociale mål i Europa 2020-strategien i forbindelse med opfølgningen på meddelelsen om styrkelsen af ØMU'ens sociale dimension, som Kommissionen vedtog i 2012, og af pakken vedrørende sociale investeringer, der blev vedtaget i 2013. Endvidere bør investeringer i socialøkonomien efter udvalgets mening indgå i anvendelsesområdet ikke kun for Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, men også for Den Europæiske Socialfond og andre EU-finansieringskilder, da disse investeringer ofte bidrager til at skabe kvalitetsjob for EU's borgere;

| 4. | fremhæver, at eftersom de socialøkonomiske initiativer er baseret på, at enkeltpersoner i lokalsamfundet samarbejder og udviser aktivt medborgerskab, bidrager de til at øge den sociale, økonomiske og territoriale samhørighed samt graden af tillid i hele EU takket være de stærke bånd mellem de socialøkonomiske virksomheder og lokalområdet, som nedsætter risikoen for udflytninger og dermed giver de ansatte større sikkerhed — aspekter, der indgår i virksomhedernes sociale ansvar; |
| --- | --- |

4.

fremhæver, at eftersom de socialøkonomiske initiativer er baseret på, at enkeltpersoner i lokalsamfundet samarbejder og udviser aktivt medborgerskab, bidrager de til at øge den sociale, økonomiske og territoriale samhørighed samt graden af tillid i hele EU takket være de stærke bånd mellem de socialøkonomiske virksomheder og lokalområdet, som nedsætter risikoen for udflytninger og dermed giver de ansatte større sikkerhed — aspekter, der indgår i virksomhedernes sociale ansvar;

| 5. | glæder sig over den rolle, som socialøkonomien spiller i EU-lovgivningen som f.eks. forordning (EU) nr. 1304/2013 om Den Europæiske Socialfond, forordning (EU) nr. 1301/2013 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og forordning (EU) nr. 1296/2013 af 11. december 2013 om et EU-program for beskæftigelse og social innovation (»EaSI«) og om ændring af afgørelse nr. 283/2010/EU om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet »Progress« til fordel for beskæftigelse og social integration. Bifalder også de nye forordninger om de europæiske struktur- og investeringsfondes programmeringsperiode 2014-2020, som placerer socialt iværksætteri blandt ESF's og EFRU's mulige investeringsprioriteter, styrker partnerskabstilgangen og giver mulighed for at fremme partnerskabsbaserede initiativer mellem socialøkonomien og lokale/regionale myndigheder gennem anvendelse af instrumenter såsom lokaludvikling styret af lokalsamfundet; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over den rolle, som socialøkonomien spiller i EU-lovgivningen som f.eks. forordning (EU) nr. 1304/2013 om Den Europæiske Socialfond, forordning (EU) nr. 1301/2013 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og forordning (EU) nr. 1296/2013 af 11. december 2013 om et EU-program for beskæftigelse og social innovation (»EaSI«) og om ændring af afgørelse nr. 283/2010/EU om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet »Progress« til fordel for beskæftigelse og social integration. Bifalder også de nye forordninger om de europæiske struktur- og investeringsfondes programmeringsperiode 2014-2020, som placerer socialt iværksætteri blandt ESF's og EFRU's mulige investeringsprioriteter, styrker partnerskabstilgangen og giver mulighed for at fremme partnerskabsbaserede initiativer mellem socialøkonomien og lokale/regionale myndigheder gennem anvendelse af instrumenter såsom lokaludvikling styret af lokalsamfundet;

| 6. | minder om, at socialøkonomiske organisationer kan være et incitament for alle borgere til at deltage og udvise solidaritet og foretagsomhed, inklusive dem, som produktionssystemet har tendens til at marginalisere, hvilket i de sociale virksomheders tilfælde bidrager til værdi- og rentabilitetsskabende økonomisk aktivitet selv i økonomisk svage sektorer; |
| --- | --- |

6.

minder om, at socialøkonomiske organisationer kan være et incitament for alle borgere til at deltage og udvise solidaritet og foretagsomhed, inklusive dem, som produktionssystemet har tendens til at marginalisere, hvilket i de sociale virksomheders tilfælde bidrager til værdi- og rentabilitetsskabende økonomisk aktivitet selv i økonomisk svage sektorer;

| 7. | peger på betydningen af at fremme borgerdeltagelse og fælles skabelsesprocesser på det sociale område gennem dynamiske partnerskaber mellem den offentlige sektor, socialøkonomiens mange forskellige institutioner og den private sektor, herunder navnlig »sociale virksomheder«, og samtidig tage en tankegang i retning af socialt innovative foranstaltninger og politikker til sig; |
| --- | --- |

7.

peger på betydningen af at fremme borgerdeltagelse og fælles skabelsesprocesser på det sociale område gennem dynamiske partnerskaber mellem den offentlige sektor, socialøkonomiens mange forskellige institutioner og den private sektor, herunder navnlig »sociale virksomheder«, og samtidig tage en tankegang i retning af socialt innovative foranstaltninger og politikker til sig;

| 8. | fremhæver den relativt ringe anerkendelse af iværksætterfærdigheder inden for socialøkonomien, der blandt andet skyldes mangel på kontakt mellem aktører fra forskellige regioner og lande. Det er derfor afgørende vigtigt at udveksle bedste praksis, oprette partnerskaber, skabe incitamenter og stille finansiering til rådighed for at fremme iværksætterfærdigheder, social innovation og sociale investeringer. Dette er nødvendige forudsætninger for at gøre den sociale økonomi mere attraktiv og mere anerkendt; |
| --- | --- |

8.

fremhæver den relativt ringe anerkendelse af iværksætterfærdigheder inden for socialøkonomien, der blandt andet skyldes mangel på kontakt mellem aktører fra forskellige regioner og lande. Det er derfor afgørende vigtigt at udveksle bedste praksis, oprette partnerskaber, skabe incitamenter og stille finansiering til rådighed for at fremme iværksætterfærdigheder, social innovation og sociale investeringer. Dette er nødvendige forudsætninger for at gøre den sociale økonomi mere attraktiv og mere anerkendt;

| 9. | foreslår, at der lægges større vægt på forskning i socialøkonomien i Europa og at der også satses på udformning og udbredelse af almene uddannelsesprogrammer om socialøkonomi for den brede offentlighed, navnlig for studerende, og af mere specialiserede programmer for socialøkonomiens aktører og for arbejdsløse. I denne forbindelse bør der udvikles partnerskaber mellem socialøkonomiske organisationer, uddannelsesinstitutioner, erhvervsuddannelsesinstitutioner og regionale og lokale myndigheder; |
| --- | --- |

9.

foreslår, at der lægges større vægt på forskning i socialøkonomien i Europa og at der også satses på udformning og udbredelse af almene uddannelsesprogrammer om socialøkonomi for den brede offentlighed, navnlig for studerende, og af mere specialiserede programmer for socialøkonomiens aktører og for arbejdsløse. I denne forbindelse bør der udvikles partnerskaber mellem socialøkonomiske organisationer, uddannelsesinstitutioner, erhvervsuddannelsesinstitutioner og regionale og lokale myndigheder;

| 10. | minder om, at de regionale og lokale myndigheder, medlemsstaterne og EU bør tilskynde til partnerskab og støtte til udviklingen af nye værktøjer og af de nye muligheder for sociale støtteforanstaltninger, som udviklingen af informations- og kommunikationsteknologierne til stadighed åbner op for, ved at forbedre kvaliteten af og adgangen til de leverede ydelser, rationalisere omkostningerne og bidrage til at skabe et attraktivt billede af socialøkonomien i den brede offentlighed; |
| --- | --- |

10.

minder om, at de regionale og lokale myndigheder, medlemsstaterne og EU bør tilskynde til partnerskab og støtte til udviklingen af nye værktøjer og af de nye muligheder for sociale støtteforanstaltninger, som udviklingen af informations- og kommunikationsteknologierne til stadighed åbner op for, ved at forbedre kvaliteten af og adgangen til de leverede ydelser, rationalisere omkostningerne og bidrage til at skabe et attraktivt billede af socialøkonomien i den brede offentlighed;

| 11. | opfordrer medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at lette de socialøkonomiske aktørers aktiviteter på markedet i betragtning af deres rolle i bekæmpelsen af problemer såsom arbejdsløshed og social udstødelse ved at give beskæftigelse til grupper, der anses for at være ramt af udelukkelse; |
| --- | --- |

11.

opfordrer medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at lette de socialøkonomiske aktørers aktiviteter på markedet i betragtning af deres rolle i bekæmpelsen af problemer såsom arbejdsløshed og social udstødelse ved at give beskæftigelse til grupper, der anses for at være ramt af udelukkelse;

| 12. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremlægge en retlig ramme, som omfatter et sæt fælles definitioner for socialøkonomiens forskellige former i Europa, dvs. andelsselskaber, fonde, gensidige selskaber og organisationer for at gøre det muligt for socialøkonomiske virksomheder at drive forretning på et sikkert retsgrundlag og således udnytte fordelene ved det indre marked og den frie bevægelighed. Dette dokument bør omfatte et sæt fælles definitioner, som kan danne grundlag for udformningen af EU-programmer for partnerskab med disse organisationer, så det bliver muligt at tilpasse støtten til behovene i hver organisationstype med det mål at styrke deres kapacitet til at skabe beskæftigelse og fremme iværksætterfærdigheder i lokalområdet; |
| --- | --- |

12.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremlægge en retlig ramme, som omfatter et sæt fælles definitioner for socialøkonomiens forskellige former i Europa, dvs. andelsselskaber, fonde, gensidige selskaber og organisationer for at gøre det muligt for socialøkonomiske virksomheder at drive forretning på et sikkert retsgrundlag og således udnytte fordelene ved det indre marked og den frie bevægelighed. Dette dokument bør omfatte et sæt fælles definitioner, som kan danne grundlag for udformningen af EU-programmer for partnerskab med disse organisationer, så det bliver muligt at tilpasse støtten til behovene i hver organisationstype med det mål at styrke deres kapacitet til at skabe beskæftigelse og fremme iværksætterfærdigheder i lokalområdet;

| 13. | bemærker, at den positive rolle, som socialøkonomiens institutioner og aktører kan spille i bekæmpelsen af arbejdsløshed og fremme af en inklusiv og bæredygtig vækst, er af særlig stor betydning i områder præget af udvandring, hurtig aldring af befolkningen, mangel på produktiv dynamik og en ringe udviklet iværksætterånd, især i landdistrikterne. I disse områder rækker socialøkonomiens betydning videre end til dækning af den lokale efterspørgsel efter varer og tjenesteydelser, eftersom de socialøkonomiske organisationer er næsten alene om at kunne samle viljestærke kræfter, der kan fremme iværksætteri og fastholde eller tiltrække økonomiske aktører, som evner at udnytte disse områders lokale ressourcer; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at den positive rolle, som socialøkonomiens institutioner og aktører kan spille i bekæmpelsen af arbejdsløshed og fremme af en inklusiv og bæredygtig vækst, er af særlig stor betydning i områder præget af udvandring, hurtig aldring af befolkningen, mangel på produktiv dynamik og en ringe udviklet iværksætterånd, især i landdistrikterne. I disse områder rækker socialøkonomiens betydning videre end til dækning af den lokale efterspørgsel efter varer og tjenesteydelser, eftersom de socialøkonomiske organisationer er næsten alene om at kunne samle viljestærke kræfter, der kan fremme iværksætteri og fastholde eller tiltrække økonomiske aktører, som evner at udnytte disse områders lokale ressourcer;

| 14. | anbefaler at fremme samarbejdet mellem socialøkonomien og erhvervsuddannelsen i alle dens former samt støtte udviklingen af skole- og studenterkooperativer for at forbedre de unges karrieremuligheder og dermed forebygge ungdomsarbejdsløshed. I denne ånd går udvalget også ind for, at elev- og studenterkooperativer medregnes blandt socialøkonomiens aktører, og foreslår, at Kommissionen og medlemsstaterne arbejder sammen for at medtage andelsbevægelsen og den sociale økonomi i læseplanerne for virksomhedslære i folkeskolen og i de videregående uddannelser; |
| --- | --- |

14.

anbefaler at fremme samarbejdet mellem socialøkonomien og erhvervsuddannelsen i alle dens former samt støtte udviklingen af skole- og studenterkooperativer for at forbedre de unges karrieremuligheder og dermed forebygge ungdomsarbejdsløshed. I denne ånd går udvalget også ind for, at elev- og studenterkooperativer medregnes blandt socialøkonomiens aktører, og foreslår, at Kommissionen og medlemsstaterne arbejder sammen for at medtage andelsbevægelsen og den sociale økonomi i læseplanerne for virksomhedslære i folkeskolen og i de videregående uddannelser;

| 15. | mener, at den nationale støtte og EU-støtten til partnerskaber med socialøkonomiske organisationer med alle tænkelige midler skal forhøjes i tyndt befolkede områder, i områder med meget høje arbejdsløshedsprocenter og lave beskæftigelsestal for sårbare samfundsgrupper, i geografiske områder, der er ramt af fattigdom og social isolation, samt i områder af særlig miljømæssig interesse, for at fremme deres særlige rolle for værdiskabelsen og værdibevarelsen i disse områder; |
| --- | --- |

15.

mener, at den nationale støtte og EU-støtten til partnerskaber med socialøkonomiske organisationer med alle tænkelige midler skal forhøjes i tyndt befolkede områder, i områder med meget høje arbejdsløshedsprocenter og lave beskæftigelsestal for sårbare samfundsgrupper, i geografiske områder, der er ramt af fattigdom og social isolation, samt i områder af særlig miljømæssig interesse, for at fremme deres særlige rolle for værdiskabelsen og værdibevarelsen i disse områder;

| 16. | opfordrer Kommissionen til at være fleksibel i anvendelsen af reglerne om statsstøtte til socialøkonomiske virksomheder, til at hjælpe de lokale myndigheder med at forstå og anvende disse regler på en rimelig måde og om muligt at øge støtten fra medlemsstaterne eller deres lokale myndigheder og EU til partnerskaber, som omfatter socialøkonomiens organisationer; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til at være fleksibel i anvendelsen af reglerne om statsstøtte til socialøkonomiske virksomheder, til at hjælpe de lokale myndigheder med at forstå og anvende disse regler på en rimelig måde og om muligt at øge støtten fra medlemsstaterne eller deres lokale myndigheder og EU til partnerskaber, som omfatter socialøkonomiens organisationer;

| 17. | glæder sig over den nylige vedtagelse af direktiverne om offentlige indkøb og koncessioner (direktiv 2014/24/EU, 2014/25/EU og 2014/23/EU), som omfatter bestemmelser og sociale kriterier til fremme af bl.a. social inklusion og innovation. Det opfordrer medlemsstaterne til i den aktuelle fase med gennemførelse af disse direktiver i national ret at sikre, at de ordregivende myndigheder får mulighed for fuldt ud at anvende reserverede kontrakter og de fastsatte forenklede procedurer med henblik på at styrke de socialøkonomiske aktørers rolle på såvel nationalt som regionalt og lokalt plan. Opfordrer endvidere EU-institutionerne til at overvåge gennemførelsen af disse bestemmelser på nationalt, regionalt og lokalt plan og til at fortsætte debatten om forbedring heraf; |
| --- | --- |

17.

glæder sig over den nylige vedtagelse af direktiverne om offentlige indkøb og koncessioner (direktiv 2014/24/EU, 2014/25/EU og 2014/23/EU), som omfatter bestemmelser og sociale kriterier til fremme af bl.a. social inklusion og innovation. Det opfordrer medlemsstaterne til i den aktuelle fase med gennemførelse af disse direktiver i national ret at sikre, at de ordregivende myndigheder får mulighed for fuldt ud at anvende reserverede kontrakter og de fastsatte forenklede procedurer med henblik på at styrke de socialøkonomiske aktørers rolle på såvel nationalt som regionalt og lokalt plan. Opfordrer endvidere EU-institutionerne til at overvåge gennemførelsen af disse bestemmelser på nationalt, regionalt og lokalt plan og til at fortsætte debatten om forbedring heraf;

| 18. | understreger, at den sociale økonomi kan være et passende og meget effektivt middel til at bekæmpe den sorte økonomi og skabe økonomisk og social værdi; |
| --- | --- |

18.

understreger, at den sociale økonomi kan være et passende og meget effektivt middel til at bekæmpe den sorte økonomi og skabe økonomisk og social værdi;

| 19. | mener, at det er af afgørende betydning at frigøre socialøkonomiens potentiale ved at forbedre dens adgang til forskellige finansieringsformer såsom EU-fonde, venturekapitalfonde, mikrolån og crowdfunding og ved at mobilisere tilstrækkelige finansielle midler på lokalt, regionalt og nationalt plan samt på EU-plan, hvor de nødvendige økonomiske og finansielle krav afvejes mod den offentlige interesse i det arbejde, som disse organisationer udfører i lokalområdet; |
| --- | --- |

19.

mener, at det er af afgørende betydning at frigøre socialøkonomiens potentiale ved at forbedre dens adgang til forskellige finansieringsformer såsom EU-fonde, venturekapitalfonde, mikrolån og crowdfunding og ved at mobilisere tilstrækkelige finansielle midler på lokalt, regionalt og nationalt plan samt på EU-plan, hvor de nødvendige økonomiske og finansielle krav afvejes mod den offentlige interesse i det arbejde, som disse organisationer udfører i lokalområdet;

| 20. | beklager, at Kommissionens strategi for et digitalt indre marked ikke nævner socialøkonomien og kun går let hen over den ikke-kommercielle deleøkonomi, som rummer meget store sociale muligheder; |
| --- | --- |

20.

beklager, at Kommissionens strategi for et digitalt indre marked ikke nævner socialøkonomien og kun går let hen over den ikke-kommercielle deleøkonomi, som rummer meget store sociale muligheder;

| 21. | understreger behovet for at fremme en opfølgningskultur i de socialøkonomiske organisationer ved at forbedre deres kapacitet til at evaluere og rapportere om de økonomiske og sociale aspekter af deres arbejde og udvikle metoder og indikatorer, som stemmer overens med deres karakter og særlige forhold. Erfaringer med opfølgning skal udbredes og gøres tilgængelige på forskellige måder; |
| --- | --- |

21.

understreger behovet for at fremme en opfølgningskultur i de socialøkonomiske organisationer ved at forbedre deres kapacitet til at evaluere og rapportere om de økonomiske og sociale aspekter af deres arbejde og udvikle metoder og indikatorer, som stemmer overens med deres karakter og særlige forhold. Erfaringer med opfølgning skal udbredes og gøres tilgængelige på forskellige måder;

| 22. | bifalder Kommissionens oprettelse af en flersproget digital platform — »Social Innovation Europe Platform« — med henblik på udveksling af informationer på området social innovation, men finder det nødvendigt, at platformen omfatter en særlig afdeling, der er dedikeret til socialøkonomien; |
| --- | --- |

22.

bifalder Kommissionens oprettelse af en flersproget digital platform — »Social Innovation Europe Platform« — med henblik på udveksling af informationer på området social innovation, men finder det nødvendigt, at platformen omfatter en særlig afdeling, der er dedikeret til socialøkonomien;

| 23. | foreslår Kommissionen at oprette en særlig enhed for socialøkonomien, da beslutningen om at lægge enheder i Generaldirektoratet GROW sammen til en enhed for »klynger, socialøkonomi og iværksætteri« i den nuværende situation ikke synes at være i overensstemmelse med omfanget af og de reelle vilkår i socialøkonomien; |
| --- | --- |

23.

foreslår Kommissionen at oprette en særlig enhed for socialøkonomien, da beslutningen om at lægge enheder i Generaldirektoratet GROW sammen til en enhed for »klynger, socialøkonomi og iværksætteri« i den nuværende situation ikke synes at være i overensstemmelse med omfanget af og de reelle vilkår i socialøkonomien;

| 24. | opfordrer EU-institutionerne, medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder til at gøre status over og fremme udbredelsen af eksisterende eksempler på nye former for dialog, fælles udarbejdelse af politikker og fælles gennemførelse heraf i partnerskaber bestående af lokale/regionale myndigheder, socialøkonomien og andre aktører; |
| --- | --- |

24.

opfordrer EU-institutionerne, medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder til at gøre status over og fremme udbredelsen af eksisterende eksempler på nye former for dialog, fælles udarbejdelse af politikker og fælles gennemførelse heraf i partnerskaber bestående af lokale/regionale myndigheder, socialøkonomien og andre aktører;

| 25. | er af den faste overbevisning, at den geografisk meget begrænsede (eller lokalt baserede) aktionsradius for de fleste socialøkonomiske organisationer er et argument for, at EU og medlemsstaterne baner vejen for og tilskynder til en større rolle for de lokale og regionale myndigheder i fastlæggelsen af programmer og politikker for socialøkonomien og i sammenkædningen af dem med andre politikområder, således at virkeliggørelsen af de opstillede mål bringes inden for rækkevidde; |
| --- | --- |

25.

er af den faste overbevisning, at den geografisk meget begrænsede (eller lokalt baserede) aktionsradius for de fleste socialøkonomiske organisationer er et argument for, at EU og medlemsstaterne baner vejen for og tilskynder til en større rolle for de lokale og regionale myndigheder i fastlæggelsen af programmer og politikker for socialøkonomien og i sammenkædningen af dem med andre politikområder, således at virkeliggørelsen af de opstillede mål bringes inden for rækkevidde;

| 26. | anbefaler Kommissionen at foreslå, at de medlemsstater, der ikke allerede har gjort det, snarest muligt skaber og vedtager de retlige rammer, der er nødvendige for, at socialøkonomien kan fungere og udvikle sig, når en klar strategi er blevet fastlagt for sektoren. |
| --- | --- |

26.

anbefaler Kommissionen at foreslå, at de medlemsstater, der ikke allerede har gjort det, snarest muligt skaber og vedtager de retlige rammer, der er nødvendige for, at socialøkonomien kan fungere og udvikle sig, når en klar strategi er blevet fastlagt for sektoren.

Bruxelles, den 3. december 2015.

Markku MARKKULA

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

| 10.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 51/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 51/28

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Deleøkonomiens lokale og regionale dimension

(2016/C 051/06)

| Ordfører: | Benedetta BRIGHENTI (IT/PES), Viceborgmester i Castelnuovo Rangone, Modena |
| --- | --- |

Ordfører:

Benedetta BRIGHENTI (IT/PES), Viceborgmester i Castelnuovo Rangone, Modena

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg mener, at deleøkonomien er baseret på nye eller genoplivede sociale mønstre med betydelige konsekvenser for virksomheder og på det juridiske og institutionelle plan: Der er tale om sociale praksisser som at dele, deltage og samarbejde. Modellen er kendetegnet ved at være innovativ og dynamisk og kan derfor ikke defineres udtømmende. Den kan dog beskrives med følgende elementer:






  i) | de vigtigste aktører optræder ikke, sådan som de forventes ifølge traditionelle økonomiske modeller (dvs. den såkaldte »homo oeconomicus«). Dette betyder ikke, at de ikke kan være rationelle og arbejde målrettet på at nå deres mål |
| --- | --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg mener, at deleøkonomien er baseret på nye eller genoplivede sociale mønstre med betydelige konsekvenser for virksomheder og på det juridiske og institutionelle plan: Der er tale om sociale praksisser som at dele, deltage og samarbejde. Modellen er kendetegnet ved at være innovativ og dynamisk og kan derfor ikke defineres udtømmende. Den kan dog beskrives med følgende elementer:

i)

de vigtigste aktører optræder ikke, sådan som de forventes ifølge traditionelle økonomiske modeller (dvs. den såkaldte »homo oeconomicus«). Dette betyder ikke, at de ikke kan være rationelle og arbejde målrettet på at nå deres mål

| ii) | deleøkonomien er en platformstilgang, hvor relationer, omdømme, social tillid og andre ikkeøkonomiske motiver i et givent fællesskab bliver en af de væsentligste drivkræfter |
| --- | --- |

ii)

deleøkonomien er en platformstilgang, hvor relationer, omdømme, social tillid og andre ikkeøkonomiske motiver i et givent fællesskab bliver en af de væsentligste drivkræfter

| iii) | i deleøkonomien gøres der omfattende og intensiv brug af digitale teknologier og dataindsamling. Data er det primære råmateriale. Faste omkostninger eksternaliseres for det meste |
| --- | --- |

iii)

i deleøkonomien gøres der omfattende og intensiv brug af digitale teknologier og dataindsamling. Data er det primære råmateriale. Faste omkostninger eksternaliseres for det meste

| iv) | på mindre, lokalt niveau kan nogle deleøkonomiinitiativer være begrænset til fælles brug og administration af fysiske aktiver (f.eks. coworkingområder, fælles faciliteter i byer osv.) eller til nye former for peer-to-peer velfærdssystemer, der undertiden er begrænset til en enkelt vej eller bygning |
| --- | --- |

iv)

på mindre, lokalt niveau kan nogle deleøkonomiinitiativer være begrænset til fælles brug og administration af fysiske aktiver (f.eks. coworkingområder, fælles faciliteter i byer osv.) eller til nye former for peer-to-peer velfærdssystemer, der undertiden er begrænset til en enkelt vej eller bygning

| v) | den kan være baseret på modeller, der fungerer efter såvel markedsbaserede som sociale principper; |
| --- | --- |

v)

den kan være baseret på modeller, der fungerer efter såvel markedsbaserede som sociale principper;

| 2. | bemærker på denne baggrund, at Kommissionen benytter udtrykket »den kollaborative økonomi« i stedet for »deleøkonomi«, og at den i sin nylige meddelelse »Opgradering af det indre marked« (1) har gjort et første forsøg på at definere begrebet som følger: »Den kollaborative økonomi, som er et komplekst økosystem bestående af on-demand tjenesteydelser og midlertidig anvendelse af aktiver baseret på udvekslinger via onlineplatforme, udvikles hurtigt. Den kollaborative økonomi fører til større udvalg og lavere priser for forbrugerne og giver vækstmuligheder for innovative nystartede virksomheder og eksisterende europæiske virksomheder, både i deres hjemlande og på tværs af grænserne. Den øger også beskæftigelsen og er til fordel for arbejdstagerne som følge af mere fleksible ordninger, fra ikke-professionelle mikrojobs til iværksætteri på deltid. Ressourcer kan udnyttes mere effektivt og dermed øge produktiviteten og bæredygtigheden«. Det er imidlertid udvalgets opfattelse, at denne definition fokuserer på kommercielle og forbrugermæssige aspekter af deleøkonomien (eller den kollaborative økonomi), mens ikkekommercielle aspekter og en tilgang baseret på fælles faciliteter er udeladt. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til videre at analysere og derpå definere de forskellige former for deleøkonomi (hvoraf en del indgår i den sociale økonomi). |
| --- | --- |

2.

bemærker på denne baggrund, at Kommissionen benytter udtrykket »den kollaborative økonomi« i stedet for »deleøkonomi«, og at den i sin nylige meddelelse »Opgradering af det indre marked« (1) har gjort et første forsøg på at definere begrebet som følger: »Den kollaborative økonomi, som er et komplekst økosystem bestående af on-demand tjenesteydelser og midlertidig anvendelse af aktiver baseret på udvekslinger via onlineplatforme, udvikles hurtigt. Den kollaborative økonomi fører til større udvalg og lavere priser for forbrugerne og giver vækstmuligheder for innovative nystartede virksomheder og eksisterende europæiske virksomheder, både i deres hjemlande og på tværs af grænserne. Den øger også beskæftigelsen og er til fordel for arbejdstagerne som følge af mere fleksible ordninger, fra ikke-professionelle mikrojobs til iværksætteri på deltid. Ressourcer kan udnyttes mere effektivt og dermed øge produktiviteten og bæredygtigheden«. Det er imidlertid udvalgets opfattelse, at denne definition fokuserer på kommercielle og forbrugermæssige aspekter af deleøkonomien (eller den kollaborative økonomi), mens ikkekommercielle aspekter og en tilgang baseret på fælles faciliteter er udeladt. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til videre at analysere og derpå definere de forskellige former for deleøkonomi (hvoraf en del indgår i den sociale økonomi).

Deleøkonomien et paradigmeskift

| 3. | Det Europæiske Regionsudvalg fremhæver, at mange er af den opfattelse, at den vigtigste aktør i deleøkonomien ikke længere er »forbrugeren«, der ønsker at eje noget eller købe en tjenesteydelse, men derimod en almindelig borger, bruger, fremstiller, producent, skaber, designer, arbejdskollega, digital håndværker, urban landbruger, der ønsker adgang til en given tjeneste eller et givent aktiv, som er nødvendig for at dække nogle behov; |
| --- | --- |

3.

Det Europæiske Regionsudvalg fremhæver, at mange er af den opfattelse, at den vigtigste aktør i deleøkonomien ikke længere er »forbrugeren«, der ønsker at eje noget eller købe en tjenesteydelse, men derimod en almindelig borger, bruger, fremstiller, producent, skaber, designer, arbejdskollega, digital håndværker, urban landbruger, der ønsker adgang til en given tjeneste eller et givent aktiv, som er nødvendig for at dække nogle behov;

| 4. | påpeger, at andre anfører, at en aktør i deleøkonomien i mange tilfælde også er en person, der er villig til at handle, tage vare på, forvalte, udvikle eller genskabe en fælles — materiel eller immateriel — ressource med åben adgang uden en offentlig eller privat udbyders mellemkomst i helt lille peer-to-peer, person-til-person målestok. I deleøkonomien er aktøren således ikke udelukkende en »økonomisk aktør«. Det er snarere en social eller privat aktør eller en samfundsaktør, for hvem traditionelle økonomiske motiver kommer i anden række eller slet ikke spiller ind. Ikke alle områder af deleøkonomien er nødvendigvis »økonomier« i snæver forstand, men sociale fællesskaber og netværk for samarbejde, som frembringer nye økonomiske projekter eller varetager en opgave med relation til eksisterende økonomiske aktiviteter; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at andre anfører, at en aktør i deleøkonomien i mange tilfælde også er en person, der er villig til at handle, tage vare på, forvalte, udvikle eller genskabe en fælles — materiel eller immateriel — ressource med åben adgang uden en offentlig eller privat udbyders mellemkomst i helt lille peer-to-peer, person-til-person målestok. I deleøkonomien er aktøren således ikke udelukkende en »økonomisk aktør«. Det er snarere en social eller privat aktør eller en samfundsaktør, for hvem traditionelle økonomiske motiver kommer i anden række eller slet ikke spiller ind. Ikke alle områder af deleøkonomien er nødvendigvis »økonomier« i snæver forstand, men sociale fællesskaber og netværk for samarbejde, som frembringer nye økonomiske projekter eller varetager en opgave med relation til eksisterende økonomiske aktiviteter;

| 5. | understreger, at deleøkonomien også synes at rejse tvivl om traditionelle nationaløkonomiske modeller med en tydelig opdeling i forbrugere og producenter; |
| --- | --- |

5.

understreger, at deleøkonomien også synes at rejse tvivl om traditionelle nationaløkonomiske modeller med en tydelig opdeling i forbrugere og producenter;

| 6. | mener, at deleøkonomien kan give grobund for en ny økonomisk identitet, hvor en person, som ikke ønsker at handle alene, i stedet for at stræbe efter at maksimere egne materielle interesser kæder sin økonomiske adfærd sammen med et engagement i fællesskabet, optræder på den offentlige — samfundsmæssige, økonomiske og politiske — scene og positionerer sig i forhold til andre for at tage vare på en almen, fælles interesse (dvs. den såkaldte »mulier activa«) (2); |
| --- | --- |

6.

mener, at deleøkonomien kan give grobund for en ny økonomisk identitet, hvor en person, som ikke ønsker at handle alene, i stedet for at stræbe efter at maksimere egne materielle interesser kæder sin økonomiske adfærd sammen med et engagement i fællesskabet, optræder på den offentlige — samfundsmæssige, økonomiske og politiske — scene og positionerer sig i forhold til andre for at tage vare på en almen, fælles interesse (dvs. den såkaldte »mulier activa«) (2);

| 7. | fremhæver behovet for at sondre mellem de forskellige former for deleøkonomi. De anvender alle samme sociale paradigme om at dele, deltage og samarbejde. Men alligevel er de meget forskellige. Der er grund til at udspecificere de former for deleøkonomi, der på den ene eller anden måde viderefører de samme sociale og økonomiske dynamikker, som de allerede eksisterende økonomiske modeller, og til at anvende forskellige juridiske regelsæt for hver enkelt af dem. Sondringen mellem profit/nonprofit og den type virksomhed eller sammenslutning, der gennemfører deleøkonomiprojekter, samt — i henhold til fællesskabsretten — indvirkningen på den grænseoverskridende handel kan udgøre vigtige parametre til at skelne mellem de forskellige former for deleøkonomi og foreslå differentierede reguleringstilgange; |
| --- | --- |

7.

fremhæver behovet for at sondre mellem de forskellige former for deleøkonomi. De anvender alle samme sociale paradigme om at dele, deltage og samarbejde. Men alligevel er de meget forskellige. Der er grund til at udspecificere de former for deleøkonomi, der på den ene eller anden måde viderefører de samme sociale og økonomiske dynamikker, som de allerede eksisterende økonomiske modeller, og til at anvende forskellige juridiske regelsæt for hver enkelt af dem. Sondringen mellem profit/nonprofit og den type virksomhed eller sammenslutning, der gennemfører deleøkonomiprojekter, samt — i henhold til fællesskabsretten — indvirkningen på den grænseoverskridende handel kan udgøre vigtige parametre til at skelne mellem de forskellige former for deleøkonomi og foreslå differentierede reguleringstilgange;

| 8. | peger på, at der i første omgang kan sondres mellem deleøkonomi i snæver forstand og samarbejdsorienterede former for deleøkonomi ved at forstå deltagelse og samarbejde som ekstra lag af det at dele. Der kan således foretages en skelnen mellem deleøkonomiinitiativer, der skaber og klart sondrer mellem forskellige typer af brugere (forbruger-bruger over for leverandør-bruger), og deleøkonomiinitiativer, der fremmer en peer-to-peer-tilgang, hvor hver eneste bruger samtidig kan være leverandør og forbruger, eller endda deltage i platformforvaltningen. Derudover kan styringsmodellen og kontrollen med den økonomiske transaktion tages i betragtning, således at der skelnes mellem de platforme, der udelukkende er et værktøj til kontaktskabelse mellem privatpersoner (som selvstændigt indgår aftale), og de platforme, hvor mellemmanden bibeholder kontrollen med transaktionen (3). Er der tale om yderligere samarbejde, kan det tyde på en tilgang til deleøkonomi, der er baseret på fælles faciliteter (4). Hvis de involverede aktører ikke blot deler en ressource, men medvirker til at skabe, producere eller gendanne en fælles ressource til gavn for en større gruppe, for fællesskabet, er der tale om samarbejde, om at forene kræfter for fælles faciliteter; |
| --- | --- |

8.

peger på, at der i første omgang kan sondres mellem deleøkonomi i snæver forstand og samarbejdsorienterede former for deleøkonomi ved at forstå deltagelse og samarbejde som ekstra lag af det at dele. Der kan således foretages en skelnen mellem deleøkonomiinitiativer, der skaber og klart sondrer mellem forskellige typer af brugere (forbruger-bruger over for leverandør-bruger), og deleøkonomiinitiativer, der fremmer en peer-to-peer-tilgang, hvor hver eneste bruger samtidig kan være leverandør og forbruger, eller endda deltage i platformforvaltningen. Derudover kan styringsmodellen og kontrollen med den økonomiske transaktion tages i betragtning, således at der skelnes mellem de platforme, der udelukkende er et værktøj til kontaktskabelse mellem privatpersoner (som selvstændigt indgår aftale), og de platforme, hvor mellemmanden bibeholder kontrollen med transaktionen (3). Er der tale om yderligere samarbejde, kan det tyde på en tilgang til deleøkonomi, der er baseret på fælles faciliteter (4). Hvis de involverede aktører ikke blot deler en ressource, men medvirker til at skabe, producere eller gendanne en fælles ressource til gavn for en større gruppe, for fællesskabet, er der tale om samarbejde, om at forene kræfter for fælles faciliteter;

| 9. | mener, at der tegner sig konturerne af to hovedkategorier og fire former for deleøkonomi:






  — | Deleøkonomi i egentlig forstand eller on-demand økonomi:






  — | »adgangsøkonomi« for deleøkonomiinitiativer, hvor forretningsmodellen indebærer, at varer og tjenesteydelser handles på grundlag af adgang snarere end ejerskab. Der er tale om midlertidig leje snarere end varigt salg |
| --- | --- | --- | --- |

9.

mener, at der tegner sig konturerne af to hovedkategorier og fire former for deleøkonomi:

—

Deleøkonomi i egentlig forstand eller on-demand økonomi:

—

»adgangsøkonomi« for deleøkonomiinitiativer, hvor forretningsmodellen indebærer, at varer og tjenesteydelser handles på grundlag af adgang snarere end ejerskab. Der er tale om midlertidig leje snarere end varigt salg

| — | »opgaveøkonomi« for deleøkonomiinitiativer, som er forefaldende arbejde, der aftales på en digital markedsplads |
| --- | --- |

—

»opgaveøkonomi« for deleøkonomiinitiativer, som er forefaldende arbejde, der aftales på en digital markedsplads

| — | Fælles ressourceøkonomi:






  — | »samarbejdsøkonomi« for deleøkonomiinitiativer, som fremmer en peer-to-peer-tilgang og/eller inddrager brugerne i design af produktive processer eller omdanner klienter til et fællesskab; |
| --- | --- | --- |

—

Fælles ressourceøkonomi:

—

»samarbejdsøkonomi« for deleøkonomiinitiativer, som fremmer en peer-to-peer-tilgang og/eller inddrager brugerne i design af produktive processer eller omdanner klienter til et fællesskab;

| — | »økonomi baseret på fælles faciliteter« for deleøkonomiinitiativer, som ejes eller forvaltes i fællesskab; |
| --- | --- |

—

»økonomi baseret på fælles faciliteter« for deleøkonomiinitiativer, som ejes eller forvaltes i fællesskab;

| 10. | bemærker, at Kommissionen citerer en nylig undersøgelse (5) som vurderer, at deleøkonomien har potentiale til at øge de samlede indtægter fra omkring 13 mia. EUR nu til 300 mia. EUR i 2025. Imidlertid mener Regionsudvalget, at væksten i deleøkonomien kun til dels bør betragtes som en revolution og/eller som en konsekvens af krisen. Nogle aspekter af deleøkonomien kan endda siges at udgøre en tilbagevenden (6) eller omstilling (7) af visse sektorer i den nuværende økonomiske model til gamle økonomiske traditioner og økonomiske modeller (f.eks. kooperativ økonomi, socialøkonomi, solidaritetsøkonomi, håndværksproduktion, fælles økonomi osv.) eller endda til ældgamle former for økonomisk udveksling (f.eks. naturaløkonomi) som alternativer til kapitalintensive former for markedsøkonomi; |
| --- | --- |

10.

bemærker, at Kommissionen citerer en nylig undersøgelse (5) som vurderer, at deleøkonomien har potentiale til at øge de samlede indtægter fra omkring 13 mia. EUR nu til 300 mia. EUR i 2025. Imidlertid mener Regionsudvalget, at væksten i deleøkonomien kun til dels bør betragtes som en revolution og/eller som en konsekvens af krisen. Nogle aspekter af deleøkonomien kan endda siges at udgøre en tilbagevenden (6) eller omstilling (7) af visse sektorer i den nuværende økonomiske model til gamle økonomiske traditioner og økonomiske modeller (f.eks. kooperativ økonomi, socialøkonomi, solidaritetsøkonomi, håndværksproduktion, fælles økonomi osv.) eller endda til ældgamle former for økonomisk udveksling (f.eks. naturaløkonomi) som alternativer til kapitalintensive former for markedsøkonomi;

| 11. | fremhæver, at teknologisk innovation spiller en afgørende rolle i udviklingen af deleøkonomien, eftersom de fleste initiativer benytter samarbejdsplatforme, hvorigennem varer og/eller tjenesteydelser handles/udveksles. Af den grund, og eftersom det er planen at etablere et digitalt indre marked, skal foranstaltningerne rettet mod at fjerne den digitale kløft optrappes; |
| --- | --- |

11.

fremhæver, at teknologisk innovation spiller en afgørende rolle i udviklingen af deleøkonomien, eftersom de fleste initiativer benytter samarbejdsplatforme, hvorigennem varer og/eller tjenesteydelser handles/udveksles. Af den grund, og eftersom det er planen at etablere et digitalt indre marked, skal foranstaltningerne rettet mod at fjerne den digitale kløft optrappes;

| 12. | fremhæver, at i situationer, hvor nye deleøkonomibaserede tjenester udøver en aggressiv crowding out-effekt på traditionelle tjenester, bærer myndighederne på nationalt, regionalt eller lokalt niveau som oftest et betydeligt ansvar, idet:






  — | de af de offentlige myndigheder fastsatte krav til markedsadgang både med hensyn til skattebestemmelser og erhvervsmæssige krav har skabt mono- eller oligopoler, uden at der er tale om markedssvigt |
| --- | --- | --- |

12.

fremhæver, at i situationer, hvor nye deleøkonomibaserede tjenester udøver en aggressiv crowding out-effekt på traditionelle tjenester, bærer myndighederne på nationalt, regionalt eller lokalt niveau som oftest et betydeligt ansvar, idet:

—

de af de offentlige myndigheder fastsatte krav til markedsadgang både med hensyn til skattebestemmelser og erhvervsmæssige krav har skabt mono- eller oligopoler, uden at der er tale om markedssvigt

| — | der ikke har været iværksat systemer vedrørende kontrol af kvaliteten af de udbudte tjenesteydelser. |
| --- | --- |

—

der ikke har været iværksat systemer vedrørende kontrol af kvaliteten af de udbudte tjenesteydelser.

Principper for design af et EU-initiativ om deleøkonomien

| 13. | Det Europæiske Regionsudvalg mener, at deleøkonomien kan forbedre livskvaliteten, fremme vækst (navnlig i lokale økonomier) og mindske miljøvirkningerne. Den kan også skabe nye og gode kvalitetsjobs, reducere omkostninger og øge adgangen til og effektiviteten af visse varer og tjenesteydelser eller infrastruktur. Det er dog vigtigt, at tjenesteydelser udbudt i deleøkonomien ikke resulterer i skatteundgåelse og unfair konkurrence eller udgør en overtrædelse af lokale og regionale regler eller national og europæisk lovgivning. Også evaluering af alle de mulige positive og negative virkninger og fastlæggelse af de mål for den offentlige politik, som skal fremmes, bør være vigtige drivkræfter for et eventuelt lovgivningsinitiativ om deleøkonomien; |
| --- | --- |

13.

Det Europæiske Regionsudvalg mener, at deleøkonomien kan forbedre livskvaliteten, fremme vækst (navnlig i lokale økonomier) og mindske miljøvirkningerne. Den kan også skabe nye og gode kvalitetsjobs, reducere omkostninger og øge adgangen til og effektiviteten af visse varer og tjenesteydelser eller infrastruktur. Det er dog vigtigt, at tjenesteydelser udbudt i deleøkonomien ikke resulterer i skatteundgåelse og unfair konkurrence eller udgør en overtrædelse af lokale og regionale regler eller national og europæisk lovgivning. Også evaluering af alle de mulige positive og negative virkninger og fastlæggelse af de mål for den offentlige politik, som skal fremmes, bør være vigtige drivkræfter for et eventuelt lovgivningsinitiativ om deleøkonomien;

| 14. | mener, at der skal være garanti for fri markedsadgang for nye aktører. Deleøkonomiplatforme og -initiativers dataindsamling kan forårsage »ubalancer i økonomisk formåen«. Data er deleøkonomiens råmateriale og i nogle situationer skal de så vidt muligt være åbne kilder. Det er undertiden nødvendigt for at sænke adgangsbarriererne til deleøkonomien og muliggøre evaluering af virkningerne af deleøkonomiinitiativer og -projekter og fremme datastyret regulering på alle myndighedsniveauer. Platforme for deleøkonomi bør opfordres til at indbygge tekniske mekanismer i platformen, der kan forsyne lokale og regionale myndigheder med offentlige, relevante og ikkefølsomme eller strategiske data. EU og de nationale regeringer bør under alle omstændigheder hjælpe de lokale og regionale myndigheder med at udvikle indsamlingen af data. Desuden bør databeskyttelse være en af de vigtigste drivkræfter, og »mulier activa« bør kunne besidde ejendomsretten til egne data; |
| --- | --- |

14.

mener, at der skal være garanti for fri markedsadgang for nye aktører. Deleøkonomiplatforme og -initiativers dataindsamling kan forårsage »ubalancer i økonomisk formåen«. Data er deleøkonomiens råmateriale og i nogle situationer skal de så vidt muligt være åbne kilder. Det er undertiden nødvendigt for at sænke adgangsbarriererne til deleøkonomien og muliggøre evaluering af virkningerne af deleøkonomiinitiativer og -projekter og fremme datastyret regulering på alle myndighedsniveauer. Platforme for deleøkonomi bør opfordres til at indbygge tekniske mekanismer i platformen, der kan forsyne lokale og regionale myndigheder med offentlige, relevante og ikkefølsomme eller strategiske data. EU og de nationale regeringer bør under alle omstændigheder hjælpe de lokale og regionale myndigheder med at udvikle indsamlingen af data. Desuden bør databeskyttelse være en af de vigtigste drivkræfter, og »mulier activa« bør kunne besidde ejendomsretten til egne data;

| 15. | påpeger, at en vigtig forudsætning i deleøkonomien er tillid og omdømmestyring (8). Tillid og omdømme skal derfor styres omhyggeligt og uafhængigt (f.eks. regulering, certificering, tredjepartsmægling). Der bør foretages flere analyser af, om effektiv selvregulering (9) blandt aktørerne i deleøkonomien er mulig. Peerevaluering kunne være garanti for tillid. Etablering af uafhængige organer, som leverer bedømmelser, og som de pågældende ideelt set ejer i fællesskab, er en politisk løsningsmodel, der bør være større fokus på. Der skal også foretages en evaluering af forsikringsdækningen. Under alle omstændigheder bør »portabilitet« af data og omdømme være et af de væsentligste politiske mål; |
| --- | --- |

15.

påpeger, at en vigtig forudsætning i deleøkonomien er tillid og omdømmestyring (8). Tillid og omdømme skal derfor styres omhyggeligt og uafhængigt (f.eks. regulering, certificering, tredjepartsmægling). Der bør foretages flere analyser af, om effektiv selvregulering (9) blandt aktørerne i deleøkonomien er mulig. Peerevaluering kunne være garanti for tillid. Etablering af uafhængige organer, som leverer bedømmelser, og som de pågældende ideelt set ejer i fællesskab, er en politisk løsningsmodel, der bør være større fokus på. Der skal også foretages en evaluering af forsikringsdækningen. Under alle omstændigheder bør »portabilitet« af data og omdømme være et af de væsentligste politiske mål;

| 16. | understreger, at konsekvensanalyser af deleøkonomien ikke altid viser positive resultater, når det gælder miljøbeskyttelse, social samhørighed, lighed og social retfærdighed, fornuftig arealanvendelse og byforvaltning (10). Det bør også tages i betragtning, at kommercielle virksomheder undertiden misbruger deleøkonomiplatforme og samtidig ikke yder arbejdstagerne nogen social sikring, hvilket dels går ud over borgernes velfærd, dels har negative følger for regionernes og kommunernes budgetter. EU og de lokale og regionale myndigheder skal kun støtte og fremme udviklingen af de deleøkonomiinitiativer og -platforme, som har positive sociale, økonomiske og miljømæssige virkninger. Opbygning af fællesskaber, fælles eje og forvaltning af faciliteter i byer, inklusion, ikkeforskelsbehandling, udvikling af den lokale økonomi, iværksætterkultur blandt de unge, miljøbevidsthed og solidaritet mellem personer er de mål for den offentlige politik, som deleøkonomien bør fremme; |
| --- | --- |

16.

understreger, at konsekvensanalyser af deleøkonomien ikke altid viser positive resultater, når det gælder miljøbeskyttelse, social samhørighed, lighed og social retfærdighed, fornuftig arealanvendelse og byforvaltning (10). Det bør også tages i betragtning, at kommercielle virksomheder undertiden misbruger deleøkonomiplatforme og samtidig ikke yder arbejdstagerne nogen social sikring, hvilket dels går ud over borgernes velfærd, dels har negative følger for regionernes og kommunernes budgetter. EU og de lokale og regionale myndigheder skal kun støtte og fremme udviklingen af de deleøkonomiinitiativer og -platforme, som har positive sociale, økonomiske og miljømæssige virkninger. Opbygning af fællesskaber, fælles eje og forvaltning af faciliteter i byer, inklusion, ikkeforskelsbehandling, udvikling af den lokale økonomi, iværksætterkultur blandt de unge, miljøbevidsthed og solidaritet mellem personer er de mål for den offentlige politik, som deleøkonomien bør fremme;

| 17. | mener, at aktører i deleøkonomien vil få den rigtige behandling, hvis arbejdsvilkårene for disse aktører i EU sættes i samme rammer som vilkårene for »lønmodtagere«. På en baggrund af stadig mere »fleksibel« økonomisk udveksling kan deleøkonomien potentielt være ødelæggende for arbejdsmarkedsforholdene. Deleøkonomiens indvirkning på den enkeltes økonomiske sikkerhed og sociale velfærd skal undersøges nøje. Kommissionen må i samarbejde med medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter og i givet fald de lokale og regionale myndigheder foretage en indgående analyse af beskæftigelses- og arbejdsvilkårene for arbejdstagere i deleøkonomien for at finde ud af, om der er behov for regulering på området. Deleøkonomien kan skabe en ny social klasse, den kollaborative klasse, som har behov for sociale og økonomiske beskyttelsesforanstaltninger; |
| --- | --- |

17.

mener, at aktører i deleøkonomien vil få den rigtige behandling, hvis arbejdsvilkårene for disse aktører i EU sættes i samme rammer som vilkårene for »lønmodtagere«. På en baggrund af stadig mere »fleksibel« økonomisk udveksling kan deleøkonomien potentielt være ødelæggende for arbejdsmarkedsforholdene. Deleøkonomiens indvirkning på den enkeltes økonomiske sikkerhed og sociale velfærd skal undersøges nøje. Kommissionen må i samarbejde med medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter og i givet fald de lokale og regionale myndigheder foretage en indgående analyse af beskæftigelses- og arbejdsvilkårene for arbejdstagere i deleøkonomien for at finde ud af, om der er behov for regulering på området. Deleøkonomien kan skabe en ny social klasse, den kollaborative klasse, som har behov for sociale og økonomiske beskyttelsesforanstaltninger;

| 18. | fremhæver, at al regulering vedrørende karteller, det indre marked og skatter og afgifter samt forbrugerbeskyttelsesregler i princippet bør gælde i deleøkonomien på samme vis som i alle andre økonomiske sektorer. Deleøkonomiinitiativer bør ikke kunne bruge delemodellen til at ødelægge eksisterende markeder ved at sigte mod en besparelsesstrategi, der er baseret på at undgå de reguleringsrelaterede omkostninger ved lignende tjenester og produkter, som ikke ydes via platforme. Udvalget mener dog, at reguleringen af allerede eksisterende markeder regelmæssigt bør undersøges, således at evnen til at integrere en fortløbende innovationsproces kan verificeres. Deleøkonomien kunne bl.a. omfattes af debatten om den cirkulære økonomi og det digitale indre marked. Samtidig bør Kommissionen og medlemsstaterne sikre en koordineret tilgang til regulering af deleøkonomien på EU-niveau, idet der er behov for en europæisk tilgang for at styrke det indre marked og gøre det nemt at udbrede vellykkede deleøkonomiinitiativer over grænserne. I alle andre tilfælde bør beføjelsen til at regulere forblive hos de nationale, regionale eller lokale regeringer i overensstemmelse med nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

18.

fremhæver, at al regulering vedrørende karteller, det indre marked og skatter og afgifter samt forbrugerbeskyttelsesregler i princippet bør gælde i deleøkonomien på samme vis som i alle andre økonomiske sektorer. Deleøkonomiinitiativer bør ikke kunne bruge delemodellen til at ødelægge eksisterende markeder ved at sigte mod en besparelsesstrategi, der er baseret på at undgå de reguleringsrelaterede omkostninger ved lignende tjenester og produkter, som ikke ydes via platforme. Udvalget mener dog, at reguleringen af allerede eksisterende markeder regelmæssigt bør undersøges, således at evnen til at integrere en fortløbende innovationsproces kan verificeres. Deleøkonomien kunne bl.a. omfattes af debatten om den cirkulære økonomi og det digitale indre marked. Samtidig bør Kommissionen og medlemsstaterne sikre en koordineret tilgang til regulering af deleøkonomien på EU-niveau, idet der er behov for en europæisk tilgang for at styrke det indre marked og gøre det nemt at udbrede vellykkede deleøkonomiinitiativer over grænserne. I alle andre tilfælde bør beføjelsen til at regulere forblive hos de nationale, regionale eller lokale regeringer i overensstemmelse med nærhedsprincippet;

| 19. | bemærker, at Kommissionen behandlede spørgsmålet om deleøkonomi flygtigt i »En strategi for et digitalt indre marked i EU« (COM(2015) 192), men hilser det velkommen, at Kommissionen i sin meddelelse »Opgradering af det indre marked« forpligter sig til at udarbejde en EU-dagsorden for den kollaborative økonomi eller deleøkonomien, udstede retningslinjer for, hvordan eksisterende lovgivning — herunder tjenesteydelsesdirektivet, direktivet om elektronisk handel og forbrugerlovgivning som f.eks. direktivet om urimelig handelspraksis, direktivet om urimelige kontraktvilkår og forbrugerrettighedsdirektivet — finder anvendelse på den kollaborative økonomi, og undersøge eventuelle juridiske tomrum. Udvalget understreger, at det er parat til at spille en aktiv rolle i udviklingen af denne dagsorden og foreslår et tættere samarbejde med EU-institutionerne på dette område; |
| --- | --- |

19.

bemærker, at Kommissionen behandlede spørgsmålet om deleøkonomi flygtigt i »En strategi for et digitalt indre marked i EU« (COM(2015) 192), men hilser det velkommen, at Kommissionen i sin meddelelse »Opgradering af det indre marked« forpligter sig til at udarbejde en EU-dagsorden for den kollaborative økonomi eller deleøkonomien, udstede retningslinjer for, hvordan eksisterende lovgivning — herunder tjenesteydelsesdirektivet, direktivet om elektronisk handel og forbrugerlovgivning som f.eks. direktivet om urimelig handelspraksis, direktivet om urimelige kontraktvilkår og forbrugerrettighedsdirektivet — finder anvendelse på den kollaborative økonomi, og undersøge eventuelle juridiske tomrum. Udvalget understreger, at det er parat til at spille en aktiv rolle i udviklingen af denne dagsorden og foreslår et tættere samarbejde med EU-institutionerne på dette område;

| 20. | bemærker, at de sager, der vedrører deleøkonomi, behandles i flere generaldirektorater (GD'er) i Kommissionen (bl.a. CNECT, GROW, COMP, JUST, MOVE, TAXUD, EMPL, REGIO og TRADE), og at der er behov for at sikre koordinering mellem Kommissionens tjenestegrene; foreslår derfor, at Kommissionen nedsætter en arbejdsgruppe for koordinering mellem GD'er, der beskæftiger sig med spørgsmål vedrørende deleøkonomi; |
| --- | --- |

20.

bemærker, at de sager, der vedrører deleøkonomi, behandles i flere generaldirektorater (GD'er) i Kommissionen (bl.a. CNECT, GROW, COMP, JUST, MOVE, TAXUD, EMPL, REGIO og TRADE), og at der er behov for at sikre koordinering mellem Kommissionens tjenestegrene; foreslår derfor, at Kommissionen nedsætter en arbejdsgruppe for koordinering mellem GD'er, der beskæftiger sig med spørgsmål vedrørende deleøkonomi;

| 21. | bifalder Kommissionens hensigt om ved udgangen af september 2015 at indlede en offentlig høring om mulige europæiske reguleringstilgange i forbindelse med deleøkonomi; |
| --- | --- |

21.

bifalder Kommissionens hensigt om ved udgangen af september 2015 at indlede en offentlig høring om mulige europæiske reguleringstilgange i forbindelse med deleøkonomi;

| 22. | mener, at der er behov for en sektorspecifik EU-regulering af deleøkonomiens kommercielle aspekt for at skabe retssikkerhed for de berørte operatører og lige konkurrencevilkår, især på beskatningsområdet; |
| --- | --- |

22.

mener, at der er behov for en sektorspecifik EU-regulering af deleøkonomiens kommercielle aspekt for at skabe retssikkerhed for de berørte operatører og lige konkurrencevilkår, især på beskatningsområdet;

| 23. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe incitamenter for, at den kollaborative økonomi kan støtte og implementere principperne for den sociale økonomi (navnlig for så vidt angår principperne om solidaritet, demokrati og deltagelse samt samarbejde med lokalsamfundet); |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe incitamenter for, at den kollaborative økonomi kan støtte og implementere principperne for den sociale økonomi (navnlig for så vidt angår principperne om solidaritet, demokrati og deltagelse samt samarbejde med lokalsamfundet);

| 24. | mener, at deleøkonomiinitiativerne på lokalt og regionalt niveau ud over at udvikle den lokale økonomi også kan blive instrumenter til fremme, pleje og genoprettelse af de såkaldt fælles goder som mobilitet, velfærd, bylandskab og miljø. I dette lys bør de offentlige myndigheders rolle være at skabe gunstige betingelser for konsolidering af et »kollaborativt institutionelt økosystem« (11). Med henblik derpå bør det være de lokale myndigheders opgave at skabe gunstige betingelser for og koordinere de forskellige deleøkonomiinitiativer, idet de bør udbrede de initiativer, som styrker deltagelses- og samarbejdsprocesser med »mulier activa«, er inklusive i såvel planlægnings-, forvaltnings- og leveringsfasen og er i overensstemmelse med principperne om gennemsigtighed, åbenhed og ansvarlighed; |
| --- | --- |

24.

mener, at deleøkonomiinitiativerne på lokalt og regionalt niveau ud over at udvikle den lokale økonomi også kan blive instrumenter til fremme, pleje og genoprettelse af de såkaldt fælles goder som mobilitet, velfærd, bylandskab og miljø. I dette lys bør de offentlige myndigheders rolle være at skabe gunstige betingelser for konsolidering af et »kollaborativt institutionelt økosystem« (11). Med henblik derpå bør det være de lokale myndigheders opgave at skabe gunstige betingelser for og koordinere de forskellige deleøkonomiinitiativer, idet de bør udbrede de initiativer, som styrker deltagelses- og samarbejdsprocesser med »mulier activa«, er inklusive i såvel planlægnings-, forvaltnings- og leveringsfasen og er i overensstemmelse med principperne om gennemsigtighed, åbenhed og ansvarlighed;

| 25. | anser det også for vigtigt at overvåge, på hvilke områder deleøkonomien udvikles, og hvordan den påvirker de makroøkonomiske indikatorer, så den ikke udvikler sig til et skatteoptimeringssystem. |
| --- | --- |

25.

anser det også for vigtigt at overvåge, på hvilke områder deleøkonomien udvikles, og hvordan den påvirker de makroøkonomiske indikatorer, så den ikke udvikler sig til et skatteoptimeringssystem.

En dagsorden for deleøkonomien

| 26. | Det Europæiske Regionsudvalg mener, at en sektorspecifik fremgangsmåde bør følges ved ethvert initiativ om fast regulering, og rækkevidden af et deleøkonomiinitiativ bør være et kriterium ved fastlæggelsen af de reguleringsmæssige rammer. EU-institutionerne og -lovgivningen bør sikre nogle solide rammer, institutionelle og juridiske retningslinjer og løbende adgang til ekspertbistand og anden hjælp, som er nødvendig til gennemførelsen; |
| --- | --- |

26.

Det Europæiske Regionsudvalg mener, at en sektorspecifik fremgangsmåde bør følges ved ethvert initiativ om fast regulering, og rækkevidden af et deleøkonomiinitiativ bør være et kriterium ved fastlæggelsen af de reguleringsmæssige rammer. EU-institutionerne og -lovgivningen bør sikre nogle solide rammer, institutionelle og juridiske retningslinjer og løbende adgang til ekspertbistand og anden hjælp, som er nødvendig til gennemførelsen;

| 27. | opfordrer imidlertid alle de EU-institutioner, der beskæftiger sig med deleøkonomi, til at anlægge en helhedsorienteret tilgang i deres behandling af deleøkonomien som et økonomisk, politisk og socialt fænomen og til at koordinere deres indsats med tanke på de store ændringer, som deleøkonomien kan medføre for de nuværende økonomiske systemer, ved hjælp af en vidtspændende offentlig politik og ved i et samarbejde at udforme en dagsorden for den offentlige politik for deleøkonomien; |
| --- | --- |

27.

opfordrer imidlertid alle de EU-institutioner, der beskæftiger sig med deleøkonomi, til at anlægge en helhedsorienteret tilgang i deres behandling af deleøkonomien som et økonomisk, politisk og socialt fænomen og til at koordinere deres indsats med tanke på de store ændringer, som deleøkonomien kan medføre for de nuværende økonomiske systemer, ved hjælp af en vidtspændende offentlig politik og ved i et samarbejde at udforme en dagsorden for den offentlige politik for deleøkonomien;

| 28. | anbefaler, at en EU-dagsorden for deleøkonomien udgøres af følgende hovedelementer:






  — | fastlæggelse af en procedure baseret på en bymæssig og territorial ex ante-konsekvensanalyse og udarbejdet i tæt partnerskab med alle myndighedsniveauer og i samarbejde med en gruppe af politikere, akademikere, aktører, eksperter, deleøkonomiprojekter, -initiativer og -platforme for at fremme overgangen til deleøkonomibaserede og kollaborative byer |
| --- | --- | --- |

28.

anbefaler, at en EU-dagsorden for deleøkonomien udgøres af følgende hovedelementer:

—

fastlæggelse af en procedure baseret på en bymæssig og territorial ex ante-konsekvensanalyse og udarbejdet i tæt partnerskab med alle myndighedsniveauer og i samarbejde med en gruppe af politikere, akademikere, aktører, eksperter, deleøkonomiprojekter, -initiativer og -platforme for at fremme overgangen til deleøkonomibaserede og kollaborative byer

| — | under overholdelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet fremme af lige konkurrencevilkår på europæisk plan med tilstrækkelig fleksibilitet til, at der kan anvendes lokale løsninger, samt opmuntring til pilotprojekter og etablering af netværk af byer og regioner med bedste praksis inden for deleøkonomi, som f.eks. Sharing economy Start Up-initiativet (12) |
| --- | --- |

—

under overholdelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet fremme af lige konkurrencevilkår på europæisk plan med tilstrækkelig fleksibilitet til, at der kan anvendes lokale løsninger, samt opmuntring til pilotprojekter og etablering af netværk af byer og regioner med bedste praksis inden for deleøkonomi, som f.eks. Sharing economy Start Up-initiativet (12)

| — | opmuntring til udvikling af uddannelsesprogrammer samt kommunikationskampagner (som f.eks. Sharitaly) for at skabe opmærksomhed om deleøkonomiens potentiale og risici |
| --- | --- |

—

opmuntring til udvikling af uddannelsesprogrammer samt kommunikationskampagner (som f.eks. Sharitaly) for at skabe opmærksomhed om deleøkonomiens potentiale og risici

| — | udvikling af en definition af tydelige og fælles kriterier for et lokalbaseret kvalifikationssystem samt etablering af et sæt indikatorer for at kontrollere og måle virkningerne af deleøkonomiinitiativer og -praksis |
| --- | --- |

—

udvikling af en definition af tydelige og fælles kriterier for et lokalbaseret kvalifikationssystem samt etablering af et sæt indikatorer for at kontrollere og måle virkningerne af deleøkonomiinitiativer og -praksis

| — | effektiv håndhævelse, således at skatteunddragelse kan bekæmpes, og forbrugerbeskyttelsen, licensudstedelsen og overholdelsen af sundheds- og sikkerhedsbestemmelser kan sikres |
| --- | --- |

—

effektiv håndhævelse, således at skatteunddragelse kan bekæmpes, og forbrugerbeskyttelsen, licensudstedelsen og overholdelsen af sundheds- og sikkerhedsbestemmelser kan sikres

| — | regelmæssig ajourføring og kontrol for at undgå unødige byrder og sikre fortsat bæredygtighed og effektivitet i hastigt skiftende omgivelser; |
| --- | --- |

—

regelmæssig ajourføring og kontrol for at undgå unødige byrder og sikre fortsat bæredygtighed og effektivitet i hastigt skiftende omgivelser;

| 29. | mener, at mange af de sektorer, hvor deleøkonomien vinder frem, nogle gange indvirker forstyrrende på lokalt og regionalt niveau, og at det derfor bør gøres muligt, at de kan reguleres af de lokale og regionale myndigheder i overensstemmelse med princippet om lokal autonomi, så de lokale og regionale myndigheder har mulighed for at tilpasse deleøkonomiinitiaver og -projekter til de lokale forhold; |
| --- | --- |

29.

mener, at mange af de sektorer, hvor deleøkonomien vinder frem, nogle gange indvirker forstyrrende på lokalt og regionalt niveau, og at det derfor bør gøres muligt, at de kan reguleres af de lokale og regionale myndigheder i overensstemmelse med princippet om lokal autonomi, så de lokale og regionale myndigheder har mulighed for at tilpasse deleøkonomiinitiaver og -projekter til de lokale forhold;

| 30. | insisterer på, at et reguleringsinitiativ om deleøkonomi ikke må være løsrevet fra en vision for by- og lokalforvaltning (13) og forvaltning af landdistrikter. Forsøg med kollaborativ og polycentrisk forvaltning i forskellige europæiske byer synes at være den mest velegnede ledsageforanstaltning og fremme en fornuftig og rimelig udvikling af deleøkonomiinitiativer. En kollaborativ/polycentisk tilgang til forvaltningen af deleøkonomien vil give grupper af borgere, foreninger, organisationer i den tredje sektor, fagforeninger, vidensinstitutioner, sociale virksomheder og nystartede virksomheder mulighed for at benytte åbne, ledige, forladte offentligt ejede rum og aktiver med inspiration fra nogle initiativer iværksat af lokale og regionale myndigheder (f.eks. Bolognas regulering om samarbejde om fælles faciliteter i byer (14)). |
| --- | --- |

30.

insisterer på, at et reguleringsinitiativ om deleøkonomi ikke må være løsrevet fra en vision for by- og lokalforvaltning (13) og forvaltning af landdistrikter. Forsøg med kollaborativ og polycentrisk forvaltning i forskellige europæiske byer synes at være den mest velegnede ledsageforanstaltning og fremme en fornuftig og rimelig udvikling af deleøkonomiinitiativer. En kollaborativ/polycentisk tilgang til forvaltningen af deleøkonomien vil give grupper af borgere, foreninger, organisationer i den tredje sektor, fagforeninger, vidensinstitutioner, sociale virksomheder og nystartede virksomheder mulighed for at benytte åbne, ledige, forladte offentligt ejede rum og aktiver med inspiration fra nogle initiativer iværksat af lokale og regionale myndigheder (f.eks. Bolognas regulering om samarbejde om fælles faciliteter i byer (14)).

Bruxelles, den 4. december 2015.

Markku MARKKULA

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  COM(2015) 550, s. 3.

1

(2)  Jf. C. Iaione, »Economics and law of the commons«, 2011 og Poolism, i www.labgov.it www.labgov.it, 28.8.2015.

2

(3)  G. Smorto, I contratti della sarin economy, i Il Foro Italiano, 2015, nr. 4, s. 222-228.

3

I contratti della sarin economy, i Il Foro Italiano

(4)  D. Bollier, Think like a commoner: a short introduction to the life of the commons, 2014. S. Foster, Collective action and the Urban Commons, 2011; C. Iaione, The Tragedy of Urban Roads, 2009.

4

Think like a commoner: a short introduction to the life of the commons

Collective action and the Urban Commons

The Tragedy of Urban Roads

(5)  Consumer Intelligence Series: The Sharing Economy. PwC 2015, https://www.pwc.com/us/en/technology/publications/assets/pwc-consumer-intelligence-series-the-sharing-economy.pdf

5

(6)  K. Polanyi, The great transformation: The political and economic origins of our time, 1944.

6

The great transformation: The political and economic origins of our time

(7)  M. Bauwens, A commons transition plan, available at: http://commonstransition.org/

7

A commons transition plan

(8)  T. Wagner, M. Kuhndt, J. Lagomarsino, H. Mattar, Listening to Sharing Economy Initiatives, 2015, Nesta & Collaborative Lab, Making Sense of the UK Collaborative Economy, 2014.

8

Listening to Sharing Economy Initiatives

Making Sense of the UK Collaborative Economy

(9)  M. Cohen, A. Sundararajan, Self regulation and innovation in the peer to peer sharing economy, 2015.

9

Self regulation and innovation in the peer to peer sharing economy

(10)  P. Parigi P„ State B., Dakhlallah D., Corten R., Cook K., A Community of Strangers: The Dis-Embedding of Social Ties, 2013; S. Shaheen, Greenhouse Gas Emission Impacts of Carsharing in North America Final Report, 2010.

10

A Community of Strangers: The Dis-Embedding of Social Ties

Greenhouse Gas Emission Impacts of Carsharing in North America Final Report

(11)  V. Bolognas regulering af samarbejde mellem borgere og myndigheder om pleje og genoprettelse af fælles faciliteter i byer og på det seneste Milanos Sharexpo, retningslinjer for deleøkonomien og samarbejdstjenester.

11

(12)  Støttet med en bevilling på 2,5 mio. EUR, godkendt af Europa-Parlamentet under behandlingen af EU's almindelige budget for 2016, den 28. oktober 2015.

12

(13)  S. Foster, C. Iaione, The City as a Commons, 2015.

13

The City as a Commons

(14)  For flere eksempler se projektet Sharing cities, som Neal Gorenflo fra Shareable står bag, og værktøjskassen Sharitories, som er udformet af Ouishare Community.

14

Sharing cities

Sharitories

---

| 10.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 51/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 51/34

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Et fair og effektivt system for selskabsbeskatning i Den Europæiske Union

(2016/C 051/07)

| Ordfører: | Jean-Luc VANRAES (BE/ALDE), medlem af kommunalbestyrelsen i Uccle og formand for det offentlige center for social bistand |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Et fair og effektivt system for selskabsbeskatning i Den Europæiske Union: 5 centrale indsatsområder
  COM(2015) 302 final |

Ordfører:

Jean-Luc VANRAES (BE/ALDE), medlem af kommunalbestyrelsen i Uccle og formand for det offentlige center for social bistand

Basisdokument:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Et fair og effektivt system for selskabsbeskatning i Den Europæiske Union: 5 centrale indsatsområder

COM(2015) 302 final

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at ethvert lovgivningsinitiativ fra Kommissionen, herunder på skatteområdet, i henhold til EUF-traktatens artikel 113, 115 og 116 nødvendigvis skal være i overensstemmelse med subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at ethvert lovgivningsinitiativ fra Kommissionen, herunder på skatteområdet, i henhold til EUF-traktatens artikel 113, 115 og 116 nødvendigvis skal være i overensstemmelse med subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet;

| 2. | støtter de fire målsætninger i Kommissionens handlingsplan for selskabsskat, som er:






  — | Forbindelsen mellem beskatning og det sted, hvor den økonomiske aktivitet finder sted, skal genetableres. Dette er stedet for værditilvæksten, dvs. det sted, hvor forskning, udvikling og produktion rent faktisk finder sted. |
| --- | --- | --- |

2.

støtter de fire målsætninger i Kommissionens handlingsplan for selskabsskat, som er:

—

Forbindelsen mellem beskatning og det sted, hvor den økonomiske aktivitet finder sted, skal genetableres. Dette er stedet for værditilvæksten, dvs. det sted, hvor forskning, udvikling og produktion rent faktisk finder sted.

| — | Det skal sikres, at medlemsstaterne kan taksere erhvervsaktiviteter i deres jurisdiktioner korrekt. |
| --- | --- |

—

Det skal sikres, at medlemsstaterne kan taksere erhvervsaktiviteter i deres jurisdiktioner korrekt.

| — | Der skal skabes et konkurrencedygtigt og vækstfremmende selskabsskattemiljø i EU, så der skabes et mere modstandsdygtigt erhvervsliv, hvilket er i tråd med henstillingerne under det europæiske semester. |
| --- | --- |

—

Der skal skabes et konkurrencedygtigt og vækstfremmende selskabsskattemiljø i EU, så der skabes et mere modstandsdygtigt erhvervsliv, hvilket er i tråd med henstillingerne under det europæiske semester.

| — | Det indre marked skal beskyttes, og der skal sikres en stærk EU-tilgang til eksterne selskabsskattespørgsmål; |
| --- | --- |

—

Det indre marked skal beskyttes, og der skal sikres en stærk EU-tilgang til eksterne selskabsskattespørgsmål;

| 3. | mener ikke, at den eksisterende lovgivning om selskabsbeskatning på nationalt, europæisk og internationalt niveau længere passer til den nuværende økonomiske kontekst med globalisering, mobilitet, digital teknologi, nye forretningsmodeller og komplekse selskabsstrukturer; |
| --- | --- |

3.

mener ikke, at den eksisterende lovgivning om selskabsbeskatning på nationalt, europæisk og internationalt niveau længere passer til den nuværende økonomiske kontekst med globalisering, mobilitet, digital teknologi, nye forretningsmodeller og komplekse selskabsstrukturer;

| 4. | fremhæver de yderst komplekse nugældende regler for selskabsbeskatning i EU og den manglende samordning og komplementaritet mellem de forskellige medlemsstaters systemer; |
| --- | --- |

4.

fremhæver de yderst komplekse nugældende regler for selskabsbeskatning i EU og den manglende samordning og komplementaritet mellem de forskellige medlemsstaters systemer;

| 5. | beklager, at visse virksomheder, især multinationale selskaber, udnytter denne situation til at reducere deres skattebidrag enten gennem juridisk forkastelig praksis med skattemisbrug og ulovlig skatteundgåelse eller ved hjælp af strategier for aggressiv skatteplanlægning, der, selv om de kan være lovlige, strider mod skattelovgivningens ånd; |
| --- | --- |

5.

beklager, at visse virksomheder, især multinationale selskaber, udnytter denne situation til at reducere deres skattebidrag enten gennem juridisk forkastelig praksis med skattemisbrug og ulovlig skatteundgåelse eller ved hjælp af strategier for aggressiv skatteplanlægning, der, selv om de kan være lovlige, strider mod skattelovgivningens ånd;

| 6. | understreger, at disse virksomheder i begge tilfælde i sidste ende bliver beskattet på en langt fra retfærdig måde, fordi skatten er meget lav i forhold til deres indtægter; |
| --- | --- |

6.

understreger, at disse virksomheder i begge tilfælde i sidste ende bliver beskattet på en langt fra retfærdig måde, fordi skatten er meget lav i forhold til deres indtægter;

| 7. | påpeger, at det ifølge flere beregninger skønnes, at skatteunddragelse, skattesvig og aggressiv skatteplanlægning hvert år betyder et tab af potentielle skatteindtægter i EU på omkring 1 000 mia. EUR (1); henviser desuden til, at dette skattegab forringer de offentlige finanser på alle niveauer, herunder for lokale og regionale myndigheder, og at en fair, gennemsigtig, effektiv og ligelig beskatning af alle selskaber vil lette skattebyrden; |
| --- | --- |

7.

påpeger, at det ifølge flere beregninger skønnes, at skatteunddragelse, skattesvig og aggressiv skatteplanlægning hvert år betyder et tab af potentielle skatteindtægter i EU på omkring 1 000 mia. EUR (1); henviser desuden til, at dette skattegab forringer de offentlige finanser på alle niveauer, herunder for lokale og regionale myndigheder, og at en fair, gennemsigtig, effektiv og ligelig beskatning af alle selskaber vil lette skattebyrden;

| 8. | foreslår, at alle internationale aftaler, som EU deltager i, herunder handelsaftaler og økonomiske partnerskabsaftaler, omfatter bestemmelser om fremme af god forvaltningspraksis på skatteområdet med hensyn til gennemsigtighed, men også bekæmpelse af skadelig skattepraksis, og anmoder Kommissionen om at lægge særlig vægt på dette punkt i de igangværende forhandlinger om bl.a. det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab og aftalen om handel med tjenesteydelser (TiSA); |
| --- | --- |

8.

foreslår, at alle internationale aftaler, som EU deltager i, herunder handelsaftaler og økonomiske partnerskabsaftaler, omfatter bestemmelser om fremme af god forvaltningspraksis på skatteområdet med hensyn til gennemsigtighed, men også bekæmpelse af skadelig skattepraksis, og anmoder Kommissionen om at lægge særlig vægt på dette punkt i de igangværende forhandlinger om bl.a. det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab og aftalen om handel med tjenesteydelser (TiSA);

| 9. | beklager denne skadelige skattepraksis og dens omfang, når mange skatteydere og især private borgere i en række medlemsstater samtidig pålægges større skattebyrder på grund af sparepolitikkerne; finder, at denne mangel på skattemæssig retfærdighed skader den sociale fred og den økonomiske stabilitet; |
| --- | --- |

9.

beklager denne skadelige skattepraksis og dens omfang, når mange skatteydere og især private borgere i en række medlemsstater samtidig pålægges større skattebyrder på grund af sparepolitikkerne; finder, at denne mangel på skattemæssig retfærdighed skader den sociale fred og den økonomiske stabilitet;

| 10. | minder om, at de gældende komplekse selskabsskatteregler er en guldgrube for en række store virksomheder, som udnytter reglernes svagheder, men en klar ulempe for små, mellemstore og mikrovirksomheder, fordi bureaukratiseringen hæmmer deres aktiviteter og i særdeleshed deres grænseoverskridende aktiviteter; |
| --- | --- |

10.

minder om, at de gældende komplekse selskabsskatteregler er en guldgrube for en række store virksomheder, som udnytter reglernes svagheder, men en klar ulempe for små, mellemstore og mikrovirksomheder, fordi bureaukratiseringen hæmmer deres aktiviteter og i særdeleshed deres grænseoverskridende aktiviteter;

| 11. | mener, at denne situation desuden bidrager til at skævvride konkurrencen mellem især store multinationale selskaber, som har de fornødne ressourcer til at unddrage sig beskatning med aggressiv skatteplanlægning, og små og mellemstore virksomheder (SMV), som ikke har sådanne midler; |
| --- | --- |

11.

mener, at denne situation desuden bidrager til at skævvride konkurrencen mellem især store multinationale selskaber, som har de fornødne ressourcer til at unddrage sig beskatning med aggressiv skatteplanlægning, og små og mellemstore virksomheder (SMV), som ikke har sådanne midler;

| 12. | bemærker, at der i EU som helhed over en længere periode kan konstateres et generelt fald i de lovpligtige selskabsskattesatser; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at der i EU som helhed over en længere periode kan konstateres et generelt fald i de lovpligtige selskabsskattesatser;

| 13. | fremhæver til gengæld, at dette fald i satserne i de senere år har været ledsaget af forskellige ændringer såsom udvidelse af skattegrundlaget, flere selskabsoprettelser og lave rentesatser (som begrænser de fradragsberettigede beløb), som burde have ført til øgede indtægter fra selskabsbeskatningen; |
| --- | --- |

13.

fremhæver til gengæld, at dette fald i satserne i de senere år har været ledsaget af forskellige ændringer såsom udvidelse af skattegrundlaget, flere selskabsoprettelser og lave rentesatser (som begrænser de fradragsberettigede beløb), som burde have ført til øgede indtægter fra selskabsbeskatningen;

| 14. | bemærker, at det er vanskeligt at sammenligne de faktisk anvendte satser i medlemsstaterne, og foreslår, at der fremover udarbejdes en fælles beregningsmetode, som gør det muligt at opstille en sammenligningstabel over de effektive skattesatser i de forskellige medlemsstater; |
| --- | --- |

14.

bemærker, at det er vanskeligt at sammenligne de faktisk anvendte satser i medlemsstaterne, og foreslår, at der fremover udarbejdes en fælles beregningsmetode, som gør det muligt at opstille en sammenligningstabel over de effektive skattesatser i de forskellige medlemsstater;

| 15. | støtter på grundlag af OECD's undersøgelser, ifølge hvilke nogle multinationale selskaber anvender strategier, der gør det muligt for dem at betale så lidt som 5 % i selskabsskat, mens mindre virksomheder betaler op til 30 %, kravet om, at multinationale selskaber i deres årsregnskaber bør offentliggøre en vifte af aggregerede oplysninger, herunder deres resultat før skat, skat af overskud eller underskud samt antal ansatte og aktiver, for hver medlemsstat og hvert tredjeland, hvori de er etableret. Disse oplysninger bør gøres tilgængelige for offentligheden, eventuelt i form af et centralt EU-register. |
| --- | --- |

15.

støtter på grundlag af OECD's undersøgelser, ifølge hvilke nogle multinationale selskaber anvender strategier, der gør det muligt for dem at betale så lidt som 5 % i selskabsskat, mens mindre virksomheder betaler op til 30 %, kravet om, at multinationale selskaber i deres årsregnskaber bør offentliggøre en vifte af aggregerede oplysninger, herunder deres resultat før skat, skat af overskud eller underskud samt antal ansatte og aktiver, for hver medlemsstat og hvert tredjeland, hvori de er etableret. Disse oplysninger bør gøres tilgængelige for offentligheden, eventuelt i form af et centralt EU-register.

Fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG)

| 16. | Det Europæiske Regionsudvalg erkender det dobbelte potentiale i et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG): for det første for bekæmpelsen af aggressiv skatteplanlægning, skattesvig og skatteundgåelse samt skadelig skattekonkurrence medlemsstaterne imellem og for det andet med henblik på at styrke det indre marked og formindske de administrative byrder for alle virksomheder, uanset størrelse, med grænseoverskridende aktiviteter; |
| --- | --- |

16.

Det Europæiske Regionsudvalg erkender det dobbelte potentiale i et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG): for det første for bekæmpelsen af aggressiv skatteplanlægning, skattesvig og skatteundgåelse samt skadelig skattekonkurrence medlemsstaterne imellem og for det andet med henblik på at styrke det indre marked og formindske de administrative byrder for alle virksomheder, uanset størrelse, med grænseoverskridende aktiviteter;

| 17. | mener, at hvis skattegrundlaget fastsættes ud fra ét i stedet for 28 skatteregelsæt, vil det være en forenkling og en besparelse i de administrative omkostninger for virksomhederne, og at den vil være særlig markant for SMV'er, som er aktive i flere medlemsstater; |
| --- | --- |

17.

mener, at hvis skattegrundlaget fastsættes ud fra ét i stedet for 28 skatteregelsæt, vil det være en forenkling og en besparelse i de administrative omkostninger for virksomhederne, og at den vil være særlig markant for SMV'er, som er aktive i flere medlemsstater;

| 18. | fremhæver derfor de positive virkninger, som FKSSG kan få for den økonomiske vækst, beskæftigelsen og en fair beskatning samt for de offentlige finanser, herunder de lokale og regionale myndigheders finanser. |
| --- | --- |

18.

fremhæver derfor de positive virkninger, som FKSSG kan få for den økonomiske vækst, beskæftigelsen og en fair beskatning samt for de offentlige finanser, herunder de lokale og regionale myndigheders finanser.

Lokale og regionale aspekter ved FKSSG

| 19. | Det Europæiske Regionsudvalg mener, at selv om FKSSG ikke — i det mindste i forslaget fra 2011 — tager direkte sigte på lokale og regionale skatter, vil indførelsen af FKSSG få indflydelse på de lokale og regionale myndigheders skatteindtægter, som til dels, alt efter medlemsstat, stammer fra lokale og regionale skatter, der opkræves ud fra det nationale skattegrundlag, og/eller en andel af den nationale selskabsskat; |
| --- | --- |

19.

Det Europæiske Regionsudvalg mener, at selv om FKSSG ikke — i det mindste i forslaget fra 2011 — tager direkte sigte på lokale og regionale skatter, vil indførelsen af FKSSG få indflydelse på de lokale og regionale myndigheders skatteindtægter, som til dels, alt efter medlemsstat, stammer fra lokale og regionale skatter, der opkræves ud fra det nationale skattegrundlag, og/eller en andel af den nationale selskabsskat;

| 20. | opfordrer Kommissionen til nøje at undersøge den potentielle virkning for lokale og regionale myndigheder — og især for deres budgetter — af et nyt lovgivningsforslag om indførelse af FKSSG, uden dog at starte helt forfra med proceduren for konsekvensanalyse af FKSSG, hvilket vil forsinke iværksættelsen heraf unødigt; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til nøje at undersøge den potentielle virkning for lokale og regionale myndigheder — og især for deres budgetter — af et nyt lovgivningsforslag om indførelse af FKSSG, uden dog at starte helt forfra med proceduren for konsekvensanalyse af FKSSG, hvilket vil forsinke iværksættelsen heraf unødigt;

| 21. | pointerer, at de lokale og regionale skatter i visse medlemsstater vil blive påvirket af indførelsen af en FKSSG-ordning, eftersom det vil være logisk af hensyn til forenklingen, at den også anvendes til fastsættelse af lokale og regionale skatter. |
| --- | --- |

21.

pointerer, at de lokale og regionale skatter i visse medlemsstater vil blive påvirket af indførelsen af en FKSSG-ordning, eftersom det vil være logisk af hensyn til forenklingen, at den også anvendes til fastsættelse af lokale og regionale skatter.

FKSSG og skattesats

| 22. | Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at formålet med FKSSG ikke er at harmonisere skattesatserne, idet de eksisterende traktater ikke indeholder nogen specifik artikel om direkte beskatning. Dette manglende perspektiv om harmonisering på baggrund af de eksisterende traktater hindrer ikke medlemsstaterne i at overveje et forstærket samarbejde på området; |
| --- | --- |

22.

Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at formålet med FKSSG ikke er at harmonisere skattesatserne, idet de eksisterende traktater ikke indeholder nogen specifik artikel om direkte beskatning. Dette manglende perspektiv om harmonisering på baggrund af de eksisterende traktater hindrer ikke medlemsstaterne i at overveje et forstærket samarbejde på området;

| 23. | bemærker, at de lovpligtige selskabsskattesatser i medlemsstaterne er en unøjagtig, endog vildledende indikator, fordi der findes så mange forskelle i skattegrundlag, fradrag og præferenceordninger; understreger, at den faktiske skattesats i visse tilfælde slet ikke svarer til den lovpligtige sats; |
| --- | --- |

23.

bemærker, at de lovpligtige selskabsskattesatser i medlemsstaterne er en unøjagtig, endog vildledende indikator, fordi der findes så mange forskelle i skattegrundlag, fradrag og præferenceordninger; understreger, at den faktiske skattesats i visse tilfælde slet ikke svarer til den lovpligtige sats;

| 24. | anmoder derfor om, at medlemsstaterne og regioner med lovgivningskompetence på selskabsskatteområdet af hensyn til gennemsigtigheden meddeler Kommissionen udspecificerede tal for den faktiske gennemsnitlige selskabsskattesats efter eventuelle fradrag. |
| --- | --- |

24.

anmoder derfor om, at medlemsstaterne og regioner med lovgivningskompetence på selskabsskatteområdet af hensyn til gennemsigtigheden meddeler Kommissionen udspecificerede tal for den faktiske gennemsnitlige selskabsskattesats efter eventuelle fradrag.

Konsolideringens obligatoriske karakter og opsættelse

| 25. | Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over Kommissionens tilløb til at gøre FKSSG obligatorisk i sit nye forslag, i det mindste for multinationale selskaber, fordi det er indlysende, at multinationale selskaber, som benytter sig af aggressive skattestrategier, eller endog skatteundgåelse eller -svig, ikke vil tilslutte sig en FKSSG-ordning, der forhindrer en sådan praksis, hvis den er valgfri; |
| --- | --- |

25.

Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over Kommissionens tilløb til at gøre FKSSG obligatorisk i sit nye forslag, i det mindste for multinationale selskaber, fordi det er indlysende, at multinationale selskaber, som benytter sig af aggressive skattestrategier, eller endog skatteundgåelse eller -svig, ikke vil tilslutte sig en FKSSG-ordning, der forhindrer en sådan praksis, hvis den er valgfri;

| 26. | påpeger, at udvalget således i sin udtalelse fra 2011 foreslog, at FKSSG blev gjort obligatorisk efter en overgangsperiode, i det mindste for virksomheder af en vis størrelse (2); |
| --- | --- |

26.

påpeger, at udvalget således i sin udtalelse fra 2011 foreslog, at FKSSG blev gjort obligatorisk efter en overgangsperiode, i det mindste for virksomheder af en vis størrelse (2);

| 27. | bemærker, at det vil være hensigtsmæssigt med en direkte etablering af et fælles konsolideret selskabsbeskatningsgrundlag. Idet forhandlingerne om en konsolidering imidlertid er vanskelige og langtrukne, støtter udvalget Kommissionens tilgang med hensyn til at udskyde konsolideringselementet i FKSSG, hvis det kan bidrage til at skabe fremskridt i forhandlingerne om forslagets øvrige emner, navnlig fastsættelsen af det fælles skattegrundlag; noterer sig således, at Kommissionen i sit arbejdsprogram for 2016, som blev vedtaget den 27. oktober, meddeler, at den vil tilbagetrække det aktuelle forslag om FKSSG. Udvalget mener imidlertid, at Kommissionen måske foregriber konklusionerne fra den offentlige høring, som den indledte den 8. oktober, og som finder sted indtil den 8. januar 2016, hvis den erstatter forslaget »med forslag om en trinvis tilgang, hvor det første er, at der skal opnås enighed om et obligatorisk beskatningsgrundlag«; |
| --- | --- |

27.

bemærker, at det vil være hensigtsmæssigt med en direkte etablering af et fælles konsolideret selskabsbeskatningsgrundlag. Idet forhandlingerne om en konsolidering imidlertid er vanskelige og langtrukne, støtter udvalget Kommissionens tilgang med hensyn til at udskyde konsolideringselementet i FKSSG, hvis det kan bidrage til at skabe fremskridt i forhandlingerne om forslagets øvrige emner, navnlig fastsættelsen af det fælles skattegrundlag; noterer sig således, at Kommissionen i sit arbejdsprogram for 2016, som blev vedtaget den 27. oktober, meddeler, at den vil tilbagetrække det aktuelle forslag om FKSSG. Udvalget mener imidlertid, at Kommissionen måske foregriber konklusionerne fra den offentlige høring, som den indledte den 8. oktober, og som finder sted indtil den 8. januar 2016, hvis den erstatter forslaget »med forslag om en trinvis tilgang, hvor det første er, at der skal opnås enighed om et obligatorisk beskatningsgrundlag«;

| 28. | minder imidlertid om, at konsolidering forsat bør indgå i de europæiske institutioners og medlemsstaternes målsætninger på selskabsskatteområdet, for så vidt som den vil imødekomme spørgsmålet om koncerninterne afregningspriser i EU og problematikken med den dermed forbundne skatteundgåelse og ydermere betyde en forenkling og en væsentlig besparelse i de administrative omkostninger for virksomhederne; |
| --- | --- |

28.

minder imidlertid om, at konsolidering forsat bør indgå i de europæiske institutioners og medlemsstaternes målsætninger på selskabsskatteområdet, for så vidt som den vil imødekomme spørgsmålet om koncerninterne afregningspriser i EU og problematikken med den dermed forbundne skatteundgåelse og ydermere betyde en forenkling og en væsentlig besparelse i de administrative omkostninger for virksomhederne;

| 29. | mener, at hvis forhandlingerne om konsolidering ikke fører til et positivt resultat, kan en minimumsskattesats tages under overvejelse; |
| --- | --- |

29.

mener, at hvis forhandlingerne om konsolidering ikke fører til et positivt resultat, kan en minimumsskattesats tages under overvejelse;

| 30. | nærer desuden betænkeligheder ved, at mekanismen for midlertidig grænseoverskridende modregning, som Kommissionen påtænker at oprette, indtil konsolideringen indføres, eventuelt kan give anledning til nye muligheder for aggressiv skatteplanlægning. Med hensyn til denne risiko, som vil medføre betydelige tab af indtægter for medlemsstaterne, opfordrer udvalget Kommissionen til at fremrykke datoen for den oprindeligt foreslåede gennemførelse. |
| --- | --- |

30.

nærer desuden betænkeligheder ved, at mekanismen for midlertidig grænseoverskridende modregning, som Kommissionen påtænker at oprette, indtil konsolideringen indføres, eventuelt kan give anledning til nye muligheder for aggressiv skatteplanlægning. Med hensyn til denne risiko, som vil medføre betydelige tab af indtægter for medlemsstaterne, opfordrer udvalget Kommissionen til at fremrykke datoen for den oprindeligt foreslåede gennemførelse.

Andre betragtninger over FKSSG

| 31. | Det Europæiske Regionsudvalg mener, at den favorable behandling af gældsstiftelse og renter i mange skattesystemer hæmmer diversificeringen af virksomhedernes finansieringsmodeller og forhindrer en styrkelse af virksomhedernes egenkapitalfinansiering i EU, som er almindelig udbredt i andre lande; |
| --- | --- |

31.

Det Europæiske Regionsudvalg mener, at den favorable behandling af gældsstiftelse og renter i mange skattesystemer hæmmer diversificeringen af virksomhedernes finansieringsmodeller og forhindrer en styrkelse af virksomhedernes egenkapitalfinansiering i EU, som er almindelig udbredt i andre lande;

| 32. | anmoder derfor Kommissionen og medlemsstaterne om at fremme en større diversificering af virksomhedernes finansieringskilder, hvilket uden tvivl vil gavne vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

32.

anmoder derfor Kommissionen og medlemsstaterne om at fremme en større diversificering af virksomhedernes finansieringskilder, hvilket uden tvivl vil gavne vækst og beskæftigelse;

| 33. | henviser til forslaget i Regionsudvalgets udtalelse om FKSSG fra 2011 om også at betragte faste udgifter til miljøbeskyttelse og nedbringelse af drivhusgasemissioner som fradragsberettigede omkostninger bl.a. med henvisning til initiativet om indførelse af integrerede produktionsprocesser med lav miljøpåvirkning; |
| --- | --- |

33.

henviser til forslaget i Regionsudvalgets udtalelse om FKSSG fra 2011 om også at betragte faste udgifter til miljøbeskyttelse og nedbringelse af drivhusgasemissioner som fradragsberettigede omkostninger bl.a. med henvisning til initiativet om indførelse af integrerede produktionsprocesser med lav miljøpåvirkning;

| 34. | opfordrer Kommissionen til at medtage en sådan fradragsmulighed i sit nye lovgivningsforslag, der forventes fremsat i 2016; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til at medtage en sådan fradragsmulighed i sit nye lovgivningsforslag, der forventes fremsat i 2016;

| 35. | henviser ligeledes til, at der — som foreslået i 2011 — samtidig med indførelsen af et fælles konsolideret skattegrundlag bør indføres fælles regnskabsregler, hvis målet om administrativ forenkling skal nås fuldt og helt. |
| --- | --- |

35.

henviser ligeledes til, at der — som foreslået i 2011 — samtidig med indførelsen af et fælles konsolideret skattegrundlag bør indføres fælles regnskabsregler, hvis målet om administrativ forenkling skal nås fuldt og helt.

OECD's arbejde

| 36. | Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over, at det arbejde, som er gennemført af Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), har resulteret i, at stats- og regeringscheferne på G20 i Antalya den 16. november 2015 vedtog organisationens handlingsplan mod udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud (Base erosion and profit shifting/BEPS), som omfatter 62 lande; mener imidlertid, at bestemmelserne om offentlige erklæringer i form af landeopdelt rapportering (»country-by-country reporting«) er utilstrækkelige, idet BEPS' handling nr. 13 kun dækker automatisk rapportering af data til skatteforvaltningen i det land, hvor koncernens moderselskab har skattemæssigt hjemsted, eftersom der på EU-niveau allerede findes en forpligtelse til offentlig rapportering for banker og udvindingsindustrier, der er etableret i EU; |
| --- | --- |

36.

Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over, at det arbejde, som er gennemført af Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), har resulteret i, at stats- og regeringscheferne på G20 i Antalya den 16. november 2015 vedtog organisationens handlingsplan mod udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud (Base erosion and profit shifting/BEPS), som omfatter 62 lande; mener imidlertid, at bestemmelserne om offentlige erklæringer i form af landeopdelt rapportering (»country-by-country reporting«) er utilstrækkelige, idet BEPS' handling nr. 13 kun dækker automatisk rapportering af data til skatteforvaltningen i det land, hvor koncernens moderselskab har skattemæssigt hjemsted, eftersom der på EU-niveau allerede findes en forpligtelse til offentlig rapportering for banker og udvindingsindustrier, der er etableret i EU;

| 37. | henstiller til Kommissionen, medlemsstaterne og regioner, der har lovgivningsbeføjelse på området selskabsskat, til at sikre en bindende anvendelse af BEPS-pakken gennem et nyt anti-BEPS-direktiv til effektiv bekæmpelse af sådanne forhold i EU; |
| --- | --- |

37.

henstiller til Kommissionen, medlemsstaterne og regioner, der har lovgivningsbeføjelse på området selskabsskat, til at sikre en bindende anvendelse af BEPS-pakken gennem et nyt anti-BEPS-direktiv til effektiv bekæmpelse af sådanne forhold i EU;

| 38. | anser det for positivt, at Økofinrådet har vedtaget den ændrede neksustilgang, og mener desuden, at den ændrede neksustilgang, som er defineret af OECD i forbindelse med BEPS-pakken og af Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen under Økofinrådet, og som omfatter præferenceordninger for patentindtægter eller »patentbokse«, ligeledes bør indføres i bindende EU-ret ved dette direktiv. |
| --- | --- |

38.

anser det for positivt, at Økofinrådet har vedtaget den ændrede neksustilgang, og mener desuden, at den ændrede neksustilgang, som er defineret af OECD i forbindelse med BEPS-pakken og af Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen under Økofinrådet, og som omfatter præferenceordninger for patentindtægter eller »patentbokse«, ligeledes bør indføres i bindende EU-ret ved dette direktiv.

Usamarbejdsvillige skattejurisdiktioner

| 39. | Det Europæiske Regionsudvalg mener, at det sideløbende med de nødvendige initiativer og fremskridt i EU er afgørende at styrke EU's tilgang i håndteringen af usamarbejdsvillige skattejurisdiktioner eller skattely; |
| --- | --- |

39.

Det Europæiske Regionsudvalg mener, at det sideløbende med de nødvendige initiativer og fremskridt i EU er afgørende at styrke EU's tilgang i håndteringen af usamarbejdsvillige skattejurisdiktioner eller skattely;

| 40. | skønner, at uoverensstemmelsen mellem medlemsstaterne og manglen på samordning især på dette område gør det muligt for virksomhederne at undgå pligtig beskatning; |
| --- | --- |

40.

skønner, at uoverensstemmelsen mellem medlemsstaterne og manglen på samordning især på dette område gør det muligt for virksomhederne at undgå pligtig beskatning;

| 41. | bifalder Kommissionens offentliggørelse af en liste over usamarbejdsvillige skattejurisdiktioner i tredjelande som bilag til meddelelsen og finder, at der ligger noget stærkt symbolsk i initiativet; |
| --- | --- |

41.

bifalder Kommissionens offentliggørelse af en liste over usamarbejdsvillige skattejurisdiktioner i tredjelande som bilag til meddelelsen og finder, at der ligger noget stærkt symbolsk i initiativet;

| 42. | mener desuden, at offentliggørelsen af denne liste bør være udgangspunkt for en ambitiøs debat mellem medlemsstaterne med henblik på at udforme en fælles, samordnet tilgang på EU-plan til disse skattejurisdiktioner for at bekæmpe de skadelige former for skattepraksis, som de tillader; |
| --- | --- |

42.

mener desuden, at offentliggørelsen af denne liste bør være udgangspunkt for en ambitiøs debat mellem medlemsstaterne med henblik på at udforme en fælles, samordnet tilgang på EU-plan til disse skattejurisdiktioner for at bekæmpe de skadelige former for skattepraksis, som de tillader;

| 43. | er i tvivl om, hvorvidt kriteriet for opførelse på den af Kommissionen offentliggjorte liste over usamarbejdsvillige skattejurisdiktioner eventuelt er for restriktivt, eftersom de skal udpeges som sådan af mindst 10 medlemsstater; |
| --- | --- |

43.

er i tvivl om, hvorvidt kriteriet for opførelse på den af Kommissionen offentliggjorte liste over usamarbejdsvillige skattejurisdiktioner eventuelt er for restriktivt, eftersom de skal udpeges som sådan af mindst 10 medlemsstater;

| 44. | glæder sig i den henseende over de aftaler, der blev indgået i 2015 mellem EU på den ene side og Schweiz, Andorra og Liechtenstein på den anden side, da den er et stort fremskridt for gennemsigtighed og bekæmpelse af skattesvig; |
| --- | --- |

44.

glæder sig i den henseende over de aftaler, der blev indgået i 2015 mellem EU på den ene side og Schweiz, Andorra og Liechtenstein på den anden side, da den er et stort fremskridt for gennemsigtighed og bekæmpelse af skattesvig;

| 45. | mener, at den automatiske udveksling af oplysninger, som er omfattet af de førnævnte aftaler, er et effektivt instrument til at begrænse og bekæmpe aggressive skattestrategier og bør gøres almindelig udbredt; glæder sig desuden over, at flere usamarbejdsvillige skattejurisdiktioner på Kommissionens liste har indført eller har forpligtet sig til at indføre de internationale standarder på området. |
| --- | --- |

45.

mener, at den automatiske udveksling af oplysninger, som er omfattet af de førnævnte aftaler, er et effektivt instrument til at begrænse og bekæmpe aggressive skattestrategier og bør gøres almindelig udbredt; glæder sig desuden over, at flere usamarbejdsvillige skattejurisdiktioner på Kommissionens liste har indført eller har forpligtet sig til at indføre de internationale standarder på området.

Bruxelles, den 4. december 2015.

Markku MARKKULA

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  »Closing the European Tax Gap«, Report for Group of the Progressive Alliance of Socialists & Democrats in the European Parliament, by R. Murphy, Director of Tax Research UK. Tilgængelig på internettet på: http://www.socialistsanddemocrats.eu/sites/default/files/120229_richard_murphy_eu_tax_gap_en.pdf (EN).

1

(2)  Udtalelse fra Regionsudvalget: Et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG). Ordfører: Gusty Graas (LU/ALDE). Ref.: ECOS-V-018/CdR 152/2011 fin. Tilgængelig på internettet på: http://webapi.cor.europa.eu/documentsanonymous/cdr152-2011_fin_ac_da.doc

2

---

| 10.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 51/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 51/39

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Den lokale og regionale dimension af aftalen om handel med tjenesteydelser (TiSA)

(2016/C 051/08)

| Ordfører: | Helmuth MARKOV (DE/PES), justitsminister og minister for europæiske anliggender og forbrugerbeskyttelse i delstaten Brandenburg |
| --- | --- |

Ordfører:

Helmuth MARKOV (DE/PES), justitsminister og minister for europæiske anliggender og forbrugerbeskyttelse i delstaten Brandenburg

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Indledende bemærkninger

| 1. | Aftalen om handel med tjenesteydelser (Trade in Services Agreement — TiSA) er en handelsaftale, som siden begyndelsen af 2013 har været genstand for forhandlinger mellem for nærværende 51 medlemmer af Verdenshandelsorganisationen (WTO) (1), herunder EU. |
| --- | --- |

1.

Aftalen om handel med tjenesteydelser (Trade in Services Agreement — TiSA) er en handelsaftale, som siden begyndelsen af 2013 har været genstand for forhandlinger mellem for nærværende 51 medlemmer af Verdenshandelsorganisationen (WTO) (1), herunder EU.

| 2. | Forhandlingsparterne har som mål at liberalisere handelen med tjenesteydelser, idet denne udgør en vigtig del af verdensøkonomien. I EU arbejder ca. 68 % af den samlede arbejdsstyrke i servicesektoren og 10 millioner arbejdspladser i EU afhænger af eksporten af tjenesteydelser. Ved en liberalisering af handelen med tjenesteydelser forstås først og fremmest fjernelsen af hindringer for, at tjenesteydere kan levere tjenesteydelser i et andet land. |
| --- | --- |

2.

Forhandlingsparterne har som mål at liberalisere handelen med tjenesteydelser, idet denne udgør en vigtig del af verdensøkonomien. I EU arbejder ca. 68 % af den samlede arbejdsstyrke i servicesektoren og 10 millioner arbejdspladser i EU afhænger af eksporten af tjenesteydelser. Ved en liberalisering af handelen med tjenesteydelser forstås først og fremmest fjernelsen af hindringer for, at tjenesteydere kan levere tjenesteydelser i et andet land.

| 3. | Selv om forhandlingerne om TiSA føres uden for WTO, skal TiSA være kompatibel med den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS), således at der i tilfælde af yderligere WTO-medlemmers tiltræden kan blive tale om en multilateral aftale. |
| --- | --- |

3.

Selv om forhandlingerne om TiSA føres uden for WTO, skal TiSA være kompatibel med den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS), således at der i tilfælde af yderligere WTO-medlemmers tiltræden kan blive tale om en multilateral aftale.

Generelle bemærkninger

| 4. | Det Europæiske Regionsudvalg fastslog allerede i sin udtalelse af 3. juli 2003 om WTO's GATS-forhandlinger, at forhandlingerne om handel med tjenesteydelser har meget stor betydning, både for de regionale økonomier (virksomhederne i de forskellige regioner, herunder især SMV'er, har interesse i lettere adgang til markeder uden for EU) og for de regionale og lokale myndigheder, som i stort omfang regulerer og i visse tilfælde selv leverer tjenesteydelser, men henledte samtidig opmærksomheden på, at princippet om gensidig markedsadgang ikke kan realiseres for regionale og kommunale virksomheder, som er bundet til deres eget område. |
| --- | --- |

4.

Det Europæiske Regionsudvalg fastslog allerede i sin udtalelse af 3. juli 2003 om WTO's GATS-forhandlinger, at forhandlingerne om handel med tjenesteydelser har meget stor betydning, både for de regionale økonomier (virksomhederne i de forskellige regioner, herunder især SMV'er, har interesse i lettere adgang til markeder uden for EU) og for de regionale og lokale myndigheder, som i stort omfang regulerer og i visse tilfælde selv leverer tjenesteydelser, men henledte samtidig opmærksomheden på, at princippet om gensidig markedsadgang ikke kan realiseres for regionale og kommunale virksomheder, som er bundet til deres eget område.

| 5. | Disse betragtninger gælder ligeledes for forhandlingerne om TiSA sammen med konstateringen af, at de offentlige tjenesteydelser er baseret på de regionale og lokale myndigheders bevidsthed om deres opgaver og forpligtelser over for borgerne, og at man derfor fortsat må sikre bevarelsen af den demokratiske kontrol samt tjenesteydelsernes kontinuitet, tilgængelighed og kvalitet. |
| --- | --- |

5.

Disse betragtninger gælder ligeledes for forhandlingerne om TiSA sammen med konstateringen af, at de offentlige tjenesteydelser er baseret på de regionale og lokale myndigheders bevidsthed om deres opgaver og forpligtelser over for borgerne, og at man derfor fortsat må sikre bevarelsen af den demokratiske kontrol samt tjenesteydelsernes kontinuitet, tilgængelighed og kvalitet.

| 6. | Det Europæiske Regionsudvalg bifalder den generelle tilgang i Europa-Parlamentets udkast til betænkning om henstillinger til Kommissionen om TiSA-forhandlingerne, der fastslår, at disse skal »sikre konkrete fordele for forbrugerne og give interesserede parter adgang til samtalerne med henblik på at lette en fremtidig multilateralisering. Men offentlige og kulturelle tjenesteydelser, grundlæggende rettigheder til databeskyttelse og rimelige arbejdsvilkår samt retten til at regulere står ikke til diskussion og bør utvetydigt holdes uden for aftalens anvendelsesområde«. Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig endvidere over de mange henvisninger til den lokale og regionale dimension af TiSA-forhandlingerne i udkastet til betænkning. |
| --- | --- |

6.

Det Europæiske Regionsudvalg bifalder den generelle tilgang i Europa-Parlamentets udkast til betænkning om henstillinger til Kommissionen om TiSA-forhandlingerne, der fastslår, at disse skal »sikre konkrete fordele for forbrugerne og give interesserede parter adgang til samtalerne med henblik på at lette en fremtidig multilateralisering. Men offentlige og kulturelle tjenesteydelser, grundlæggende rettigheder til databeskyttelse og rimelige arbejdsvilkår samt retten til at regulere står ikke til diskussion og bør utvetydigt holdes uden for aftalens anvendelsesområde«. Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig endvidere over de mange henvisninger til den lokale og regionale dimension af TiSA-forhandlingerne i udkastet til betænkning.

| 7. | EU's forhandlingsmandat for TiSA vedrører bestemmelser om markedsadgang og ikkediskriminering af udenlandske leverandører af tjenesteydelser, men ikke EU's, de enkelte staters og disses lokale og regionale myndigheders ret til selv at regulere tjenesteydelsesøkonomien. |
| --- | --- |

7.

EU's forhandlingsmandat for TiSA vedrører bestemmelser om markedsadgang og ikkediskriminering af udenlandske leverandører af tjenesteydelser, men ikke EU's, de enkelte staters og disses lokale og regionale myndigheders ret til selv at regulere tjenesteydelsesøkonomien.

Generelle anbefalinger

| 8. | Det Europæiske Regionsudvalg anerkender, at tjenesteydelser udgør en vigtig del af verdensøkonomien og EU's økonomi, og at der som følge af en yderligere liberalisering af handelen med tjenesteydelser under TiSA kan forventes en lang række økonomiske fordele i flere lande, hovedsageligt i den private sektor; |
| --- | --- |

8.

Det Europæiske Regionsudvalg anerkender, at tjenesteydelser udgør en vigtig del af verdensøkonomien og EU's økonomi, og at der som følge af en yderligere liberalisering af handelen med tjenesteydelser under TiSA kan forventes en lang række økonomiske fordele i flere lande, hovedsageligt i den private sektor;

| 9. | støtter den aktuelle debat om TiSA og understreger nødvendigheden af at finde en balance mellem forhandlingsparternes behov for fortrolighed under forhandlingerne og det vedvarende behov for gennemsigtighed, der skal sikre, at der kan opnås legitime resultater under inddragelse af alle interessenter; henviser i den henseende til den almindelige praksis i WTO vedrørende offentlighedens adgang til forhandlingsdokumenter og forventer, at denne praksis videreføres i TiSA; |
| --- | --- |

9.

støtter den aktuelle debat om TiSA og understreger nødvendigheden af at finde en balance mellem forhandlingsparternes behov for fortrolighed under forhandlingerne og det vedvarende behov for gennemsigtighed, der skal sikre, at der kan opnås legitime resultater under inddragelse af alle interessenter; henviser i den henseende til den almindelige praksis i WTO vedrørende offentlighedens adgang til forhandlingsdokumenter og forventer, at denne praksis videreføres i TiSA;

| 10. | bifalder Kommissionens indsats for at forbedre gennemsigtigheden i forhandlingerne, men understreger, at de lokale og regionale repræsentanter, som på EU-niveau repræsenteres af Regionsudvalget, skal inviteres til at deltage i Kommissionens dialoger ved begyndelsen og afslutningen af forhandlingsrunderne, også selv om Kommissionen har gjort forhandlingsmandatet offentligt tilgængeligt; |
| --- | --- |

10.

bifalder Kommissionens indsats for at forbedre gennemsigtigheden i forhandlingerne, men understreger, at de lokale og regionale repræsentanter, som på EU-niveau repræsenteres af Regionsudvalget, skal inviteres til at deltage i Kommissionens dialoger ved begyndelsen og afslutningen af forhandlingsrunderne, også selv om Kommissionen har gjort forhandlingsmandatet offentligt tilgængeligt;

| 11. | støtter, at direktiverne for Kommissionens forhandlinger om aftalen lyder som følger: »Aftalen skal bekræfte EU's og dets medlemsstaters ret til at regulere og til at indføre nye bestemmelser om levering af tjenesteydelser inden for deres område for at realisere nationale politiske målsætninger«; |
| --- | --- |

11.

støtter, at direktiverne for Kommissionens forhandlinger om aftalen lyder som følger: »Aftalen skal bekræfte EU's og dets medlemsstaters ret til at regulere og til at indføre nye bestemmelser om levering af tjenesteydelser inden for deres område for at realisere nationale politiske målsætninger«;

| 12. | bekræfter, at det hvad angår offentlige tjenesteydelser er relevant at henvise til artikel 14 og 106 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og protokol nr. 26 om tjenesteydelser af almen interesse i direktiverne for forhandlingerne om aftalen og kræver fuld respekt for det lokale og regionale niveaus ret til selvbestemmelse i henhold til artikel 4, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU); beklager i den forbindelse, at der på området offentlige tjenesteydelser af almen interesse anvendes forskellige begreber i de handelsaftaler, der for nærværende forhandles af EU (CETA, TTIP, TiSA); |
| --- | --- |

12.

bekræfter, at det hvad angår offentlige tjenesteydelser er relevant at henvise til artikel 14 og 106 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og protokol nr. 26 om tjenesteydelser af almen interesse i direktiverne for forhandlingerne om aftalen og kræver fuld respekt for det lokale og regionale niveaus ret til selvbestemmelse i henhold til artikel 4, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU); beklager i den forbindelse, at der på området offentlige tjenesteydelser af almen interesse anvendes forskellige begreber i de handelsaftaler, der for nærværende forhandles af EU (CETA, TTIP, TiSA);

| 13. | understreger, at forhandlingerne om TiSA ikke vedrører privatisering af tjenesteydelser; |
| --- | --- |

13.

understreger, at forhandlingerne om TiSA ikke vedrører privatisering af tjenesteydelser;

| 14. | understreger behovet for at indsamle omfattende og sammenlignelige oplysninger om TiSA-bestemmelsernes konsekvenser på lokalt og regionalt plan og ajourføre statistiske præsentationer og økonomiske prognoser på grundlag af disse oplysninger og konsekvensanalyser; |
| --- | --- |

14.

understreger behovet for at indsamle omfattende og sammenlignelige oplysninger om TiSA-bestemmelsernes konsekvenser på lokalt og regionalt plan og ajourføre statistiske præsentationer og økonomiske prognoser på grundlag af disse oplysninger og konsekvensanalyser;

| 15. | udtrykker sin bekymring over det faktum, at den bæredygtighedsvurdering, der henvises til i EU's forhandlingsdirektiver (2), endnu ikke er gennemført; opfordrer til, at TiSA's konsekvenser for den territoriale samhørighed indgår i denne vurdering (territorial konsekvensanalyse); |
| --- | --- |

15.

udtrykker sin bekymring over det faktum, at den bæredygtighedsvurdering, der henvises til i EU's forhandlingsdirektiver (2), endnu ikke er gennemført; opfordrer til, at TiSA's konsekvenser for den territoriale samhørighed indgår i denne vurdering (territorial konsekvensanalyse);

| 16. | understreger den forpligtelse, der er fastsat i artikel 11 i TEUF, i henhold til hvilken miljøbeskyttelseskrav skal indgå i EU's handelspolitik, især med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

16.

understreger den forpligtelse, der er fastsat i artikel 11 i TEUF, i henhold til hvilken miljøbeskyttelseskrav skal indgå i EU's handelspolitik, især med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling;

| 17. | ser det som sin pligt at henlede Kommissionens opmærksomhed på det regionale og lokale niveaus særlige behov i forbindelse med TiSA-forhandlingerne. Ovennævnte opgave kan få endnu større betydning, hvis det på grundlag af Domstolen for Den Europæiske Unions (EU-Domstolen) udtalelse om frihandelsaftalen mellem EU og Singapore bekræftes, at TiSA kan kendetegnes som en handelsaftale af blandet karakter, hvilket i forskellige medlemsstater vil medføre, at den skal underkastes en ratifikation i forsamlinger, der repræsenterer det regionale niveau; |
| --- | --- |

17.

ser det som sin pligt at henlede Kommissionens opmærksomhed på det regionale og lokale niveaus særlige behov i forbindelse med TiSA-forhandlingerne. Ovennævnte opgave kan få endnu større betydning, hvis det på grundlag af Domstolen for Den Europæiske Unions (EU-Domstolen) udtalelse om frihandelsaftalen mellem EU og Singapore bekræftes, at TiSA kan kendetegnes som en handelsaftale af blandet karakter, hvilket i forskellige medlemsstater vil medføre, at den skal underkastes en ratifikation i forsamlinger, der repræsenterer det regionale niveau;

| 18. | minder om, at den fælles handelspolitik i artikel 3, stk. 1 i TEUF udpeges som en integreret del af Unionens enekompetence. Af hensyn til nærhedsprincippet skal kompetencefordelingen i handelsforhandlinger imidlertid præciseres på et tidligt stadie, hvis de relevante forhandlinger har indvirkning på medlemsstaternes kompetenceområder. |
| --- | --- |

18.

minder om, at den fælles handelspolitik i artikel 3, stk. 1 i TEUF udpeges som en integreret del af Unionens enekompetence. Af hensyn til nærhedsprincippet skal kompetencefordelingen i handelsforhandlinger imidlertid præciseres på et tidligt stadie, hvis de relevante forhandlinger har indvirkning på medlemsstaternes kompetenceområder.

Forslag

| 19. | Det Europæiske Regionsudvalg bifalder den tilgang, der går ud på, at en negativliste over områder, der skal udelukkes fra aftalen, benyttes som middel mod diskrimination, mens en positivliste over de politikområder, som TiSA skal finde anvendelse på, anvendes i forbindelse med markedsadgang; |
| --- | --- |

19.

Det Europæiske Regionsudvalg bifalder den tilgang, der går ud på, at en negativliste over områder, der skal udelukkes fra aftalen, benyttes som middel mod diskrimination, mens en positivliste over de politikområder, som TiSA skal finde anvendelse på, anvendes i forbindelse med markedsadgang;

| 20. | mener — selv om lempelige datapolitiske strategier er vigtige for virksomheder og vækst — at disse kun bør anvendes, hvis de respekterer borgernes ret til passende beskyttelse af privatlivets fred (dvs. et højt niveau for beskyttelse af personoplysninger uden nogen betingelser); kræver derfor en ubetinget generel undtagelsesordning for foranstaltninger til beskyttelse af privatlivets fred i forbindelse med behandling og udbredelse af personoplysninger og beskyttelse af fortroligheden af personlige optegnelser og konti i tråd med og til videreførelse af artikel XIV i GATS; afviser derudover principielt aftalens anvendelse på foranstaltninger til databeskyttelse, så længe der internt i EU ikke er gennemført en omfattende lovramme om databeskyttelse, der tager højde for digitaliseringsprocessen; |
| --- | --- |

20.

mener — selv om lempelige datapolitiske strategier er vigtige for virksomheder og vækst — at disse kun bør anvendes, hvis de respekterer borgernes ret til passende beskyttelse af privatlivets fred (dvs. et højt niveau for beskyttelse af personoplysninger uden nogen betingelser); kræver derfor en ubetinget generel undtagelsesordning for foranstaltninger til beskyttelse af privatlivets fred i forbindelse med behandling og udbredelse af personoplysninger og beskyttelse af fortroligheden af personlige optegnelser og konti i tråd med og til videreførelse af artikel XIV i GATS; afviser derudover principielt aftalens anvendelse på foranstaltninger til databeskyttelse, så længe der internt i EU ikke er gennemført en omfattende lovramme om databeskyttelse, der tager højde for digitaliseringsprocessen;

| 21. | afviser enhver begrænsning af regeringers og lokale og regionale myndigheders lovgivningsmæssige suverænitet, navnlig hvad angår uddannelse, kultur, teaterliv, biblioteker, museer, finansiering, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, miljøbeskyttelse, beskyttelse af personoplysninger, offentligt finansierede social- og sundhedsydelser, certificering af sundhedsinstitutioner og laboratorier, faciliteter til bortskaffelse af affald, kraftværker, standarder for forbrugerbeskyttelse, standarder for social samhørighed, skoler, offentligt og privat finansierede uddannelsestjenesteydelser samt regler om offentlige indkøb; |
| --- | --- |

21.

afviser enhver begrænsning af regeringers og lokale og regionale myndigheders lovgivningsmæssige suverænitet, navnlig hvad angår uddannelse, kultur, teaterliv, biblioteker, museer, finansiering, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, miljøbeskyttelse, beskyttelse af personoplysninger, offentligt finansierede social- og sundhedsydelser, certificering af sundhedsinstitutioner og laboratorier, faciliteter til bortskaffelse af affald, kraftværker, standarder for forbrugerbeskyttelse, standarder for social samhørighed, skoler, offentligt og privat finansierede uddannelsestjenesteydelser samt regler om offentlige indkøb;

| 22. | afviser restriktioner af krydssubsidiering af virksomheder, der er ejet af samme myndighed, i det omfang disse overgår de restriktioner, der følger af EU-lovgivningen og medlemsstaternes lovgivning; |
| --- | --- |

22.

afviser restriktioner af krydssubsidiering af virksomheder, der er ejet af samme myndighed, i det omfang disse overgår de restriktioner, der følger af EU-lovgivningen og medlemsstaternes lovgivning;

| 23. | opfordrer til vedtagelse af en revisionsklausul, således at aftalen eventuelt kan revideres, og vedtagelse af en bestemmelse i aftalen, som gør det muligt til hver en tid at trække afgørelser om liberalisering af en tjenesteydelse tilbage; |
| --- | --- |

23.

opfordrer til vedtagelse af en revisionsklausul, således at aftalen eventuelt kan revideres, og vedtagelse af en bestemmelse i aftalen, som gør det muligt til hver en tid at trække afgørelser om liberalisering af en tjenesteydelse tilbage;

| 24. | er imod at medtage klausuler, der forpligter myndigheder til at bevare den liberaliseringsstatus, der er realiseret på tidspunktet for aftalens indgåelse (standstill-klausul), som forbyder, at en liberaliseret tjeneste føres tilbage til den offentlige sektor (ratchet-klausul), og som betyder at enhver ny tjeneste automatisk og fuldstændigt liberaliseres (safe guard-klausul); |
| --- | --- |

24.

er imod at medtage klausuler, der forpligter myndigheder til at bevare den liberaliseringsstatus, der er realiseret på tidspunktet for aftalens indgåelse (standstill-klausul), som forbyder, at en liberaliseret tjeneste føres tilbage til den offentlige sektor (ratchet-klausul), og som betyder at enhver ny tjeneste automatisk og fuldstændigt liberaliseres (safe guard-klausul);

| 25. | mener, at TiSA-aftalen kun bør fastlægge minimumsstandarder, og dermed ikke begrænse retten til at anvende højere standarder; |
| --- | --- |

25.

mener, at TiSA-aftalen kun bør fastlægge minimumsstandarder, og dermed ikke begrænse retten til at anvende højere standarder;

| 26. | opfordrer til, at der indføres et socialt kapitel i TiSA, der på grundlag af de relevante ILO-konventioner fastsætter standarder for social beskyttelse, navnlig arbejdsmarkedsstandarder, dog uden at dette kapitel forhindrer en udvidelse af TiSA til at omfatte flere lande; |
| --- | --- |

26.

opfordrer til, at der indføres et socialt kapitel i TiSA, der på grundlag af de relevante ILO-konventioner fastsætter standarder for social beskyttelse, navnlig arbejdsmarkedsstandarder, dog uden at dette kapitel forhindrer en udvidelse af TiSA til at omfatte flere lande;

| 27. | opfordrer til, at bestemmelseslandsprincippet sikres i tilfælde af forskellige standarder, navnlig på området modus 4 (fri bevægelighed for midlertidige tjenesteydere og virksomhedsinternt udstationerede arbejdstagere) med henblik på at bevare kvalifikationskravene til arbejdstagerne samt håndhævelsen af arbejdsret og kollektive overenskomster i værtslandet. Fri bevægelighed for midlertidige tjenesteydere og virksomhedsinternt udstationerede arbejdstagere kan og må ikke misbruges til at forhindre strejker eller omgå gældende kollektive overenskomster (ved brug af midlertidigt ansatte); |
| --- | --- |

27.

opfordrer til, at bestemmelseslandsprincippet sikres i tilfælde af forskellige standarder, navnlig på området modus 4 (fri bevægelighed for midlertidige tjenesteydere og virksomhedsinternt udstationerede arbejdstagere) med henblik på at bevare kvalifikationskravene til arbejdstagerne samt håndhævelsen af arbejdsret og kollektive overenskomster i værtslandet. Fri bevægelighed for midlertidige tjenesteydere og virksomhedsinternt udstationerede arbejdstagere kan og må ikke misbruges til at forhindre strejker eller omgå gældende kollektive overenskomster (ved brug af midlertidigt ansatte);

| 28. | opfordrer til, at europæiske, nationale, regionale og lokale myndigheders ret til at regulere i offentlighedens interesse (»retten til at regulere«) anerkendes fuldt ud i forhandlingsteksten og er af den opfattelse, at reguleringssamarbejdet ikke på noget niveau må underminere den demokratiske lovgivningsproces og demokratiske regler eller sinke lovgivningsprocessen; |
| --- | --- |

28.

opfordrer til, at europæiske, nationale, regionale og lokale myndigheders ret til at regulere i offentlighedens interesse (»retten til at regulere«) anerkendes fuldt ud i forhandlingsteksten og er af den opfattelse, at reguleringssamarbejdet ikke på noget niveau må underminere den demokratiske lovgivningsproces og demokratiske regler eller sinke lovgivningsprocessen;

| 29. | opfordrer til, at der i TiSA gives mulighed for, at overholdelsen af menneskerettighederne i forbindelse med handelen med tjenesteydelser kan prøves ved en domstol; |
| --- | --- |

29.

opfordrer til, at der i TiSA gives mulighed for, at overholdelsen af menneskerettighederne i forbindelse med handelen med tjenesteydelser kan prøves ved en domstol;

| 30. | opfordrer til, at retlige tvister vedrørende overholdelsen af denne aftale prøves ved offentlige domstole på det sprog, der tales på den/de sagsøgtes hjemsted, og i henhold til den lovgivning, der er gældende på dette sted. Det skal være muligt at anke; procedurer for bilæggelse af tvister staterne imellem bør bygge på de procedurer, der gælder i øjeblikket på WTO-niveau. En mekanisme for bilæggelse af tvister mellem investorer og stater er ikke ønskelig i forbindelse med denne aftale; |
| --- | --- |

30.

opfordrer til, at retlige tvister vedrørende overholdelsen af denne aftale prøves ved offentlige domstole på det sprog, der tales på den/de sagsøgtes hjemsted, og i henhold til den lovgivning, der er gældende på dette sted. Det skal være muligt at anke; procedurer for bilæggelse af tvister staterne imellem bør bygge på de procedurer, der gælder i øjeblikket på WTO-niveau. En mekanisme for bilæggelse af tvister mellem investorer og stater er ikke ønskelig i forbindelse med denne aftale;

| 31. | foreslår, at det overvejes at medtage bestemmelser om onlineforbrugerbeskyttelse, navnlig rettet mod svigagtige aktiviteter, samt særlige kompetenceregler ved forbrugerkøb, med Bruxelles I-forordningen som model; |
| --- | --- |

31.

foreslår, at det overvejes at medtage bestemmelser om onlineforbrugerbeskyttelse, navnlig rettet mod svigagtige aktiviteter, samt særlige kompetenceregler ved forbrugerkøb, med Bruxelles I-forordningen som model;

| 32. | forventer, at forsyningspligten sikres, således at borgere i fjerntliggende regioner, i grænseområder, på øer, i bjergområder osv. hverken skal opleve kvalitetsforringelser eller højere afgifter end borgerne i tætbefolkede områder; |
| --- | --- |

32.

forventer, at forsyningspligten sikres, således at borgere i fjerntliggende regioner, i grænseområder, på øer, i bjergområder osv. hverken skal opleve kvalitetsforringelser eller højere afgifter end borgerne i tætbefolkede områder;

| 33. | afviser klassificeringen af kommunale og regionale regler for arealanvendelse samt regional udvikling og fysisk planlægning som ikke-toldmæssige handelshindringer; |
| --- | --- |

33.

afviser klassificeringen af kommunale og regionale regler for arealanvendelse samt regional udvikling og fysisk planlægning som ikke-toldmæssige handelshindringer;

| 34. | bifalder, at audiovisuelle tjenesteydelser udtrykkeligt er undtaget fra forhandlingerne; beklager imidlertid, at dette ikke gælder for kulturelle tjenesteydelser; er derfor bekymret for, at det bliver vanskeligt at afgrænse kulturelle tjenesteydelser og opfordrer til beskyttelse af den sproglige mangfoldighed og det kulturelle særpræg hos de lokale og regionale myndigheder under særlig hensyntagen til behovene hos mindretal samt ophavsret og intellektuelle ejendomsrettigheder; |
| --- | --- |

34.

bifalder, at audiovisuelle tjenesteydelser udtrykkeligt er undtaget fra forhandlingerne; beklager imidlertid, at dette ikke gælder for kulturelle tjenesteydelser; er derfor bekymret for, at det bliver vanskeligt at afgrænse kulturelle tjenesteydelser og opfordrer til beskyttelse af den sproglige mangfoldighed og det kulturelle særpræg hos de lokale og regionale myndigheder under særlig hensyntagen til behovene hos mindretal samt ophavsret og intellektuelle ejendomsrettigheder;

| 35. | afviser på det kraftigste forpligtelser vedrørende finansielle tjenesteydelser, som er i strid med de gældende EU-foranstaltninger til regulering af de finansielle markeder og produkter; |
| --- | --- |

35.

afviser på det kraftigste forpligtelser vedrørende finansielle tjenesteydelser, som er i strid med de gældende EU-foranstaltninger til regulering af de finansielle markeder og produkter;

| 36. | forventer endnu en offentlig høring vedrørende aftalen om handel med tjenesteydelser og opfordrer udtrykkeligt Kommissionen til at tage højde for resultaterne af denne og den forudgående høring i sin endelige vurdering af bestemmelserne i aftalen; |
| --- | --- |

36.

forventer endnu en offentlig høring vedrørende aftalen om handel med tjenesteydelser og opfordrer udtrykkeligt Kommissionen til at tage højde for resultaterne af denne og den forudgående høring i sin endelige vurdering af bestemmelserne i aftalen;

| 37. | opfordrer til en åben tilrettelæggelse af TiSA-forhandlingerne, hvilket kan bane vej for, at udviklingslandene og de mindst udviklede lande kan tilslutte sig, hvis de ønsker det; |
| --- | --- |

37.

opfordrer til en åben tilrettelæggelse af TiSA-forhandlingerne, hvilket kan bane vej for, at udviklingslandene og de mindst udviklede lande kan tilslutte sig, hvis de ønsker det;

| 38. | henleder opmærksomheden på nødvendigheden af en multilateral tilgang set i lyset af en stadig tættere forbundet verden og |
| --- | --- |

38.

henleder opmærksomheden på nødvendigheden af en multilateral tilgang set i lyset af en stadig tættere forbundet verden og

| 39. | opfordrer til, at der føres forhandlinger om handelsregler, der bidrager til såvel rimelig og retfærdig handel som bæredygtig udvikling og bifalder i den henseende erklæringen i Kommissionens handelsstrategi om, at den europæiske handelspolitik bør være i tråd med dagsordenen 2030 for bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

39.

opfordrer til, at der føres forhandlinger om handelsregler, der bidrager til såvel rimelig og retfærdig handel som bæredygtig udvikling og bifalder i den henseende erklæringen i Kommissionens handelsstrategi om, at den europæiske handelspolitik bør være i tråd med dagsordenen 2030 for bæredygtig udvikling.

Bruxelles, den 4. december 2015.

Markku MARKKULA

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  De medlemmer, der for øjeblikket forhandler om TiSA, er: Australien, Chile, Costa Rica, Hong Kong, Island, Israel, Japan, Canada, Columbia, Liechtenstein, Mauritius, Mexico, New Zealand, Norge, Pakistan, Panama, Paraguay, Peru, Schweiz, Sydkorea, Taiwan, Tyrkiet, USA og de 28 EU-medlemsstater.

1

(2)  Jf. punkt 10 i: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6891-2013-ADD-1-DCL-1/da/pdf

2

---

| 10.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 51/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 51/43

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Borgmesteraftalens fremtid

(2016/C 051/09)

| Ordfører: | Kata TÜTTŐ (HU/PES), byrådsmedlem i det 12. bydistrikt i Budapest |
| --- | --- |

Ordfører:

Kata TÜTTŐ (HU/PES), byrådsmedlem i det 12. bydistrikt i Budapest

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Styrkelse af Borgmesteraftalen og fastlæggelse af nye målsætninger

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg har siden dens lancering støttet Borgmesteraftalen, som er en europæisk bevægelse, der opstod i 2008, og som sigter mod, så vidt muligt, at gå videre end EU's mål om en 20 % nedbringelse af CO2-udledningen frem til 2020 ved hjælp af de mål for energieffektivitet og vedvarende energi, som er opstillet af de lokale myndigheder, der har underskrevet aftalen. Borgmesteraftalen er nu til stede i alle medlemsstater, undtagen én, og de lokale og regionale myndigheder, der har underskrevet aftalen, og hvis antal nu overstiger 6 000, repræsenterer en tredjedel af EU's befolkning. Deltagerne i aftalen har forpligtet sig til at sænke deres udledning af kuldioxid med gennemsnitligt 28 %; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg har siden dens lancering støttet Borgmesteraftalen, som er en europæisk bevægelse, der opstod i 2008, og som sigter mod, så vidt muligt, at gå videre end EU's mål om en 20 % nedbringelse af CO2-udledningen frem til 2020 ved hjælp af de mål for energieffektivitet og vedvarende energi, som er opstillet af de lokale myndigheder, der har underskrevet aftalen. Borgmesteraftalen er nu til stede i alle medlemsstater, undtagen én, og de lokale og regionale myndigheder, der har underskrevet aftalen, og hvis antal nu overstiger 6 000, repræsenterer en tredjedel af EU's befolkning. Deltagerne i aftalen har forpligtet sig til at sænke deres udledning af kuldioxid med gennemsnitligt 28 %;

| 2. | anerkender i overensstemmelse med sine tidligere udtalelser (1), at Borgmesteraftalen siden indgåelsen har opnået en hidtil uset succes, både hvad angår mobilisering af de lokale og regionale myndigheder i forhold til klima- og energispørgsmål og etablering af forvaltningsstrukturer på flere niveauer; |
| --- | --- |

2.

anerkender i overensstemmelse med sine tidligere udtalelser (1), at Borgmesteraftalen siden indgåelsen har opnået en hidtil uset succes, både hvad angår mobilisering af de lokale og regionale myndigheder i forhold til klima- og energispørgsmål og etablering af forvaltningsstrukturer på flere niveauer;

| 3. | bifalder, at Kommissionen har lanceret og finansierer dette initiativ, som takket være energibesparende foranstaltninger og foranstaltninger til fremme af ren energi hjælper mere end 6 400 byer og regioner rundt om i verden med at nedbringe deres CO2-udledninger. På baggrund af forpligtelser, deltagerne i Borgmesteraftalen frivilligt har indgået, burde denne reduktion frem til 2020 nå op på 28 %; |
| --- | --- |

3.

bifalder, at Kommissionen har lanceret og finansierer dette initiativ, som takket være energibesparende foranstaltninger og foranstaltninger til fremme af ren energi hjælper mere end 6 400 byer og regioner rundt om i verden med at nedbringe deres CO2-udledninger. På baggrund af forpligtelser, deltagerne i Borgmesteraftalen frivilligt har indgået, burde denne reduktion frem til 2020 nå op på 28 %;

| 4. | har igen og igen understreget behovet for at vedtage en samlet strategi for bekæmpelse af klimaændringerne og tilpasning til de uundgåelige konsekvenser af disse ændringer. Udvalget bifalder derfor Kommissionens beslutning om at sammenlægge Borgmesteraftalen og Mayors Adapt-initiativet og opfordrer Kommissionen til fuldt ud at udnytte de deraf følgende synergier. Udvalget anbefaler desuden, at man følger en lignende strategi med hensyn til initiativet Ø-pagten; |
| --- | --- |

4.

har igen og igen understreget behovet for at vedtage en samlet strategi for bekæmpelse af klimaændringerne og tilpasning til de uundgåelige konsekvenser af disse ændringer. Udvalget bifalder derfor Kommissionens beslutning om at sammenlægge Borgmesteraftalen og Mayors Adapt-initiativet og opfordrer Kommissionen til fuldt ud at udnytte de deraf følgende synergier. Udvalget anbefaler desuden, at man følger en lignende strategi med hensyn til initiativet Ø-pagten;

| 5. | henleder opmærksomheden på, at der i forbindelse med opnåelsen af de fastsatte mål primært er fokus på forbedring af energieffektiviteten i offentlige bygninger, modernisering af gadebelysningen og udvikling inden for bytransport. Det tilsigtede mål for nedbringelse af CO2-udledningerne vedrører for 44 %'s vedkommende energieffektivisering af bygninger. Desuden forventes energiforbruget frem til 2020 at falde med 20 % takket være de investeringer, der gennemføres i bygninger og transport; |
| --- | --- |

5.

henleder opmærksomheden på, at der i forbindelse med opnåelsen af de fastsatte mål primært er fokus på forbedring af energieffektiviteten i offentlige bygninger, modernisering af gadebelysningen og udvikling inden for bytransport. Det tilsigtede mål for nedbringelse af CO2-udledningerne vedrører for 44 %'s vedkommende energieffektivisering af bygninger. Desuden forventes energiforbruget frem til 2020 at falde med 20 % takket være de investeringer, der gennemføres i bygninger og transport;

| 6. | vil med sine specifikke instrumenter fortsætte sin institutionaliserede støtte til Borgmesteraftalen og via sine medlemmer opmuntre til at tilslutte sig aftalen og dermed forpligtelsen til at gennemføre Den Europæiske Unions energipolitiske målsætninger og gå videre end de fastsatte målværdier; |
| --- | --- |

6.

vil med sine specifikke instrumenter fortsætte sin institutionaliserede støtte til Borgmesteraftalen og via sine medlemmer opmuntre til at tilslutte sig aftalen og dermed forpligtelsen til at gennemføre Den Europæiske Unions energipolitiske målsætninger og gå videre end de fastsatte målværdier;

| 7. | bifalder og støtter udvidelsen og ajourføringen af målsætningerne i Borgmesteraftalen i overensstemmelse med EU's 2030-ramme for klima- og energipolitik, dvs. en reduktion på mere end 40 % (2) af udledningen af drivhusgasser i forhold til 1990-niveauet (3). Udvalget anbefaler, at der blandt de nye mål — ud over energieffektivitet — også nævnes bæredygtig udnyttelse af ressourcerne; |
| --- | --- |

7.

bifalder og støtter udvidelsen og ajourføringen af målsætningerne i Borgmesteraftalen i overensstemmelse med EU's 2030-ramme for klima- og energipolitik, dvs. en reduktion på mere end 40 % (2) af udledningen af drivhusgasser i forhold til 1990-niveauet (3). Udvalget anbefaler, at der blandt de nye mål — ud over energieffektivitet — også nævnes bæredygtig udnyttelse af ressourcerne;

| 8. | opfordrer Kommissionen til at sørge for, at Borgmesteraftalen også kan fortsætte sine aktiviteter efter 2020 og således tildele Borgmesteraftalen et selvstændigt administrativt budget, der står i et rimeligt forhold til projektets stadig større politiske ambitioner, med det formål at sikre dets fremtid på langt sigt. I betragtning af at 2020 nærmer sig, og at EU’s klima- og energipolitiske ramme strækker sig helt frem til 2030, bør 2030 udpeges som den mellemlange tidshorisont og 2050 som perspektiv for de langsigtede mål, hvilket svarer til det, der blev vedtaget vedrørende strategien for overgang til en lavemissionsøkonomi inden 2050; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til at sørge for, at Borgmesteraftalen også kan fortsætte sine aktiviteter efter 2020 og således tildele Borgmesteraftalen et selvstændigt administrativt budget, der står i et rimeligt forhold til projektets stadig større politiske ambitioner, med det formål at sikre dets fremtid på langt sigt. I betragtning af at 2020 nærmer sig, og at EU’s klima- og energipolitiske ramme strækker sig helt frem til 2030, bør 2030 udpeges som den mellemlange tidshorisont og 2050 som perspektiv for de langsigtede mål, hvilket svarer til det, der blev vedtaget vedrørende strategien for overgang til en lavemissionsøkonomi inden 2050;

| 9. | foreslår på mellemlang sigt at ændre målet for 2030 på grundlag af de videnskabelige rapporter fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) (4) og Regionsudvalgets henstillinger om klima- og energirammen for 2030 (5), dvs. at sætte sig selv et mål for nedbringelse af drivhusgasemissionerne på mindst 50 % i forhold til 1990-niveauet. Udvalget bemærker dog, at den EU-lovramme, der i øjeblikket er under udarbejdelse, opstiller et mål for EU om at nedbringe drivhusgasemissionerne med 40 %; |
| --- | --- |

9.

foreslår på mellemlang sigt at ændre målet for 2030 på grundlag af de videnskabelige rapporter fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) (4) og Regionsudvalgets henstillinger om klima- og energirammen for 2030 (5), dvs. at sætte sig selv et mål for nedbringelse af drivhusgasemissionerne på mindst 50 % i forhold til 1990-niveauet. Udvalget bemærker dog, at den EU-lovramme, der i øjeblikket er under udarbejdelse, opstiller et mål for EU om at nedbringe drivhusgasemissionerne med 40 %;

| 10. | foreslår, at deltagerne på lang sigt sætter sig det mål at opnå en reduktion på mindst 95 % inden 2050. På grundlag af velfunderende videnskabelige rapporter fra IPCC har EU forpligtet sig til at reducere sine drivhusgasemissioner med 80-95 % i forhold til 1990-niveauet. På baggrund af de nye videnskabelige resultater, der regelmæssigt offentliggøres om de interventionsforanstaltninger og den ekstra indsats, der skal iværksættes som reaktion på forværringen af klimaet, foreslår Regionsudvalget, at Borgmesteraftalen sætter sig den øverste ende af denne skala som mål, dvs. en reduktion på 95 %; |
| --- | --- |

10.

foreslår, at deltagerne på lang sigt sætter sig det mål at opnå en reduktion på mindst 95 % inden 2050. På grundlag af velfunderende videnskabelige rapporter fra IPCC har EU forpligtet sig til at reducere sine drivhusgasemissioner med 80-95 % i forhold til 1990-niveauet. På baggrund af de nye videnskabelige resultater, der regelmæssigt offentliggøres om de interventionsforanstaltninger og den ekstra indsats, der skal iværksættes som reaktion på forværringen af klimaet, foreslår Regionsudvalget, at Borgmesteraftalen sætter sig den øverste ende af denne skala som mål, dvs. en reduktion på 95 %;

| 11. | erklærer sig ikke desto mindre imod, at tiltrædelsen af Borgmesteraftalen gøres mere vanskelig. Målet om nedbringelse af CO2-emissionerne bør gøres mere ambitiøst — om så bare minimalt — da en af fordelene ved bevægelsen er dens enkelhed. Regionsudvalget anbefaler dog, at der af hensyn til de mest ambitiøse deltagere etableres et internt målsystem med flere niveauer samt en tilsvarende anerkendelsesordning, især for de mest grundlæggende spørgsmål som projektering af bygninger, transport osv.; |
| --- | --- |

11.

erklærer sig ikke desto mindre imod, at tiltrædelsen af Borgmesteraftalen gøres mere vanskelig. Målet om nedbringelse af CO2-emissionerne bør gøres mere ambitiøst — om så bare minimalt — da en af fordelene ved bevægelsen er dens enkelhed. Regionsudvalget anbefaler dog, at der af hensyn til de mest ambitiøse deltagere etableres et internt målsystem med flere niveauer samt en tilsvarende anerkendelsesordning, især for de mest grundlæggende spørgsmål som projektering af bygninger, transport osv.;

| 12. | opfordrer til at sætte større fokus på mindre byer og kommuner, eftersom 56 % af EU’s kommuner har mellem 5 000 og 100 000 indbyggere. De foranstaltninger, der træffes af byområder og små og mellemstore byer har en væsentlig kumulativ virkning på gennemførelsen af principperne for bæredygtig byudvikling. Udvalget foreslår derfor, at der udvikles foranstaltninger rettet mod at forenkle og modernisere handlingsplanerne for bæredygtig energi — herunder en forenklet finansieringsoversigt — samt overvågningssystemet, for derigennem at tage hensyn til byområdernes størrelse, da den bureaukratiske byrde, der i øjeblikket er forbundet med at deltage i Borgmesteraftalen, er for kompleks for visse tyndt befolkede områder. |
| --- | --- |

12.

opfordrer til at sætte større fokus på mindre byer og kommuner, eftersom 56 % af EU’s kommuner har mellem 5 000 og 100 000 indbyggere. De foranstaltninger, der træffes af byområder og små og mellemstore byer har en væsentlig kumulativ virkning på gennemførelsen af principperne for bæredygtig byudvikling. Udvalget foreslår derfor, at der udvikles foranstaltninger rettet mod at forenkle og modernisere handlingsplanerne for bæredygtig energi — herunder en forenklet finansieringsoversigt — samt overvågningssystemet, for derigennem at tage hensyn til byområdernes størrelse, da den bureaukratiske byrde, der i øjeblikket er forbundet med at deltage i Borgmesteraftalen, er for kompleks for visse tyndt befolkede områder.

Globalisering af Borgmesteraftalen

| 13. | Det Europæiske Regionsudvalg bemærker med tilfredshed, at Borgmesteraftalen allerede er kommet ud over EU’s grænser. Indtil videre har lokale myndigheder i over 50 lande i verden tilsluttet sig initiativet og frivilligt forpligtet sig til at mindske deres CO2-emissioner; |
| --- | --- |

13.

Det Europæiske Regionsudvalg bemærker med tilfredshed, at Borgmesteraftalen allerede er kommet ud over EU’s grænser. Indtil videre har lokale myndigheder i over 50 lande i verden tilsluttet sig initiativet og frivilligt forpligtet sig til at mindske deres CO2-emissioner;

| 14. | går ind for, at Borgmesteraftalekonceptet eksporteres på globalt plan, og er parat til at hjælpe med at udbrede det gennem sine partnerskaber med byer og regioner i tredjelande — herunder navnlig de nabolande, som EU allerede har samarbejdsstrukturer med via ARLEM- og CORLEAP-platformene eller de blandede rådgivende udvalg og arbejdsgrupperne — og dermed hjælpe byer og regioner rundt omkring i verden med at takle de udfordringer, der er forbundet med klimaændringerne; |
| --- | --- |

14.

går ind for, at Borgmesteraftalekonceptet eksporteres på globalt plan, og er parat til at hjælpe med at udbrede det gennem sine partnerskaber med byer og regioner i tredjelande — herunder navnlig de nabolande, som EU allerede har samarbejdsstrukturer med via ARLEM- og CORLEAP-platformene eller de blandede rådgivende udvalg og arbejdsgrupperne — og dermed hjælpe byer og regioner rundt omkring i verden med at takle de udfordringer, der er forbundet med klimaændringerne;

| 15. | opfordrer Kommissionen til også uden for EU at fremme vellykkede principper og bedste praksis fra Borgmesteraftalen og til i forbindelse med klimamålene at fremme udbredelsen af modellen for forvaltning på flere niveauer (6) med det sigte at bane vej for nyt decentraliseret samarbejde. |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til også uden for EU at fremme vellykkede principper og bedste praksis fra Borgmesteraftalen og til i forbindelse med klimamålene at fremme udbredelsen af modellen for forvaltning på flere niveauer (6) med det sigte at bane vej for nyt decentraliseret samarbejde.

Udvidelse af antallet af deltagere og fremme af bevægelsen i EU's medlemsstater

| 16. | Det Europæiske Regionsudvalg bemærker med tilfredshed, at mange af Regionsudvalgets medlemmer er repræsentanter for kommuner, som allerede har tilsluttet sig Borgmesteraftalen, og tilskynder medlemmerne til i deres byer og regioner at fremme tiltagene under aftalen og sikre politisk kontinuitet med henblik på at nå aftalens målsætninger; |
| --- | --- |

16.

Det Europæiske Regionsudvalg bemærker med tilfredshed, at mange af Regionsudvalgets medlemmer er repræsentanter for kommuner, som allerede har tilsluttet sig Borgmesteraftalen, og tilskynder medlemmerne til i deres byer og regioner at fremme tiltagene under aftalen og sikre politisk kontinuitet med henblik på at nå aftalens målsætninger;

| 17. | mener, at en forenkling af udarbejdelsen og gennemførelsen af handlingsplaner for bæredygtig energi og rapporteringsprocessen kan medvirke til at tiltrække nye deltagere. I den forbindelse ville det også være særdeles nyttigt at forbedre evalueringsprocedurerne for handlingsplaner for bæredygtig energi og afkorte fristen for evalueringen. Der bør tages hensyn til, at små byer og landkommuner i dag ikke har adgang til ressourcer og midler til gennemførelse af handlingsplanen for bæredygtig energi; |
| --- | --- |

17.

mener, at en forenkling af udarbejdelsen og gennemførelsen af handlingsplaner for bæredygtig energi og rapporteringsprocessen kan medvirke til at tiltrække nye deltagere. I den forbindelse ville det også være særdeles nyttigt at forbedre evalueringsprocedurerne for handlingsplaner for bæredygtig energi og afkorte fristen for evalueringen. Der bør tages hensyn til, at små byer og landkommuner i dag ikke har adgang til ressourcer og midler til gennemførelse af handlingsplanen for bæredygtig energi;

| 18. | mener, at de regioner og lokale myndigheder, som allerede har erfaringer på området, kan spille en rolle som mentor og dermed hjælpe med at sikre, at nye myndigheder tilslutter sig initiativet, og bidrage til udarbejdelsen af handlingsplaner for bæredygtig energi og til udvekslingen af god praksis; |
| --- | --- |

18.

mener, at de regioner og lokale myndigheder, som allerede har erfaringer på området, kan spille en rolle som mentor og dermed hjælpe med at sikre, at nye myndigheder tilslutter sig initiativet, og bidrage til udarbejdelsen af handlingsplaner for bæredygtig energi og til udvekslingen af god praksis;

| 19. | foreslår, at der i hver medlemsstat udnævnes en »ambassadør for Borgmesteraftalen« for også ad den vej at henlede byers og regioners opmærksomhed på dette initiativ, herunder især de byer og regioner, som efter en politisk kursændring ikke nødvendigvis har ønsket at fortsætte med at deltage i Borgmesteraftalen. Disse »ambassadører« skal vælges på frivillig basis blandt medlemmerne af Borgmesteraftalen og støttes af Regionsudvalget, de kompetente nationale ministerier og Kommissionen via de faste repræsentationer i medlemsstaterne. De vil desuden blive ansvarlige for den generelle rapportering om målsætningerne i de enkelte medlemsstater; |
| --- | --- |

19.

foreslår, at der i hver medlemsstat udnævnes en »ambassadør for Borgmesteraftalen« for også ad den vej at henlede byers og regioners opmærksomhed på dette initiativ, herunder især de byer og regioner, som efter en politisk kursændring ikke nødvendigvis har ønsket at fortsætte med at deltage i Borgmesteraftalen. Disse »ambassadører« skal vælges på frivillig basis blandt medlemmerne af Borgmesteraftalen og støttes af Regionsudvalget, de kompetente nationale ministerier og Kommissionen via de faste repræsentationer i medlemsstaterne. De vil desuden blive ansvarlige for den generelle rapportering om målsætningerne i de enkelte medlemsstater;

| 20. | anbefaler at bygge videre på de eksisterende lokale og regionale partnerskaber, herunder især venskabsaftalerne, for yderligere at fremme Borgmesteraftalen og dens mål både i og uden for EU og dermed bidrage til udviklingen af en global bevægelse. |
| --- | --- |

20.

anbefaler at bygge videre på de eksisterende lokale og regionale partnerskaber, herunder især venskabsaftalerne, for yderligere at fremme Borgmesteraftalen og dens mål både i og uden for EU og dermed bidrage til udviklingen af en global bevægelse.

Regionernes rolle i Borgmesteraftalen

| 21. | Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at målet med Borgmesteraftalen er at etablere en forvaltningsstruktur, som sikrer koordinering mellem alle forvaltningsniveauer i overensstemmelse med nærhedsprincippet og princippet om forvaltning på flere niveauer, således at der kan træffes omkostningseffektive foranstaltninger på det mest ambitiøse myndighedsniveau. Det er en forudsætning, at disse foranstaltninger bliver bundstyrede. Mobilisering af befolkningen og de lokale myndigheder er af afgørende betydning. Det lokale niveau er mest velegnet til at udarbejde og gennemføre handlingsplaner og engagere borgerne heri. Regionerne sørger for koordinering og yder den nødvendige støtte til byer med begrænsede ressourcer i forbindelse med udarbejdelsen af handlingsplaner for bæredygtig energi. De nationale myndigheder tager sig også af koordineringen samt fordelingen af nationale midler og EU-midler, mens beslutninger om regulering, finansiering og programmer for teknisk bistand træffes på EU-plan; |
| --- | --- |

21.

Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at målet med Borgmesteraftalen er at etablere en forvaltningsstruktur, som sikrer koordinering mellem alle forvaltningsniveauer i overensstemmelse med nærhedsprincippet og princippet om forvaltning på flere niveauer, således at der kan træffes omkostningseffektive foranstaltninger på det mest ambitiøse myndighedsniveau. Det er en forudsætning, at disse foranstaltninger bliver bundstyrede. Mobilisering af befolkningen og de lokale myndigheder er af afgørende betydning. Det lokale niveau er mest velegnet til at udarbejde og gennemføre handlingsplaner og engagere borgerne heri. Regionerne sørger for koordinering og yder den nødvendige støtte til byer med begrænsede ressourcer i forbindelse med udarbejdelsen af handlingsplaner for bæredygtig energi. De nationale myndigheder tager sig også af koordineringen samt fordelingen af nationale midler og EU-midler, mens beslutninger om regulering, finansiering og programmer for teknisk bistand træffes på EU-plan;

| 22. | understreger, hvor vigtigt det er, at alle forvaltningsniveauer udfylder den opgave og den rolle, som tilkommer dem i henhold Borgmesteraftalen, for at resultatet kan blive det bedst mulige, samt at et minimumsantal af forpligtelser opretholdes, når Borgmesteraftalen har været i funktion i nogle år; |
| --- | --- |

22.

understreger, hvor vigtigt det er, at alle forvaltningsniveauer udfylder den opgave og den rolle, som tilkommer dem i henhold Borgmesteraftalen, for at resultatet kan blive det bedst mulige, samt at et minimumsantal af forpligtelser opretholdes, når Borgmesteraftalen har været i funktion i nogle år;

| 23. | bemærker, at regionerne eller mikroregionerne (NUTS 4-niveau) kan spille en vigtig rolle med hensyn til at støtte de byer, der deltager i Borgmesteraftalen, når det gælder udarbejdelse af handlingsplaner for bæredygtig energi, gennemførelse og udveksling af god praksis for at undgå dobbeltarbejde og gøre det muligt for mange små og mellemstore byer at deltage i dette initiativ. Denne vigtige rolle, som tilkommer regionerne, uanset størrelse, anerkendes formelt, når de tilslutter sig Borgmesteraftalen som territoriale koordinatorer; |
| --- | --- |

23.

bemærker, at regionerne eller mikroregionerne (NUTS 4-niveau) kan spille en vigtig rolle med hensyn til at støtte de byer, der deltager i Borgmesteraftalen, når det gælder udarbejdelse af handlingsplaner for bæredygtig energi, gennemførelse og udveksling af god praksis for at undgå dobbeltarbejde og gøre det muligt for mange små og mellemstore byer at deltage i dette initiativ. Denne vigtige rolle, som tilkommer regionerne, uanset størrelse, anerkendes formelt, når de tilslutter sig Borgmesteraftalen som territoriale koordinatorer;

| 24. | minder om sine tidligere anbefalinger om betydningen af at anerkende og styrke den koordinerende rolle, som regionerne spiller i forbindelse med Borgmesteraftalen. Denne rolle er nødvendig for at kunne integrere mindre kommuners foranstaltninger og projekter, selv om regionerne ikke får nogen kompensation for de afholdte udgifter. |
| --- | --- |

24.

minder om sine tidligere anbefalinger om betydningen af at anerkende og styrke den koordinerende rolle, som regionerne spiller i forbindelse med Borgmesteraftalen. Denne rolle er nødvendig for at kunne integrere mindre kommuners foranstaltninger og projekter, selv om regionerne ikke får nogen kompensation for de afholdte udgifter.

Anbefalinger vedrørende lignende initiativer

| 25. | Det Europæiske Regionsudvalg erkender dog, at Borgmesteraftalen ikke har monopol og ikke er den eneste »vej frem« i kampen mod klimaændringer. I medlemsstaterne findes der ligesom i Europarådet lignende initiativer, og der bør udvikles synergier mellem dem. Nationale og regionale initiativer er vigtige for at kunne give mere operationel støtte, især til mindre kommuner. Rapportering og forpligtelser inden for Borgmesteraftalen bør revideres, så koordinationen med andre internationale initiativer lettes, og det lokale og regionale plan dermed synliggøres i forbindelse med FN's klimaforhandlinger, f.eks. Compact of Mayors, Carbonn (carbonn Climate Registry) og NAZCA; |
| --- | --- |

25.

Det Europæiske Regionsudvalg erkender dog, at Borgmesteraftalen ikke har monopol og ikke er den eneste »vej frem« i kampen mod klimaændringer. I medlemsstaterne findes der ligesom i Europarådet lignende initiativer, og der bør udvikles synergier mellem dem. Nationale og regionale initiativer er vigtige for at kunne give mere operationel støtte, især til mindre kommuner. Rapportering og forpligtelser inden for Borgmesteraftalen bør revideres, så koordinationen med andre internationale initiativer lettes, og det lokale og regionale plan dermed synliggøres i forbindelse med FN's klimaforhandlinger, f.eks. Compact of Mayors, Carbonn (carbonn Climate Registry) og NAZCA;

| 26. | gentager sin anbefaling om at integrere Borgmesteraftalen og Mayors Adapt-initiativet, som udvalget allerede fremsatte i sin udtalelse om EU-strategien for tilpasning til klimaændringer (7), og anbefaler samtidigt at inkludere initiativet Ø-pagten; |
| --- | --- |

26.

gentager sin anbefaling om at integrere Borgmesteraftalen og Mayors Adapt-initiativet, som udvalget allerede fremsatte i sin udtalelse om EU-strategien for tilpasning til klimaændringer (7), og anbefaler samtidigt at inkludere initiativet Ø-pagten;

| 27. | gør Borgmesteraftalens kontor og Kommissionen opmærksom på, at der med fordel kan opnås synergier mellem på den ene side de politiske forpligtelser, der følger af tiltrædelsen af Borgmesteraftalen og Mayors Adapt-initiativet, og på den anden side de teknologiske løsninger, som de »intelligente byer« byder på; |
| --- | --- |

27.

gør Borgmesteraftalens kontor og Kommissionen opmærksom på, at der med fordel kan opnås synergier mellem på den ene side de politiske forpligtelser, der følger af tiltrædelsen af Borgmesteraftalen og Mayors Adapt-initiativet, og på den anden side de teknologiske løsninger, som de »intelligente byer« byder på;

| 28. | henleder opmærksomheden på den forvirring, som de forskellige initiativer kan give anledning til på grund af de mange forskellige tiltrædelsesprocedurer og kontrolmekanismer samt den delvise overlapning mellem deres formål. Udvalget opfordrer derfor til bedre koordinering på initiativ af Borgmesteraftalen og strukturering af de forskellige elementer med særlig vægt på gennemsigtighed, klar kommunikation og begrænsning af de administrative byrder. Endvidere foreslår udvalget at se nærmere på muligheden for at oprette en kvikskranke, hvor de lokale og regionale myndigheder kan få alle nødvendige oplysninger om de forskellige initiativer; |
| --- | --- |

28.

henleder opmærksomheden på den forvirring, som de forskellige initiativer kan give anledning til på grund af de mange forskellige tiltrædelsesprocedurer og kontrolmekanismer samt den delvise overlapning mellem deres formål. Udvalget opfordrer derfor til bedre koordinering på initiativ af Borgmesteraftalen og strukturering af de forskellige elementer med særlig vægt på gennemsigtighed, klar kommunikation og begrænsning af de administrative byrder. Endvidere foreslår udvalget at se nærmere på muligheden for at oprette en kvikskranke, hvor de lokale og regionale myndigheder kan få alle nødvendige oplysninger om de forskellige initiativer;

| 29. | bemærker, at adgang til støtte eller finansiering stadig er en stor hindring for gennemførelsen af handlingsplaner for bæredygtig energi, navnlig for mindre kommuner og lande, hvor der er blevet gennemført store budgetnedskæringer; |
| --- | --- |

29.

bemærker, at adgang til støtte eller finansiering stadig er en stor hindring for gennemførelsen af handlingsplaner for bæredygtig energi, navnlig for mindre kommuner og lande, hvor der er blevet gennemført store budgetnedskæringer;

| 30. | understreger, at ud over støtte og solide institutionelle rammer har de lokale og regionale myndigheder også brug for et gunstigt miljø i juridisk og finansiel henseende og mht. metoder og fremmeforanstaltninger, som kan bidrage til udvikling af netværk og lette gennemførelsen af målene (8); |
| --- | --- |

30.

understreger, at ud over støtte og solide institutionelle rammer har de lokale og regionale myndigheder også brug for et gunstigt miljø i juridisk og finansiel henseende og mht. metoder og fremmeforanstaltninger, som kan bidrage til udvikling af netværk og lette gennemførelsen af målene (8);

| 31. | er modstander af enhver form for diskrimination af kommuner, som ikke har tiltrådt Borgmesteraftalen. |
| --- | --- |

31.

er modstander af enhver form for diskrimination af kommuner, som ikke har tiltrådt Borgmesteraftalen.

Finansieringsspørgsmål

| 32. | Det Europæiske Regionsudvalg er foruroliget over, at små og mellemstore byer har meget vanskeligt ved at få del i EU-midler, for nogles vedkommende fordi de ikke har kendskab til de finansieringsmuligheder, de kunne nyde godt af, for andres vedkommende fordi de ikke har den nødvendige kapacitet til at udarbejde planer for projekter, som ville kunne finansieres. Udvalget opfordrer derfor indtrængende Kommissionen og Borgmesteraftalen til at informere om de finansieringsmuligheder, der står til rådighed for dem til gennemførelse af deres forpligtelser (9). På et mere generelt plan opfordrer udvalget til, at der oprettes særlige finansieringsordninger for små og mellemstore kommuner; |
| --- | --- |

32.

Det Europæiske Regionsudvalg er foruroliget over, at små og mellemstore byer har meget vanskeligt ved at få del i EU-midler, for nogles vedkommende fordi de ikke har kendskab til de finansieringsmuligheder, de kunne nyde godt af, for andres vedkommende fordi de ikke har den nødvendige kapacitet til at udarbejde planer for projekter, som ville kunne finansieres. Udvalget opfordrer derfor indtrængende Kommissionen og Borgmesteraftalen til at informere om de finansieringsmuligheder, der står til rådighed for dem til gennemførelse af deres forpligtelser (9). På et mere generelt plan opfordrer udvalget til, at der oprettes særlige finansieringsordninger for små og mellemstore kommuner;

| 33. | vil gerne understrege, at selv om de handlingsplaner for bæredygtig energi, der er godkendt af Det Fælles Forskningscenter (FFC), er fremragende udgangspunkter for energibesparelse i byer, er det nødvendigt at omsætte dem til projekter, før de kan opnå bankfinansiering eller tiltrække privat kapital. De lokale myndigheder har ofte ikke den nødvendige kapacitet hertil. Elena-programmet, der forvaltes af Den Europæiske Investeringsbank (EIB), kan yde hjælp hertil, men det er næsten udelukkende tiltænkt store projekter. For at sikre, at det størst mulige antal planer kan realiseres, er det nødvendigt — i lighed med Elena-programmet — at indføre nationale eller regionale programmer, som også giver mulighed for finansiering af mindre projekter, navnlig i små og mellemstore kommuner; |
| --- | --- |

33.

vil gerne understrege, at selv om de handlingsplaner for bæredygtig energi, der er godkendt af Det Fælles Forskningscenter (FFC), er fremragende udgangspunkter for energibesparelse i byer, er det nødvendigt at omsætte dem til projekter, før de kan opnå bankfinansiering eller tiltrække privat kapital. De lokale myndigheder har ofte ikke den nødvendige kapacitet hertil. Elena-programmet, der forvaltes af Den Europæiske Investeringsbank (EIB), kan yde hjælp hertil, men det er næsten udelukkende tiltænkt store projekter. For at sikre, at det størst mulige antal planer kan realiseres, er det nødvendigt — i lighed med Elena-programmet — at indføre nationale eller regionale programmer, som også giver mulighed for finansiering af mindre projekter, navnlig i små og mellemstore kommuner;

| 34. | foreslår, at Borgmesteraftalens deltagere fortsat skal kunne modtage teknisk bistand (gennemførlighedsundersøgelser, teknisk og finansieringsteknisk bistand, udbudsprocedurer osv.), således at de — på grundlag af de foranstaltninger, der følger af deres handlingsplan for bæredygtig energi — kan udarbejde projekter med finansieringsmuligheder og tilrettelægge langsigtede finansieringsmekanismer for at tiltrække de nødvendige investeringer. EIB's Elena-instrument har ganske vist hjulpet deltagerne i Borgmesteraftalen med at gennemføre omfattende og langsigtede finansieringsmodeller, men instrumentet stiller store krav til projekternes størrelse og løftestangseffekt, hvilket straks udelukker små og mellemstore deltagere. EU-støtten bør intensiveres for at yde støtte til udarbejdelse af handlingsplaner for bæredygtig energi af forskellig størrelse. Man bør strømline de forskellige finansieringskilder, herunder EIB's faciliteter (EFSI, EIAH, Elena), ESI-fondene (Fi-Compass), Horisont 2020, EEEF, Jessica, det fremtidige initiativ om intelligent finansiering af intelligente bygninger osv.; |
| --- | --- |

34.

foreslår, at Borgmesteraftalens deltagere fortsat skal kunne modtage teknisk bistand (gennemførlighedsundersøgelser, teknisk og finansieringsteknisk bistand, udbudsprocedurer osv.), således at de — på grundlag af de foranstaltninger, der følger af deres handlingsplan for bæredygtig energi — kan udarbejde projekter med finansieringsmuligheder og tilrettelægge langsigtede finansieringsmekanismer for at tiltrække de nødvendige investeringer. EIB's Elena-instrument har ganske vist hjulpet deltagerne i Borgmesteraftalen med at gennemføre omfattende og langsigtede finansieringsmodeller, men instrumentet stiller store krav til projekternes størrelse og løftestangseffekt, hvilket straks udelukker små og mellemstore deltagere. EU-støtten bør intensiveres for at yde støtte til udarbejdelse af handlingsplaner for bæredygtig energi af forskellig størrelse. Man bør strømline de forskellige finansieringskilder, herunder EIB's faciliteter (EFSI, EIAH, Elena), ESI-fondene (Fi-Compass), Horisont 2020, EEEF, Jessica, det fremtidige initiativ om intelligent finansiering af intelligente bygninger osv.;

| 35. | opfordrer Kommissionen til at give Borgmesteraftalens kontor mulighed for — eventuelt via en onlineplatform — at sammenkoble lokale myndigheders projekter, så de kan få adgang til den bistand, som EIB's Elena-program tilbyder. Udvalget beder endvidere Kommissionen om at udvide den tekniske bistand og bistanden til kapacitetsopbygning til gavn for deltagerne i Borgmesteraftalen; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen til at give Borgmesteraftalens kontor mulighed for — eventuelt via en onlineplatform — at sammenkoble lokale myndigheders projekter, så de kan få adgang til den bistand, som EIB's Elena-program tilbyder. Udvalget beder endvidere Kommissionen om at udvide den tekniske bistand og bistanden til kapacitetsopbygning til gavn for deltagerne i Borgmesteraftalen;

| 36. | opfordrer indtrængende til, at alle oplysninger om finansieringsmuligheder samles i en klart formuleret brochure på alle officielle EU-sprog og ajourføres hvert år, og at denne brochure sendes til de berørte parter, herunder Regionsudvalget og dets medlemmer. |
| --- | --- |

36.

opfordrer indtrængende til, at alle oplysninger om finansieringsmuligheder samles i en klart formuleret brochure på alle officielle EU-sprog og ajourføres hvert år, og at denne brochure sendes til de berørte parter, herunder Regionsudvalget og dets medlemmer.

Samarbejdet mellem Regionsudvalget og Borgmesteraftalen

| 37. | Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at det som EU-institution er talerør for EU’s byer og regioner og tjener som kontaktpunkt for mange lokale netværk, og at det som sådan bør spille en central rolle i systemet med forvaltning på flere niveauer. Derudover bør den vigtige støtte til arbejdet med systemer for flerniveaustyring, som de regionale og lokale energiagenturer og deres netværk i Europa har udfoldet inden for Borgmesteraftalens rammer, videreføres. Dette vil sikre, at EU's lovgivning kan holde bedre trit med situationen og behovene i byer og kommuner; |
| --- | --- |

37.

Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at det som EU-institution er talerør for EU’s byer og regioner og tjener som kontaktpunkt for mange lokale netværk, og at det som sådan bør spille en central rolle i systemet med forvaltning på flere niveauer. Derudover bør den vigtige støtte til arbejdet med systemer for flerniveaustyring, som de regionale og lokale energiagenturer og deres netværk i Europa har udfoldet inden for Borgmesteraftalens rammer, videreføres. Dette vil sikre, at EU's lovgivning kan holde bedre trit med situationen og behovene i byer og kommuner;

| 38. | er rede til at planlægge foranstaltninger med henblik på at øge Borgmesteraftalens synlighed blandt sine medlemmer og opfordrer dem, der ikke allerede gør det, til at deltage i aftalen på vegne af deres respektive lokale eller regionale myndigheder. I dette øjemed vil udvalget undersøge muligheden for at oprette en ad hoc-gruppe af »venner af Borgmesteraftalen« blandt de af udvalgets medlemmer, som allerede er at finde blandt underskriverne af aftalen, og som vil modtage støtte til at promovere Borgmesteraftalen i de relevante strukturer både i og uden for Regionsudvalget; |
| --- | --- |

38.

er rede til at planlægge foranstaltninger med henblik på at øge Borgmesteraftalens synlighed blandt sine medlemmer og opfordrer dem, der ikke allerede gør det, til at deltage i aftalen på vegne af deres respektive lokale eller regionale myndigheder. I dette øjemed vil udvalget undersøge muligheden for at oprette en ad hoc-gruppe af »venner af Borgmesteraftalen« blandt de af udvalgets medlemmer, som allerede er at finde blandt underskriverne af aftalen, og som vil modtage støtte til at promovere Borgmesteraftalen i de relevante strukturer både i og uden for Regionsudvalget;

| 39. | påpeger, at den nuværende flygtningekrise, som hovedsageligt er en følge af krig og økonomiske vanskeligheder, i fremtiden kan risikere at blive endnu mere alvorlig, såfremt det ikke lykkes at bekæmpe klimaændringerne, idet konsekvenserne af disse så vil true stadig flere menneskers overlevelse; |
| --- | --- |

39.

påpeger, at den nuværende flygtningekrise, som hovedsageligt er en følge af krig og økonomiske vanskeligheder, i fremtiden kan risikere at blive endnu mere alvorlig, såfremt det ikke lykkes at bekæmpe klimaændringerne, idet konsekvenserne af disse så vil true stadig flere menneskers overlevelse;

| 40. | tilføjer afslutningsvis, at Borgmesteraftalen er et af de redskaber, som kan bidrage til at bringe EU tættere på borgerne. De lokale og regionale myndigheder har vist, at de er i stand til på frivillig basis at gå videre end de mål, som EU har opstillet. Endnu bedre resultater kan kun opnås, hvis det lykkes for husholdningerne selv — eventuelt via initiativer lanceret af de lokale myndigheder — at opstille deres egne mål for et lavere, renere og mere bæredygtigt energiforbrug i deres egen og hele planetens interesse. |
| --- | --- |

40.

tilføjer afslutningsvis, at Borgmesteraftalen er et af de redskaber, som kan bidrage til at bringe EU tættere på borgerne. De lokale og regionale myndigheder har vist, at de er i stand til på frivillig basis at gå videre end de mål, som EU har opstillet. Endnu bedre resultater kan kun opnås, hvis det lykkes for husholdningerne selv — eventuelt via initiativer lanceret af de lokale myndigheder — at opstille deres egne mål for et lavere, renere og mere bæredygtigt energiforbrug i deres egen og hele planetens interesse.

Bruxelles, den 4. december 2015.

Markku MARKKULA

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  CdR 1536/2015; CdR 1535/2015; CdR 4084/2014; CdR 2691/2014; CdR 6902/2013; CdR 5810/2013; CdR 140/2011; CdR 408/2010; CdR 164/2010; CdR 241/2008.

1

(2)  Ifølge målet i 2030-rammen for klima- og energipolitik: en reduktion på 40 % af udledningen af drivhusgasser i forhold til 1990-niveauet. Underskriverne af Borgmesteraftalen forpligter sig til at gå længere end målene i EU-lovgivningen.

2

(3)  Målet for Borgmesteraftalens stiftere var inden 2020 at nedbringe udledningen af drivhusgasser med mere end 20 % i forhold til 1990-niveauet.

3

(4)  http://www.ipcc.ch/publications_and_data/publications_and_data_reports.shtml

4

(5)  CdR 2691/2014.

5

(6)  CdR 89/2009.

6

(7)  CdR 3752/2013.

7

(8)  http://urban-intergroup.eu/wp-content/files_mf/position_paper_smart_cities_public_consultation_2011_en.pdf

8

(9)  CdR 283/2011.

9

---

| 10.2.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 51/48 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 51/48

---

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Bidrag til en kvalitetskontrol af fuglebeskyttelsesdirektivet og habitatdirektivet

(2016/C 051/10)

| Ordfører: | Roby BIWER (PES/LU), medlem af kommunalbestyrelsen i Bettembourg, Luxembourg |
| --- | --- |

Ordfører:

Roby BIWER (PES/LU), medlem af kommunalbestyrelsen i Bettembourg, Luxembourg

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Generelle bemærkninger

| 1. | Det Europæiske Regionsudvalg fremhæver, at en af de største økologiske udfordringer i dag er at få standset tabet af biodiversitet og naturlige habitater samt forringelsen af økosystemtjenester inden 2020 og få iværksat en genopretning; |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Regionsudvalg fremhæver, at en af de største økologiske udfordringer i dag er at få standset tabet af biodiversitet og naturlige habitater samt forringelsen af økosystemtjenester inden 2020 og få iværksat en genopretning;

| 2. | minder om, at ifølge de relevante betragtninger i EU’s fuglebeskyttelsesdirektiv (1) og habitatdirektiv (2) (»naturdirektiverne«) er bl.a. bevaring, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten et vigtigt mål for EU og af almen interesse, og at tilbagegangen i bestandene af vilde arter og deres habitater udgør en alvorlig fare for bevarelsen af det naturlige miljø; |
| --- | --- |

2.

minder om, at ifølge de relevante betragtninger i EU’s fuglebeskyttelsesdirektiv (1) og habitatdirektiv (2) (»naturdirektiverne«) er bl.a. bevaring, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten et vigtigt mål for EU og af almen interesse, og at tilbagegangen i bestandene af vilde arter og deres habitater udgør en alvorlig fare for bevarelsen af det naturlige miljø;

| 3. | er bekymret over, at aktuelle undersøgelser som f.eks. rapporten om naturens tilstand i Den Europæiske Union (3) viser, at det ikke er givet, at biodiversitetsmålet for 2020, som også blev bekræftet af Det Europæiske Råd den 25. og 26. marts 2010, vil blive nået alene på grundlag af de hidtil trufne eller planlagte foranstaltninger; |
| --- | --- |

3.

er bekymret over, at aktuelle undersøgelser som f.eks. rapporten om naturens tilstand i Den Europæiske Union (3) viser, at det ikke er givet, at biodiversitetsmålet for 2020, som også blev bekræftet af Det Europæiske Råd den 25. og 26. marts 2010, vil blive nået alene på grundlag af de hidtil trufne eller planlagte foranstaltninger;

| 4. | er enig i Kommissionens antagelse i forbindelse med den europæiske biodiversitetsstrategi (4), at en fuldstændig gennemførelse af naturdirektiverne er en grundlæggende forudsætning for at standse tabet af biodiversitet og nå de enkeltmål, der er formuleret i strategien; |
| --- | --- |

4.

er enig i Kommissionens antagelse i forbindelse med den europæiske biodiversitetsstrategi (4), at en fuldstændig gennemførelse af naturdirektiverne er en grundlæggende forudsætning for at standse tabet af biodiversitet og nå de enkeltmål, der er formuleret i strategien;

| 5. | henviser til, at de lokale og regionale myndigheder spiller en central rolle, når det gælder gennemførelsen af naturdirektiverne, og er overbevist om, at denne centrale rolle er grundlag for en særlig erfaring med naturdirektiverne i Regionsudvalget; |
| --- | --- |

5.

henviser til, at de lokale og regionale myndigheder spiller en central rolle, når det gælder gennemførelsen af naturdirektiverne, og er overbevist om, at denne centrale rolle er grundlag for en særlig erfaring med naturdirektiverne i Regionsudvalget;

| 6. | vil derfor gerne bidrage med sin særlige erfaring med naturdirektiverne i kraft af sit politiske mandat til Kommissionens igangværende kvalitetskontrol (5) og afgiver derfor følgende udtalelse til de enkelte temaer, som Kommissionen har opstillet. |
| --- | --- |

6.

vil derfor gerne bidrage med sin særlige erfaring med naturdirektiverne i kraft af sit politiske mandat til Kommissionens igangværende kvalitetskontrol (5) og afgiver derfor følgende udtalelse til de enkelte temaer, som Kommissionen har opstillet.

Relevans

| 7. | Det Europæiske Regionsudvalg er af den opfattelse, at de betragtninger og målsætninger, som ligger til grund for naturdirektiverne, fortsat er gældende, og at naturdirektiverne derfor er uundværlige for at beskytte arterne og deres habitater og naturtyper i EU; |
| --- | --- |

7.

Det Europæiske Regionsudvalg er af den opfattelse, at de betragtninger og målsætninger, som ligger til grund for naturdirektiverne, fortsat er gældende, og at naturdirektiverne derfor er uundværlige for at beskytte arterne og deres habitater og naturtyper i EU;

| 8. | fremhæver, at naturdirektiverne omhandler alle væsentlige trusler mod arterne, deres habitater og naturtyperne i EU; |
| --- | --- |

8.

fremhæver, at naturdirektiverne omhandler alle væsentlige trusler mod arterne, deres habitater og naturtyperne i EU;

| 9. | er meget bekymret over, at de eksisterende bestemmelser i naturdirektiverne endnu ikke er gennemført fuldt ud i alle medlemsstater; fremhæver, at der til dels fortsat mangler retlig sikring af Natura 2000-områder, udarbejdelse af forvaltningsplaner samt gennemførelse af konkrete beskyttelsesforanstaltninger; ønsker en tættere inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i disse opgaver; |
| --- | --- |

9.

er meget bekymret over, at de eksisterende bestemmelser i naturdirektiverne endnu ikke er gennemført fuldt ud i alle medlemsstater; fremhæver, at der til dels fortsat mangler retlig sikring af Natura 2000-områder, udarbejdelse af forvaltningsplaner samt gennemførelse af konkrete beskyttelsesforanstaltninger; ønsker en tættere inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i disse opgaver;

| 10. | henviser til, at naturdirektiverne tilstræber en omfattende beskyttelse af de mest truede arter, deres habitater og naturtyper inden for alle politikområder, og at det derfor er en udfordring i fremtiden at integrere naturbeskyttelseshensyn endnu stærkere i andre politikområder som f.eks. landbrugspolitikken, da der hidtil ikke er taget optimalt hensyn til naturbeskyttelsesaspekter på disse områder; |
| --- | --- |

10.

henviser til, at naturdirektiverne tilstræber en omfattende beskyttelse af de mest truede arter, deres habitater og naturtyper inden for alle politikområder, og at det derfor er en udfordring i fremtiden at integrere naturbeskyttelseshensyn endnu stærkere i andre politikområder som f.eks. landbrugspolitikken, da der hidtil ikke er taget optimalt hensyn til naturbeskyttelsesaspekter på disse områder;

| 11. | anser på denne baggrund naturdirektiverne for yderst relevante for beskyttelsen af arterne, deres habitater og naturtyper mod belastninger og trusler på lokalt og regionalt niveau som følge af tab eller opsplitning af naturtyper, forurening samt udbredelse af ikke hjemmehørende dyre- og plantearter. |
| --- | --- |

11.

anser på denne baggrund naturdirektiverne for yderst relevante for beskyttelsen af arterne, deres habitater og naturtyper mod belastninger og trusler på lokalt og regionalt niveau som følge af tab eller opsplitning af naturtyper, forurening samt udbredelse af ikke hjemmehørende dyre- og plantearter.

Effektivitet

| 12. | Det Europæiske Regionsudvalg anerkender, at det er dokumenteret, at tilstanden for arterne, deres habitater og naturtyperne er markant forbedret i de områder, hvor naturdirektiverne er blevet gennemført (6), og at det derfor må antages, at naturdirektivernes målsætninger vil kunne nås, hvis de gennemføres fuldt ud; |
| --- | --- |

12.

Det Europæiske Regionsudvalg anerkender, at det er dokumenteret, at tilstanden for arterne, deres habitater og naturtyperne er markant forbedret i de områder, hvor naturdirektiverne er blevet gennemført (6), og at det derfor må antages, at naturdirektivernes målsætninger vil kunne nås, hvis de gennemføres fuldt ud;

| 13. | understreger, at mange konkrete eksempler i rapporten om naturens tilstand i Den Europæiske Union viser, at medlemsstaterne samt de lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle med hensyn til at beskytte arter og habitater; |
| --- | --- |

13.

understreger, at mange konkrete eksempler i rapporten om naturens tilstand i Den Europæiske Union viser, at medlemsstaterne samt de lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle med hensyn til at beskytte arter og habitater;

| 14. | er yderst bekymret over, at de positive resultater med at beskytte arter og naturtyper, som skyldes gennemførelsen af naturdirektiverne, har et begrænset omfang og er mangelfulde, da den overvejende del af arterne og naturtyperne fortsat har en ugunstig bevaringstilstand, og en betydelig andel endda har udsigt til yderligere forringelse; |
| --- | --- |

14.

er yderst bekymret over, at de positive resultater med at beskytte arter og naturtyper, som skyldes gennemførelsen af naturdirektiverne, har et begrænset omfang og er mangelfulde, da den overvejende del af arterne og naturtyperne fortsat har en ugunstig bevaringstilstand, og en betydelig andel endda har udsigt til yderligere forringelse;

| 15. | peger desuden på, at biodiversiteten uden for de områder, der er beskyttet af naturdirektiverne, ikke udviser samme positive udvikling som inden for Natura 2000-netværket, hvilket det dramatiske tab med hensyn til vidt udbredte fuglearter vidner om; |
| --- | --- |

15.

peger desuden på, at biodiversiteten uden for de områder, der er beskyttet af naturdirektiverne, ikke udviser samme positive udvikling som inden for Natura 2000-netværket, hvilket det dramatiske tab med hensyn til vidt udbredte fuglearter vidner om;

| 16. | er overbevist om, at debatter mellem forskellige typer af berørte parter i forbindelse med enkelte arter, som potentielt kan forvolde skade, også kan afsluttes gennem entydige bestemmelser i forvaltningsplaner, som på den ene side fastlægger en procedure og på den anden side er tilstrækkeligt underbygget økonomisk og personalemæssigt, til at sikre folkesundheden og den offentlige sikkerhed samt til at undgå alvorlige skader og yde erstatning for uundgåelige skader; |
| --- | --- |

16.

er overbevist om, at debatter mellem forskellige typer af berørte parter i forbindelse med enkelte arter, som potentielt kan forvolde skade, også kan afsluttes gennem entydige bestemmelser i forvaltningsplaner, som på den ene side fastlægger en procedure og på den anden side er tilstrækkeligt underbygget økonomisk og personalemæssigt, til at sikre folkesundheden og den offentlige sikkerhed samt til at undgå alvorlige skader og yde erstatning for uundgåelige skader;

| 17. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at hjælpe de lokale og regionale myndigheder med at gennemføre naturdirektiverne fuldt ud; henviser til, at dette navnlig gælder med henblik på at udpege Natura 2000-områder og sikre dem juridisk samt at fastlægge konkrete bevaringsmål med hensyn til beskyttelsen af arter og naturtyper gennem praktiske bevarings- og genopretningstiltag samt med henblik på anvendelsen af de nødvendige økonomiske midler, ikke mindst for at afhjælpe manglen på finansiering og imødekomme behovet for lettere adgang til de eksisterende finansieringskilder (7); |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at hjælpe de lokale og regionale myndigheder med at gennemføre naturdirektiverne fuldt ud; henviser til, at dette navnlig gælder med henblik på at udpege Natura 2000-områder og sikre dem juridisk samt at fastlægge konkrete bevaringsmål med hensyn til beskyttelsen af arter og naturtyper gennem praktiske bevarings- og genopretningstiltag samt med henblik på anvendelsen af de nødvendige økonomiske midler, ikke mindst for at afhjælpe manglen på finansiering og imødekomme behovet for lettere adgang til de eksisterende finansieringskilder (7);

| 18. | opfordrer Kommissionen til at udstede mere effektive gennemførelsesvejledninger og ajourføre allerede eksisterende vejledninger, så de bliver let forståelige og foreligger på medlemsstaternes forskellige sprog, er let tilgængelige via en fælles internetportal (8), indbefatter den gældende retspraksis og eventuelt kommer ind på særlige forhold i forskellige sektorer; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at udstede mere effektive gennemførelsesvejledninger og ajourføre allerede eksisterende vejledninger, så de bliver let forståelige og foreligger på medlemsstaternes forskellige sprog, er let tilgængelige via en fælles internetportal (8), indbefatter den gældende retspraksis og eventuelt kommer ind på særlige forhold i forskellige sektorer;

| 19. | foreslår Kommissionen at øge indsatsen inden for information, uddannelse og oplysning, især med hensyn til nytteværdien af naturbeskyttelsesforanstaltninger og Natura 2000-områder, og desuden eksempelvis udbygge Det Europæiske Miljøagenturs eksisterende »Natura 2000 viewer« til et omfattende geografisk onlineinformationssystem, som på systematisk vis oplyser offentligheden, planlæggere, landbrugere og andre aktører om alle aspekter ved gennemførelsen af naturdirektiverne, sat i relation til de enkelte Natura 2000-områder; |
| --- | --- |

19.

foreslår Kommissionen at øge indsatsen inden for information, uddannelse og oplysning, især med hensyn til nytteværdien af naturbeskyttelsesforanstaltninger og Natura 2000-områder, og desuden eksempelvis udbygge Det Europæiske Miljøagenturs eksisterende »Natura 2000 viewer« til et omfattende geografisk onlineinformationssystem, som på systematisk vis oplyser offentligheden, planlæggere, landbrugere og andre aktører om alle aspekter ved gennemførelsen af naturdirektiverne, sat i relation til de enkelte Natura 2000-områder;

| 20. | er derfor af den overbevisning, at de påviste mangler og den foruroligende bevaringstilstand for mange arter og naturtyper ikke skal opfattes som et resultat af manglende effektivitet med hensyn til naturdirektiverne, men at disse direktiver i sig selv har vist sig at være meget effektive instrumenter til at beskytte biodiversiteten. |
| --- | --- |

20.

er derfor af den overbevisning, at de påviste mangler og den foruroligende bevaringstilstand for mange arter og naturtyper ikke skal opfattes som et resultat af manglende effektivitet med hensyn til naturdirektiverne, men at disse direktiver i sig selv har vist sig at være meget effektive instrumenter til at beskytte biodiversiteten.

Omkostningseffektivitet

| 21. | Det Europæiske Regionsudvalg påpeger, at bevaring af biodiversiteten først og fremmest er en samfundsopgave, som skal løses for at opnå en bæredygtig økonomisk livsform, dvs. en livsform, som kan praktiseres permanent og globalt; |
| --- | --- |

21.

Det Europæiske Regionsudvalg påpeger, at bevaring af biodiversiteten først og fremmest er en samfundsopgave, som skal løses for at opnå en bæredygtig økonomisk livsform, dvs. en livsform, som kan praktiseres permanent og globalt;

| 22. | understreger, at små og mellemstore virksomheder i forbindelse med en offentlig høring arrangeret af Kommissionen (9) ikke regnede naturdirektiverne med til de 10 retsakter, som forårsager de største udgifter; |
| --- | --- |

22.

understreger, at små og mellemstore virksomheder i forbindelse med en offentlig høring arrangeret af Kommissionen (9) ikke regnede naturdirektiverne med til de 10 retsakter, som forårsager de største udgifter;

| 23. | beklager, at planlæggere, landbrugere og andre nøglesektorer hidtil har haft unødvendige udgifter f.eks. som følge af forsinket og ufuldstændig udpegelse af Natura 2000-områder; henviser dog samtidig til, at forskellige udgifter for lokale og regionale myndigheder kan skyldes, at der kan være store regionale forskelle på diversiteten af arter og naturtyper samt på de tilsvarende nødvendige naturbeskyttelsesforanstaltninger; |
| --- | --- |

23.

beklager, at planlæggere, landbrugere og andre nøglesektorer hidtil har haft unødvendige udgifter f.eks. som følge af forsinket og ufuldstændig udpegelse af Natura 2000-områder; henviser dog samtidig til, at forskellige udgifter for lokale og regionale myndigheder kan skyldes, at der kan være store regionale forskelle på diversiteten af arter og naturtyper samt på de tilsvarende nødvendige naturbeskyttelsesforanstaltninger;

| 24. | fremhæver, at mange af Natura 2000-områderne udfører vigtige og rentable økosystemtjenester på lokalt og regionalt niveau (10), eksempelvis i form af sundhedsydelser, CO2-opsamling, beskyttelse mod højvande, rensning af vandforekomster, renholdelse af luften og forebyggelse af jorderosion; |
| --- | --- |

24.

fremhæver, at mange af Natura 2000-områderne udfører vigtige og rentable økosystemtjenester på lokalt og regionalt niveau (10), eksempelvis i form af sundhedsydelser, CO2-opsamling, beskyttelse mod højvande, rensning af vandforekomster, renholdelse af luften og forebyggelse af jorderosion;

| 25. | henviser til, at aktuel forskning (11) bekræfter et udmærket cost-benefit-forhold på lokalt og regionalt niveau, da den økologiske, sociale og økonomiske nytteværdi langt overstiger naturdirektivernes gennemførelsesudgifter; |
| --- | --- |

25.

henviser til, at aktuel forskning (11) bekræfter et udmærket cost-benefit-forhold på lokalt og regionalt niveau, da den økologiske, sociale og økonomiske nytteværdi langt overstiger naturdirektivernes gennemførelsesudgifter;

| 26. | noterer sig de muligheder, som Natura 2000-nettet giver for at skabe job og indtægter i sektorerne for miljøvenlig turisme og fritidsaktiviteter i naturen. Regionsudvalget fremhæver den særlige betydning, som det i denne forbindelse har at skabe nye erhvervsmuligheder i ugunstigt stillede landbrugsdistrikter; |
| --- | --- |

26.

noterer sig de muligheder, som Natura 2000-nettet giver for at skabe job og indtægter i sektorerne for miljøvenlig turisme og fritidsaktiviteter i naturen. Regionsudvalget fremhæver den særlige betydning, som det i denne forbindelse har at skabe nye erhvervsmuligheder i ugunstigt stillede landbrugsdistrikter;

| 27. | er derfor af den overbevisning, at gennemførelsen af naturdirektiverne ganske vist i sagens natur skaber udgifter, men at disse udgifter er nødvendige for at beskytte biodiversiteten, hvilket er nødvendigt af hensyn til bæredygtigheden, og at disse udgifter desuden står i et rimeligt forhold til den langt større nytteværdi, der følger af naturdirektiverne, og som kun delvist kan gøres op i penge. |
| --- | --- |

27.

er derfor af den overbevisning, at gennemførelsen af naturdirektiverne ganske vist i sagens natur skaber udgifter, men at disse udgifter er nødvendige for at beskytte biodiversiteten, hvilket er nødvendigt af hensyn til bæredygtigheden, og at disse udgifter desuden står i et rimeligt forhold til den langt større nytteværdi, der følger af naturdirektiverne, og som kun delvist kan gøres op i penge.

Sammenhæng

| 28. | Det Europæiske Regionsudvalg er overbevist om, at de to naturdirektiver er fremragende eksempler på en koncentreret, forståelig, modsigelsesfri og systematisk opbygget og dermed generelt målorienteret lovgivning; |
| --- | --- |

28.

Det Europæiske Regionsudvalg er overbevist om, at de to naturdirektiver er fremragende eksempler på en koncentreret, forståelig, modsigelsesfri og systematisk opbygget og dermed generelt målorienteret lovgivning;

| 29. | betragter også de to naturdirektiver i forening som vellykkede lovgivningsinstrumenter, da de fungerer på sammenlignelig måde, ikke modsiger hinanden og supplerer hinanden gensidigt, hvad angår de materielle beskyttelseskrav, så de tilsammen danner beskyttelsesordningen Natura 2000; |
| --- | --- |

29.

betragter også de to naturdirektiver i forening som vellykkede lovgivningsinstrumenter, da de fungerer på sammenlignelig måde, ikke modsiger hinanden og supplerer hinanden gensidigt, hvad angår de materielle beskyttelseskrav, så de tilsammen danner beskyttelsesordningen Natura 2000;

| 30. | går ud fra, at naturdirektiverne også harmonerer med andre EU-retsakter på miljøområdet, og minder i denne forbindelse om ændringen af VVM-direktivet (12), som blev foretaget netop til dette formål; opfordrer dog samtidig medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder til at koordinere gennemførelsen af de forskellige miljøretsakter bedre og eksempelvis fremme integrationen af godkendelsesprocedurer, kontrolforanstaltninger og rapporteringspligt; |
| --- | --- |

30.

går ud fra, at naturdirektiverne også harmonerer med andre EU-retsakter på miljøområdet, og minder i denne forbindelse om ændringen af VVM-direktivet (12), som blev foretaget netop til dette formål; opfordrer dog samtidig medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder til at koordinere gennemførelsen af de forskellige miljøretsakter bedre og eksempelvis fremme integrationen af godkendelsesprocedurer, kontrolforanstaltninger og rapporteringspligt;

| 31. | er af den opfattelse, at det kunne være hensigtsmæssigt at forbedre afstemningen af planlægningsprocedurerne i henhold til naturdirektiverne og i henhold til vandrammedirektivet (13) samt eventuelt også i henhold til VVM-direktivet og SMV-direktivet (14), både af hensyn til miljøbeskyttelsen og for at undgå overflødige udgifter; |
| --- | --- |

31.

er af den opfattelse, at det kunne være hensigtsmæssigt at forbedre afstemningen af planlægningsprocedurerne i henhold til naturdirektiverne og i henhold til vandrammedirektivet (13) samt eventuelt også i henhold til VVM-direktivet og SMV-direktivet (14), både af hensyn til miljøbeskyttelsen og for at undgå overflødige udgifter;

| 32. | opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde med de lokale og regionale myndigheder og hjælpe dem med den praktiske gennemførelse af nye retsakter på miljøområdet som f.eks. EU-forordningen om invasive arter (15); |
| --- | --- |

32.

opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde med de lokale og regionale myndigheder og hjælpe dem med den praktiske gennemførelse af nye retsakter på miljøområdet som f.eks. EU-forordningen om invasive arter (15);

| 33. | anser det — uafhængigt af naturdirektivernes gode indlejring i den øvrige EU-miljøret — for problematisk med hensyn til at nå naturdirektivernes mål, at andre af EU's sektorale politikområder som f.eks. den fælles landbrugspolitik, den fælles fiskeripolitik og energi- og transportpolitikkerne, stadig kun yder et utilstrækkeligt bidrag til at bevare biodiversiteten (16); |
| --- | --- |

33.

anser det — uafhængigt af naturdirektivernes gode indlejring i den øvrige EU-miljøret — for problematisk med hensyn til at nå naturdirektivernes mål, at andre af EU's sektorale politikområder som f.eks. den fælles landbrugspolitik, den fælles fiskeripolitik og energi- og transportpolitikkerne, stadig kun yder et utilstrækkeligt bidrag til at bevare biodiversiteten (16);

| 34. | anser det for uomgængeligt, at Kommissionens midtvejsevaluering af struktur- og investeringsfondene kommer til at indeholde en forpligtelse til at foretage en biodiversitetskontrol for alle projekter, som modtager EU-støtte (17); |
| --- | --- |

34.

anser det for uomgængeligt, at Kommissionens midtvejsevaluering af struktur- og investeringsfondene kommer til at indeholde en forpligtelse til at foretage en biodiversitetskontrol for alle projekter, som modtager EU-støtte (17);

| 35. | opfordrer desuden Kommissionen til — for at beskytte arter og naturtyper uden for Natura 2000-områder og arter, som ikke er omfattet af den strenge artsbeskyttelsesordning — i henhold til den europæiske biodiversitetsstrategi at stille forslag om en lovramme for at forhindre nettotab af biodiversitet og økosystemtjenester (18); |
| --- | --- |

35.

opfordrer desuden Kommissionen til — for at beskytte arter og naturtyper uden for Natura 2000-områder og arter, som ikke er omfattet af den strenge artsbeskyttelsesordning — i henhold til den europæiske biodiversitetsstrategi at stille forslag om en lovramme for at forhindre nettotab af biodiversitet og økosystemtjenester (18);

| 36. | er på dette grundlag overbevist om, at naturdirektiverne principielt er egnede til at nå de tilgrundliggende mål, men at der må yderligere anstrengelser til for at forhindre handlinger, som skader biodiversiteten, på politikområder, der ikke er omfattet af naturdirektivernes foranstaltninger. |
| --- | --- |

36.

er på dette grundlag overbevist om, at naturdirektiverne principielt er egnede til at nå de tilgrundliggende mål, men at der må yderligere anstrengelser til for at forhindre handlinger, som skader biodiversiteten, på politikområder, der ikke er omfattet af naturdirektivernes foranstaltninger.

Merværdi på EU-plan

| 37. | Det Europæiske Regionsudvalg anerkender, at naturdirektiverne har ydet et væsentligt bidrag til en mere ensartet og virkningsfuld tilgang til natur- og artsbeskyttelsen og til højere mindstestandarder på disse retsområder i de forskellige medlemsstaters regioner; |
| --- | --- |

37.

Det Europæiske Regionsudvalg anerkender, at naturdirektiverne har ydet et væsentligt bidrag til en mere ensartet og virkningsfuld tilgang til natur- og artsbeskyttelsen og til højere mindstestandarder på disse retsområder i de forskellige medlemsstaters regioner;

| 38. | påpeger, at arts- og naturtypediversiteten i Europa er grænseoverskridende og ujævnt fordelt, og at en effektiv beskyttelse på tværs af medlemsstaternes grænser derfor kræver en tilgang på EU-plan, som koordinerer medlemsstaternes bestræbelser; |
| --- | --- |

38.

påpeger, at arts- og naturtypediversiteten i Europa er grænseoverskridende og ujævnt fordelt, og at en effektiv beskyttelse på tværs af medlemsstaternes grænser derfor kræver en tilgang på EU-plan, som koordinerer medlemsstaternes bestræbelser;

| 39. | minder om, at naturdirektiverne er det vigtigste instrument, hvormed EU kan opfylde sine internationale forpligtelser i henhold til konventionen om den biologiske mangfoldighed (CBD) og andre internationale konventioner, f.eks. konventionen om beskyttelse af Europas vilde dyr og planter samt naturlige levesteder (Bernkonventionen) samt Bonnkonventionen om beskyttelse af migrerende arter af vilde dyr (CMS), og dermed også påvirke biodiversiteten og dyrelivet i og uden for EU i en positiv retning; |
| --- | --- |

39.

minder om, at naturdirektiverne er det vigtigste instrument, hvormed EU kan opfylde sine internationale forpligtelser i henhold til konventionen om den biologiske mangfoldighed (CBD) og andre internationale konventioner, f.eks. konventionen om beskyttelse af Europas vilde dyr og planter samt naturlige levesteder (Bernkonventionen) samt Bonnkonventionen om beskyttelse af migrerende arter af vilde dyr (CMS), og dermed også påvirke biodiversiteten og dyrelivet i og uden for EU i en positiv retning;

| 40. | er overbevist om, at naturdirektiverne har ydet et væsentligt bidrag til at skabe fælles retlige beskyttelsesstandarder i medlemsstaterne, og at man hermed har kunnet sikre de økonomiske aktører en entydig ramme med ens konkurrencevilkår på det indre marked i Europa; |
| --- | --- |

40.

er overbevist om, at naturdirektiverne har ydet et væsentligt bidrag til at skabe fælles retlige beskyttelsesstandarder i medlemsstaterne, og at man hermed har kunnet sikre de økonomiske aktører en entydig ramme med ens konkurrencevilkår på det indre marked i Europa;

| 41. | understreger på dette grundlag, at det mere end nogen sinde er nødvendigt med en fælles lovgivning på EU-niveau for at nå målene for EU's biodiversitetsstrategi og de internationale konventioner, og at naturdirektiverne er et fremragende grundlag for dette. |
| --- | --- |

41.

understreger på dette grundlag, at det mere end nogen sinde er nødvendigt med en fælles lovgivning på EU-niveau for at nå målene for EU's biodiversitetsstrategi og de internationale konventioner, og at naturdirektiverne er et fremragende grundlag for dette.

Afsluttende bemærkninger

| 42. | Det Europæiske Regionsudvalg er overbevist om, at eventuelle problemer i forbindelse med beskyttelse af arter og naturtyper ikke har deres rod i naturdirektiverne som sådan, men i reglen hænger sammen med gennemførelsen på lokalt, regionalt og medlemsstatsligt niveau; |
| --- | --- |

42.

Det Europæiske Regionsudvalg er overbevist om, at eventuelle problemer i forbindelse med beskyttelse af arter og naturtyper ikke har deres rod i naturdirektiverne som sådan, men i reglen hænger sammen med gennemførelsen på lokalt, regionalt og medlemsstatsligt niveau;

| 43. | anser det af disse grunde ikke for anbefalelsesværdigt at åbne for en revision af naturdirektiverne, også fordi den usikkerhed omkring fortolkningen af naturdirektiverne, som herskede i begyndelsen, i mellemtiden er blevet afklaret, navnlig ved Den Europæiske Unions Domstols retspraksis; |
| --- | --- |

43.

anser det af disse grunde ikke for anbefalelsesværdigt at åbne for en revision af naturdirektiverne, også fordi den usikkerhed omkring fortolkningen af naturdirektiverne, som herskede i begyndelsen, i mellemtiden er blevet afklaret, navnlig ved Den Europæiske Unions Domstols retspraksis;

| 44. | anser det for uhensigtsmæssigt at åbne for en revision af naturdirektiverne, også fordi de lokale og regionale myndigheder har brug for tid til at gennemføre de foranstaltninger, som naturdirektiverne åbner mulighed for og foreskriver, men som endnu ikke er realiseret, såsom forvaltningsplaner, der stadig mangler, og til at udnytte direktivernes potentiale endnu bedre; |
| --- | --- |

44.

anser det for uhensigtsmæssigt at åbne for en revision af naturdirektiverne, også fordi de lokale og regionale myndigheder har brug for tid til at gennemføre de foranstaltninger, som naturdirektiverne åbner mulighed for og foreskriver, men som endnu ikke er realiseret, såsom forvaltningsplaner, der stadig mangler, og til at udnytte direktivernes potentiale endnu bedre;

| 45. | er også med hensyn til de forskellige retsudøveres interesser meget betænkelig ved, at der ved en revision af den eksisterende lovgivning i første omgang er risiko for en fase med langvarige diskussioner mellem de samfundsaktører, som er berørt af lovgivningen, og at denne fase kan blive fulgt af en fase med manglende retssikkerhed, som kan vare i årtier; |
| --- | --- |

45.

er også med hensyn til de forskellige retsudøveres interesser meget betænkelig ved, at der ved en revision af den eksisterende lovgivning i første omgang er risiko for en fase med langvarige diskussioner mellem de samfundsaktører, som er berørt af lovgivningen, og at denne fase kan blive fulgt af en fase med manglende retssikkerhed, som kan vare i årtier;

| 46. | er bekymret over ødelæggelsen af enkelte Natura 2000-områder og det hidtidige omfang af ulovlige drab og ulovlig fangst af fugle- og andre dyrearter; er overbevist om, at der er behov for en større indsats på alle styreniveauer for at kontrollere og gennemføre overholdelsen af naturdirektivernes bestemmelser; |
| --- | --- |

46.

er bekymret over ødelæggelsen af enkelte Natura 2000-områder og det hidtidige omfang af ulovlige drab og ulovlig fangst af fugle- og andre dyrearter; er overbevist om, at der er behov for en større indsats på alle styreniveauer for at kontrollere og gennemføre overholdelsen af naturdirektivernes bestemmelser;

| 47. | anser det derfor også for helt nødvendigt, at Kommissionen tager sin rolle som EU-rettens vogter alvorligt; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at tage klager over anvendelsen af EU-retten alvorligt og ikke vige tilbage for at indlede traktatbrudssager herom; |
| --- | --- |

47.

anser det derfor også for helt nødvendigt, at Kommissionen tager sin rolle som EU-rettens vogter alvorligt; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at tage klager over anvendelsen af EU-retten alvorligt og ikke vige tilbage for at indlede traktatbrudssager herom;

| 48. | anbefaler overordnet Kommissionen at benytte kvalitetskontrolproceduren til at pointere, at det er vigtigt, at medlemsstaterne gennemfører naturdirektiverne endnu bedre, og glæder sig over ethvert tiltag fra medlemsstaternes side til at inddrage de lokale og regionale myndigheder i gennemførelsen. |
| --- | --- |

48.

anbefaler overordnet Kommissionen at benytte kvalitetskontrolproceduren til at pointere, at det er vigtigt, at medlemsstaterne gennemfører naturdirektiverne endnu bedre, og glæder sig over ethvert tiltag fra medlemsstaternes side til at inddrage de lokale og regionale myndigheder i gennemførelsen.

Bruxelles, den 4. december 2015.

Markku MARKKULA

Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

---

(1)  Direktiv 2009/147/EF (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

1

(2)  Direktiv 92/43/EØF (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

2

(3)  COM(2015) 219 final.

3

(4)  COM(2011) 244 final.

4

(5)  Jf. Kommissionens mandat:

5

http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/fitness_check/docs/Mandate%20for%20Nature%20Legislation.pdf

(6)  Jf. COM(2015) 219 final.

6

(7)  Jf. CdR 112/2010 fin; desuden CdR 8074/2013.

7

(8)  Jf. CoR TIA-rapport 2015.

8

(9)  See http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-188_da.htm

9

(10)  Brink/Badura/Bassi/et al., Estimating the Overall Economic Value of the Benefits provided by the Natura 2000 Network, 2011.

10

Estimating the Overall Economic Value of the Benefits provided by the Natura 2000 Networ

(11)  EU-rapporter dokumenterer, at en fuldstændig gennemførelse af alle Natura 2000-områder ville koste ca. 6 mia. EUR årligt; påpeger, at dette skal holdes op imod økosystemtjenester til en værdi af op til 300 mia. EUR og desuden op til 8 mio. mulige arbejdspladser i forbindelse med Natura 2000-områder.

11

(12)  Direktiv 2014/52/EU (EUT L 124 af 25.4.2014, s. 1).

12

(13)  Direktiv 2000/60/EF (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

13

(14)  Direktiv 2001/42/EF (EFT L 197 af 21.7.2001, p. 30).

14

(15)  Forordning (EU) nr. 1143/2014 (EUT L 317 af 4.11.2014, s. 35).

15

(16)  Jf. CdR 112/2010 fin; CdR 22/2009 fin; samt CoR TIA-rapport 2015 (konflikter med regionalpolitikken).

16

(17)  Jf. CdR 4577/2013 fin.

17

(18)  Jf. CdR 4577/2013 fin; Europa-Parlamentets beslutning 2011/2307 (INI).

18

---