# Uradni list L 336/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 336 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5823. december 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 336

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5823. december 2015

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2015/2436 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2015 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2015/2436 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2015 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (
  1
  )

1

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2015/2437 z dne 14. decembra 2015 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Komisijo za ohranitev južnega modroplavutega tuna (CCSBT) glede članstva Unije v razširjeni komisiji Konvencije za ohranitev južnega modroplavutega tuna | 27 |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2438 z dne 12. oktobra 2015 o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v severozahodnih vodah | 29 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2439 z dne 12. oktobra 2015 o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v jugozahodnih vodah | 36 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2440 z dne 22. oktobra 2015 o načrtu za zavržke za nekatere vrste pridnenega ribolova v Severnem morju in vodah Unije v razdelku ICES IIa | 42 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/2441 z dne 18. decembra 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega računovodskega standarda 27 (
  1
  ) | 49 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2442 z dne 22. decembra 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 54 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2015/2443 z dne 11. decembra 2015 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Pridružitvenem svetu, ustanovljenem s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, glede naslova V tega pridružitvenega sporazuma | 56 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/2444 z dne 17. decembra 2015 o določitvi standardnih zahtev za nacionalne programe za izkoreninjenje, obvladovanje in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz, ki jih financira Unija in jih predložijo države članice, ter o razveljavitvi Odločbe 2008/425/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9192)

   (
  1
  ) | 59 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Sklep št. 1/2015 Pridružitvenega sveta EU-Republika Moldavija z dne 18. decembra 2015 o uporabi naslova V Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani na celotnem ozemlju Republike Moldavije [2015/2445] | 93 |

II   Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2015/2437 z dne 14. decembra 2015 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Komisijo za ohranitev južnega modroplavutega tuna (CCSBT) glede članstva Unije v razširjeni komisiji Konvencije za ohranitev južnega modroplavutega tuna

27

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2438 z dne 12. oktobra 2015 o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v severozahodnih vodah

29

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2439 z dne 12. oktobra 2015 o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v jugozahodnih vodah

36

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2440 z dne 22. oktobra 2015 o načrtu za zavržke za nekatere vrste pridnenega ribolova v Severnem morju in vodah Unije v razdelku ICES IIa

42

*

Uredba Komisije (EU) 2015/2441 z dne 18. decembra 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega računovodskega standarda 27 (
  1
  )

1

49

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2442 z dne 22. decembra 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

54

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2015/2443 z dne 11. decembra 2015 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Pridružitvenem svetu, ustanovljenem s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, glede naslova V tega pridružitvenega sporazuma

56

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/2444 z dne 17. decembra 2015 o določitvi standardnih zahtev za nacionalne programe za izkoreninjenje, obvladovanje in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz, ki jih financira Unija in jih predložijo države članice, ter o razveljavitvi Odločbe 2008/425/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9192)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9192)

1

59

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Sklep št. 1/2015 Pridružitvenega sveta EU-Republika Moldavija z dne 18. decembra 2015 o uporabi naslova V Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani na celotnem ozemlju Republike Moldavije [2015/2445]

93

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

DIREKTIVE

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/1

---

DIREKTIVA (EU) 2015/2436 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 16. decembra 2015

o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami

(prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Potrebnih je več sprememb Direktive 2008/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeno direktivo prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Potrebnih je več sprememb Direktive 2008/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeno direktivo prenoviti.

| (2) | V Direktivi 2008/95/ES so harmonizirane ključne določbe materialnega prava blagovnih znamk, za katere se je ob sprejetju štelo, da najbolj neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga, saj so ovirale prost pretok blaga in svobodo opravljanja storitev v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

V Direktivi 2008/95/ES so harmonizirane ključne določbe materialnega prava blagovnih znamk, za katere se je ob sprejetju štelo, da najbolj neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga, saj so ovirale prost pretok blaga in svobodo opravljanja storitev v Uniji.

| (3) | Varstvo blagovne znamke v državah članicah soobstaja z varstvom, ki je na voljo na ravni Unije, na podlagi blagovne znamke Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: blagovne znamke EU), ki uživa enotno zaščito in velja po vsej Uniji, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 207/2009 (4). Hkratni obstoj sistemov blagovnih znamk na nacionalni ravni in na ravni Unije ter ravnotežje med njimi sta dejansko ključnega pomena za pristop Unije do varstva intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

(3)

Varstvo blagovne znamke v državah članicah soobstaja z varstvom, ki je na voljo na ravni Unije, na podlagi blagovne znamke Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: blagovne znamke EU), ki uživa enotno zaščito in velja po vsej Uniji, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 207/2009 (4). Hkratni obstoj sistemov blagovnih znamk na nacionalni ravni in na ravni Unije ter ravnotežje med njimi sta dejansko ključnega pomena za pristop Unije do varstva intelektualne lastnine.

| (4) | Komisija je v zvezi s svojim sporočilom z dne 16. julija 2008 o strategiji pravic industrijske lastnine za Evropo izvedla obsežno vrednotenje celotnega delovanja sistema blagovnih znamk v Evropi kot celoti, pri čemer je zajela raven Unije in nacionalno raven ter odnos med njima. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v zvezi s svojim sporočilom z dne 16. julija 2008 o strategiji pravic industrijske lastnine za Evropo izvedla obsežno vrednotenje celotnega delovanja sistema blagovnih znamk v Evropi kot celoti, pri čemer je zajela raven Unije in nacionalno raven ter odnos med njima.

| (5) | Svet je v svojih sklepih z dne 25. maja 2010 o prihodnji reviziji sistema blagovne znamke v Evropski uniji Komisijo pozval, da predloži predloge za revizijo Uredbe (ES) št. 207/2009 in Direktive 2008/95/ES. Revizija navedene direktive bi morala vključevati ukrepe, ki bi zagotovili večjo skladnost z Uredbo (ES) št. 207/2009, da bi tako zmanjšali število razhajanj, do katerih prihaja v sistemu blagovnih znamk v Evropi kot celoti, obenem pa ohranili varstvo blagovne znamke na nacionalni ravni kot eno od privlačnih možnosti za prijavitelje. V tem smislu bi bilo treba zagotoviti dopolnjevanje med sistemom blagovne znamke EU in nacionalnimi sistemi blagovnih znamk. |
| --- | --- |

(5)

Svet je v svojih sklepih z dne 25. maja 2010 o prihodnji reviziji sistema blagovne znamke v Evropski uniji Komisijo pozval, da predloži predloge za revizijo Uredbe (ES) št. 207/2009 in Direktive 2008/95/ES. Revizija navedene direktive bi morala vključevati ukrepe, ki bi zagotovili večjo skladnost z Uredbo (ES) št. 207/2009, da bi tako zmanjšali število razhajanj, do katerih prihaja v sistemu blagovnih znamk v Evropi kot celoti, obenem pa ohranili varstvo blagovne znamke na nacionalni ravni kot eno od privlačnih možnosti za prijavitelje. V tem smislu bi bilo treba zagotoviti dopolnjevanje med sistemom blagovne znamke EU in nacionalnimi sistemi blagovnih znamk.

| (6) | Komisija je v svojem sporočilu z dne 24. maja 2011 z naslovom „Enotni trg na področju varstva pravic intelektualne lastnine“ ugotovila, da je treba za izpolnitev zahtev deležnikov po hitrejših, kakovostnejših in smotrnejših sistemih registracije blagovnih znamk, ki so doslednejši, prijazni uporabniku, javno dostopni in tehnološko sodobni, modernizirati sistem blagovne znamke v Uniji kot celoti in ga prilagoditi dobi interneta. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v svojem sporočilu z dne 24. maja 2011 z naslovom „Enotni trg na področju varstva pravic intelektualne lastnine“ ugotovila, da je treba za izpolnitev zahtev deležnikov po hitrejših, kakovostnejših in smotrnejših sistemih registracije blagovnih znamk, ki so doslednejši, prijazni uporabniku, javno dostopni in tehnološko sodobni, modernizirati sistem blagovne znamke v Uniji kot celoti in ga prilagoditi dobi interneta.

| (7) | Med posvetovanji in ocenjevanjem za namene te direktive se je izkazalo, da ne glede na predhodno delno harmonizacijo nacionalnih zakonodaj še vedno obstajajo področja, kjer bi lahko dodatna harmonizacija pozitivno vplivala na konkurenčnost in rast. |
| --- | --- |

(7)

Med posvetovanji in ocenjevanjem za namene te direktive se je izkazalo, da ne glede na predhodno delno harmonizacijo nacionalnih zakonodaj še vedno obstajajo področja, kjer bi lahko dodatna harmonizacija pozitivno vplivala na konkurenčnost in rast.

| (8) | Zaradi spodbujanja in oblikovanja dobro delujočega notranjega trga ter lažje pridobitve in varstva blagovnih znamk v Uniji, kar bi koristilo rasti in konkurenčnosti evropskih podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij, je treba preseči omejeni obseg približevanja, ki je bil dosežen z Direktivo 2008/95/ES, in približevanje razširiti na druge vidike materialnega prava blagovnih znamk, ki ureja blagovne znamke, ki so varovane z registracijo, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 207/2009. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi spodbujanja in oblikovanja dobro delujočega notranjega trga ter lažje pridobitve in varstva blagovnih znamk v Uniji, kar bi koristilo rasti in konkurenčnosti evropskih podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij, je treba preseči omejeni obseg približevanja, ki je bil dosežen z Direktivo 2008/95/ES, in približevanje razširiti na druge vidike materialnega prava blagovnih znamk, ki ureja blagovne znamke, ki so varovane z registracijo, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 207/2009.

| (9) | Da bi pridobitev in upravljanje registracije blagovnih znamk v vsej Uniji postalo lažje, je nujno približati ne samo določbe materialnega prava, temveč tudi postopkovna pravila. Zato bi bilo treba uskladiti glavna postopkovna pravila na področju registracije blagovnih znamk v državah članicah in v sistemu blagovne znamke EU. V zvezi s postopki nacionalnega prava zadostuje že, da se določijo splošna načela, države članice pa nato same določijo podrobnejša pravila. |
| --- | --- |

(9)

Da bi pridobitev in upravljanje registracije blagovnih znamk v vsej Uniji postalo lažje, je nujno približati ne samo določbe materialnega prava, temveč tudi postopkovna pravila. Zato bi bilo treba uskladiti glavna postopkovna pravila na področju registracije blagovnih znamk v državah članicah in v sistemu blagovne znamke EU. V zvezi s postopki nacionalnega prava zadostuje že, da se določijo splošna načela, države članice pa nato same določijo podrobnejša pravila.

| (10) | Bistveno je zagotoviti, da registrirane blagovne znamke v pravnih sistemih vseh držav članic uživajo enako varstvo. Obsežno varstvo, dodeljeno blagovnim znamkam EU, ki imajo ugled v Uniji, bi bilo treba tudi na nacionalni ravni dodeliti vsem registriranim blagovnim znamkam, ki imajo ugled v zadevni državi članici. |
| --- | --- |

(10)

Bistveno je zagotoviti, da registrirane blagovne znamke v pravnih sistemih vseh držav članic uživajo enako varstvo. Obsežno varstvo, dodeljeno blagovnim znamkam EU, ki imajo ugled v Uniji, bi bilo treba tudi na nacionalni ravni dodeliti vsem registriranim blagovnim znamkam, ki imajo ugled v zadevni državi članici.

| (11) | Ta direktiva državam članicam ne bi smela odvzeti pravice do nadaljnjega varstva blagovnih znamk, pridobljenih z uporabo, temveč bi morala urejati le njihovo razmerje do blagovnih znamk, pridobljenih z registracijo. |
| --- | --- |

(11)

Ta direktiva državam članicam ne bi smela odvzeti pravice do nadaljnjega varstva blagovnih znamk, pridobljenih z uporabo, temveč bi morala urejati le njihovo razmerje do blagovnih znamk, pridobljenih z registracijo.

| (12) | Uresničitev ciljev takšnega približevanja zakonodaje zahteva, da so pogoji pridobivanja in ohranjanja registrirane blagovne znamke na splošno enaki v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

(12)

Uresničitev ciljev takšnega približevanja zakonodaje zahteva, da so pogoji pridobivanja in ohranjanja registrirane blagovne znamke na splošno enaki v vseh državah članicah.

| (13) | V ta namen bi bilo treba navesti primere znakov, ki lahko sestavljajo blagovno znamko, pod pogojem, da je zaradi takšnih znakov mogoče razlikovati blago ali storitve enega podjetja od blaga ali storitev drugih podjetij. Da bi dosegli cilje sistema registracije blagovnih znamk, in sicer zagotavljanje pravne varnosti in dobrega upravljanja, je prav tako bistveno, da se zahteva, da je znak mogoče prikazati na jasen, natančen, samostojen, lahko dostopen, razumljiv, trajen in objektiven način. Zato bi bilo treba dovoliti, da se znak prikaže v kakršni koli ustrezni obliki, pri kateri se uporabi splošno dostopna tehnologija, torej ne nujno grafično, če ima tak prikaz zadovoljiva jamstva v ta namen. |
| --- | --- |

(13)

V ta namen bi bilo treba navesti primere znakov, ki lahko sestavljajo blagovno znamko, pod pogojem, da je zaradi takšnih znakov mogoče razlikovati blago ali storitve enega podjetja od blaga ali storitev drugih podjetij. Da bi dosegli cilje sistema registracije blagovnih znamk, in sicer zagotavljanje pravne varnosti in dobrega upravljanja, je prav tako bistveno, da se zahteva, da je znak mogoče prikazati na jasen, natančen, samostojen, lahko dostopen, razumljiv, trajen in objektiven način. Zato bi bilo treba dovoliti, da se znak prikaže v kakršni koli ustrezni obliki, pri kateri se uporabi splošno dostopna tehnologija, torej ne nujno grafično, če ima tak prikaz zadovoljiva jamstva v ta namen.

| (14) | Poleg tega bi bilo treba izčrpno navesti razloge za zavrnitev ali ničnost v zvezi s samo blagovno znamko, vključno z odsotnostjo slehernega razlikovalnega značaja, ali v zvezi s kolizijami med blagovno znamko in prejšnjimi pravicami, tudi če so nekateri od teh razlogov navedeni kot izbira držav članic, ki torej te razloge lahko ohranijo ali uvedejo v svoji zakonodaji. |
| --- | --- |

(14)

Poleg tega bi bilo treba izčrpno navesti razloge za zavrnitev ali ničnost v zvezi s samo blagovno znamko, vključno z odsotnostjo slehernega razlikovalnega značaja, ali v zvezi s kolizijami med blagovno znamko in prejšnjimi pravicami, tudi če so nekateri od teh razlogov navedeni kot izbira držav članic, ki torej te razloge lahko ohranijo ali uvedejo v svoji zakonodaji.

| (15) | Zaradi potrebe, da se raven varstva geografskih označb na podlagi zakonodaje Unije in nacionalnega prava pri preizkusu absolutnih in relativnih razlogov za zavrnitev uporablja enotno in temeljito po vsej Uniji, bi morala ta direktiva vključevati enake določbe v zvezi z geografskimi označbami kot Uredba (ES) št. 207/2009. Poleg tega je primerno zagotoviti razširitev obsega absolutnih razlogov, da bi vključeval tudi zaščitene tradicionalne izraze za vina in zajamčene tradicionalne posebnosti. |
| --- | --- |

(15)

Zaradi potrebe, da se raven varstva geografskih označb na podlagi zakonodaje Unije in nacionalnega prava pri preizkusu absolutnih in relativnih razlogov za zavrnitev uporablja enotno in temeljito po vsej Uniji, bi morala ta direktiva vključevati enake določbe v zvezi z geografskimi označbami kot Uredba (ES) št. 207/2009. Poleg tega je primerno zagotoviti razširitev obsega absolutnih razlogov, da bi vključeval tudi zaščitene tradicionalne izraze za vina in zajamčene tradicionalne posebnosti.

| (16) | Varstvo, ki ga zagotovi registrirana blagovna znamka in katere funkcija je zlasti zagotovitev, da blagovna znamka označuje poreklo, bi morala biti popolna v primeru enakosti znamke in znaka ter blaga ali storitev. Varstvo bi moralo veljati tudi v primeru podobnosti med znamko in znakom ter blagom ali storitvami. Nujno je treba zagotoviti interpretacijo pojma podobnosti v zvezi z verjetnostjo zmede. Verjetnost zmede, katere upoštevanje je odvisno od številnih elementov, zlasti od prepoznavnosti blagovne znamke na tržišču, povezovanja, ki ga lahko povzroči uporabljen ali registriran znak, stopnje podobnosti med blagovno znamko in znakom ter označenim blagom ali storitvami, bi morala biti poseben pogoj za takšno varstvo. Načini, na katere se lahko ugotovi verjetnost zmede, in zlasti zadevno dokazno breme, bi morali biti predmet nacionalnih postopkovnih pravil, v katere ta direktiva ne bi smela posegati. |
| --- | --- |

(16)

Varstvo, ki ga zagotovi registrirana blagovna znamka in katere funkcija je zlasti zagotovitev, da blagovna znamka označuje poreklo, bi morala biti popolna v primeru enakosti znamke in znaka ter blaga ali storitev. Varstvo bi moralo veljati tudi v primeru podobnosti med znamko in znakom ter blagom ali storitvami. Nujno je treba zagotoviti interpretacijo pojma podobnosti v zvezi z verjetnostjo zmede. Verjetnost zmede, katere upoštevanje je odvisno od številnih elementov, zlasti od prepoznavnosti blagovne znamke na tržišču, povezovanja, ki ga lahko povzroči uporabljen ali registriran znak, stopnje podobnosti med blagovno znamko in znakom ter označenim blagom ali storitvami, bi morala biti poseben pogoj za takšno varstvo. Načini, na katere se lahko ugotovi verjetnost zmede, in zlasti zadevno dokazno breme, bi morali biti predmet nacionalnih postopkovnih pravil, v katere ta direktiva ne bi smela posegati.

| (17) | Zaradi zagotovitve pravne varnosti in popolne skladnosti s prednostnim načelom, da ima predhodno registrirana blagovna znamka prednost pred pozneje registriranimi blagovnimi znamkami, je treba določiti, da uveljavljanje pravic, pridobljenih z blagovno znamko, ne bi smelo posegati v pravice imetnikov, pridobljene pred vložitvijo prijave ali pred datumom prednostne pravice blagovne znamke. Takšen pristop je v skladu s členom 16(1) Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine z dne 15. aprila 1994 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum TRIPS). |
| --- | --- |

(17)

Zaradi zagotovitve pravne varnosti in popolne skladnosti s prednostnim načelom, da ima predhodno registrirana blagovna znamka prednost pred pozneje registriranimi blagovnimi znamkami, je treba določiti, da uveljavljanje pravic, pridobljenih z blagovno znamko, ne bi smelo posegati v pravice imetnikov, pridobljene pred vložitvijo prijave ali pred datumom prednostne pravice blagovne znamke. Takšen pristop je v skladu s členom 16(1) Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine z dne 15. aprila 1994 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum TRIPS).

| (18) | Primerno je zagotoviti, da se kršitev blagovne znamke lahko ugotovi le, če obstaja dokaz, da se nedovoljena znamka ali znak uporablja v gospodarskem prometu za razlikovanje blaga ali storitev. Za uporabo znaka, ki ni namenjena razlikovanju blaga ali storitev, bi morali veljati predpisi nacionalnega prava. |
| --- | --- |

(18)

Primerno je zagotoviti, da se kršitev blagovne znamke lahko ugotovi le, če obstaja dokaz, da se nedovoljena znamka ali znak uporablja v gospodarskem prometu za razlikovanje blaga ali storitev. Za uporabo znaka, ki ni namenjena razlikovanju blaga ali storitev, bi morali veljati predpisi nacionalnega prava.

| (19) | Pojem kršitve blagovne znamke bi moral vključevati tudi uporabo znaka kot trgovskega imena ali podobne oznake, če se uporablja za razlikovanje blaga ali storitev. |
| --- | --- |

(19)

Pojem kršitve blagovne znamke bi moral vključevati tudi uporabo znaka kot trgovskega imena ali podobne oznake, če se uporablja za razlikovanje blaga ali storitev.

| (20) | Zaradi zagotovitve pravne varnosti in popolne skladnosti z zadevno zakonodajo Unije je primerno imetniku blagovne znamke zagotoviti pravico, da tretji osebi prepove uporabo znaka v primerjalnem oglaševanju, kadar je tako primerjalno oglaševanje v nasprotju z Direktivo 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(20)

Zaradi zagotovitve pravne varnosti in popolne skladnosti z zadevno zakonodajo Unije je primerno imetniku blagovne znamke zagotoviti pravico, da tretji osebi prepove uporabo znaka v primerjalnem oglaševanju, kadar je tako primerjalno oglaševanje v nasprotju z Direktivo 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (21) | Zaradi okrepljenega varstva blagovnih znamk in učinkovitejšega boja proti ponarejanju ter v skladu z mednarodnimi obveznostmi držav članic v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO), zlasti na podlagi člena V Splošnega sporazuma o carinah in trgovini, ki se nanaša na prosti tranzit, ter – v zvezi z generičnimi zdravili – Deklaracije o Sporazumu TRIPS in javnem zdravju, ki jo je 14. novembra 2001 sprejela ministrska konferenca STO v Dohi, bi moral imetnik blagovne znamke imeti pravico tretjim osebam preprečiti, da bi v gospodarskem prometu vnesle blago v državo članico, kjer je blagovna znamka registrirana, ne da bi bilo to blago tam sproščeno v prosti promet, če tako blago prihaja iz tretjih držav in brez dovoljenja nosi blagovno znamko, ki je enaka ali v bistvenem enaka blagovni znamki, registrirani za takšno blago. |
| --- | --- |

(21)

Zaradi okrepljenega varstva blagovnih znamk in učinkovitejšega boja proti ponarejanju ter v skladu z mednarodnimi obveznostmi držav članic v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO), zlasti na podlagi člena V Splošnega sporazuma o carinah in trgovini, ki se nanaša na prosti tranzit, ter – v zvezi z generičnimi zdravili – Deklaracije o Sporazumu TRIPS in javnem zdravju, ki jo je 14. novembra 2001 sprejela ministrska konferenca STO v Dohi, bi moral imetnik blagovne znamke imeti pravico tretjim osebam preprečiti, da bi v gospodarskem prometu vnesle blago v državo članico, kjer je blagovna znamka registrirana, ne da bi bilo to blago tam sproščeno v prosti promet, če tako blago prihaja iz tretjih držav in brez dovoljenja nosi blagovno znamko, ki je enaka ali v bistvenem enaka blagovni znamki, registrirani za takšno blago.

| (22) | V ta namen bi bilo treba dovoliti, da imetniki blagovne znamke preprečijo vnos blaga, ki krši pravice, in izvajanje kakršnih koli carinskih postopkov za takšno blago, vključno zlasti s tranzitom, pretovarjanjem, skladiščenjem, prostimi conami, začasno hrambo, aktivnim oplemenitenjem ali začasnim uvozom, tudi kadar takšno blago ni namenjeno dajanju na trg v zadevni državi članici. Carinski organi bi morali pri izvajanju carinskega nadzora uporabljati pooblastila in postopke iz Uredbe (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6), tudi na zahtevo imetnikov pravic. Carinski organi bi morali zlasti izvajati ustrezen nadzor na podlagi meril analize tveganja. |
| --- | --- |

(22)

V ta namen bi bilo treba dovoliti, da imetniki blagovne znamke preprečijo vnos blaga, ki krši pravice, in izvajanje kakršnih koli carinskih postopkov za takšno blago, vključno zlasti s tranzitom, pretovarjanjem, skladiščenjem, prostimi conami, začasno hrambo, aktivnim oplemenitenjem ali začasnim uvozom, tudi kadar takšno blago ni namenjeno dajanju na trg v zadevni državi članici. Carinski organi bi morali pri izvajanju carinskega nadzora uporabljati pooblastila in postopke iz Uredbe (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6), tudi na zahtevo imetnikov pravic. Carinski organi bi morali zlasti izvajati ustrezen nadzor na podlagi meril analize tveganja.

| (23) | Da bi uskladili potrebo po zagotavljanju učinkovitega uveljavljanja pravic iz blagovne znamke s potrebo po odpravi ovir za prosto trgovino z zakonitim blagom, bi moral imetnik blagovne znamke zadevno pravico izgubiti, kadar deklarant ali imetnik blaga v naknadnem postopku pred sodnim ali drugim organom, pristojnim za sprejetje meritorne odločitve o morebitni kršitvi registrirane blagovne znamke, lahko dokaže, da imetnik registrirane blagovne znamke nima pravice prepovedati dajanja blaga na trg v državi, v katero je namenjeno. |
| --- | --- |

(23)

Da bi uskladili potrebo po zagotavljanju učinkovitega uveljavljanja pravic iz blagovne znamke s potrebo po odpravi ovir za prosto trgovino z zakonitim blagom, bi moral imetnik blagovne znamke zadevno pravico izgubiti, kadar deklarant ali imetnik blaga v naknadnem postopku pred sodnim ali drugim organom, pristojnim za sprejetje meritorne odločitve o morebitni kršitvi registrirane blagovne znamke, lahko dokaže, da imetnik registrirane blagovne znamke nima pravice prepovedati dajanja blaga na trg v državi, v katero je namenjeno.

| (24) | Člen 28 Uredbe (EU) št. 608/2013 določa, da je imetnik pravice odgovoren za škodo, ki jo imetnik blaga utrpi, kadar je med drugim naknadno ugotovljeno, da zadevno blago ne krši pravice intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

(24)

Člen 28 Uredbe (EU) št. 608/2013 določa, da je imetnik pravice odgovoren za škodo, ki jo imetnik blaga utrpi, kadar je med drugim naknadno ugotovljeno, da zadevno blago ne krši pravice intelektualne lastnine.

| (25) | Sprejeti bi bilo treba ustrezne ukrepe za zagotovitev nemotenega tranzita generičnih zdravil. Kar zadeva mednarodna nelastniška imena kot svetovno priznana generična imena za aktivne snovi v farmacevtskih preparatih, je ključnega pomena, da se ustrezno upoštevajo obstoječe omejitve učinka pravic iz blagovne znamke. Imetnik blagovne znamke torej ne bi smel imeti pravice, da tretji osebi prepreči vnos blaga v državo članico, kjer je blagovna znamka registrirana, ne da bi bilo to blago tam sproščeno v prosti promet, zaradi podobnosti med mednarodnim nelastniškim imenom za aktivno sestavino zdravila in blagovno znamko. |
| --- | --- |

(25)

Sprejeti bi bilo treba ustrezne ukrepe za zagotovitev nemotenega tranzita generičnih zdravil. Kar zadeva mednarodna nelastniška imena kot svetovno priznana generična imena za aktivne snovi v farmacevtskih preparatih, je ključnega pomena, da se ustrezno upoštevajo obstoječe omejitve učinka pravic iz blagovne znamke. Imetnik blagovne znamke torej ne bi smel imeti pravice, da tretji osebi prepreči vnos blaga v državo članico, kjer je blagovna znamka registrirana, ne da bi bilo to blago tam sproščeno v prosti promet, zaradi podobnosti med mednarodnim nelastniškim imenom za aktivno sestavino zdravila in blagovno znamko.

| (26) | Da bi se imetniki registrirane blagovne znamke lahko bolj učinkovito zoperstavili ponarejanju, bi morali imeti pravico, da prepovedo namestitev nedovoljene blagovne znamke na blago in nekatere pripravljalne ukrepe, izvedene pred takšno namestitvijo. |
| --- | --- |

(26)

Da bi se imetniki registrirane blagovne znamke lahko bolj učinkovito zoperstavili ponarejanju, bi morali imeti pravico, da prepovedo namestitev nedovoljene blagovne znamke na blago in nekatere pripravljalne ukrepe, izvedene pred takšno namestitvijo.

| (27) | Imetnik ne bi smel imeti pravice, da v okviru izključnih pravic, pridobljenih z blagovno znamko, tretjim osebam prepove uporabo znakov ali označb, ki se uporabljajo pravično in torej v skladu z dobrimi poslovnimi običaji v industrijskih in trgovinskih zadevah. Za trgovska imena običajno velja neomejeno varstvo glede na poznejše blagovne znamke, zato bi bilo zaradi zagotavljanja enakih pogojev za trgovska imena in blagovne znamke primerno, da bi taka uporaba zajemala samo osebno ime tretje osebe. Taka uporaba bi morala dopustiti tudi splošno uporabo opisnih ali nerazlikovalnih znakov ali označb. Poleg tega imetnik ne bi smel imeti pravice, da prepreči pravično in pošteno uporabo znamke za namene opredelitve ali navedbe blaga ali storitev kot svojih. Kadar tretje osebe blagovno znamko uporabljajo, da bi potrošnika opozorile na ponovno prodajo originalov, ki jih je prvotno prodajal imetnik blagovne znamke v Uniji ali so se prodajali z njegovim soglasjem, bi bilo takšno uporabo treba šteti za pravično, če je obenem v skladu z dobrimi poslovnimi običaji v industrijskih in trgovinskih zadevah. Kadar tretje osebe blagovno znamko uporabljajo za namene umetniškega izražanja, bi se morala takšna uporaba šteti za pravično, če je obenem v skladu z dobrimi poslovnimi običaji v industrijskih in trgovinskih zadevah. Poleg tega bi se morala ta direktiva uporabljati tako, da bi zagotovili dosledno spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin, zlasti svobode izražanja. |
| --- | --- |

(27)

Imetnik ne bi smel imeti pravice, da v okviru izključnih pravic, pridobljenih z blagovno znamko, tretjim osebam prepove uporabo znakov ali označb, ki se uporabljajo pravično in torej v skladu z dobrimi poslovnimi običaji v industrijskih in trgovinskih zadevah. Za trgovska imena običajno velja neomejeno varstvo glede na poznejše blagovne znamke, zato bi bilo zaradi zagotavljanja enakih pogojev za trgovska imena in blagovne znamke primerno, da bi taka uporaba zajemala samo osebno ime tretje osebe. Taka uporaba bi morala dopustiti tudi splošno uporabo opisnih ali nerazlikovalnih znakov ali označb. Poleg tega imetnik ne bi smel imeti pravice, da prepreči pravično in pošteno uporabo znamke za namene opredelitve ali navedbe blaga ali storitev kot svojih. Kadar tretje osebe blagovno znamko uporabljajo, da bi potrošnika opozorile na ponovno prodajo originalov, ki jih je prvotno prodajal imetnik blagovne znamke v Uniji ali so se prodajali z njegovim soglasjem, bi bilo takšno uporabo treba šteti za pravično, če je obenem v skladu z dobrimi poslovnimi običaji v industrijskih in trgovinskih zadevah. Kadar tretje osebe blagovno znamko uporabljajo za namene umetniškega izražanja, bi se morala takšna uporaba šteti za pravično, če je obenem v skladu z dobrimi poslovnimi običaji v industrijskih in trgovinskih zadevah. Poleg tega bi se morala ta direktiva uporabljati tako, da bi zagotovili dosledno spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin, zlasti svobode izražanja.

| (28) | Iz načela prostega pretoka blaga izhaja, da imetnik blagovne znamke ne bi smel imeti pravice tretjim osebam prepovedati uporabe blaga, ki ga je imetnik dal v promet v Uniji, pod varstvom blagovne znamke, ali se je to zgodilo z njegovim soglasjem, razen če obstajajo utemeljeni razlogi, da imetnik nasprotuje nadaljnji komercializaciji blaga. |
| --- | --- |

(28)

Iz načela prostega pretoka blaga izhaja, da imetnik blagovne znamke ne bi smel imeti pravice tretjim osebam prepovedati uporabe blaga, ki ga je imetnik dal v promet v Uniji, pod varstvom blagovne znamke, ali se je to zgodilo z njegovim soglasjem, razen če obstajajo utemeljeni razlogi, da imetnik nasprotuje nadaljnji komercializaciji blaga.

| (29) | Zaradi pravne varnosti, brez poseganja v interese imetnika prejšnje blagovne znamke, je pomembno določiti, da ta ne sme več zahtevati ugotovitve ničnosti ali ugovarjati uporabi blagovne znamke, ki je poznejša od njegove blagovne znamke, katere uporabo je v dolgem časovnem obdobju vede dopuščal, razen če je prijava poznejše blagovne znamke vložena v slabi veri. |
| --- | --- |

(29)

Zaradi pravne varnosti, brez poseganja v interese imetnika prejšnje blagovne znamke, je pomembno določiti, da ta ne sme več zahtevati ugotovitve ničnosti ali ugovarjati uporabi blagovne znamke, ki je poznejša od njegove blagovne znamke, katere uporabo je v dolgem časovnem obdobju vede dopuščal, razen če je prijava poznejše blagovne znamke vložena v slabi veri.

| (30) | Zaradi zagotovitve pravne varnosti in zaščite pravic iz blagovne znamke, ki so bile zakonito pridobljene, je primerno in potrebno določiti, da imetniki prejšnjih blagovnih znamk – ne da bi to vplivalo na načelo, da se poznejša blagovna znamka ne more uveljavljati proti prejšnjim blagovnim znamkam – nimajo pravice pridobiti zavrnitve ali ugotovitve ničnosti ali ugovarjati uporabi poznejše blagovne znamke, če je bila ta pridobljena v času, ko je bilo mogoče, da se prejšnja blagovna znamka ugotovi za nično ali razveljavi, ker na primer še ni pridobila razlikovalnega značaja z uporabo, ali če prejšnje blagovne znamke ni bilo mogoče uporabljati zaradi poznejše blagovne znamke, ker potrebni pogoji niso bili izpolnjeni, na primer, ko prejšnja znamka še ni pridobila ugleda. |
| --- | --- |

(30)

Zaradi zagotovitve pravne varnosti in zaščite pravic iz blagovne znamke, ki so bile zakonito pridobljene, je primerno in potrebno določiti, da imetniki prejšnjih blagovnih znamk – ne da bi to vplivalo na načelo, da se poznejša blagovna znamka ne more uveljavljati proti prejšnjim blagovnim znamkam – nimajo pravice pridobiti zavrnitve ali ugotovitve ničnosti ali ugovarjati uporabi poznejše blagovne znamke, če je bila ta pridobljena v času, ko je bilo mogoče, da se prejšnja blagovna znamka ugotovi za nično ali razveljavi, ker na primer še ni pridobila razlikovalnega značaja z uporabo, ali če prejšnje blagovne znamke ni bilo mogoče uporabljati zaradi poznejše blagovne znamke, ker potrebni pogoji niso bili izpolnjeni, na primer, ko prejšnja znamka še ni pridobila ugleda.

| (31) | Blagovne znamke so namenjene razlikovanju blaga ali storitev ter potrošnikom omogočajo, da se odločajo na podlagi informacij, samo kadar se dejansko uporabljajo na trgu. Zaradi zmanjšanja skupnega števila blagovnih znamk, registriranih in varovanih v Uniji, ter posledično zmanjšanja števila sporov, ki se pojavljajo med njimi, je treba zahtevati, da se uporabljajo. Zato je bistvenega pomena zahtevati, da se registrirane blagovne znamke dejansko uporabljajo v zvezi z blagom ali storitvami, za katere so registrirane, ali da se v primeru zadevne neuporabe v petih letih od datuma zaključka postopka registracije lahko razveljavijo. |
| --- | --- |

(31)

Blagovne znamke so namenjene razlikovanju blaga ali storitev ter potrošnikom omogočajo, da se odločajo na podlagi informacij, samo kadar se dejansko uporabljajo na trgu. Zaradi zmanjšanja skupnega števila blagovnih znamk, registriranih in varovanih v Uniji, ter posledično zmanjšanja števila sporov, ki se pojavljajo med njimi, je treba zahtevati, da se uporabljajo. Zato je bistvenega pomena zahtevati, da se registrirane blagovne znamke dejansko uporabljajo v zvezi z blagom ali storitvami, za katere so registrirane, ali da se v primeru zadevne neuporabe v petih letih od datuma zaključka postopka registracije lahko razveljavijo.

| (32) | Zato bi bilo treba registrirano blagovno znamko varovati le, če se dejansko uporablja, imetnik prejšnje blagovne znamke pa ne bi smel imeti pravice, da ugovarja poznejši blagovni znamki ali zahteva ugotovitev njene ničnosti, če ta imetnik svoje blagovne znamke ni uporabljal resno in dejansko. Poleg tega bi morale države članice zagotoviti, da se blagovna znamka ne more uspešno uveljavljati v postopku zaradi kršitve pravic, če se na podlagi zahteve za razveljavitev blagovne znamke ugotovi, da bi se blagovna znamka lahko razveljavila, ali, kadar se zahtevek nanaša na pravico z zvezi s poznejšo blagovno znamko, da bi se lahko razveljavila v času pridobitve pravice v zvezi s poznejšo blagovno znamko. |
| --- | --- |

(32)

Zato bi bilo treba registrirano blagovno znamko varovati le, če se dejansko uporablja, imetnik prejšnje blagovne znamke pa ne bi smel imeti pravice, da ugovarja poznejši blagovni znamki ali zahteva ugotovitev njene ničnosti, če ta imetnik svoje blagovne znamke ni uporabljal resno in dejansko. Poleg tega bi morale države članice zagotoviti, da se blagovna znamka ne more uspešno uveljavljati v postopku zaradi kršitve pravic, če se na podlagi zahteve za razveljavitev blagovne znamke ugotovi, da bi se blagovna znamka lahko razveljavila, ali, kadar se zahtevek nanaša na pravico z zvezi s poznejšo blagovno znamko, da bi se lahko razveljavila v času pridobitve pravice v zvezi s poznejšo blagovno znamko.

| (33) | Če se prednost starejše nacionalne znamke ali blagovne znamke, registrirane na podlagi mednarodnih sporazumov z učinkom v državi članici, zahteva za blagovno znamko EU in če se znamki, ki je podlaga zahteve po prednosti starejše blagovne znamke, odpove ali se dopusti, da njena registracija poteče, je primerno zagotoviti, da se veljavnost navedene znamke še vedno lahko izpodbija. Takšno izpodbijanje bi bilo treba omejiti na primere, v katerih bi bila lahko znamka razglašena za nično ali razveljavljena, v času, ko je bila odstranjena iz registra. |
| --- | --- |

(33)

Če se prednost starejše nacionalne znamke ali blagovne znamke, registrirane na podlagi mednarodnih sporazumov z učinkom v državi članici, zahteva za blagovno znamko EU in če se znamki, ki je podlaga zahteve po prednosti starejše blagovne znamke, odpove ali se dopusti, da njena registracija poteče, je primerno zagotoviti, da se veljavnost navedene znamke še vedno lahko izpodbija. Takšno izpodbijanje bi bilo treba omejiti na primere, v katerih bi bila lahko znamka razglašena za nično ali razveljavljena, v času, ko je bila odstranjena iz registra.

| (34) | Zaradi skladnosti in lažje komercialne uporabe blagovnih znamk v Uniji bi bilo treba pravila, ki se uporabljajo za blagovne znamke kot predmet lastnine, v ustreznem obsegu uskladiti s tistimi, ki že veljajo za blagovne znamke EU, poleg tega pa bi morala vključevati pravila o prenosu, licencah, stvarnih pravicah in izvršbi. |
| --- | --- |

(34)

Zaradi skladnosti in lažje komercialne uporabe blagovnih znamk v Uniji bi bilo treba pravila, ki se uporabljajo za blagovne znamke kot predmet lastnine, v ustreznem obsegu uskladiti s tistimi, ki že veljajo za blagovne znamke EU, poleg tega pa bi morala vključevati pravila o prenosu, licencah, stvarnih pravicah in izvršbi.

| (35) | Izkazalo se je, da so kolektivne blagovne znamke koristen instrument za promoviranje blaga ali storitev z določenimi skupnimi lastnostmi. Zato je primerno, da za nacionalne kolektivne blagovne znamke veljajo pravila, ki so podobna pravilom, ki se uporabljajo za kolektivne znamke Evropske unije. |
| --- | --- |

(35)

Izkazalo se je, da so kolektivne blagovne znamke koristen instrument za promoviranje blaga ali storitev z določenimi skupnimi lastnostmi. Zato je primerno, da za nacionalne kolektivne blagovne znamke veljajo pravila, ki so podobna pravilom, ki se uporabljajo za kolektivne znamke Evropske unije.

| (36) | Zaradi boljšega in lažjega dostopa do zaščite blagovnih znamk ter povečanja pravne varnosti in predvidljivosti bi moral biti postopek za registracijo blagovnih znamk v državah članicah učinkovit in pregleden ter bi moral upoštevati pravila, podobna tistim, ki se uporabljajo za blagovne znamke EU. |
| --- | --- |

(36)

Zaradi boljšega in lažjega dostopa do zaščite blagovnih znamk ter povečanja pravne varnosti in predvidljivosti bi moral biti postopek za registracijo blagovnih znamk v državah članicah učinkovit in pregleden ter bi moral upoštevati pravila, podobna tistim, ki se uporabljajo za blagovne znamke EU.

| (37) | Zaradi zagotovitve pravne varnosti v zvezi z obsegom pravic iz blagovne znamke in lažjega dostopa do varstva blagovne znamke bi morala v vseh državah članicah za določitev ter razvrstitev blaga in storitev, za katere se vloži prijava blagovne znamke, veljati ista pravila, ki bi morala biti usklajena s pravili, ki se uporabljajo za blagovne znamke EU. Da bi pristojni organi in gospodarski subjekti lahko določili obseg varstva blagovne znamke samo na podlagi prijave, bi morala biti določitev blaga in storitev dovolj jasna in natančna. Uporaba splošnih izrazov bi se morala razlagati tako, da vključujejo le blago in storitve, ki so nedvomno zajeti v dobesednem pomenu izraza. Zaradi jasnosti in pravne varnosti bi si morali glavni uradi držav članic za industrijsko lastnino in Urad Beneluksa za intelektualno lastnino v medsebojnem sodelovanju prizadevati za pripravo seznama, ki bi odražal njihove upravne prakse glede razvrstitve blaga in storitev. |
| --- | --- |

(37)

Zaradi zagotovitve pravne varnosti v zvezi z obsegom pravic iz blagovne znamke in lažjega dostopa do varstva blagovne znamke bi morala v vseh državah članicah za določitev ter razvrstitev blaga in storitev, za katere se vloži prijava blagovne znamke, veljati ista pravila, ki bi morala biti usklajena s pravili, ki se uporabljajo za blagovne znamke EU. Da bi pristojni organi in gospodarski subjekti lahko določili obseg varstva blagovne znamke samo na podlagi prijave, bi morala biti določitev blaga in storitev dovolj jasna in natančna. Uporaba splošnih izrazov bi se morala razlagati tako, da vključujejo le blago in storitve, ki so nedvomno zajeti v dobesednem pomenu izraza. Zaradi jasnosti in pravne varnosti bi si morali glavni uradi držav članic za industrijsko lastnino in Urad Beneluksa za intelektualno lastnino v medsebojnem sodelovanju prizadevati za pripravo seznama, ki bi odražal njihove upravne prakse glede razvrstitve blaga in storitev.

| (38) | Zaradi zagotavljanja učinkovitega varstva blagovne znamke bi morale države članice zagotoviti, da je na voljo učinkovit upravni postopek ugovora, ki bi vsaj imetniku pravic iz prejšnje blagovne znamke in vsaki osebi, ki je v skladu z zadevnim pravom pooblaščena za uveljavljanje pravic, ki izhajajo iz zaščitene označbe porekla ali geografske označbe, omogočil, da ugovarja registraciji prijave blagovne znamke. Za zagotovitev učinkovitih sredstev za razveljavitev blagovnih znamk ali ugotovitev njihove ničnosti bi morale države članice poleg tega zagotoviti upravni postopek za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti v daljšem obdobju prenosa, in sicer sedem let po začetku veljavnosti te direktive. |
| --- | --- |

(38)

Zaradi zagotavljanja učinkovitega varstva blagovne znamke bi morale države članice zagotoviti, da je na voljo učinkovit upravni postopek ugovora, ki bi vsaj imetniku pravic iz prejšnje blagovne znamke in vsaki osebi, ki je v skladu z zadevnim pravom pooblaščena za uveljavljanje pravic, ki izhajajo iz zaščitene označbe porekla ali geografske označbe, omogočil, da ugovarja registraciji prijave blagovne znamke. Za zagotovitev učinkovitih sredstev za razveljavitev blagovnih znamk ali ugotovitev njihove ničnosti bi morale države članice poleg tega zagotoviti upravni postopek za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti v daljšem obdobju prenosa, in sicer sedem let po začetku veljavnosti te direktive.

| (39) | Zaželeno je, da bi glavni uradi držav članic za industrijsko lastnino in Urad Beneluksa za intelektualno lastnino sodelovali med seboj ter z Uradom Evropske unije za intelektualno lastnino na vseh področjih registracije in upravljanja blagovnih znamk, da bi spodbudili približevanje praks in orodij, kot so oblikovanje in posodabljanje skupnih ali povezanih podatkovnih zbirk in portalov za posvetovanje in iskanje. Države članice bi morale poleg tega zagotoviti, da bi njihovi uradi sodelovali med seboj in z Uradom Evropske unije za intelektualno lastnino na vseh drugih področjih njihovega delovanja, ki so povezana z varstvom blagovnih znamk v Uniji. |
| --- | --- |

(39)

Zaželeno je, da bi glavni uradi držav članic za industrijsko lastnino in Urad Beneluksa za intelektualno lastnino sodelovali med seboj ter z Uradom Evropske unije za intelektualno lastnino na vseh področjih registracije in upravljanja blagovnih znamk, da bi spodbudili približevanje praks in orodij, kot so oblikovanje in posodabljanje skupnih ali povezanih podatkovnih zbirk in portalov za posvetovanje in iskanje. Države članice bi morale poleg tega zagotoviti, da bi njihovi uradi sodelovali med seboj in z Uradom Evropske unije za intelektualno lastnino na vseh drugih področjih njihovega delovanja, ki so povezana z varstvom blagovnih znamk v Uniji.

| (40) | Ta direktiva ne bi smela izključevati uporabe predpisov držav članic, ki ne sodijo v okvir prava blagovnih znamkah, kot so predpisi v zvezi z nelojalno konkurenco, civilnopravno odgovornostjo ali varstvom potrošnikov. |
| --- | --- |

(40)

Ta direktiva ne bi smela izključevati uporabe predpisov držav članic, ki ne sodijo v okvir prava blagovnih znamkah, kot so predpisi v zvezi z nelojalno konkurenco, civilnopravno odgovornostjo ali varstvom potrošnikov.

| (41) | Države članice obvezujeta Pariška konvencija za varstvo industrijske lastnine (v nadaljnjem besedilu: Pariška konvencija) in Sporazum TRIPS. Potrebno je, da je ta direktiva popolnoma skladna z določbami navedene konvencije in navedenega sporazuma. Ta direktiva ne bi smela vplivati na obveznosti držav članic, ki izhajajo iz navedene konvencije in navedenega sporazuma. Kjer je to primerno, bi bilo treba uporabiti drugi odstavek člena 351 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(41)

Države članice obvezujeta Pariška konvencija za varstvo industrijske lastnine (v nadaljnjem besedilu: Pariška konvencija) in Sporazum TRIPS. Potrebno je, da je ta direktiva popolnoma skladna z določbami navedene konvencije in navedenega sporazuma. Ta direktiva ne bi smela vplivati na obveznosti držav članic, ki izhajajo iz navedene konvencije in navedenega sporazuma. Kjer je to primerno, bi bilo treba uporabiti drugi odstavek člena 351 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (42) | Ker ciljev te direktive, in sicer razviti in vzpostaviti dobro delujoč notranji trg ter olajšati registracijo, upravljanje in varstvo blagovnih znamk v Uniji v korist rasti in konkurence, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njenega obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(42)

Ker ciljev te direktive, in sicer razviti in vzpostaviti dobro delujoč notranji trg ter olajšati registracijo, upravljanje in varstvo blagovnih znamk v Uniji v korist rasti in konkurence, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njenega obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (43) | Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) ureja obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja v državah članicah v okviru te direktive. |
| --- | --- |

(43)

Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) ureja obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja v državah članicah v okviru te direktive.

| (44) | V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (8) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje izdal 11. julija 2013. |
| --- | --- |

(44)

V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (8) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje izdal 11. julija 2013.

| (45) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s predhodno direktivo. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz predhodne direktive. |
| --- | --- |

(45)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s predhodno direktivo. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz predhodne direktive.

| (46) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic na podlagi Direktive 2008/95/ES glede roka za prenos Direktive Sveta 89/104/EGS (9) v nacionalno pravo, kakor je določen v delu B Priloge I k Direktivi 2008/95/ES – |
| --- | --- |

(46)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic na podlagi Direktive 2008/95/ES glede roka za prenos Direktive Sveta 89/104/EGS (9) v nacionalno pravo, kakor je določen v delu B Priloge I k Direktivi 2008/95/ES –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Področje uporabe

Ta direktiva se uporablja za vsako blagovno znamko v zvezi z blagom ali storitvami, ki je predmet registracije ali prijave za registracijo v državi članici kot posamična blagovna znamka, garancijska ali certifikacijska znamka ali kolektivna znamka, ali ki je predmet registracije ali prijave za registracijo v Uradu Beneluksa za intelektualno lastnino ali mednarodne registracije z učinkom v državi članici.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „urad“ pomeni glavni urad za industrijsko lastnino države članice ali Urad Beneluksa za intelektualno lastnino, pooblaščen za registracijo blagovnih znamk; |
| --- | --- |

(a)

„urad“ pomeni glavni urad za industrijsko lastnino države članice ali Urad Beneluksa za intelektualno lastnino, pooblaščen za registracijo blagovnih znamk;

| (b) | „register“ pomeni register blagovnih znamk, ki ga vodi urad. |
| --- | --- |

(b)

„register“ pomeni register blagovnih znamk, ki ga vodi urad.

POGLAVJE 2

MATERIALNO PRAVO BLAGOVNIH ZNAMK

ODDELEK 1

Znaki, ki lahko sestavljajo blagovno znamko

Člen 3

Znaki, ki lahko sestavljajo blagovno znamko

Blagovna znamka je lahko sestavljena iz kakršnih koli znakov, zlasti iz besed, vključno z osebnimi imeni, ali iz slik, črk, števil, barv, oblike blaga ali njegove embalaže ali zvokov, če se:

| (a) | lahko s temi znaki blago ali storitve določenega podjetja razlikujejo od blaga ali storitev drugih podjetij ter |
| --- | --- |

(a)

lahko s temi znaki blago ali storitve določenega podjetja razlikujejo od blaga ali storitev drugih podjetij ter

| (b) | ti znaki v registru lahko prikažejo na način, ki pristojnim organom in javnosti omogoči jasno in natančno določitev predmeta varstva, ki je zagotovljeno njihovemu imetniku. |
| --- | --- |

(b)

ti znaki v registru lahko prikažejo na način, ki pristojnim organom in javnosti omogoči jasno in natančno določitev predmeta varstva, ki je zagotovljeno njihovemu imetniku.

ODDELEK 2

Razlogi za zavrnitev ali ničnost

Člen 4

Absolutni razlogi za zavrnitev ali ničnost

1.   Naslednje se ne registrira ali se, če je registrirano, ugotovi za nično:

| (a) | znaki, ki ne morejo sestavljati blagovne znamke; |
| --- | --- |

(a)

znaki, ki ne morejo sestavljati blagovne znamke;

| (b) | blagovne znamke, ki so brez slehernega razlikovalnega značaja; |
| --- | --- |

(b)

blagovne znamke, ki so brez slehernega razlikovalnega značaja;

| (c) | blagovne znamke, ki jih sestavljajo izključno znaki ali označbe, ki lahko v gospodarskem prometu označujejo vrsto, kakovost, količino, namen, vrednost, geografsko poreklo ali čas proizvodnje blaga ali opravljanja storitev ali druge lastnosti blaga ali storitev; |
| --- | --- |

(c)

blagovne znamke, ki jih sestavljajo izključno znaki ali označbe, ki lahko v gospodarskem prometu označujejo vrsto, kakovost, količino, namen, vrednost, geografsko poreklo ali čas proizvodnje blaga ali opravljanja storitev ali druge lastnosti blaga ali storitev;

| (d) | blagovne znamke, ki so sestavljene izključno iz znakov ali označb, ki so postali običajni v jezikovni rabi ali v dobroverni ustaljeni praksi trgovanja; |
| --- | --- |

(d)

blagovne znamke, ki so sestavljene izključno iz znakov ali označb, ki so postali običajni v jezikovni rabi ali v dobroverni ustaljeni praksi trgovanja;

| (e) | znaki, sestavljeni izključno iz:






  (i) | oblike ali druge značilnosti, ki izhaja iz same narave blaga; |
| --- | --- | --- |

(e)

znaki, sestavljeni izključno iz:

(i)

oblike ali druge značilnosti, ki izhaja iz same narave blaga;

| (ii) | oblike ali druge značilnosti blaga, ki je nujna za dosego tehničnega učinka; |
| --- | --- |

(ii)

oblike ali druge značilnosti blaga, ki je nujna za dosego tehničnega učinka;

| (iii) | oblike ali druge značilnosti, ki blagu daje bistveno vrednost; |
| --- | --- |

(iii)

oblike ali druge značilnosti, ki blagu daje bistveno vrednost;

| (f) | blagovne znamke, ki nasprotujejo javnemu redu ali sprejetim moralnim načelom; |
| --- | --- |

(f)

blagovne znamke, ki nasprotujejo javnemu redu ali sprejetim moralnim načelom;

| (g) | blagovne znamke, katerih narava zavaja javnost, zlasti glede narave, kakovosti ali geografskega porekla blaga ali storitve; |
| --- | --- |

(g)

blagovne znamke, katerih narava zavaja javnost, zlasti glede narave, kakovosti ali geografskega porekla blaga ali storitve;

| (h) | blagovne znamke, za katere ni bilo izdano dovoljenje pristojnih organov in morajo biti zavrnjene ali razglašene za nične na podlagi člena 6ter Pariške konvencije; |
| --- | --- |

(h)

blagovne znamke, za katere ni bilo izdano dovoljenje pristojnih organov in morajo biti zavrnjene ali razglašene za nične na podlagi člena 6ter Pariške konvencije;

| (i) | blagovne znamke, ki so izključene iz registracije v skladu z zakonodajo Unije ali nacionalnim pravom zadevne države članice ali mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je Unija ali zadevna država članica, in ki zagotavljajo zaščito označb porekla in geografskih označb; |
| --- | --- |

(i)

blagovne znamke, ki so izključene iz registracije v skladu z zakonodajo Unije ali nacionalnim pravom zadevne države članice ali mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je Unija ali zadevna država članica, in ki zagotavljajo zaščito označb porekla in geografskih označb;

| (j) | blagovne znamke, ki so izključene iz registracije v skladu z zakonodajo Unije ali mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je Unija, in ki zagotavljajo zaščito tradicionalnih izrazov za vina; |
| --- | --- |

(j)

blagovne znamke, ki so izključene iz registracije v skladu z zakonodajo Unije ali mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je Unija, in ki zagotavljajo zaščito tradicionalnih izrazov za vina;

| (k) | blagovne znamke, ki so izključene iz registracije v skladu z zakonodajo Unije ali mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je Unija, in ki zagotavljajo zaščito zajamčenih tradicionalnih posebnosti; |
| --- | --- |

(k)

blagovne znamke, ki so izključene iz registracije v skladu z zakonodajo Unije ali mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je Unija, in ki zagotavljajo zaščito zajamčenih tradicionalnih posebnosti;

| (l) | blagovne znamke, ki so sestavljene iz prejšnjega poimenovanja rastlinske sorte, registriranega v skladu z zakonodajo Unije ali nacionalnim pravom zadevne države članice ali mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je Unija ali zadevna država članica, o zaščiti žlahtniteljskih pravic, in se nanašajo na rastlinske sorte iste ali zelo sorodne vrste, ali vsebujejo bistvene elemente tega poimenovanja. |
| --- | --- |

(l)

blagovne znamke, ki so sestavljene iz prejšnjega poimenovanja rastlinske sorte, registriranega v skladu z zakonodajo Unije ali nacionalnim pravom zadevne države članice ali mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je Unija ali zadevna država članica, o zaščiti žlahtniteljskih pravic, in se nanašajo na rastlinske sorte iste ali zelo sorodne vrste, ali vsebujejo bistvene elemente tega poimenovanja.

2.   Blagovna znamka se lahko ugotovi za nično, kadar prijavitelj vloži prijavo za registracijo blagovne znamke v slabi veri. Država članica lahko tudi zagotovi, da se taka blagovna znamka ne registrira.

3.   Vsaka država članica lahko določi, da se blagovna znamka ne registrira ali da se jo, če je registrirana, lahko ugotovi za nično, če in v kolikor:

| (a) | se lahko uporaba te blagovne znamke prepove v skladu s predpisi, ki ne sodijo v okvir prava blagovnih znamk zadevne države članice ali Unije; |
| --- | --- |

(a)

se lahko uporaba te blagovne znamke prepove v skladu s predpisi, ki ne sodijo v okvir prava blagovnih znamk zadevne države članice ali Unije;

| (b) | blagovna znamka vsebuje znak visoke simbolične vrednosti, zlasti verski simbol; |
| --- | --- |

(b)

blagovna znamka vsebuje znak visoke simbolične vrednosti, zlasti verski simbol;

| (c) | blagovna znamka vsebuje znamenja, embleme in grbe, ki niso zajeti v členu 6ter Pariške konvencije in ki so v javnem interesu, razen če je bilo soglasje ustreznih organov k njeni registraciji dano v skladu s pravom države članice. |
| --- | --- |

(c)

blagovna znamka vsebuje znamenja, embleme in grbe, ki niso zajeti v členu 6ter Pariške konvencije in ki so v javnem interesu, razen če je bilo soglasje ustreznih organov k njeni registraciji dano v skladu s pravom države članice.

4.   Registracija blagovne znamke se ne zavrne v skladu s točko (b), (c) ali (d) odstavka 1, če je pred datumom prijave za registracijo in z njeno uporabo pridobila razlikovalni značaj. Registracija blagovne znamke se ne ugotovi za nično iz istih razlogov, če je pred datumom vložitve zahteve za ugotovitev ničnosti in z njeno uporabo pridobila razlikovalni značaj.

5.   Vsaka država članica lahko določi, da se odstavek 4 uporablja tudi, če je blagovna znamka pridobila razlikovalni značaj po datumu vložitve prijave za registracijo, vendar pred datumom registracije.

Člen 5

Relativni razlogi za zavrnitev ali ničnost

1.   Blagovna znamka se ne registrira ali, če je registrirana, se jo ugotovi za nično, če:

| (a) | je enaka prejšnji blagovni znamki in so blago ali storitve, za katere se blagovna znamka uporablja oziroma je zanje registrirana, enaki blagu ali storitvam, za katere je varovana prejšnja blagovna znamka; |
| --- | --- |

(a)

je enaka prejšnji blagovni znamki in so blago ali storitve, za katere se blagovna znamka uporablja oziroma je zanje registrirana, enaki blagu ali storitvam, za katere je varovana prejšnja blagovna znamka;

| (b) | zaradi enakosti ali podobnosti s prejšnjo blagovno znamko in enakosti ali podobnosti blaga ali storitev, označenih z blagovnimi znamkami, obstaja verjetnost zmede v javnosti, pri čemer verjetnost zmede vključuje verjetnost povezovanja s prejšnjo blagovno znamko. |
| --- | --- |

(b)

zaradi enakosti ali podobnosti s prejšnjo blagovno znamko in enakosti ali podobnosti blaga ali storitev, označenih z blagovnimi znamkami, obstaja verjetnost zmede v javnosti, pri čemer verjetnost zmede vključuje verjetnost povezovanja s prejšnjo blagovno znamko.

2.   „Prejšnja blagovna znamka“ v smislu odstavka 1 pomeni:

| (a) | naslednje vrste blagovnih znamk z datumom vložitve prijave za registracijo, ki je pred datumom prijave za registracijo blagovne znamke, ter, kadar je to primerno, ob upoštevanju prednostnih pravic, ki se zahtevajo v zvezi s temi blagovnimi znamkami:






  (i) | blagovne znamke EU; |
| --- | --- | --- |

(a)

naslednje vrste blagovnih znamk z datumom vložitve prijave za registracijo, ki je pred datumom prijave za registracijo blagovne znamke, ter, kadar je to primerno, ob upoštevanju prednostnih pravic, ki se zahtevajo v zvezi s temi blagovnimi znamkami:

(i)

blagovne znamke EU;

| (ii) | blagovne znamke, registrirane v zadevni državi članici, ali, v primeru Belgije, Luksemburga ali Nizozemske, na Uradu Beneluksa za intelektualno lastnino; |
| --- | --- |

(ii)

blagovne znamke, registrirane v zadevni državi članici, ali, v primeru Belgije, Luksemburga ali Nizozemske, na Uradu Beneluksa za intelektualno lastnino;

| (iii) | blagovne znamke, registrirane na podlagi mednarodnih sporazumov, ki učinkujejo v zadevni državi članici; |
| --- | --- |

(iii)

blagovne znamke, registrirane na podlagi mednarodnih sporazumov, ki učinkujejo v zadevni državi članici;

| (b) | blagovne znamke EU, za katere se v skladu z Uredbo (ES) št. 207/2009 upravičeno zahteva prednost starejše blagovne znamke iz točk (a)(ii) in (iii), tudi če se tej blagovni znamki odpove ali se dopusti, da njena registracija poteče; |
| --- | --- |

(b)

blagovne znamke EU, za katere se v skladu z Uredbo (ES) št. 207/2009 upravičeno zahteva prednost starejše blagovne znamke iz točk (a)(ii) in (iii), tudi če se tej blagovni znamki odpove ali se dopusti, da njena registracija poteče;

| (c) | prijave za blagovne znamke iz točk (a) in (b) pod pogojem njihove registracije; |
| --- | --- |

(c)

prijave za blagovne znamke iz točk (a) in (b) pod pogojem njihove registracije;

| (d) | blagovne znamke, ki so na dan vložitve prijave za registracijo blagovne znamke ali, kadar je to primerno, zahteve za priznanje prednosti v zvezi s prijavo za registracijo blagovne znamke, v zadevni državi članici znane v pomenu izraza „znane“ iz člena 6bis Pariške konvencije. |
| --- | --- |

(d)

blagovne znamke, ki so na dan vložitve prijave za registracijo blagovne znamke ali, kadar je to primerno, zahteve za priznanje prednosti v zvezi s prijavo za registracijo blagovne znamke, v zadevni državi članici znane v pomenu izraza „znane“ iz člena 6bis Pariške konvencije.

3.   Poleg tega se blagovna znamka ne registrira ali se jo, če je registrirana, lahko ugotovi za nično, če:

| (a) | je enaka ali podobna prejšnji blagovni znamki, ne glede na to, ali je blago ali storitve, za katere se uporablja ali registrira, enako ali podobno oziroma ni podobno tistim, za katere je registrirana prejšnja blagovna znamka, če prejšnja blagovna znamka uživa ugled v državi članici, za katero se vloži prijava za registracijo ali v kateri je blagovna znamka registrirana, ali, v primeru blagovne znamke EU, uživa ugled v Uniji, in bi neupravičena uporaba poznejše blagovne znamke na nepošten način izkoriščala ali oškodovala razlikovalni značaj ali ugled prejšnje blagovne znamke; |
| --- | --- |

(a)

je enaka ali podobna prejšnji blagovni znamki, ne glede na to, ali je blago ali storitve, za katere se uporablja ali registrira, enako ali podobno oziroma ni podobno tistim, za katere je registrirana prejšnja blagovna znamka, če prejšnja blagovna znamka uživa ugled v državi članici, za katero se vloži prijava za registracijo ali v kateri je blagovna znamka registrirana, ali, v primeru blagovne znamke EU, uživa ugled v Uniji, in bi neupravičena uporaba poznejše blagovne znamke na nepošten način izkoriščala ali oškodovala razlikovalni značaj ali ugled prejšnje blagovne znamke;

| (b) | posrednik ali zastopnik imetnika blagovne znamke vloži prijavo zanjo v lastnem imenu brez dovoljenja imetnika, razen če posrednik ali zastopnik upraviči svoje ravnanje; |
| --- | --- |

(b)

posrednik ali zastopnik imetnika blagovne znamke vloži prijavo zanjo v lastnem imenu brez dovoljenja imetnika, razen če posrednik ali zastopnik upraviči svoje ravnanje;

| (c) | in v kolikor, v skladu z zakonodajo Unije ali pravom zadevne države članice, ki ščiti označbe porekla in geografske označbe:






  (i) | je bila prijava za registracijo označbe porekla ali geografske označbe vložena v skladu z zakonodajo Unije ali pravom zadevne države članice pred datumom prijave za registracijo blagovne znamke ali datumom prednostne pravice, zahtevane v zvezi s to prijavo, pod pogojem, da je ta pozneje registrirana; |
| --- | --- | --- |

(c)

in v kolikor, v skladu z zakonodajo Unije ali pravom zadevne države članice, ki ščiti označbe porekla in geografske označbe:

(i)

je bila prijava za registracijo označbe porekla ali geografske označbe vložena v skladu z zakonodajo Unije ali pravom zadevne države članice pred datumom prijave za registracijo blagovne znamke ali datumom prednostne pravice, zahtevane v zvezi s to prijavo, pod pogojem, da je ta pozneje registrirana;

| (ii) | daje označba porekla ali geografska označba osebi, ki je v skladu z zadevnim pravom pooblaščena za uveljavljanje pravic iz te označbe, pravico do prepovedi uporabe poznejše blagovne znamke. |
| --- | --- |

(ii)

daje označba porekla ali geografska označba osebi, ki je v skladu z zadevnim pravom pooblaščena za uveljavljanje pravic iz te označbe, pravico do prepovedi uporabe poznejše blagovne znamke.

4.   Vsaka država članica lahko določi, da se blagovna znamka ne registrira ali, če je registrirana, da se jo lahko ugotovi za nično, če in v kolikor:

| (a) | so bile pravice do neregistrirane blagovne znamke ali drugega znaka, ki se uporablja v gospodarskem prometu, pridobljene pred datumom vložitve prijave za registracijo poznejše blagovne znamke ali datumom zahtevane prednostne pravice v zvezi s prijavo za registracijo poznejše blagovne znamke, če neregistrirana blagovna znamka ali drug znak imetniku podeljuje pravico do prepovedi uporabe poznejše blagovne znamke; |
| --- | --- |

(a)

so bile pravice do neregistrirane blagovne znamke ali drugega znaka, ki se uporablja v gospodarskem prometu, pridobljene pred datumom vložitve prijave za registracijo poznejše blagovne znamke ali datumom zahtevane prednostne pravice v zvezi s prijavo za registracijo poznejše blagovne znamke, če neregistrirana blagovna znamka ali drug znak imetniku podeljuje pravico do prepovedi uporabe poznejše blagovne znamke;

| (b) | se lahko uporaba blagovne znamke prepove na podlagi prejšnje pravice, ki se razlikuje od pravic iz odstavka 2 in točke (a) tega odstavka ter zlasti:






  (i) | pravice do imena; |
| --- | --- | --- |

(b)

se lahko uporaba blagovne znamke prepove na podlagi prejšnje pravice, ki se razlikuje od pravic iz odstavka 2 in točke (a) tega odstavka ter zlasti:

(i)

pravice do imena;

| (ii) | pravice do osebne podobe; |
| --- | --- |

(ii)

pravice do osebne podobe;

| (iii) | avtorske pravice; |
| --- | --- |

(iii)

avtorske pravice;

| (iv) | pravice industrijske lastnine; |
| --- | --- |

(iv)

pravice industrijske lastnine;

| (c) | bi se blagovna znamka lahko zamenjala s prejšnjo blagovno znamko, ki je varovana v tujini, pod pogojem, da je prijavitelj na dan prijave deloval v slabi veri. |
| --- | --- |

(c)

bi se blagovna znamka lahko zamenjala s prejšnjo blagovno znamko, ki je varovana v tujini, pod pogojem, da je prijavitelj na dan prijave deloval v slabi veri.

5.   Države članice zagotovijo, da v primernih okoliščinah registracije ne obstaja obveznost zavrnitve registracije blagovne znamke ali njene ugotovitve za nično, če imetnik prejšnje blagovne znamke ali druge prejšnje pravice soglaša z registracijo poznejše blagovne znamke.

6.   Vsaka država članica lahko določi, da se z odstopanjem od odstavkov 1 do 5 razlogi za zavrnitev registracije ali ničnost, ki veljajo v tej državi članici pred datumom začetka veljavnosti predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo 89/104/EGS, uporabljajo za blagovne znamke, za katere je bila prijava vložena pred tem datumom.

Člen 6

Naknadno ugotavljanje ničnosti ali razveljavitev blagovne znamke

Če se prednost starejše nacionalne blagovne znamke ali blagovne znamke, registrirane na podlagi mednarodnih sporazumov z učinkom v državi članici, ki se ji imetnik odpove ali dopusti, da njena registracija poteče, zahteva za blagovno znamko EU, se ničnost ali razveljavitev blagovne znamke, ki je podlaga zahteve po prednosti starejše znamke, lahko ugotavlja naknadno, če bi se ničnost ali razveljavitev lahko razglasila ob odpovedi blagovni znamki ali dopustitvi, da njena registracija poteče. V takem primeru prednost starejše blagovne znamke preneha učinkovati.

Člen 7

Razlogi za zavrnitev ali ničnost v zvezi z nekaterim blagom ali storitvami

Če razlogi za zavrnitev registracije ali ničnost blagovne znamke obstajajo le za nekatero blago ali storitve, za katere je bila ta blagovna znamka zahtevana ali registrirana, zavrnitev registracije ali ugotovitev ničnosti zajema le tisto blago ali storitve.

Člen 8

Odsotnost razlikovalnega značaja ali ugleda prejšnje blagovne znamke, ki prekludira ugotovitev ničnosti registrirane blagovne znamke

Zahteva za ugotovitev ničnosti na podlagi prejšnje blagovne znamke na datum zahteve za ugotovitev ničnosti ni uspešna, če ne bi bila uspešna na datum vložitve ali datum prednostne pravice poznejše blagovne znamke iz enega od naslednjih razlogov:

| (a) | prejšnja blagovna znamka, ki se lahko ugotovi za nično v skladu s točko (b), (c) ali (d) člena 4(1), še ni pridobila razlikovalnega značaja iz člena 4(4); |
| --- | --- |

(a)

prejšnja blagovna znamka, ki se lahko ugotovi za nično v skladu s točko (b), (c) ali (d) člena 4(1), še ni pridobila razlikovalnega značaja iz člena 4(4);

| (b) | zahteva za ugotovitev ničnosti temelji na točki (b) člena 5(1) in prejšnja blagovna znamka še ni pridobila zadostnega razlikovalnega značaja, s katerim bi utemeljili morebitno zmedo v smislu točke (b) člena 5(1); |
| --- | --- |

(b)

zahteva za ugotovitev ničnosti temelji na točki (b) člena 5(1) in prejšnja blagovna znamka še ni pridobila zadostnega razlikovalnega značaja, s katerim bi utemeljili morebitno zmedo v smislu točke (b) člena 5(1);

| (c) | zahteva za ugotovitev ničnosti temelji na točki (a) člena 5(3) in prejšnja blagovna znamka še ni pridobila ugleda v smislu točke (a) člena 5(3). |
| --- | --- |

(c)

zahteva za ugotovitev ničnosti temelji na točki (a) člena 5(3) in prejšnja blagovna znamka še ni pridobila ugleda v smislu točke (a) člena 5(3).

Člen 9

Prekluzija ugotovitve ničnosti kot posledica tihe privolitve

1.   Če je v državi članici imetnik prejšnje blagovne znamke iz člena 5(2) ali točke (a) člena 5(3) v petih zaporednih letih tiho privolil v uporabo poznejše blagovne znamke, registrirane v navedeni državi članici, čeprav se je take uporabe zavedal, na podlagi prejšnje blagovne znamke ni več upravičen do vložitve zahteve za ugotovitev ničnosti poznejše blagovne znamke za blago ali storitve, za katere se uporablja poznejša blagovna znamka, razen če je bila prijava za registracijo poznejše blagovne znamke vložena v slabi veri.

2.   Države članice lahko določijo, da se odstavek 1 tega člena uporablja za imetnika kakršne koli druge prejšnje pravice iz točke (a) ali (b) člena 5(4).

3.   V primerih iz odstavkov 1 in 2 imetnik pozneje registrirane blagovne znamke ni upravičen do ugovora uporabi prejšnje pravice, čeprav se navedena pravica ne more več uveljavljati proti poznejši blagovni znamki.

ODDELEK 3

Podeljene pravice in omejitve

Člen 10

Pravice, podeljene z blagovno znamko

1.   Registracija blagovne znamke podeljuje imetniku izključne pravice iz te znamke.

2.   Brez poseganja v pravice imetnikov, ki so bile pridobljene pred datumom vložitve prijave ali datumom prednostne pravice registrirane blagovne znamke, ima imetnik te registrirane blagovne znamke pravico, da tretjim osebam, ki nimajo njegovega soglasja, prepreči, da bi v gospodarskem prometu v povezavi z blagom in storitvami uporabljale kakršen koli znak, če je:

| (a) | znak enak blagovni znamki in se uporablja za blago ali storitve, ki so enake tistim, za katere je registrirana blagovna znamka; |
| --- | --- |

(a)

znak enak blagovni znamki in se uporablja za blago ali storitve, ki so enake tistim, za katere je registrirana blagovna znamka;

| (b) | znak enak ali podoben blagovni znamki in se uporablja v zvezi z blagom ali storitvami, ki so enake ali podobne tistim, za katere je registrirana blagovna znamka, če obstaja verjetnost zmede v javnosti; verjetnost zmede vključuje možnost povezovanja znaka in blagovne znamke; |
| --- | --- |

(b)

znak enak ali podoben blagovni znamki in se uporablja v zvezi z blagom ali storitvami, ki so enake ali podobne tistim, za katere je registrirana blagovna znamka, če obstaja verjetnost zmede v javnosti; verjetnost zmede vključuje možnost povezovanja znaka in blagovne znamke;

| (c) | znak enak ali podoben blagovni znamki, ne glede na to, ali se uporablja v zvezi z blagom ali storitvami, ki so enake, podobne ali niso podobne tistim, za katere je registrirana blagovna znamka, če ima slednja v državi članici ugled in če bi uporaba takega znaka brez upravičenega razloga izkoristila razlikovalni značaj ali ugled blagovne znamke ali mu škodovala. |
| --- | --- |

(c)

znak enak ali podoben blagovni znamki, ne glede na to, ali se uporablja v zvezi z blagom ali storitvami, ki so enake, podobne ali niso podobne tistim, za katere je registrirana blagovna znamka, če ima slednja v državi članici ugled in če bi uporaba takega znaka brez upravičenega razloga izkoristila razlikovalni značaj ali ugled blagovne znamke ali mu škodovala.

3.   Na podlagi odstavka 2 je lahko prepovedano zlasti naslednje:

| (a) | opremljanje blaga ali njegove embalaže z znakom; |
| --- | --- |

(a)

opremljanje blaga ali njegove embalaže z znakom;

| (b) | ponujanje blaga, njegovo dajanje na trg ali skladiščenje v te namene pod tem znakom ali ponujanje ali opravljanje storitev pod tem znakom; |
| --- | --- |

(b)

ponujanje blaga, njegovo dajanje na trg ali skladiščenje v te namene pod tem znakom ali ponujanje ali opravljanje storitev pod tem znakom;

| (c) | uvoz ali izvoz blaga pod tem znakom; |
| --- | --- |

(c)

uvoz ali izvoz blaga pod tem znakom;

| (d) | uporaba znaka kot trgovskega imena ali imena podjetja ali kot dela trgovskega imena ali imena podjetja; |
| --- | --- |

(d)

uporaba znaka kot trgovskega imena ali imena podjetja ali kot dela trgovskega imena ali imena podjetja;

| (e) | uporaba znaka na poslovni dokumentaciji in v oglaševanju; |
| --- | --- |

(e)

uporaba znaka na poslovni dokumentaciji in v oglaševanju;

| (f) | uporaba znaka v primerjalnem oglaševanju na način, ki je v nasprotju z Direktivo 2006/114/ES. |
| --- | --- |

(f)

uporaba znaka v primerjalnem oglaševanju na način, ki je v nasprotju z Direktivo 2006/114/ES.

4.   Brez poseganja v pravice, ki so jih imetniki pridobili pred datumom vložitve prijave ali datumom prednostne pravice registrirane blagovne znamke, ima imetnik te registrirane blagovne znamke tudi pravico, da tretjim osebam prepreči, da bi v gospodarskem prometu v državo članico, kjer je blagovna znamka registrirana, vnesle blago, ne da bi bilo to blago tam sproščeno v prosti promet, če tako blago, vključno z njegovo embalažo, prihaja iz tretjih držav in brez dovoljenja nosi blagovno znamko, ki je enaka blagovni znamki, registrirani za takšno blago, ali pa je v njenih bistvenih lastnostih ni mogoče razlikovati od navedene blagovne znamke.

Imetnik blagovne znamke izgubi pravico iz prvega pododstavka, če deklarant ali imetnik blaga med postopkom ugotavljanja morebitne kršitve registrirane blagovne znamke, sproženem v skladu z Uredbo (EU) št. 608/2013, predloži dokazila o tem, da imetnik registrirane blagovne znamke nima pravice prepovedati dajanja blaga na trg v državi, v katero je namenjeno.

5.   Če v skladu s pravom države članice uporabe znaka pod pogoji iz točke (b) ali (c) odstavka 2 ni bilo mogoče prepovedati pred datumom, na katerega so v zadevni državi članici začeli veljati predpisi, potrebni za uskladitev z Direktivo 89/104/EGS, se pravice, podeljene z blagovno znamko, ne da uveljavljati za preprečitev nadaljnje uporabe znaka.

6.   Odstavki 1, 2, 3 in 5 ne vplivajo na predpise v kateri koli državi članici v zvezi z varstvom zoper uporabo znaka, razen za razlikovanje blaga in storitev, če uporaba tega znaka neupravičeno izkorišča razlikovalni značaj ali ugled blagovne znamke ali jima škoduje.

Člen 11

Pravica do prepovedi pripravljalnih dejavnosti v zvezi z uporabo embalaže ali drugih sredstev

Če obstaja nevarnost, da bi se lahko embalaža, nalepke, listki, varnostne oznake oziroma naprave ali oznake oziroma naprave za preverjanje pristnosti ali kakršna koli druga sredstva, na katerih je nameščena blagovna znamka, uporabili za blago ali storitve in bi takšna uporaba pomenila kršitev pravic imetnika blagovne znamke na podlagi člena 10(2) in (3), ima imetnik te blagovne znamke pravico prepovedati naslednje dejavnosti, če se izvajajo v gospodarskem prometu:

| (a) | namestitev znaka, ki je enak ali podoben blagovni znamki, na embalaži, nalepkah, listkih, varnostnih oznakah oziroma napravah ali oznakah oziroma napravah za preverjanje pristnosti ali kakršnih koli drugih sredstvih, na katera je mogoče namestiti znamko; |
| --- | --- |

(a)

namestitev znaka, ki je enak ali podoben blagovni znamki, na embalaži, nalepkah, listkih, varnostnih oznakah oziroma napravah ali oznakah oziroma napravah za preverjanje pristnosti ali kakršnih koli drugih sredstvih, na katera je mogoče namestiti znamko;

| (b) | ponujanje ali dajanje na trg ali skladiščenje v navedene namene oziroma uvoz ali izvoz embalaže, nalepk, listkov, varnostnih oznak oziroma naprav ali oznak oziroma naprav za preverjanje pristnosti ali kakršnih koli drugih sredstev, na katerih je nameščena znamka. |
| --- | --- |

(b)

ponujanje ali dajanje na trg ali skladiščenje v navedene namene oziroma uvoz ali izvoz embalaže, nalepk, listkov, varnostnih oznak oziroma naprav ali oznak oziroma naprav za preverjanje pristnosti ali kakršnih koli drugih sredstev, na katerih je nameščena znamka.

Člen 12

Reprodukcija blagovnih znamk v slovarjih

Če reprodukcija blagovne znamke v slovarju, enciklopediji ali podobnem referenčnem gradivu v tiskani ali elektronski obliki daje vtis, da gre za generično ime blaga ali storitev, za katere je blagovna znamka registrirana, založnik dela na zahtevo imetnika blagovne znamke zagotovi, da je reprodukcija blagovne znamke nemudoma in za dela v tiskani obliki najpozneje v naslednji izdaji opremljena z navedbo, da gre za registrirano blagovno znamko.

Člen 13

Prepoved uporabe blagovne znamke, registrirane v imenu posrednika ali zastopnika

1.   Kadar je blagovna znamka brez imetnikovega soglasja registrirana v imenu posrednika ali zastopnika osebe, ki je imetnik navedene blagovne znamke, ima slednji pravico, da stori eno ali oboje od navedenega:

| (a) | ugovarja temu, da blagovno znamko uporablja njegov posrednik ali zastopnik; |
| --- | --- |

(a)

ugovarja temu, da blagovno znamko uporablja njegov posrednik ali zastopnik;

| (b) | zahteva prenos registracije blagovne znamke v svojo korist. |
| --- | --- |

(b)

zahteva prenos registracije blagovne znamke v svojo korist.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja, če posrednik ali zastopnik upraviči svoje ravnanje.

Člen 14

Omejitev učinkov blagovne znamke

1.   Blagovna znamka imetniku ne daje pravice, da bi v gospodarskem prometu tretji osebi prepovedal uporabo:

| (a) | imena ali naslova tretje osebe, če je ta tretja oseba fizična oseba; |
| --- | --- |

(a)

imena ali naslova tretje osebe, če je ta tretja oseba fizična oseba;

| (b) | znakov ali označb, ki niso razlikovalni ali ki zadevajo vrsto, kakovost, količino, namen, vrednost, geografsko poreklo, čas proizvodnje blaga ali opravljanja storitve ali druge značilnosti blaga ali storitev; |
| --- | --- |

(b)

znakov ali označb, ki niso razlikovalni ali ki zadevajo vrsto, kakovost, količino, namen, vrednost, geografsko poreklo, čas proizvodnje blaga ali opravljanja storitve ali druge značilnosti blaga ali storitev;

| (c) | blagovne znamke zaradi opredelitve ali navajanja blaga ali storitev kot lastnih imetniku te blagovne znamke, zlasti kadar je uporaba blagovne znamke potrebna zaradi označevanja namena proizvoda ali storitve, zlasti za dodatke ali nadomestne dele. |
| --- | --- |

(c)

blagovne znamke zaradi opredelitve ali navajanja blaga ali storitev kot lastnih imetniku te blagovne znamke, zlasti kadar je uporaba blagovne znamke potrebna zaradi označevanja namena proizvoda ali storitve, zlasti za dodatke ali nadomestne dele.

2.   Odstavek 1 se uporablja le, če je uporaba s strani tretje osebe v skladu z dobrimi poslovnimi običaji v industrijskih ali trgovinskih zadevah.

3.   Blagovna znamka imetniku ne daje pravice, da bi v gospodarskem prometu tretji osebi prepovedal uporabo prejšnje pravice, ki velja le na določenem območju, če je ta pravica priznana v zadevni državi članici in če se uporablja znotraj meja ozemlja, na katerem je priznana.

Člen 15

Izčrpanje pravic, podeljenih z blagovno znamko

1.   Blagovna znamka imetniku ne daje pravice, da bi prepovedal njeno uporabo v zvezi z blagom, ki ga je imetnik dal na trg Unije pod navedeno blagovno znamko ali je bilo to storjeno z njegovim soglasjem.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja, če obstajajo upravičeni razlogi, da imetnik nasprotuje nadaljnjemu trženju blaga, še zlasti, če se stanje blaga spremeni ali poškoduje po tem, ko je bilo dano na trg.

Člen 16

Uporaba blagovnih znamk

1.   Če v petletnem obdobju po datumu zaključka postopka registracije imetnik v državi članici ni začel resno in dejansko uporabljati blagovne znamke za blago ali storitve, za katere je bila registrirana, ali če je bila taka uporaba prekinjena za neprekinjeno petletno obdobje, za blagovno znamko veljajo omejitve in sankcije iz člena 17, člena 19(1), člena 44(1) in (2) ter člena 46(3) in (4), razen če obstajajo upravičeni razlogi za neuporabo.

2.   Če država članica zagotovi postopek ugovora po registraciji, se petletno obdobje iz odstavka 1 šteje od datuma, ko blagovni znamki ni mogoče več ugovarjati ali, v primeru, da je bil vložen ugovor, od datuma, ko se je postopek ugovora z odločbo dokončno zaključil ali je bil ugovor umaknjen.

3.   V zvezi z blagovnimi znamkami, registriranimi na podlagi mednarodnih sporazumov in z učinkom v državi članici, se petletno obdobje iz odstavka 1 šteje od datuma, ko se znamke ne da več ovreči ali ji ugovarjati. Če je vložen ugovor ali če je uradno zabeležen ugovor na podlagi absolutnih ali relativnih razlogov, se obdobje šteje od datuma, ko se je postopek ugovora z odločbo o absolutnih ali relativnih razlogih za zavrnitev dokončno zaključil ali je bil ugovor umaknjen.

4.   Datum začetka petletnega obdobja iz odstavkov 1 in 2 se vpiše v register.

5.   Uporaba v smislu odstavka 1 pomeni tudi naslednje:

| (a) | uporaba blagovne znamke v obliki, ki se glede na obliko, v kateri je bila registrirana, razlikuje v elementih, ki ne spreminjajo razlikovalnega značaja blagovne znamke, ne glede na to, ali je bila blagovna znamka v uporabljeni obliki registrirana tudi v imenu imetnika; |
| --- | --- |

(a)

uporaba blagovne znamke v obliki, ki se glede na obliko, v kateri je bila registrirana, razlikuje v elementih, ki ne spreminjajo razlikovalnega značaja blagovne znamke, ne glede na to, ali je bila blagovna znamka v uporabljeni obliki registrirana tudi v imenu imetnika;

| (b) | namestitev blagovne znamke na blago ali njegovo embalažo z blagovno znamko v državi članici izključno za potrebe izvoza. |
| --- | --- |

(b)

namestitev blagovne znamke na blago ali njegovo embalažo z blagovno znamko v državi članici izključno za potrebe izvoza.

6.   Uporaba blagovne znamke s soglasjem imetnika se šteje kot uporaba s strani imetnika.

Člen 17

Neuporaba kot način obrambe v postopku za ugotavljanje kršitev

Imetnik blagovne znamke ima pravico prepovedati uporabo znaka, vendar samo v takšnem obsegu, da pravice imetnika v postopku za ugotavljanje kršitev ne morejo biti razveljavljene v skladu s členom 19. Na zahtevo toženca imetnik blagovne znamke priskrbi dokaze o tem, da se je v petletnem obdobju pred datumom vložitve tožbe blagovna znamka v skladu s členom 16 resno in dejansko uporabljala za blago ali storitve, za katere je registrirana in ki so navedeni kot razlog za tožbo, ali pa da obstajajo upravičeni razlogi za neuporabo, pod pogojem, da je bil postopek registracije blagovne znamke na datum vložitve tožbe zaključen že vsaj pet let.

Člen 18

Pravica imetnika pozneje registrirane blagovne znamke do posredovanja kot način obrambe v postopku za ugotavljanje kršitev

1.   V postopku za ugotavljanje kršitev imetnik blagovne znamke nima pravice, da bi prepovedal uporabo pozneje registrirane blagovne znamke, če se navedena poznejša blagovna znamka ne bi ugotovila za nično v skladu s členom 8, členom 9(1) ali (2) ali členom 46(3).

2.   V postopku za ugotavljanje kršitev imetnik blagovne znamke nima pravice, da bi prepovedal uporabo pozneje registrirane blagovne znamke EU, če se navedena poznejša blagovna znamka ne bi ugotovila za nično v skladu s členom 53(1), (3) ali (4), členom 54(1) ali (2) ali členom 57(2) Uredbe (ES) št. 207/2009.

3.   Kadar imetnik blagovne znamke nima pravice, da bi prepovedal uporabo pozneje registrirane blagovne znamke v skladu z odstavkom 1 ali 2, imetnik navedene pozneje registrirane blagovne znamke nima pravice, da bi v postopku za ugotavljanje kršitev prepovedal uporabo prejšnje blagovne znamke, ne glede na to, da se navedene prejšnje pravice morda ne more več uveljavljati zoper poznejšo blagovno znamko.

ODDELEK 4

Razveljavitev pravic iz blagovne znamke

Člen 19

Odsotnost resne in dejanske uporabe kot razlog za razveljavitev

1.   Blagovna znamka se lahko razveljavi, če se v neprekinjenem petletnem obdobju ni resno in dejansko uporabljala v državi članici v zvezi z blagom ali storitvami, za katere je registrirana, in za neuporabo ne obstajajo upravičeni razlogi.

2.   Nihče ne more zahtevati, naj se imetnikove pravice na blagovni znamki razveljavijo, če je v obdobju med iztekom petletnega obdobja in vložitvijo zahteve za razveljavitev prišlo do začetka ali nadaljevanja resne in dejanske uporabe blagovne znamke.

3.   Začetek ali nadaljevanje uporabe v trimesečnem obdobju pred vložitvijo zahteve za razveljavitev, do katerega ni prišlo prej kot ob izteku neprekinjenega petletnega obdobja neuporabe, se ne upošteva, če do priprav na začetek ali nadaljevanje pride šele po tem, ko imetnik ugotovi, da lahko pride do vložitve zahteve za razveljavitev.

Člen 20

Razveljavitev, ker je blagovna znamka postala generična ali zavajajoča oznaka

Blagovna znamka se razveljavi, če po datumu registracije:

| (a) | zaradi dejanj ali opustitve imetnika v gospodarskem prometu postane splošno ime proizvoda ali storitve, za katero je registrirana; |
| --- | --- |

(a)

zaradi dejanj ali opustitve imetnika v gospodarskem prometu postane splošno ime proizvoda ali storitve, za katero je registrirana;

| (b) | zaradi uporabe s strani imetnika blagovne znamke ali s soglasjem imetnika glede blaga ali storitev, za katere je registrirana, lahko zavaja javnost, zlasti glede narave, kakovosti ali geografskega porekla tega blaga ali storitev. |
| --- | --- |

(b)

zaradi uporabe s strani imetnika blagovne znamke ali s soglasjem imetnika glede blaga ali storitev, za katere je registrirana, lahko zavaja javnost, zlasti glede narave, kakovosti ali geografskega porekla tega blaga ali storitev.

Člen 21

Razveljavitev v zvezi z nekaterim blagom ali storitvami

Če razlogi za razveljavitev blagovne znamke obstajajo le za nekatero blago ali storitve, za katere je navedena blagovna znamka registrirana, razveljavitev obsega le tisto blago ali storitve.

ODDELEK 5

Blagovne znamke kot predmet premoženja

Člen 22

Prenos registriranih blagovnih znamk

1.   Blagovna znamka se lahko prenese ločeno od vsakega prenosa podjetja, in sicer za nekatero blago ali storitve oziroma vse blago ali storitve, za katere je registrirana.

2.   Prenos celotnega podjetja vključuje prenos blagovne znamke, razen če obstaja soglasje o nasprotnem ali če okoliščine jasno kažejo drugače. Ta določba se uporablja za pogodbeno obveznost prenosa podjetja.

3.   Države članice morajo imeti vzpostavljene postopke za vpis prenosov v svoje registre.

Člen 23

Stvarne pravice

1.   Blagovna znamka se lahko neodvisno od podjetja da v zavarovanje ali pa je predmet stvarnih pravic.

2.   Države članice morajo imeti vzpostavljene postopke za vpis stvarnih pravic v svoje registre.

Člen 24

Izvršba

1.   Blagovna znamka je lahko predmet izvršbe.

2.   Države članice morajo imeti vzpostavljene postopke za vpis izvršbe v svoje registre.

Člen 25

Licence

1.   Blagovna znamka je lahko predmet licence za nekatero ali vse blago oziroma nekatere ali vse storitve, za katere je registrirana, in za celotno ozemlje ali del ozemlja zadevne države članice. Licenca je lahko izključna ali neizključna.

2.   Imetnik blagovne znamke lahko uveljavlja pravice iz blagovne znamke proti pridobitelju licence, ki ravna v nasprotju s katero koli določbo v licenčni pogodbi v zvezi:

| (a) | z njenim trajanjem; |
| --- | --- |

(a)

z njenim trajanjem;

| (b) | z obliko, zajeto v registraciji, v kateri se lahko uporablja blagovna znamka; |
| --- | --- |

(b)

z obliko, zajeto v registraciji, v kateri se lahko uporablja blagovna znamka;

| (c) | z obsegom blaga ali storitev, za katere je podeljena licenca; |
| --- | --- |

(c)

z obsegom blaga ali storitev, za katere je podeljena licenca;

| (d) | z ozemljem, na katerem se blagovna znamka lahko uporabi, ali |
| --- | --- |

(d)

z ozemljem, na katerem se blagovna znamka lahko uporabi, ali

| (e) | s kakovostjo blaga oziroma storitev, ki ga izdeluje oziroma jih opravlja pridobitelj licence. |
| --- | --- |

(e)

s kakovostjo blaga oziroma storitev, ki ga izdeluje oziroma jih opravlja pridobitelj licence.

3.   Brez poseganja v določbe licenčne pogodbe lahko pridobitelj licence sproži postopek za ugotavljanje kršitev blagovne znamke le, če njen imetnik s tem soglaša. Vendar lahko imetnik izključne licence sproži tak postopek, če imetnik blagovne znamke po uradnem obvestilu sam ne začne postopka za ugotavljanje kršitev v ustreznem obdobju.

4.   Pridobitelj licence ima pravico vstopiti v postopek za ugotavljanje kršitev, ki ga sproži imetnik blagovne znamke, da pridobi nadomestilo za škodo, ki jo je utrpel.

5.   Države članice morajo imeti vzpostavljene postopke za vpis licenc v svoje registre.

Člen 26

Prijava blagovne znamke kot predmeta premoženja

Členi 22 do 25 se uporabljajo za prijave blagovnih znamk.

ODDELEK 6

Garancijske ali certifikacijske znamke in kolektivne znamke

Člen 27

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljata naslednji opredelitvi pojmov:

| (a) | „garancijska ali certifikacijska znamka“ pomeni blagovno znamko, ki je opisana kot taka ob vložitvi prijave znamke in je z njo mogoče razlikovati blago ali storitve, ki jih je imetnik blagovne znamke certificiral v zvezi z materialom, načinom izdelave blaga ali opravljanja storitev, kakovostjo, zanesljivostjo ali drugimi lastnostmi, od blaga in storitev, ki niso certificirane; |
| --- | --- |

(a)

„garancijska ali certifikacijska znamka“ pomeni blagovno znamko, ki je opisana kot taka ob vložitvi prijave znamke in je z njo mogoče razlikovati blago ali storitve, ki jih je imetnik blagovne znamke certificiral v zvezi z materialom, načinom izdelave blaga ali opravljanja storitev, kakovostjo, zanesljivostjo ali drugimi lastnostmi, od blaga in storitev, ki niso certificirane;

| (b) | „kolektivna znamka“ pomeni blagovno znamko, ki je opisana kot taka ob vložitvi prijave in je z njo mogoče razlikovati blago ali storitve članov združenja, ki je imetnik znamke, od blaga ali storitev drugih podjetij. |
| --- | --- |

(b)

„kolektivna znamka“ pomeni blagovno znamko, ki je opisana kot taka ob vložitvi prijave in je z njo mogoče razlikovati blago ali storitve članov združenja, ki je imetnik znamke, od blaga ali storitev drugih podjetij.

Člen 28

Garancijske ali certifikacijske znamke

1.   Države članice lahko zagotovijo registracijo garancijskih ali certifikacijskih znamk.

2.   Garancijske ali certifikacijske znamke lahko prijavi vsaka fizična ali pravna oseba, tudi institucije, organi in telesa, ki jih ureja javno pravo, če takšna oseba ne opravlja dejavnosti, ki vključujejo zagotavljanje iste vrste blaga ali storitev, kot so certificirane.

Države članice lahko določijo, da se garancijska ali certifikacijska znamka ne registrira, razen če je prijavitelj pristojen za certificiranje blaga ali storitev, za katere naj bi se blagovna znamka registrirala.

3.   Države članice lahko določijo, da se garancijske ali certifikacijske znamke ne registrirajo oziroma se razveljavijo ali ugotovijo za nične iz razlogov, ki ne vključujejo tistih iz členov 4, 19 in 20, če tako zahteva funkcija teh znamk.

4.   Z odstopanjem od točke (c) člena 4(1) lahko države članice določijo, da so znaki ali označbe, ki se v gospodarskem prometu lahko uporabljajo za označevanje geografskega porekla blaga ali storitev, lahko garancijske ali certifikacijske znamke. Takšna garancijska ali certifikacijska znamka imetniku ne daje pravice, da bi tretji osebi v gospodarskem prometu prepovedal uporabo takšnih znakov ali označb, pod pogojem, da jih tretja oseba uporablja v skladu z dobrimi poslovnimi običaji v industrijskih ali trgovinskih zadevah. Takšna znamka se zlasti ne sme uveljavljati proti tretji osebi, ki je upravičena do uporabe geografskega imena.

5.   Zahteve, določene v členu 16, so izpolnjene, kadar katera koli oseba, pooblaščena za uporabo garancijske ali certifikacijske znamke, to resno in dejansko uporablja v skladu s členom 16.

Člen 29

Kolektivne znamke

1.   Države članice zagotovijo registracijo kolektivnih znamk.

2.   Združenja izdelovalcev, proizvajalcev, ponudnikov storitev ali trgovcev, ki so po pravu, ki ureja njihovo delovanje, sposobna postati nosilec pravic in obveznosti, sklepati pogodbe ali izvajati druga pravna dejanja ter tožiti in biti tožena, pa tudi pravne osebe, ki jih ureja javno pravo, lahko vložijo prijavo kolektivne znamke.

3.   Države članice lahko z odstopanjem od točke (c) člena 4(1) določijo, da so znaki ali označbe, ki se v gospodarskem prometu lahko uporabljajo za označevanje geografskega porekla blaga ali storitev, lahko kolektivne znamke. Takšna kolektivna znamka imetniku ne daje pravice, da bi tretji osebi v gospodarskem prometu prepovedal uporabo takšnih znakov ali označb, če jih ta tretja oseba uporablja v skladu z dobrimi poslovnimi običaji v industrijskih ali trgovinskih zadevah. Takšna pravica se zlasti ne sme uveljavljati proti tretji osebi, ki je upravičena do uporabe geografskega imena.

Člen 30

Pravilnik o uporabi kolektivnih znamk

1.   Prijavitelj kolektivne znamke uradu predloži pravilnik o njeni uporabi.

2.   Pravilnik o uporabi določa vsaj osebe, pooblaščene za uporabo znamke, pogoje za pridobitev članstva v združenju in pogoje za uporabo znamke, vključno s sankcijami. Pravilnik o uporabi znamke iz člena 29(3) vsaki osebi, katere blago ali storitve izvirajo z zadevnega geografskega območja, omogoča, da postane član združenja, ki je imetnik znamke, če navedena oseba izpolnjuje vse druge pogoje iz pravilnika.

Člen 31

Zavrnitev prijave

1.   Poleg razlogov za zavrnitev prijave blagovne znamke iz člena 4, kadar je primerno, z izjemo točke (c) člena 4(1) v zvezi z znaki ali označbami, ki se v gospodarskem prometu lahko uporabljajo za označevanje geografskega porekla blaga ali storitev, ter člena 5, in brez poseganja v pravico urada, da ne preveri relativnih razlogov po uradni dolžnosti, se prijava kolektivne znamke zavrne, če niso izpolnjene določbe iz točke (b) člena 27, člena 29 ali člena 30 ali če je pravilnik o uporabi znamke te kolektivne znamke v nasprotju z javnim redom ali sprejetimi moralnimi načeli.

2.   Prijava kolektivne blagovne znamke se zavrne tudi, če lahko zavaja javnost glede značaja ali pomena znamke, zlasti če je verjetno, da jo bodo razumeli drugače kot kolektivno znamko.

3.   Prijava se ne zavrne, če prijavitelj s spremembo pravilnika o uporabi kolektivne znamke izpolni zahteve iz odstavkov 1 in 2.

Člen 32

Uporaba kolektivnih znamk

Zahteve iz člena 16 so izpolnjene, kadar katera koli oseba, pooblaščena za uporabo kolektivne znamke, to resno in dejansko uporablja v skladu z navedenim členom.

Člen 33

Spremembe pravilnika o uporabi kolektivnih znamk

1.   Imetnik kolektivne znamke uradu predloži vsakršne spremembe pravilnika o uporabi.

2.   Sprememba pravilnika o uporabi se vpiše v register, razen če spremenjeni pravilnik ne izpolnjuje zahtev iz člena 30 ali če vsebuje enega od razlogov za zavrnitev iz člena 31.

3.   Za namene te direktive začnejo spremembe pravilnika o uporabi učinkovati šele od datuma začetka vnosa teh sprememb v register.

Člen 34

Osebe, upravičene do vložitve tožbe zaradi kršitve pravic

1.   Člen 25(3) in (4) se uporablja za vsako osebo, ki je pooblaščena za uporabo kolektivne znamke.

2.   Imetnik blagovne znamke ima pravico, da v imenu oseb, ki so pooblaščene za uporabo znamke, zahteva nadomestilo, kadar so navedene osebe utrpele škodo zaradi nepooblaščene uporabe znamke.

Člen 35

Dodatni razlogi za razveljavitev

Poleg razlogov za razveljavitev iz členov 19 in 20 se pravice imetnika kolektivne znamke razveljavijo iz naslednjih razlogov:

| (a) | imetnik ne izvede razumnih ukrepov, da bi preprečil uporabo znamke na način, ki ni združljiv s pogoji uporabe iz pravilnika o uporabi, vključno z vsakršno spremembo pravilnika, vpisano v register; |
| --- | --- |

(a)

imetnik ne izvede razumnih ukrepov, da bi preprečil uporabo znamke na način, ki ni združljiv s pogoji uporabe iz pravilnika o uporabi, vključno z vsakršno spremembo pravilnika, vpisano v register;

| (b) | zaradi načina, na katerega so pooblaščene osebe uporabljale znamko, je ta lahko povzročila zavajanje javnosti, kot je navedeno v členu 31(2); |
| --- | --- |

(b)

zaradi načina, na katerega so pooblaščene osebe uporabljale znamko, je ta lahko povzročila zavajanje javnosti, kot je navedeno v členu 31(2);

| (c) | sprememba pravilnika o uporabi znamke je navedena v registru v nasprotju s členom 33(2), razen če imetnik znamke z nadaljnjo spremembo pravilnika o uporabi izpolni zahteve iz navedenega člena. |
| --- | --- |

(c)

sprememba pravilnika o uporabi znamke je navedena v registru v nasprotju s členom 33(2), razen če imetnik znamke z nadaljnjo spremembo pravilnika o uporabi izpolni zahteve iz navedenega člena.

Člen 36

Dodatni razlogi za ničnost

Poleg razlogov za ničnost iz člena 4, kadar je primerno, z izjemo točke (c) člena 4(1) v zvezi z znaki ali označbami, ki se v gospodarskem prometu lahko uporabljajo za označevanje geografskega porekla blaga ali storitev, in člena 5, se kolektivna znamka, ki je registrirana v nasprotju s členom 31, ugotovi za nično, razen če imetnik znamke s spremembo pravilnika o uporabi izpolni zahteve iz člena 31.

POGLAVJE 3

POSTOPKI

ODDELEK 1

Prijava in registracija

Člen 37

Zahteve v zvezi s prijavo

1.   Prijava za registracijo blagovne znamke vsebuje vsaj vse naslednje:

| (a) | zahtevo za registracijo; |
| --- | --- |

(a)

zahtevo za registracijo;

| (b) | informacije o identiteti prijavitelja; |
| --- | --- |

(b)

informacije o identiteti prijavitelja;

| (c) | seznam blaga ali storitev, za katere se zahteva registracija; |
| --- | --- |

(c)

seznam blaga ali storitev, za katere se zahteva registracija;

| (d) | prikaz blagovne znamke, ki izpolnjuje pogoje iz točke (b) člena 3. |
| --- | --- |

(d)

prikaz blagovne znamke, ki izpolnjuje pogoje iz točke (b) člena 3.

2.   Za prijavo blagovne znamke se plača pristojbina, ki jo določi zadevna država članica.

Člen 38

Datum vložitve prijave

1.   Datum vložitve prijave blagovne znamke je datum, na katerega prijavitelj uradu predloži dokumente, ki vsebujejo informacije iz člena 37(1).

2.   Države članice lahko poleg tega določijo, da je dodelitev datuma vložitve prijave odvisna od plačila pristojbine iz člena 37(2).

Člen 39

Določitev in razvrstitev blaga in storitev

1.   Blago in storitve, za katere se vloži prijava za registracijo blagovne znamke, se razvrstijo v skladu s sistemom klasifikacije, uvedenim z Nicejskim aranžmajem o mednarodni klasifikaciji proizvodov in storitev zaradi registracije znamk z dne 15. junija 1957 (v nadaljnjem besedilu: Nicejska klasifikacija).

2.   Blago in storitve, za katere se zahteva varstvo, prijavitelj dovolj jasno in natančno opredeli, s čimer pristojnim organom in gospodarskim subjektom omogoči, da lahko samo na tej podlagi določijo obseg zahtevanega varstva.

3.   Za namene odstavka 2 se lahko uporabljajo splošne oznake, vključene v naslove razredov Nicejske klasifikacije, ali drugi splošni izrazi, če so v skladu z zahtevanimi standardi jasnosti in natančnosti, določenimi v tem členu.

4.   Urad zavrne prijavo zaradi oznak ali izrazov, ki so nejasni ali nenatančni, če prijavitelj teh oznak ali izrazov ne zamenja z ustreznejšo ubeseditvijo v roku, ki ga v ta namen določi urad.

5.   Šteje se, da uporaba splošnih izrazov, vključno s splošnimi označbami v naslovih razredov Nicejske klasifikacije, vključuje vse blago ali storitve, ki so jasno zajete z dobesednim pomenom označbe ali izraza. Prav tako se šteje, da uporaba takih izrazov ali označb ne zajema zahtevka za blago ali storitve, ki se jih ne da tako razumeti.

6.   Kadar prijavitelj zahteva registracijo za več kot en razred, blago in storitve razvrsti glede na razrede Nicejske klasifikacije, pri čemer pred vsako skupino stoji številka razreda, v katerega spada ta skupina blaga ali storitev, različne skupine pa so navedene v vrstnem redu razredov.

7.   Za blago in storitve, ki so razvrščeni v isti razred po Nicejski klasifikaciji, ne velja domneva, da so si podobni. Za blago in storitve, ki so razvrščeni v različne razrede po Nicejski klasifikaciji, ne velja domneva, da si niso podobni.

Člen 40

Pripombe tretjih oseb

1.   Države članice lahko določijo, da lahko pred registracijo blagovne znamke vsaka fizična ali pravna oseba ter vsaka skupina ali organ, ki predstavlja izdelovalce, proizvajalce, ponudnike storitev, trgovce ali potrošnike, uradu predloži pisne pripombe, v katerih razloži, na podlagi katerih razlogov se blagovna znamka ne bi smela registrirati po uradni dolžnosti.

Osebe in skupine ali organi iz prvega pododstavka niso stranke v postopku pred uradom.

2.   Poleg razlogov iz odstavka 1 tega člena lahko vsaka fizična ali pravna oseba ter vsaka skupina ali organ, ki predstavlja izdelovalce, proizvajalce, ponudnike storitev, trgovce ali potrošnike, uradu predloži pisne pripombe, ki temeljijo na posebnih razlogih, zaradi katerih bi bilo treba prijavo kolektivne znamke zavrniti v skladu s členom 31(1) in (2). Te določbe se lahko razširijo tudi na certifikacijske in garancijske znamke, če so te predmet urejanja v državah članicah.

Člen 41

Razdelitev prijav in registracij

Prijavitelj ali imetnik lahko prijavo ali registracijo nacionalne blagovne znamke razdeli na dve ali več ločenih prijav ali registracij, tako da uradu pošlje izjavo in pri vsaki razdeljeni prijavi ali registraciji navede tisto blago ali storitve, ki jih zajema prvotna prijava oziroma registracija, na katere se bodo nanašale razdeljene prijave ali registracije.

Člen 42

Pristojbine za razrede

Države članice lahko določijo, da se za prijavo in podaljšanje blagovne znamke zaračuna dodatna pristojbina za vsak razred blaga in storitev, ki presega prvi razred.

ODDELEK 2

Postopki za ugovor, razveljavitev in ugotovitev ničnosti

Člen 43

Postopek ugovora

1.   Države članice v svojih uradih zagotovijo učinkovit in hiter upravni postopek za ugovarjanje registraciji prijave blagovne znamke na podlagi razlogov iz člena 5.

2.   Upravni postopek iz odstavka 1 tega člena zagotavlja vsaj, da imata imetnik prejšnje blagovne znamke iz člena 5(2) in točke (a) člena 5(3) ter oseba, ki je v skladu z zadevnim pravom pooblaščena za uveljavljanje pravic, ki izhajajo iz zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe iz točke (c) člena 5(3), pravico vložiti ugovor. Ugovor se lahko vloži na podlagi ene ali več prejšnjih pravic, če je njihov imetnik isti, in na podlagi dela ali vsega blaga ali storitev, za katere je prejšnja pravica varovana ali prijavljena, in se lahko nanaša na del blaga ali storitev ali vse blago ali storitve, za katere se prijavi sporna znamka.

3.   Stranka, ki je vložila ugovor, in prijavitelj imata na njuno skupno zahtevo v postopku ugovora na voljo najmanj dva meseca, da lahko preučita možnost morebitne poravnave.

Člen 44

Neuporaba kot način obrambe v postopkih ugovora

1.   V postopku ugovora v skladu s členom 43 imetnik prejšnje blagovne znamke, ki je vložil ugovor, na zahtevo prijavitelja predloži dokaz, da se je prejšnja blagovna znamka v skladu s členom 16 resno in dejansko začela uporabljati v petletnem obdobju pred datumom vložitve ali datumom prednostne pravice poznejše blagovne znamke ali da so obstajali upravičeni razlogi za neuporabo, če je petletno obdobje, v katerem bi se prejšnja blagovna znamka morala resno in dejansko začeti uporabljati, kakor je določeno v členu 16, na datum vložitve ali datum prednostne pravice poznejše blagovne znamke že poteklo. Če takšnega dokaza ni, se ugovor zavrne.

2.   Če se je prejšnja blagovna znamka uporabljala le za del blaga ali storitev, za katere je registrirana, se za namene preverjanja ugovora iz odstavka 1 šteje, da je registrirana le za ta del blaga ali storitev.

3.   Odstavka 1 in 2 tega člena se uporabljata tudi, kadar je prejšnja blagovna znamka blagovna znamka EU. V takem primeru se resno in dejansko uporabo blagovne znamke EU ugotavlja v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 207/2009.

Člen 45

Postopek za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti

1.   Brez poseganja v pravico strank do pritožbe na sodišče, države članice pred svojimi uradi zagotovijo učinkovit in hiter upravni postopek za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti blagovne znamke.

2.   Upravni postopek za razveljavitev določa, da se blagovna znamka razveljavi na podlagi razlogov iz členov 19 in 20.

3.   Upravni postopek za ugotovitev ničnosti določa, da se blagovna znamka ugotovi za nično vsaj na podlagi naslednjih razlogov:

| (a) | blagovna znamka ne bi smela biti registrirana, ker ni skladna z zahtevami iz člena 4; |
| --- | --- |

(a)

blagovna znamka ne bi smela biti registrirana, ker ni skladna z zahtevami iz člena 4;

| (b) | blagovna znamka ne bi smela biti registrirana, ker obstaja prejšnja pravica v smislu člena 5(1) do (3). |
| --- | --- |

(b)

blagovna znamka ne bi smela biti registrirana, ker obstaja prejšnja pravica v smislu člena 5(1) do (3).

4.   Upravni postopek določi, da imajo pravico vložiti zahtevo za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti vsaj naslednje osebe:

| (a) | v primeru odstavka 2 in točke (a) odstavka 3 vsaka fizična ali pravna oseba ter vsaka skupina ali organ, ki je ustanovljen za predstavljanje interesov izdelovalcev, proizvajalcev, ponudnikov storitev, trgovcev ali potrošnikov, ki je sposoben, da v lastnem imenu toži in da je tožen v skladu s pravom, ki to ureja; |
| --- | --- |

(a)

v primeru odstavka 2 in točke (a) odstavka 3 vsaka fizična ali pravna oseba ter vsaka skupina ali organ, ki je ustanovljen za predstavljanje interesov izdelovalcev, proizvajalcev, ponudnikov storitev, trgovcev ali potrošnikov, ki je sposoben, da v lastnem imenu toži in da je tožen v skladu s pravom, ki to ureja;

| (b) | v primeru točke (b) odstavka 3 tega člena imetnik prejšnje blagovne znamke iz člena 5(2) in točke (a) člena 5(3) ter oseba, ki je v skladu z zadevnim pravom pooblaščena za uveljavljanje pravic, ki izhajajo iz zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe iz točke (c) člena 5(3). |
| --- | --- |

(b)

v primeru točke (b) odstavka 3 tega člena imetnik prejšnje blagovne znamke iz člena 5(2) in točke (a) člena 5(3) ter oseba, ki je v skladu z zadevnim pravom pooblaščena za uveljavljanje pravic, ki izhajajo iz zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe iz točke (c) člena 5(3).

5.   Zahteva za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti se lahko nanaša na del blaga ali storitev ali vse blago ali storitve, za katere je sporna znamka registrirana.

6.   Zahteva za ugotovitev ničnosti se lahko vloži na podlagi ene ali več prejšnjih pravic, če je njihov imetnik isti.

Člen 46

Neuporaba kot način obrambe v postopku za ugotovitev ničnosti

1.   V postopku za ugotovitev ničnosti na podlagi registrirane blagovne znamke z zgodnejšim datumom prijave ali datumom prednostne pravice imetnik prejšnje blagovne znamke na zahtevo imetnika poznejše blagovne znamke predloži dokaz, da se je v petletnem obdobju pred datumom zahteve za ugotovitev ničnosti prejšnja blagovna znamka resno in dejansko uporabljala v skladu s členom 16, in sicer za blago ali storitve, za katere je registrirana in ki so navedeni kot razlog za zahtevo, ali pa da obstajajo upravičeni razlogi za neuporabo, če je bila prejšnja blagovna znamka na datum zahteve za ugotovitev ničnosti registrirana vsaj pet let.

2.   Imetnik prejšnje blagovne znamke poleg dokaza iz odstavka 1 tega člena predloži dokaze, da se je blagovna znamka resno in dejansko začela uporabljati v petletnem obdobju pred datumom vložitve ali datumom prednostne pravice poznejše blagovne znamke, ali da so obstajali upravičeni razlogi za neuporabo, če je petletno obdobje, v katerem bi se prejšnja blagovna znamka morala resno in dejansko začeti uporabljati, kakor je določeno v členu 16, na datum vložitve ali datum prednostne pravice poznejše blagovne znamke že poteklo.

3.   Če dokazov iz odstavkov 1 in 2 ni, se na podlagi prejšnje blagovne znamke zahteva za ugotovitev ničnosti zavrne.

4.   Če se je prejšnja blagovna znamka uporabljala v skladu s členom 16 le za del blaga ali storitev, za katere je registrirana, se za namene preverjanja zahteve za ugotovitev ničnosti šteje, da je registrirana le za ta del blaga ali storitev.

5.   Odstavki 1 do 4 tega člena se uporabljajo tudi, kadar je prejšnja blagovna znamka blagovna znamka EU. V takem primeru je treba resno in dejansko uporabo blagovne znamke EU ugotavljati v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 207/2009.

Člen 47

Posledice razveljavitve in ničnosti

1.   Če so pravice imetnika razveljavljene, se šteje, da je registrirana blagovna znamka prenehala imeti učinke, navedene v tej direktivi, od datuma zahteve za razveljavitev. V odločbi o zahtevi za razveljavitev se na zahtevo ene od strank lahko določi zgodnejši datum, na katerega je nastopil eden izmed razlogov za razveljavitev.

2.   Če se blagovna znamka ugotovi za nično, se šteje, da registrirana blagovna znamka že od začetka ni imela učinkov, navedenih v tej direktivi.

ODDELEK 3

Trajanje in podaljšanje registracije

Člen 48

Trajanje registracije

1.   Blagovne znamke se registrirajo za desetletno obdobje od datuma vložitve prijave.

2.   Registracija se lahko v skladu s členom 49 podaljša za nadaljnja desetletna obdobja.

Člen 49

Podaljšanje registracije

1.   Registracija blagovne znamke se podaljša na zahtevo imetnika blagovne znamke ali katere koli osebe, ki je po zakonu ali po pogodbi pooblaščena za to, pod pogojem, da so bile plačane pristojbine. Države članice lahko določijo, da se potrdilo o plačilu pristojbin za podaljšanje šteje za tako zahtevo.

2.   Urad imetnika blagovne znamke obvesti o izteku registracije vsaj šest mesecev pred navedenim iztekom. Urad ne odgovarja, če tako obvestilo ni bilo dano.

3.   Predložitev zahteve za podaljšanje in plačilo pristojbin za podaljšanje se opravita v obdobju vsaj šest mesecev neposredno pred iztekom registracije. V nasprotnem primeru se zahteva lahko predloži v nadaljnjem šestmesečnem obdobju neposredno po izteku registracije ali njenem naknadnem podaljšanju. Pristojbina za podaljšanje in dodatna pristojbina se plačata v tem nadaljnjem obdobju.

4.   Kadar se zahteva predloži ali so pristojbine plačane le za nekatero blago ali storitve, za katere je blagovna znamka registrirana, se registracija podaljša le za navedeno blago ali storitve.

5.   Podaljšanje začne učinkovati od dneva, ki sledi datumu, na katerega se izteče obstoječa registracija. Podaljšanje se vpiše v register.

ODDELEK 4

Komunikacija z uradom

Člen 50

Komunikacija z uradom

Stranke v postopku ali njihovi zastopniki, kadar so ti imenovani, navedejo uradni naslov za vso uradno komunikacijo z uradom. Države članice imajo pravico zahtevati, da se tak uradni naslov nahaja v Evropskem gospodarskem prostoru.

POGLAVJE 4

UPRAVNO SODELOVANJE

Člen 51

Sodelovanje na področju registracije in upravljanja blagovnih znamk

Uradi imajo možnost, da učinkovito sodelujejo med seboj in z Uradom Evropske unije za intelektualno lastnino, da se spodbudi približevanje praks in orodij v zvezi s preverjanjem in registracijo blagovnih znamk.

Člen 52

Sodelovanje na drugih področjih

Uradi imajo možnost, da učinkovito sodelujejo med seboj in z Uradom Evropske unije za intelektualno lastnino na vseh področjih svojega delovanja, ki zadevajo varstvo blagovnih znamk v Uniji, poleg tistih iz člena 51.

POGLAVJE 5

KONČNE DOLOČBE

Člen 53

Varstvo podatkov

Za obdelavo vseh osebnih podatkov, ki se v državah članicah opravlja v okviru te direktive, se uporabljajo nacionalni zakoni, s katerimi se izvaja Direktiva 95/46/ES.

Člen 54

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členi 3 do 6, členi 8 do 14, členi 16, 17 in 18, členi 22 do 39, členom 41, členi 43 do 50, do 14. januarja 2019. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 45, do 14. januarja 2023. Besedilo teh predpisov takoj sporočijo Komisiji.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključijo tudi izjavo, da se v obstoječih zakonih in drugih predpisih sklici na direktivo, razveljavljeno s to direktivo, razlagajo kot sklici na to direktivo. Način sklicevanja in obliko izjave določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 55

Razveljavitev

Direktiva 2008/95/ES se razveljavi z učinkom od 15. januarja 2019, brez poseganja v obveznosti držav članic glede roka za prenos Direktive 89/104/EGS v nacionalno pravo, ki je določen v delu B Priloge I k Direktivi 2008/95/ES.

Sklici na razveljavljeno direktivo se upoštevajo kot sklici na to direktivo in se razlagajo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi.

Člen 56

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Členi 1, 7, 15, 19, 20, 21 in 54 do 57 se uporabljajo od 15. januarja 2019.

Člen 57

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 16. decembra 2015

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

N. SCHMIT

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 42.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 10. novembra 2015 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015.

2

(3)  Direktiva 2008/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (UL L 299, 8.11.2008, str. 25).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 207/2009 z dne 26. februarja 2009 o blagovni znamki Skupnosti (UL L 78, 24.3.2009, str. 1).

4

(5)  Direktiva 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (UL L 376, 27.12.2006, str. 21).

5

(6)  Uredba (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 (UL L 181, 29.6.2013, str. 15).

6

(7)  Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

7

(8)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

8

(9)  Prva Direktiva Sveta 89/104/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (UL L 40, 11.2.1989, str. 1).

9

---

PRILOGA

Korelacijska tabela

| Direktiva 2008/95/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| — | Člen 2 |
| Člen 2 | Člen 3 |
| Člen 3(1)(a) do (h) | Člen 4(1)(a) do (h) |
| — | Člen 4(1)(i) do (l) |
| Člen 3(2)(a) do (c) | Člen 4(3)(a) do (c) |
| Člen 3(2)(d) | Člen 4(2) |
| Člen 3(3), prvi stavek | Člen 4(4), prvi stavek |
| — | Člen 4(4), drugi stavek |
| Člen 3(3), drugi stavek | Člen 4(5) |
| Člen 3(4) | — |
| Člen 4(1) in (2) | Člen 5(1) in (2) |
| Člen 4(3) in (4)(a) | Člen 5(3)(a) |
| — | Člen 5(3)(b) |
| — | Člen 5(3)(c) |
| Člen 4(4)(b) in (c) | Člen 5(4)(a) in (b) |
| Člen 4(4)(d) do (f) | — |
| Člen 4(4)(g) | Člen 5(4)(c) |
| Člen 4(5) in (6) | Člen 5(5) in (6) |
| — | Člen 8 |
| Člen 5(1), prvi uvodni stavek | Člen 10(1) |
| Člen 5(1), drugi stavek, uvodni del | Člen 10(2), uvodni del stavka |
| Člen 5(1)(a) in (b) | Člen 10(2)(a) in (b) |
| Člen 5(2) | Člen 10(2)(c) |
| Člen 5(3)(a) do (c) | Člen 10(3)(a) do (c) |
| — | Člen 10(3)(d) |
| Člen 5(3)(d) | Člen 10(3)(e) |
| — | Člen 10(3)(f) |
| — | Člen 10(4) |
| Člen 5(4) in (5) | Člen 10(5) in (6) |
| — | Člen 11 |
| — | Člen 12 |
| — | Člen 13 |
| Člen 6(1)(a) do (c) | Člen 14(1)(a) do (c) in (2) |
| Člen 6(2) | Člen 14(3) |
| Člen 7 | Člen 15 |
| Člen 8(1) in (2) | Člen 25(1) in (2) |
| — | Člen 25(3) do (5) |
| Člen 9 | Člen 9 |
| Člen 10(1), prvi pododstavek | Člen 16(1) |
| — | Člen 16(2) do (4) |
| Člen 10(1), drugi pododstavek | Člen 16(5) |
| Člen 10(2) | Člen 16(6) |
| Člen 10(3) | — |
| Člen 11(1) | Člen 46(1) do (3) |
| Člen 11(2) | Člen 44(1) |
| Člen 11(3) | Člen 17 |
| Člen 11(4) | Člen 17, člen 44(2) in člen 46(4) |
| — | Člen 18 |
| Člen 12(1), prvi pododstavek | Člen 19(1) |
| Člen 12(1), drugi pododstavek | Člen 19(2) |
| Člen 12(1), tretji pododstavek | Člen 19(3) |
| Člen 12(2) | Člen 20 |
| Člen 13 | Člen 7 in člen 21 |
| Člen 14 | Člen 6 |
| — | Členi 22 do 24 |
| — | Člen 26 |
| — | Člen 27 |
| Člen 15(1) | Člen 28(1) in (3) |
| Člen 15(2) | Člen 28(4) |
| — | Člen 28(2) in (5) |
| — | Členi 29 do 54(1) |
| Člen 16 | Člen 54(2) |
| Člen 17 | Člen 55 |
| Člen 18 | Člen 56 |
| Člen 19 | Člen 57 |

Direktiva 2008/95/ES

Ta direktiva

Člen 1

Člen 1

—

Člen 2

Člen 2

Člen 3

Člen 3(1)(a) do (h)

Člen 4(1)(a) do (h)

—

Člen 4(1)(i) do (l)

Člen 3(2)(a) do (c)

Člen 4(3)(a) do (c)

Člen 3(2)(d)

Člen 4(2)

Člen 3(3), prvi stavek

Člen 4(4), prvi stavek

—

Člen 4(4), drugi stavek

Člen 3(3), drugi stavek

Člen 4(5)

Člen 3(4)

—

Člen 4(1) in (2)

Člen 5(1) in (2)

Člen 4(3) in (4)(a)

Člen 5(3)(a)

—

Člen 5(3)(b)

—

Člen 5(3)(c)

Člen 4(4)(b) in (c)

Člen 5(4)(a) in (b)

Člen 4(4)(d) do (f)

—

Člen 4(4)(g)

Člen 5(4)(c)

Člen 4(5) in (6)

Člen 5(5) in (6)

—

Člen 8

Člen 5(1), prvi uvodni stavek

Člen 10(1)

Člen 5(1), drugi stavek, uvodni del

Člen 10(2), uvodni del stavka

Člen 5(1)(a) in (b)

Člen 10(2)(a) in (b)

Člen 5(2)

Člen 10(2)(c)

Člen 5(3)(a) do (c)

Člen 10(3)(a) do (c)

—

Člen 10(3)(d)

Člen 5(3)(d)

Člen 10(3)(e)

—

Člen 10(3)(f)

—

Člen 10(4)

Člen 5(4) in (5)

Člen 10(5) in (6)

—

Člen 11

—

Člen 12

—

Člen 13

Člen 6(1)(a) do (c)

Člen 14(1)(a) do (c) in (2)

Člen 6(2)

Člen 14(3)

Člen 7

Člen 15

Člen 8(1) in (2)

Člen 25(1) in (2)

—

Člen 25(3) do (5)

Člen 9

Člen 9

Člen 10(1), prvi pododstavek

Člen 16(1)

—

Člen 16(2) do (4)

Člen 10(1), drugi pododstavek

Člen 16(5)

Člen 10(2)

Člen 16(6)

Člen 10(3)

—

Člen 11(1)

Člen 46(1) do (3)

Člen 11(2)

Člen 44(1)

Člen 11(3)

Člen 17

Člen 11(4)

Člen 17, člen 44(2) in člen 46(4)

—

Člen 18

Člen 12(1), prvi pododstavek

Člen 19(1)

Člen 12(1), drugi pododstavek

Člen 19(2)

Člen 12(1), tretji pododstavek

Člen 19(3)

Člen 12(2)

Člen 20

Člen 13

Člen 7 in člen 21

Člen 14

Člen 6

—

Členi 22 do 24

—

Člen 26

—

Člen 27

Člen 15(1)

Člen 28(1) in (3)

Člen 15(2)

Člen 28(4)

—

Člen 28(2) in (5)

—

Členi 29 do 54(1)

Člen 16

Člen 54(2)

Člen 17

Člen 55

Člen 18

Člen 56

Člen 19

Člen 57

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/27

---

SKLEP SVETA (EU) 2015/2437

z dne 14. decembra 2015

o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Komisijo za ohranitev južnega modroplavutega tuna (CCSBT) glede članstva Unije v razširjeni komisiji Konvencije za ohranitev južnega modroplavutega tuna

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija je v okviru skupne ribiške politike pristojna za sprejemanje ukrepov za ohranjanje morskih bioloških virov ter za sklepanje sporazumov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami. |
| --- | --- |

(1)

Unija je v okviru skupne ribiške politike pristojna za sprejemanje ukrepov za ohranjanje morskih bioloških virov ter za sklepanje sporazumov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami.

| (2) | Unija je na podlagi Sklepa Sveta 98/392/ES (2) pogodbenica Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982. Navedena konvencija od vseh članov mednarodne skupnosti zahteva, da sodelujejo pri ohranjanju in upravljanju morskih bioloških virov. |
| --- | --- |

(2)

Unija je na podlagi Sklepa Sveta 98/392/ES (2) pogodbenica Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982. Navedena konvencija od vseh članov mednarodne skupnosti zahteva, da sodelujejo pri ohranjanju in upravljanju morskih bioloških virov.

| (3) | Unija je na podlagi Sklepa Sveta 98/414/ES (3) pogodbenica Sporazuma o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib. |
| --- | --- |

(3)

Unija je na podlagi Sklepa Sveta 98/414/ES (3) pogodbenica Sporazuma o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib.

| (4) | Svet je 1. decembra 2009 pooblastil Evropsko komisijo, da si v imenu Unije prizadeva za spremembo Konvencije za ohranitev južnega modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), da bi Unija lahko postala pogodbenica. |
| --- | --- |

(4)

Svet je 1. decembra 2009 pooblastil Evropsko komisijo, da si v imenu Unije prizadeva za spremembo Konvencije za ohranitev južnega modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), da bi Unija lahko postala pogodbenica.

| (5) | Medtem ko pogajanja o spremembi Konvencije niso bila uspešna, je Komisija za ohranitev južnega modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: CCSBT) na svojem 20. zasedanju oktobra 2013 spremenila Resolucijo o ustanovitvi razširjene komisije za ohranitev južnega modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: razširjena komisija CCSBT), da bi Uniji omogočila, da s Sporazumom v obliki izmenjave pisem postane članica razširjene komisije CCSBT. |
| --- | --- |

(5)

Medtem ko pogajanja o spremembi Konvencije niso bila uspešna, je Komisija za ohranitev južnega modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: CCSBT) na svojem 20. zasedanju oktobra 2013 spremenila Resolucijo o ustanovitvi razširjene komisije za ohranitev južnega modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: razširjena komisija CCSBT), da bi Uniji omogočila, da s Sporazumom v obliki izmenjave pisem postane članica razširjene komisije CCSBT.

| (6) | Svet je 20. aprila 2015 odobril podpis in začasno uporabo Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Komisijo za ohranitev južnega modroplavutega tuna (CCSBT) glede članstva Unije v razširjeni komisiji Konvencije za ohranitev južnega modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: Sporazum v obliki izmenjave pisem). |
| --- | --- |

(6)

Svet je 20. aprila 2015 odobril podpis in začasno uporabo Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Komisijo za ohranitev južnega modroplavutega tuna (CCSBT) glede članstva Unije v razširjeni komisiji Konvencije za ohranitev južnega modroplavutega tuna (v nadaljnjem besedilu: Sporazum v obliki izmenjave pisem).

| (7) | Plovila, ki plujejo pod zastavami držav članic Unije, lovijo ribolovne vire na območju razširjenosti južnega modroplavutega tuna, zato je v interesu Unije, da pri uporabi Konvencije odigra učinkovito vlogo. |
| --- | --- |

(7)

Plovila, ki plujejo pod zastavami držav članic Unije, lovijo ribolovne vire na območju razširjenosti južnega modroplavutega tuna, zato je v interesu Unije, da pri uporabi Konvencije odigra učinkovito vlogo.

| (8) | Članstvo v razširjeni komisiji CCSBT bo spodbujalo tudi usklajenost pristopa Unije na področju ohranjanja ter okrepilo njeno zavezo za dolgoročno ohranjanje in trajnostno rabo ribolovnih virov na svetovni ravni. |
| --- | --- |

(8)

Članstvo v razširjeni komisiji CCSBT bo spodbujalo tudi usklajenost pristopa Unije na področju ohranjanja ter okrepilo njeno zavezo za dolgoročno ohranjanje in trajnostno rabo ribolovnih virov na svetovni ravni.

| (9) | Sporazum v obliki izmenjave pisem bi bilo zato treba odobriti – |
| --- | --- |

(9)

Sporazum v obliki izmenjave pisem bi bilo zato treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Komisijo za ohranitev južnega modroplavutega tuna (CCSBT) glede članstva Unije v razširjeni komisiji Konvencije za ohranitev južnega modroplavutega tuna se odobri v imenu Unije (4).

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za deponiranje listine o odobritvi, v imenu Unije, pri izvršnem sekretarju CCSBT, v imenu CCSBT, v skladu s členom 10 Konvencije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 14. decembra 2015

Za Svet

Predsednik

F. ETGEN

---

(1)  Odobritev z dne 24. novembra 2015 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Sklep Sveta 98/392/ES z dne 23. marca 1998 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije z dne 28. julija 1994 s strani Evropske skupnosti (UL L 179, 23.6.1998, str. 1).

2

(3)  Sklep Sveta 98/414/ES z dne 8. junija 1998 o ratifikaciji, s strani Evropske skupnosti, Sporazuma o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (UL L 189, 3.7.1998, str. 14).

3

(4)  Sporazum v obliki izmenjave pisem je bil objavljen v UL L 234, 8.9.2015, str. 1 skupaj s sklepom o podpisu.

4

---

UREDBE

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/29

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2438

z dne 12. oktobra 2015

o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v severozahodnih vodah

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (1), in zlasti člena 15(6) ter člena 18(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je postopna odprava zavržkov za ves ribolov v Uniji z uvedbo obveznosti iztovarjanja ulova vrst, za katere veljajo omejitve ulova. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je postopna odprava zavržkov za ves ribolov v Uniji z uvedbo obveznosti iztovarjanja ulova vrst, za katere veljajo omejitve ulova.

| (2) | Člen 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 pooblašča Komisijo za sprejetje načrtov za zavržke z delegiranim aktom za največ tri leta na podlagi skupnih priporočil, ki jih države članice pripravijo po posvetu z zadevnimi svetovalnimi sveti. |
| --- | --- |

(2)

Člen 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 pooblašča Komisijo za sprejetje načrtov za zavržke z delegiranim aktom za največ tri leta na podlagi skupnih priporočil, ki jih države članice pripravijo po posvetu z zadevnimi svetovalnimi sveti.

| (3) | Belgija, Irska, Španija, Francija, Nizozemska in Združeno kraljestvo imajo neposredni upravljalni interes za ribolov v severozahodnih vodah. Navedene države članice so po posvetovanju s svetovalnim svetom za severozahodne vode Komisiji predložile skupno priporočilo. Pridobljen je bil znanstveni prispevek zadevnih znanstvenih organov, ki ga je pregledal Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). Ukrepi iz skupnega priporočila so v skladu s členom 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013, zato bi jih bilo treba v skladu s členom 18(3) te uredbe vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(3)

Belgija, Irska, Španija, Francija, Nizozemska in Združeno kraljestvo imajo neposredni upravljalni interes za ribolov v severozahodnih vodah. Navedene države članice so po posvetovanju s svetovalnim svetom za severozahodne vode Komisiji predložile skupno priporočilo. Pridobljen je bil znanstveni prispevek zadevnih znanstvenih organov, ki ga je pregledal Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). Ukrepi iz skupnega priporočila so v skladu s členom 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013, zato bi jih bilo treba v skladu s členom 18(3) te uredbe vključiti v to uredbo.

| (4) | Glede severozahodnih voda bi se morala v skladu s členom 15(1)(c) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vse vrste, ki opredeljujejo ribolov, za katerega veljajo omejitve ulova, uporabljati obveznost iztovarjanja najpozneje od 1. januarja 2016. V skladu s skupnim priporočilom bi moral načrt za zavržke zajemati ribolov, ki opredeljuje zelo mešani ribolov na trsko, vahnjo, mola in saja, ribolov na škampa (Nephrops), mešani ribolov na morskega lista in morsko ploščo ter ribolov na osliča od 1. januarja 2016. |
| --- | --- |

(4)

Glede severozahodnih voda bi se morala v skladu s členom 15(1)(c) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vse vrste, ki opredeljujejo ribolov, za katerega veljajo omejitve ulova, uporabljati obveznost iztovarjanja najpozneje od 1. januarja 2016. V skladu s skupnim priporočilom bi moral načrt za zavržke zajemati ribolov, ki opredeljuje zelo mešani ribolov na trsko, vahnjo, mola in saja, ribolov na škampa (Nephrops), mešani ribolov na morskega lista in morsko ploščo ter ribolov na osliča od 1. januarja 2016.

| (5) | V skupnem priporočilu je bila ob upoštevanju značilnosti opreme, ribolovnih praks in ekosistema predlagana izjema za obveznost iztovarjanja škampa, ki se lovi z vršami, pastmi ali košarami v razdelku ICES VIa in na podobmočju VII, saj znanstveni dokazi kažejo visoke stopnje preživetja. Odbor STECF je ugotovil, da je izjema utemeljena. Zato bi bilo treba zadevno izjemo vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(5)

V skupnem priporočilu je bila ob upoštevanju značilnosti opreme, ribolovnih praks in ekosistema predlagana izjema za obveznost iztovarjanja škampa, ki se lovi z vršami, pastmi ali košarami v razdelku ICES VIa in na podobmočju VII, saj znanstveni dokazi kažejo visoke stopnje preživetja. Odbor STECF je ugotovil, da je izjema utemeljena. Zato bi bilo treba zadevno izjemo vključiti v to uredbo.

| (6) | Skupno priporočilo vključuje sedem izjem de minimis od obveznosti iztovarjanja za nekatere vrste ribolova in do nekaterih ravni. Odbor STECF je proučil dokaze, ki so jih predložile države članice, in ugotovil, da skupno priporočilo na splošno vsebuje utemeljene argumente o tem, da je dodatna izboljšanja glede selektivnosti težko doseči, in/ali o nesorazmernih stroških ravnanja z naključnim ulovom, ki so v nekaterih primerih podprti s kvalitativno oceno stroškov. Ob upoštevanju navedenega in odsotnosti drugačnih znanstvenih podatkov je primerno določiti izjeme de minimis v skladu z odstotnimi deleži, predlaganimi v skupnem priporočilu in na ravneh, ki ne presegajo dovoljenih ravni iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(6)

Skupno priporočilo vključuje sedem izjem de minimis od obveznosti iztovarjanja za nekatere vrste ribolova in do nekaterih ravni. Odbor STECF je proučil dokaze, ki so jih predložile države članice, in ugotovil, da skupno priporočilo na splošno vsebuje utemeljene argumente o tem, da je dodatna izboljšanja glede selektivnosti težko doseči, in/ali o nesorazmernih stroških ravnanja z naključnim ulovom, ki so v nekaterih primerih podprti s kvalitativno oceno stroškov. Ob upoštevanju navedenega in odsotnosti drugačnih znanstvenih podatkov je primerno določiti izjeme de minimis v skladu z odstotnimi deleži, predlaganimi v skupnem priporočilu in na ravneh, ki ne presegajo dovoljenih ravni iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

| (7) | Izjema de minimis za morskega lista, do največ 3 %, v obdobju 2016–2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo trislojne in zabodne mreže za ribolov na morskega lista v razdelkih ICES VIId, VIIe, VIIf in VIIg, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je izjema dobro opredeljena in bi jo bilo zato treba vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(7)

Izjema de minimis za morskega lista, do največ 3 %, v obdobju 2016–2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo trislojne in zabodne mreže za ribolov na morskega lista v razdelkih ICES VIId, VIIe, VIIf in VIIg, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je izjema dobro opredeljena in bi jo bilo zato treba vključiti v to uredbo.

| (8) | Izjema de minimis za mola, do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa manj kot 100 mm za ribolov na mola v razdelkih ICES VIId in VIIe, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je zagotovljenih dovolj dokazov, ki podpirajo izjemo, vendar je treba pridobiti dodatne podatke za oceno obsega izjeme de minimis. Zato se ta izjema lahko vključi v to uredbo le z določbo, ki od zadevnih držav članic zahteva, da Komisiji predložijo dodatne podatke, ki bi odboru STECF omogočili celovito oceno trenutne ravni zavržkov v primerjavi z obsegom zahtevane izjeme de minimis. |
| --- | --- |

(8)

Izjema de minimis za mola, do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa manj kot 100 mm za ribolov na mola v razdelkih ICES VIId in VIIe, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je zagotovljenih dovolj dokazov, ki podpirajo izjemo, vendar je treba pridobiti dodatne podatke za oceno obsega izjeme de minimis. Zato se ta izjema lahko vključi v to uredbo le z določbo, ki od zadevnih držav članic zahteva, da Komisiji predložijo dodatne podatke, ki bi odboru STECF omogočili celovito oceno trenutne ravni zavržkov v primerjavi z obsegom zahtevane izjeme de minimis.

| (9) | Izjema de minimis za mola, do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa najmanj 100 mm za ribolov mola v razdelkih ICES VIIb–VIIj, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je zagotovljenih dovolj dokazov, ki podpirajo izjemo, vendar je treba pridobiti dodatne podatke za oceno obsega izjeme de minimis. Odbor STECF je navedel tudi, da dodatne študije o selektivnosti še potekajo. Zato je ta izjema vključena v to uredbo z določbo, ki od zadevnih držav članic zahteva, da Komisiji predložijo dodatne podatke, ki bi odboru STECF omogočili celovito oceno trenutne ravni zavržkov v zadevnem ribolovu. |
| --- | --- |

(9)

Izjema de minimis za mola, do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa najmanj 100 mm za ribolov mola v razdelkih ICES VIIb–VIIj, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je zagotovljenih dovolj dokazov, ki podpirajo izjemo, vendar je treba pridobiti dodatne podatke za oceno obsega izjeme de minimis. Odbor STECF je navedel tudi, da dodatne študije o selektivnosti še potekajo. Zato je ta izjema vključena v to uredbo z določbo, ki od zadevnih držav članic zahteva, da Komisiji predložijo dodatne podatke, ki bi odboru STECF omogočili celovito oceno trenutne ravni zavržkov v zadevnem ribolovu.

| (10) | Izjema de minimis za mola, do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa manj kot 100 mm za ribolov na mola v razdelkih ICES VII (z izjemo VIIa, VIId in VIIe), temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je navedel, da podlaga za to izjemo vsebuje malo količinskih podatkov o selektivnosti. Odbor STECF je ugotovil, da bi bilo treba pridobiti dodatne podatke za oceno te izjeme de minimis. Zato se ta izjema lahko vključi v to uredbo le z določbo, ki od zadevnih držav članic zahteva, da Komisiji predložijo dodatne podatke, ki bi odboru STECF omogočili, da bolje oceni podatke, ki podpirajo to izjemo. |
| --- | --- |

(10)

Izjema de minimis za mola, do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa manj kot 100 mm za ribolov na mola v razdelkih ICES VII (z izjemo VIIa, VIId in VIIe), temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je navedel, da podlaga za to izjemo vsebuje malo količinskih podatkov o selektivnosti. Odbor STECF je ugotovil, da bi bilo treba pridobiti dodatne podatke za oceno te izjeme de minimis. Zato se ta izjema lahko vključi v to uredbo le z določbo, ki od zadevnih držav članic zahteva, da Komisiji predložijo dodatne podatke, ki bi odboru STECF omogočili, da bolje oceni podatke, ki podpirajo to izjemo.

| (11) | Izjema de minimis za škampa, do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katere velja obveznost iztovarjanja škampa na podobmočju ICES VII, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je izjema utemeljena. Zato bi bilo treba zadevno izjemo vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(11)

Izjema de minimis za škampa, do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katere velja obveznost iztovarjanja škampa na podobmočju ICES VII, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je izjema utemeljena. Zato bi bilo treba zadevno izjemo vključiti v to uredbo.

| (12) | Izjema de minimis za škampa, do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katere velja obveznost iztovarjanja škampa v razdelku ICES VIa, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči in da obstajajo količinski podatki, ki potrjujejo nesorazmerne stroške ravnanja z naključnim ulovom. Odbor STECF je ugotovil, da je izjema utemeljena. Zato bi bilo treba zadevno izjemo vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(12)

Izjema de minimis za škampa, do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katere velja obveznost iztovarjanja škampa v razdelku ICES VIa, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči in da obstajajo količinski podatki, ki potrjujejo nesorazmerne stroške ravnanja z naključnim ulovom. Odbor STECF je ugotovil, da je izjema utemeljena. Zato bi bilo treba zadevno izjemo vključiti v to uredbo.

| (13) | Izjema de minimis za morskega lista, do največ 3 %, v obdobju 2016–2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo orodja s povečano selektivnostjo v razdelkih ICES VIId, VIIe, VIIf in VIIg, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je navedel, da je namen izjeme kompenzirati uporabo selektivnejšega orodja in da se izjema de minimis zahteva za pokritje preostalih zavržkov. Zato bi bilo treba zadevno izjemo vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(13)

Izjema de minimis za morskega lista, do največ 3 %, v obdobju 2016–2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo orodja s povečano selektivnostjo v razdelkih ICES VIId, VIIe, VIIf in VIIg, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je navedel, da je namen izjeme kompenzirati uporabo selektivnejšega orodja in da se izjema de minimis zahteva za pokritje preostalih zavržkov. Zato bi bilo treba zadevno izjemo vključiti v to uredbo.

| (14) | Ker ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na gospodarske dejavnosti, povezane z ribolovno sezono plovil Unije in njenim načrtovanjem, bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. Zaradi skladnosti s časovnim okvirom, določenim v členu 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, bi se morala uporabljati od 1. januarja 2016. V skladu s členom 15(6) navedene uredbe pa bi se morala ta uredba uporabljati največ tri leta – |
| --- | --- |

(14)

Ker ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na gospodarske dejavnosti, povezane z ribolovno sezono plovil Unije in njenim načrtovanjem, bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. Zaradi skladnosti s časovnim okvirom, določenim v členu 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, bi se morala uporabljati od 1. januarja 2016. V skladu s členom 15(6) navedene uredbe pa bi se morala ta uredba uporabljati največ tri leta –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa podrobnosti glede izvajanja obveznosti iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 in se uporablja od 1. januarja 2016 v severozahodnih vodah, kot so opredeljene v členu 4(2)(c) navedene uredbe, pri vrstah ribolova, določenih v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Izjema na podlagi stopnje preživetja

Izjema od obveznosti iztovarjanja iz člena 15(4)(b) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vrste, za katere znanstveni dokazi kažejo visoke stopnje preživetja, se uporablja za škampa (Nephrops norvegicus), ki se lovi z vršami, pastmi ali košarami (oznaki orodja (2) FPO in FIX) v razdelku ICES VIa in na podobmočju VII.

Člen 3

Izjeme de minimis

1.   Z odstopanjem od člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se lahko zavržejo naslednje količine:

| (a) | za morskega lista (Solea solea) do največ 3 %, v letih 2016, 2017 in 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo trislojne in zabodne mreže za ribolov na morskega lista v razdelkih ICES VIId, VIIe, VIIf in VIIg; |
| --- | --- |

(a)

za morskega lista (Solea solea) do največ 3 %, v letih 2016, 2017 in 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo trislojne in zabodne mreže za ribolov na morskega lista v razdelkih ICES VIId, VIIe, VIIf in VIIg;

| (b) | za mola (Merlangius merlangus) do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa manj kot 100 mm za ribolov na mola v razdelkih ICES VIId in VIIe; |
| --- | --- |

(b)

za mola (Merlangius merlangus) do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa manj kot 100 mm za ribolov na mola v razdelkih ICES VIId in VIIe;

| (c) | za mola (Merlangius merlangus) do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa najmanj 100 mm za ribolov na mola v razdelkih ICES VIIb–VIIj; |
| --- | --- |

(c)

za mola (Merlangius merlangus) do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa najmanj 100 mm za ribolov na mola v razdelkih ICES VIIb–VIIj;

| (d) | za mola (Merlangius merlangus) do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa manj kot 100 mm za ribolov na mola na podobmočju ICES VII, z izjemo razdelkov VIIa, d in e; |
| --- | --- |

(d)

za mola (Merlangius merlangus) do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa manj kot 100 mm za ribolov na mola na podobmočju ICES VII, z izjemo razdelkov VIIa, d in e;

| (e) | za škampa (Nephrops norvegicus) do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja škampa na podobmočju ICES VII; |
| --- | --- |

(e)

za škampa (Nephrops norvegicus) do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja škampa na podobmočju ICES VII;

| (f) | za škampa (Nephrops norvegicus) do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja škampa v razdelku ICES VIa; |
| --- | --- |

(f)

za škampa (Nephrops norvegicus) do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter do največ 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, za katera velja obveznost iztovarjanja škampa v razdelku ICES VIa;

| (g) | za morski list (Solea solea) do največ 3 %, v letih 2016, 2017 in 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo orodja s povečano selektivnostjo (vlečne mreže z gredjo z velikostjo mrežnega očesa 80–199 mm) v razdelkih ICES VIId, VIIe, VIIf in VIIg. |
| --- | --- |

(g)

za morski list (Solea solea) do največ 3 %, v letih 2016, 2017 in 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo orodja s povečano selektivnostjo (vlečne mreže z gredjo z velikostjo mrežnega očesa 80–199 mm) v razdelkih ICES VIId, VIIe, VIIf in VIIg.

2.   Do 1. maja 2016 države članice z neposrednim upravljalnim interesom v severozahodnih vodah Komisiji predložijo dodatne podatke o zavržkih in morebitne druge zadevne znanstvene podatke, ki podpirajo izjeme iz odstavka 1(b), (c) in (d). Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) navedene podatke oceni najpozneje do 1. septembra 2016.

Člen 4

Plovila, za katera velja obveznost iztovarjanja

1.   Države članice v skladu z merili, določenimi v Prilogi k tej uredbi, določijo plovila, za katera velja obveznost iztovarjanja, za vsak posamezen ribolov.

2.   Zadevne države članice do 31. decembra 2015 Komisiji ter drugim državam članicam Unije prek varnega spletišča Unije za nadzor ribištva predložijo seznam plovil, ki so bila določena v skladu z odstavkom 1 za vsak posamezen ribolov iz Priloge. Države članice navedene sezname posodabljajo.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2016 do 31. decembra 2018.

Člen 4 se uporablja od dneva začetka veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 354, 28.1.2013, str. 22.

1

(2)  Kode orodja, ki se uporabljajo v tej uredbi, je opredelila Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo.

2

---

PRILOGA

Ribolov, za katerega velja obveznost iztovarjanja

| (a) | ribolov v razdelku ICES VIa in vodah Unije razdelka ICES Vb









  Ribolov | Kode orodja | Opis ribolovnega orodja | Velikost mrežnega očesa | Obveznost iztovarjanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| trska (Gadus morhua), vahnja (Melanogrammus aeglefinus), mol (Merlangius merlangus) in saj (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | vlečne mreže in potegalke | vse | Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2013 in 2014 vsebuje več kot 10 % naslednjih rib iz družine Gadidae: trske, vahnje ter mola in saja skupaj, obveznost iztovarjanja velja za vahnjo. |
| škamp (Nephrops norvegicus) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | vlečne mreže, potegalke, vrše, pasti in košare | vse | Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2013 in 2014 vsebuje več kot 30 % škampa, obveznost iztovarjanja velja za škampa. |

(a)

ribolov v razdelku ICES VIa in vodah Unije razdelka ICES Vb

Ribolov

Kode orodja

Opis ribolovnega orodja

Velikost mrežnega očesa

Obveznost iztovarjanja

trska (Gadus morhua), vahnja (Melanogrammus aeglefinus), mol (Merlangius merlangus) in saj (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

vlečne mreže in potegalke

vse

Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2013 in 2014 vsebuje več kot 10 % naslednjih rib iz družine Gadidae: trske, vahnje ter mola in saja skupaj, obveznost iztovarjanja velja za vahnjo.

škamp (Nephrops norvegicus)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

vlečne mreže, potegalke, vrše, pasti in košare

vse

Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2013 in 2014 vsebuje več kot 30 % škampa, obveznost iztovarjanja velja za škampa.

| (b) | ribolov s kombiniranim celotnim dovoljenim ulovom za podobmočji ICES VI in VII ter vode Unije razdelka ICES Vb za osliča









  Ribolov | Kode orodja | Opis ribolovnega orodja | Velikost mrežnega očesa | Obveznost iztovarjanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| oslič
  (Merluccius merluccius) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | vlečne mreže in potegalke | vse | Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2013 in 2014 vsebuje več kot 30 % osliča, obveznost iztovarjanja velja za osliča. |
| oslič
  (Merluccius merluccius) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | vse zabodne mreže | vse | Za ves ulov osliča velja obveznost iztovarjanja. |
| oslič
  (Merluccius merluccius) | LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM | vsi parangali | vse | Za ves ulov osliča velja obveznost iztovarjanja. |

(b)

ribolov s kombiniranim celotnim dovoljenim ulovom za podobmočji ICES VI in VII ter vode Unije razdelka ICES Vb za osliča

Ribolov

Kode orodja

Opis ribolovnega orodja

Velikost mrežnega očesa

Obveznost iztovarjanja

oslič

(Merluccius merluccius)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

vlečne mreže in potegalke

vse

Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2013 in 2014 vsebuje več kot 30 % osliča, obveznost iztovarjanja velja za osliča.

oslič

(Merluccius merluccius)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

vse zabodne mreže

vse

Za ves ulov osliča velja obveznost iztovarjanja.

oslič

(Merluccius merluccius)

LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM

vsi parangali

vse

Za ves ulov osliča velja obveznost iztovarjanja.

| (c) | ribolov s celotnim dovoljenim ulovom, ki zajema podobmočje ICES VII za škampa









  Ribolov | Kode orodja | Opis ribolovnega orodja | Velikost mrežnega očesa | Obveznost iztovarjanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| škamp (Nephrops norvegicus) | OTB SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | vlečne mreže, potegalke, vrše, pasti in košare | vse | Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2013 in 2014 vsebuje več kot 30 % škampa, obveznost iztovarjanja velja za škampa. |

(c)

ribolov s celotnim dovoljenim ulovom, ki zajema podobmočje ICES VII za škampa

Ribolov

Kode orodja

Opis ribolovnega orodja

Velikost mrežnega očesa

Obveznost iztovarjanja

škamp (Nephrops norvegicus)

OTB SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

vlečne mreže, potegalke, vrše, pasti in košare

vse

Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2013 in 2014 vsebuje več kot 30 % škampa, obveznost iztovarjanja velja za škampa.

| (d) | ribolov v razdelku ICES VIIa









  Ribolov | Kode orodja | Ribolovno orodje | Velikost mrežnega očesa | Obveznost iztovarjanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| trska (Gadus morhua), vahnja (Melanogrammus aeglefinus), mol (Merlangius merlangus) in saj (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | vlečne mreže in potegalke | vse | Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2013 in 2014 vsebuje več kot 10 % naslednjih rib iz družine Gadidae: trske, vahnje ter mola in saja skupaj, obveznost iztovarjanja velja za vahnjo. |

(d)

ribolov v razdelku ICES VIIa

Ribolov

Kode orodja

Ribolovno orodje

Velikost mrežnega očesa

Obveznost iztovarjanja

trska (Gadus morhua), vahnja (Melanogrammus aeglefinus), mol (Merlangius merlangus) in saj (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

vlečne mreže in potegalke

vse

Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2013 in 2014 vsebuje več kot 10 % naslednjih rib iz družine Gadidae: trske, vahnje ter mola in saja skupaj, obveznost iztovarjanja velja za vahnjo.

| (e) | ribolov v razdelku ICES VIId









  Ribolov | Kode orodja | Ribolovno orodje | Velikost mrežnega očesa | Obveznost iztovarjanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| morski list (Solea solea) | TBB | vse vlečne mreže z gredjo | vse | Za ves ulov morskega lista velja obveznost iztovarjanja. |
| morski list (Solea solea) | OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX | vlečne mreže | < 100 mm | Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2013 in 2014 vsebuje več kot 5 % morskega lista, obveznost iztovarjanja velja za morskega lista. |
| morski list (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | vse trislojne in zabodne mreže | vse | Za ves ulov morskega lista velja obveznost iztovarjanja. |
| trska (Gadus morhua), vahnja (Melanogrammus aeglefinus), mol (Merlangius merlangus) in saj (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | vlečne mreže in potegalke | vse | Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2013 in 2014 vsebuje več kot 25 % naslednjih rib iz družine Gadidae: trske, vahnje ter mola in saja skupaj, obveznost iztovarjanja velja za mola. |

(e)

ribolov v razdelku ICES VIId

Ribolov

Kode orodja

Ribolovno orodje

Velikost mrežnega očesa

Obveznost iztovarjanja

morski list (Solea solea)

TBB

vse vlečne mreže z gredjo

vse

Za ves ulov morskega lista velja obveznost iztovarjanja.

morski list (Solea solea)

OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX

vlečne mreže

< 100 mm

Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2013 in 2014 vsebuje več kot 5 % morskega lista, obveznost iztovarjanja velja za morskega lista.

morski list (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

vse trislojne in zabodne mreže

vse

Za ves ulov morskega lista velja obveznost iztovarjanja.

trska (Gadus morhua), vahnja (Melanogrammus aeglefinus), mol (Merlangius merlangus) in saj (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

vlečne mreže in potegalke

vse

Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2013 in 2014 vsebuje več kot 25 % naslednjih rib iz družine Gadidae: trske, vahnje ter mola in saja skupaj, obveznost iztovarjanja velja za mola.

| (f) | ribolov v razdelku ICES VIIe – morski list









  Ribolov | Kode orodja | Ribolovno orodje | Velikost mrežnega očesa | Obveznost iztovarjanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| morski list (Solea solea) | TBB | vse vlečne mreže z gredjo | vse | Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2013 in 2014 vsebuje več kot 10 % morskega lista, obveznost iztovarjanja velja za morskega lista. |
| morski list (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | vse trislojne in zabodne mreže | vse | Za ves ulov morskega lista velja obveznost iztovarjanja. |

(f)

ribolov v razdelku ICES VIIe – morski list

Ribolov

Kode orodja

Ribolovno orodje

Velikost mrežnega očesa

Obveznost iztovarjanja

morski list (Solea solea)

TBB

vse vlečne mreže z gredjo

vse

Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2013 in 2014 vsebuje več kot 10 % morskega lista, obveznost iztovarjanja velja za morskega lista.

morski list (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

vse trislojne in zabodne mreže

vse

Za ves ulov morskega lista velja obveznost iztovarjanja.

| (g) | ribolov v razdelkih ICES VIIb, VIIc in VIIf–VIIk









  Ribolov | Kode orodja | Ribolovno orodje | Velikost mrežnega očesa | Obveznost iztovarjanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| morski list (Solea solea) | TBB | vse vlečne mreže z gredjo | vse | Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2013 in 2014 vsebuje več kot 5 % morskega lista, obveznost iztovarjanja velja za morskega lista. |
| morski list (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | vse trislojne in zabodne mreže | vse | Za ves ulov morskega lista velja obveznost iztovarjanja. |

(g)

ribolov v razdelkih ICES VIIb, VIIc in VIIf–VIIk

Ribolov

Kode orodja

Ribolovno orodje

Velikost mrežnega očesa

Obveznost iztovarjanja

morski list (Solea solea)

TBB

vse vlečne mreže z gredjo

vse

Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2013 in 2014 vsebuje več kot 5 % morskega lista, obveznost iztovarjanja velja za morskega lista.

morski list (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

vse trislojne in zabodne mreže

vse

Za ves ulov morskega lista velja obveznost iztovarjanja.

| (h) | ribolov v razdelkih ICES VIIb, VIIc, VIIe in VIIf–VIIk









  Ribolov | Kode orodja | Ribolovno orodje | Velikost mrežnega očesa | Obveznost iztovarjanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| trska (Gadus morhua), vahnja (Melanogrammus aeglefinus), mol (Merlangius merlangus) in saj (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX | vlečne mreže in potegalke | vse | Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2013 in 2014 vsebuje več kot 25 % naslednjih rib iz družine Gadidae: trske, vahnje, mola in saja skupaj, obveznost iztovarjanja velja za mola. |

(h)

ribolov v razdelkih ICES VIIb, VIIc, VIIe in VIIf–VIIk

Ribolov

Kode orodja

Ribolovno orodje

Velikost mrežnega očesa

Obveznost iztovarjanja

trska (Gadus morhua), vahnja (Melanogrammus aeglefinus), mol (Merlangius merlangus) in saj (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT, TX

vlečne mreže in potegalke

vse

Če skupni iztovorjeni ulov na plovilo za vse vrste v letih 2013 in 2014 vsebuje več kot 25 % naslednjih rib iz družine Gadidae: trske, vahnje, mola in saja skupaj, obveznost iztovarjanja velja za mola.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/36 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/36

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2439

z dne 12. oktobra 2015

o načrtu za zavržke pri nekaterih vrstah pridnenega ribolova v jugozahodnih vodah

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (1), in zlasti člena 15(6) ter člena 18(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je postopna odprava zavržkov za ves ribolov v Uniji z uvedbo obveznosti iztovarjanja ulova vrst, za katere veljajo omejitve ulova. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je postopna odprava zavržkov za ves ribolov v Uniji z uvedbo obveznosti iztovarjanja ulova vrst, za katere veljajo omejitve ulova.

| (2) | Člen 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 pooblašča Komisijo za sprejetje načrtov za zavržke z delegiranim aktom za največ tri leta na podlagi skupnih priporočil, ki jih države članice pripravijo po posvetu z zadevnimi svetovalnimi sveti. |
| --- | --- |

(2)

Člen 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 pooblašča Komisijo za sprejetje načrtov za zavržke z delegiranim aktom za največ tri leta na podlagi skupnih priporočil, ki jih države članice pripravijo po posvetu z zadevnimi svetovalnimi sveti.

| (3) | Belgija, Španija, Francija, Nizozemska in Portugalska imajo neposreden upravljalni interes za ribolov v jugozahodnih vodah. Navedene države so po posvetovanju s svetovalnim svetom za jugozahodne vode Komisiji predložile skupno priporočilo. Pridobljen je bil znanstveni prispevek zadevnih znanstvenih organov, ki ga je pregledal Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). Ukrepi iz skupnega priporočila so v skladu s členom 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013, zato bi jih bilo treba v skladu s členom 18(3) te uredbe vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(3)

Belgija, Španija, Francija, Nizozemska in Portugalska imajo neposreden upravljalni interes za ribolov v jugozahodnih vodah. Navedene države so po posvetovanju s svetovalnim svetom za jugozahodne vode Komisiji predložile skupno priporočilo. Pridobljen je bil znanstveni prispevek zadevnih znanstvenih organov, ki ga je pregledal Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). Ukrepi iz skupnega priporočila so v skladu s členom 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013, zato bi jih bilo treba v skladu s členom 18(3) te uredbe vključiti v to uredbo.

| (4) | Glede jugozahodnih voda se v skladu s členom 15(1)(c) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vse vrste, ki opredeljujejo ribolov, uporablja obveznost iztovarjanja najpozneje od 1. januarja 2016. V skladu s skupnim priporočilom bi moral načrt za zavržke zajemati ribolov na morskega lista, osliča in škampa (le znotraj območij razširjenosti staležev, ki so navedena kot „funkcionalne enote“) v razdelkih ICES VIIIa, b, d, e, ribolov na škampa v razdelkih ICES VIIIc in IXa (le znotraj funkcionalnih enot), ribolov na morskega lista in morsko ploščo v razdelku ICES IXa ter ribolov na osliča v razdelkih ICES VIIIc in IXa. |
| --- | --- |

(4)

Glede jugozahodnih voda se v skladu s členom 15(1)(c) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vse vrste, ki opredeljujejo ribolov, uporablja obveznost iztovarjanja najpozneje od 1. januarja 2016. V skladu s skupnim priporočilom bi moral načrt za zavržke zajemati ribolov na morskega lista, osliča in škampa (le znotraj območij razširjenosti staležev, ki so navedena kot „funkcionalne enote“) v razdelkih ICES VIIIa, b, d, e, ribolov na škampa v razdelkih ICES VIIIc in IXa (le znotraj funkcionalnih enot), ribolov na morskega lista in morsko ploščo v razdelku ICES IXa ter ribolov na osliča v razdelkih ICES VIIIc in IXa.

| (5) | V skupnem priporočilu je bila ob upoštevanju značilnosti opreme za te vrste, ribolovnih praks in ekosistema predlagana izjema za obveznost iztovarjanja za škampa, ki se lovi z vlečnimi mrežami na podobmočjih ICES VIII in IX, saj obstoječi znanstveni dokazi kažejo morebitne visoke stopnje preživetja. Odbor STECF v svoji oceni ugotavlja, da je potrebnih več študij, da bi se potrdile obstoječe ugotovitve, ter da take študije potekajo in so načrtovane. Zato bi bilo treba to izjemo vključiti v to uredbo za leto 2016 z določbo, ki od zadevnih držav članic zahteva, da Komisiji predložijo dodatne podatke, ki bi odboru STECF omogočili, da v celoti oceni utemeljitve izjeme. |
| --- | --- |

(5)

V skupnem priporočilu je bila ob upoštevanju značilnosti opreme za te vrste, ribolovnih praks in ekosistema predlagana izjema za obveznost iztovarjanja za škampa, ki se lovi z vlečnimi mrežami na podobmočjih ICES VIII in IX, saj obstoječi znanstveni dokazi kažejo morebitne visoke stopnje preživetja. Odbor STECF v svoji oceni ugotavlja, da je potrebnih več študij, da bi se potrdile obstoječe ugotovitve, ter da take študije potekajo in so načrtovane. Zato bi bilo treba to izjemo vključiti v to uredbo za leto 2016 z določbo, ki od zadevnih držav članic zahteva, da Komisiji predložijo dodatne podatke, ki bi odboru STECF omogočili, da v celoti oceni utemeljitve izjeme.

| (6) | Skupno priporočilo vključuje tri izjeme de minimis od obveznosti iztovarjanja za nekatere vrste ribolova in do nekaterih ravni. Dokaze, ki so jih predložile države članice, je pregledal odbor STECF. Odbor STECF ugotavlja, da skupna priporočila vsebujejo utemeljene dokaze, da je povečanje selektivnosti težko doseči in glede nesorazmernih stroškov ravnanja z naključnim ulovom. Ob upoštevanju navedenega je ustrezno določiti izjeme de minimis v skladu z odstotnimi deleži, predlaganimi v skupnem priporočilu, in na ravneh, ki ne presegajo dovoljenih ravni iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(6)

Skupno priporočilo vključuje tri izjeme de minimis od obveznosti iztovarjanja za nekatere vrste ribolova in do nekaterih ravni. Dokaze, ki so jih predložile države članice, je pregledal odbor STECF. Odbor STECF ugotavlja, da skupna priporočila vsebujejo utemeljene dokaze, da je povečanje selektivnosti težko doseči in glede nesorazmernih stroškov ravnanja z naključnim ulovom. Ob upoštevanju navedenega je ustrezno določiti izjeme de minimis v skladu z odstotnimi deleži, predlaganimi v skupnem priporočilu, in na ravneh, ki ne presegajo dovoljenih ravni iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

| (7) | Izjema de minimis za morskega lista, do največ 5 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo vlečne mreže z gredjo in pridnene vlečne mreže za ribolov na to vrsto v razdelkih ICES VIIIa in VIIIb, temelji na dejstvu, da je viabilno povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je podpornih podatkov dovolj za utemeljitev zahtevane izjeme. Zato bi bilo treba zadevno izjemo vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(7)

Izjema de minimis za morskega lista, do največ 5 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo vlečne mreže z gredjo in pridnene vlečne mreže za ribolov na to vrsto v razdelkih ICES VIIIa in VIIIb, temelji na dejstvu, da je viabilno povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je podpornih podatkov dovolj za utemeljitev zahtevane izjeme. Zato bi bilo treba zadevno izjemo vključiti v to uredbo.

| (8) | Izjema de minimis za morskega lista, do največ 3 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo trislojne in zabodne mreže za ribolov na to vrsto v razdelkih ICES VIIIa in VIIIb, temelji na dejstvu, da je viabilno povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je podpornih podatkov dovolj za utemeljitev zahtevane izjeme. Zato bi bilo treba zadevno izjemo vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(8)

Izjema de minimis za morskega lista, do največ 3 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo trislojne in zabodne mreže za ribolov na to vrsto v razdelkih ICES VIIIa in VIIIb, temelji na dejstvu, da je viabilno povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je podpornih podatkov dovolj za utemeljitev zahtevane izjeme. Zato bi bilo treba zadevno izjemo vključiti v to uredbo.

| (9) | Izjema de minimis za osliča, do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo vlečne mreže za ribolov na to vrsto na podobmočjih ICES VIII in IX, temelji na dejstvu, da je viabilno povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Obstoječi predloženi podporni podatki kažejo, da bi povečanje selektivnosti v zadevnem ribolovu povzročilo izgube tržnih rib, zaradi česar bi ribolov potencialno lahko postal nerentabilen. Poleg tega je odbor STECF izpostavil, da bi jih bilo treba dopolniti z dodatnimi študijami glede selektivnosti za zadevne vrste ribolova. Zato bi bilo treba to izjemo vključiti v to uredbo z določbo, ki od zadevnih držav članic zahteva, da Komisiji predložijo dodatne podatke, ki bi odboru STECF omogočili, da v celoti oceni utemeljitve izjeme. |
| --- | --- |

(9)

Izjema de minimis za osliča, do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo vlečne mreže za ribolov na to vrsto na podobmočjih ICES VIII in IX, temelji na dejstvu, da je viabilno povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Obstoječi predloženi podporni podatki kažejo, da bi povečanje selektivnosti v zadevnem ribolovu povzročilo izgube tržnih rib, zaradi česar bi ribolov potencialno lahko postal nerentabilen. Poleg tega je odbor STECF izpostavil, da bi jih bilo treba dopolniti z dodatnimi študijami glede selektivnosti za zadevne vrste ribolova. Zato bi bilo treba to izjemo vključiti v to uredbo z določbo, ki od zadevnih držav članic zahteva, da Komisiji predložijo dodatne podatke, ki bi odboru STECF omogočili, da v celoti oceni utemeljitve izjeme.

| (10) | Ker ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na gospodarske dejavnosti, povezane z ribolovno sezono plovil Unije in njenim načrtovanjem, bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. Zaradi skladnosti s časovnim okvirom, določenim v členu 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, bi se morala uporabljati od 1. januarja 2016. V skladu s členom 15(6) navedene uredbe pa bi se morala ta uredba uporabljati največ tri leta – |
| --- | --- |

(10)

Ker ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na gospodarske dejavnosti, povezane z ribolovno sezono plovil Unije in njenim načrtovanjem, bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. Zaradi skladnosti s časovnim okvirom, določenim v členu 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, bi se morala uporabljati od 1. januarja 2016. V skladu s členom 15(6) navedene uredbe pa bi se morala ta uredba uporabljati največ tri leta –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa podrobnosti glede izvajanja obveznosti iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 in se uporablja v jugozahodnih vodah, kot so opredeljene v členu 4(2)(d) navedene uredbe, pri vrstah ribolova, določenih v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Izjema na podlagi stopnje preživetja

1.   Izjema od obveznosti iztovarjanja iz člena 15(4)(b) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vrste, za katere znanstveni dokazi kažejo visoke stopnje preživetja, se leta 2016 uporablja za škampa (Nephrops norvegicus), ki se lovi na podobmočjih ICES VIII in IX z vlečnimi mrežami (kode orodja (2): OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT in TX).

2.   Države članice z neposrednim upravljalnim interesom v jugozahodnih vodah Komisiji do 1. maja 2016 predložijo dodatne znanstvene podatke, ki podpirajo izjemo iz odstavka 1. Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) navedene znanstvene podatke oceni do 1. septembra 2016.

Člen 3

Izjeme de minimis

1.   Z odstopanjem od člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se lahko zavržejo naslednje količine:

| (a) | za morskega lista (Solea solea) do največ 5 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo vlečne mreže z gredjo (koda orodja: TBB), pridnene vlečne mreže (kode orodja: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT in TX) za ribolov na to vrsto v razdelkih ICES VIIIa in VIIIb; |
| --- | --- |

(a)

za morskega lista (Solea solea) do največ 5 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo vlečne mreže z gredjo (koda orodja: TBB), pridnene vlečne mreže (kode orodja: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT in TX) za ribolov na to vrsto v razdelkih ICES VIIIa in VIIIb;

| (b) | za morskega lista (Solea solea) do največ 3 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo trislojne in zabodne mreže (kode orodja: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR in GEN) za ribolov na to vrsto v razdelkih ICES VIIIa in VIIIb; |
| --- | --- |

(b)

za morskega lista (Solea solea) do največ 3 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo trislojne in zabodne mreže (kode orodja: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR in GEN) za ribolov na to vrsto v razdelkih ICES VIIIa in VIIIb;

| (c) | za osliča (Merluccius merluccius) do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter do 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo vlečne mreže (kode orodja: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX in SV) za ribolov to vrsto na podobmočjih ICES VIII in IX. |
| --- | --- |

(c)

za osliča (Merluccius merluccius) do največ 7 %, v letih 2016 in 2017, ter do 6 %, v letu 2018, celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo vlečne mreže (kode orodja: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX in SV) za ribolov to vrsto na podobmočjih ICES VIII in IX.

2.   Do 1. maja 2016 države članice z neposrednim upravljalnim interesom v jugozahodnih vodah Komisiji predložijo dodatne podatke o zavržkih in morebitne druge zadevne znanstvene podatke, ki podpirajo izjemo iz odstavka 1(c). Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) navedene podatke oceni do 1. septembra 2016.

Člen 4

Plovila, za katera velja obveznost iztovarjanja

1.   Države članice v skladu z merili, določenimi v Prilogi k tej uredbi, določijo plovila, za katera velja obveznost iztovarjanja, za vsak posamezen ribolov.

2.   Zadevne države članice do 31. decembra 2015 Komisiji ter drugim državam članicam Unije prek varnega spletišča Unije za nadzor ribištva predložijo seznam plovil, ki so bila določena v skladu z odstavkom 1 za vsak posamezen ribolov iz Priloge. Države članice navedene sezname posodabljajo.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2016 do 31. decembra 2018.

Člen 4 se uporablja od dneva začetka veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. oktobra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 354, 28.1.2013, str. 22.

1

(2)  Kode orodja, ki se uporabljajo v tej uredbi, je opredelila Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo.

2

---

PRILOGA

Ribolov, za katerega velja obveznost iztovarjanja

| (a) | ribolov v razdelkih ICES VIIIa, b, d in e









  Ribolov (vrste) | Kode orodja | Opis ribolovnega orodja | Velikost mrežnega očesa | Obveznost iztovarjanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| morski list
  (Solea solea) | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | vse pridnene vlečne mreže | velikost mrežnega očesa med 70 mm in 100 mm | Za ves ulovmorskega lista velja obveznost iztovarjanja. |
| TBB | vse vlečne mreže z gredjo | velikost mrežnega očesa med 70 mm in 100 mm |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | vse trislojne in zabodne mreže | velikost mrežnega očesa večja ali enaka 100 mm |
| oslič
  (Merluccius merluccius) | OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV | vse pridnene vlečne mreže in potegalke | velikost mrežnega očesa večja ali enaka 100 mm | Za ves ulovosliča velja obveznost iztovarjanja. |
| LL, LLS | vsi parangali | vse |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN | vse zabodne mreže | velikost mrežnega očesa večja ali enaka 100 mm |
| škamp (Nephrops norvegicus)
  samo znotraj funkcionalnih enot | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | vse pridnene vlečne mreže | velikost mrežnega očesa večja ali enaka 70 mm | Za ves ulovškampa velja obveznost iztovarjanja. |

(a)

ribolov v razdelkih ICES VIIIa, b, d in e

Ribolov (vrste)

Kode orodja

Opis ribolovnega orodja

Velikost mrežnega očesa

Obveznost iztovarjanja

morski list

(Solea solea)

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

vse pridnene vlečne mreže

velikost mrežnega očesa med 70 mm in 100 mm

Za ves ulovmorskega lista velja obveznost iztovarjanja.

TBB

vse vlečne mreže z gredjo

velikost mrežnega očesa med 70 mm in 100 mm

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

vse trislojne in zabodne mreže

velikost mrežnega očesa večja ali enaka 100 mm

oslič

(Merluccius merluccius)

OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV

vse pridnene vlečne mreže in potegalke

velikost mrežnega očesa večja ali enaka 100 mm

Za ves ulovosliča velja obveznost iztovarjanja.

LL, LLS

vsi parangali

vse

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

vse zabodne mreže

velikost mrežnega očesa večja ali enaka 100 mm

škamp (Nephrops norvegicus)

samo znotraj funkcionalnih enot

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

vse pridnene vlečne mreže

velikost mrežnega očesa večja ali enaka 70 mm

Za ves ulovškampa velja obveznost iztovarjanja.

| (b) | ribolov v razdelkih ICES VIIIc in IXa









  Ribolov (vrste) | Kode orodja | Opis ribolovnega orodja | Velikost mrežnega očesa | Obveznost iztovarjanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| škamp
  (Nephrops norvegicus)
  samo znotraj funkcionalnih enot | OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX, TB | vse pridnene vlečne mreže | velikost mrežnega očesa večja ali enaka 70 mm | Za ves ulov škampa velja obveznost iztovarjanja. |
| oslič
  (Merluccius merluccius) | OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV | vse pridnene vlečne mreže in potegalke | Plovila, ki izpolnjujejo naslednja kumulativna merila:






  1. | uporabljajo mrežna očesa z velikostjo 70 mm ali več; |

(b)

ribolov v razdelkih ICES VIIIc in IXa

Ribolov (vrste)

Kode orodja

Opis ribolovnega orodja

Velikost mrežnega očesa

Obveznost iztovarjanja

škamp

(Nephrops norvegicus)

samo znotraj funkcionalnih enot

OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX, TB

vse pridnene vlečne mreže

velikost mrežnega očesa večja ali enaka 70 mm

Za ves ulov škampa velja obveznost iztovarjanja.

oslič

(Merluccius merluccius)

OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV

vse pridnene vlečne mreže in potegalke

Plovila, ki izpolnjujejo naslednja kumulativna merila:

1.

uporabljajo mrežna očesa z velikostjo 70 mm ali več;

| 2. | skupni iztovorjeni ulov osliča v obdobju 2013/2014 sestavlja: več kot 10 % vseh iztovorjenih vrst in več kot 10 metričnih ton. |
| --- | --- |

2.

skupni iztovorjeni ulov osliča v obdobju 2013/2014 sestavlja: več kot 10 % vseh iztovorjenih vrst in več kot 10 metričnih ton.

Za ves ulov osliča velja obveznost iztovarjanja.

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

vse zabodne mreže

Plovila, ki izpolnjujejo naslednja kumulativna merila:

| 1. | uporabljajo mrežna očesa z velikostjo med 80 in 99 mm; |
| --- | --- |

1.

uporabljajo mrežna očesa z velikostjo med 80 in 99 mm;

| 2. | skupni iztovorjeni ulov osliča v obdobju 2013/2014 vsebuje več kot 10 % vseh iztovorjenih vrst in več kot 10 metričnih ton. |
| --- | --- |

2.

skupni iztovorjeni ulov osliča v obdobju 2013/2014 vsebuje več kot 10 % vseh iztovorjenih vrst in več kot 10 metričnih ton.

LL, LLS

vsi parangali

Plovila, ki izpolnjujejo naslednja kumulativna merila:

| 1. | velikost trnka znaša več kot 3,85 +/– 1,15 po dolžini in 1,6 +/– 0,4 po širini; |
| --- | --- |

1.

velikost trnka znaša več kot 3,85 +/– 1,15 po dolžini in 1,6 +/– 0,4 po širini;

| 2. | skupni iztovorjeni ulov osliča v obdobju 2013/2014 vsebuje več kot 10 % vseh iztovorjenih vrst in več kot 10 metričnih ton. |
| --- | --- |

2.

skupni iztovorjeni ulov osliča v obdobju 2013/2014 vsebuje več kot 10 % vseh iztovorjenih vrst in več kot 10 metričnih ton.

| (c) | ribolov v razdelku ICES IXa









  Ribolov (vrste) | Kode orodja | Opis ribolovnega orodja | Velikost mrežnega očesa | Obveznost iztovarjanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| morski list (Solea solea) in morska plošča (Pleuronectes platessa) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | vse trislojne in zabodne mreže | velikost mrežnega očesa večja ali enaka 100 mm | Za ves ulovmorskega lista in morske plošče velja obveznost iztovarjanja. |

(c)

ribolov v razdelku ICES IXa

Ribolov (vrste)

Kode orodja

Opis ribolovnega orodja

Velikost mrežnega očesa

Obveznost iztovarjanja

morski list (Solea solea) in morska plošča (Pleuronectes platessa)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

vse trislojne in zabodne mreže

velikost mrežnega očesa večja ali enaka 100 mm

Za ves ulovmorskega lista in morske plošče velja obveznost iztovarjanja.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/42

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2440

z dne 22. oktobra 2015

o načrtu za zavržke za nekatere vrste pridnenega ribolova v Severnem morju in vodah Unije v razdelku ICES IIa

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (1) in zlasti člena 15(6) ter člena 18(1) in (3) Uredbe, ter Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (2) in zlasti člena 18a in člena 48a Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je postopna odprava zavržkov za ves ribolov v Uniji z uvedbo obveznosti iztovarjanja ulova za vrste, za katere veljajo omejitve ulova. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je postopna odprava zavržkov za ves ribolov v Uniji z uvedbo obveznosti iztovarjanja ulova za vrste, za katere veljajo omejitve ulova.

| (2) | Člen 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 pooblašča Komisijo, da na podlagi skupnih priporočil, ki jih države članice pripravijo po posvetu z zadevnimi svetovalnimi sveti, z delegiranimi akti sprejme načrte za zavržke, ki lahko trajajo največ tri leta. |
| --- | --- |

(2)

Člen 15(6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 pooblašča Komisijo, da na podlagi skupnih priporočil, ki jih države članice pripravijo po posvetu z zadevnimi svetovalnimi sveti, z delegiranimi akti sprejme načrte za zavržke, ki lahko trajajo največ tri leta.

| (3) | Belgija, Danska, Nemčija, Francija, Nizozemska, Švedska in Združeno kraljestvo imajo neposreden upravljalni interes za ribolov v Severnem morju. Navedene države članice so Komisiji po posvetovanju s Svetovalnim svetom za Severno morje in Svetovalnim svetom za ribolov v oddaljenih vodah (LDAC) predložile skupno priporočilo. Zadevni znanstveni organi so predložili znanstveni prispevek, ki ga je pregledal Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). Ukrepi iz skupnega priporočila so skladni s členom 18(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(3)

Belgija, Danska, Nemčija, Francija, Nizozemska, Švedska in Združeno kraljestvo imajo neposreden upravljalni interes za ribolov v Severnem morju. Navedene države članice so Komisiji po posvetovanju s Svetovalnim svetom za Severno morje in Svetovalnim svetom za ribolov v oddaljenih vodah (LDAC) predložile skupno priporočilo. Zadevni znanstveni organi so predložili znanstveni prispevek, ki ga je pregledal Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). Ukrepi iz skupnega priporočila so skladni s členom 18(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

| (4) | Za namene Uredbe (EU) št. 1380/2013 Severno morje vključuje območji ICES IIIa in IV. Ker se nekateri pridneni staleži, ki jih zadeva predlagani načrt o zavržkih, nahajajo tudi v vodah Unije v razdelku ICES IIa, države članice predlagajo, da se ta razdelek vključi v načrt o zavržkih. |
| --- | --- |

(4)

Za namene Uredbe (EU) št. 1380/2013 Severno morje vključuje območji ICES IIIa in IV. Ker se nekateri pridneni staleži, ki jih zadeva predlagani načrt o zavržkih, nahajajo tudi v vodah Unije v razdelku ICES IIa, države članice predlagajo, da se ta razdelek vključi v načrt o zavržkih.

| (5) | Glede Severnega morja se v skladu s členom 15(1)(c) Uredbe (EU) št. 1380/2013 najpozneje od 1. januarja 2016 uporablja obveznost iztovarjanja za vrste, ki opredeljujejo ribolov, za katerega veljajo omejitve ulova, pri mešanem ribolovu trske, vahnje, mola in saja; pri ribolovu škampa; pri mešanem ribolovu morskega lista in morske plošče; pri ribolovu osliča in ribolovu severne kozice. V skladu s členom 15(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013 načrt za zavržke opredeljuje vrste, ki jih bo treba iztovarjati po 1. januarju 2016. Te vrste so saj, vahnja, škamp, morski list, morska plošča, oslič in severna kozica. Ta načrt za zavržke določa tudi obveznost iztovarjanja prilova severne kozice. |
| --- | --- |

(5)

Glede Severnega morja se v skladu s členom 15(1)(c) Uredbe (EU) št. 1380/2013 najpozneje od 1. januarja 2016 uporablja obveznost iztovarjanja za vrste, ki opredeljujejo ribolov, za katerega veljajo omejitve ulova, pri mešanem ribolovu trske, vahnje, mola in saja; pri ribolovu škampa; pri mešanem ribolovu morskega lista in morske plošče; pri ribolovu osliča in ribolovu severne kozice. V skladu s členom 15(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013 načrt za zavržke opredeljuje vrste, ki jih bo treba iztovarjati po 1. januarju 2016. Te vrste so saj, vahnja, škamp, morski list, morska plošča, oslič in severna kozica. Ta načrt za zavržke določa tudi obveznost iztovarjanja prilova severne kozice.

| (6) | Skupno priporočilo predlaga, da se za škampa, ujetega z vršami oziroma nekaterimi pridnenimi vlečnimi mrežami (OTB, TBN (3)) v razdelku ICES IIIa, uporabita izjemi od obveznosti iztovarjanja. Na podlagi znanstvenih dokazov iz skupnega priporočila, ki jih je pregledal STECF, in ob upoštevanju lastnosti opreme, ribolovnih praks in ekosistemov Komisija meni, da je treba navedeni odstopanji vključiti v to uredbo. Države članice bi morale predložiti dodatne podatke, na podlagi katerih bi STECF lahko nadalje ocenil stopnje preživetja škampov, ulovljenih z zadevnimi vlečnimi mrežami, Komisija pa bi lahko zadevni izjemi pregledala po letu 2016. |
| --- | --- |

(6)

Skupno priporočilo predlaga, da se za škampa, ujetega z vršami oziroma nekaterimi pridnenimi vlečnimi mrežami (OTB, TBN (3)) v razdelku ICES IIIa, uporabita izjemi od obveznosti iztovarjanja. Na podlagi znanstvenih dokazov iz skupnega priporočila, ki jih je pregledal STECF, in ob upoštevanju lastnosti opreme, ribolovnih praks in ekosistemov Komisija meni, da je treba navedeni odstopanji vključiti v to uredbo. Države članice bi morale predložiti dodatne podatke, na podlagi katerih bi STECF lahko nadalje ocenil stopnje preživetja škampov, ulovljenih z zadevnimi vlečnimi mrežami, Komisija pa bi lahko zadevni izjemi pregledala po letu 2016.

| (7) | Skupno priporočilo vključuje pet izjem de minimis od obveznosti iztovarjanja za nekatere vrste ribolova in do določenih ravni. Dokaze, ki so jih predložile države članice, je pregledal STECF, ki je v splošnem ugotovil, da skupno priporočilo, ki je v nekaterih primerih podprto s kvalitativno oceno stroškov, vsebuje utemeljene dokaze, da je nadaljnjo izboljšavo selektivnosti težko doseči in/ali da pomeni nesorazmerne stroške pri ravnanju z naključnim ulovom. Ker temu zaključku ne nasprotujejo drugačni znanstveni podatki, je primerno določiti izjeme de minimis v skladu z odstotnimi deleži, predlaganimi v skupnem priporočilu, in v okviru omejitev iz člena 15(5)(c) Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(7)

Skupno priporočilo vključuje pet izjem de minimis od obveznosti iztovarjanja za nekatere vrste ribolova in do določenih ravni. Dokaze, ki so jih predložile države članice, je pregledal STECF, ki je v splošnem ugotovil, da skupno priporočilo, ki je v nekaterih primerih podprto s kvalitativno oceno stroškov, vsebuje utemeljene dokaze, da je nadaljnjo izboljšavo selektivnosti težko doseči in/ali da pomeni nesorazmerne stroške pri ravnanju z naključnim ulovom. Ker temu zaključku ne nasprotujejo drugačni znanstveni podatki, je primerno določiti izjeme de minimis v skladu z odstotnimi deleži, predlaganimi v skupnem priporočilu, in v okviru omejitev iz člena 15(5)(c) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

| (8) | Izjema de minimis, predlagana v skupnem priporočilu za morski list in vahnjo skupaj, do največ 2 % celotnega letnega ulova škampa, morskega lista in vahnje pri ribolovu škampa s plovili, ki v razdelku ICES IIIa uporabljajo pridnene vlečne mreže s selektivno mrežo za vrste, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je podpornih podatkov dovolj za utemeljitev zahtevane izjeme. Zato bi bilo treba zadevno izjemo vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(8)

Izjema de minimis, predlagana v skupnem priporočilu za morski list in vahnjo skupaj, do največ 2 % celotnega letnega ulova škampa, morskega lista in vahnje pri ribolovu škampa s plovili, ki v razdelku ICES IIIa uporabljajo pridnene vlečne mreže s selektivno mrežo za vrste, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je podpornih podatkov dovolj za utemeljitev zahtevane izjeme. Zato bi bilo treba zadevno izjemo vključiti v to uredbo.

| (9) | Izjema de minimis, predlagana v skupnem priporočilu za morskega lista, do največ 3 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo trislojne in zabodne mreže za ribolov morskega lista v razdelku ICES IIIa, podobmočju IV in vodah Unije razdelka ICES IIa, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je podpornih podatkov dovolj za utemeljitev zahtevane izjeme. Zato bi bilo treba zadevno izjemo vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(9)

Izjema de minimis, predlagana v skupnem priporočilu za morskega lista, do največ 3 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki uporabljajo trislojne in zabodne mreže za ribolov morskega lista v razdelku ICES IIIa, podobmočju IV in vodah Unije razdelka ICES IIa, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je podpornih podatkov dovolj za utemeljitev zahtevane izjeme. Zato bi bilo treba zadevno izjemo vključiti v to uredbo.

| (10) | Izjema de minimis, predlagana v skupnem priporočilu za morski list, manjši od 19 cm, do največ 3,7 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki v podobmočju ICES IV južno od 55/56°S uporabljajo vlečno mrežo z gredjo z velikostjo mrežnega očesa od 80 do 90 mm, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči in da v podporo tej izjemi obstajajo kvantitativni podatki, ki kažejo, da bi bili stroški ravnanja z neželenim ulovom nesorazmerni. Komisija meni, da je primerno, da se navedena izjema vključi v to uredbo. Države članice bi morale glede zadevnih stroškov predložiti dodatne podatke, na podlagi katerih bi lahko Komisija navedeno izjemo pregledala po letu 2016. |
| --- | --- |

(10)

Izjema de minimis, predlagana v skupnem priporočilu za morski list, manjši od 19 cm, do največ 3,7 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki v podobmočju ICES IV južno od 55/56°S uporabljajo vlečno mrežo z gredjo z velikostjo mrežnega očesa od 80 do 90 mm, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči in da v podporo tej izjemi obstajajo kvantitativni podatki, ki kažejo, da bi bili stroški ravnanja z neželenim ulovom nesorazmerni. Komisija meni, da je primerno, da se navedena izjema vključi v to uredbo. Države članice bi morale glede zadevnih stroškov predložiti dodatne podatke, na podlagi katerih bi lahko Komisija navedeno izjemo pregledala po letu 2016.

| (11) | Izjema de minimis, predlagana v skupnem priporočilu za morski list, do največ 7 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki v podobmočju ICES IV uporabljajo vlečno mrežo z gredjo s povečano selektivnostjo, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je podpornih podatkov dovolj za utemeljitev predlagane izjeme. Zato bi bilo treba zadevno izjemo vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(11)

Izjema de minimis, predlagana v skupnem priporočilu za morski list, do največ 7 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki v podobmočju ICES IV uporabljajo vlečno mrežo z gredjo s povečano selektivnostjo, temelji na dejstvu, da je povečanje selektivnosti zelo težko doseči. Odbor STECF je ugotovil, da je podpornih podatkov dovolj za utemeljitev predlagane izjeme. Zato bi bilo treba zadevno izjemo vključiti v to uredbo.

| (12) | Izjema de minimis, predlagana v skupnem priporočilu za škampa, manjšega od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, do največ 6 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki v podobmočju ICES IV in vodah Unije razdelka ICES IIa uporabljajo določene pridnene vlečne mreže, temelji na dejstvu, da v podporo tej izjemi obstajajo kvantitativni podatki, ki kažejo, da bi bili stroški ravnanja z neželenim ulovom in njegove uporabe nesorazmerni. Odbor STECF je ugotovil, da je podpornih podatkov dovolj za utemeljitev predlagane izjeme. Zato bi bilo treba zadevno izjemo vključiti v to uredbo. |
| --- | --- |

(12)

Izjema de minimis, predlagana v skupnem priporočilu za škampa, manjšega od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, do največ 6 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki v podobmočju ICES IV in vodah Unije razdelka ICES IIa uporabljajo določene pridnene vlečne mreže, temelji na dejstvu, da v podporo tej izjemi obstajajo kvantitativni podatki, ki kažejo, da bi bili stroški ravnanja z neželenim ulovom in njegove uporabe nesorazmerni. Odbor STECF je ugotovil, da je podpornih podatkov dovolj za utemeljitev predlagane izjeme. Zato bi bilo treba zadevno izjemo vključiti v to uredbo.

| (13) | Člen 18a Uredbe (ES) št. 850/98 pooblašča Komisijo, da zaradi sprejetja načrtov za zavržke in z namenom varovanja nedoraslih morskih organizmov, za vrste, za katere velja obveznost iztovarjanja, določi najmanjše referenčne velikosti ohranjanja (NRVO). NRVO lahko po potrebi odstopajo od velikosti, določenih v Prilogi XII k navedeni uredbi. NRVO za škampa, ki je trenutno določena v Prilogi XII, je 130 mm. Znanstveni dokazi, ki jih je pregledal STECF, podpirajo določitev NRVO za škampa, ki znaša 105 mm. Zlasti je STECF ugotovil, da je predlagani NRVO višji od povprečne velikosti ob zrelosti in da je tveganje za stalež zaradi zmanjšanja NRVO v razdelku ICES IIIa majhno. |
| --- | --- |

(13)

Člen 18a Uredbe (ES) št. 850/98 pooblašča Komisijo, da zaradi sprejetja načrtov za zavržke in z namenom varovanja nedoraslih morskih organizmov, za vrste, za katere velja obveznost iztovarjanja, določi najmanjše referenčne velikosti ohranjanja (NRVO). NRVO lahko po potrebi odstopajo od velikosti, določenih v Prilogi XII k navedeni uredbi. NRVO za škampa, ki je trenutno določena v Prilogi XII, je 130 mm. Znanstveni dokazi, ki jih je pregledal STECF, podpirajo določitev NRVO za škampa, ki znaša 105 mm. Zlasti je STECF ugotovil, da je predlagani NRVO višji od povprečne velikosti ob zrelosti in da je tveganje za stalež zaradi zmanjšanja NRVO v razdelku ICES IIIa majhno.

| (14) | Načrti za zavržke lahko vključujejo tudi tehnične ukrepe v zvezi z ribolovom ali vrstami, za katere velja obveznost iztovarjanja. Za povečanje selektivnosti orodja in zmanjšanje naključnega ulova v Skagerraku je primerno zagotoviti več tehničnih ukrepov, ki so bili dogovorjeni med Unijo in Norveško v letih 2011 (4) in 2012 (5). |
| --- | --- |

(14)

Načrti za zavržke lahko vključujejo tudi tehnične ukrepe v zvezi z ribolovom ali vrstami, za katere velja obveznost iztovarjanja. Za povečanje selektivnosti orodja in zmanjšanje naključnega ulova v Skagerraku je primerno zagotoviti več tehničnih ukrepov, ki so bili dogovorjeni med Unijo in Norveško v letih 2011 (4) in 2012 (5).

| (15) | Da se zagotovi ustrezen nadzor, bi bilo treba določiti posebne zahteve za države članice glede priprave seznama plovil, ki jih zajema ta uredba. |
| --- | --- |

(15)

Da se zagotovi ustrezen nadzor, bi bilo treba določiti posebne zahteve za države članice glede priprave seznama plovil, ki jih zajema ta uredba.

| (16) | Ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na gospodarske dejavnosti, povezane z ribolovno sezono plovil Unije in njenim načrtovanjem, zato bi morala uredba začeti veljati takoj po objavi. Zaradi skladnosti s časovnim okvirom, določenim v členu 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, bi se morala uporabljati od 1. januarja 2016. V skladu s členom 15(6) navedene uredbe bi se morala ta uredba uporabljati največ eno leto – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi iz te uredbe neposredno vplivajo na gospodarske dejavnosti, povezane z ribolovno sezono plovil Unije in njenim načrtovanjem, zato bi morala uredba začeti veljati takoj po objavi. Zaradi skladnosti s časovnim okvirom, določenim v členu 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, bi se morala uporabljati od 1. januarja 2016. V skladu s členom 15(6) navedene uredbe bi se morala ta uredba uporabljati največ eno leto –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa podrobnosti glede izvajanja obveznosti iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 v Severnem morju in vodah Unije v razdelku ICES IIa, ki se uporablja za vrste ribolova, določene v prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Izjema na podlagi stopnje preživetja

1.   Izjema od obveznosti iztovarjanja iz člena 15(4)(b) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vrste, za katere znanstveni dokazi kažejo visoke stopnje preživetja, se uporablja za naslednje ulove škampa:

| (a) | ulovi z vršami (FPO); |
| --- | --- |

(a)

ulovi z vršami (FPO);

| (b) | ulovi v razdelku ICES IIIa s pridnenimi vlečnimi mrežami (OTB, TBN), katerih velikost mrežnega očesa je najmanj 70 mm in so opremljene s selektivno mrežo za vrste z razdaljo med prečkami največ 35 mm; in |
| --- | --- |

(b)

ulovi v razdelku ICES IIIa s pridnenimi vlečnimi mrežami (OTB, TBN), katerih velikost mrežnega očesa je najmanj 70 mm in so opremljene s selektivno mrežo za vrste z razdaljo med prečkami največ 35 mm; in

| (c) | ulovi v razdelku ICES IIIa s pridnenimi vlečnimi mrežami (OTB, TBN), katerih velikost mrežnega očesa je najmanj 90 mm in so opremljene z zgornjo ploskvijo z rombastimi mrežnimi očesi velikosti najmanj 270 mm ali s kvadratastimi mrežnimi očesi velikosti najmanj 140 mm. |
| --- | --- |

(c)

ulovi v razdelku ICES IIIa s pridnenimi vlečnimi mrežami (OTB, TBN), katerih velikost mrežnega očesa je najmanj 90 mm in so opremljene z zgornjo ploskvijo z rombastimi mrežnimi očesi velikosti najmanj 270 mm ali s kvadratastimi mrežnimi očesi velikosti najmanj 140 mm.

2.   Škampa, ulovljenega v primerih iz odstavka 1(a), (b) in (c), se izpusti takoj in na območju, kjer je bil ulovljen.

3.   Države članice z neposrednim upravljalnim interesom v Severnem morju Komisiji do 30. aprila 2016 predložijo dodatne znanstvene podatke, ki podpirajo izjemo iz odstavka 1(b).

Člen 3

Izjeme de minimis

1.   Z odstopanjem od člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se lahko zavržejo naslednje količine:

| (a) | za morski list in vahnjo skupaj do največ 2 % celotnega letnega ulova škampa, morskega lista in vahnje pri ribolovu na škampa s plovili, ki v razdelku ICES IIIa uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, TBN), katerih velikost mrežnega očesa je enaka ali večja od 70 mm in so opremljene s selektivno mrežo za vrste z razdaljo med prečkami največ 35 mm; |
| --- | --- |

(a)

za morski list in vahnjo skupaj do največ 2 % celotnega letnega ulova škampa, morskega lista in vahnje pri ribolovu na škampa s plovili, ki v razdelku ICES IIIa uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, TBN), katerih velikost mrežnega očesa je enaka ali večja od 70 mm in so opremljene s selektivno mrežo za vrste z razdaljo med prečkami največ 35 mm;

| (b) | za morski list do največ 3 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki v razdelku ICES IIIa, podobmočju IV in vodah Unije razdelka ICES IIa uporabljajo trislojne in zabodne mreže (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF); |
| --- | --- |

(b)

za morski list do največ 3 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki v razdelku ICES IIIa, podobmočju IV in vodah Unije razdelka ICES IIa uporabljajo trislojne in zabodne mreže (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF);

| (c) | za morski list, manjši od 19 cm, do največ 3,7 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki v južnem delu Severnega morja (podobmočje ICES IV južno od (55/56°S) uporabljajo vlečne mreže z gredjo (TBB) z velikostjo mrežnega očesa od 80 do 90 mm; |
| --- | --- |

(c)

za morski list, manjši od 19 cm, do največ 3,7 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki v južnem delu Severnega morja (podobmočje ICES IV južno od (55/56°S) uporabljajo vlečne mreže z gredjo (TBB) z velikostjo mrežnega očesa od 80 do 90 mm;

| (d) | za morski list, manjši od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, do največ 7 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki v podobmočju ICES IV uporabljajo vlečne mreže z gredjo (TBB) z velikostjo mrežnega očesa 80–119 mm z večjo velikostjo mrežnega očesa v podaljšku mreže z gredjo; |
| --- | --- |

(d)

za morski list, manjši od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, do največ 7 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki v podobmočju ICES IV uporabljajo vlečne mreže z gredjo (TBB) z velikostjo mrežnega očesa 80–119 mm z večjo velikostjo mrežnega očesa v podaljšku mreže z gredjo;

| (e) | za škampa, manjšega od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, do največ 6 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki v podobmočju ICES IV in vodah Unije razdelka ICES IIa uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, TBN, OTT, TB) in katerih velikost mrežnega očesa je 80–99 mm. |
| --- | --- |

(e)

za škampa, manjšega od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, do največ 6 % celotnega letnega ulova te vrste s plovili, ki v podobmočju ICES IV in vodah Unije razdelka ICES IIa uporabljajo pridnene vlečne mreže (OTB, TBN, OTT, TB) in katerih velikost mrežnega očesa je 80–99 mm.

2.   Države članice z neposrednim upravljalnim interesom v Severnem morju Komisiji do 30. aprila 2016 predložijo dodatne znanstvene podatke, ki podpirajo izjemo iz odstavka 1(c).

Člen 4

Najmanjša referenčna velikost ohranjanja

Z odstopanjem od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, določene v Prilogi XII k Uredbi (ES) št. 850/98, in za namene te uredbe najmanjša referenčna velikost ohranjanja za škampa, ulovljenega v razdelku ICES IIIa, znaša:

| (a) | skupna dolžina 105 mm; |
| --- | --- |

(a)

skupna dolžina 105 mm;

| (b) | dolžina oklepa 32 mm. |
| --- | --- |

(b)

dolžina oklepa 32 mm.

Člen 5

Posebni tehnični ukrepi v Skagerraku

1.   Prepovedano je prevažanje na krovu ali uporaba kakršne koli vlečne mreže, danske potegalke, vlečne mreže z gredjo ali podobne vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa manjšo od 120 mm.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se vlečne mreže, opremljene z vrečo z mrežnimi očesi velikosti vsaj 90 mm, lahko uporabljajo, če so opremljene s:

| (a) | ploskvijo s kvadratastimi mrežnimi očesi velikosti najmanj 140 mm; |
| --- | --- |

(a)

ploskvijo s kvadratastimi mrežnimi očesi velikosti najmanj 140 mm;

| (b) | ploskvijo z rombastimi mrežnimi očesi velikosti najmanj 270 mm, ki je nameščena v delu s štirimi ploskvami in pritrjena v razmerju treh mrežnih očes velikosti 90 mm na eno mrežno oko velikosti 270 mm; ali |
| --- | --- |

(b)

ploskvijo z rombastimi mrežnimi očesi velikosti najmanj 270 mm, ki je nameščena v delu s štirimi ploskvami in pritrjena v razmerju treh mrežnih očes velikosti 90 mm na eno mrežno oko velikosti 270 mm; ali

| (c) | izločevalno rešetko z razdaljo med prečkami največ 35 mm. |
| --- | --- |

(c)

izločevalno rešetko z razdaljo med prečkami največ 35 mm.

Odstopanje iz točk (a) in (b) prvega pododstavka se uporablja, če je ploskev vlečne mreže:

| — | dolga najmanj 3 metre, |
| --- | --- |

—

dolga najmanj 3 metre,

| — | nameščena največ 4 metre od zaporne vrvi in |
| --- | --- |

—

nameščena največ 4 metre od zaporne vrvi in

| — | zajema celotno širino zgornje ploskve vlečne mreže (tj. od roba do roba). |
| --- | --- |

—

zajema celotno širino zgornje ploskve vlečne mreže (tj. od roba do roba).

3.   Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko uporabljajo tudi naslednje vlečne mreže:

| (a) | vlečne mreže s kvadratastimi mrežnimi očesi velikosti najmanj 70 mm in opremljene z izločevalno rešetko z razdaljo med prečkami največ 35 mm; |
| --- | --- |

(a)

vlečne mreže s kvadratastimi mrežnimi očesi velikosti najmanj 70 mm in opremljene z izločevalno rešetko z razdaljo med prečkami največ 35 mm;

| (b) | vlečne mreže, katerih najmanjša velikost mrežnega očesa znaša manj kot 70 mm, za ribolov pelagičnih ali industrijskih vrst, če ulov vsebuje več kot 80 % ene ali več pelagičnih ali industrijskih vrst; |
| --- | --- |

(b)

vlečne mreže, katerih najmanjša velikost mrežnega očesa znaša manj kot 70 mm, za ribolov pelagičnih ali industrijskih vrst, če ulov vsebuje več kot 80 % ene ali več pelagičnih ali industrijskih vrst;

| (c) | vlečne mreže z vsaj 35 mm vrečo za ribolov hladnovodne kozice, če je opremljena z izločevalno rešetko z razdaljo med prečkami največ 19 mm. |
| --- | --- |

(c)

vlečne mreže z vsaj 35 mm vrečo za ribolov hladnovodne kozice, če je opremljena z izločevalno rešetko z razdaljo med prečkami največ 19 mm.

4.   Pri ribolovu hladnovodne kozice v skladu z odstavkom 3(c) se lahko uporablja naprava za zadržanje rib, če so zadostne ribolovne možnosti za kritje prilova in če je naprava za zadržanje:

| — | izdelana tako, da ima zgornja ploskev kvadratasta mrežna očesa velikosti 120 mm, |
| --- | --- |

—

izdelana tako, da ima zgornja ploskev kvadratasta mrežna očesa velikosti 120 mm,

| — | dolga najmanj 3 metre in |
| --- | --- |

—

dolga najmanj 3 metre in

| — | dolga najmanj toliko kot širina izločevalne rešetke. |
| --- | --- |

—

dolga najmanj toliko kot širina izločevalne rešetke.

Člen 6

Seznam plovil

Države članice v skladu z merili iz priloge k tej uredbi za vsak posamezen ribolov določijo plovila, za katera velja obveznost iztovarjanja.

Do 31. decembra 2015 Komisiji in drugim državam članicam prek varnega spletišča Unije za nadzor ribištva predložijo sezname vseh plovil za lov saja, ki so določena v Prilogi, sestavljene v skladu z odstavkom 1. Države članice navedene sezname posodabljajo.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2016 do 31. decembra 2016.

Člen 6 pa se uporablja od dneva začetka veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. oktobra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

1

(2)  UL L 125, 27.4.1998, str. 1.

2

(3)  Kode orodja, ki se uporabljajo v tej uredbi, ustrezajo kodam iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 404/2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike. Za plovila, katerih dolžina čez vse (LOA) je manj kot 10 metrov, se kode orodja, uporabljene v tej tabeli, sklicujejo na kode iz klasifikacije orodja FAO.

3

(4)  Odobreni zapisnik sklepov posvetovanj s področja ribištva med Evropsko unijo in Norveško glede ureditve ribolova v Skagerraku in Kattegatu za leto 2012.

4

(5)  Odobreni zapisnik sklepov posvetovanj s področja ribištva med Evropsko unijo in Norveško glede ukrepov za izvajanje prepovedi zavržkov in nadzornih ukrepov v območju Skagerraka z dne 4. julija 2012.

5

---

PRILOGA

Ribolov, za katerega velja obveznost iztovarjanja:

| Ribolovno orodje (1)
   (2) | Velikost mrežnega očesa | Zadevne vrste |
| --- | --- | --- |
| Vlečne mreže:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | ≥ 100 mm | Ves ulov saja (če je bil ulovljen s plovilom, ki lovi saja (3)), morske plošče in vahnje).
  Ves prilov severne kozice. |
| Vlečne mreže:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | V podobmočju ICES IV in vodah Unije razdelka ICES IIa:
  80–99 mm | Na vseh območjih, vsi ulovi škampa in morskega lista (4).
  Ves prilov severne kozice.
  V razdelku ICES IIIa: ves ulov vahnje. |
| V razdelku ICES IIIa: 70–99 mm |
| Vlečne mreže:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 32–69 mm | Ves ulov severne kozice. |
| Vlečne mreže z gredjo:
  TBB | ≥ 120 mm | Ves ulov plošče.
  Ves prilov severne kozice. |
| Vlečne mreže z gredjo:
  TBB | 80–119 mm | Ves ulov morskega lista.
  Ves prilov severne kozice. |
| Zabodne mreže, trislojne mreže in zapletne mreže:
  GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF | | Ves ulov morskega lista.
  Ves prilov severne kozice. |
| Trnki in vrvice:
  LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM | | Ves ulov osliča.
  Ves prilov severne kozice. |
| Pasti:
  FPO, FIX, FYK, FPN | | Ves ulov škampa.
  Ves prilov severne kozice. |

Ribolovno orodje (1)
   (2)

Velikost mrežnega očesa

Zadevne vrste

Vlečne mreže:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

≥ 100 mm

Ves ulov saja (če je bil ulovljen s plovilom, ki lovi saja (3)), morske plošče in vahnje).

Ves prilov severne kozice.

Vlečne mreže:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

V podobmočju ICES IV in vodah Unije razdelka ICES IIa:

80–99 mm

Na vseh območjih, vsi ulovi škampa in morskega lista (4).

Ves prilov severne kozice.

V razdelku ICES IIIa: ves ulov vahnje.

V razdelku ICES IIIa: 70–99 mm

Vlečne mreže:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

32–69 mm

Ves ulov severne kozice.

Vlečne mreže z gredjo:

TBB

≥ 120 mm

Ves ulov plošče.

Ves prilov severne kozice.

Vlečne mreže z gredjo:

TBB

80–119 mm

Ves ulov morskega lista.

Ves prilov severne kozice.

Zabodne mreže, trislojne mreže in zapletne mreže:

GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF

Ves ulov morskega lista.

Ves prilov severne kozice.

Trnki in vrvice:

LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM

Ves ulov osliča.

Ves prilov severne kozice.

Pasti:

FPO, FIX, FYK, FPN

Ves ulov škampa.

Ves prilov severne kozice.

---

(1)  Kode orodja, ki se uporabljajo v tej tabeli, ustrezajo kodam iz Priloge XI Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 404/2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike.

(2)  Za plovila, katerih dolžina čez vse (LOA) je manj kot 10 metrov, kode orodja, uporabljene v tej tabeli, ustrezajo kodam iz klasifikacije orodja FAO.

(3)  Za plovila se šteje, da lovijo saja, če so imela pri uporabi vlečnih mrež z velikostjo mrežnega očesa ≥ 100 mm povprečni letni iztovor saja ≥ 50 % vseh iztovarjanj plovila, ki je lovilo na območju Severnega morja, ki se nahaja v EU ali tretji državi, v obdobju x – 4 do x – 2, pri čemer je x leto uporabe; tj. 2012–2014 za leto 2016 in 2013–2015 za leto 2017.

(4)  Razen v razdelku ICES IIIa pri lovu z vlečnimi mrežami z velikostjo mrežnega očesa najmanj 90 mm in opremljenimi z zgornjo ploskvijo, katere mrežna očesa merijo vsaj 270 mm (rombasta očesa) ali najmanj 140 mm (kvadratasta očesa), ali s ploskvijo s kvadratastimi mrežnimi očesi velikosti 120 mm, ki je nameščena 6 do 9 m od vreče.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/49 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/49

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2441

z dne 18. decembra 2015

o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega računovodskega standarda 27

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (1) in zlasti člena 3(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so obstajali 15. oktobra 2008. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1126/2008 (2) so bili sprejeti nekateri mednarodni standardi in pojasnila, ki so obstajali 15. oktobra 2008.

| (2) | Odbor za mednarodne računovodske standarde je 12. avgusta 2014 objavil spremembe Mednarodnega računovodskega standarda (MRS) 27 Ločeni računovodski izkazi z naslovom Kapitalska metoda v ločenih računovodskih izkazih. Cilj sprememb je subjektom dovoliti uporabo kapitalske metode, kot je opisana v MRS 28 Finančne naložbe v pridružena podjetja in skupne podvige, za obračunavanje naložb v odvisna podjetja, skupne podvige in pridružena podjetja. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za mednarodne računovodske standarde je 12. avgusta 2014 objavil spremembe Mednarodnega računovodskega standarda (MRS) 27 Ločeni računovodski izkazi z naslovom Kapitalska metoda v ločenih računovodskih izkazih. Cilj sprememb je subjektom dovoliti uporabo kapitalske metode, kot je opisana v MRS 28 Finančne naložbe v pridružena podjetja in skupne podvige, za obračunavanje naložb v odvisna podjetja, skupne podvige in pridružena podjetja.

| (3) | Spremembe MRS 27 posledično vključujejo spremembe Mednarodnega standarda računovodskega poročanja (MSRP) 1 in MRS 28 za zagotovitev skladnosti med mednarodnimi računovodskimi standardi. |
| --- | --- |

(3)

Spremembe MRS 27 posledično vključujejo spremembe Mednarodnega standarda računovodskega poročanja (MSRP) 1 in MRS 28 za zagotovitev skladnosti med mednarodnimi računovodskimi standardi.

| (4) | Spremembe MRS 27 vsebujejo nekatera sklicevanja na MSRP 9, ki se trenutno ne more uporabljati, ker ga Unija še ni sprejela. Zato bi vsako sklicevanje na MSRP 9 v Prilogi k tej uredbi moralo pomeniti sklicevanje na Mednarodni računovodski standard (MRS) 39 Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje. |
| --- | --- |

(4)

Spremembe MRS 27 vsebujejo nekatera sklicevanja na MSRP 9, ki se trenutno ne more uporabljati, ker ga Unija še ni sprejela. Zato bi vsako sklicevanje na MSRP 9 v Prilogi k tej uredbi moralo pomeniti sklicevanje na Mednarodni računovodski standard (MRS) 39 Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje.

| (5) | Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje potrjuje, da spremembe MRS 27 izpolnjujejo merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. |
| --- | --- |

(5)

Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje potrjuje, da spremembe MRS 27 izpolnjujejo merila za sprejetje, določena v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002.

| (6) | Uredbo (ES) št. 1126/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 1126/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Računovodskega regulativnega odbora –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Priloga k Uredbi (ES) št. 1126/2008 se spremeni:

| (a) | Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 1 Prva uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja se spremeni, kot je navedeno v Prilogi k tej uredbi; |
| --- | --- |

(a)

Mednarodni standard računovodskega poročanja (MSRP) 1 Prva uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja se spremeni, kot je navedeno v Prilogi k tej uredbi;

| (b) | Mednarodni računovodski standard (MRS) 27 Ločeni računovodski izkazi se spremeni, kot je navedeno v Prilogi k tej uredbi; |
| --- | --- |

(b)

Mednarodni računovodski standard (MRS) 27 Ločeni računovodski izkazi se spremeni, kot je navedeno v Prilogi k tej uredbi;

| (c) | Mednarodni računovodski standard (MRS) 28 Finančne naložbe v pridružena podjetja in skupne podvige se spremeni, kot je navedeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(c)

Mednarodni računovodski standard (MRS) 28 Finančne naložbe v pridružena podjetja in skupne podvige se spremeni, kot je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

2.   Vsako sklicevanje na MSRP 9 v Prilogi k tej uredbi pomeni sklicevanje na MRS 39 Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje.

Člen 2

Podjetja začnejo uporabljati spremembe iz člena 1 najpozneje z začetkom prvega poslovnega leta, ki se začne 1. januarja 2016 ali pozneje.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1126/2008 z dne 3. novembra 2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 320, 29.11.2008, str. 1).

2

---

PRILOGA

Kapitalska metoda v ločenih računovodskih izkazih

(spremembe MRS 27)

Spremembe MRS 27

Ločeni računovodski izkazi

Spremenijo se 4.–7., 10., 11.B in 12. člen ter doda 18.J člen.

OPREDELITEV POJMOV

| 4. | V tem standardu so uporabljeni naslednji izrazi, katerih pomeni so natančno določeni:
  ...


  Ločeni računovodski izkazi so izkazi, ki jih predloži podjetje in v katerih se lahko v skladu z zahtevami tega standarda odloči, da svoje finančne naložbe v odvisnih podjetjih, skupnih podvigih in pridruženih podjetjih obračunava po nabavni vrednosti, v skladu z MSRP 9 Finančni instrumenti, ali po kapitalski metodi, kot je opisana v MRS 28 Finančne naložbe v pridružena podjetja in skupne podvige. |
| --- | --- |

4.

...

Ločeni računovodski izkazi so izkazi, ki jih predloži podjetje in v katerih se lahko v skladu z zahtevami tega standarda odloči, da svoje finančne naložbe v odvisnih podjetjih, skupnih podvigih in pridruženih podjetjih obračunava po nabavni vrednosti, v skladu z MSRP 9 Finančni instrumenti, ali po kapitalski metodi, kot je opisana v MRS 28 Finančne naložbe v pridružena podjetja in skupne podvige.

| 5. | Naslednji izrazi so opredeljeni v Prilogi A k MSRP 10 Konsolidirani računovodski izkazi, Prilogi A k MSRP 11 Skupni aranžmaji in 3. členu MRS 28:






  — | pridruženo podjetje |
| --- | --- | --- |

5.

Naslednji izrazi so opredeljeni v Prilogi A k MSRP 10 Konsolidirani računovodski izkazi, Prilogi A k MSRP 11 Skupni aranžmaji in 3. členu MRS 28:

—

pridruženo podjetje

| — | kapitalska metoda |
| --- | --- |

—

kapitalska metoda

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| 6. | Ločeni računovodski izkazi so izkazi, predloženi poleg konsolidiranih računovodskih izkazov ali poleg računovodskih izkazov naložbenika, ki nima finančnih naložb v odvisnih podjetjih, ampak v pridruženih podjetjih ali skupnih podvigih, v katerih morajo biti v skladu z MRS 28 naložbe v pridružena podjetja ali skupne podvige obračunane po kapitalski metodi, razen v okoliščinah iz 8.–8.A člena. |
| --- | --- |

6.

Ločeni računovodski izkazi so izkazi, predloženi poleg konsolidiranih računovodskih izkazov ali poleg računovodskih izkazov naložbenika, ki nima finančnih naložb v odvisnih podjetjih, ampak v pridruženih podjetjih ali skupnih podvigih, v katerih morajo biti v skladu z MRS 28 naložbe v pridružena podjetja ali skupne podvige obračunane po kapitalski metodi, razen v okoliščinah iz 8.–8.A člena.

| 7. | Računovodski izkazi podjetja, ki nima odvisnega ali pridruženega podjetja ali sopodvižnikovega deleža v skupnem podvigu, niso ločeni računovodski izkazi.
  ... |
| --- | --- |

7.

Računovodski izkazi podjetja, ki nima odvisnega ali pridruženega podjetja ali sopodvižnikovega deleža v skupnem podvigu, niso ločeni računovodski izkazi.

...

PRIPRAVA LOČENIH RAČUNOVODSKIH IZKAZOV

...

| 10. | Podjetje pri pripravi ločenih računovodskih izkazov finančne naložbe v odvisna podjetja, skupne podvige in pridružena podjetja obračunava:







  (a) | po nabavni vrednosti, |
| --- | --- | --- |

10.

(a)

po nabavni vrednosti,

| (b) | v skladu z MSRP 9 ali |
| --- | --- |

(b)

v skladu z MSRP 9 ali

| (c) | po kapitalski metodi, kot je opisana v MRS 28. |
| --- | --- |

(c)

po kapitalski metodi, kot je opisana v MRS 28.

Podjetje enako obračunava vsako kategorijo finančnih naložb. Finančne naložbe, obračunane po nabavni vrednosti ali po kapitalski metodi, se obračunajo v skladu z MSRP 5 Nekratkoročna sredstva za prodajo in ustavljeno poslovanje, če so razvrščene kot namenjene za prodajo ali distribucijo (ali vključene v skupino za odtujitev, ki je razvrščena kot namenjena za prodajo ali distribucijo). Merjenje finančnih naložb, obračunanih v skladu z MSRP 9, se v tem primeru ne spremeni.

...

| 11 B | Ko obvladujoče podjetje preneha biti naložbeno podjetje ali postane naložbeno podjetje, spremembo statusa obračunava od datuma spremembe, kot sledi:






  (a) | ko podjetje preneha biti naložbeno podjetje, finančne naložbe v odvisno podjetje obračunava v skladu z 10. členom. Datum spremembe statusa se šteje kot datum prevzema. Poštena vrednost odvisnega podjetja na datum prevzema predstavlja pri obračunavanju finančne naložbe v skladu z 10. členom preneseno predpostavljeno nadomestilo;






  (i) | [izbrisano] |
| --- | --- | --- | --- |

11 B

Ko obvladujoče podjetje preneha biti naložbeno podjetje ali postane naložbeno podjetje, spremembo statusa obračunava od datuma spremembe, kot sledi:

(a)

ko podjetje preneha biti naložbeno podjetje, finančne naložbe v odvisno podjetje obračunava v skladu z 10. členom. Datum spremembe statusa se šteje kot datum prevzema. Poštena vrednost odvisnega podjetja na datum prevzema predstavlja pri obračunavanju finančne naložbe v skladu z 10. členom preneseno predpostavljeno nadomestilo;

(i)

[izbrisano]

| (ii) | [izbrisano] |
| --- | --- |

(ii)

[izbrisano]

| (b) | ko podjetje postane naložbeno podjetje, finančne naložbe v odvisno podjetje obračunava po pošteni vrednosti prek poslovnega izida v skladu z MSRP 9. Razlika med prejšnjo knjigovodsko vrednostjo odvisnega podjetja in njegovo pošteno vrednostjo na datum spremembe statusa naložbenika se v poslovnem izidu pripozna kot dobiček ali izguba. Skupni znesek vseh dobičkov ali izgub, ki so bili za ta odvisna podjetja predhodno pripoznani v drugem vseobsegajočem donosu, se obravnava, kot če bi naložbeno podjetje navedena odvisna podjetja odtujilo na datum spremembe statusa. |
| --- | --- |

(b)

ko podjetje postane naložbeno podjetje, finančne naložbe v odvisno podjetje obračunava po pošteni vrednosti prek poslovnega izida v skladu z MSRP 9. Razlika med prejšnjo knjigovodsko vrednostjo odvisnega podjetja in njegovo pošteno vrednostjo na datum spremembe statusa naložbenika se v poslovnem izidu pripozna kot dobiček ali izguba. Skupni znesek vseh dobičkov ali izgub, ki so bili za ta odvisna podjetja predhodno pripoznani v drugem vseobsegajočem donosu, se obravnava, kot če bi naložbeno podjetje navedena odvisna podjetja odtujilo na datum spremembe statusa.

| 12. | Dividende odvisnega podjetja, skupnega podviga ali pridruženega podjetja se pripoznajo v ločenih računovodskih izkazih podjetja, ko dobi podjetje pravico do prejema dividende. Dividenda se pripozna v poslovnem izidu, razen če se podjetje odloči za uporabo kapitalske metode, v tem primeru se dividenda pripozna kot zmanjšanje knjigovodske vrednosti finančne naložbe.
  ... |
| --- | --- |

12.

Dividende odvisnega podjetja, skupnega podviga ali pridruženega podjetja se pripoznajo v ločenih računovodskih izkazih podjetja, ko dobi podjetje pravico do prejema dividende. Dividenda se pripozna v poslovnem izidu, razen če se podjetje odloči za uporabo kapitalske metode, v tem primeru se dividenda pripozna kot zmanjšanje knjigovodske vrednosti finančne naložbe.

...

DATUM UVELJAVITVE IN PREHOD

...

| 18 J | Kapitalska metoda v ločenih računovodskih izkazih (spremembe MRS 27), izdane avgusta 2014, spremenjeni so bili 4.–7., 10., 11.B in 12. člen. Podjetje navedene spremembe uporablja za nazaj v skladu z MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2016 ali pozneje. Uporaba pred tem datumom je dovoljena. Če podjetje navedene spremembe uporablja za zgodnejše obdobje, to tudi razkrije. |
| --- | --- |

18 J

Posledične spremembe drugih standardov

MSRP 1 Prva uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja

Doda se 39.Z člen.

DATUM ZAČETKA VELJAVNOSTI

...

| 39 Z | Kapitalska metoda v ločenih računovodskih izkazih (spremembe k MRS 27), izdane avgusta 2014, spremenjen je bil D14. člen in dodan D15.A člen. Podjetje uporabi navedene spremembe za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2016 ali pozneje. Uporaba pred tem datumom je dovoljena. Če podjetje navedene spremembe uporablja za zgodnejše obdobje, to tudi razkrije. |
| --- | --- |

39 Z

Kapitalska metoda v ločenih računovodskih izkazih (spremembe k MRS 27), izdane avgusta 2014, spremenjen je bil D14. člen in dodan D15.A člen. Podjetje uporabi navedene spremembe za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2016 ali pozneje. Uporaba pred tem datumom je dovoljena. Če podjetje navedene spremembe uporablja za zgodnejše obdobje, to tudi razkrije.

V Prilogi D se spremeni D14. člen in doda D15. A člen.

Finančne naložbe v odvisna podjetja, skupne podvige in pridružena podjetja

| D14 | Kadar podjetje pripravi ločene računovodske izkaze, MRS 27 zahteva, da podjetje obračuna svoje finančne naložbe v odvisna podjetja, skupne podvige in pridružena podjetja bodisi:






  (a) | po nabavni vrednosti, |
| --- | --- | --- |

D14

Kadar podjetje pripravi ločene računovodske izkaze, MRS 27 zahteva, da podjetje obračuna svoje finančne naložbe v odvisna podjetja, skupne podvige in pridružena podjetja bodisi:

(a)

po nabavni vrednosti,

| (b) | v skladu z MSRP 9 ali |
| --- | --- |

(b)

v skladu z MSRP 9 ali

| (c) | z uporabo kapitalske metode, kot je opisana v MRS 28. |
| --- | --- |

(c)

z uporabo kapitalske metode, kot je opisana v MRS 28.

...

| D15A | Če podjetje, ki prvič uporablja MSRP, obračunava takšno finančno naložbo po postopkih kapitalske metode, kot so opisani v MRS 28:






  (a) | podjetje, ki prvikrat uporablja MSRP, uporabi izvzetje za pretekle poslovne združitve (Priloga C) za pridobitve finančnih naložb; |
| --- | --- | --- |

D15A

Če podjetje, ki prvič uporablja MSRP, obračunava takšno finančno naložbo po postopkih kapitalske metode, kot so opisani v MRS 28:

(a)

podjetje, ki prvikrat uporablja MSRP, uporabi izvzetje za pretekle poslovne združitve (Priloga C) za pridobitve finančnih naložb;

| (b) | če podjetje za svoje ločene računovodske izkaze prvič uporabi MSRP prej kot za svoje konsolidirane računovodske izkaze ter






  (i) | pozneje kot njegovo obvladujoče podjetje, mora podjetje v svojih ločenih računovodskih izkazih uporabiti D16. člen, |
| --- | --- | --- |

(b)

če podjetje za svoje ločene računovodske izkaze prvič uporabi MSRP prej kot za svoje konsolidirane računovodske izkaze ter

(i)

pozneje kot njegovo obvladujoče podjetje, mora podjetje v svojih ločenih računovodskih izkazih uporabiti D16. člen,

| (ii) | pozneje kot njegovo odvisno podjetje, mora podjetje v svojih ločenih računovodskih izkazih uporabiti D17. člen. |
| --- | --- |

(ii)

pozneje kot njegovo odvisno podjetje, mora podjetje v svojih ločenih računovodskih izkazih uporabiti D17. člen.

MRS 28 Finančne naložbe v pridružena podjetja in skupne podvige

Spremeni se 25. člen in doda 45.B člen.

Spremembe lastniškega deleža

| 25. | Če se lastniški delež podjetja v pridruženem podjetju ali skupnem podvigu zmanjša, vendar je finančna naložba še naprej razvrščena kot pridruženo podjetje oziroma skupni podvig, podjetje prerazvrsti delež dobička ali izgube, ki je bil prej pripoznan v drugem vseobsegajočem donosu v zvezi s tem zmanjšanjem lastniškega deleža, v poslovni izid, če se mora ta dobiček ali izguba prerazvrstiti v poslovni izid ob odtujitvi zadevnih sredstev ali obveznosti.
  ... |
| --- | --- |

25.

Če se lastniški delež podjetja v pridruženem podjetju ali skupnem podvigu zmanjša, vendar je finančna naložba še naprej razvrščena kot pridruženo podjetje oziroma skupni podvig, podjetje prerazvrsti delež dobička ali izgube, ki je bil prej pripoznan v drugem vseobsegajočem donosu v zvezi s tem zmanjšanjem lastniškega deleža, v poslovni izid, če se mora ta dobiček ali izguba prerazvrstiti v poslovni izid ob odtujitvi zadevnih sredstev ali obveznosti.

...

DATUM UVELJAVITVE IN PREHOD

...

| 45 B | Kapitalska metoda v ločenih računovodskih izkazih (spremembe k MRS 27), izdane avgusta 2014, spremenjen je bil 25. člen. Podjetje navedeno spremembo uporablja za nazaj v skladu z MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2016 ali pozneje. Uporaba pred tem datumom je dovoljena. Če podjetje to spremembo uporabi za zgodnejše obdobje, to tudi razkrije. |
| --- | --- |

45 B

Kapitalska metoda v ločenih računovodskih izkazih (spremembe k MRS 27), izdane avgusta 2014, spremenjen je bil 25. člen. Podjetje navedeno spremembo uporablja za nazaj v skladu z MRS 8 Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2016 ali pozneje. Uporaba pred tem datumom je dovoljena. Če podjetje to spremembo uporabi za zgodnejše obdobje, to tudi razkrije.

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/54 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/54

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2442

z dne 22. decembra 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. decembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 104,4 |
| TR | 109,8 |
| ZZ | 150,1 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| MA | 90,3 |
| TR | 143,9 |
| ZZ | 136,4 |
| 0709 93 10 | MA | 45,8 |
| TR | 145,2 |
| ZZ | 95,5 |
| 0805 10 20 | EG | 52,8 |
| MA | 65,7 |
| TR | 77,0 |
| ZA | 53,1 |
| ZZ | 62,2 |
| 0805 20 10 | MA | 74,4 |
| ZZ | 74,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 111,9 |
| TR | 86,8 |
| UY | 95,4 |
| ZZ | 98,0 |
| 0805 50 10 | TR | 97,8 |
| ZZ | 97,8 |
| 0808 10 80 | CA | 153,6 |
| CL | 95,8 |
| US | 172,3 |
| ZA | 141,1 |
| ZZ | 140,7 |
| 0808 30 90 | CN | 63,7 |
| TR | 121,0 |
| ZZ | 92,4 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

236,2

MA

104,4

TR

109,8

ZZ

150,1

0707 00 05

EG

174,9

MA

90,3

TR

143,9

ZZ

136,4

0709 93 10

MA

45,8

TR

145,2

ZZ

95,5

0805 10 20

EG

52,8

MA

65,7

TR

77,0

ZA

53,1

ZZ

62,2

0805 20 10

MA

74,4

ZZ

74,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

111,9

TR

86,8

UY

95,4

ZZ

98,0

0805 50 10

TR

97,8

ZZ

97,8

0808 10 80

CA

153,6

CL

95,8

US

172,3

ZA

141,1

ZZ

140,7

0808 30 90

CN

63,7

TR

121,0

ZZ

92,4

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/56

---

SKLEP SVETA (EU) 2015/2443

z dne 11. decembra 2015

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Pridružitvenem svetu, ustanovljenem s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, glede naslova V tega pridružitvenega sporazuma

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega odstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 464(3) in (4) Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) določa začasno uporabo delov Sporazuma. |
| --- | --- |

(1)

Člen 464(3) in (4) Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) določa začasno uporabo delov Sporazuma.

| (2) | Člen 3 Sklepa Sveta 2014/492/EU (2) določa del Sporazuma, ki se uporabljajo začasno. |
| --- | --- |

(2)

Člen 3 Sklepa Sveta 2014/492/EU (2) določa del Sporazuma, ki se uporabljajo začasno.

| (3) | Člen 462 Sporazuma določa, da se naslov V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma za tista območja Republike Moldavije, nad katerimi vlada Republike Moldavije ne izvaja nadzora, začne uporabljati, ko Republika Moldavija zagotovi celovito izvajanje in uveljavljanje naslova V na svojem celotnem ozemlju. |
| --- | --- |

(3)

Člen 462 Sporazuma določa, da se naslov V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma za tista območja Republike Moldavije, nad katerimi vlada Republike Moldavije ne izvaja nadzora, začne uporabljati, ko Republika Moldavija zagotovi celovito izvajanje in uveljavljanje naslova V na svojem celotnem ozemlju.

| (4) | Člen 462 Sporazuma nadalje določa, da Pridružitveni svet sprejme sklep, ko je zagotovljeno celovito izvajanje in uveljavljanje naslova V Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije. |
| --- | --- |

(4)

Člen 462 Sporazuma nadalje določa, da Pridružitveni svet sprejme sklep, ko je zagotovljeno celovito izvajanje in uveljavljanje naslova V Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije.

| (5) | Republika Moldavija je Evropsko komisijo obvestila, da lahko zagotovi celovito izvajanje in uveljavljanje naslova V Sporazuma na svojem celotnem ozemlju od 1. januarja 2016. |
| --- | --- |

(5)

Republika Moldavija je Evropsko komisijo obvestila, da lahko zagotovi celovito izvajanje in uveljavljanje naslova V Sporazuma na svojem celotnem ozemlju od 1. januarja 2016.

| (6) | Uporabo naslova V Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije je treba spremljati in redno pregledovati. |
| --- | --- |

(6)

Uporabo naslova V Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije je treba spremljati in redno pregledovati.

| (7) | Zato je primerno določiti stališče Unije glede uporabe naslova V Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije – |
| --- | --- |

(7)

Zato je primerno določiti stališče Unije glede uporabe naslova V Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Stališče, ki ga Unija zavzame v Pridružitvenem svetu, ustanovljenem na podlagi člena 434 Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, v zvezi s celovitim izvajanjem in uveljavljanjem ter uporabo naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije temelji na osnutku sklepa Pridružitvenega sveta, ki je priložen temu sklepu.

2.   Predstavniki Unije v Pridružitvenem svetu se lahko sporazumejo o manjših tehničnih popravkih tega osnutka sklepa brez nadaljnjega sklepa Sveta.

Člen 2

V osmih mesecih od začetka veljavnosti tega sklepa in nato enkrat na leto Evropska komisija poroča Svetu o uporabi naslova V Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije. Če Republika Moldavija ne bo več zagotavljala celovitega izvajanja in uveljavljanja naslova V Sporazuma v zvezi s tistimi območji Republike Moldavije, nad katerimi ne izvaja nadzora, lahko predstavniki Unije na podlagi sklepa, sprejetega v skladu s členom 218(9) Pogodbe, v Pridružitvenem svetu zahtevajo, da Pridružitveni svet prouči nadaljnjo uporabo naslova V Pridružitvenega sporazuma za zadevna območja.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 11. decembra 2015

Za Svet

Predsednik

F. BAUSCH

---

(1)  UL L 260, 30.8.2014, str. 4.

1

(2)  Sklep Sveta 2014/492/EU z dne 16. junija 2014 o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (UL L 260, 30.8.2014, str. 1).

2

---

OSNUTEK

SKLEP št. 1/2015 PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-REPUBLIKA MOLDAVIJA

z dne ... 2015

o uporabi naslova V Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani na celotnem ozemlju Republike Moldavije

PRIDRUŽITVENI SVET JE –

ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (1) zlasti člena 462 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 464 Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se nekateri deli Sporazuma uporabljajo začasno od 1. septembra 2014. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 464 Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se nekateri deli Sporazuma uporabljajo začasno od 1. septembra 2014.

| (2) | Republika Moldavija je Evropsko komisijo obvestila, da bo lahko zagotovila celovito izvajanje in uveljavljanje naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma na svojem celotnem ozemlju od 1. januarja 2016. |
| --- | --- |

(2)

Republika Moldavija je Evropsko komisijo obvestila, da bo lahko zagotovila celovito izvajanje in uveljavljanje naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma na svojem celotnem ozemlju od 1. januarja 2016.

| (3) | Primerno je, da Pridružitveni svet redno pregleduje uporabo naslova V(Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije. |
| --- | --- |

(3)

Primerno je, da Pridružitveni svet redno pregleduje uporabo naslova V(Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije.

| (4) | Primerno je, da Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi spremlja uporabo naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije in redno poroča Pridružitvenemu svetu – |
| --- | --- |

(4)

Primerno je, da Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi spremlja uporabo naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije in redno poroča Pridružitvenemu svetu –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Naslov V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani se od 1. januarja 2016 uporablja na celotnem ozemlju Republike Moldavije.

2.   Pridružitveni svet v 10 mesecih od sprejetja tega sklepa in nato enkrat na leto pregleda uporabo naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije.

3.   Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi spremlja uporabo naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma, kakor je navedena v odstavku 1. Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi poroča Pridružitvenemu svetu enkrat na leto in kadar to zahtevajo okoliščine.

4.   Naslov VII (Institucionalne, splošne in končne določbe) Sporazuma se uporablja, če se uporablja v povezavi z naslovom V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V ...,

Za Pridružitveni svet

Predsednik

---

(1)  UL L 260, 30.8.2014, str. 4.

1

---

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/59

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/2444

z dne 17. decembra 2015

o določitvi standardnih zahtev za nacionalne programe za izkoreninjenje, obvladovanje in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz, ki jih financira Unija in jih predložijo države članice, ter o razveljavitvi Odločbe 2008/425/ES

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9192)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o določbah za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom, spremembi direktiv Sveta 98/56/ES, 2000/29/ES in 2008/90/ES, uredb (ES) št. 178/2002, (ES) št. 882/2004 in (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta, Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi sklepov Sveta 66/399/EGS in 76/894/EGS ter Odločbe Sveta 2009/470/ES (1) in zlasti člena 36(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 652/2014 med drugim določa pravila za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo in zdravjem živali ter zahteve za predložitev in vsebino nacionalnih programov za izkoreninjenje, obvladovanje in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 652/2014 med drugim določa pravila za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo in zdravjem živali ter zahteve za predložitev in vsebino nacionalnih programov za izkoreninjenje, obvladovanje in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz.

| (2) | Člen 12(1) Uredbe (EU) št. 652/2014 določa, da morajo države članice vsako leto najpozneje do 31. maja Komisiji predložiti nacionalne programe, katerih začetek je predviden naslednje leto in za katere želijo vložiti zahtevek za nepovratna sredstva. |
| --- | --- |

(2)

Člen 12(1) Uredbe (EU) št. 652/2014 določa, da morajo države članice vsako leto najpozneje do 31. maja Komisiji predložiti nacionalne programe, katerih začetek je predviden naslednje leto in za katere želijo vložiti zahtevek za nepovratna sredstva.

| (3) | Odločba Komisije 2008/425/ES (2) določa, da morajo države članice, ki želijo prejeti finančni prispevek Unije za nacionalne programe za izkoreninjenje, obvladovanje in spremljanje nekaterih živalskih bolezni, vložiti vloge, ki vsebujejo nekatere minimalne informacije iz prilog I do V k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(3)

Odločba Komisije 2008/425/ES (2) določa, da morajo države članice, ki želijo prejeti finančni prispevek Unije za nacionalne programe za izkoreninjenje, obvladovanje in spremljanje nekaterih živalskih bolezni, vložiti vloge, ki vsebujejo nekatere minimalne informacije iz prilog I do V k navedeni odločbi.

| (4) | Po sprejetju Uredbe (EU) št. 652/2014 bi bilo treba pregledati standardne zahteve za vsebino nacionalnih programov, ki jih predložijo države članice in so določene v členu 9 navedene uredbe, da bodo v celoti skladne z zahtevami iz člena 12 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Po sprejetju Uredbe (EU) št. 652/2014 bi bilo treba pregledati standardne zahteve za vsebino nacionalnih programov, ki jih predložijo države članice in so določene v členu 9 navedene uredbe, da bodo v celoti skladne z zahtevami iz člena 12 navedene uredbe.

| (5) | Poleg tega bi morale standardne zahteve za vsebino nacionalnih programov, ki jih predložijo države članice in so določene v členu 9 Uredbe (EU) št. 652/2014, izpolnjevati merila za nacionalne programe za izkoreninjenje, obvladovanje in spremljanje, določena z Odločbo Komisije 2008/341/ES (3). |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega bi morale standardne zahteve za vsebino nacionalnih programov, ki jih predložijo države članice in so določene v členu 9 Uredbe (EU) št. 652/2014, izpolnjevati merila za nacionalne programe za izkoreninjenje, obvladovanje in spremljanje, določena z Odločbo Komisije 2008/341/ES (3).

| (6) | Za uskladitev z razvijajočo se zakonodajo Unije bi bilo treba standardne elektronske predloge na spletišču Komisije uporabiti za nekatere bolezni, da se olajšajo potrebne spremembe ali vključijo nadaljnje podrobnosti. Komisija bo države članice v okviru Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo obvestila in z njimi razpravljala o vseh potrebnih spremembah standardnih elektronskih predlog. Revidirane standardne elektronske predloge bodo vsem državam članicam poslane najpozneje do začetka marca zadevnega leta. |
| --- | --- |

(6)

Za uskladitev z razvijajočo se zakonodajo Unije bi bilo treba standardne elektronske predloge na spletišču Komisije uporabiti za nekatere bolezni, da se olajšajo potrebne spremembe ali vključijo nadaljnje podrobnosti. Komisija bo države članice v okviru Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo obvestila in z njimi razpravljala o vseh potrebnih spremembah standardnih elektronskih predlog. Revidirane standardne elektronske predloge bodo vsem državam članicam poslane najpozneje do začetka marca zadevnega leta.

| (7) | Za druge bolezni, ki niso zajete s standardnimi elektronskimi predlogami, in bolezni živali iz akvakulture velja, da je uporaba standardnih neelektronskih predlog ustrezno orodje za predložitev nacionalnih programov glede na nizko lanskoletno število predložitev, ki ne upravičuje razvoja posebnih elektronskih predlog. |
| --- | --- |

(7)

Za druge bolezni, ki niso zajete s standardnimi elektronskimi predlogami, in bolezni živali iz akvakulture velja, da je uporaba standardnih neelektronskih predlog ustrezno orodje za predložitev nacionalnih programov glede na nizko lanskoletno število predložitev, ki ne upravičuje razvoja posebnih elektronskih predlog.

| (8) | Zaradi jasnosti bi bilo zato treba Odločbo 2008/425/ES razveljaviti in jo nadomestiti s tem sklepom. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi jasnosti bi bilo zato treba Odločbo 2008/425/ES razveljaviti in jo nadomestiti s tem sklepom.

| (9) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Poleg vsebine, določene v členu 12(2) Uredbe (EU) št. 652/2014, nacionalni programi vsebujejo informacije iz prilog k temu sklepu.

Člen 2

Nacionalni programi iz člena 9 Uredbe (EU) št. 652/2014 se predložijo prek spleta z uporabo ustreznih standardnih elektronskih predlog iz prilog I do IV k temu sklepu ali po pošti z uporabo ustreznih standardnih predlog iz Priloge V k temu sklepu za bolezni, ki niso zajete z elektronskimi predlogami, oz. iz Priloge VI k temu sklepu za bolezni živali iz akvakulture.

Člen 3

Odločba 2008/425/ES se razveljavi.

Člen 4

Ta sklep se uporablja za predložitev nacionalnih programov za izkoreninjenje, obvladovanje in spremljanje za leto 2017 in naslednja leta.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 17. decembra 2015

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  UL L 189, 27.6.2014, str. 1.

1

(2)  Odločba Komisije 2008/425/ES z dne 25. aprila 2008 o določitvi standardnih zahtev za nacionalne programe izkoreninjenja, nadzora in spremljanja nekaterih živalskih bolezni, ki jih financira Skupnost in jih predložijo države članice (UL L 159, 18.6.2008, str. 1).

2

(3)  Odločba Komisije 2008/341/ES z dne 25. aprila 2008 o določitvi meril Skupnosti za nacionalne programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz (UL L 115, 29.4.2008, str. 44).

3

---

PRILOGA I

Posebne predloge v formatu PDF, ki se uporabljajo za predložitev nacionalnih programov za spodaj naštete bolezni živali, so na voljo na spletišču GD SANTE:

http://ec.europa.eu/dgs/health_food-safety/funding/cff/animal_health/vet_progs_en.htm

Priloga I.a: za steklino

Priloga I.b: za govejo tuberkulozo, govejo brucelozo ter brucelozo ovc in koz (B. melitensis)

Priloga I.c: za klasično prašičjo kugo, afriško prašičjo kugo in vezikularno bolezen prašičev

Priloga I.d: za bolezen modrikastega jezika

---

PRILOGA II

Posebna predloga v formatu PDF, ki se uporablja za predložitev programa za nadzor salmonele, je na voljo na spletišču GD SANTE:

http://ec.europa.eu/dgs/health_food-safety/funding/cff/animal_health/vet_progs_en.htm

---

PRILOGA III

Posebna predloga v formatu PDF, ki se uporablja za predložitev programa za nadzor transmisivnih spongiformnih encefalopatij (BSE in praskavca), je na voljo na spletišču GD SANTE:

http://ec.europa.eu/dgs/health_food-safety/funding/cff/animal_health/vet_progs_en.htm

---

PRILOGA IV

Posebna predloga v formatu PDF, ki se uporablja za predložitev programa za spremljanje aviarne influence, je na voljo na spletišču GD SANTE:

http://ec.europa.eu/dgs/health_food-safety/funding/cff/animal_health/vet_progs_en.htm

---

PRILOGA V

Standardne zahteve za predložitev nacionalnih programov za izkoreninjenje, obvladovanje in spremljanje spodaj naštetih živalskih bolezni:

| — | vranični prisad |
| --- | --- |

—

vranični prisad

| — | pljučna kuga govedi |
| --- | --- |

—

pljučna kuga govedi

| — | ehinokokoza |
| --- | --- |

—

ehinokokoza

| — | kampilobakterioza |
| --- | --- |

—

kampilobakterioza

| — | listerioza |
| --- | --- |

—

listerioza

| — | trihineloza |
| --- | --- |

—

trihineloza

| — | verotoksična E. coli |
| --- | --- |

—

verotoksična E. coli

1.   Podatki o programu

Država članica:

Bolezen/bolezni (1):

Trajanje programa: letni/večletni

Zahtevek za sofinanciranje Unije za (2):

Referenčna številka tega dokumenta:

Kontaktna oseba (ime, telefon, telefaks, e-naslov):

Datum predložitve Komisiji:

2.   Opis epidemiološkega stanja bolezni/zoonoz pred datumom začetka izvajanja programa in podatki o epidemiološkem razvoju bolezni
   (3)
  :

3.   Opis predloženega programa
   (4)
  :

4.   Ukrepi predloženega programa, ki naj bi se izvajal

4.1   Povzetek ukrepov programa:

4.2   Organizacija, nadzor in vloga vseh deležnikov
   (5)
  , vključenih v program:

4.3   Opis in razmejitev geografskih in upravnih območij, v katerih se bo program izvajal
   (6)
  :

4.4   Cilji, ki jih je treba doseči do datuma zaključka programa, in pričakovane koristi programa:

4.5   Primerni kazalniki za merjenje doseganja ciljev programa:

4.6   Opis ukrepov programa
   (7)
  :

| 4.6.1 | Prijavljanje bolezni |
| --- | --- |

4.6.1

Prijavljanje bolezni

| 4.6.2 | Ciljne živali in populacije živali |
| --- | --- |

4.6.2

Ciljne živali in populacije živali

| 4.6.3 | Identifikacija živali in registracija gospodarstev |
| --- | --- |

4.6.3

Identifikacija živali in registracija gospodarstev

| 4.6.4 | Razvrstitev živali in čred (8) |
| --- | --- |

4.6.4

Razvrstitev živali in čred (8)

| 4.6.5 | Pravila o premiku živali |
| --- | --- |

4.6.5

Pravila o premiku živali

| 4.6.6 | Testi in sheme vzorčenja, ki se uporabljajo |
| --- | --- |

4.6.6

Testi in sheme vzorčenja, ki se uporabljajo

| 4.6.7 | Cepiva in sheme cepljenja, ki se uporabljajo |
| --- | --- |

4.6.7

Cepiva in sheme cepljenja, ki se uporabljajo

| 4.6.8 | Informacije in ocena ukrepov upravljanja z biološko varnostjo ter infrastrukture na vključenem gospodarstvu |
| --- | --- |

4.6.8

Informacije in ocena ukrepov upravljanja z biološko varnostjo ter infrastrukture na vključenem gospodarstvu

| 4.6.9 | Ukrepi v primeru pozitivnega rezultata (9) |
| --- | --- |

4.6.9

Ukrepi v primeru pozitivnega rezultata (9)

| 4.6.10 | Shema nadomestil za lastnike zaklanih ali usmrčenih živali (10) |
| --- | --- |

4.6.10

Shema nadomestil za lastnike zaklanih ali usmrčenih živali (10)

| 4.6.11 | Nadzor nad izvajanjem programa in poročanje (11) |
| --- | --- |

4.6.11

Nadzor nad izvajanjem programa in poročanje (11)

5.   Finančni viri za izvajanje programa:

Ocena proračuna in virov: javni/zasebni ali oboje.

6.   Podatki o epidemiološkem razvoju v zadnjih petih letih
   (12)

6.1   Razvoj bolezni

6.1.1   Podatki o čredah (13) (ena razpredelnica na leto)

| Leto: |
| --- |
| Regija (14) | Vrsta živali | Skupno število čred (15) | Skupno število čred v programu | Število pregledanih čred (16) | Število pozitivnih čred (17) | Število novih pozitivnih čred (18) | Število iztrebljenih čred | % iztrebljenih pozitivnih čred | KAZALNIKI |
| % zajetih čred | % pozitivnih čred
  Obdobje razširjenosti v čredi | % novih pozitivnih čred
  Pojavnost v čredi |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 = (/) × 100 | 10= (5/4) × 100 | 11 = (6/5) × 100 | 12 = (7/5) × 100 |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | | | |

Leto:

Regija (14)

Vrsta živali

Skupno število čred (15)

Skupno število čred v programu

Število pregledanih čred (16)

Število pozitivnih čred (17)

Število novih pozitivnih čred (18)

Število iztrebljenih čred

% iztrebljenih pozitivnih čred

KAZALNIKI

% zajetih čred

% pozitivnih čred

Obdobje razširjenosti v čredi

% novih pozitivnih čred

Pojavnost v čredi

1

2

3

4

5

6

7

8

9 = (/) × 100

10= (5/4) × 100

11 = (6/5) × 100

12 = (7/5) × 100

Skupaj

6.1.2   Podatki o živalih (ena razpredelnica na leto)

| Leto: |
| --- |
| Regija (19) | Vrsta živali | Skupno število živali (20) | Število živali (22) v programu, ki jih je treba testirati | Število testiranih živali (21) | Število posamezno testiranih živali (22) | Število pozitivnih živali | Zakol | KAZALNIKI |
| Število zaklanih živali ali izločenih živali s pozitivnim rezultatom | Skupno število zaklanih živali (23) | % zajetih živali | % pozitivnih živali
  Razširjenost med živalmi |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10=(5/4) × 100 | 11=(7/5) × 100 |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | | |

Leto:

Regija (19)

Vrsta živali

Skupno število živali (20)

Število živali (22) v programu, ki jih je treba testirati

Število testiranih živali (21)

Število posamezno testiranih živali (22)

Število pozitivnih živali

Zakol

KAZALNIKI

Število zaklanih živali ali izločenih živali s pozitivnim rezultatom

Skupno število zaklanih živali (23)

% zajetih živali

% pozitivnih živali

Razširjenost med živalmi

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10=(5/4) × 100

11=(7/5) × 100

Skupaj

6.2   Stratificirani podatki o spremljanju in laboratorijskih testih

6.2.1   Stratificirani podatki o spremljanju in laboratorijskih testih

| Leto: |
| --- |
| Regija (24) | Vrsta/kategorija živali | Vrsta testa (25) | Opis testa | Število testiranih vzorcev | Število pozitivnih vzorcev |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Skupaj | | | | | |

Leto:

Regija (24)

Vrsta/kategorija živali

Vrsta testa (25)

Opis testa

Število testiranih vzorcev

Število pozitivnih vzorcev

Skupaj

6.3   Podatki o okužbi (ena razpredelnica na leto)

| Leto: |
| --- |
| Regija (26) | Vrsta živali | Število okuženih čred (27) | Število okuženih živali |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Skupaj | | | |

Leto:

Regija (26)

Vrsta živali

Število okuženih čred (27)

Število okuženih živali

Skupaj

6.4   Podatki o statusu čred ob koncu vsakega leta

| Leto: |
| --- |
| Regija (28) | Vrsta živali | Status čred in živali v programu (29) |
| Skupno število čred in živali v programu | Neznano (30) | Ni prosta ali ni uradno prosta bolezni | Začasno preklican status proste ali uradno proste bolezni (33) | Prosta bolezni (34) | Uradno prosta bolezni (35) |
| Zadnji pregled pozitiven (31) | Zadnji pregled negativen (32) |
| Črede | Živali (36) | Črede | Živali (36) | Črede | Živali (36) | Črede | Živali (36) | Črede | Živali (36) | Črede | Živali (36) | Črede | Živali (36) |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | | | | | | | |

Leto:

Regija (28)

Vrsta živali

Status čred in živali v programu (29)

Skupno število čred in živali v programu

Neznano (30)

Ni prosta ali ni uradno prosta bolezni

Začasno preklican status proste ali uradno proste bolezni (33)

Prosta bolezni (34)

Uradno prosta bolezni (35)

Zadnji pregled pozitiven (31)

Zadnji pregled negativen (32)

Črede

Živali (36)

Črede

Živali (36)

Črede

Živali (36)

Črede

Živali (36)

Črede

Živali (36)

Črede

Živali (36)

Črede

Živali (36)

Skupaj

6.5   Podatki o programih cepljenja ali zdravljenja
   (37)

| Leto: |
| --- |
| Regija (38) | Vrsta živali | Skupno število čred (39) | Skupno število živali | Podatki o programu cepljenja ali zdravljenja |
| Število čred v programu cepljenja ali zdravljenja | Število cepljenih ali zdravljenih čred | Število cepljenih ali zdravljenih živali | Število apliciranih odmerkov cepiva ali zdravila | Število cepljenih odraslih živali | Število cepljenih mladih živali |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | |

Leto:

Regija (38)

Vrsta živali

Skupno število čred (39)

Skupno število živali

Podatki o programu cepljenja ali zdravljenja

Število čred v programu cepljenja ali zdravljenja

Število cepljenih ali zdravljenih čred

Število cepljenih ali zdravljenih živali

Število apliciranih odmerkov cepiva ali zdravila

Število cepljenih odraslih živali

Število cepljenih mladih živali

Skupaj

6.6   Podatki o prostoživečih živalih
   (40)

6.6.1   Ocena populacije prostoživečih živali

| Leto: |
| --- |
| Regije (41) | Vrsta živali | Metoda ocenjevanja | Ocena populacije |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Skupaj | | | |

Leto:

Regije (41)

Vrsta živali

Metoda ocenjevanja

Ocena populacije

Skupaj

6.6.2   Spremljanje bolezni in drugi testi pri prostoživečih živalih (ena razpredelnica na leto)

| Leto: |
| --- |
| Regija (42) | Vrsta živali | Vrsta testa (43) | Opis testa | Število testiranih vzorcev | Število pozitivnih vzorcev |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Skupaj | | | | |

Leto:

Regija (42)

Vrsta živali

Vrsta testa (43)

Opis testa

Število testiranih vzorcev

Število pozitivnih vzorcev

Skupaj

6.6.3   Podatki o cepljenju ali zdravljenju prostoživečih živali

| Leto: |
| --- |
| Regija (44) | km2 | Program cepljenja ali zdravljenja |
| Število odmerkov cepiva ali zdravila za aplikacijo | Število ciklov | Skupno število apliciranih odmerkov cepiva ali zdravila |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| Skupaj | | | | |

Leto:

Regija (44)

km2

Program cepljenja ali zdravljenja

Število odmerkov cepiva ali zdravila za aplikacijo

Število ciklov

Skupno število apliciranih odmerkov cepiva ali zdravila

Skupaj

7.   Cilji

7.1   Cilji testiranja (ena razpredelnica za vsako leto izvajanja
   (45)
  )

7.1.1   Cilji diagnostičnih testov

| Regija (46) | Vrsta testa (47) | Ciljna populacija (48) | Vrsta vzorca (49) | Namen (50) | Število načrtovanih testov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Skupaj | |

Regija (46)

Vrsta testa (47)

Ciljna populacija (48)

Vrsta vzorca (49)

Namen (50)

Število načrtovanih testov

Skupaj

7.1.2   Cilji testiranja čred in živali

7.1.2.1   Cilji testiranja čred (51)

| Regija (52) | Vrsta živali | Skupno število čred (53) | Skupno število čred v programu | Predvideno število pregledanih čred (54) | Predvideno število pozitivnih čred (55) | Predvideno število novih pozitivnih čred (56) | Predvideno število iztrebljenih čred | Predvideni % iztrebljenih pozitivnih čred | CILJNI KAZALNIKI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predvideni % zajetih čred | % pozitivnih čred
  Predvideno obdobje razširjenosti v čredi | % novih pozitivnih čred
  Predvidena pojavnost v čredi |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 = (8/6) × 100 | 10 = (5/4) × 100 | 11 = (6/5) × 100 | 12 = (7/5) × 100 |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | | | |

Regija (52)

Vrsta živali

Skupno število čred (53)

Skupno število čred v programu

Predvideno število pregledanih čred (54)

Predvideno število pozitivnih čred (55)

Predvideno število novih pozitivnih čred (56)

Predvideno število iztrebljenih čred

Predvideni % iztrebljenih pozitivnih čred

CILJNI KAZALNIKI

Predvideni % zajetih čred

% pozitivnih čred

Predvideno obdobje razširjenosti v čredi

% novih pozitivnih čred

Predvidena pojavnost v čredi

1

2

3

4

5

6

7

8

9 = (8/6) × 100

10 = (5/4) × 100

11 = (6/5) × 100

12 = (7/5) × 100

Skupaj

7.1.2.2   Cilji testiranja živali

| Regija (57) | Vrsta živali | Skupno število živali (58) | Število živali (59) v programu | Predvideno število testiranih živali (59) | Število posamezno testiranih živali (60) | Predvideno število pozitivnih živali | Zakol | CILJNI KAZALNIKI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predvideno število pozitivnih živali za zakol ali izločenih | Predvideno skupno število zaklanih živali (61) | Predvideni % zajetih živali | % pozitivnih živali (predvidena razširjenost med živalmi) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10=(5/4) × 100 | 11=(7/5) × 100 |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Regija (57)

Vrsta živali

Skupno število živali (58)

Število živali (59) v programu

Predvideno število testiranih živali (59)

Število posamezno testiranih živali (60)

Predvideno število pozitivnih živali

Zakol

CILJNI KAZALNIKI

Predvideno število pozitivnih živali za zakol ali izločenih

Predvideno skupno število zaklanih živali (61)

Predvideni % zajetih živali

% pozitivnih živali (predvidena razširjenost med živalmi)

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10=(5/4) × 100

11=(7/5) × 100

7.2   Cilji razvrstitve čred in živali (ena razpredelnica za vsako leto izvajanja)

| Regija (62) | Vrsta živali | Skupno število čred in živali v programu | Cilji glede statusa čred in živali v programu (63) |
| --- | --- | --- | --- |
| Predvideni status: neznano (64) | Predvideni status: ni prosta ali ni uradno prosta bolezni | Predvideni status: začasno preklican status proste ali uradno proste bolezni (67) | Predvideni status: prosta bolezni (68) | Predvideni status: uradno prosta bolezni (69) |
| Zadnji pregled pozitiven (65) | Zadnji pregled negativen (66) |
| Črede | Živali (70) | Črede | Živali (70) | Črede | Živali (70) | Črede | Živali (70) | Črede | Živali (70) | Črede | Živali (70) | Črede | Živali (70) |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | | | | | | | | |

Regija (62)

Vrsta živali

Skupno število čred in živali v programu

Cilji glede statusa čred in živali v programu (63)

Predvideni status: neznano (64)

Predvideni status: ni prosta ali ni uradno prosta bolezni

Predvideni status: začasno preklican status proste ali uradno proste bolezni (67)

Predvideni status: prosta bolezni (68)

Predvideni status: uradno prosta bolezni (69)

Zadnji pregled pozitiven (65)

Zadnji pregled negativen (66)

Črede

Živali (70)

Črede

Živali (70)

Črede

Živali (70)

Črede

Živali (70)

Črede

Živali (70)

Črede

Živali (70)

Črede

Živali (70)

Skupaj

7.3   Cilji cepljenja ali zdravljenja (ena razpredelnica za vsako leto izvajanja)

7.3.1   Cilji cepljenja ali zdravljenja (71)

| Regija (72) | Vrsta živali | Skupno število čred (73) v programu cepljenja ali zdravljenja | Skupno število živali v programu cepljenja ali zdravljenja | Cilji programa cepljenja ali zdravljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Število čred (73) v programu cepljenja ali zdravljenja | Predvideno število cepljenih ali zdravljenih čred (73) | Predvideno število cepljenih ali zdravljenih živali | Predvideno število odmerkov cepiva ali zdravila za aplikacijo | Predvideno število cepljenih odraslih živali | Predvideno število cepljenih mladih živali |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | |

Regija (72)

Vrsta živali

Skupno število čred (73) v programu cepljenja ali zdravljenja

Skupno število živali v programu cepljenja ali zdravljenja

Cilji programa cepljenja ali zdravljenja

Število čred (73) v programu cepljenja ali zdravljenja

Predvideno število cepljenih ali zdravljenih čred (73)

Predvideno število cepljenih ali zdravljenih živali

Predvideno število odmerkov cepiva ali zdravila za aplikacijo

Predvideno število cepljenih odraslih živali

Predvideno število cepljenih mladih živali

Skupaj

7.3.2   Cilji cepljenja ali zdravljenja (74) prostoživečih živali

| Regija (75) | Vrsta živali | km2 | Cilji programa cepljenja ali zdravljenja |
| --- | --- | --- | --- |
| Predvideno število odmerkov cepiva ali zdravila, apliciranih v ciklu | Število ciklov | Predvideno skupno število apliciranih odmerkov cepiva ali zdravila |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |
| Skupaj | | | | |

Regija (75)

Vrsta živali

km2

Cilji programa cepljenja ali zdravljenja

Predvideno število odmerkov cepiva ali zdravila, apliciranih v ciklu

Število ciklov

Predvideno skupno število apliciranih odmerkov cepiva ali zdravila

Skupaj

8.   Podrobna analiza stroškov programa (ena razpredelnica za vsako leto izvajanja)

| Stroški za: | Specifikacija | Število enot | Stroški na enoto v EUR | Skupni znesek v EUR | Zahtevano financiranje Unije (da/ne) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.   Testiranje |
| 1.1 | Stroški vzorčenja |

Stroški za:

Specifikacija

Število enot

Stroški na enoto v EUR

Skupni znesek v EUR

Zahtevano financiranje Unije (da/ne)

1.   Testiranje

1.1

Stroški vzorčenja

domače živali

| 1.2 | Stroški analize |
| --- | --- |

1.2

Stroški analize

bakteriološki testi (kultivacija) v okviru uradnega vzorčenja

serotipizacija relevantnih izolatov

bakteriološki test za preverjanje učinkovitosti razkuževanja prostorov po depopulaciji jate, pozitivne na salmonelo

test za odkrivanje protimikrobnih snovi ali zaviralnega učinka na bakterijsko rast v tkivih živali iz jat, testiranih na salmonelo

drugo (navesti)

| 2. | Cepljenje |
| --- | --- |

2.

(Če je zahtevano sofinanciranje za nakup cepiv in je cepljenje del programa, je treba izpolniti tudi oddelka 6.4 in 7.2.)

| 2.1 | Nakup odmerkov cepiva |
| --- | --- |

2.1

Nakup odmerkov cepiva

število odmerkov cepiva

3.   Zakol in uničenje

| 3.1 | nadomestitev živali |
| --- | --- |

3.1

nadomestitev živali

nadomestitev živali

| 3.2 | Stroški prevoza |
| --- | --- |

3.2

Stroški prevoza

| 3.3 | Stroški uničenja |
| --- | --- |

3.3

Stroški uničenja

| 3.4 | Izguba v primeru zakola |
| --- | --- |

3.4

Izguba v primeru zakola

| 3.5 | Stroški zaradi obdelave živalskih proizvodov (jajca, valilna jajca itd.) |
| --- | --- |

3.5

Stroški zaradi obdelave živalskih proizvodov (jajca, valilna jajca itd.)

stroški zaradi obdelave živalskih proizvodov (jajca, valilna jajca itd.)

4.   Čiščenje in razkuževanje

| 5. | Plače (za osebje, zaposleno le za namene programa) |
| --- | --- |

5.

plače

drugo (navesti)

6.   Potrošni material in posebna oprema

7.   Drugi stroški

Skupaj

---

(1)  Uporabiti je treba en dokument na bolezen, razen če se vsi ukrepi programa na ciljni populaciji uporabljajo za spremljanje, obvladovanje in izkoreninjenje različnih bolezni.

(2)  Navesti leta, za katere je vložena vloga za sofinanciranje.

(3)  Predložiti je treba kratek opis skupaj s podatki o ciljni populaciji (vrsta ter število prisotnih čred in živali v programu), glavnih ukrepih (metode vzorčenja in testiranja, izvedeni ukrepi izkoreninjenja, razvrstitev čred in živali, sheme cepljenja) in glavnih rezultatih (pojavnost, razširjenost, razvrstitev čred in živali). Če so bili ukrepi bistveno spremenjeni, je treba navesti podatke za posamezna obdobja. Podatki se predstavijo z ustreznimi epidemiološkimi razpredelnicami (iz oddelka 6), ki jih dopolnjujejo (priloženi) diagrami ali zemljevidi.

(4)  Predložiti je treba kratek opis programa skupaj z glavnimi cilji (spremljanje, obvladovanje, izkoreninjenje, razvrstitev čred in/ali regij, zmanjševanje razširjenosti in pojavnosti), glavnimi ukrepi (metode vzorčenja in testiranja, sprejeti ukrepi izkoreninjenja, razvrstitev čred in živali, cepljenje), ciljno populacijo živali in območji izvajanja ter opredelitvijo pozitivnega primera.

(5)  Navesti organe, pristojne za nadziranje in usklajevanje služb, pristojnih za izvajanje programa, in različne vključene nosilce dejavnosti. Navesti pristojnosti vseh vključenih deležnikov.

(6)  Navesti ime, označbo, upravne meje in površino upravnih in geografskih območij, v katerih se bo program izvajal. Predstaviti z zemljevidi.

(7)  Predložiti je treba natančen opis vseh ukrepov, razen če je možno sklicevanje na zakonodajo Unije. Navesti je treba nacionalno zakonodajo, v kateri so ukrepi določeni.

(8)  Navesti le, če se uporablja.

(9)  Predložiti je treba opis ukrepov za pozitivne živali (opis politike zakola, namembna lokacija trupov, uporaba ali obravnava živalskih proizvodov, uničenje vseh proizvodov, ki bi lahko prenašali bolezen, ali obravnava takšnih proizvodov za preprečitev kakršnega koli onesnaženja, postopek razkuževanja okuženih gospodarstev, izbrana metoda zdravljenja ali preprečevanja, postopek obnove staležev z zdravimi živalmi tistih gospodarstev, na katerih je bil izveden zakol vseh živali in vzpostavljeno ogroženo območje v okolici okuženega gospodarstva.

(10)  Ne za BT.

(11)  Opišite postopek in nadzor, ki se bosta izvajala za zagotovitev ustreznega spremljanja izvajanja programa.

(12)  Kadar je primerno, je treba predložiti podatke o razvoju bolezni v skladu s spodaj navedenimi razpredelnicami.

(13)  Črede ali jate ali gospodarstva, kakor je ustrezno.

(14)  Regija, kot je opredeljena v programu države članice.

(15)  Skupno število čred v regiji, vključno s čredami, ki so upravičene do programa, in čredami, ki niso.

(16)  Pregled pomeni testiranje črede iz programa za zadevno bolezen za namen vzdrževanja ali zvišanja zdravstvenega statusa črede. V tem stolpcu čreda ne sme biti šteta dvakrat, tudi če je bila pregledana večkrat.

(17)  Črede z vsaj eno pozitivno živaljo v obdobju, ne glede na število pregledov črede.

(18)  Črede, ki so imele v prejšnjem obdobju status neznano, ni prosta–negativna, prosta, uradno prosta ali začasno preklican in vsaj eno pozitivno žival.

(19)  Regija, kot je opredeljena v programu države članice.

(20)  Skupno število živali v regiji, vključno s čredami, ki so upravičene do programa, in čredami, ki niso.

(21)  Vključuje živali, testirane posamezno ali v skupinah.

(22)  Vključuje le živali, testirane posamezno, ne vključuje pa živali, testiranih z vzorci skupin (na primer testi vzorcev mleka iz skupnih posod).

(23)  Vključuje vse zaklane pozitivne živali in tudi zaklane negativne živali v programu.

(24)  Regija, kot je opredeljena v programu države članice.

(25)  Navesti, ali je test serološki, virološki itd.

(26)  Regija, kot je opredeljena v programu države članice.

(27)  Črede ali jate ali gospodarstva, kakor je ustrezno.

(28)  Regija, kot je opredeljena v programu države članice.

(29)  Ob koncu leta.

(30)  Neznano: rezultati prejšnjih pregledov niso na voljo.

(31)  Ni prosta in zadnji pregled pozitiven: čreda pregledana z vsaj enim pozitivnim rezultatom pri zadnjem pregledu.

(32)  Ni prosta in zadnji pregled negativen: čreda pregledana z negativnimi rezultati pri zadnjem pregledu, vendar ni prosta ali uradno prosta.

(33)  Začasno preklican, kakor je opredeljeno v zakonodaji Unije ali nacionalni zakonodaji za zadevno bolezen, ob koncu obdobja za poročanje.

(34)  Čreda, prosta bolezni, kakor je opredeljeno v zakonodaji Unije ali nacionalni zakonodaji za zadevno bolezen.

(35)  Uradno prosta čreda, kakor je opredeljeno v zakonodaji Unije ali nacionalni zakonodaji za zadevno bolezen.

(36)  Vključuje živali iz programa v čredah z referenčnim statusom (levi stolpec).

(37)  Podatke je treba posredovati le, če je bilo cepljenje opravljeno.

(38)  Regija, kot je opredeljena v programu države članice.

(39)  Črede ali jate ali gospodarstva, kakor je ustrezno.

(40)  Podatke je treba posredovati le, če program vključuje ukrepe za prostoživeče živali ali če so podatki epidemiološko pomembni za bolezen.

(41)  Regija, kot je opredeljena v programu države članice.

(42)  Regija, kot je opredeljena v programu države članice.

(43)  Navesti, ali je test serološki, virološki, določanje biomarkerja itd.

(44)  Regija, kot je opredeljena v programu države članice.

(45)  Za nadaljnja leta odobrenih večletnih programov je treba predložiti le eno razpredelnico za ustrezno leto.

(46)  Regija, kot je opredeljena v programu države članice.

(47)  Opis testa.

(48)  Po potrebi opredelitev ciljne vrste in kategorij ciljnih živali.

(49)  Opis testa.

(50)  Opis namena (na primer razvrstitev, spremljanje, potrditev sumov primera bolezni, spremljanje ciklov, serokonverzija, nadzor izločenih cepiv, testiranje cepiva, nadzor cepljenja).

(51)  Črede ali jate ali gospodarstva, kakor je ustrezno.

(52)  Regija, kot je opredeljena v programu države članice.

(53)  Skupno število čred v regiji, vključno s čredami, ki so upravičene do programa, in čredami, ki niso.

(54)  Pregled pomeni test črede iz programa za zadevno bolezen za namen vzdrževanja ali zvišanja itd. zdravstvenega statusa črede. V tem stolpcu čreda ne sme biti šteta dvakrat, tudi če je bila pregledana večkrat.

(55)  Črede z vsaj eno pozitivno živaljo v obdobju, ne glede na število pregledov črede.

(56)  Črede, ki so imele v prejšnjem obdobju status neznano, ni prosta–negativna, prosta, uradno prosta ali začasno preklican in vsaj eno pozitivno žival v tem obdobju.

(57)  Regija, kot je opredeljena v programu države članice.

(58)  Skupno število živali v regiji, vključno s čredami, ki so upravičene do programa, in čredami, ki niso.

(59)  Vključuje živali, testirane posamezno ali v skupinah.

(60)  Vključuje le živali, testirane posamezno, ne vključuje pa živali, testiranih z vzorci skupin (na primer testi vzorcev mleka iz skupnih posod).

(61)  Vključuje vse zaklane pozitivne živali in tudi zaklane negativne živali po programu.

(62)  Regija, kot je opredeljena v programu države članice.

(63)  Ob koncu leta.

(64)  Neznano: rezultati prejšnjih pregledov niso na voljo.

(65)  Ni prosta in zadnji pregled pozitiven: čreda pregledana z vsaj enim pozitivnim rezultatom pri zadnjem pregledu.

(66)  Ni prosta in zadnji pregled negativen: čreda pregledana z negativnimi rezultati pri zadnjem pregledu, vendar ni prosta ali uradno prosta.

(67)  Začasno prosta, kakor je opredeljeno v zakonodaji Unije ali nacionalni zakonodaji za zadevno bolezen.

(68)  Čreda, prosta bolezni, kakor je opredeljeno v zakonodaji Unije ali nacionalni zakonodaji za zadevno bolezen.

(69)  Čreda, uradno prosta bolezni, kakor je opredeljeno v zakonodaji Unije ali nacionalni zakonodaji za zadevno bolezen.

(70)  Vključuje živali iz programa v čredah z referenčnim statusom (levi stolpec).

(71)  Podatke je treba predložiti le, če je primerno.

(72)  Regija, kot je opredeljena v programu države članice.

(73)  Črede ali jate ali gospodarstva, kakor je ustrezno.

(74)  Podatke je treba predložiti le, če je primerno.

(75)  Regija, kot je opredeljena v programu države članice.

---

PRILOGA VI

Standardne zahteve za predložitev nacionalnih programov za izkoreninjenje, obvladovanje in spremljanje spodaj naštetih bolezni iz akvakulture:

| — | virusna hemoragična septikemija (VHS) |
| --- | --- |

—

virusna hemoragična septikemija (VHS)

| — | infekciozna hematopoetska nekroza (IHN) |
| --- | --- |

—

infekciozna hematopoetska nekroza (IHN)

| — | koi herpes viroza (KHV) |
| --- | --- |

—

koi herpes viroza (KHV)

| — | infekciozna anemija lososov (ISA) |
| --- | --- |

—

infekciozna anemija lososov (ISA)

| — | okužba z Marteilia refringens |
| --- | --- |

—

okužba z Marteilia refringens

| — | okužba z Bonamia ostreae |
| --- | --- |

—

okužba z Bonamia ostreae

| — | bolezen belih pik pri rakih |
| --- | --- |

—

bolezen belih pik pri rakih

| Potrebne zahteve/informacije | Informacije/nadaljnja obrazložitev in utemeljitev |
| --- | --- |
| 1. | Podatki o programu | |
| 1.1 | Država članica prijaviteljica | |
| 1.2 | Pristojni organ (naslov, telefaks, e-naslov) | |
| 1.3 | Referenčna številka tega dokumenta | |
| 1.4 | Datum predložitve Komisiji | |
| 2. | Vrsta sporočila | |
| 2.1 | ☐ | Vloga za program izkoreninjenja |

Potrebne zahteve/informacije

Informacije/nadaljnja obrazložitev in utemeljitev

1.

Podatki o programu

1.1

Država članica prijaviteljica

1.2

Pristojni organ (naslov, telefaks, e-naslov)

1.3

Referenčna številka tega dokumenta

1.4

Datum predložitve Komisiji

2.

Vrsta sporočila

2.1

☐

Vloga za program izkoreninjenja

3.

Nacionalna zakonodaja
   (1)

4.

Zahtevek za sofinanciranje

4.1

Navesti leta, za katere je predložena vloga za sofinanciranje

4.2

Potrditev organa za upravljanje operativnega programa (podpis in žig)

5.

Bolezen:

5.1

ribe

☐

VHS

☐

IHN

☐

ISAV

☐

KHV

5.2

mehkužci

☐

Marteilia refringens

☐

Bonamia ostrae

5.3

raki

☐

bolezen belih pik

6.

Splošne informacije o programih

6.1

Pristojni organ (2)

6.2

Organizacija in nadzor vseh deležnikov, vključenih v program (3)

6.3

Pregled strukture akvakulture na zadevnem območju, vključno z vrstami proizvodnje, gojenimi vrstami itd.

6.4

Od kdaj je prijavljanje sumov zadevnih bolezni ali potrditev zadevnih bolezni pristojnim organom obvezno?

6.5

Od kdaj ima država članica na svojem ozemlju sistem zgodnjega odkrivanja, ki pristojnemu organu omogoča učinkovito preiskovanje in poročanje o bolezni (4)?

6.6

Vir vrst živali iz akvakulture, dovzetnih za zadevno bolezen, ki vstopajo v državo članico, območje ali kompartmente za gojenje

6.7

Smernice o dobri higienski praksi (5)

6.8

Epidemiološko stanje bolezni v vsaj štirih letih pred začetkom programa (6)

6.9

Predvideni stroški in predvidene koristi programa (7)

6.10

Opis predloženega programa (8)

6.11

Trajanje programa

7.

Zajeto območje
   (9)

7.1

| ☐ | Država članica |
| --- | --- |

☐

Država članica

7.2

| ☐ | Območje (celotno povodje) (10) |
| --- | --- |

☐

Območje (celotno povodje) (10)

7.3

| ☐ | Območje (del povodja) (11)

  Opredeliti in opisati naravno ali umetno pregrado, ki razmejuje območje, in upravičiti njeno zmožnost, da prepreči selitev vodnih živali iz spodnjih delov povodja navzgor |
| --- | --- |

☐

Območje (del povodja) (11)

Opredeliti in opisati naravno ali umetno pregrado, ki razmejuje območje, in upravičiti njeno zmožnost, da prepreči selitev vodnih živali iz spodnjih delov povodja navzgor

7.4

| ☐ | Območje (več povodij) (12) |
| --- | --- |

☐

Območje (več povodij) (12)

7.5

| ☐ | Kompartment, neodvisen od zdravstvenega statusa okoliških kompartmentov (13) |
| --- | --- |

☐

Kompartment, neodvisen od zdravstvenega statusa okoliških kompartmentov (13)

Za vsako gojilnico opredeliti in opisati dovod vode (14)

☐

Vodnjak, vrtina ali izvir

☐

Čistilna naprava za vodo, ki inaktivira zadevni patogen (15)

Za vsako gojilnico opredeliti in opisati naravno ali umetno pregrado ter upravičiti njeno zmožnost, da vodnim živalim iz okoliških vodnih virov prepreči vstop v vsako gojilnico v kompartmentu

Za vsako gojilnico opredeliti in opisati zaščito pred poplavami in vstopom vode iz okolja.

7.6

| ☐ | Kompartment, odvisen od zdravstvenega statusa okoliških kompartmentov (16) |
| --- | --- |

☐

Kompartment, odvisen od zdravstvenega statusa okoliških kompartmentov (16)

| ☐ | Ena epidemiološka enota zaradi geografske lokacije in razdalje od drugih gojilnic/območij gojenja (17) |
| --- | --- |

☐

Ena epidemiološka enota zaradi geografske lokacije in razdalje od drugih gojilnic/območij gojenja (17)

| ☐ | Vse gojilnice, ki sestavljajo kompartment, so v skupnem sistemu biološke zaščite (18) |
| --- | --- |

☐

Vse gojilnice, ki sestavljajo kompartment, so v skupnem sistemu biološke zaščite (18)

| ☐ | Kakršne koli dodatne zahteve (19) |
| --- | --- |

☐

Kakršne koli dodatne zahteve (19)

7.7

Gojilnice ali območja gojenja mehkužcev, zajeti v programu (registracijske številke in geografski položaj)

8.

Ukrepi predloženega programa

8.1

Povzetek ukrepov programa

Prvo leto

| ☐ | Testiranje |
| --- | --- |

☐

Testiranje

| ☐ | Pobiranje za prehrano ljudi ali za nadaljnjo predelavo






  ☐ | takojšnje |
| --- | --- | --- |

☐

Pobiranje za prehrano ljudi ali za nadaljnjo predelavo

☐

takojšnje

| ☐ | odloženo |
| --- | --- |

☐

odloženo

| ☐ | Odstranjevanje






  ☐ | takojšnje |
| --- | --- | --- |

☐

Odstranjevanje

☐

takojšnje

| ☐ | odloženo |
| --- | --- |

☐

odloženo

| ☐ | Cepljenje |
| --- | --- |

☐

Cepljenje

| ☐ | Drugi ukrepi (navesti) |
| --- | --- |

☐

Drugi ukrepi (navesti)

Zadnje leto

| ☐ | Testiranje |
| --- | --- |

☐

Testiranje

| ☐ | Pobiranje za prehrano ljudi ali za nadaljnjo predelavo






  ☐ | takojšnje |
| --- | --- | --- |

☐

Pobiranje za prehrano ljudi ali za nadaljnjo predelavo

☐

takojšnje

| ☐ | odloženo |
| --- | --- |

☐

odloženo

| ☐ | Odstranjevanje






  ☐ | takojšnje |
| --- | --- | --- |

☐

Odstranjevanje

☐

takojšnje

| ☐ | odloženo |
| --- | --- |

☐

odloženo

| ☐ | Drugi ukrepi (navesti) |
| --- | --- |

☐

Drugi ukrepi (navesti)

8.2

Opis ukrepov programa (20)

Ciljna populacija/vrsta

Uporabljeni testi in sheme vzorčenja. Laboratoriji, vključeni v program (21)

Pravila o premikih živali

Cepiva in sheme cepljenja, ki se uporabljajo

Ukrepi v primeru pozitivnega rezultata (22)

Shema nadomestil za lastnike

Nadzor in spremljanje izvajanja programa ter poročanje

9.   Podatki o epidemiološkem stanju/razvoju bolezni v zadnjih štirih letih (ena razpredelnica za vsako leto izvajanja)

9.1   Podatki o testiranju živali

Država članica, območje ali kompartment (23)

| Bolezen | Leto | |
| --- | --- | --- |
| Gojilnica ali območje gojenja mehkužcev | Število vzorčenj | Število kliničnih pregledov | Temperatura vode ob vzorčenju/inšpekcijskem pregledu | Vrste ob vzorčenju | Vzorčene vrste | Število vzorčenih živali (skupaj in po vrstah) | Število testov | Pozitivni rezultati laboratorijskih pregledov | Pozitivni rezultati kliničnih pregledov |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | |

Bolezen

Leto

Gojilnica ali območje gojenja mehkužcev

Število vzorčenj

Število kliničnih pregledov

Temperatura vode ob vzorčenju/inšpekcijskem pregledu

Vrste ob vzorčenju

Vzorčene vrste

Število vzorčenih živali (skupaj in po vrstah)

Število testov

Pozitivni rezultati laboratorijskih pregledov

Pozitivni rezultati kliničnih pregledov

Skupaj

9.2   Podatki o testiranju gojilnic ali območij gojenja

| Bolezen | Leto | |
| --- | --- | --- |
| Država članica, območje ali kompartment (24) | Skupno število gojilnic ali območij gojenja mehkužcev (25) | Skupno število gojilnic ali območij gojenja mehkužcev v programu | Število pregledanih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev (26) | Število pozitivnih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev (27) | Število novih pozitivnih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev (28) | Število izpraznjenih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev | % izpraznjenih pozitivnih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev | Odstranjene živali (29) | Ciljni kazalniki |
| % zajetih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev | % pozitivnih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev
  Obdobna prevalenca v gojilnicah ali območjih gojenja mehkužcev | % novih pozitivnih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev
  Pojavnost v gojilnicah ali območjih gojenja mehkužcev |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 = | 9 | 10 = | 11 = (5/4) × 100 | 12 = (6/4) × 100 |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | | | | |

Bolezen

Leto

Država članica, območje ali kompartment (24)

Skupno število gojilnic ali območij gojenja mehkužcev (25)

Skupno število gojilnic ali območij gojenja mehkužcev v programu

Število pregledanih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev (26)

Število pozitivnih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev (27)

Število novih pozitivnih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev (28)

Število izpraznjenih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev

% izpraznjenih pozitivnih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev

Odstranjene živali (29)

Ciljni kazalniki

% zajetih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev

% pozitivnih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev

Obdobna prevalenca v gojilnicah ali območjih gojenja mehkužcev

% novih pozitivnih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev

Pojavnost v gojilnicah ali območjih gojenja mehkužcev

1

2

3

4

5

6

7

8 =

9

10 =

11 = (5/4) × 100

12 = (6/4) × 100

Skupaj

10.   Cilji cepljenja (ena razpredelnica za vsako leto izvajanja)

10.1   Cilji glede testiranja živali

Država članica, območje ali kompartment (30)

| Bolezen | Leto | |
| --- | --- | --- |
| Gojilnica ali območje gojenja mehkužcev | Število vzorčenj | Število kliničnih pregledov | Temperatura vode ob vzorčenju/inšpekcijskem pregledu | Vrste ob vzorčenju | Vzorčene vrste | Število vzorčenih živali (skupaj in po vrstah) | Število testov |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| Skupaj | |

Bolezen

Leto

Gojilnica ali območje gojenja mehkužcev

Število vzorčenj

Število kliničnih pregledov

Temperatura vode ob vzorčenju/inšpekcijskem pregledu

Vrste ob vzorčenju

Vzorčene vrste

Število vzorčenih živali (skupaj in po vrstah)

Število testov

Skupaj

10.2   Cilji glede testiranja gojilnic ali območij gojenja

| Bolezen | Leto | |
| --- | --- | --- |
| Država članica, območje ali kompartment (31) | Skupno število gojilnic ali območij gojenja mehkužcev (32) | Skupno število gojilnic ali območij gojenja mehkužcev v programu | Število gojilnic ali območij gojenja mehkužcev, predvidenih za pregled (33) | Število predvideno pozitivnih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev (34) | Predvideno število novih pozitivnih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev (35) | Število gojilnic ali območij gojenja mehkužcev, predvidenih za izpraznitev | % pozitivnih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev, predvidenih za izpraznitev | Ciljni kazalniki |
| Predvideni % zajetih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev | % pozitivnih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev
  Predvidena obdobna prevalenca v gojilnicah ali območjih gojenja mehkužcev | % novih pozitivnih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev
  Predvidena incidenca v gojilnicah ali območjih gojenja mehkužcev |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 = (7/5) × 100 | 9 = (4/3) × 100 | 10 = (5/4) × 100 | 11 = (6/4) × 100 |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | | | |

Bolezen

Leto

Država članica, območje ali kompartment (31)

Skupno število gojilnic ali območij gojenja mehkužcev (32)

Skupno število gojilnic ali območij gojenja mehkužcev v programu

Število gojilnic ali območij gojenja mehkužcev, predvidenih za pregled (33)

Število predvideno pozitivnih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev (34)

Predvideno število novih pozitivnih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev (35)

Število gojilnic ali območij gojenja mehkužcev, predvidenih za izpraznitev

% pozitivnih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev, predvidenih za izpraznitev

Ciljni kazalniki

Predvideni % zajetih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev

% pozitivnih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev

Predvidena obdobna prevalenca v gojilnicah ali območjih gojenja mehkužcev

% novih pozitivnih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev

Predvidena incidenca v gojilnicah ali območjih gojenja mehkužcev

1

2

3

4

5

6

7

8 = (7/5) × 100

9 = (4/3) × 100

10 = (5/4) × 100

11 = (6/4) × 100

Skupaj

11.   Podrobna analiza stroškov programa (ena razpredelnica za vsako leto izvajanja)

| Stroški za | Specifikacija | Število enot | Stroški na enoto v EUR | Skupni znesek v EUR | Zahtevano financiranje Unije (da/ne) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Testiranje | | | | | |
| 1.1 | Stroški analize | Test: | | | | |
| | | Test: | | | | |
| | | Test: | | | | |
| 1.2 | Stroški vzorčenja | | | | | |
| 1.3 | Drugi stroški | | | | | |
| 2. | Cepljenje ali zdravljenje | | | | | |
| 2.1 | Nakup cepiva/zdravila | | | | | |
| 2.2 | Stroški distribucije | | | | | |
| 2.3 | Stroški aplikacije | | | | | |
| 2.4 | Stroški nadzora | | | | | |
| 3. | Odstranjevanje živali iz akvakulture | | | | | |
| 3.1 | Nadomestitev živali | | | | | |
| 3.2 | Stroški prevoza | | | | | |
| 3.3 | Stroški odstranjevanja | | | | | |
| 3.4 | Izguba v primeru zakola | | | | | |
| 3.5 | Stroški obravnave proizvodov | | | | | |
| 4. | Čiščenje in razkuževanje | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 5. | Plače (za osebje, zaposleno le za namene programa) | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 6. | Potrošni material in posebna oprema | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 7. | Drugi stroški | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| Skupaj | | |

Stroški za

Specifikacija

Število enot

Stroški na enoto v EUR

Skupni znesek v EUR

Zahtevano financiranje Unije (da/ne)

1.

Testiranje

1.1

Stroški analize

Test:

Test:

Test:

1.2

Stroški vzorčenja

1.3

Drugi stroški

2.

Cepljenje ali zdravljenje

2.1

Nakup cepiva/zdravila

2.2

Stroški distribucije

2.3

Stroški aplikacije

2.4

Stroški nadzora

3.

Odstranjevanje živali iz akvakulture

3.1

Nadomestitev živali

3.2

Stroški prevoza

3.3

Stroški odstranjevanja

3.4

Izguba v primeru zakola

3.5

Stroški obravnave proizvodov

4.

Čiščenje in razkuževanje

5.

Plače (za osebje, zaposleno le za namene programa)

6.

Potrošni material in posebna oprema

7.

Drugi stroški

Skupaj

---

(1)  Veljavna nacionalna zakonodaja, ki se uporablja za vloge za programe izkoreninjenja.

(2)  Opišejo se struktura, pristojnosti, naloge in pooblastila zadevnega pristojnega organa ali zadevnih pristojnih organov.

(3)  Opišejo se organi, pristojni za spremljanje in usklajevanje programa, in različni vključeni nosilci dejavnosti.

(4)  Sistemi za zgodnje odkrivanje zlasti zagotavljajo hitro prepoznavanje kakršnih koli kliničnih znakov o sumu bolezni, nastajajočih boleznih ali nepojasnjene smrtnosti v gojilnicah ali območjih gojenja mehkužcev in na prostem ter hitro sporočanje primerov pristojnim organom za čim prejšnji začetek diagnostičnih preiskav. Sistem za zgodnje odkrivanje vključuje vsaj:

| (a) | široko ozaveščenost osebja, zaposlenega v dejavnostih akvakulture ali vključenega v predelavo živali iz akvakulture, o kakršnih koli znakih o prisotnosti bolezni, in usposabljanje veterinarjev ali strokovnjakov za zdravje vodnih živali za odkrivanje in poročanje o nenavadnih pojavih bolezni; |
| --- | --- |

(a)

široko ozaveščenost osebja, zaposlenega v dejavnostih akvakulture ali vključenega v predelavo živali iz akvakulture, o kakršnih koli znakih o prisotnosti bolezni, in usposabljanje veterinarjev ali strokovnjakov za zdravje vodnih živali za odkrivanje in poročanje o nenavadnih pojavih bolezni;

| (b) | veterinarje ali strokovnjake za zdravje vodnih živali, usposobljene za odkrivanje in poročanje o pojavu sumljivih bolezni; |
| --- | --- |

(b)

veterinarje ali strokovnjake za zdravje vodnih živali, usposobljene za odkrivanje in poročanje o pojavu sumljivih bolezni;

| (c) | dostop pristojnega organa do laboratorijev z ustreznimi napravami za diagnosticiranje bolezni s seznama in nastajajočih bolezni ter razlikovanje med njimi. |
| --- | --- |

(c)

dostop pristojnega organa do laboratorijev z ustreznimi napravami za diagnosticiranje bolezni s seznama in nastajajočih bolezni ter razlikovanje med njimi.

(5)  Predloži se opis v skladu s členom 9 Direktive Sveta 2006/88/ES z dne 24. oktobra 2006 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (UL L 328, 24.11.2006, str. 14).

(6)  Podatki se predložijo z uporabo razpredelnice iz dela 9 Priloge VI k temu sklepu.

(7)  Predloži se opis koristi za kmete in družbo na splošno.

(8)  Predloži se kratek opis programa z glavnimi cilji, glavnimi ukrepi, ciljno populacijo, območji izvajanja in opredelitvijo pozitivnega primera.

(9)  Zajeto območje se jasno opredeli in opiše na zemljevidu, ki se doda kot priloga k vlogi.

(10)  Celotno povodje od izvira do izliva.

(11)  Del povodja od izvirov do naravne ali umetne pregrade, ki preprečuje selitev vodnih živali iz spodnjih delov povodja navzgor.

(12)  Več povodij, vključno z izlivi, zaradi epidemiološke povezave med povodji prek izliva.

(13)  Kompartmenti, ki obsegajo eno ali več gojilnic ali območij gojenja mehkužcev in kjer je zdravstveni status za določeno bolezen neodvisen od zdravstvenega statusa okoliških naravnih voda za navedeno bolezen.

(14)  Kompartmentu, ki je neodvisen od zdravstvenega statusa okoliških voda, se dovaja voda:

| (a) | preko čistilne naprave za vodo, ki inaktivira pomemben patogen z namenom zmanjšanja tveganja vnosa bolezni na sprejemljivo raven, ali |
| --- | --- |

(a)

preko čistilne naprave za vodo, ki inaktivira pomemben patogen z namenom zmanjšanja tveganja vnosa bolezni na sprejemljivo raven, ali

| (b) | neposredno iz vodnjaka, vrtine ali izvira. Kadar se dovod vode nahaja zunaj zemljišča gojilnice, se voda dovaja neposredno do gojilnice in usmeri skozi cev. |
| --- | --- |

(b)

neposredno iz vodnjaka, vrtine ali izvira. Kadar se dovod vode nahaja zunaj zemljišča gojilnice, se voda dovaja neposredno do gojilnice in usmeri skozi cev.

(15)  Predložijo se tehnične informacije, ki dokazujejo, da je zadevni patogen inaktiviran z namenom zmanjšanja tveganja vnosa bolezni na sprejemljivo raven.

(16)  Kompartmenti, ki obsegajo eno ali več gojilnic ali območij gojenja mehkužcev in kjer je zdravstveni status za določeno bolezen odvisen od zdravstvenega statusa okoliških naravnih voda za navedeno bolezen.

(17)  Predloži se opis geografske lokacije in razdalje od drugih gojilnic/območij gojenja, zaradi česar je kompartment možno obravnavati kot eno epidemiološko enoto.

(18)  Predloži se opis skupnega sistema biološke zaščite.

(19)  Za vsako gojilnico ali območje gojenja mehkužcev v kompartmentu, ki je odvisen od zdravstvenega statusa okoliških voda, veljajo dodatni ukrepi, ki jih uvede pristojni organ, kadar meni, da je to potrebno za preprečitev vnosa bolezni. Takšni ukrepi lahko vključujejo vzpostavitev varovalnega pasu okoli kompartmenta, v katerem se izvaja program spremljanja, in uvedbo dodatnih zaščitnih ukrepov za preprečevanje vdora morebitnih prenašalcev ali vektorjev patogenov.

(20)  Predložiti je treba natančen opis, razen če je možno sklicevanje na zakonodajo Unije. Navesti je treba nacionalno zakonodajo, v kateri so ukrepi določeni.

(21)  Opisati diagnostične metode in sheme vzorčenja. Kadar se uporabljajo standardi Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) ali standardi Unije, je treba navesti sklic nanje. Če se ne uporabljajo, jih je treba opisati. Navesti laboratorije, vključene v program (nacionalni referenčni laboratorij ali imenovani laboratoriji).

(22)  Predloži se opis ukrepov glede pozitivnih živali (takojšnje pobiranje in odloženo pobiranje za prehrano ljudi, takojšnje odstranjevanje ali odloženo odstranjevanje, ukrepi za preprečevanje širjenja patogena pri pobiranju, nadaljnji predelavi ali odstranjevanju, razkuževanje okuženih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev, obnovitev staleža z zdravimi živalmi v gojilnicah ali območjih gojenja, ki so bili izpraznjeni, in vzpostavitev ogroženega območja okoli okužene gojilnice ali območja gojenja itd.).

(23)  Država članica, območje ali kompartment iz točke 7 Priloge VI.

(24)  Država članica, območje ali kompartment iz točke 7 Priloge VI.

(25)  Skupno število obstoječih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev v državi članici, območju ali kompartmentu iz točke 7 Priloge VI.

(26)  Pregled pomeni test gojilnice/območja gojenja mehkužcev iz programa za zadevno bolezen z namenom zvišanja zdravstvenega statusa gojilnice/območja gojenja mehkužcev. V tem stolpcu gojilnica/območje gojenja mehkužcev ne sme biti šteta dvakrat, tudi če je bila pregledana večkrat.

(27)  Gojilnice ali območja gojenja mehkužcev z vsaj eno pozitivno živaljo v obdobju, ne glede na število pregledov gojilnic ali območij gojenja mehkužcev.

(28)  Gojilnice ali območja gojenja mehkužcev z zdravstvenim statusom kategorije I, kategorije II, kategorije III ali kategorije IV v prejšnjem obdobju v skladu z delom A Priloge III k Direktivi 2006/88/ES in vsaj eno pozitivno živaljo v tem obdobju.

(29)  Živali × 1 000 ali skupna teža odstranjenih živali.

(30)  Država članica, območje ali kompartment iz točke 7 Priloge VI.

(31)  Država članica, območje ali kompartment iz točke 7 Priloge VI.

(32)  Skupno število obstoječih gojilnic ali območij gojenja mehkužcev v državi članici, območju ali kompartmentu iz točke 7 Priloge VI.

(33)  Pregled pomeni testiranje gojilnice/območja gojenja mehkužcev iz programa za zadevno bolezen z namenom vzdrževanja ali zvišanja zdravstvenega statusa gojilnice/območja gojenja mehkužcev. V tem stolpcu gojilnica/območje gojenja mehkužcev ne sme biti šteta dvakrat, tudi če je bila pregledana večkrat.

(34)  Gojilnice ali območja gojenja mehkužcev z vsaj eno pozitivno živaljo v obdobju, ne glede na število pregledov gojilnic/območij za gojenje mehkužcev.

(35)  Gojilnice ali območja gojenja mehkužcev z zdravstvenim statusom kategorije I, kategorije II, kategorije III ali kategorije IV v prejšnjem obdobju v skladu z delom A Priloge III k Direktivi 2006/88/ES in vsaj eno pozitivno živaljo v tem obdobju.

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 23.12.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 336/93 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 336/93

---

SKLEP št. 1/2015 PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-REPUBLIKA MOLDAVIJA

z dne 18. decembra 2015

o uporabi naslova V Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani na celotnem ozemlju Republike Moldavije [2015/2445]

PRIDRUŽITVENI SVET JE –

ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (1) in zlasti člena 462 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 464 Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se nekateri deli Sporazuma uporabljajo začasno od 1. septembra 2014. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 464 Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se nekateri deli Sporazuma uporabljajo začasno od 1. septembra 2014.

| (2) | Republika Moldavija je Evropsko komisijo obvestila, da bo lahko zagotovila celovito izvajanje in uveljavljanje naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma na svojem celotnem ozemlju od 1. januarja 2016. |
| --- | --- |

(2)

Republika Moldavija je Evropsko komisijo obvestila, da bo lahko zagotovila celovito izvajanje in uveljavljanje naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma na svojem celotnem ozemlju od 1. januarja 2016.

| (3) | Primerno je, da Pridružitveni svet redno pregleduje uporabo naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije. |
| --- | --- |

(3)

Primerno je, da Pridružitveni svet redno pregleduje uporabo naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije.

| (4) | Primerno je, da Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi spremlja uporabo naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije in redno poroča Pridružitvenemu svetu – |
| --- | --- |

(4)

Primerno je, da Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi spremlja uporabo naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije in redno poroča Pridružitvenemu svetu –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Naslov V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani se od 1. januarja 2016 uporablja na celotnem ozemlju Republike Moldavije.

2.   Pridružitveni svet v 10 mesecih od sprejetja tega sklepa in nato enkrat na leto pregleda uporabo naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije.

3.   Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi spremlja uporabo naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma, kakor je navedena v odstavku 1. Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi poroča Pridružitvenemu svetu enkrat na leto in kadar to zahtevajo okoliščine.

4.   Naslov VII (Institucionalne, splošne in končne določbe) Sporazuma se uporablja, če se uporablja v povezavi z naslovom V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Kišinjevu, 18. decembra 2015

Za Pridružitveni svet

Predsednik

G. BREGA

---

(1)  UL L 260, 30.8.2014, str. 4.

1

---