# Úradný vestník C 441/2015

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 441 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5831. decembra 2015 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 441

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5831. decembra 2015

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2015/C 441/01 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.7814 – Engie/Soper/La Compagnie du Vent/La Caisse des Dépôts et Consignations/CEOLCBH60/CEOLCHA51/CEOLAUX89) (
  1
  ) | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2015/C 441/01

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.7814 – Engie/Soper/La Compagnie du Vent/La Caisse des Dépôts et Consignations/CEOLCBH60/CEOLCHA51/CEOLAUX89) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2015/C 441/02 | Výmenný kurz eura | 2 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2015/C 441/02

Výmenný kurz eura

2

---

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2015/C 441/03 | Uverejnenie žiadosti o schválenie nepodstatnej zmeny v súlade článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 | 3 |

V   Oznamy

INÉ AKTY

Európska komisia

2015/C 441/03

Uverejnenie žiadosti o schválenie nepodstatnej zmeny v súlade článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012

3

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 31.12.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 441/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 441/1

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec M.7814 – Engie/Soper/La Compagnie du Vent/La Caisse des Dépôts et Consignations/CEOLCBH60/CEOLCHA51/CEOLAUX89)

(Text s významom pre EHP)

(2015/C 441/01)

Dňa 22. decembra 2015 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba vo francúzskom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov. |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov.

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32015M7814. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32015M7814. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 31.12.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 441/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 441/2

---

Výmenný kurz eura (1)

30. decembra 2015

(2015/C 441/02)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,0926 |
| JPY | Japonský jen | 131,66 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4625 |
| GBP | Britská libra | 0,73799 |
| SEK | Švédska koruna | 9,1878 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,0814 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 9,6160 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 27,029 |
| HUF | Maďarský forint | 313,15 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,2400 |
| RON | Rumunský lei | 4,5296 |
| TRY | Turecká líra | 3,1837 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,4990 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,5171 |
| HKD | Hongkongský dolár | 8,4685 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,5959 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,5449 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 284,79 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 16,8847 |
| CNY | Čínsky juan | 7,0910 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,6370 |
| IDR | Indonézska rupia | 15 081,33 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,6887 |
| PHP | Filipínske peso | 51,281 |
| RUB | Ruský rubeľ | 79,7540 |
| THB | Thajský baht | 39,334 |
| BRL | Brazílsky real | 4,2590 |
| MXN | Mexické peso | 18,8867 |
| INR | Indická rupia | 72,5350 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,0926

JPY

Japonský jen

131,66

DKK

Dánska koruna

7,4625

GBP

Britská libra

0,73799

SEK

Švédska koruna

9,1878

CHF

Švajčiarsky frank

1,0814

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

9,6160

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

27,029

HUF

Maďarský forint

313,15

PLN

Poľský zlotý

4,2400

RON

Rumunský lei

4,5296

TRY

Turecká líra

3,1837

AUD

Austrálsky dolár

1,4990

CAD

Kanadský dolár

1,5171

HKD

Hongkongský dolár

8,4685

NZD

Novozélandský dolár

1,5959

SGD

Singapurský dolár

1,5449

KRW

Juhokórejský won

1 284,79

ZAR

Juhoafrický rand

16,8847

CNY

Čínsky juan

7,0910

HRK

Chorvátska kuna

7,6370

IDR

Indonézska rupia

15 081,33

MYR

Malajzijský ringgit

4,6887

PHP

Filipínske peso

51,281

RUB

Ruský rubeľ

79,7540

THB

Thajský baht

39,334

BRL

Brazílsky real

4,2590

MXN

Mexické peso

18,8867

INR

Indická rupia

72,5350

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

V Oznamy

INÉ AKTY

Európska komisia

| 31.12.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 441/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 441/3

---

Uverejnenie žiadosti o schválenie nepodstatnej zmeny v súlade článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012

(2015/C 441/03)

Európska komisia schválila túto nepodstatnú zmenu v súlade s článkom 6 ods. 2 druhým pododsekom delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 664/2014 (1).

ŽIADOSŤ O SCHVÁLENIE NEPODSTATNEJ ZMENY

Žiadosť o schválenie nepodstatnej zmeny v súlade článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012
   (2)

„KRANJSKA KLOBASA“

EÚ č.: SI-PGI-0105-01353 – 16.7.2015

CHOP ( ) CHZO ( X ) ZTŠ ( )

1.   Skupina žiadateľov a oprávnený záujem

| Názov: | GIZ kranjska klobasa – hospodárska záujmová skupina „Kranjska klobasa“ |
| --- | --- |
| Adresa: | Dimičeva ulica 9 |
| SI-1000 Ľubľana |
| SLOVINSKO |

Názov:

GIZ kranjska klobasa – hospodárska záujmová skupina „Kranjska klobasa“

Adresa:

Dimičeva ulica 9

SI-1000 Ľubľana

SLOVINSKO

Tel.

+386 15659240

E-mail:

giz.mi@siol.net

Oprávnený záujem

GIZ kranjska klobasa (hospodárska záujmová skupina „Kranjska klobasa“) je konzorciom výrobcov klobásy „Kranjska klobasa“, ktoré sa uchádzalo o registráciu výrobku „Kranjska klobasa“, a preto má oprávnený záujem predložiť túto žiadosť o schválenie zmeny.

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Slovinsko.

3.   Položky v špecifikácii, ktorých sa zmena týka

| — | ☐ | Opis výrobku |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Dôkaz o pôvode |
| — | ☒ | Spôsob výroby |
| — | ☐ | Súvislosť |
| — | ☐ | Označovanie |
| — | ☐ | Iné [uveďte]. |

—

☐

Opis výrobku

—

☐

Dôkaz o pôvode

—

☒

Spôsob výroby

—

☐

Súvislosť

—

☐

Označovanie

—

☐

Iné [uveďte].

4.   Typ zmeny (zmien)

| — | ☐ | Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nie je potrebná zmena uverejneného jednotného dokumentu. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nie je potrebná zmena uverejneného jednotného dokumentu. |
| — | ☐ | Zmena špecifikácie výrobku s registrovanou CHOP alebo CHZO, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nebol uverejnený jednotný dokument (alebo rovnocenný dokument). |
| — | ☐ | Zmena špecifikácie registrovanej ZTŠ, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 štvrtého pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. |

—

☐

Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nie je potrebná zmena uverejneného jednotného dokumentu.

—

☒

Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nie je potrebná zmena uverejneného jednotného dokumentu.

—

☐

Zmena špecifikácie výrobku s registrovanou CHOP alebo CHZO, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nebol uverejnený jednotný dokument (alebo rovnocenný dokument).

—

☐

Zmena špecifikácie registrovanej ZTŠ, ktorá sa považuje za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 štvrtého pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

5.   Zmena (zmeny)

1.   Spôsob výroby

V časti „Tepelná úprava s údením v teplom dyme“ sa vo vete „tepelná úprava zahŕňa údenie trvajúce 20 – 30 minút“ zruší údaj o čase údenia „20 – 30 minút“ a nahradí takto: „dovtedy, kým klobása nenadobudne červenohnedú farbu strednej intenzity“.

Nový text znie takto:

Tepelná úprava zahŕňa údenie trvajúce dovtedy, kým klobása nenadobudne červenohnedú farbu strednej intenzity.

Odôvodnenie:

Čas údenia nemožno kvantitatívne vymedziť, keďže závisí najmä od toho, akým spôsobom vzniká použitý dym, a musí trvať dostatočne dlho na to, aby klobása dosiahla požadovanú červenohnedú farbu strednej intenzity.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„KRANJSKA KLOBASA“

EÚ č.: SI-PGI-0105-01353 – 16.7.2015

CHOP ( ) CHZO ( X )

1.   Názov

„Kranjska klobasa“.

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Členský štát alebo tretia krajina

Slovinsko.

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

Druh výrobku

Trieda 1.2. Mäsové výrobky (tepelne spracované, solené, údené atď.).

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Kranjska klobasa“ je polosuchá pasterizovaná klobása, ktorá sa vyrába z nahrubo pomletého bravčového mäsa triedy I a II (krkovička, plece, stehno) a z bravčovej slaniny (chrbát). Klobásové mäso použité na výrobu klobásy s označením „Kranjska klobasa“ sa solí dusitanovou soľou, dochucuje cesnakom a čiernym korením a plní do tenkého bravčového čreva, ktoré sa na konci uzatvára drevenou špajdľou takým spôsobom, aby sa jednotlivé konce spojili a vytvorili pár. Klobása sa údi v teplom dyme a pasterizuje sa.

Klobása sa konzumuje po krátkom ohriatí v horúcej vode, pretože práve týmto spôsobom nadobúda svoje organoleptické vlastnosti a svoju vysokú gastronomickú hodnotu. Klobása je na povrchu hnedočervená a uvoľňuje sa z nej jemná dymová aróma. Po rozkrojení sa ukáže červeno-ružové mäso a krémovo-biely pevný tuk. Štruktúra je tuhá, chrumkavá a šťavnatá, s výraznou typickou vôňou údeného, soleného a špecificky koreneného bravčového mäsa.

Chemické zloženie nezohriatej klobásy:

—   celkový podiel bielkovín: minimálne 17 %,

celkový podiel bielkovín

—   tuky: maximálne 29 %.

tuky

3.3.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Bravčové mäso a slanina.

3.4.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Výroba klobásy s chráneným označením „Kranjska klobasa“ (výber a mletie mäsa a slaniny, príprava klobásového mäsa, miesenie klobásového mäsa, plnenie, sušenie klobás, tepelná úprava s údením v teplom dyme, kontrola procesu výroby a označovanie) sa musí uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

3.5.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

—

3.6.   Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Každá „Kranjska klobasa“ musí byť označená jednotným spôsobom:

| — | každý kus (pár) musí byť označený samolepiacou páskou jednotného tvaru, |
| --- | --- |

—

každý kus (pár) musí byť označený samolepiacou páskou jednotného tvaru,

| — | každý balený výrobok musí byť označený etiketou. |
| --- | --- |

—

každý balený výrobok musí byť označený etiketou.

Štandardizované označenie „Kranjska klobasa“ zahŕňa:

| — | logo „Kranjska klobasa“, |
| --- | --- |

—

logo „Kranjska klobasa“,

| — | logo výrobcu, |
| --- | --- |

—

logo výrobcu,

| — | príslušný symbol kvality krajiny a EÚ. |
| --- | --- |

—

príslušný symbol kvality krajiny a EÚ.

Každý výrobca, ktorý získa osvedčenie na výrobu klobásy s označením „Kranjska klobasa“, musí na výrobok umiestniť logo výrobku nezávisle od skutočnosti, či je, alebo nie je členom obchodného združenia výrobcov (GIZ) výrobku s označením „Kranjska klobasa“.

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Výroba klobásy s chráneným označením „Kranjska klobasa“ sa uskutočňuje v zemepisnej oblasti, ktorú tvorí územie Slovinska vymedzené Alpami a pobrežím Jadranu, na západe hranicou s Talianskom, na severe hranicou s Rakúskom, na juhu hranicou s Chorvátskom a na východe hranicou s Maďarskom, pričom zasahuje až do Panónskej nížiny.

Za čias Nemeckého cisárstva a neskôr za Rakúsko-uhorskej monarchie bol región s názvom „Kranjska“ (Kraňsko) jediným výlučne slovinským regiónom. Termín „Kranjec“ (obyvateľ regiónu Kraňsko) sa niekedy používal ako synonymum Slovinca a stále sa v bežnej reči používa na označenie časti obyvateľov Slovinska. Prídavné meno „kranjski“ (kraňský) je dnes v Slovinsku súčasťou mnohých ďalších výrazov a názvov.

Slovo „Kranjska“ má svoj pôvod v slovinskom slove „krajina“, čo znamená „oblasť“ (Prvá písomná zmienka z roku 973 uvádza ľudový názov „Creina“ na označenie regiónu „Carniola/Kraňsko“.) Slovinský tvar „Kranjska“ (v nemčine „Krain“ a „Krainburg“) sa presadil začiatkom 14. storočia. V roku 1002 sa región Kranjska stal samostatným markgrófstvom (hraničnou provinciou) so svojimi grófmi. Administratívne bol súčasťou Svätej rímskej ríše. V 14. storočí sa väčšinovými vlastníkmi súčasného územia Slovinska stali Habsburgovci. Slovinské územie bolo rozdelené na niekoľko regiónov: Kranjska (Kraňsko), Trst (Terst), Istra (Istria), Goriška, Koroška (Korutánsko) a Štajerska (Dolné Štajersko). Región Kranjska alebo Kraňsko stratil svoje osobitné postavenie po páde Rakúsko-Uhorska v roku 1918. Slovinsko je pomerne mladý štát, ktorý je nezávislý len od roku 1991, keď sa odštiepil od Socialistickej federatívnej republiky Juhoslávia. Súčasná Slovinská republika je teda územným následníkom bývalého regiónu Kranjska (Kraňsko), keďže zahŕňa celé jeho pôvodné územie.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Vymedzenie zemepisnej oblasti je priamo spojené s históriou výrobku „Kranjska klobasa“.

Prírodné a klimatické podmienky potravinovej výroby, ako aj prevládajúce samozásobovacie poľnohospodárstvo mali určujúci vplyv na vznik typickej miestnej gastronómie. V prostredí s veľmi zložitým reliéfom tvoreným pahorkami, údoliami, panvami a nížinami sa obyvateľom podarilo uchovať ornú pôdu na produkciu krmív pre ošípané, ktorých chov je predpokladom výroby údenín z bravčového mäsa. Prvé zmienky týkajúce sa výroby údenín a klobás z bravčového mäsa pochádzajú z veľmi dávnych čias, čoho dôkazom sú nádherné stredoveké fresky a zobrazenia nachádzajúce sa v archívnych dokumentoch (napríklad odkaz zo 17. storočia napísaný v slovinskom jazyku, ktorý poslal správca zámku Vrbovec svojmu zemepánovi). Vo všetkých spomenutých zmienkach sa však spomínajú údeniny a klobásy. Typickou údeninou bola aj polosuchá mäsová klobása, ktorá vďaka zručnostiam a znalostiam obyvateľov regiónu, v ktorom vznikla, a vďaka nezameniteľným vlastnostiam (chuti) získala svoju povesť na začiatku 19. storočia za čias Rakúsko-uhorského cisárstva pod názvom „Kranjska klobasa“.

Povesť výrobku s označením „Kranjska klobasa“ siaha do obdobia Rakúsko-uhorskej monarchie, ktorá bola domovom viacerých národov. „Kranjska klobasa“ nepochybne patrí medzi najoriginálnejšie a medzinárodne najviac známe slovinské mäsové špeciality, o čom sa môžeme presvedčiť vyhľadávaním na internete, kde sa „Kranjska klobasa“ najčastejšie označuje za autentický slovinský výrobok. „Kranjska klobasa“ sa spomína aj v najnovšej odbornej literatúre (pozri Meat products handbook, Gerhard Feiner, CRC Press, 2006; http://en.wikipedia.org/wiki/Kransky), kde sa opisuje ako typická nefermentovaná klobása pochádzajúca zo Slovinska.

Meat products handbook

Hlavný prvok, ktorým sa výrobok „Kranjska klobasa“ v podobe, v akej existuje na území Slovinska, odlišuje od ostatných klobás rovnakého druhu, tkvie v spôsobe prípravy podľa tradičného slovinského receptu Felicity Kalinšek (autorka kuchárskej knihy Slovenska kuharica, 1912), pričom jediná úprava receptu spočíva v prispôsobení sa moderným technickým požiadavkám v oblasti bezpečnosti potravín (používanie dusitanovej soli, pasterizácia). „Kranjska klobasa“ sa ďalej vyznačuje svojou mäsovou zmesou pripravenou výlučne z prvotriednych osolených a nahrubo pomletých kúskov bravčového mäsa a slaniny, ktorá sa dochucuje cesnakom a čiernym korením a následne pri nižšej teplote údi. Používa sa len morská soľ. Klobásové mäso sa plní do bravčových čriev, ktoré sa na koncoch uzatvárajú drevenými špajdľami prepichnutými cez črevo takým spôsobom, aby sa jednotlivé konce klobás spojili a vytvorili pár. Typickým znakom klobásy „Kranjska klobasa“ je drevená špajdľa hrubá 2,5 až 3 mm a dlhá 3 až 6 cm, ktorá sa láme alebo seká.

Pri výrobe klobásy s označením „Kranjska klobasa“ sa nevyužíva žiadne technické riešenie (napríklad mäsová kaša) ani iné prísady (napríklad polyfosfáty) prítomné v iných typoch mäsových klobás. Mäso sa plní výlučne do tenkého bravčového čreva na konci uzatvoreného drevenou špajdľou takým spôsobom, aby sa jednotlivé konce klobás spojili a vytvorili pár. Tepelná úprava vo vlhkom prostredí a údenie teplým dymom (klobása je pasterizovaný výrobok) dodávajú povrchu klobásy typické červenohnedé zafarbenie strednej intenzity. „Kranjska klobasa“ sa od ostatných klobás odlišuje najmä spôsobom konzumácie (či odporúčaným spôsobom konzumácie) umožňujúcim dosiahnuť optimálnu kombináciu chutí. „Kranjska klobasa“ sa nepodáva varená, ale iba zohriata v horúcej vode, vďaka čomu má veľmi osobitú, trochu hrubú, ale chrumkavú a šťavnatú štruktúru, červeno-ružovú farbu na reze a špecifickú vôňu soleného bravčového mäsa s prímesou cesnaku, čierneho korenia a dymu.

Pri údení sa môže používať len bukové drevo.

Klobása „Kranjska klobasa“ vďačí za svoje vlastnosti zručnostiam a znalostiam obyvateľov územia patriaceho súčasnému Slovinsku, ktoré za čias Rakúsko-uhorskej monarchie tvorilo región „Kranjska“ (Kraňsko). Za kvalitou klobásy „Kranjska klobasa“ stojí aj používanie prvotriednych výrezov mäsa a systematické využívanie morskej soli ako trvalého až strategického konkurenta kamennej soli na území bývalého regiónu Kranjska (J. Bogataj, The Food and Cooking of Slovenia, Annes Publishing, London 2008).

The Food and Cooking of Slovenia

Najstaršie informácie o výrobe klobásy „Kranjska klobasa“ (pod týmto názvom) sa nachádzajú v dvoch kuchárskych knihách: Süddeutsche Küche od Kathariny Pratovej (1896) a šiestom vydaní publikácie Slovenska kuharica od Felicity Kalinšekovej (1912). Aj keď v prípade Kathariny Pratovej v skutočnosti nemôžeme hovoriť o receptoch na prípravu klobásy „Kranjska klobasa“, v knihe sa nachádza pravdepodobne jedna z najstarších písomných zmienok o tomto type klobásy, aké existujú (1896). Felicita Kalinšek už vo svojej knihe Slovenska kuharica (1912) opisuje prípravu klobásy „Kranjska klobasa“.

Süddeutsche Küche

Slovenska kuharica

Slovenska kuharica

V Slovinsku existuje množstvo svedectiev, najmä v ústnom podaní, o klobáse „Kranjska klobasa“, o miestach jej výroby a o jej povesti medzi inými regionálnymi druhmi klobás. Rovnako existuje množstvo ľudových tvrdení o presnom pôvode klobásy „Kranjska klobasa“ a o mieste, kde bola vyrobená po prvý raz. V týchto tvrdeniach sa často spomína dedina Trzin ležiaca medzi Ľubľanou a Kamnikom, kde, ako sa zdá, množstvo mäsiarov už v 19. storočí zásobovalo trh klobásami z Kraňska, ktoré si našli cestu až do Viedne. Niektoré ústne zdroje tvrdia, že klobása si svoj názov zapožičala od mesta Kranj, kým podľa iných zdrojov sa vyrábala vo všetkých väčších či trhových mestách dobového regiónu Kraňsko. Tiež sa traduje, že cisár František Jozef sa pri svojej ceste kočom z Viedne do Terstu zastavil v slávnom prepriahacom hostinci Marinšek, ktorý sa nachádzal na hlavnej ceste v dedine Naklo pri Kranju. Chcel sa občerstviť a opýtal sa hostinského, čo mu môže ponúknuť. „Máme iba obyčajné domáce klobásy a nič iné,“ odpovedal mu hostinský. Cisár si objednal domácu klobásu, a keď ju ochutnal, nadšene vykríkol: „Ale to predsa nie je obyčajná klobása, to je klobása z Kraňska!“

Gastronomická kultúra slovinských regiónov sa vyznačuje tým, že „Kranjska klobasa“ sa vyrába a predáva všade, čo je dôkazom toho, že patrí celému slovinskému územiu. O povesti klobásy „Kranjska klobasa“ svedčí aj typicky slovinské jedlo, t. j. kvasená kapusta s klobásou z Kraňska.

Sláva výrobku s označením „Kranjska klobasa“ presiahla hranice a dôkazom sú preklady jeho názvu v mnohých jazykoch bývalého Rakúsko-Uhorska (J. de Moor & N. de Rooj/ed., European Cookery, Tradition & Innovation, Utrecht 2004).

European Cookery, Tradition & Innovation

Od roku 2003 sa v Slovinsku koná festival „Kranjska klobasa“, ako aj súťaž o najlepšiu klobásu „Kranjska klobasa“.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Kmetijstvo/zascita_kmetijskih_pridelkov_zivil/KK_SPEC_spr_6_6_15.pdf.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 179, 19.6.2014, s. 17.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

2

---