# Euroopa Liidu L 38/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 38 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik13. veebruar 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 38

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik13. veebruar 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/189, 3. veebruar 2016, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Dalmatinski pršut (KGT)] | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/190, 12. veebruar 2016, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/1164, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru eksportimise koguseline piirang kuni 2015/2016. turustusaasta lõpuni, ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/1803 | 3 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/191, 12. veebruar 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 5 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/192, 12. veebruar 2016, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Národná banka Slovenska välisaudiitori osas | 7 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Komisjoni soovitus (EL) 2016/193, 10. veebruar 2016, mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt | 9 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/189, 3. veebruar 2016, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Dalmatinski pršut (KGT)]

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/190, 12. veebruar 2016, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/1164, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru eksportimise koguseline piirang kuni 2015/2016. turustusaasta lõpuni, ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/1803

3

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/191, 12. veebruar 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

5

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/192, 12. veebruar 2016, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Národná banka Slovenska välisaudiitori osas

7

SOOVITUSED

*

Komisjoni soovitus (EL) 2016/193, 10. veebruar 2016, mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt

9

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 13.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/189,

3. veebruar 2016,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Dalmatinski pršut (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Horvaatia taotlus registreerida nimetus „Dalmatinski pršut” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Horvaatia taotlus registreerida nimetus „Dalmatinski pršut” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Dalmatinski pršut” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Dalmatinski pršut” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Dalmatinski pršut” (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.2 „lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)” kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. veebruar 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 323, 1.10.2015, lk 7.

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, 13. juuni 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 13.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/190,

12. veebruar 2016,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/1164, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru eksportimise koguseline piirang kuni 2015/2016. turustusaasta lõpuni, ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/1803

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 139 lõiget 2 ja artikli 144 esimese lõigu punkti g,

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artiklit 7e koostoimes artikli 9 lõikega 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 139 lõike 1 esimese lõigu punktile d võib turustusaasta jooksul toodetud suhkrut või isoglükoosi, mis ületab kõnealuse määruse artiklis 136 osutatud kvooti, eksportida üksnes komisjoni poolt kindlaks määratava koguselise piirangu raames. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 139 lõike 1 esimese lõigu punktile d võib turustusaasta jooksul toodetud suhkrut või isoglükoosi, mis ületab kõnealuse määruse artiklis 136 osutatud kvooti, eksportida üksnes komisjoni poolt kindlaks määratava koguselise piirangu raames.

| (2) | Kvoodivälise ekspordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelkõige sellised, milles käsitletakse ekspordilitsentside väljaandmist, on sätestatud määruses (EÜ) nr 951/2006. |
| --- | --- |

(2)

Kvoodivälise ekspordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelkõige sellised, milles käsitletakse ekspordilitsentside väljaandmist, on sätestatud määruses (EÜ) nr 951/2006.

| (3) | 2015/2016. turustusaastaks prognoositi esialgu, et turunõudlusele vastaks see, kui koguselised piirangud oleksid kvoodivälise suhkru eksportimisel 650 000 tonni (valge suhkru ekvivalendina). Nimetatud piirang kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/1164 (3). Uusimate hinnangute kohaselt eeldatakse siiski, et kvoodivälise suhkru tootmine saavutab taseme, mis on 4 150 000 tonni. Seepärast tuleks kvoodivälisele suhkrule tagada täiendavad turuväljundid. |
| --- | --- |

(3)

2015/2016. turustusaastaks prognoositi esialgu, et turunõudlusele vastaks see, kui koguselised piirangud oleksid kvoodivälise suhkru eksportimisel 650 000 tonni (valge suhkru ekvivalendina). Nimetatud piirang kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/1164 (3). Uusimate hinnangute kohaselt eeldatakse siiski, et kvoodivälise suhkru tootmine saavutab taseme, mis on 4 150 000 tonni. Seepärast tuleks kvoodivälisele suhkrule tagada täiendavad turuväljundid.

| (4) | Kuna Maailma Kaubandusorganisatsiooni 2015/2016. turustusaastaks seatud ekspordikoguse ülemmäära ei ole täielikult ära kasutatud, on asjakohane suurendada kvoodivälise suhkru eksportimise koguselist piirangut 700 000 tonni võrra, et pakkuda liidu suhkrutootjatele täiendavaid ärivõimalusi. |
| --- | --- |

(4)

Kuna Maailma Kaubandusorganisatsiooni 2015/2016. turustusaastaks seatud ekspordikoguse ülemmäära ei ole täielikult ära kasutatud, on asjakohane suurendada kvoodivälise suhkru eksportimise koguselist piirangut 700 000 tonni võrra, et pakkuda liidu suhkrutootjatele täiendavaid ärivõimalusi.

| (5) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2015/1164 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2015/1164 vastavalt muuta.

| (6) | Selleks et lubada esitada kvoodivälise suhkru täiendava kogusega seotud ekspordilitsentsitaotlusi, tuleks tühistada komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/1803 (4) artikli 1 lõikes 3 sätestatud kvoodivälise suhkru ekspordilitsentsitaotluste esitamise peatamine. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et lubada esitada kvoodivälise suhkru täiendava kogusega seotud ekspordilitsentsitaotlusi, tuleks tühistada komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/1803 (4) artikli 1 lõikes 3 sätestatud kvoodivälise suhkru ekspordilitsentsitaotluste esitamise peatamine.

| (7) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2015/1803 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2015/1803 vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2015/1164 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   2015/2016. turustusaastal on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 139 lõike 1 esimese lõigu punktis d osutatud, CN-koodi 1701 99 alla kuuluva kvoodivälise valge suhkru ilma toetuseta eksportimise koguseline piirang 1 350 000 tonni.”

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2015/1803 artikli 1 lõige 3 jäetakse välja.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. veebruar 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  Komisjoni 15. juuli 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1164, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2015/2016. turustusaasta lõpuni (ELT L 188, 16.7.2015, lk 28).

3

(4)  Komisjoni 7. oktoobri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1803, millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside väljaandmise heakskiiduprotsent, millega lükatakse tagasi ekspordilitsentsitaotlused ja millega peatatakse ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru puhul (ELT L 263, 8.10.2015, lk 31).

4

---

| 13.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/191,

12. veebruar 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. veebruar 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | EG | 86,9 |
| IL | 236,2 |
| MA | 92,9 |
| TR | 111,2 |
| ZZ | 131,8 |
| 0707 00 05 | MA | 84,6 |
| TR | 176,6 |
| ZZ | 130,6 |
| 0709 93 10 | MA | 37,7 |
| TR | 132,5 |
| ZZ | 85,1 |
| 0805 10 20 | BR | 63,2 |
| EG | 47,0 |
| IL | 115,5 |
| MA | 62,1 |
| TN | 49,6 |
| TR | 60,6 |
| ZZ | 66,3 |
| 0805 20 10 | IL | 125,0 |
| MA | 90,4 |
| ZZ | 107,7 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | EG | 69,8 |
| IL | 129,9 |
| JM | 156,4 |
| MA | 116,3 |
| TR | 65,9 |
| ZZ | 107,7 |
| 0805 50 10 | IL | 106,9 |
| MA | 89,2 |
| TR | 92,6 |
| ZZ | 96,2 |
| 0808 10 80 | CA | 138,9 |
| CL | 92,7 |
| US | 156,8 |
| ZZ | 129,5 |
| 0808 30 90 | CL | 180,1 |
| CN | 77,4 |
| ZA | 120,6 |
| ZZ | 126,0 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

EG

86,9

IL

236,2

MA

92,9

TR

111,2

ZZ

131,8

0707 00 05

MA

84,6

TR

176,6

ZZ

130,6

0709 93 10

MA

37,7

TR

132,5

ZZ

85,1

0805 10 20

BR

63,2

EG

47,0

IL

115,5

MA

62,1

TN

49,6

TR

60,6

ZZ

66,3

0805 20 10

IL

125,0

MA

90,4

ZZ

107,7

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

EG

69,8

IL

129,9

JM

156,4

MA

116,3

TR

65,9

ZZ

107,7

0805 50 10

IL

106,9

MA

89,2

TR

92,6

ZZ

96,2

0808 10 80

CA

138,9

CL

92,7

US

156,8

ZZ

129,5

0808 30 90

CL

180,1

CN

77,4

ZA

120,6

ZZ

126,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 13.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/7

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/192,

12. veebruar 2016,

millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Národná banka Slovenska välisaudiitori osas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 4 (Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta), eriti selle artiklit 27.1,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 10. detsembri 2015. aasta soovitust Euroopa Liidu Nõukogule Národná banka Slovenska välisaudiitorite kohta (EKP/2015/45) (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) ja liikmesriikide, mille rahaühik on euro, keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud sõltumatud välisaudiitorid, kelle kiidab heaks nõukogu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) ja liikmesriikide, mille rahaühik on euro, keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud sõltumatud välisaudiitorid, kelle kiidab heaks nõukogu.

| (2) | Národná banka Slovenska välisaudiitorite volitused lõppesid pärast 2014. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2015. majandusaastast. |
| --- | --- |

(2)

Národná banka Slovenska välisaudiitorite volitused lõppesid pärast 2014. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2015. majandusaastast.

| (3) | Národná banka Slovenska on majandusaastateks 2015 ja 2016 valinud oma välisaudiitoriks Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o. |
| --- | --- |

(3)

Národná banka Slovenska on majandusaastateks 2015 ja 2016 valinud oma välisaudiitoriks Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o.

| (4) | EKP nõukogu soovitas määrata majandusaastateks 2015 ja 2016 Národná banka Slovenska välisaudiitoriks Ernst & Young Slovakia, spol. s.r.o. |
| --- | --- |

(4)

EKP nõukogu soovitas määrata majandusaastateks 2015 ja 2016 Národná banka Slovenska välisaudiitoriks Ernst & Young Slovakia, spol. s.r.o.

| (5) | EKP nõukogu soovitusest tulenevalt tuleks nõukogu otsust 1999/70/EÜ (2) sellele vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

EKP nõukogu soovitusest tulenevalt tuleks nõukogu otsust 1999/70/EÜ (2) sellele vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 1999/70/EÜ artikli 1 lõige 16 asendatakse järgmisega:

| „16. | Ernst & Young Slovakia, spol. s.r.o. kinnitatakse Národná banka Slovenska välisaudiitoriks majandusaastateks 2015 ja 2016.” |
| --- | --- |

„16.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise kuupäeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud EKPle.

Brüssel, 12. veebruar 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

---

(1)  
  ELT C 425, 18.12.2015, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 25. jaanuari 1999. aasta otsus 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta (EÜT L 22, 29.1.1999, lk 69).

2

---

SOOVITUSED

| 13.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/9

---

KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2016/193,

10. veebruar 2016,

mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriigid peatasid rahvusvahelise kaitse taotlejate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 (1) (edaspidi „Dublini määrus”) kohase üleandmise 2011. aastal, pärast kaht Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Liidu Kohtu otsust, (2) millega tehti kindlaks sellised süsteemsed puudused Kreeka varjupaigasüsteemis, mis võivad endast kujutada liikmesriikidelt nõukogu määruse (EÜ) nr 343/2003 (3) kohaselt Kreekale üle antavate rahvusvahelise kaitse taotlejate põhiõiguste rikkumist. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriigid peatasid rahvusvahelise kaitse taotlejate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 (1) (edaspidi „Dublini määrus”) kohase üleandmise 2011. aastal, pärast kaht Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Liidu Kohtu otsust, (2) millega tehti kindlaks sellised süsteemsed puudused Kreeka varjupaigasüsteemis, mis võivad endast kujutada liikmesriikidelt nõukogu määruse (EÜ) nr 343/2003 (3) kohaselt Kreekale üle antavate rahvusvahelise kaitse taotlejate põhiõiguste rikkumist.

| (2) | Euroopa Nõukogu ministrite komitee on jälginud olukorda Kreekas alates sellest, kui Euroopa Inimõiguste Kohus kuulutas 2011. aastal välja otsuse kohtuasjas M.S.S vs. Belgia ja Kreeka, kasutades eduaruandeid, mida Kreeka on kohustatud esitama tõenditena kohtuotsuse täitmise kohta, ning Kreekas tegutsevatelt valitsusvälistelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt, näiteks ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt, saadud tõendeid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Nõukogu ministrite komitee on jälginud olukorda Kreekas alates sellest, kui Euroopa Inimõiguste Kohus kuulutas 2011. aastal välja otsuse kohtuasjas M.S.S vs. Belgia ja Kreeka, kasutades eduaruandeid, mida Kreeka on kohustatud esitama tõenditena kohtuotsuse täitmise kohta, ning Kreekas tegutsevatelt valitsusvälistelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt, näiteks ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt, saadud tõendeid.

| (3) | Kohtuasjas M.S.S tehtud otsuse tagajärjel kohustus Kreeka reformima oma varjupaigasüsteemi varjupaigapoliitika reformi ja rände haldamist käsitleva riikliku tegevuskava alusel, mis esitati 2010. aasta augustis ja vaadati läbi 2013. aasta jaanuaris (edaspidi „Kreeka tegevuskava”). |
| --- | --- |

(3)

Kohtuasjas M.S.S tehtud otsuse tagajärjel kohustus Kreeka reformima oma varjupaigasüsteemi varjupaigapoliitika reformi ja rände haldamist käsitleva riikliku tegevuskava alusel, mis esitati 2010. aasta augustis ja vaadati läbi 2013. aasta jaanuaris (edaspidi „Kreeka tegevuskava”).

| (4) | Eesmärgiga käsitleda tõsiseid puudusi Kreeka varjupaigasüsteemis, taotlesid Kreeka ametiasutused 2011. aastal Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametilt (EASO) Kreekale erakorralise abi andmist. EASO andis tegevustoetust alates 1. aprillist 2011 kuni 31. detsembrini 2014. Selle aja vältel aitasid varjupaigatugirühmad Kreekal toetada kolme uue teenuse kasutuselevõttu, haavatavate isikute vastuvõttu, menetluses olevate rahvusvahelise kaitse taotluste käsitlemist, seda eelkõige teises astmes, ning suutlikkuse suurendamist Euroopa Liidu vahendite kasutamisel. 4. detsembril 2014 esitas Kreeka EASO-le veel ühe eritoetuse taotluse ja nüüd on abi osutamine otsustatud kuni 2016. aasta mai lõpuni. |
| --- | --- |

(4)

Eesmärgiga käsitleda tõsiseid puudusi Kreeka varjupaigasüsteemis, taotlesid Kreeka ametiasutused 2011. aastal Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametilt (EASO) Kreekale erakorralise abi andmist. EASO andis tegevustoetust alates 1. aprillist 2011 kuni 31. detsembrini 2014. Selle aja vältel aitasid varjupaigatugirühmad Kreekal toetada kolme uue teenuse kasutuselevõttu, haavatavate isikute vastuvõttu, menetluses olevate rahvusvahelise kaitse taotluste käsitlemist, seda eelkõige teises astmes, ning suutlikkuse suurendamist Euroopa Liidu vahendite kasutamisel. 4. detsembril 2014 esitas Kreeka EASO-le veel ühe eritoetuse taotluse ja nüüd on abi osutamine otsustatud kuni 2016. aasta mai lõpuni.

| (5) | Olukord Kreekas ajendas ühtlasi komisjoni algatama Kreeka suhtes mitu rikkumismenetlust, mis on muu hulgas seotud ebapiisava juurdepääsuga varjupaigamenetlusele, ebapiisava vastuvõtusuutlikkuse ja puudulike vastuvõtutingimustega, sealhulgas kinnipidamiskeskustes, suutmatusega võtta ebaseaduslikelt rändajatelt ja varjupaigataotlejatelt sõrmejälgi, saatjata alaealiste asjakohase hoolduse puudumisega ning piisava õigusabi puudumisega otsuste vaidlustamise korral. Käesolev soovitus ei piira menetluses olevaid või edasisi rikkumismenetlusi, mida komisjon võib soovituses tõstatatud küsimustega seoses algatada. |
| --- | --- |

(5)

Olukord Kreekas ajendas ühtlasi komisjoni algatama Kreeka suhtes mitu rikkumismenetlust, mis on muu hulgas seotud ebapiisava juurdepääsuga varjupaigamenetlusele, ebapiisava vastuvõtusuutlikkuse ja puudulike vastuvõtutingimustega, sealhulgas kinnipidamiskeskustes, suutmatusega võtta ebaseaduslikelt rändajatelt ja varjupaigataotlejatelt sõrmejälgi, saatjata alaealiste asjakohase hoolduse puudumisega ning piisava õigusabi puudumisega otsuste vaidlustamise korral. Käesolev soovitus ei piira menetluses olevaid või edasisi rikkumismenetlusi, mida komisjon võib soovituses tõstatatud küsimustega seoses algatada.

| (6) | Samal ajal on komisjon võtnud kooskõlastatud meetmeid, et aidata Kreeka varjupaigasüsteemi puudusi kõrvaldada. Komisjon on jälginud Kreeka tegevuskavas kavandatud meetmete rakendamist Kreeka poolt ning osutanud rahalist ja tehnilist abi, rõhutades muu hulgas rikkumismenetluste käigus tõstatatud küsimuste lahendamisele suunatud tegevusi. Komisjoni talituste töödokument esitati nõukogule 2014. aasta oktoobris (4) ja selles anti hinnang Kreeka tegevuskava rakendamisele ning tõsteti esile Kreeka varjupaigasüsteemis veel esinevaid puudusi, mis vajavad kiiret tähelepanu. |
| --- | --- |

(6)

Samal ajal on komisjon võtnud kooskõlastatud meetmeid, et aidata Kreeka varjupaigasüsteemi puudusi kõrvaldada. Komisjon on jälginud Kreeka tegevuskavas kavandatud meetmete rakendamist Kreeka poolt ning osutanud rahalist ja tehnilist abi, rõhutades muu hulgas rikkumismenetluste käigus tõstatatud küsimuste lahendamisele suunatud tegevusi. Komisjoni talituste töödokument esitati nõukogule 2014. aasta oktoobris (4) ja selles anti hinnang Kreeka tegevuskava rakendamisele ning tõsteti esile Kreeka varjupaigasüsteemis veel esinevaid puudusi, mis vajavad kiiret tähelepanu.

| (7) | Komisjon on teinud tihedat koostööd kõigi huvitatud liikmesriikide ja Norraga, pidades regulaarseid sihtotstarbelisi koosolekuid nn Kreeka sõprade töörühmas, mida juhib komisjon. See töörühm on foorum Kreeka tegevuskava rakendamise seisu käsitleva teabe vahetuseks ja võimaldab muu hulgas huvitatud liikmesriikidel teha ettepanekuid praktiliste koostöömeetmete kohta; töörühma viimatine koosolek toimus 27. veebruaril 2015. Peale selle aitab EASO, Frontexi, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM) osalemine tagada kohapealset olukorda käsitleva ajakohase teabe kättesaadavuse. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on teinud tihedat koostööd kõigi huvitatud liikmesriikide ja Norraga, pidades regulaarseid sihtotstarbelisi koosolekuid nn Kreeka sõprade töörühmas, mida juhib komisjon. See töörühm on foorum Kreeka tegevuskava rakendamise seisu käsitleva teabe vahetuseks ja võimaldab muu hulgas huvitatud liikmesriikidel teha ettepanekuid praktiliste koostöömeetmete kohta; töörühma viimatine koosolek toimus 27. veebruaril 2015. Peale selle aitab EASO, Frontexi, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM) osalemine tagada kohapealset olukorda käsitleva ajakohase teabe kättesaadavuse.

| (8) | Kreekale on aastateks 2014–2020 eraldatud märkimisväärses mahus Euroopa Liidu rahalisi vahendeid, aitamaks tal ellu viia varjupaiga ja rände valdkonnas võetavaid riigisiseseid meetmeid. Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist on Kreekale eraldatud 294,5 miljonit eurot ning Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendist 214,8 miljonit eurot. Alates 2014. aastast on Kreeka saanud erakorralise toetusena täiendavad 133 miljonit eurot. Lisaks sai Kreeka aastatel 2008–2013 märkimisväärset rahalist toetust Euroopa Pagulasfondist, kaasa arvatud kokku üle 50,6 miljoni euro eest erakorralist toetust. |
| --- | --- |

(8)

Kreekale on aastateks 2014–2020 eraldatud märkimisväärses mahus Euroopa Liidu rahalisi vahendeid, aitamaks tal ellu viia varjupaiga ja rände valdkonnas võetavaid riigisiseseid meetmeid. Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist on Kreekale eraldatud 294,5 miljonit eurot ning Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendist 214,8 miljonit eurot. Alates 2014. aastast on Kreeka saanud erakorralise toetusena täiendavad 133 miljonit eurot. Lisaks sai Kreeka aastatel 2008–2013 märkimisväärset rahalist toetust Euroopa Pagulasfondist, kaasa arvatud kokku üle 50,6 miljoni euro eest erakorralist toetust.

| (9) | Kreeka ees seisvaid probleeme on tublisti süvendanud sisserändajate hulga väga suur kasv 2015. aasta jooksul, mis paneb tohutu surve Kreeka ressurssidele ja suutlikkusele tulla toime rändajate massilise sissevooluga väljastpoolt Euroopa Liitu, sealhulgas suure hulga inimestega, kes vajavad tõenäoliselt rahvusvahelist kaitset. 2015. aastal saabus Kreeka saartele enam kui 868 000 ebaseaduslikku rändajat, tekitades seninägematu rände- ja humanitaarkriisi, mis nõuab kiiret tegutsemist. |
| --- | --- |

(9)

Kreeka ees seisvaid probleeme on tublisti süvendanud sisserändajate hulga väga suur kasv 2015. aasta jooksul, mis paneb tohutu surve Kreeka ressurssidele ja suutlikkusele tulla toime rändajate massilise sissevooluga väljastpoolt Euroopa Liitu, sealhulgas suure hulga inimestega, kes vajavad tõenäoliselt rahvusvahelist kaitset. 2015. aastal saabus Kreeka saartele enam kui 868 000 ebaseaduslikku rändajat, tekitades seninägematu rände- ja humanitaarkriisi, mis nõuab kiiret tegutsemist.

| (10) | 2015. aasta mais tutvustas komisjon oma Euroopa rände tegevuskava (5) ja 14. septembril 2015 võttis nõukogu vastu otsuse paigutada Itaaliast ja Kreekast ümber 40 000 ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajavat inimest, neist 16 000 Kreekast (6). 22. septembril 2015 võttis nõukogu vastu otsuse paigutada Itaaliast ja Kreekast ümber veel 120 000 inimest, neist vähemalt 50 400 Kreekast (7). Kokku kuulub nende kahe otsuse alusel Kreekast kahe aasta jooksul teistesse liikmesriikidesse ümber paigutamisele seega vähemalt 66 400 inimest (8). |
| --- | --- |

(10)

2015. aasta mais tutvustas komisjon oma Euroopa rände tegevuskava (5) ja 14. septembril 2015 võttis nõukogu vastu otsuse paigutada Itaaliast ja Kreekast ümber 40 000 ilmselgelt rahvusvahelist kaitset vajavat inimest, neist 16 000 Kreekast (6). 22. septembril 2015 võttis nõukogu vastu otsuse paigutada Itaaliast ja Kreekast ümber veel 120 000 inimest, neist vähemalt 50 400 Kreekast (7). Kokku kuulub nende kahe otsuse alusel Kreekast kahe aasta jooksul teistesse liikmesriikidesse ümber paigutamisele seega vähemalt 66 400 inimest (8).

| (11) | 2015. aasta septembris algas Kreekas ja Itaalias komisjoni, Frontexi, EASO ja Europoli toetusel esmase vastuvõtu süsteemi rakendamine. Komisjon võttis 29. septembril 2015 vastu teatise, milles visandatakse Euroopa rände tegevuskava alusel kohe võetavad operatiiv-, eelarve- ja õigusmeetmed ning kutsutakse üles täielikult rakendama ümberpaigutamiskava ja esmase vastuvõtu keskustes töötavaid rände haldamise tugirühmi. Selleks esitas Kreeka nõukogule 1. oktoobril 2015 oma ümberpaigutamiskava rakendamise ja esmase vastuvõtu keskuste kohta tegevuskava, milles on välja toodud teatavad prioriteetsed meetmed kokkulepitud pooleliolevate meetmete rakendamiseks varjupaiga ja vastuvõtu valdkonnas. |
| --- | --- |

(11)

2015. aasta septembris algas Kreekas ja Itaalias komisjoni, Frontexi, EASO ja Europoli toetusel esmase vastuvõtu süsteemi rakendamine. Komisjon võttis 29. septembril 2015 vastu teatise, milles visandatakse Euroopa rände tegevuskava alusel kohe võetavad operatiiv-, eelarve- ja õigusmeetmed ning kutsutakse üles täielikult rakendama ümberpaigutamiskava ja esmase vastuvõtu keskustes töötavaid rände haldamise tugirühmi. Selleks esitas Kreeka nõukogule 1. oktoobril 2015 oma ümberpaigutamiskava rakendamise ja esmase vastuvõtu keskuste kohta tegevuskava, milles on välja toodud teatavad prioriteetsed meetmed kokkulepitud pooleliolevate meetmete rakendamiseks varjupaiga ja vastuvõtu valdkonnas.

| (12) | Pärast Euroopa tippkohtumist 25. oktoobril 2015 kohustus Kreeka suurendama 2015. aasta lõpuks oma vastuvõtusuutlikkust 30 000 kohani ning võimaldama ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti toel üüritoetusi ja vastuvõtuperede programmis osalemist veel vähemalt 20 000 inimesele. Kokku seega 50 000 majutuskoha eesmärk on rahuldada nii ebaseaduslike rändajate kui ka varjupaigataotlejate vastuvõtu vajadust Kreekas, kaasa arvatud nende inimeste puhul, keda võidakse ümber paigutada teistesse liikmesriikidesse. |
| --- | --- |

(12)

Pärast Euroopa tippkohtumist 25. oktoobril 2015 kohustus Kreeka suurendama 2015. aasta lõpuks oma vastuvõtusuutlikkust 30 000 kohani ning võimaldama ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti toel üüritoetusi ja vastuvõtuperede programmis osalemist veel vähemalt 20 000 inimesele. Kokku seega 50 000 majutuskoha eesmärk on rahuldada nii ebaseaduslike rändajate kui ka varjupaigataotlejate vastuvõtu vajadust Kreekas, kaasa arvatud nende inimeste puhul, keda võidakse ümber paigutada teistesse liikmesriikidesse.

| (13) | Euroopa Nõukogu ministrite komitee hindas 8.–9. detsembril 2015 peetud koosolekul M.S.S kohtuotsuse täitmist. Komitee avaldas heameelt uue sisserände haldusasutuse loomise üle, võttis teadmiseks varjupaigataotlejate majutamise suutlikkuse juba aset leidnud ja kavandatava suurendamise ning kutsus ametiasutusi üles tagama avatud vastuvõtupunktide jätkusuutliku ja katkestusteta töö ning teenuste osutamise vastavalt asjakohastele standarditele. Komitee kutsus ametiasutusi tungivalt üles jätkama jõupingutusi varjupaigataotlejate ja eelkõige saatjata alaealiste elutingimuste parandamiseks (9). |
| --- | --- |

(13)

Euroopa Nõukogu ministrite komitee hindas 8.–9. detsembril 2015 peetud koosolekul M.S.S kohtuotsuse täitmist. Komitee avaldas heameelt uue sisserände haldusasutuse loomise üle, võttis teadmiseks varjupaigataotlejate majutamise suutlikkuse juba aset leidnud ja kavandatava suurendamise ning kutsus ametiasutusi üles tagama avatud vastuvõtupunktide jätkusuutliku ja katkestusteta töö ning teenuste osutamise vastavalt asjakohastele standarditele. Komitee kutsus ametiasutusi tungivalt üles jätkama jõupingutusi varjupaigataotlejate ja eelkõige saatjata alaealiste elutingimuste parandamiseks (9).

| (14) | 15. detsembril 2015 võttis komisjon vastu teatise, milles käsitleti Kreeka edusamme esmase vastuvõtu keskuste rajamisel ja kirjeldati sealseid protsesse seoses esmase vastuvõtu keskuste süsteemi loomisega Egeuse mere saartel (10). Eduaruandes tõsteti esile Kreeka ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti võetud uusi kohustusi vastuvõtusuutlikkuse suurendamiseks, kuid rõhutati ühtlasi, et Kreeka peab suurendama oma vastuvõtusuutlikkust esmase vastuvõtu keskustes ja ka mandril, eelkõige saatjata alaealiste ja haavatavate isikute puhul. |
| --- | --- |

(14)

15. detsembril 2015 võttis komisjon vastu teatise, milles käsitleti Kreeka edusamme esmase vastuvõtu keskuste rajamisel ja kirjeldati sealseid protsesse seoses esmase vastuvõtu keskuste süsteemi loomisega Egeuse mere saartel (10). Eduaruandes tõsteti esile Kreeka ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti võetud uusi kohustusi vastuvõtusuutlikkuse suurendamiseks, kuid rõhutati ühtlasi, et Kreeka peab suurendama oma vastuvõtusuutlikkust esmase vastuvõtu keskustes ja ka mandril, eelkõige saatjata alaealiste ja haavatavate isikute puhul.

| (15) | Kreeka varjupaigasüsteemis on toimunud märkimisväärseid edasiminekuid tänu Kreeka tegevuskava (2010–2014) kohaselt ellu viidud reformidele. Loodud on kolm uut Kreeka politseist sõltumatut haldusteenistust: esmase vastuvõtmise teenistus, apellatsiooniamet (loodud 2011. aastal, kuid praegusel hetkel ei tegutse) ja varjupaigatalitus (alates 2013. aastast). Materiaalsed tingimused vastuvõtu- ja kinnipidamiskeskustes on alates 2011. aastast teataval määral paranenud ja mõned kõige puudulikumate tingimustega kinnipidamisasutustest on suletud. Siiski tuleb Kreekal teha täiendavaid jõupingutusi, et tagada oma varjupaigasüsteemi toimimine täielikus vastavuses liidu õigusega. |
| --- | --- |

(15)

Kreeka varjupaigasüsteemis on toimunud märkimisväärseid edasiminekuid tänu Kreeka tegevuskava (2010–2014) kohaselt ellu viidud reformidele. Loodud on kolm uut Kreeka politseist sõltumatut haldusteenistust: esmase vastuvõtmise teenistus, apellatsiooniamet (loodud 2011. aastal, kuid praegusel hetkel ei tegutse) ja varjupaigatalitus (alates 2013. aastast). Materiaalsed tingimused vastuvõtu- ja kinnipidamiskeskustes on alates 2011. aastast teataval määral paranenud ja mõned kõige puudulikumate tingimustega kinnipidamisasutustest on suletud. Siiski tuleb Kreekal teha täiendavaid jõupingutusi, et tagada oma varjupaigasüsteemi toimimine täielikus vastavuses liidu õigusega.

| (16) | Kreeka varjupaigatalitusel on seitse toimivat piirkondlikku ametit: Atikas, Lesbosel, Põhja-Évroses, Lõuna-Évroses, Rhodosel ja Thessaloníkis, lisaks äsja, 2016. aastal avatud piirkondlik varjupaigaamet Sámose saarel. Kolm varjupaigaüksust tegutsevad ka Amygdalézas, Pátras ja Xánthis ning neis vaadatakse läbi rahvusvahelise kaitse taotlusi, mida on esitanud kinnipidamisasutustes viibivad ebaseaduslikud rändajad. Selleks et need ametid ja üksused oleksid täielikult töövõimelised, on vaja piisavalt töötajaid. Lisaks on Kreeka ametiasutused võtnud endale kohustuse avada kokku 13 piirkondlikku varjupaigaametit. Kreekal on veel lõpule viimata kõigi ülejäänud piirkondlike varjupaigaametite loomine ja töötajatega varustamine vastavalt 2015. aasta ümberpaigutamise tegevuskavale, et võimaldada kogu riigis toimivat juurdepääsu varjupaigamenetlusele. |
| --- | --- |

(16)

Kreeka varjupaigatalitusel on seitse toimivat piirkondlikku ametit: Atikas, Lesbosel, Põhja-Évroses, Lõuna-Évroses, Rhodosel ja Thessaloníkis, lisaks äsja, 2016. aastal avatud piirkondlik varjupaigaamet Sámose saarel. Kolm varjupaigaüksust tegutsevad ka Amygdalézas, Pátras ja Xánthis ning neis vaadatakse läbi rahvusvahelise kaitse taotlusi, mida on esitanud kinnipidamisasutustes viibivad ebaseaduslikud rändajad. Selleks et need ametid ja üksused oleksid täielikult töövõimelised, on vaja piisavalt töötajaid. Lisaks on Kreeka ametiasutused võtnud endale kohustuse avada kokku 13 piirkondlikku varjupaigaametit. Kreekal on veel lõpule viimata kõigi ülejäänud piirkondlike varjupaigaametite loomine ja töötajatega varustamine vastavalt 2015. aasta ümberpaigutamise tegevuskavale, et võimaldada kogu riigis toimivat juurdepääsu varjupaigamenetlusele.

| (17) | Kreeka on teataval määral suurendanud varjupaigataotlejate vastuvõtu suutlikkust, kuid see ei ole veel piisav. Kreeka peaks tagama, et vastuvõtutingimused avatud ja suletud vastuvõtukeskustes, kaasa arvatud psühhosotsiaalsed teenused ning juurdepääs vajalikele tervishoiu- ja ravivõimalustele, on vastavuses asjaomases liidu õigusaktis, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastuvõtutingimuste direktiivis 2013/33/EL (11) nõutud standarditega ning et neid tingimusi täidetakse pidevalt. Ühtlasi peaks Kreeka tagama vastuvõtutingimuste jätkusuutlikkuse piisavate riigieelarveliste vahendite või võimaluse korral selleks eraldatud ELi vahendite abil. |
| --- | --- |

(17)

Kreeka on teataval määral suurendanud varjupaigataotlejate vastuvõtu suutlikkust, kuid see ei ole veel piisav. Kreeka peaks tagama, et vastuvõtutingimused avatud ja suletud vastuvõtukeskustes, kaasa arvatud psühhosotsiaalsed teenused ning juurdepääs vajalikele tervishoiu- ja ravivõimalustele, on vastavuses asjaomases liidu õigusaktis, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastuvõtutingimuste direktiivis 2013/33/EL (11) nõutud standarditega ning et neid tingimusi täidetakse pidevalt. Ühtlasi peaks Kreeka tagama vastuvõtutingimuste jätkusuutlikkuse piisavate riigieelarveliste vahendite või võimaluse korral selleks eraldatud ELi vahendite abil.

| (18) | Selleks et tagada varjupaigataotlejatele juurdepääs tõhusale õiguskaitsevahendile, asutas Kreeka apellatsiooniameti, kes vastutab selliste apellatsioonikomiteede tegutsemise eest, kes on pädevad läbi vaatama varjupaigatalituse negatiivsete esimese astme otsuste suhtes esitatud apellatsioone. 2015. aasta septembri lõpus lõpetasid apellatsioonikomiteed tegevusloa aegumise tõttu oma tegevuse, mistõttu on esimese astme tagasilükkamisotsuseid võimalik küll vaidlustada, kuid neid ei võeta menetlusse. Seetõttu puudub praegu reaalne juurdepääs tõhusa õiguskaitsevahendi süsteemile. Kujunenud olukord kahjustab ka ümberpaigutusmenetluse tulemuslikku rakendamist juhul, kui taotleja esitab ümberpaigutamis- või üleandmisotsuse suhtes apellatsiooni. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et tagada varjupaigataotlejatele juurdepääs tõhusale õiguskaitsevahendile, asutas Kreeka apellatsiooniameti, kes vastutab selliste apellatsioonikomiteede tegutsemise eest, kes on pädevad läbi vaatama varjupaigatalituse negatiivsete esimese astme otsuste suhtes esitatud apellatsioone. 2015. aasta septembri lõpus lõpetasid apellatsioonikomiteed tegevusloa aegumise tõttu oma tegevuse, mistõttu on esimese astme tagasilükkamisotsuseid võimalik küll vaidlustada, kuid neid ei võeta menetlusse. Seetõttu puudub praegu reaalne juurdepääs tõhusa õiguskaitsevahendi süsteemile. Kujunenud olukord kahjustab ka ümberpaigutusmenetluse tulemuslikku rakendamist juhul, kui taotleja esitab ümberpaigutamis- või üleandmisotsuse suhtes apellatsiooni.

| (19) | Paljudel varjupaigataotlejatel puudub praegu vajalik tasuta õigusabi, mis võimaldaks neil esitada kooskõlas ELi õigusega apellatsioone varjupaiga andmise esimese astme otsuste suhtes. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (12) asjakohaseid sätteid ei ole veel liikmesriigi õigusse üle võetud või rakendatud. |
| --- | --- |

(19)

Paljudel varjupaigataotlejatel puudub praegu vajalik tasuta õigusabi, mis võimaldaks neil esitada kooskõlas ELi õigusega apellatsioone varjupaiga andmise esimese astme otsuste suhtes. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (12) asjakohaseid sätteid ei ole veel liikmesriigi õigusse üle võetud või rakendatud.

| (20) | Haavatavate isikute kindlakstegemise korda Kreekas on täiustatud. Varjupaigatalitus on koostöös EASO ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga näinud ette sõelumismenetluse, et teha kindlaks haavatavad varjupaigataotlejad, näiteks saatjata alaealised, et tagada nende toetamine menetluse käigus. Saatjata alaealistega seoses on Kreeka teatanud, et isiku ja vanuse kindlakstegemise menetlus toimub saatjata alaealiste puhul esmase vastuvõtmise menetluse ja varjupaigamenetluse käigus. Peale selle nähakse ette menetlus saatjata alaealiste kohtlemiseks Kreeka politsei, esmase vastuvõtmise teenistuse ja varjupaigatalituse poolt. |
| --- | --- |

(20)

Haavatavate isikute kindlakstegemise korda Kreekas on täiustatud. Varjupaigatalitus on koostöös EASO ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga näinud ette sõelumismenetluse, et teha kindlaks haavatavad varjupaigataotlejad, näiteks saatjata alaealised, et tagada nende toetamine menetluse käigus. Saatjata alaealistega seoses on Kreeka teatanud, et isiku ja vanuse kindlakstegemise menetlus toimub saatjata alaealiste puhul esmase vastuvõtmise menetluse ja varjupaigamenetluse käigus. Peale selle nähakse ette menetlus saatjata alaealiste kohtlemiseks Kreeka politsei, esmase vastuvõtmise teenistuse ja varjupaigatalituse poolt.

| (21) | Suuremat tähelepanu tuleks pöörata saatjata alaealiste eestkoste süsteemile, kuna alaealisi esindama määratud prokuröridel puuduvad vajalikud vahendid suure hulga neile määratud juhtumite käsitlemiseks ja lisaks puudub institutsioon või organ, kelle poole prokurörid saaksid pöörduda alaliste eestkostjate määramiseks. Ühtlasi tuleks võtta konkreetseid meetmeid tagamaks, et kõik saatjata alaealised saadetakse viivitamata spetsiaalsetesse majutuskeskustesse ja et nad saavad abi spetsialistidelt. |
| --- | --- |

(21)

Suuremat tähelepanu tuleks pöörata saatjata alaealiste eestkoste süsteemile, kuna alaealisi esindama määratud prokuröridel puuduvad vajalikud vahendid suure hulga neile määratud juhtumite käsitlemiseks ja lisaks puudub institutsioon või organ, kelle poole prokurörid saaksid pöörduda alaliste eestkostjate määramiseks. Ühtlasi tuleks võtta konkreetseid meetmeid tagamaks, et kõik saatjata alaealised saadetakse viivitamata spetsiaalsetesse majutuskeskustesse ja et nad saavad abi spetsialistidelt.

| (22) | Dublini määruse alusel toimunud Kreekale üleandmiste peatamine 2011. aastal on märkimisväärselt kahjustanud Dublini süsteemi kasutamise tulemuslikkust Euroopa Liidus. Suutmatus üleandmisi lõpule viia kahjustab ka 2015. aasta septembris Kreeka abistamiseks vastu võetud ümberpaigutamismeetmete tulemuslikkust, võttes eelkõige rändajatelt ära ühe peamise ajendi mitte liikuda edasi teistesse liikmesriikidesse. |
| --- | --- |

(22)

Dublini määruse alusel toimunud Kreekale üleandmiste peatamine 2011. aastal on märkimisväärselt kahjustanud Dublini süsteemi kasutamise tulemuslikkust Euroopa Liidus. Suutmatus üleandmisi lõpule viia kahjustab ka 2015. aasta septembris Kreeka abistamiseks vastu võetud ümberpaigutamismeetmete tulemuslikkust, võttes eelkõige rändajatelt ära ühe peamise ajendi mitte liikuda edasi teistesse liikmesriikidesse.

| (23) | Kreeka on astunud suuri samme oma varjupaigasüsteemi toimimise parandamiseks, kuid puudusi on veelgi. Seega peaks Kreeka võtma kiiremas korras vajalikud meetmed Dublini määruse kohaste üleandmiste taasalustamiseks, tagades eelkõige selle, et Dublini määruse alusel üle antud isikud saaksid kasutada kõiki neile varjupaigaküsimusi käsitleva liidu õigustikuga ette nähtud õigusi, kaasa arvatud juurdepääs tõhusale õiguskaitsevahendile rahvusvahelise kaitse taotlusele saadud negatiivse vastuse korral ning asjakohased vastuvõtutingimused. |
| --- | --- |

(23)

Kreeka on astunud suuri samme oma varjupaigasüsteemi toimimise parandamiseks, kuid puudusi on veelgi. Seega peaks Kreeka võtma kiiremas korras vajalikud meetmed Dublini määruse kohaste üleandmiste taasalustamiseks, tagades eelkõige selle, et Dublini määruse alusel üle antud isikud saaksid kasutada kõiki neile varjupaigaküsimusi käsitleva liidu õigustikuga ette nähtud õigusi, kaasa arvatud juurdepääs tõhusale õiguskaitsevahendile rahvusvahelise kaitse taotlusele saadud negatiivse vastuse korral ning asjakohased vastuvõtutingimused.

| (24) | Käesolevas soovituses on esitatud peamised meetmed, mida Kreeka peaks allesjäänud puuduste suhtes võtma. |
| --- | --- |

(24)

Käesolevas soovituses on esitatud peamised meetmed, mida Kreeka peaks allesjäänud puuduste suhtes võtma.

| (25) | Kreeka esitatud regulaarsed aruanded edusammudest nende meetmete rakendamisel ja muu asjakohane teave, kaasa arvatud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt ja teistelt asjaomastelt organisatsioonidelt saadavad edaspidised aruanded, peaksid võimaldama hinnata, kas on loodud piisavad tingimused, et võimaldada liikmesriikidel taasalustada individuaalseid Kreekale üleandmisi Dublini määruse alusel, võttes arvesse, et üleandmiste maht ja üle antavate isikute kategooriad peaksid vastama konkreetsetele edusammudele. |
| --- | --- |

(25)

Kreeka esitatud regulaarsed aruanded edusammudest nende meetmete rakendamisel ja muu asjakohane teave, kaasa arvatud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt ja teistelt asjaomastelt organisatsioonidelt saadavad edaspidised aruanded, peaksid võimaldama hinnata, kas on loodud piisavad tingimused, et võimaldada liikmesriikidel taasalustada individuaalseid Kreekale üleandmisi Dublini määruse alusel, võttes arvesse, et üleandmiste maht ja üle antavate isikute kategooriad peaksid vastama konkreetsetele edusammudele.

| (26) | Dublini määruse alusel toimuval Kreekale üleandmiste taasalustamisel tuleks igal juhul arvesse võtta, et Kreeka võtab ikka veel iga päev vastu suure hulga potentsiaalseid varjupaigataotlejaid, ning vältida talumatu koormuse asetamist Kreekale. |
| --- | --- |

(26)

Dublini määruse alusel toimuval Kreekale üleandmiste taasalustamisel tuleks igal juhul arvesse võtta, et Kreeka võtab ikka veel iga päev vastu suure hulga potentsiaalseid varjupaigataotlejaid, ning vältida talumatu koormuse asetamist Kreekale.

| (27) | Vastutus üleandmiste taasalustamise üle otsustamise eest jääb täielikult liikmesriikide ametiasutustele. Ametiasutuste tegevust kontrollivad kohtud, kes võivad esitada Euroopa Kohtule eelotsusetaotlusi Dublini määruse tõlgendamise kohta, |
| --- | --- |

(27)

Vastutus üleandmiste taasalustamise üle otsustamise eest jääb täielikult liikmesriikide ametiasutustele. Ametiasutuste tegevust kontrollivad kohtud, kes võivad esitada Euroopa Kohtule eelotsusetaotlusi Dublini määruse tõlgendamise kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

1.   Kreeka peaks tagama, et rahvusvahelise kaitse taotlejatele Kreekas pakutavad vastuvõtutingimused vastavad direktiivi 2013/33/EL nõuetele.

2.   Kreeka peaks võtma vajalikud meetmed, et tagada toimiv juurdepääs varjupaigamenetlusele kogu Kreeka territooriumil, tagades selleks kõigi 13 piirkondliku varjupaigaameti töövalmiduse ja hoides neid käigus. Varjupaigatalituse piirkondlikes ametites peaks olema eelkõige piisavalt töötajaid, et need ametid oleksid täielikult töövõimelised ja suudaksid töötada läbi kõik varjupaigataotlused. Vajalik töötajate arv tuleks määrata kindlaks vastavalt Kreekas eelmise aasta jooksul esitatud varjupaigataotluste arvule. Selleks tuleks võimalikult kiiresti viia lõpule vajalikud värbamismenetlused.

3.   Kreeka peaks tagama, et apellatsioonikomiteed oleksid täielikult töövõimelised ja piisava töötajaskonnaga, et tagada tõhusa õiguskaitsevahendi kättesaadavus seoses kõikide äsja vastu võetud ja rahvusvahelise kaitse taotlusi käsitlevate haldusotsustega; samuti peavad apellatsioonikomiteed suutma kõik pooleliolevad haldusotsuste kohtuliku läbivaatamise taotlused läbi töötada niipea kui võimalik ja igal juhul enne 2016. aasta lõppu.

4.   Kreeka peaks tagama, et kõik varjupaigataotlejad saaksid kooskõlas ELi õigusega vajalikku õigusabi rahvusvahelise kaitse taotluste kohta tehtud haldusotsuste kohtuliku läbivaatamise menetlustes ning et õigusabi andmise õigusraamistik saaks kiiresti vastu võetud ja rakendatud.

5.   Kreeka peaks tagama, et haavatavate varjupaigataotlejate, kaasa arvatud saatjata alaealiste identifitseerimise ja kohtlemise praegune ülesehitus saaks viidud kooskõlla varjupaigaküsimusi käsitlevas liidu õigustikus nõutud ning eelkõige direktiivi 2013/33/EL artiklites 21–25 ja direktiivi 2013/32/EL artiklis 25 sätestatud standarditega. Seega peaks Kreeka tagama vajaliku õigusraamistiku olemasolu ja selle täieliku rakendamise, mis võimaldaks tagada haavatavate isikute, kaasa arvatud saatjata alaealiste vajaduste piisava rahuldamise, eelkõige seoses majutuse ja eestkostega.

6.   Kreeka peaks tagama, et kõik 50 000 vastuvõtukohta, mida Kreeka kohustus 2015. aasta lõpuks koostöös ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga looma, oleksid niipea kui võimalik täielikult toimivad ning et eraldataks piisavalt vahendeid esmatähtsate hooldustööde ja teenuste, nagu toitlustuse ja kanalisatsiooni pidevaks tagamiseks.

7.   Kreeka peaks tagama, et ELi vahendite eraldamine ja rahastamine riigieelarvest aitaksid kaasa kõnealuste soovituste rakendamisele.

Aruandlus võetud meetmete kohta

| 8. | Kreeka peab esitama komisjonile 4. märtsiks 2016 ja seejärel iga kuu aruande oma edusammudest käesolevas soovituses esitatud meetmete rakendamisel. |
| --- | --- |

8.

Brüssel, 10. veebruar 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dimitris AVRAMOPOULOS

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 604/2013, 26. juuni 2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (ELT L 180, 29.6.2013, lk 31).

1

(2)  M.S.S vs. Belgia ja Kreeka (nr 30696/09) ning NS vs. Secretary of State for the Home Department (C-411/10 ja C-493/10).

2

vs

vs

(3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 343/2003, 18. veebruar 2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (ELT L 50, 25.2.2003, lk 1), asendatud määrusega (EL) nr 604/2013.

3

(4)  SWD(2014) 316 final.

4

(5)  COM(2015) 240 final.

5

(6)  
  ELT L 239, 15.9.2015, lk 146.

6

(7)  
  ELT L 248, 24.9.2015, lk 80.

7

(8)  
  ELT L 248, 24.9.2015, lk 80, ja ELT L 239, 15.9.2015, lk 146.

8

(9)  Euroopa Nõukogu ministrite komitee 1 243. koosolek (8.–9. detsember 2015).

9

(10)  COM(2015) 678 final, 15. detsember 2015.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/33/EL, 26. juuni 2013, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded (ELT L 180, 29.6.2013, lk 96) ja ELT L 348, 24.12.2008, lk 98.

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/32/EL, 26. juuni 2013, rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (ELT L 180, 29.6.2013, lk 60).

12

---