# Europos Sąjungos L 19/2016

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 19 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 59 metai2016m. sausio 27d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 19

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

59 metai2016m. sausio 27d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2015 m. lapkričio 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/89, kuriuo, sudarant Sąjungos bendro intereso projektų sąrašą, iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 347/2013 | 1 |
| | * | 2016 m. sausio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/90, kuriuo, atlikus dalinę tarpinę peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį, iš dalies keičiamas Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 102/2012, kuriuo importuojamiems, inter alia, Ukrainos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams nustatomas galutinis antidempingo muitas | 22 |
| | * | 2016 m. sausio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/91, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2368/2002, įgyvendinantis Kimberley proceso sertifikavimo schemą dėl tarptautinės prekybos neapdorotais deimantais | 28 |
| | | 2016 m. sausio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/92, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 31 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2015 m. lapkričio 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/89, kuriuo, sudarant Sąjungos bendro intereso projektų sąrašą, iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 347/2013

1

*

2016 m. sausio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/90, kuriuo, atlikus dalinę tarpinę peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį, iš dalies keičiamas Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 102/2012, kuriuo importuojamiems, inter alia, Ukrainos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams nustatomas galutinis antidempingo muitas

inter alia

22

*

2016 m. sausio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/91, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2368/2002, įgyvendinantis Kimberley proceso sertifikavimo schemą dėl tarptautinės prekybos neapdorotais deimantais

28

2016 m. sausio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/92, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

31

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2016 1 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 19/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 1 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 19/1

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2016/89

2015 m. lapkričio 18 d.

kuriuo, sudarant Sąjungos bendro intereso projektų sąrašą, iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 347/2013

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 347/2013 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1364/2006/EB ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 713/2009, (EB) Nr. 714/2009 ir (EB) Nr. 715/2009 (1), ypač į jo 3 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) Nr. 347/2013 sukuriami bendro intereso projektų (toliau – BIP), reikalingų siekiant įgyvendinti devynis geografiniu atžvilgiu prioritetinius strateginius elektros energijos, dujų ir naftos infrastruktūros koridorius ir tris ES masto elektros energijos magistralių, pažangiųjų tinklų ir anglies dioksido transportavimo tinklų infrastruktūros prioritetines sritis, nustatymo, planavimo ir įgyvendinimo metmenys; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) Nr. 347/2013 sukuriami bendro intereso projektų (toliau – BIP), reikalingų siekiant įgyvendinti devynis geografiniu atžvilgiu prioritetinius strateginius elektros energijos, dujų ir naftos infrastruktūros koridorius ir tris ES masto elektros energijos magistralių, pažangiųjų tinklų ir anglies dioksido transportavimo tinklų infrastruktūros prioritetines sritis, nustatymo, planavimo ir įgyvendinimo metmenys;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 347/2013 3 straipsnio 4 dalį Komisija įgaliota priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatytų Sąjungos BIP sąrašą (toliau – Sąjungos sąrašas); |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 347/2013 3 straipsnio 4 dalį Komisija įgaliota priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatytų Sąjungos BIP sąrašą (toliau – Sąjungos sąrašas);

| (3) | projektus, kuriuos siūloma įtraukti į Sąjungos sąrašą, įvertino regioninės grupės; jie atitinka Reglamento (ES) Nr. 347/2013 4 straipsnio kriterijus; |
| --- | --- |

(3)

projektus, kuriuos siūloma įtraukti į Sąjungos sąrašą, įvertino regioninės grupės; jie atitinka Reglamento (ES) Nr. 347/2013 4 straipsnio kriterijus;

| (4) | dėl BIP regioninių sąrašų projektų techninio lygmens posėdžiuose susitarė regioninės grupės. 2015 m. spalio 30 d. gavę teigiamą Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūros (toliau – ACER) nuomonę dėl vertinimo kriterijų taikymo ir kaštų ir naudos analizės nuoseklumo skirtinguose regionuose, 2015 m. lapkričio 3 d. regioninių grupių sprendimus priimantys organai patvirtino regioninius sąrašus. Pagal Reglamento (ES) Nr. 347/2013 3 straipsnio 3 dalies a punktą, prieš patvirtinant regioninius sąrašus, visus projektų pasiūlymus tvirtino valstybės narės, su kurių teritorija tie projektai susiję; |
| --- | --- |

(4)

dėl BIP regioninių sąrašų projektų techninio lygmens posėdžiuose susitarė regioninės grupės. 2015 m. spalio 30 d. gavę teigiamą Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūros (toliau – ACER) nuomonę dėl vertinimo kriterijų taikymo ir kaštų ir naudos analizės nuoseklumo skirtinguose regionuose, 2015 m. lapkričio 3 d. regioninių grupių sprendimus priimantys organai patvirtino regioninius sąrašus. Pagal Reglamento (ES) Nr. 347/2013 3 straipsnio 3 dalies a punktą, prieš patvirtinant regioninius sąrašus, visus projektų pasiūlymus tvirtino valstybės narės, su kurių teritorija tie projektai susiję;

| (5) | dėl projektų, kuriuos siūloma įtraukti į Sąjungos sąrašą, konsultuotasi su atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant gamintojus, skirstomųjų tinklų operatorius, tiekėjus, vartotojus atstovaujančiomis organizacijomis ir aplinkos apsaugos organizacijomis; |
| --- | --- |

(5)

dėl projektų, kuriuos siūloma įtraukti į Sąjungos sąrašą, konsultuotasi su atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant gamintojus, skirstomųjų tinklų operatorius, tiekėjus, vartotojus atstovaujančiomis organizacijomis ir aplinkos apsaugos organizacijomis;

| (6) | BIP turėtų būti suskirstyti pagal strateginius transeuropinės energetikos infrastruktūros prioritetus Reglamento (ES) Nr. 347/2013 I priede nurodyta tvarka. Sąjungos sąraše projektai neturėtų būti pateikiami pagal svarbą; |
| --- | --- |

(6)

BIP turėtų būti suskirstyti pagal strateginius transeuropinės energetikos infrastruktūros prioritetus Reglamento (ES) Nr. 347/2013 I priede nurodyta tvarka. Sąjungos sąraše projektai neturėtų būti pateikiami pagal svarbą;

| (7) | BIP turėtų būti pateikti kaip atskiri BIP arba kaip kelių BIP grupės dalis. Tačiau tam tikri BIP turėtų būti grupuojami, nes jie tarpusavyje susiję arba (galbūt) konkuruoja; |
| --- | --- |

(7)

BIP turėtų būti pateikti kaip atskiri BIP arba kaip kelių BIP grupės dalis. Tačiau tam tikri BIP turėtų būti grupuojami, nes jie tarpusavyje susiję arba (galbūt) konkuruoja;

| (8) | į Sąjungos sąrašą įtraukti BIP yra įvairiuose įgyvendinimo etapuose: rengiamasi atlikti galimybių tyrimą, vykdomas galimybių tyrimas, svarstomas leidimo išdavimas, vyksta statyba. BIP, kurių įgyvendinimas tik pradėtas, gali reikėti tyrimų, kuriais būtų įrodytas techninis ir ekonominis gyvybingumas ir atitiktis Sąjungos teisės aktams, įskaitant aplinkos teisės aktus. Todėl turi būti tinkamai nustatytas ir įvertintas galimas neigiamas poveikis aplinkai, jo turi būti išvengta arba jis turi būti sumažintas; |
| --- | --- |

(8)

į Sąjungos sąrašą įtraukti BIP yra įvairiuose įgyvendinimo etapuose: rengiamasi atlikti galimybių tyrimą, vykdomas galimybių tyrimas, svarstomas leidimo išdavimas, vyksta statyba. BIP, kurių įgyvendinimas tik pradėtas, gali reikėti tyrimų, kuriais būtų įrodytas techninis ir ekonominis gyvybingumas ir atitiktis Sąjungos teisės aktams, įskaitant aplinkos teisės aktus. Todėl turi būti tinkamai nustatytas ir įvertintas galimas neigiamas poveikis aplinkai, jo turi būti išvengta arba jis turi būti sumažintas;

| (9) | tai, kad projektai yra įtraukti į Sąjungos sąrašą, nedaro poveikio atitinkamiems aplinkos vertinimo ir leidimų išdavimo procedūrų rezultatams. Pagal Reglamento (ES) Nr. 347/2013 5 straipsnio 8 dalį projektas, kuris neatitinka Sąjungos teisės, gali būti pašalintas iš Sąjungos sąrašo. BIP įgyvendinimas, įskaitant jų atitikimą atitinkamiems teisės aktams, turėtų būti stebimas pagal to reglamento 5 straipsnį; |
| --- | --- |

(9)

tai, kad projektai yra įtraukti į Sąjungos sąrašą, nedaro poveikio atitinkamiems aplinkos vertinimo ir leidimų išdavimo procedūrų rezultatams. Pagal Reglamento (ES) Nr. 347/2013 5 straipsnio 8 dalį projektas, kuris neatitinka Sąjungos teisės, gali būti pašalintas iš Sąjungos sąrašo. BIP įgyvendinimas, įskaitant jų atitikimą atitinkamiems teisės aktams, turėtų būti stebimas pagal to reglamento 5 straipsnį;

| (10) | pagal Reglamento (ES) Nr. 347/2013 3 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą Sąjungos sąrašas sudaromas kas dveji metai, todėl Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) Nr. 1391/2013 (2) sudarytas Sąjungos sąrašas nebegalioja ir turėtų būti pakeistas; |
| --- | --- |

(10)

pagal Reglamento (ES) Nr. 347/2013 3 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą Sąjungos sąrašas sudaromas kas dveji metai, todėl Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) Nr. 1391/2013 (2) sudarytas Sąjungos sąrašas nebegalioja ir turėtų būti pakeistas;

| (11) | pagal Reglamento (ES) Nr. 347/2013 3 straipsnio 4 dalį Sąjungos sąrašas pateikiamas kaip to reglamento priedas; |
| --- | --- |

(11)

pagal Reglamento (ES) Nr. 347/2013 3 straipsnio 4 dalį Sąjungos sąrašas pateikiamas kaip to reglamento priedas;

| (12) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 347/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(12)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 347/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 347/2013 VII priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. lapkričio 18 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 115, 2013 4 25, p. 39.

1

(2)  
  2013 m. spalio 14 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1391/2013, kuriuo, sudarant Sąjungos bendro intereso projektų sąrašą, iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 347/2013 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių (OL L 349, 2013 12 21, p. 28).

2

---

PRIEDAS

Reglamento (ES) Nr. 347/2013 VII priedas pakeičiamas taip:

„VII PRIEDAS

Sąjungos bendro intereso projektų sąrašas (Sąjungos sąrašas), nurodytas 3 straipsnio 4 dalyje

A.   SĄJUNGOS SĄRAŠO PARENGIMO PRINCIPAI

1.   Bendro intereso projektų grupės

Kai kurie bendro intereso projektai (BIP) priskirti prie grupių, nes jie yra tarpusavyje susiję, gali tarpusavyje konkuruoti arba konkuruoja. Nustatytos šių rūšių BIP grupės:

| — | tarpusavyje susijusių BIP grupė apibrėžiama kaip „X projektų grupė, apimanti šiuos BIP“. Tokios grupės sudarytos siekiant nustatyti tuos BIP, kurie yra reikalingi siekiant šalinti tuos pačius tarpvalstybinius trukdžius ir kurie, jei įgyvendinami kartu, teikia sinergijos galimybių. Šiuo atveju, siekiant ES masto naudos, turi būti įgyvendinti visi BIP, |
| --- | --- |

—

tarpusavyje susijusių BIP grupė apibrėžiama kaip „X projektų grupė, apimanti šiuos BIP“. Tokios grupės sudarytos siekiant nustatyti tuos BIP, kurie yra reikalingi siekiant šalinti tuos pačius tarpvalstybinius trukdžius ir kurie, jei įgyvendinami kartu, teikia sinergijos galimybių. Šiuo atveju, siekiant ES masto naudos, turi būti įgyvendinti visi BIP,

| — | tarpusavyje galinčių konkuruoti BIP grupė apibrėžiama kaip „X projektų grupė, apimanti vieną ar daugiau iš šių BIP“. Tokia grupė sukurta, nes kai kurių tarpvalstybinių trukdžių mastas nėra visiškai aiškus. Šiuo atveju turi būti įgyvendinti ne visi į projektų grupę įtraukti BIP. Paliekama spręsti rinkai, ar įgyvendinti vieną, kelis arba visus iš BIP, jei atliekamas reikiamas planavimas, išduodami leidimai ir reguliavimo institucijų patvirtinimai. BIP poreikis iš naujo įvertinamas tolesniame BIP nustatymo procese, taip pat susijusiame su pajėgumo poreikiais, ir |
| --- | --- |

—

tarpusavyje galinčių konkuruoti BIP grupė apibrėžiama kaip „X projektų grupė, apimanti vieną ar daugiau iš šių BIP“. Tokia grupė sukurta, nes kai kurių tarpvalstybinių trukdžių mastas nėra visiškai aiškus. Šiuo atveju turi būti įgyvendinti ne visi į projektų grupę įtraukti BIP. Paliekama spręsti rinkai, ar įgyvendinti vieną, kelis arba visus iš BIP, jei atliekamas reikiamas planavimas, išduodami leidimai ir reguliavimo institucijų patvirtinimai. BIP poreikis iš naujo įvertinamas tolesniame BIP nustatymo procese, taip pat susijusiame su pajėgumo poreikiais, ir

| — | konkuruojančių BIP grupė apibrėžiama kaip „X projektų grupė, apimanti vieną iš šių BIP“. Įgyvendinant tokios grupės projektus, šalinami tie patys trukdžiai. Vis dėlto trukdžių mastas yra aiškesnis, palyginti su tarpusavyje galinčių konkuruoti BIP grupe, todėl tik vienas BIP turi būti įgyvendintas. Paliekama spręsti rinkai, kurį BIP įgyvendinti, jei atliekamas reikiamas planavimas, išduodami leidimai ir reguliavimo institucijų patvirtinimai. Prireikus BIP poreikis iš naujo įvertinamas tolesniame BIP nustatymo procese. |
| --- | --- |

—

konkuruojančių BIP grupė apibrėžiama kaip „X projektų grupė, apimanti vieną iš šių BIP“. Įgyvendinant tokios grupės projektus, šalinami tie patys trukdžiai. Vis dėlto trukdžių mastas yra aiškesnis, palyginti su tarpusavyje galinčių konkuruoti BIP grupe, todėl tik vienas BIP turi būti įgyvendintas. Paliekama spręsti rinkai, kurį BIP įgyvendinti, jei atliekamas reikiamas planavimas, išduodami leidimai ir reguliavimo institucijų patvirtinimai. Prireikus BIP poreikis iš naujo įvertinamas tolesniame BIP nustatymo procese.

Visiems BIP taikomos tokios pačios Reglamentu (ES) Nr. 347/2013 nustatytos teisės ir įpareigojimai.

2.   Pastočių ir kompresorinių traktavimas

Elektros energijos pastotės bei abipusės apkrovos stotys ir dujų kompresorinės laikomos BIP dalimis, jei jos geografiškai yra prie perdavimo linijos. Pastotės, abipusės apkrovos stotys ir kompresorinės laikomos atskirais BIP ir aiškiai išvardijamos Sąjungos sąraše, jei jų geografinė padėtis yra kitokia nei perdavimo linijų. Joms taikomos Reglamentu (ES) Nr. 347/2013 nustatytos teisės ir įpareigojimai.

3.   
  „Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamo projekto“ apibrėžtis

Žodžių junginys „prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas“ reiškia Sąjungos sąrašo, nustatyto Reglamentu (ES) Nr. 1391/2013, projektus, kurie bendro intereso projektais nebelaikomi dėl vienos arba kelių šių priežasčių:

| — | naujausiais duomenimis, projektas neatitinka kriterijų, |
| --- | --- |

—

naujausiais duomenimis, projektas neatitinka kriterijų,

| — | projekto vykdytojas pakartotinai nepateikė projekto atrankai į Sąjungos sąrašą, |
| --- | --- |

—

projekto vykdytojas pakartotinai nepateikė projekto atrankai į Sąjungos sąrašą,

| — | projektas atiduotas eksploatuoti arba bus atiduotas eksploatuoti artimiausiu metu, todėl Reglamento (ES) Nr. 347/2013 nuostatomis nebūtų pasinaudota, arba |
| --- | --- |

—

projektas atiduotas eksploatuoti arba bus atiduotas eksploatuoti artimiausiu metu, todėl Reglamento (ES) Nr. 347/2013 nuostatomis nebūtų pasinaudota, arba

| — | vykdant atranką, projektas pripažintas mažiau svarbiu už kitus pasiūlytus BIP. |
| --- | --- |

—

vykdant atranką, projektas pripažintas mažiau svarbiu už kitus pasiūlytus BIP.

Tokie projektai nėra BIP, tačiau, kad būtų skaidru ir aišku, į Sąjungos sąrašą jie įrašyti su savo pirminiais BIP numeriais.

Gali būti svarstoma juos įrašyti į kitą Sąjungos sąrašą, jei neliks priežasčių, dėl kurių jie neįrašyti į dabartinį Sąjungos sąrašą.

4.   
  „BIP, taip pat vadinamų elektros energijos magistralėmis“, apibrėžtis

„BIP, taip pat vadinami elektros energijos magistralėmis“ – BIP, kurie priskiriami prie vieno iš prioritetinių elektros energijos koridorių ir prie prioritetinės teminės elektros energijos magistralių srities.

B.   SĄJUNGOS BENDRO INTERESO PROJEKTŲ SĄRAŠAS

1.   Jėgainių Šiaurės jūrose tinklo (angl. NSOG) prioritetinis koridorius

Pirmosios jungties Belgija–Jungtinė Karalystė statyba

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 1.1. | Belgijos ir Jungtinės Karalystės projektų grupė Zeebrugge–Canterbury [dabartinis pavadinimas – NEMO], apimanti šiuos BIP:






  1.1.1. | Jungtis Zeebrugge (BE)–vicinity of Richborough (UK) |

Nr.

Apibrėžtis

1.1.

Belgijos ir Jungtinės Karalystės projektų grupė Zeebrugge–Canterbury [dabartinis pavadinimas – NEMO], apimanti šiuos BIP:

1.1.1.

Jungtis Zeebrugge (BE)–vicinity of Richborough (UK)

| 1.1.2. | Vidaus linija vicinity of Richborough–Canterbury (UK) |
| --- | --- |

1.1.2.

Vidaus linija vicinity of Richborough–Canterbury (UK)

| 1.1.3. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

1.1.3.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

1.2.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

Perdavimo pajėgumo tarp Danijos, Vokietijos ir Nyderlandų didinimas

| 1.3. | Danijos ir Vokietijos projektų Endrup–Brunsbüttel grupė, apimanti šiuos BIP:






  1.3.1. | Jungtis Endrup (DK)–Niebüll (DE) |
| --- | --- | --- |

1.3.

Danijos ir Vokietijos projektų Endrup–Brunsbüttel grupė, apimanti šiuos BIP:

1.3.1.

Jungtis Endrup (DK)–Niebüll (DE)

| 1.3.2. | Vidaus linija Brunsbüttel–Niebüll (DE) |
| --- | --- |

1.3.2.

Vidaus linija Brunsbüttel–Niebüll (DE)

1.4.

Danijos ir Vokietijos projektų Kassø–Dollern grupė, apimanti šiuos BIP:

| 1.4.1. | Jungtis Kassø (DK)–Audorf (DE) |
| --- | --- |

1.4.1.

Jungtis Kassø (DK)–Audorf (DE)

| 1.4.2. | Vidaus linija Audorf–Hamburg/Nord (DE) |
| --- | --- |

1.4.2.

Vidaus linija Audorf–Hamburg/Nord (DE)

| 1.4.3. | Vidaus linija Hamburg/Nord–Dollern (DE) |
| --- | --- |

1.4.3.

Vidaus linija Hamburg/Nord–Dollern (DE)

1.5.

Danijos ir Nyderlandų jungtis Endrup (DK)–Eemshaven (NL) [dabartinis pavadinimas – COBRAcable]

Perdavimo pajėgumo tarp Prancūzijos, Airijos ir Jungtinės Karalystės didinimas

| 1.6. | Prancūzijos ir Airijos jungtis La Martyre (FR)–Great Island (IE) arba Knockraha (IE) [dabartinis pavadinimas – Celtic Interconnector] |
| --- | --- |
| 1.7. | Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės jungčių projektų grupė, apimanti vieną ar daugiau iš šių BIP:






  1.7.1. | Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Cotentin (FR)–vicinity of Exeter (UK) [dabartinis pavadinimas – FAB] |

1.6.

Prancūzijos ir Airijos jungtis La Martyre (FR)–Great Island (IE) arba Knockraha (IE) [dabartinis pavadinimas – Celtic Interconnector]

1.7.

Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės jungčių projektų grupė, apimanti vieną ar daugiau iš šių BIP:

1.7.1.

Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Cotentin (FR)–vicinity of Exeter (UK) [dabartinis pavadinimas – FAB]

| 1.7.2. | Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Tourbe (FR)–Chilling (UK) [dabartinis pavadinimas – IFA2] |
| --- | --- |

1.7.2.

Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Tourbe (FR)–Chilling (UK) [dabartinis pavadinimas – IFA2]

| 1.7.3. | Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Coquelles (FR)–Folkestone (UK) [dabartinis pavadinimas – ElecLink] |
| --- | --- |

1.7.3.

Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Coquelles (FR)–Folkestone (UK) [dabartinis pavadinimas – ElecLink]

1.8.

Vokietijos ir Norvegijos jungtis Wilster (DE)–Tonstad (NO) [dabartinis pavadinimas – NordLink]

1.9.

Airijos ir Jungtinės Karalystės jungčių projektų grupė, apimanti vieną ar daugiau iš šių BIP:

| 1.9.1. | Airijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Wexford (IE)–Pembroke, Wales (UK) [dabartinis pavadinimas – Greenlink] |
| --- | --- |

1.9.1.

Airijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Wexford (IE)–Pembroke, Wales (UK) [dabartinis pavadinimas – Greenlink]

| 1.9.2. | Airijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Coolkeeragh, Coleraine hubs (IE)–Hunterston station, Islay, Argyll – Location C Offshore Wind Farms (UK) [dabartinis pavadinimas – ISLES] |
| --- | --- |

1.9.2.

Airijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Coolkeeragh, Coleraine hubs (IE)–Hunterston station, Islay, Argyll – Location C Offshore Wind Farms (UK) [dabartinis pavadinimas – ISLES]

| 1.9.3. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

1.9.3.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

| 1.9.4. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

1.9.4.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

| 1.9.5. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

1.9.5.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

| 1.9.6. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

1.9.6.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

1.10.

Norvegijos ir Jungtinės Karalystės jungtis

1.11.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

1.12.

Suspausto oro energijos akumuliavimas Jungtinėje Karalystėje, Larne

1.13.

Islandijos ir Jungtinės Karalystės jungtis [dabartinis pavadinimas – Ice Link]

1.14.

Jungtis Revsing (DK)–Bicker Fen (UK) [dabartinis pavadinimas – Viking Link]

2.   Šiaurės–pietų elektros energijos jungčių Vakarų Europoje (angl. NSI West Electricity) prioritetinis koridorius

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 2.1. | Austrijos vidaus linija Westtirol–Zell-Ziller (AT), kuria didinamas pajėgumas Austrijos ir Vokietijos pasienyje |

Nr.

Apibrėžtis

2.1.

Austrijos vidaus linija Westtirol–Zell-Ziller (AT), kuria didinamas pajėgumas Austrijos ir Vokietijos pasienyje

Perdavimo tarp Belgijos ir Vokietijos pajėgumo didinimas. Pirmosios šių dviejų valstybių jungties statyba

| 2.2. | Belgijos ir Vokietijos projektų Lixhe–Oberzier grupė [dabartinis pavadinimas – ALEGrO], apimanti šiuos BIP:






  2.2.1. | Jungtis Lixhe (BE)–Oberzier (DE) |
| --- | --- | --- |

2.2.

Belgijos ir Vokietijos projektų Lixhe–Oberzier grupė [dabartinis pavadinimas – ALEGrO], apimanti šiuos BIP:

2.2.1.

Jungtis Lixhe (BE)–Oberzier (DE)

| 2.2.2. | Vidaus linija Lixhe–Herderen (BE) |
| --- | --- |

2.2.2.

Vidaus linija Lixhe–Herderen (BE)

| 2.2.3. | Nauja pastotė Zutendaal (BE) |
| --- | --- |

2.2.3.

Nauja pastotė Zutendaal (BE)

2.3.

Belgijos ir Liuksemburgo projektų, kuriais didinamas pajėgumas Belgijos ir Liuksemburgo pasienyje, grupė, apimanti šiuos BIP:

| 2.3.1. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

2.3.1.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

| 2.3.2. | Jungtis Aubange (BE)–Bascharage/Schifflange (LU) |
| --- | --- |

2.3.2.

Jungtis Aubange (BE)–Bascharage/Schifflange (LU)

2.4.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

2.5.

Prancūzijos ir Italijos projektų Grande Ile–Piossasco grupė, apimanti šiuos BIP:

| 2.5.1. | Jungtis Grande Ile (FR)–Piossasco (IT) [dabartinis pavadinimas – Savoie-Piemont] |
| --- | --- |

2.5.1.

Jungtis Grande Ile (FR)–Piossasco (IT) [dabartinis pavadinimas – Savoie-Piemont]

| 2.5.2. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

2.5.2.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

2.6.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

2.7.

Prancūzijos ir Ispanijos jungtis Aquitaine (FR)–Baskų kraštas (ES) [dabartinis pavadinimas – Biscay Gulf]

2.8.

Koordinuotas fazės transformatoriaus Arkale (ES) įrengimas ir eksploatavimas, siekiant didesnio jungties Argia (FR)–Arkale (ES) pajėgumo

Vokietijos šiaurės–pietų koridoriaus (vakarų pusės) projektų, kuriuos įgyvendinant didinamas perdavimo pajėgumas ir integruojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminta energija, grupė

| 2.9. | Vokietijos vidaus linija Osterath–Philippsburg (DE), kuria didinamas pajėgumas vakarų pasienyje |
| --- | --- |
| 2.10. | Vokietijos vidaus linija Brunsbüttel-Grοβgartach–Wilster-Grafenrheinfeld (DE), kuria didinamas pajėgumas šiaurės ir pietų pasienyje |
| 2.11. | Vokietijos, Austrijos ir Šveicarijos projektų, kuriuos įgyvendinant didinamas pajėgumas Bodeno ežero rajone, grupė, apimanti šiuos BIP:






  2.11.1. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |

2.9.

Vokietijos vidaus linija Osterath–Philippsburg (DE), kuria didinamas pajėgumas vakarų pasienyje

2.10.

Vokietijos vidaus linija Brunsbüttel-Grοβgartach–Wilster-Grafenrheinfeld (DE), kuria didinamas pajėgumas šiaurės ir pietų pasienyje

2.11.

Vokietijos, Austrijos ir Šveicarijos projektų, kuriuos įgyvendinant didinamas pajėgumas Bodeno ežero rajone, grupė, apimanti šiuos BIP:

2.11.1.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

| 2.11.2 | Regiono vidaus linija Rommelsbach–Herbertingen (DE) |
| --- | --- |

2.11.2

Regiono vidaus linija Rommelsbach–Herbertingen (DE)

| 2.11.3 | Vidaus linija Wullenstetten–Niederwangen (DE) ir vidaus linija Neuravensburg–Vokietijos ir Austrijos pasienis |
| --- | --- |

2.11.3

Vidaus linija Wullenstetten–Niederwangen (DE) ir vidaus linija Neuravensburg–Vokietijos ir Austrijos pasienis

2.12.

Vokietijos ir Nyderlandų jungtis Niederrhein (DE)–Doetinchem (NL)

Airijos ir Šiaurės Airijos projektų, kuriuos įgyvendinant geriau integruojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminta energija, grupė

| 2.13. | Airijos ir Jungtinės Karalystės jungčių projektų grupė, apimanti vieną ar daugiau iš šių BIP:






  2.13.1. | Airijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Woodland (IE)–Turleenan (UK) |
| --- | --- | --- |

2.13.

Airijos ir Jungtinės Karalystės jungčių projektų grupė, apimanti vieną ar daugiau iš šių BIP:

2.13.1.

Airijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Woodland (IE)–Turleenan (UK)

| 2.13.2. | Airijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Srananagh (IE)–Turleenan (UK) |
| --- | --- |

2.13.2.

Airijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Srananagh (IE)–Turleenan (UK)

Perdavimo pajėgumo tarp Šveicarijos ir Italijos didinimas

| 2.14. | Italijos ir Šveicarijos jungiamoji linija Thusis/Sils (CH)–Verderio Inferiore (IT) |
| --- | --- |
| 2.15. | Italijos ir Šveicarijos pajėgumų didinimo Italijos ir Šveicarijos pasienyje projektų grupė, apimanti šiuos BIP:






  2.15.1. | Jungtis Airolo (CH)–Baggio (IT) |

2.14.

Italijos ir Šveicarijos jungiamoji linija Thusis/Sils (CH)–Verderio Inferiore (IT)

2.15.

Italijos ir Šveicarijos pajėgumų didinimo Italijos ir Šveicarijos pasienyje projektų grupė, apimanti šiuos BIP:

2.15.1.

Jungtis Airolo (CH)–Baggio (IT)

| 2.15.2. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

2.15.2.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

| 2.15.3. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

2.15.3.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

| 2.15.4. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

2.15.4.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

Vidaus projektų, kuriuos įgyvendinant Portugalijoje geriau integruojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminta energija ir didinamas perdavimo pajėgumas tarp Portugalijos ir Ispanijos, grupė

| 2.16. | Portugalijos pajėgumo didinimo Portugalijos ir Ispanijos pasienyje ir energijos gamybos atsinaujinančiųjų išteklių naujų įrenginių prijungimo projektų grupė, apimanti šiuos BIP:






  2.16.1 | Vidaus linija Pedralva–Sobrado (PT), anksčiau vadinta Pedralva–Alfena (PT) |
| --- | --- | --- |

2.16.

Portugalijos pajėgumo didinimo Portugalijos ir Ispanijos pasienyje ir energijos gamybos atsinaujinančiųjų išteklių naujų įrenginių prijungimo projektų grupė, apimanti šiuos BIP:

2.16.1

Vidaus linija Pedralva–Sobrado (PT), anksčiau vadinta Pedralva–Alfena (PT)

| 2.16.2. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

2.16.2.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

| 2.16.3. | Vidaus linija Vieira do Minho, Ribeira de Pena–Feira (PT), anksčiau vadinta Frades B, Ribeira de Pena–Feira (PT) |
| --- | --- |

2.16.3.

Vidaus linija Vieira do Minho, Ribeira de Pena–Feira (PT), anksčiau vadinta Frades B, Ribeira de Pena–Feira (PT)

Perdavimo pajėgumo tarp Portugalijos ir Ispanijos didinimas

| 2.17. | Portugalijos ir Ispanijos jungtys Beariz–Fontefría (ES), Fontefría (ES)–Ponte de Lima (PT) (anksčiau vadinta Vila Fria/Viana do Castelo) ir Ponte de Lima–Vila Nova de Famalicão (PT) (anksčiau vadinta Vila do Conde), įskaitant pastotes Beariz (ES), Fontefría (ES) ir Ponte de Lima (PT) |
| --- | --- |

2.17.

Portugalijos ir Ispanijos jungtys Beariz–Fontefría (ES), Fontefría (ES)–Ponte de Lima (PT) (anksčiau vadinta Vila Fria/Viana do Castelo) ir Ponte de Lima–Vila Nova de Famalicão (PT) (anksčiau vadinta Vila do Conde), įskaitant pastotes Beariz (ES), Fontefría (ES) ir Ponte de Lima (PT)

Akumuliavimo projektai Austrijoje ir Vokietijoje

| 2.18. | Hidroakumuliacinio telkinio Austrijoje pajėgumo didinimas, Kaunertal, Tyrol (AT) |
| --- | --- |
| 2.19. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| 2.20. | Hidroakumuliacinio telkinio Austrijoje pajėgumo didinimas, Limberg III, Salzburg (AT) |
| 2.21. | Hidroakumuliacinis telkinys Austrijos ir Vokietijos pasienyje, Riedl |
| 2.22. | Hidroakumuliacinis telkinys Pfaffenboden, Molln (AT) |

2.18.

Hidroakumuliacinio telkinio Austrijoje pajėgumo didinimas, Kaunertal, Tyrol (AT)

2.19.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

2.20.

Hidroakumuliacinio telkinio Austrijoje pajėgumo didinimas, Limberg III, Salzburg (AT)

2.21.

Hidroakumuliacinis telkinys Austrijos ir Vokietijos pasienyje, Riedl

2.22.

Hidroakumuliacinis telkinys Pfaffenboden, Molln (AT)

Projektų, kuriuos įgyvendinant Belgijos šiaurėje ir vakaruose didinamas perdavimo pajėgumas, grupė

| 2.23. | Vidaus linijų grupė Belgijos šiaurės pasienyje Zandvliet–Lillo (BE), Lillo–Mercator (BE), įskaitant pastotę Lillo (BE) [dabartinis pavadinimas – Brabo] |
| --- | --- |
| 2.24. | Vidaus linija Horta–Mercator (BE) |

2.23.

Vidaus linijų grupė Belgijos šiaurės pasienyje Zandvliet–Lillo (BE), Lillo–Mercator (BE), įskaitant pastotę Lillo (BE) [dabartinis pavadinimas – Brabo]

2.24.

Vidaus linija Horta–Mercator (BE)

Ispanijos vidaus linijų, kuriomis didinamas perdavimo pajėgumas Viduržemio jūros regione, grupės

| 2.25. | Ispanijos vidaus linijų, kuriomis didinamas perdavimo pajėgumas tarp Ispanijos šiaurės ir Viduržemio jūros regiono, grupė, įskaitant šiuos BIP:






  2.25.1. | Vidaus linijos Mudejar–Morella (ES) ir Mezquite–Morella (ES), įskaitant pastotę Mudejar (ES) |
| --- | --- | --- |

2.25.

Ispanijos vidaus linijų, kuriomis didinamas perdavimo pajėgumas tarp Ispanijos šiaurės ir Viduržemio jūros regiono, grupė, įskaitant šiuos BIP:

2.25.1.

Vidaus linijos Mudejar–Morella (ES) ir Mezquite–Morella (ES), įskaitant pastotę Mudejar (ES)

| 2.25.2. | Vidaus linija Morella–La Plana (ES) |
| --- | --- |

2.25.2.

Vidaus linija Morella–La Plana (ES)

2.26.

Ispanijos vidaus linija La Plana/Morella–Godelleta, kuria didinamas Viduržemio jūros regiono šiaurės–pietų ašies pajėgumas

2.27.

Pajėgumo tarp Ispanijos ir Prancūzijos didinimas (bendras projektas)

3.   Šiaurės–pietų elektros energijos jungčių Vidurio, Rytų ir Pietryčių Europoje (angl. NSI East Electricity) prioritetinis koridorius

Austrijos ir Vokietijos jungties sustiprinimas

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 3.1. | Austrijos ir Vokietijos projektų St. Peter–Isar grupė, apimanti šiuos BIP:






  3.1.1. | Jungtis St. Peter (AT)–Isar (DE) |

Nr.

Apibrėžtis

3.1.

Austrijos ir Vokietijos projektų St. Peter–Isar grupė, apimanti šiuos BIP:

3.1.1.

Jungtis St. Peter (AT)–Isar (DE)

| 3.1.2. | Vidaus linija St. Peter–Tauern (AT) |
| --- | --- |

3.1.2.

Vidaus linija St. Peter–Tauern (AT)

| 3.1.3. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

3.1.3.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

Austrijos ir Italijos jungties sustiprinimas

| 3.2. | Austrijos ir Italijos projektų Lienz–Veneto grupė, apimanti šiuos BIP:






  3.2.1. | Jungtis Lienz (AT)–Veneto (IT) |
| --- | --- | --- |

3.2.

Austrijos ir Italijos projektų Lienz–Veneto grupė, apimanti šiuos BIP:

3.2.1.

Jungtis Lienz (AT)–Veneto (IT)

| 3.2.2. | Vidaus linija Lienz–Obersielach (AT) |
| --- | --- |

3.2.2.

Vidaus linija Lienz–Obersielach (AT)

| 3.2.3. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

3.2.3.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

3.3.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

3.4.

Austrijos ir Italijos jungtis Wurmlach (AT)–Somplago (IT)

3.5.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

3.6.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

Bulgarijos ir Graikijos jungties sustiprinimas

| 3.7. | Bulgarijos ir Graikijos projektų Maritsa East 1–N. Santa grupė, apimanti šiuos BIP:






  3.7.1. | Jungtis Maritsa East 1 (BG)–N. Santa (EL) |
| --- | --- | --- |

3.7.

Bulgarijos ir Graikijos projektų Maritsa East 1–N. Santa grupė, apimanti šiuos BIP:

3.7.1.

Jungtis Maritsa East 1 (BG)–N. Santa (EL)

| 3.7.2. | Vidaus linija Maritsa East 1–Plovdiv (BG) |
| --- | --- |

3.7.2.

Vidaus linija Maritsa East 1–Plovdiv (BG)

| 3.7.3. | Vidaus linija Maritsa East 1–Maritsa East 3 (BG) |
| --- | --- |

3.7.3.

Vidaus linija Maritsa East 1–Maritsa East 3 (BG)

| 3.7.4. | Vidaus linija Maritsa East 1–Burgas (BG) |
| --- | --- |

3.7.4.

Vidaus linija Maritsa East 1–Burgas (BG)

Bulgarijos ir Rumunijos jungties sustiprinimas

| 3.8. | Bulgarijos ir Rumunijos projektų, kuriuos įgyvendinant didinamas pajėgumas, grupė [dabartinis pavadinimas – Black Sea Corridor], apimanti šiuos BIP:






  3.8.1. | Vidaus linija Dobrudja–Burgas (BG) |
| --- | --- | --- |

3.8.

Bulgarijos ir Rumunijos projektų, kuriuos įgyvendinant didinamas pajėgumas, grupė [dabartinis pavadinimas – Black Sea Corridor], apimanti šiuos BIP:

3.8.1.

Vidaus linija Dobrudja–Burgas (BG)

| 3.8.2. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

3.8.2.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

| 3.8.3. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

3.8.3.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

| 3.8.4. | Vidaus linija Cernavoda–Stalpu (RO) |
| --- | --- |

3.8.4.

Vidaus linija Cernavoda–Stalpu (RO)

| 3.8.5. | Vidaus linija Gutinas–Smardan (RO) |
| --- | --- |

3.8.5.

Vidaus linija Gutinas–Smardan (RO)

| 3.8.6. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

3.8.6.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

Slovėnijos, Kroatijos ir Vengrijos jungčių sustiprinimas ir Slovėnijos vidaus tinklo sustiprinimas

| 3.9. | Kroatijos, Vengrijos ir Slovėnijos projektų Žerjavenec/Hévíz–Cirkovce grupė, apimanti šiuos BIP:






  3.9.1. | Jungtis Žerjavenec (HR)/Hévíz (HU)–Cirkovce (SI) |
| --- | --- | --- |

3.9.

Kroatijos, Vengrijos ir Slovėnijos projektų Žerjavenec/Hévíz–Cirkovce grupė, apimanti šiuos BIP:

3.9.1.

Jungtis Žerjavenec (HR)/Hévíz (HU)–Cirkovce (SI)

| 3.9.2. | Vidaus linija Divača–Beričevo (SI) |
| --- | --- |

3.9.2.

Vidaus linija Divača–Beričevo (SI)

| 3.9.3. | Vidaus linija Beričevo–Podlog (SI) |
| --- | --- |

3.9.3.

Vidaus linija Beričevo–Podlog (SI)

| 3.9.4. | Vidaus linija Podlog–Cirkovce (SI) |
| --- | --- |

3.9.4.

Vidaus linija Podlog–Cirkovce (SI)

3.10.

Izraelio, Kipro ir Graikijos projektų Hadera–Atika grupė [dabartinis pavadinimas – EUROASIA Interconnector], apimanti šiuos BIP:

| 3.10.1. | Jungtis Hadera (IL)–Kofinou (CY) |
| --- | --- |

3.10.1.

Jungtis Hadera (IL)–Kofinou (CY)

| 3.10.2. | Jungtis Kofinou (CY)–Korakia, Kreta (EL) |
| --- | --- |

3.10.2.

Jungtis Kofinou (CY)–Korakia, Kreta (EL)

| 3.10.3. | Vidaus linija Korakia, Kreta–Atika (EL) |
| --- | --- |

3.10.3.

Vidaus linija Korakia, Kreta–Atika (EL)

Čekijos vidaus tinklo sustiprinimas

| 3.11. | Čekijos vidaus linijų projektų, kuriuos įgyvendinant didinamas pajėgumas šiaurės vakarų ir pietų pasienyje, grupė, apimanti šiuos BIP:






  3.11.1. | Vidaus linija Vernerov–Vitkov (CZ) |
| --- | --- | --- |

3.11.

Čekijos vidaus linijų projektų, kuriuos įgyvendinant didinamas pajėgumas šiaurės vakarų ir pietų pasienyje, grupė, apimanti šiuos BIP:

3.11.1.

Vidaus linija Vernerov–Vitkov (CZ)

| 3.11.2. | Vidaus linija Vitkov–Prestice (CZ) |
| --- | --- |

3.11.2.

Vidaus linija Vitkov–Prestice (CZ)

| 3.11.3. | Vidaus linija Prestice–Kocin (CZ) |
| --- | --- |

3.11.3.

Vidaus linija Prestice–Kocin (CZ)

| 3.11.4. | Vidaus linija Kocin–Mirovka (CZ) |
| --- | --- |

3.11.4.

Vidaus linija Kocin–Mirovka (CZ)

| 3.11.5. | Vidaus linija Mirovka–Cebin (CZ) |
| --- | --- |

3.11.5.

Vidaus linija Mirovka–Cebin (CZ)

Vokietijos šiaurės, pietų koridoriaus (rytų pusės) projektų, kuriuos įgyvendinant didinamas perdavimo pajėgumas ir integruojama iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminta energija, grupė

| 3.12. | Vokietijos vidaus linija Wolmirstedt–Bavarija, kuria didinamas vidaus šiaurės–pietų perdavimo pajėgumas |
| --- | --- |
| 3.13. | Vokietijos vidaus linija Halle/Saale–Schweinfurt, kuria didinamas šiaurės–pietų koridoriaus (rytų pusės) pajėgumas |

3.12.

Vokietijos vidaus linija Wolmirstedt–Bavarija, kuria didinamas vidaus šiaurės–pietų perdavimo pajėgumas

3.13.

Vokietijos vidaus linija Halle/Saale–Schweinfurt, kuria didinamas šiaurės–pietų koridoriaus (rytų pusės) pajėgumas

Perdavimo pajėgumo tarp Vokietijos ir Lenkijos didinimas

| 3.14. | Vokietijos ir Lenkijos projektų Eisenhüttenstadt–Plewiska [dabartinis pavadinimas – GerPol Power Bridge] grupė, apimanti šiuos BIP:






  3.14.1. | Jungtis Eisenhüttenstadt (DE)–Plewiska (PL) |
| --- | --- | --- |

3.14.

Vokietijos ir Lenkijos projektų Eisenhüttenstadt–Plewiska [dabartinis pavadinimas – GerPol Power Bridge] grupė, apimanti šiuos BIP:

3.14.1.

Jungtis Eisenhüttenstadt (DE)–Plewiska (PL)

| 3.14.2. | Vidaus linija Krajnik–Baczyna (PL) |
| --- | --- |

3.14.2.

Vidaus linija Krajnik–Baczyna (PL)

| 3.14.3. | Vidaus linija Mikułowa–Świebodzice (PL) |
| --- | --- |

3.14.3.

Vidaus linija Mikułowa–Świebodzice (PL)

3.15.

Vokietijos ir Lenkijos projektų Vierraden–Krajni [dabartinis pavadinimas – GerPol Improvements] grupė, apimanti šiuos BIP:

| 3.15.1. | Jungtis Vierraden (DE)–Krajnik (PL) |
| --- | --- |

3.15.1.

Jungtis Vierraden (DE)–Krajnik (PL)

| 3.15.2. | Jungčių Krajnik (PL)–Vierraden (DE) fazės transformatorių įrengimas ir suderintas naudojimas su jungties Mikułowa (PL)–Hagenwerder (DE) fazės transformatoriumi |
| --- | --- |

3.15.2.

Jungčių Krajnik (PL)–Vierraden (DE) fazės transformatorių įrengimas ir suderintas naudojimas su jungties Mikułowa (PL)–Hagenwerder (DE) fazės transformatoriumi

Perdavimo pajėgumo tarp Vengrijos ir Slovakijos didinimas

| 3.16. | Vengrijos ir Slovakijos projektų Gönyű–Gabčikovo grupė, apimanti šiuos BIP:






  3.16.1. | Jungtis Gabčikovo (SK)–Gönyű (HU)–Veľký Ďur (SK) |
| --- | --- | --- |

3.16.

Vengrijos ir Slovakijos projektų Gönyű–Gabčikovo grupė, apimanti šiuos BIP:

3.16.1.

Jungtis Gabčikovo (SK)–Gönyű (HU)–Veľký Ďur (SK)

| 3.16.2. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

3.16.2.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

| 3.16.3. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

3.16.3.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

3.17.

Vengrijos ir Slovakijos jungtis Sajóvánka (HU)–Rimavská Sobota (SK)

3.18.

Vengrijos ir Slovakijos projektų Kisvárda–Velké Kapušany grupė, apimanti šiuos BIP:

| 3.18.1. | Jungtis Kisvárda (HU)–Velké Kapušany (SK) |
| --- | --- |

3.18.1.

Jungtis Kisvárda (HU)–Velké Kapušany (SK)

| 3.18.2. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

3.18.2.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

3.19.

Italijos ir Juodkalnijos projektų Villanova–Lastva grupė, apimanti šiuos BIP:

| 3.19.1. | Jungtis Villanova (IT)–Lastva (ME) |
| --- | --- |

3.19.1.

Jungtis Villanova (IT)–Lastva (ME)

| 3.19.2. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

3.19.2.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

| 3.19.3. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

3.19.3.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

3.20.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

3.21.

Italijos ir Slovėnijos jungtis Salgareda (IT)–Divača, Bericevo (SI) regionas

3.22.

Rumunijos ir Serbijos projektų Resita–Pancevo grupė [dabartinis pavadinimas – Mid Continental East Corridor], apimanti šiuos BIP:

| 3.22.1. | Jungtis Resita (RO)–Pancevo (RS) |
| --- | --- |

3.22.1.

Jungtis Resita (RO)–Pancevo (RS)

| 3.22.2. | Vidaus linija Portile de Fier–Resita (RO) |
| --- | --- |

3.22.2.

Vidaus linija Portile de Fier–Resita (RO)

| 3.22.3. | Vidaus linija Resita–Timisoara/Sacalaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.3.

Vidaus linija Resita–Timisoara/Sacalaz (RO)

| 3.22.4. | Vidaus linija Arad–Timisoara/Sacalaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.4.

Vidaus linija Arad–Timisoara/Sacalaz (RO)

Hidroakumuliaciniai telkiniai Bulgarijoje ir Graikijoje

| 3.23. | Hidroakumuliacinis telkinys Bulgarijoje, Yadenitsa |
| --- | --- |
| 3.24. | Hidroakumuliacinis telkinys Graikijoje, Amfilochia |
| 3.25. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| 3.26. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |

3.23.

Hidroakumuliacinis telkinys Bulgarijoje, Yadenitsa

3.24.

Hidroakumuliacinis telkinys Graikijoje, Amfilochia

3.25.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

3.26.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

4.   Baltijos šalių energijos rinkos elektros energijos jungčių plano (angl. BEMIP Electricity) prioritetinis koridorius

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 4.1. | Danijos ir Vokietijos jungtis Tolstrup Gaarde (DK)–Bentwisch (DE) per jūrinius vėjo jėgainių parkus Kriegers Flak (DK) ir Baltic 1 ir 2 (DE) [dabartinis pavadinimas – Kriegers Flak Combined Grid Solution] |
| 4.2. | Estijos ir Latvijos projektų Kilingi-Nõmme–Riga grupė [dabartinis pavadinimas – 3
  rd interconnection], apimanti šiuos BIP:






  4.2.1. | Jungtis Kilingi-Nõmme (EE)–pastotė Riga CHP2 (LV) |

Nr.

Apibrėžtis

4.1.

Danijos ir Vokietijos jungtis Tolstrup Gaarde (DK)–Bentwisch (DE) per jūrinius vėjo jėgainių parkus Kriegers Flak (DK) ir Baltic 1 ir 2 (DE) [dabartinis pavadinimas – Kriegers Flak Combined Grid Solution]

4.2.

Estijos ir Latvijos projektų Kilingi-Nõmme–Riga grupė [dabartinis pavadinimas – 3
  rd interconnection], apimanti šiuos BIP:

4.2.1.

Jungtis Kilingi-Nõmme (EE)–pastotė Riga CHP2 (LV)

| 4.2.2. | Vidaus linija Harku–Sindi (EE) |
| --- | --- |

4.2.2.

Vidaus linija Harku–Sindi (EE)

| 4.2.3. | Vidaus linija Riga CHP 2–Riga HPP (LV) |
| --- | --- |

4.2.3.

Vidaus linija Riga CHP 2–Riga HPP (LV)

4.3.

Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 4.9

4.4.

Pajėgumo tarp Latvijos ir Švedijos didinimo projektų grupė [dabartinis pavadinimas – NordBalt], apimanti šiuos BIP:

| 4.4.1. | Vidaus linija Ventspils, Tume–Imanta (LV) |
| --- | --- |

4.4.1.

Vidaus linija Ventspils, Tume–Imanta (LV)

| 4.4.2. | Vidaus linija Ekhyddan–Nybro/Hemsjö (SE) |
| --- | --- |

4.4.2.

Vidaus linija Ekhyddan–Nybro/Hemsjö (SE)

Lietuvos ir Lenkijos sistemų sustiprinimas, kad veiktų jungtis LitPol Link I

| 4.5. | Lietuvos ir Lenkijos projektų Alytus (LT)–Elk (PL) grupė, apimanti šiuos BIP:






  4.5.1. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- | --- |

4.5.

Lietuvos ir Lenkijos projektų Alytus (LT)–Elk (PL) grupė, apimanti šiuos BIP:

4.5.1.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

| 4.5.2. | Vidaus linija Stanisławów–Olsztyn Mątki (PL) |
| --- | --- |

4.5.2.

Vidaus linija Stanisławów–Olsztyn Mątki (PL)

| 4.5.3. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

4.5.3.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

| 4.5.4. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

4.5.4.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

| 4.5.5. | Vidaus linija Kruonis–Alytus (LT) |
| --- | --- |

4.5.5.

Vidaus linija Kruonis–Alytus (LT)

Hidroakumuliaciniai telkiniai Estijoje ir Lietuvoje

| 4.6. | Estijos hidroakumuliacinis telkinys Muuga |
| --- | --- |
| 4.7. | Lietuvos hidroakumuliacinio telkinio Kruonis pajėgumo didinimas |
| 4.8. | Estijos ir Latvijos projektų grupė ir Lietuvos vidaus sistemų sustiprinimas, įskaitant šiuos BIP






  4.8.1. | Jungtis Tartu (EE)–Valmiera (LV) |

4.6.

Estijos hidroakumuliacinis telkinys Muuga

4.7.

Lietuvos hidroakumuliacinio telkinio Kruonis pajėgumo didinimas

4.8.

Estijos ir Latvijos projektų grupė ir Lietuvos vidaus sistemų sustiprinimas, įskaitant šiuos BIP

4.8.1.

Jungtis Tartu (EE)–Valmiera (LV)

| 4.8.2. | Vidaus linija Balti–Tartu (EE) |
| --- | --- |

4.8.2.

Vidaus linija Balti–Tartu (EE)

| 4.8.3. | Jungtis Tsirguliina (EE)–Valmiera (LV) |
| --- | --- |

4.8.3.

Jungtis Tsirguliina (EE)–Valmiera (LV)

| 4.8.4. | Vidaus linija Eesti–Tsirguliina (EE) |
| --- | --- |

4.8.4.

Vidaus linija Eesti–Tsirguliina (EE)

| 4.8.5. | Lietuvos vidaus linija pastotė–valstybės siena (LT) |
| --- | --- |

4.8.5.

Lietuvos vidaus linija pastotė–valstybės siena (LT)

| 4.8.6. | Vidaus linija Kruonis–Visaginas (LT) |
| --- | --- |

4.8.6.

Vidaus linija Kruonis–Visaginas (LT)

4.9.

Įvairūs Baltijos valstybių elektros energijos tinklų integravimo į žemyninės Europos tinklą aspektai, įskaitant jų sinchroninį veikimą (bendras projektas)

5.   Šiaurės–pietų dujų jungčių Vakarų Europoje (angl. NSI West Gas) prioritetinis koridorius

Projektai, kuriais užtikrinami dvipusiai srautai tarp Airijos ir Jungtinės Karalystės

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 5.1. | Projektų, kuriais užtikrinami dvipusiai srautai iš Šiaurės Airijos į Didžiąją Britaniją ir Airiją, taip pat iš Airijos į Jungtinę Karalystę, grupė, apimanti šiuos BIP:






  5.1.1. | Fizinis reversinis srautas sujungimo taške Moffat (IE/UK) |

Nr.

Apibrėžtis

5.1.

Projektų, kuriais užtikrinami dvipusiai srautai iš Šiaurės Airijos į Didžiąją Britaniją ir Airiją, taip pat iš Airijos į Jungtinę Karalystę, grupė, apimanti šiuos BIP:

5.1.1.

Fizinis reversinis srautas sujungimo taške Moffat (IE/UK)

| 5.1.2. | Dujotiekio SNIP (Škotija–Šiaurės Airija) modernizavimas siekiant užtikrinti fizinį reversinį srautą Ballylumford–Twynholm |
| --- | --- |

5.1.2.

Dujotiekio SNIP (Škotija–Šiaurės Airija) modernizavimas siekiant užtikrinti fizinį reversinį srautą Ballylumford–Twynholm

| 5.1.3. | Požeminės dujų saugyklos Islandmagee, Larne (Šiaurės Airija) plėtojimas |
| --- | --- |

5.1.3.

Požeminės dujų saugyklos Islandmagee, Larne (Šiaurės Airija) plėtojimas

5.2.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

5.3.

Suskystintų gamtinių dujų terminalas Shannon (IE) ir jungiamasis dujotiekis

Projektai, kuriais užtikrinami dvipusiai srautai tarp Portugalijos, Ispanijos, Prancūzijos ir Vokietijos

| 5.4. | 3-iasis sujungimo taškas tarp Portugalijos ir Ispanijos |
| --- | --- |
| 5.5. | Rytų ašis Ispanija–Prancūzija: sujungimo taškas tarp Pirėnų pusiasalio ir Prancūzijos (Le Perthus), įskaitant kompresorines Montpellier ir St. Martin de Crau [dabartinis pavadinimas – Midcat] |
| 5.6. | Prancūzijos tinklo iš pietų į šiaurę sustiprinimas. Reversinis srautas iš Prancūzijos į Vokietiją sujungimo taške Obergailbach/Medelsheim (FR) |
| 5.7. | Prancūzijos tinklo iš pietų į šiaurę sustiprinimo siekiant sukurti bendrą rinkos zoną projektai, įskaitant šiuos BIP:






  5.7.1. | Dujotiekis Val de Saône, Etrez–Voisines (FR) |

5.4.

3-iasis sujungimo taškas tarp Portugalijos ir Ispanijos

5.5.

Rytų ašis Ispanija–Prancūzija: sujungimo taškas tarp Pirėnų pusiasalio ir Prancūzijos (Le Perthus), įskaitant kompresorines Montpellier ir St. Martin de Crau [dabartinis pavadinimas – Midcat]

5.6.

Prancūzijos tinklo iš pietų į šiaurę sustiprinimas. Reversinis srautas iš Prancūzijos į Vokietiją sujungimo taške Obergailbach/Medelsheim (FR)

5.7.

Prancūzijos tinklo iš pietų į šiaurę sustiprinimo siekiant sukurti bendrą rinkos zoną projektai, įskaitant šiuos BIP:

5.7.1.

Dujotiekis Val de Saône, Etrez–Voisines (FR)

| 5.7.2. | Dujotiekis Gascogne-Midi (FR) |
| --- | --- |

5.7.2.

Dujotiekis Gascogne-Midi (FR)

5.8.

Prancūzijos tinklo sustiprinimas siekiant jį pritaikyti srautams iš pietų į šiaurę, įskaitant šiuos BIP:

| 5.8.1. | Dujotiekis Est Lyonnais, Saint-Avit–Etrez (FR) |
| --- | --- |

5.8.1.

Dujotiekis Est Lyonnais, Saint-Avit–Etrez (FR)

| 5.8.2. | Dujotiekis Eridan, Saint-Martin-de-Crau–Saint-Avit (FR) |
| --- | --- |

5.8.2.

Dujotiekis Eridan, Saint-Martin-de-Crau–Saint-Avit (FR)

5.9.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

5.10.

Reversinio srauto jungtis Vokietijos dujotiekyje TENP

5.11.

Reversinio srauto jungtis tarp Italijos ir Šveicarijos sujungimo taške Passo Gries

5.12.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

5.13.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

5.14.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

5.15.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

5.16.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

5.17.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

5.18.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

5.19.

Maltos jungtis su Europos dujų tinklu (dujotiekio jungtis Gela su Italija ir (arba) plaukiojanti jūrinė suskystintų gamtinių dujų saugykla su dujinimo įranga)

5.20.

Alžyrą ir Italiją (per Sardiniją) jungiantis dujotiekis [dabartinis pavadinimas – Galsi]

6.   Šiaurės–pietų dujų jungčių Vidurio, Rytų ir Pietryčių Europoje (angl. NSI East Gas) prioritetinis koridorius

Dvipusių srautų tarp Lenkijos, Čekijos, Slovakijos ir Vengrijos užtikrinimo projektai, kuriuos įgyvendinant sujungiami suskystintų gamtinių dujų terminalai Lenkijoje ir Kroatijoje

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 6.1. | Čekijos ir Lenkijos jungties modernizavimo ir susijusių vidaus sistemų sustiprinimo projektų vakarų Lenkijoje grupė, apimanti šiuos BIP:






  6.1.1. | Lenkijos ir Čekijos jungtis Libhošť–Hať (CZ/PL)–Kędzierzyn (PL) [dabartinis pavadinimas – Stork II] |

Nr.

Apibrėžtis

6.1.

Čekijos ir Lenkijos jungties modernizavimo ir susijusių vidaus sistemų sustiprinimo projektų vakarų Lenkijoje grupė, apimanti šiuos BIP:

6.1.1.

Lenkijos ir Čekijos jungtis Libhošť–Hať (CZ/PL)–Kędzierzyn (PL) [dabartinis pavadinimas – Stork II]

| 6.1.2. | Perdavimo infrastruktūros projektai Lwówek–Kędzierzyn (PL) |
| --- | --- |

6.1.2.

Perdavimo infrastruktūros projektai Lwówek–Kędzierzyn (PL)

| 6.1.3. | Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.3.

Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.1.2

| 6.1.4. | Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.4.

Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.1.2

| 6.1.5. | Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.5.

Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.1.2

| 6.1.6. | Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.6.

Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.1.2

| 6.1.7. | Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.7.

Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.1.2

| 6.1.8. | Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.2.3 |
| --- | --- |

6.1.8.

Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.2.3

| 6.1.9. | Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.9.

Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.1.2

| 6.1.10. | Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.2.3 |
| --- | --- |

6.1.10.

Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.2.3

| 6.1.11. | Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.2.3 |
| --- | --- |

6.1.11.

Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.2.3

| 6.1.12. | Dujotiekis Tvrdonice–Libhošť, įskaitant kompresorinės Břeclav (CZ) modernizavimą |
| --- | --- |

6.1.12.

Dujotiekis Tvrdonice–Libhošť, įskaitant kompresorinės Břeclav (CZ) modernizavimą

6.2.

Lenkijos ir Slovakijos jungties ir susijusių vidaus sistemų sustiprinimo projektų rytų Lenkijoje grupė, apimanti šiuos BIP:

| 6.2.1. | Lenkijos ir Slovakijos jungtis |
| --- | --- |

6.2.1.

Lenkijos ir Slovakijos jungtis

| 6.2.2. | Perdavimo infrastruktūros Rembelszczyzna–Strachocina (PL) projektai |
| --- | --- |

6.2.2.

Perdavimo infrastruktūros Rembelszczyzna–Strachocina (PL) projektai

| 6.2.3. | Perdavimo infrastruktūros Tworóg–Strachocina (PL) projektai |
| --- | --- |

6.2.3.

Perdavimo infrastruktūros Tworóg–Strachocina (PL) projektai

| 6.2.4. | Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.4.

Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.2.2

| 6.2.5. | Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.5.

Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.2.2

| 6.2.6. | Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.6.

Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.2.2

| 6.2.7. | Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.7.

Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.2.2

| 6.2.8. | Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.8.

Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.2.2

| 6.2.9. | Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.9.

Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.2.2

6.3.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

6.4.

Dvipusė Austrijos ir Čekijos jungtis (BACI) Baumgarten (AT)–Reinthal (CZ/AT)–Brečlav (CZ)

Projektai, kuriais užtikrinami dujų srautai iš Kroatijos suskystintų gamtinių dujų terminalo į kaimynines šalis

| 6.5. | Suskystintų dujų terminalo Krk ir išsiurbimo dujotiekio į Vengriją ir toliau projektų grupė, apimanti šiuos BIP:






  651 | Laipsniška suskystintų gamtinių dujų terminalo Krk (HR) plėtra |
| --- | --- | --- |

6.5.

Suskystintų dujų terminalo Krk ir išsiurbimo dujotiekio į Vengriją ir toliau projektų grupė, apimanti šiuos BIP:

651

Laipsniška suskystintų gamtinių dujų terminalo Krk (HR) plėtra

| 6.5.2. | Dujotiekis Zlobin–Bosiljevo–Sisak–Kozarac–Slobodnica (HR) |
| --- | --- |

6.5.2.

Dujotiekis Zlobin–Bosiljevo–Sisak–Kozarac–Slobodnica (HR)

| 6.5.3. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

6.5.3.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

| 6.5.4. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

6.5.4.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

6.6.

Dabar BIP Nr. 6.26.1

6.7.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

Projektai, kuriais užtikrinami dujų iš pietinio dujų koridoriaus ir (arba) suskystintų gamtinių dujų terminalų Graikijoje srautai per Graikiją, Bulgariją, Rumuniją, Serbiją į Vengriją, įskaitant reversinio srauto pajėgumą iš pietų į šiaurę ir tranzito bei perdavimo sistemų integravimą

| 6.8. | Graikijos, Bulgarijos ir Rumunijos jungčių ir būtino sistemų sustiprinimo Bulgarijoje projektų grupė, apimanti šiuos BIP:






  6.8.1. | Graikijos ir Bulgarijos jungtis [dabartinis pavadinimas – IGB] Komotini (EL)–Stara Zagora (BG) |
| --- | --- | --- |

6.8.

Graikijos, Bulgarijos ir Rumunijos jungčių ir būtino sistemų sustiprinimo Bulgarijoje projektų grupė, apimanti šiuos BIP:

6.8.1.

Graikijos ir Bulgarijos jungtis [dabartinis pavadinimas – IGB] Komotini (EL)–Stara Zagora (BG)

| 6.8.2. | Būtinas Bulgarijos perdavimo sistemos remontas, modernizavimas ir išplėtimas |
| --- | --- |

6.8.2.

Būtinas Bulgarijos perdavimo sistemos remontas, modernizavimas ir išplėtimas

| 6.8.3. | Bulgarijos dujų perdavimo sistemos šiaurinio žiedo sujungimas su dujotiekiu Komotini (EL)–Stara Zagora (BG) ir ruožo Hurezani–Horia–Csanadpalota pajėgumo didinimas |
| --- | --- |

6.8.3.

Bulgarijos dujų perdavimo sistemos šiaurinio žiedo sujungimas su dujotiekiu Komotini (EL)–Stara Zagora (BG) ir ruožo Hurezani–Horia–Csanadpalota pajėgumo didinimas

| 6.8.4. | Dujotiekis, kurio paskirtis – padidinti Bulgarijos ir Rumunijos dujų perdavimo tinklų šiaurinio žiedo jungties pajėgumą |
| --- | --- |

6.8.4.

Dujotiekis, kurio paskirtis – padidinti Bulgarijos ir Rumunijos dujų perdavimo tinklų šiaurinio žiedo jungties pajėgumą

6.9.

Suskystintų gamtinių dujų terminalo Graikijoje projektų grupė, apimanti šiuos BIP:

| 6.9.1. | Suskystintų gamtinių dujų terminalas Graikijos šiaurėje |
| --- | --- |

6.9.1.

Suskystintų gamtinių dujų terminalas Graikijos šiaurėje

| 6.9.2. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

6.9.2.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

| 6.9.3. | Dujų kompresorinė Kipi (EL) |
| --- | --- |

6.9.3.

Dujų kompresorinė Kipi (EL)

6.10.

Bulgarijos ir Serbijos dujų jungties BIP [dabartinis pavadinimas – IBS]

6.11.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

6.12.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

6.13.

| 6.13.1. | Dabar BIP Nr. 6.24.4 |
| --- | --- |

6.13.1.

Dabar BIP Nr. 6.24.4

| 6.13.2. | Dabar BIP Nr. 6.24.5 |
| --- | --- |

6.13.2.

Dabar BIP Nr. 6.24.5

| 6.13.3. | Dabar BIP Nr. 6.24.6 |
| --- | --- |

6.13.3.

Dabar BIP Nr. 6.24.6

6.14.

Dabar BIP Nr. 6.24.1

6.15.

Nacionalinės perdavimo sistemos jungtis Isaccea (RO) su tarptautiniais dujotiekiais ir reversiniu srautu

| 6.15.1. | Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.15 |
| --- | --- |

6.15.1.

Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.15

| 6.15.2. | Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.15 |
| --- | --- |

6.15.2.

Dabar priskiriamas prie BIP Nr. 6.15

Projektas, kuriuo užtikrinamas dujų iš pietinio dujų koridoriaus srautas per Italiją į šiaurės rytų Europą

| 6.16. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |
| 6.17. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| 6.18. | Dujotiekis Adriatica (IT) |
| 6.19. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |

6.16.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

6.17.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

6.18.

Dujotiekis Adriatica (IT)

6.19.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

Požeminių dujų saugyklų pietryčių Europoje plėtros projektai

| 6.20. | Saugyklų pajėgumo didinimo pietryčių Europoje projektų grupė, apimanti vieną ar daugiau iš šių BIP:






  6.20.1. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- | --- |

6.20.

Saugyklų pajėgumo didinimo pietryčių Europoje projektų grupė, apimanti vieną ar daugiau iš šių BIP:

6.20.1.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

| 6.20.2. | Požeminės dujų saugyklos Chiren (BG) išplėtimas |
| --- | --- |

6.20.2.

Požeminės dujų saugyklos Chiren (BG) išplėtimas

| 6.20.3. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

6.20.3.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

ir vienas iš šių BIP:

| 6.20.4. | Saugykla Depomures Rumunijoje |
| --- | --- |

6.20.4.

Saugykla Depomures Rumunijoje

| 6.20.5. | Nauja požeminė dujų saugykla Rumunijoje |
| --- | --- |

6.20.5.

Nauja požeminė dujų saugykla Rumunijoje

| 6.20.6. | Nauja požeminė dujų saugykla Sarmasel Rumunijoje |
| --- | --- |

6.20.6.

Nauja požeminė dujų saugykla Sarmasel Rumunijoje

6.21.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

6.22.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

6.23.

Vengrijos ir Slovėnijos jungtis Nagykanizsa–Tornyiszentmiklós (HU)–Lendava (SI)–Kidričevo

6.24.

Bulgarijos, Rumunijos, Vengrijos ir Austrijos dvikrypčio perdavimo koridoriaus laipsniško pajėgumo didinimo projektų grupė [dabartinis pavadinimas – ROHUAT/BRUA], kad pirmuoju etapu būtų galima perduoti 1,75 mlrd. m3 per metus, o antruoju etapu – 4,4 mlrd. m3 per metus, įskaitant naujus Juodosios jūros išteklius

| 6.24.1. | Rumunijos–Vengrijos reversinis srautas. Vengrijos ruožo pirmas etapas, kompresorinė Csanádpalota (pirmas etapas) |
| --- | --- |

6.24.1.

Rumunijos–Vengrijos reversinis srautas. Vengrijos ruožo pirmas etapas, kompresorinė Csanádpalota (pirmas etapas)

| 6.24.2. | Bulgarijos, Rumunijos, Vengrijos ir Austrijos koridoriaus Rumunijos nacionalinės dujų perdavimo sistemos plėtra: perdavimo dujotiekis Podișor–Horia GMS ir trys naujos kompresorinės (Jupa, Bibești ir Podișor) (pirmas etapas) |
| --- | --- |

6.24.2.

Bulgarijos, Rumunijos, Vengrijos ir Austrijos koridoriaus Rumunijos nacionalinės dujų perdavimo sistemos plėtra: perdavimo dujotiekis Podișor–Horia GMS ir trys naujos kompresorinės (Jupa, Bibești ir Podișor) (pirmas etapas)

| 6.24.3. | Projekto GCA Mosonmagyarovar kompresorinės plėtra Austrijos pusėje (pirmas etapas) |
| --- | --- |

6.24.3.

Projekto GCA Mosonmagyarovar kompresorinės plėtra Austrijos pusėje (pirmas etapas)

| 6.24.4. | Dujotiekis Városföld-Ercsi–Győr (HU) (pajėgumas 4,4 mlrd. m3 per metus) |
| --- | --- |

6.24.4.

Dujotiekis Városföld-Ercsi–Győr (HU) (pajėgumas 4,4 mlrd. m3 per metus)

| 6.24.5. | Dujotiekis Ercsi-Százhalombatta–Győr (HU) (pajėgumas 4,4 mlrd. m3 per metus) |
| --- | --- |

6.24.5.

Dujotiekis Ercsi-Százhalombatta–Győr (HU) (pajėgumas 4,4 mlrd. m3 per metus)

| 6.24.6. | Kompresorinė Városföld (HU) (pajėgumas 4,4 mlrd. m3 per metus) |
| --- | --- |

6.24.6.

Kompresorinė Városföld (HU) (pajėgumas 4,4 mlrd. m3 per metus)

| 6.24.7. | Perdavimo iš Rumunijos į Vengriją pajėgumo padidinimas iki 4,4 mlrd. m3 per metus (antras etapas) |
| --- | --- |

6.24.7.

Perdavimo iš Rumunijos į Vengriją pajėgumo padidinimas iki 4,4 mlrd. m3 per metus (antras etapas)

| 6.24.8. | Dujotiekis Black Sea shore–Podișor (RO), kuriuo tekės Juodosios jūros dujos |
| --- | --- |

6.24.8.

Dujotiekis Black Sea shore–Podișor (RO), kuriuo tekės Juodosios jūros dujos

| 6.24.9. | Rumunijos–Vengrijos reversinis srautas. Vengrijos ruožo antras etapas kompresorinė Csanádpalota arba Algyő (HU), pajėgumas 4,4 mlrd. m3 per metus (antras etapas) |
| --- | --- |

6.24.9.

Rumunijos–Vengrijos reversinis srautas. Vengrijos ruožo antras etapas kompresorinė Csanádpalota arba Algyő (HU), pajėgumas 4,4 mlrd. m3 per metus (antras etapas)

6.25.

Dujų tiekimo centrinei ir pietryčių Europai iš naujų šaltinių infrastruktūros projektų, kuriuos įgyvendinant siekiama tiekimo įvairovės, grupė, apimanti vieną ar daugiau iš šių BIP:

| 6.25.1. | Dujotiekių sistema iš Bulgarijos į Slovakiją [dabartinis pavadinimas – Eastring] |
| --- | --- |

6.25.1.

Dujotiekių sistema iš Bulgarijos į Slovakiją [dabartinis pavadinimas – Eastring]

| 6.25.2. | Dujotiekių sistema iš Graikijos į Austriją [dabartinis pavadinimas – Tesla] |
| --- | --- |

6.25.2.

Dujotiekių sistema iš Graikijos į Austriją [dabartinis pavadinimas – Tesla]

| 6.25.3. | Tolesnis Bulgarijos, Rumunijos, Vengrijos ir Austrijos dvikrypčio perdavimo koridoriaus didinimas [dabartinis pavadinimas – ROHUAT/BRUA, trečias etapas] |
| --- | --- |

6.25.3.

Tolesnis Bulgarijos, Rumunijos, Vengrijos ir Austrijos dvikrypčio perdavimo koridoriaus didinimas [dabartinis pavadinimas – ROHUAT/BRUA, trečias etapas]

| 6.25.4. | Infrastruktūra, reikalinga Bulgarijos dujų transporto mazgo plėtrai |
| --- | --- |

6.25.4.

Infrastruktūra, reikalinga Bulgarijos dujų transporto mazgo plėtrai

6.26.

Kroatijos, Slovėnijos ir Austrijos projektų Rogatec grupė, apimanti šiuos BIP:

| 6.26.1. | Kroatijos ir Slovėnijos jungtis (Lučko–Zabok–Rogatec) |
| --- | --- |

6.26.1.

Kroatijos ir Slovėnijos jungtis (Lučko–Zabok–Rogatec)

| 6.26.2. | Kompresorinė Kidričevo (SI), antras modernizavimo etapas |
| --- | --- |

6.26.2.

Kompresorinė Kidričevo (SI), antras modernizavimo etapas

| 6.26.3. | Kroatijos dujų perdavimo sistemos kompresorinės |
| --- | --- |

6.26.3.

Kroatijos dujų perdavimo sistemos kompresorinės

| 6.26.4. | Projektas GCA 2014/04 Murfeld (AT) |
| --- | --- |

6.26.4.

Projektas GCA 2014/04 Murfeld (AT)

| 6.26.5 | Jungties Murfeld/Ceršak (AT-SI) modernizavimas |
| --- | --- |

6.26.5

Jungties Murfeld/Ceršak (AT-SI) modernizavimas

| 6.26.6. | Jungties Rogatec modernizavimas |
| --- | --- |

6.26.6.

Jungties Rogatec modernizavimas

7.   Prioritetinis pietinis dujų koridorius (angl. SGC)

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 7.1. | Integruotos, specialios ir moduliuojamos transporto infrastruktūros ir susijusios įrangos, kuria iš naujų Kaspijos jūros regiono šaltinių per Azerbaidžaną, Gruziją ir Turkiją į ES rinkas Graikijoje ir Italijoje būtų transportuojama ne mažiau kaip 10 mlrd. m3 dujų per metus, projektų grupė, apimanti šiuos projektus:






  7.1.1. | Dujotiekis iš Turkmėnistano ir Azerbaidžano per Gruziją ir Turkiją į Europos Sąjungą [dabartinis pavadinimas – projektų Trans-Caspian Gas Pipeline (TCP), Expansion of the South-Caucasus Pipeline (SCP-(F)X) ir Trans Anatolia Natural Gas Pipeline (TANAP) junginys] |

Nr.

Apibrėžtis

7.1.

Integruotos, specialios ir moduliuojamos transporto infrastruktūros ir susijusios įrangos, kuria iš naujų Kaspijos jūros regiono šaltinių per Azerbaidžaną, Gruziją ir Turkiją į ES rinkas Graikijoje ir Italijoje būtų transportuojama ne mažiau kaip 10 mlrd. m3 dujų per metus, projektų grupė, apimanti šiuos projektus:

7.1.1.

Dujotiekis iš Turkmėnistano ir Azerbaidžano per Gruziją ir Turkiją į Europos Sąjungą [dabartinis pavadinimas – projektų Trans-Caspian Gas Pipeline (TCP), Expansion of the South-Caucasus Pipeline (SCP-(F)X) ir Trans Anatolia Natural Gas Pipeline (TANAP) junginys]

| 7.1.2. | Dujų kompresorinė Kipi (EL) |
| --- | --- |

7.1.2.

Dujų kompresorinė Kipi (EL)

| 7.1.3. | Dujotiekis iš Graikijos į Italiją per Albaniją ir Adrijos jūrą [dabartinis pavadinimas – Trans-Adriatic Pipeline (TAP)] |
| --- | --- |

7.1.3.

Dujotiekis iš Graikijos į Italiją per Albaniją ir Adrijos jūrą [dabartinis pavadinimas – Trans-Adriatic Pipeline (TAP)]

| 7.1.4. | Dujotiekis iš Graikijos į Italiją [dabartinis pavadinimas – Poseidon] |
| --- | --- |

7.1.4.

Dujotiekis iš Graikijos į Italiją [dabartinis pavadinimas – Poseidon]

| 7.1.5. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

7.1.5.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

| 7.1.6. | Graikijos perdavimo sistemos ir Adrijos jūros dujotiekio (TAP) jungties matavimo ir reguliavimo stotys |
| --- | --- |

7.1.6.

Graikijos perdavimo sistemos ir Adrijos jūros dujotiekio (TAP) jungties matavimo ir reguliavimo stotys

| 7.1.7. | Dujotiekis Komotini–Thesprotia (EL) |
| --- | --- |

7.1.7.

Dujotiekis Komotini–Thesprotia (EL)

7.2.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

7.3.

| 7.3.1. | Dujotiekis nuo Kipro jūrinės teritorijos iki žemyninės Graikijos per Kretą [dabartinis pavadinimas – EastMed] |
| --- | --- |

7.3.1.

Dujotiekis nuo Kipro jūrinės teritorijos iki žemyninės Graikijos per Kretą [dabartinis pavadinimas – EastMed]

| 7.3.2. | Kipro vidaus sistemos pralaidumo trukdžių šalinimas siekiant panaikinti izoliaciją ir sudaryti galimybę dujas perduoti iš rytinio Viduržemio jūros regiono |
| --- | --- |

7.3.2.

Kipro vidaus sistemos pralaidumo trukdžių šalinimas siekiant panaikinti izoliaciją ir sudaryti galimybę dujas perduoti iš rytinio Viduržemio jūros regiono

7.4.

Jungčių su Turkija projektų grupė, apimanti šiuos BIP:

| 7.4.1. | Dujų kompresorinė Kipi (EL) |
| --- | --- |

7.4.1.

Dujų kompresorinė Kipi (EL)

| 7.4.2. | Turkijos ir Bulgarijos jungtis [dabartinis pavadinimas – ITB] |
| --- | --- |

7.4.2.

Turkijos ir Bulgarijos jungtis [dabartinis pavadinimas – ITB]

8.   Baltijos šalių energijos rinkos dujų sektoriaus jungčių plano (angl. BEMIP Gas) prioritetinis koridorius

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 8.1. | Tiekimo šaltinių įvairinimo rytiniame Baltijos jūros regione projektų grupė, apimanti šiuos BIP:






  8.1.1. | Estijos ir Suomijos jungtis [dabartinis pavadinimas – Balticconnector] ir |

Nr.

Apibrėžtis

8.1.

Tiekimo šaltinių įvairinimo rytiniame Baltijos jūros regione projektų grupė, apimanti šiuos BIP:

8.1.1.

Estijos ir Suomijos jungtis [dabartinis pavadinimas – Balticconnector] ir

| 8.1.2. | Vienas iš šių suskystintų gamtinių dujų terminalų:






  8.1.2.1. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- | --- |

8.1.2.

Vienas iš šių suskystintų gamtinių dujų terminalų:

8.1.2.1.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

| 8.1.2.2. | Suskystintų gamtinių dujų terminalas Paldiski (EE) |
| --- | --- |

8.1.2.2.

Suskystintų gamtinių dujų terminalas Paldiski (EE)

| 8.1.2.3. | Suskystintų gamtinių dujų terminalas Tallinn (EE) |
| --- | --- |

8.1.2.3.

Suskystintų gamtinių dujų terminalas Tallinn (EE)

| 8.1.2.4. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

8.1.2.4.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

Perdavimo infrastruktūros Baltijos valstybėse sustiprinimas ir požeminės dujų saugyklos Latvijoje modernizavimas

| 8.2. | Rytinio Baltijos jūros regiono infrastruktūros modernizavimo projektų grupė, apimanti šiuos BIP:






  8.2.1. | Latvijos ir Lietuvos jungties gerinimas |
| --- | --- | --- |

8.2.

Rytinio Baltijos jūros regiono infrastruktūros modernizavimo projektų grupė, apimanti šiuos BIP:

8.2.1.

Latvijos ir Lietuvos jungties gerinimas

| 8.2.2. | Estijos ir Latvijos jungties gerinimas |
| --- | --- |

8.2.2.

Estijos ir Latvijos jungties gerinimas

| 8.2.3. | Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas |
| --- | --- |

8.2.3.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

| 8.2.4. | Požeminės dujų saugyklos Inčukalns (LV) gerinimas |
| --- | --- |

8.2.4.

Požeminės dujų saugyklos Inčukalns (LV) gerinimas

8.3.

Lenkijos ir Danijos jungtis [dabartinis pavadinimas – Baltic Pipe]

8.4.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

8.5.

Lenkijos ir Lietuvos jungtis [dabartinis pavadinimas – GIPL]

8.6

Suskystintų gamtinių dujų terminalas Gothenburg (SE)

8.7.

Suskystintų gamtinių dujų terminalo Świnoujście (PL) pajėgumo didinimas

8.8.

Prie bendro intereso projektų nebepriskiriamas projektas

9.   Naftos tiekimo jungčių Vidurio ir Rytų Europoje (angl. OSC) prioritetinis koridorius

Naftos tiekimo centrinėje rytų Europoje saugumo didinimas gerinant sąveikumą ir kuriant tinkamus alternatyvius tiekimo kelius

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 9.1. | Naftotiekis Adamowo–Brody. Naftotiekis, kuriuo bendrovės Uktransnafta valdomas objektas Broduose (Ukrainoje) bus sujungtas su saugyklomis Adamove (Lenkijoje) |
| 9.2. | Naftotiekis Bratislava–Schwechat. Naftotiekis, kuriuo bus sujungtas Švechatas (Austrijoje) ir Bratislava (Slovakijoje) |
| 9.3. | Naftotiekiai JANAF-Adria. Esamų JANAF ir Adrijos naftotiekių, kuriais Kroatijos Omisalio uostas sujungtas su pietine naftotiekio Družba dalimi (Kroatijoje, Vengrijoje, Slovakijoje) rekonstravimas, modernizavimas, techninė priežiūra ir pajėgumo didinimas. (Vengrijos ir Slovakijos jungtis nebepriskiriama prie bendro intereso projektų) |
| 9.4. | Naftotiekis Litvinov (CZ)–Spergau (DE). Žalios naftos naftotiekio Družba pratęsimas iki naftos perdirbimo įmonės TRM Spergau |
| 9.5. | Pomeranijos naftotiekio projektų Lenkijoje grupė, apimanti šiuos BIP:






  9.5.1. | Naftos terminalo Gdanske statyba |

Nr.

Apibrėžtis

9.1.

Naftotiekis Adamowo–Brody. Naftotiekis, kuriuo bendrovės Uktransnafta valdomas objektas Broduose (Ukrainoje) bus sujungtas su saugyklomis Adamove (Lenkijoje)

9.2.

Naftotiekis Bratislava–Schwechat. Naftotiekis, kuriuo bus sujungtas Švechatas (Austrijoje) ir Bratislava (Slovakijoje)

9.3.

Naftotiekiai JANAF-Adria. Esamų JANAF ir Adrijos naftotiekių, kuriais Kroatijos Omisalio uostas sujungtas su pietine naftotiekio Družba dalimi (Kroatijoje, Vengrijoje, Slovakijoje) rekonstravimas, modernizavimas, techninė priežiūra ir pajėgumo didinimas. (Vengrijos ir Slovakijos jungtis nebepriskiriama prie bendro intereso projektų)

9.4.

Naftotiekis Litvinov (CZ)–Spergau (DE). Žalios naftos naftotiekio Družba pratęsimas iki naftos perdirbimo įmonės TRM Spergau

9.5.

Pomeranijos naftotiekio projektų Lenkijoje grupė, apimanti šiuos BIP:

9.5.1.

Naftos terminalo Gdanske statyba

| 9.5.2. | Pomeranijos naftotiekio plėtimas. Pomeranijos naftotiekio, kuriuo saugyklos Plebankoje (netoli Plocko) sujungiamos su Gdansko terminalu, aplinkinė ir antrinė linijos |
| --- | --- |

9.5.2.

Pomeranijos naftotiekio plėtimas. Pomeranijos naftotiekio, kuriuo saugyklos Plebankoje (netoli Plocko) sujungiamos su Gdansko terminalu, aplinkinė ir antrinė linijos

9.6.

Projektas TAL Plus. Naftotiekio TAL tarp Triesto (Italija) ir Ingolštato (Vokietija) pajėgumo didinimas

10.   Prioritetinė teminė pažangiųjų tinklų plėtros sritis

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| 10.1. | Projekto North Atlantic Green Zone (Airija, Jungtinė Karalystė/Šiaurės Airija) tikslas – mažinti vėjo pagamintos energijos naudojimo apribojimus įgyvendinant ryšių infrastruktūrą, gerinant tinklo valdymą, kuriant jungtis ir nustatant (tarpvalstybinius) paklausos valdymo protokolus |
| 10.2. | Projekto Green-Me (Prancūzija, Italija) tikslas – geriau integruoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintą energiją įgyvendinant automatizavimo, kontrolės ir stebėjimo sistemas aukštosios ir aukštosios/vidutinės įtampos pastotėse, įskaitant ryšius su atsinaujinančiųjų išteklių energijos generatoriais ir energijos kaupimą pirminėse pastotėse, ir naujus duomenų mainus, kurie padeda geriau valdyti tarpvalstybines jungtis |
| 10.3. | Projekto SINCRO.GRID (Slovėnija ir Kroatija) tikslas – tinklo įtampos, dažnio reguliavimo ir nepakankamo pralaidumo problemas išspręsti naudojant daugiau atsinaujinančiųjų šaltinių, o vietoj įprastinės gamybos naujus perdavimo ir skirstomųjų tinklų aktyviuosius elementus integruoti į tarpvalstybinį virtualų valdymo centrą, grindžiamą pažangiuoju duomenų valdymu, bendros sistemos optimizavimu ir dviejų kaimyninių perdavimo sistemų operatorių ir dviejų kaimyninių skirstomųjų sistemų operatorių prognozėmis |

Nr.

Apibrėžtis

10.1.

Projekto North Atlantic Green Zone (Airija, Jungtinė Karalystė/Šiaurės Airija) tikslas – mažinti vėjo pagamintos energijos naudojimo apribojimus įgyvendinant ryšių infrastruktūrą, gerinant tinklo valdymą, kuriant jungtis ir nustatant (tarpvalstybinius) paklausos valdymo protokolus

10.2.

Projekto Green-Me (Prancūzija, Italija) tikslas – geriau integruoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintą energiją įgyvendinant automatizavimo, kontrolės ir stebėjimo sistemas aukštosios ir aukštosios/vidutinės įtampos pastotėse, įskaitant ryšius su atsinaujinančiųjų išteklių energijos generatoriais ir energijos kaupimą pirminėse pastotėse, ir naujus duomenų mainus, kurie padeda geriau valdyti tarpvalstybines jungtis

10.3.

Projekto SINCRO.GRID (Slovėnija ir Kroatija) tikslas – tinklo įtampos, dažnio reguliavimo ir nepakankamo pralaidumo problemas išspręsti naudojant daugiau atsinaujinančiųjų šaltinių, o vietoj įprastinės gamybos naujus perdavimo ir skirstomųjų tinklų aktyviuosius elementus integruoti į tarpvalstybinį virtualų valdymo centrą, grindžiamą pažangiuoju duomenų valdymu, bendros sistemos optimizavimu ir dviejų kaimyninių perdavimo sistemų operatorių ir dviejų kaimyninių skirstomųjų sistemų operatorių prognozėmis

11.   Prioritetinė teminė elektros energijos magistralių sritis

BIP, taip pat vadinami elektros energijos magistralėmis

| Nr. | Apibrėžtis |
| --- | --- |
| Jėgainių Šiaurės jūrose tinklo (angl. NSOG) prioritetinis koridorius |
| 1.1.1. | Jungtis Zeebrugge (BE)–vicinity of Richborough (UK) |
| 1.3.1. | Jungtis Endrup (DK)–Niebüll (DE) |
| 1.3.2. | Vidaus linija Brunsbüttel–Niebüll (DE) |
| 1.4.1. | Jungtis Kassø (DK)–Audorf (DE) |
| 1.4.2. | Vidaus linija Audorf–Hamburg/Nord (DE) |
| 1.4.3. | Vidaus linija Hamburg/Nord–Dollern (DE) |
| 1.5. | Danijos ir Nyderlandų jungtis Endrup (DK)–Eemshaven (NL) [dabartinis pavadinimas – COBRAcable] |
| 1.6. | Prancūzijos ir Airijos jungtis La Martyre (FR)–Great Island (IE) arba Knockraha (IE) [dabartinis pavadinimas – Celtic Interconnector] |
| 1.7.1. | Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Cotentin (FR)–vicinity of Exeter (UK) [dabartinis pavadinimas – FAB] |
| 1.7.2. | Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Tourbe (FR)–Chilling (UK) [dabartinis pavadinimas – IFA2] |
| 1.7.3. | Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Coquelles (FR)–Folkestone (UK) [dabartinis pavadinimas – ElecLink] |
| 1.8. | Vokietijos ir Norvegijos jungtis Wilster (DE)–Tonstad (NO) [dabartinis pavadinimas– NordLink] |
| 1.10. | Norvegijos ir Jungtinės Karalystės jungtis |
| 1.13. | Islandijos ir Jungtinės Karalystės jungtis [dabartinis pavadinimas – Ice Link] |
| 1.14. | Jungtis Revsing (DK)–Bicker Fen (UK) [dabartinis pavadinimas – Viking Link] |
| Šiaurės–pietų elektros energijos jungčių Vakarų Europoje (angl. NSI West Electricity) prioritetinis koridorius |
| 2.2.1. | Jungtis Lixhe (BE)–Oberzier (DE) |
| 2.5.1. | Jungtis Grande Ile (FR)–Piossasco (IT) [dabartinis pavadinimas – Savoie-Piemont] |
| 2.7. | Prancūzijos ir Ispanijos jungtis Aquitaine (FR)–Baskų kraštas (ES) [dabartinis pavadinimas – Biscay Gulf] |
| 2.9. | Vokietijos vidaus linija Osterath–Philippsburg (DE), kuria didinamas pajėgumas vakarų pasienyje |
| 2.10. | Vokietijos vidaus linija Brunsbüttel-Grοβgartach–Wilster-Grafenrheinfeld (DE), kuria didinamas pajėgumas šiaurės ir pietų pasienyje |
| 2.13. | Airijos ir Jungtinės Karalystės jungčių projektų grupė, apimanti vieną ar daugiau iš šių BIP:






  2.13.1. | Airijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Woodland (IE)–Turleenan (UK) |

Nr.

Apibrėžtis

Jėgainių Šiaurės jūrose tinklo (angl. NSOG) prioritetinis koridorius

1.1.1.

Jungtis Zeebrugge (BE)–vicinity of Richborough (UK)

1.3.1.

Jungtis Endrup (DK)–Niebüll (DE)

1.3.2.

Vidaus linija Brunsbüttel–Niebüll (DE)

1.4.1.

Jungtis Kassø (DK)–Audorf (DE)

1.4.2.

Vidaus linija Audorf–Hamburg/Nord (DE)

1.4.3.

Vidaus linija Hamburg/Nord–Dollern (DE)

1.5.

Danijos ir Nyderlandų jungtis Endrup (DK)–Eemshaven (NL) [dabartinis pavadinimas – COBRAcable]

1.6.

Prancūzijos ir Airijos jungtis La Martyre (FR)–Great Island (IE) arba Knockraha (IE) [dabartinis pavadinimas – Celtic Interconnector]

1.7.1.

Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Cotentin (FR)–vicinity of Exeter (UK) [dabartinis pavadinimas – FAB]

1.7.2.

Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Tourbe (FR)–Chilling (UK) [dabartinis pavadinimas – IFA2]

1.7.3.

Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Coquelles (FR)–Folkestone (UK) [dabartinis pavadinimas – ElecLink]

1.8.

Vokietijos ir Norvegijos jungtis Wilster (DE)–Tonstad (NO) [dabartinis pavadinimas– NordLink]

1.10.

Norvegijos ir Jungtinės Karalystės jungtis

1.13.

Islandijos ir Jungtinės Karalystės jungtis [dabartinis pavadinimas – Ice Link]

1.14.

Jungtis Revsing (DK)–Bicker Fen (UK) [dabartinis pavadinimas – Viking Link]

Šiaurės–pietų elektros energijos jungčių Vakarų Europoje (angl. NSI West Electricity) prioritetinis koridorius

2.2.1.

Jungtis Lixhe (BE)–Oberzier (DE)

2.5.1.

Jungtis Grande Ile (FR)–Piossasco (IT) [dabartinis pavadinimas – Savoie-Piemont]

2.7.

Prancūzijos ir Ispanijos jungtis Aquitaine (FR)–Baskų kraštas (ES) [dabartinis pavadinimas – Biscay Gulf]

2.9.

Vokietijos vidaus linija Osterath–Philippsburg (DE), kuria didinamas pajėgumas vakarų pasienyje

2.10.

Vokietijos vidaus linija Brunsbüttel-Grοβgartach–Wilster-Grafenrheinfeld (DE), kuria didinamas pajėgumas šiaurės ir pietų pasienyje

2.13.

Airijos ir Jungtinės Karalystės jungčių projektų grupė, apimanti vieną ar daugiau iš šių BIP:

2.13.1.

Airijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Woodland (IE)–Turleenan (UK)

| 2.13.2. | Airijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Srananagh (IE)–Turleenan (UK) |
| --- | --- |

2.13.2.

Airijos ir Jungtinės Karalystės jungtis Srananagh (IE)–Turleenan (UK)

Šiaurės–pietų elektros energijos jungčių Vidurio, Rytų ir Pietryčių Europoje (angl. NSI East Electricity) prioritetinis koridorius

3.10.1.

Jungtis Hadera (IL)–Kofinou (CY)

3.10.2.

Jungtis Kofinou (CY)–Korakia, Kreta (EL)

3.10.3.

Vidaus linija Korakia, Kreta–Atika (EL)

3.12.

Vokietijos vidaus linija Wolmirstedt–Bavarija, kuria didinamas vidaus šiaurės–pietų perdavimo pajėgumas

Baltijos šalių energijos rinkos elektros energijos jungčių plano (angl. BEMIP Electricity) prioritetinis koridorius

4.1.

Danijos ir Vokietijos jungtis Tolstrup Gaarde (DK)–Bentwisch (DE) per jūrinius vėjo jėgainių parkus Kriegers Flak (DK) ir Baltic 1 ir 2 (DE) [dabartinis pavadinimas – Kriegers Flak Combined Grid Solution]“

---

| 2016 1 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 19/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 1 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 19/22

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/90

2016 m. sausio 26 d.

kuriuo, atlikus dalinę tarpinę peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį, iš dalies keičiamas Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 102/2012, kuriuo importuojamiems, inter alia, Ukrainos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams nustatomas galutinis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) (1), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Galiojančios priemonės

Galiojančios priemonės

| (1) | Galiojančios antidempingo priemonės, taikomos tam tikriems importuojamiems Ukrainos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, buvo pirmiausia nustatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1796/1999 (2) (toliau – pradinis reglamentas), o jų galiojimas paskutinį kartą pratęstas Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 102/2012 (3) (toliau – galiojančios priemonės). |
| --- | --- |

(1)

Galiojančios antidempingo priemonės, taikomos tam tikriems importuojamiems Ukrainos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, buvo pirmiausia nustatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1796/1999 (2) (toliau – pradinis reglamentas), o jų galiojimas paskutinį kartą pratęstas Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 102/2012 (3) (toliau – galiojančios priemonės).

2

3

| (2) | Galiojančios priemonės – 51,8 % ad valorem muitas. |
| --- | --- |

(2)

Galiojančios priemonės – 51,8 % ad valorem muitas.

ad valorem

1.2.   Prašymas atlikti peržiūrą

Prašymas atlikti peržiūrą

| (3) | Europos Komisija (toliau – Komisija) gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašymą pateikė eksportuojantis Ukrainos gamintojas PJSC „PA“„Stalkanat-Silur“ (toliau – pareiškėjas). |
| --- | --- |

(3)

Europos Komisija (toliau – Komisija) gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašymą pateikė eksportuojantis Ukrainos gamintojas PJSC „PA“„Stalkanat-Silur“ (toliau – pareiškėjas).

| (4) | Prašyme buvo kalbama tik apie su pareiškėju susijusius dempingo tyrimo aspektus. |
| --- | --- |

(4)

Prašyme buvo kalbama tik apie su pareiškėju susijusius dempingo tyrimo aspektus.

| (5) | Prašyme pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad pokyčiai, susiję su jo dabartine struktūra, kurie pagrįsti, inter alia, dviejų nesusijusių Ukrainos eksportuojančių gamintojų (iš kurių tik vienas buvo anksčiau individualiai tiriamas) susijungimu, yra ilgalaikiai. |
| --- | --- |

(5)

Prašyme pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad pokyčiai, susiję su jo dabartine struktūra, kurie pagrįsti, inter alia, dviejų nesusijusių Ukrainos eksportuojančių gamintojų (iš kurių tik vienas buvo anksčiau individualiai tiriamas) susijungimu, yra ilgalaikiai.

prima facie

inter alia

| (6) | Be to, pareiškėjas teigė, kad remiantis pareiškėjo kainomis vidaus rinkoje, jo apskaičiuotąja normaliąja verte (nustatyta pagal gamybos sąnaudas, pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau – PBA) išlaidas ir pelną), o ne anksčiau naudota panašios šalies normaliąja verte, pareiškėjo dempingo skirtumas yra gerokai mažesnis nei galiojančio dydžio priemonės. |
| --- | --- |

(6)

Be to, pareiškėjas teigė, kad remiantis pareiškėjo kainomis vidaus rinkoje, jo apskaičiuotąja normaliąja verte (nustatyta pagal gamybos sąnaudas, pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau – PBA) išlaidas ir pelną), o ne anksčiau naudota panašios šalies normaliąja verte, pareiškėjo dempingo skirtumas yra gerokai mažesnis nei galiojančio dydžio priemonės.

| (7) | Todėl pareiškėjas teigė, kad nebuvo būtina toliau taikyti galiojančio dydžio priemonių ir taip kompensuoti pirmiau nustatytą dempingo daromą žalą. |
| --- | --- |

(7)

Todėl pareiškėjas teigė, kad nebuvo būtina toliau taikyti galiojančio dydžio priemonių ir taip kompensuoti pirmiau nustatytą dempingo daromą žalą.

1.3.   Peržiūros inicijavimas

Peržiūros inicijavimas

| (8) | Pranešusi valstybėms narėms ir nustačiusi, kad buvo pakankamai prima facie įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, 2014 m. lapkričio 18 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4) paskelbė pranešimą apie tyrimo inicijavimą tik su pareiškėju susijusiam dempingui tirti. |
| --- | --- |

(8)

Pranešusi valstybėms narėms ir nustačiusi, kad buvo pakankamai prima facie įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, 2014 m. lapkričio 18 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4) paskelbė pranešimą apie tyrimo inicijavimą tik su pareiškėju susijusiam dempingui tirti.

prima facie

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

4

1.4.   Nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas

Nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas

| (9) | Šioje peržiūroje nagrinėjamas produktas – tas pats produktas kaip ir pradiniame bei paskutiniame tyrimuose, kuriuos atlikus nustatytos šiuo metu galiojančios priemonės, t. y. Ukrainos kilmės plieniniai lynai ir kabeliai, įskaitant uždaros konstrukcijos lyno rites, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančiojo plieno, kurių didžiausias skerspjūvis didesnis kaip 3 mm (toliau – nagrinėjamasis produktas arba PLK), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98. |
| --- | --- |

(9)

Šioje peržiūroje nagrinėjamas produktas – tas pats produktas kaip ir pradiniame bei paskutiniame tyrimuose, kuriuos atlikus nustatytos šiuo metu galiojančios priemonės, t. y. Ukrainos kilmės plieniniai lynai ir kabeliai, įskaitant uždaros konstrukcijos lyno rites, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančiojo plieno, kurių didžiausias skerspjūvis didesnis kaip 3 mm (toliau – nagrinėjamasis produktas arba PLK), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98.

| (10) | Ukrainoje gaminamas ir joje bei trečiosiose šalyse parduodamas produktas ir į Sąjungą eksportuojamas produktas pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis ir turi tą pačią galutinę paskirtį, todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais. |
| --- | --- |

(10)

Ukrainoje gaminamas ir joje bei trečiosiose šalyse parduodamas produktas ir į Sąjungą eksportuojamas produktas pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis ir turi tą pačią galutinę paskirtį, todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais.

1.5.   Susijusios šalys

Susijusios šalys

| (11) | Komisija pareiškėjui, žinomoms Sąjungos pramonės asociacijoms ir Ukrainos valdžios institucijoms oficialiai pranešė apie tarpinės peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti nuomonę raštu ir būti išklausytoms. |
| --- | --- |

(11)

Komisija pareiškėjui, žinomoms Sąjungos pramonės asociacijoms ir Ukrainos valdžios institucijoms oficialiai pranešė apie tarpinės peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti nuomonę raštu ir būti išklausytoms.

| (12) | Komisija nusiuntė klausimyną pareiškėjui ir iki nustatytos dienos gavo atsakymą. Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga dempingui nustatyti. Atlikti patikrinimai pareiškėjo patalpose Odesoje, Ukrainoje. |
| --- | --- |

(12)

Komisija nusiuntė klausimyną pareiškėjui ir iki nustatytos dienos gavo atsakymą. Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga dempingui nustatyti. Atlikti patikrinimai pareiškėjo patalpose Odesoje, Ukrainoje.

1.6.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

| (13) | Peržiūros tiriamasis laikotarpis – nuo 2013 m. liepos 1 d. iki 2014 m. rugsėjo 30 d. |
| --- | --- |

(13)

Peržiūros tiriamasis laikotarpis – nuo 2013 m. liepos 1 d. iki 2014 m. rugsėjo 30 d.

2.   TYRIMO REZULTATAI

TYRIMO REZULTATAI

2.1.   Dempingas

Dempingas

2.1.1.   Normalioji vertė

Normalioji vertė

| (14) | Bendra pardavimo eksportui į Sąjungą apimtis per peržiūros tiriamąjį laikotarpį buvo tik du pardavimo sandoriai, ir kaip paaiškinta 26 konstatuojamojoje dalyje, šie sandoriai nebuvo laikomi tipiškais. Taip pat, kaip paminėta 26 konstatuojamojoje dalyje, eksporto kaina buvo nustatyta remiantis pareiškėjo pardavimo eksportui į trečiąsias šalis apimtimi per peržiūros tiriamąjį laikotarpį pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Siekiant nustatyti pardavimo vidaus rinkoje reprezentatyvumą ir nustatyti normaliąją vertę buvo naudojama pardavimo į trečiųjų šalių rinkas apimtis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(14)

Bendra pardavimo eksportui į Sąjungą apimtis per peržiūros tiriamąjį laikotarpį buvo tik du pardavimo sandoriai, ir kaip paaiškinta 26 konstatuojamojoje dalyje, šie sandoriai nebuvo laikomi tipiškais. Taip pat, kaip paminėta 26 konstatuojamojoje dalyje, eksporto kaina buvo nustatyta remiantis pareiškėjo pardavimo eksportui į trečiąsias šalis apimtimi per peržiūros tiriamąjį laikotarpį pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Siekiant nustatyti pardavimo vidaus rinkoje reprezentatyvumą ir nustatyti normaliąją vertę buvo naudojama pardavimo į trečiųjų šalių rinkas apimtis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje.

| (15) | Siekiant nustatyti normaliąją vertę, pirmiausia nustatyta, ar bendra pareiškėjo panašaus produkto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje apimtis yra tipiška, palyginti su bendra į trečiąsias šalis eksportuojamų produktų apimtimi. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį nustatyta, kad pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška, nes peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendra pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos pardavimo eksportui į trečiąsias šalis apimties. |
| --- | --- |

(15)

Siekiant nustatyti normaliąją vertę, pirmiausia nustatyta, ar bendra pareiškėjo panašaus produkto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje apimtis yra tipiška, palyginti su bendra į trečiąsias šalis eksportuojamų produktų apimtimi. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį nustatyta, kad pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška, nes peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendra pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos pardavimo eksportui į trečiąsias šalis apimties.

| (16) | Nustatyta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį pareiškėjas pardavė vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tos rūšies produktu, kuris eksportuojamas parduoti į trečiąsias šalis, pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo pakankamai tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis laikyta pakankamai tipiška, jeigu bendras tos rūšies produkto, per peržiūros tiriamąjį laikotarpį parduoto vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams, kiekis sudarė ne mažiau nei 5 % bendro per tą patį laikotarpį į trečiąsias šalis eksportuoto panašios rūšies produkto parduoto kiekio. |
| --- | --- |

(16)

Nustatyta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį pareiškėjas pardavė vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tos rūšies produktu, kuris eksportuojamas parduoti į trečiąsias šalis, pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo pakankamai tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis laikyta pakankamai tipiška, jeigu bendras tos rūšies produkto, per peržiūros tiriamąjį laikotarpį parduoto vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams, kiekis sudarė ne mažiau nei 5 % bendro per tą patį laikotarpį į trečiąsias šalis eksportuoto panašios rūšies produkto parduoto kiekio.

| (17) | Taip pat nagrinėta, ar galima laikyti, kad kiekvienos rūšies produktas vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia per peržiūros tiriamąjį laikotarpį kiekvienos rūšies į trečiąsias šalis eksportuoto nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis buvo pelninga. |
| --- | --- |

(17)

Taip pat nagrinėta, ar galima laikyti, kad kiekvienos rūšies produktas vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia per peržiūros tiriamąjį laikotarpį kiekvienos rūšies į trečiąsias šalis eksportuoto nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis buvo pelninga.

| (18) | Tų rūšių produkto, kurio kiekis, parduotas vidaus rinkoje didesnėmis už sąnaudas kainomis, buvo didesnis nei 80 %, o vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo ne mažesnė nei tos rūšies produkto vieneto gamybos sąnaudos, normalioji vertė kiekvienai produkto rūšiai apskaičiuota pagal viso nagrinėjamosios rūšies produkto pardavimo faktinių vidaus rinkos kainų svertinį vidurkį, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar ne. |
| --- | --- |

(18)

Tų rūšių produkto, kurio kiekis, parduotas vidaus rinkoje didesnėmis už sąnaudas kainomis, buvo didesnis nei 80 %, o vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo ne mažesnė nei tos rūšies produkto vieneto gamybos sąnaudos, normalioji vertė kiekvienai produkto rūšiai apskaičiuota pagal viso nagrinėjamosios rūšies produkto pardavimo faktinių vidaus rinkos kainų svertinį vidurkį, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar ne.

| (19) | Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per peržiūros tiriamąjį laikotarpį vidutinę svertinę kainą. |
| --- | --- |

(19)

Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per peržiūros tiriamąjį laikotarpį vidutinę svertinę kainą.

| (20) | Kai siekiant nustatyti normaliąją vertę nebuvo galima remtis pareiškėjo parduodamo konkrečios rūšies produkto vidaus rinkos kainomis, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(20)

Kai siekiant nustatyti normaliąją vertę nebuvo galima remtis pareiškėjo parduodamo konkrečios rūšies produkto vidaus rinkos kainomis, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.

| (21) | Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų ir pelno sumos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį buvo pagrįstos faktiniais pareiškėjo panašaus produkto gamybos ir pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis duomenimis. |
| --- | --- |

(21)

Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų ir pelno sumos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį buvo pagrįstos faktiniais pareiškėjo panašaus produkto gamybos ir pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis duomenimis.

| (22) | Po galutinio faktų atskleidimo pareiškėjas teigė, kad į jo pardavimus valstybinėms įmonėms vidaus rinkoje neturėtų būti atsižvelgiama apskaičiuojant normaliąją vertę. Pareiškėjas tvirtino, kad valstybinėms įmonėms taikomos kainos buvo nuolatos didesnės už kitiems pirkėjams vidaus rinkoje taikomas kainas, remiantis didesne nemokėjimo arba labai pavėluoto mokėjimo rizika – tai taip pat nebuvo įtraukta į bendrovės vidaus kainodaros politiką. Taigi, jo teigimu, didesnės kainos nebuvo susijusios su atitinkamo produkto savybėmis. Be to, pareiškėjas teigė, kad tais atvejais, kai normalioji vertė apskaičiuojama pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, turėtų būti naudojamos tik pardavimo, bendrosios ir administracinės (PBA) išlaidos, patirtos vykdant pardavimus nepriklausomiems platintojams vidaus rinkoje, siekiant užtikrinti palyginamumą su pardavimu eksportui, kuris buvo vykdomas tik to paties tipo pirkėjams. |
| --- | --- |

(22)

Po galutinio faktų atskleidimo pareiškėjas teigė, kad į jo pardavimus valstybinėms įmonėms vidaus rinkoje neturėtų būti atsižvelgiama apskaičiuojant normaliąją vertę. Pareiškėjas tvirtino, kad valstybinėms įmonėms taikomos kainos buvo nuolatos didesnės už kitiems pirkėjams vidaus rinkoje taikomas kainas, remiantis didesne nemokėjimo arba labai pavėluoto mokėjimo rizika – tai taip pat nebuvo įtraukta į bendrovės vidaus kainodaros politiką. Taigi, jo teigimu, didesnės kainos nebuvo susijusios su atitinkamo produkto savybėmis. Be to, pareiškėjas teigė, kad tais atvejais, kai normalioji vertė apskaičiuojama pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, turėtų būti naudojamos tik pardavimo, bendrosios ir administracinės (PBA) išlaidos, patirtos vykdant pardavimus nepriklausomiems platintojams vidaus rinkoje, siekiant užtikrinti palyginamumą su pardavimu eksportui, kuris buvo vykdomas tik to paties tipo pirkėjams.

| (23) | Dėl pareiškėjo prašymo neatsižvelgti į pardavimus valstybinėms įmonėms vidaus rinkoje apskaičiuojant normaliąją vertę, per tyrimą surinkti įrodymai patvirtino, kad kiekvienos rūšies produkto pardavimo valstybinėms įmonėms kainos buvo vidutiniškai nuolatos didesnės už kainas, taikomas kito tipo pirkėjams vidaus rinkoje. Šį nuolatinį kainų skirtumą lėmė įvairūs konkretūs veiksniai, darantys poveikį tik tokio tipo pirkėjams vidaus rinkoje: i) pareiškėjo nustatymas, kad vykdant pardavimą valstybinėms įmonėms kyla didesnė nemokėjimo arba labai pavėluoto mokėjimo rizika; ii) tai, kad ši politika faktiškai taikoma, suteikiant gerokai ilgesnius kredito laikotarpius valstybinėms įmonėms (įskaitant galimybę atidėti mokėjimą, kaip numatyta sutartyje); iii) ankstesni pavėluoto mokėjimo atvejai; iv) tai, kad pagal Ukrainos teisę valstybinės įmonės bankroto atveju neprivalo patenkinti kreditorių reikalavimų; v) tai, kad pardavimai valstybinėms įmonėms yra vykdomi taikant sudėtingas konkurso procedūras, pagal kurias sutarties nuostatos yra nesvarstytinos ir yra naudojama iš anksto nustatyta standartinė sutartis ir vi) galiausiai tai, kad pagal teisę valstybinės įmonės negali avansu mokėti už perkamas prekes. Taigi, remiantis šiomis konkrečiomis aplinkybėmis pareiškėjo teiginys buvo priimtas. |
| --- | --- |

(23)

Dėl pareiškėjo prašymo neatsižvelgti į pardavimus valstybinėms įmonėms vidaus rinkoje apskaičiuojant normaliąją vertę, per tyrimą surinkti įrodymai patvirtino, kad kiekvienos rūšies produkto pardavimo valstybinėms įmonėms kainos buvo vidutiniškai nuolatos didesnės už kainas, taikomas kito tipo pirkėjams vidaus rinkoje. Šį nuolatinį kainų skirtumą lėmė įvairūs konkretūs veiksniai, darantys poveikį tik tokio tipo pirkėjams vidaus rinkoje: i) pareiškėjo nustatymas, kad vykdant pardavimą valstybinėms įmonėms kyla didesnė nemokėjimo arba labai pavėluoto mokėjimo rizika; ii) tai, kad ši politika faktiškai taikoma, suteikiant gerokai ilgesnius kredito laikotarpius valstybinėms įmonėms (įskaitant galimybę atidėti mokėjimą, kaip numatyta sutartyje); iii) ankstesni pavėluoto mokėjimo atvejai; iv) tai, kad pagal Ukrainos teisę valstybinės įmonės bankroto atveju neprivalo patenkinti kreditorių reikalavimų; v) tai, kad pardavimai valstybinėms įmonėms yra vykdomi taikant sudėtingas konkurso procedūras, pagal kurias sutarties nuostatos yra nesvarstytinos ir yra naudojama iš anksto nustatyta standartinė sutartis ir vi) galiausiai tai, kad pagal teisę valstybinės įmonės negali avansu mokėti už perkamas prekes. Taigi, remiantis šiomis konkrečiomis aplinkybėmis pareiškėjo teiginys buvo priimtas.

| (24) | Dėl teiginio apskaičiuojant normaliąją vertę naudoti tik PBA išlaidas, patirtas vykdant pardavimus nepriklausomiems platintojams, pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje numatyta, kad PBA išlaidų suma turėtų būti grindžiama faktiniais pareiškėjo panašaus produkto gamybos ir pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis duomenimis. Pagal šį straipsnį naudoti pareiškėjo duomenys, susiję su visais pardavimais (išskyrus valstybinėms įmonėms) vidaus rinkoje. Kadangi pardavimo kainos galutiniams vartotojams vidaus rinkoje buvo pakoreguotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punkto i papunktį (kaip paaiškinta 30 ir 31 konstatuojamosiose dalyse), jos tapo palyginamos su pardavimais nepriklausomiems platintojams vidaus rinkoje. Todėl šis teiginys atmestas. |
| --- | --- |

(24)

Dėl teiginio apskaičiuojant normaliąją vertę naudoti tik PBA išlaidas, patirtas vykdant pardavimus nepriklausomiems platintojams, pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje numatyta, kad PBA išlaidų suma turėtų būti grindžiama faktiniais pareiškėjo panašaus produkto gamybos ir pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis duomenimis. Pagal šį straipsnį naudoti pareiškėjo duomenys, susiję su visais pardavimais (išskyrus valstybinėms įmonėms) vidaus rinkoje. Kadangi pardavimo kainos galutiniams vartotojams vidaus rinkoje buvo pakoreguotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punkto i papunktį (kaip paaiškinta 30 ir 31 konstatuojamosiose dalyse), jos tapo palyginamos su pardavimais nepriklausomiems platintojams vidaus rinkoje. Todėl šis teiginys atmestas.

| (25) | Pareiškėjas taip pat tvirtino, kad apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį turėtų būti naudojama pagrįsta 5 % pelno marža. Buvo pateikta nuoroda į ankstesnį tyrimą dėl PLK, kai tokia pelno marža laikyta pagrįsta. Pareiškėjas taip pat tvirtino, kad priešingu atveju pelno lygis neturėtų viršyti pelno, gauto iš pardavimų nepriklausomiems platintojams, lygio, nes šis pardavimo lygis yra panašus į pardavimo eksportui lygį. Tačiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad PBA išlaidos ir pelnas turėtų būti grindžiami faktiniais pareiškėjo panašaus produkto gamybos ir pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis duomenimis. Kadangi šie duomenys buvo prieinami, jie buvo naudojami pagal šį straipsnį. Todėl teiginys atmestas. |
| --- | --- |

(25)

Pareiškėjas taip pat tvirtino, kad apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį turėtų būti naudojama pagrįsta 5 % pelno marža. Buvo pateikta nuoroda į ankstesnį tyrimą dėl PLK, kai tokia pelno marža laikyta pagrįsta. Pareiškėjas taip pat tvirtino, kad priešingu atveju pelno lygis neturėtų viršyti pelno, gauto iš pardavimų nepriklausomiems platintojams, lygio, nes šis pardavimo lygis yra panašus į pardavimo eksportui lygį. Tačiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad PBA išlaidos ir pelnas turėtų būti grindžiami faktiniais pareiškėjo panašaus produkto gamybos ir pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis duomenimis. Kadangi šie duomenys buvo prieinami, jie buvo naudojami pagal šį straipsnį. Todėl teiginys atmestas.

2.1.2.   Eksporto kaina

Eksporto kaina

| (26) | Per peržiūros tiriamąjį laikotarpį sudaryti tik du pardavimo į Sąjungą sandoriai. Jie nelaikyti reprezentatyviais dėl ribotos apimties ir dėl to, kad buvo sudaryti tik su vienu pirkėju pagal konkrečias produkto specifikacijas. Todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, pagal kurią eksporto kaina gali būti apskaičiuojama bet kuriuo priimtinu būdu. Šiuo atveju eksporto kaina buvo apskaičiuota remiantis pareiškėjo panašaus produkto pardavimo į trečiąsias šalis apimtimi per peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Iš tiesų, į trečiąsias šalis parduotas didelis prekių kiekis dideliam klientų skaičiui, ir atlikus tyrimą nenustatyta kainų iškraipymo ar kitų veiksnių trečiųjų šalių rinkose, kurie reikštų, kad pareiškėjo pardavimo į šias rinkas apimties negalima naudoti eksporto kainai nustatyti. |
| --- | --- |

(26)

Per peržiūros tiriamąjį laikotarpį sudaryti tik du pardavimo į Sąjungą sandoriai. Jie nelaikyti reprezentatyviais dėl ribotos apimties ir dėl to, kad buvo sudaryti tik su vienu pirkėju pagal konkrečias produkto specifikacijas. Todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, pagal kurią eksporto kaina gali būti apskaičiuojama bet kuriuo priimtinu būdu. Šiuo atveju eksporto kaina buvo apskaičiuota remiantis pareiškėjo panašaus produkto pardavimo į trečiąsias šalis apimtimi per peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Iš tiesų, į trečiąsias šalis parduotas didelis prekių kiekis dideliam klientų skaičiui, ir atlikus tyrimą nenustatyta kainų iškraipymo ar kitų veiksnių trečiųjų šalių rinkose, kurie reikštų, kad pareiškėjo pardavimo į šias rinkas apimties negalima naudoti eksporto kainai nustatyti.

2.1.3.   Palyginimas

Palyginimas

| (27) | Vidutinė normalioji vertė ir vidutinė eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į transporto ir kredito sąnaudų skirtumus. |
| --- | --- |

(27)

Vidutinė normalioji vertė ir vidutinė eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į transporto ir kredito sąnaudų skirtumus.

| (28) | Pareiškėjas taip pat teigė, kad normaliąją vertę reikėjo koreguoti atsižvelgiant į prekybos lygio skirtumą dėl to, kad jo pardavimų vidaus rinkoje mažmenininkams ir galutiniams vartotojams per regioninius pardavimo centrus nebuvo galima lyginti su pardavimais nepriklausomiems platintojams. Pareiškėjas taip pat teigė, kad visos eksportui skirtos prekės buvo parduotos nepriklausomiems platintojams, todėl šiuos pardavimus buvo galima palyginti tik su pardavimais nepriklausomiems platintojams vidaus rinkoje. Teigta, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punkto i papunktį koregavimas apskaičiuotas remiantis pardavimo dviem prekybos lygiams vidaus rinkoje vidutinės svertinės kainos skirtumu. |
| --- | --- |

(28)

Pareiškėjas taip pat teigė, kad normaliąją vertę reikėjo koreguoti atsižvelgiant į prekybos lygio skirtumą dėl to, kad jo pardavimų vidaus rinkoje mažmenininkams ir galutiniams vartotojams per regioninius pardavimo centrus nebuvo galima lyginti su pardavimais nepriklausomiems platintojams. Pareiškėjas taip pat teigė, kad visos eksportui skirtos prekės buvo parduotos nepriklausomiems platintojams, todėl šiuos pardavimus buvo galima palyginti tik su pardavimais nepriklausomiems platintojams vidaus rinkoje. Teigta, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punkto i papunktį koregavimas apskaičiuotas remiantis pardavimo dviem prekybos lygiams vidaus rinkoje vidutinės svertinės kainos skirtumu.

| (29) | Po galutinio atskleidimo pareiškėjas toliau laikėsi teiginio dėl koregavimo atsižvelgiant į prekybos lygio skirtumus. Be to, jis tvirtino, kad koregavimas atsižvelgiant į prekybos lygį turėtų būti atliekamas kas ketvirtį siekiant panaikinti Ukrainos valiutos nuvertėjimo užsienio valiutų atžvilgiu, veikiančio žaliavų kainas, ir didelės infliacijos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, poveikį. |
| --- | --- |

(29)

Po galutinio atskleidimo pareiškėjas toliau laikėsi teiginio dėl koregavimo atsižvelgiant į prekybos lygio skirtumus. Be to, jis tvirtino, kad koregavimas atsižvelgiant į prekybos lygį turėtų būti atliekamas kas ketvirtį siekiant panaikinti Ukrainos valiutos nuvertėjimo užsienio valiutų atžvilgiu, veikiančio žaliavų kainas, ir didelės infliacijos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, poveikį.

| (30) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad pardavimas mažmenininkams (per regioninius prekybos centrus) iš tikrųjų buvo vykdomas kitu lygiu nei pardavimas eksportui ir kad šis skirtumas atsispindėjo pardavimo kainose. Vidaus pardavimo kainos galutiniams vartotojams per regioninius prekybos centrus buvo nuolat didesnės, o kiekiai nuolat mažesni, palyginti su pardavimu nepriklausomiems platintojams. Be to, galutiniams vartotojams regioniniai prekybos centrai teikė papildomas paslaugas. Todėl leista atlikti koregavimą atsižvelgiant į prekybos lygį, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punkto i papunktyje. |
| --- | --- |

(30)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad pardavimas mažmenininkams (per regioninius prekybos centrus) iš tikrųjų buvo vykdomas kitu lygiu nei pardavimas eksportui ir kad šis skirtumas atsispindėjo pardavimo kainose. Vidaus pardavimo kainos galutiniams vartotojams per regioninius prekybos centrus buvo nuolat didesnės, o kiekiai nuolat mažesni, palyginti su pardavimu nepriklausomiems platintojams. Be to, galutiniams vartotojams regioniniai prekybos centrai teikė papildomas paslaugas. Todėl leista atlikti koregavimą atsižvelgiant į prekybos lygį, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punkto i papunktyje.

| (31) | Pareiškėjas apskaičiavo prašomą koregavimą, remdamasis bendru dviejų prekybos lygių vidutinių kainų skirtumu, įvertintu pagal nepriklausomiems platintojams parduotus kiekius. Tačiau nepriklausomiems platintojams parduotas kiekis neturėtų turėti įtakos koregavimo lygiui. Todėl Komisija koregavimą apskaičiavo pagal kiekvienos rūšies produkto vidutinės svertinės kainos už toną, taikomos pardavimui tik galutiniams vartotojams, skirtumą. |
| --- | --- |

(31)

Pareiškėjas apskaičiavo prašomą koregavimą, remdamasis bendru dviejų prekybos lygių vidutinių kainų skirtumu, įvertintu pagal nepriklausomiems platintojams parduotus kiekius. Tačiau nepriklausomiems platintojams parduotas kiekis neturėtų turėti įtakos koregavimo lygiui. Todėl Komisija koregavimą apskaičiavo pagal kiekvienos rūšies produkto vidutinės svertinės kainos už toną, taikomos pardavimui tik galutiniams vartotojams, skirtumą.

| (32) | Galiausiai, koregavimas nebuvo apskaičiuojamas kas ketvirtį, kaip siūlė pareiškėjas, nes buvo nustatyta, kad jis nepanaikintų 29 konstatuojamojoje dalyje nurodytų iškraipymų poveikio. |
| --- | --- |

(32)

Galiausiai, koregavimas nebuvo apskaičiuojamas kas ketvirtį, kaip siūlė pareiškėjas, nes buvo nustatyta, kad jis nepanaikintų 29 konstatuojamojoje dalyje nurodytų iškraipymų poveikio.

2.1.4.   Dempingo skirtumas

Dempingo skirtumas

| (33) | Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies panašaus produkto vidutine svertine eksporto į trečiąsias šalis kaina. Palyginus nustatytas dempingas. |
| --- | --- |

(33)

Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies panašaus produkto vidutine svertine eksporto į trečiąsias šalis kaina. Palyginus nustatytas dempingas.

| (34) | Nustatyta, kad procentais išreikštas neto kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą pareiškėjo dempingo skirtumas yra 10,5 %. |
| --- | --- |

(34)

Nustatyta, kad procentais išreikštas neto kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą pareiškėjo dempingo skirtumas yra 10,5 %.

2.2.   Ilgalaikis pasikeitusių aplinkybių pobūdis

Ilgalaikis pasikeitusių aplinkybių pobūdis

| (35) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį Komisija išnagrinėjo, ar būtų galima pagrįstai manyti, kad su dempingu susijusios pasikeitusios aplinkybės yra ilgalaikio pobūdžio. |
| --- | --- |

(35)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį Komisija išnagrinėjo, ar būtų galima pagrįstai manyti, kad su dempingu susijusios pasikeitusios aplinkybės yra ilgalaikio pobūdžio.

| (36) | Per pradinį tyrimą buvo nustatytas šiuo metu taikomas antidempingo muitas. Per to tyrimo tiriamąjį laikotarpį Ukraina buvo laikoma pereinamosios ekonomikos šalimi, taigi normalioji vertė buvo nustatyta remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi. Todėl normalioji vertė buvo nustatyta remiantis sumokėtomis kainomis panašios šalies rinkoje, kuri yra rinkos ekonomikos šalis, t. y. Lenkijoje. |
| --- | --- |

(36)

Per pradinį tyrimą buvo nustatytas šiuo metu taikomas antidempingo muitas. Per to tyrimo tiriamąjį laikotarpį Ukraina buvo laikoma pereinamosios ekonomikos šalimi, taigi normalioji vertė buvo nustatyta remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi. Todėl normalioji vertė buvo nustatyta remiantis sumokėtomis kainomis panašios šalies rinkoje, kuri yra rinkos ekonomikos šalis, t. y. Lenkijoje.

| (37) | 2005 m. Ukrainai buvo suteiktas rinkos ekonomikos statusas ir jai nebetaikoma pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalis. Todėl pareiškėjo dempingo skirtumas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo pagrįstas jo paties patikrintais duomenimis. |
| --- | --- |

(37)

2005 m. Ukrainai buvo suteiktas rinkos ekonomikos statusas ir jai nebetaikoma pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalis. Todėl pareiškėjo dempingo skirtumas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo pagrįstas jo paties patikrintais duomenimis.

| (38) | Remiantis per tyrimą gautais ir patikrintais įrodymais patvirtinta, kad dėl dviejų buvusių nesusijusių eksportuojančių gamintojų ir už pardavimą ir rinkodarą atsakingo trečiojo subjekto susijungimo pasikeitė pareiškėjo dabartinė bendrovės struktūra. Susijungimas įvyko 2010 m. Laikoma, kad pakeitimas yra ilgalaikio pobūdžio, nes užduotys, kurias anksčiau vykdė atskiri subjektai, buvo faktiškai perduotos pareiškėjui. Nenustatyta požymių, kad ateityje padėtis gali pasikeisti. |
| --- | --- |

(38)

Remiantis per tyrimą gautais ir patikrintais įrodymais patvirtinta, kad dėl dviejų buvusių nesusijusių eksportuojančių gamintojų ir už pardavimą ir rinkodarą atsakingo trečiojo subjekto susijungimo pasikeitė pareiškėjo dabartinė bendrovės struktūra. Susijungimas įvyko 2010 m. Laikoma, kad pakeitimas yra ilgalaikio pobūdžio, nes užduotys, kurias anksčiau vykdė atskiri subjektai, buvo faktiškai perduotos pareiškėjui. Nenustatyta požymių, kad ateityje padėtis gali pasikeisti.

| (39) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad aplinkybės, dėl kurių inicijuota ši peržiūra, artimiausiu metu greičiausiai nepasikeis tiek, kad turėtų įtakos dabartinės peržiūros rezultatams. Todėl daroma išvada, kad pokyčiai yra ilgalaikiai ir kad tolesnis dabartinio lygio priemonių taikymas nėra pagrįstas. |
| --- | --- |

(39)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad aplinkybės, dėl kurių inicijuota ši peržiūra, artimiausiu metu greičiausiai nepasikeis tiek, kad turėtų įtakos dabartinės peržiūros rezultatams. Todėl daroma išvada, kad pokyčiai yra ilgalaikiai ir kad tolesnis dabartinio lygio priemonių taikymas nėra pagrįstas.

| (40) | Po galutinio faktų atskleidimo ES vielinių lynų pramonės ryšių palaikymo komitetas (EWRIS) tvirtino, kad dėl šiuo metu vykdomų karinių operacijų Ukrainos regione, kuriame yra viena iš dviejų pareiškėjo gamyklų, negalima daryti išvados, kad 38 konstatuojamojoje dalyje nurodytas pokytis yra ilgalaikio pobūdžio. Šiuo atžvilgiu jis pirmiausia pažymėjo, kad išvada dėl ilgalaikio pasikeitusių aplinkybių pobūdžio dėl dempingo buvo grindžiama dviem 37 ir 38 konstatuojamosiose dalyse nurodytais elementais, iš kurių EWRIS ginčija tik vieną. Antra, atlikus tyrimą nustatyta, kad pareiškėjo gamykloje Donecko regione veikla nebuvo vykdoma nuo 2014 m. vasaros, dėl to sumažėjo pareiškėjo gamybos pajėgumai. Toks saugumo sumetimais pagrįstas pareiškėjo sprendimas neprieštarauja išvadai, kad ankstesni du PLK gamintojai yra susijungę nuo 2010 m., o tai yra ilgalaikio pobūdžio struktūrinis dviejų bendrovių operacijų pokytis. Todėl argumentas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(40)

Po galutinio faktų atskleidimo ES vielinių lynų pramonės ryšių palaikymo komitetas (EWRIS) tvirtino, kad dėl šiuo metu vykdomų karinių operacijų Ukrainos regione, kuriame yra viena iš dviejų pareiškėjo gamyklų, negalima daryti išvados, kad 38 konstatuojamojoje dalyje nurodytas pokytis yra ilgalaikio pobūdžio. Šiuo atžvilgiu jis pirmiausia pažymėjo, kad išvada dėl ilgalaikio pasikeitusių aplinkybių pobūdžio dėl dempingo buvo grindžiama dviem 37 ir 38 konstatuojamosiose dalyse nurodytais elementais, iš kurių EWRIS ginčija tik vieną. Antra, atlikus tyrimą nustatyta, kad pareiškėjo gamykloje Donecko regione veikla nebuvo vykdoma nuo 2014 m. vasaros, dėl to sumažėjo pareiškėjo gamybos pajėgumai. Toks saugumo sumetimais pagrįstas pareiškėjo sprendimas neprieštarauja išvadai, kad ankstesni du PLK gamintojai yra susijungę nuo 2010 m., o tai yra ilgalaikio pobūdžio struktūrinis dviejų bendrovių operacijų pokytis. Todėl argumentas buvo atmestas.

3.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (41) | Atsižvelgiant į šio peržiūros tyrimo rezultatus manoma, kad yra tikslinga iš dalies pakeisti antidempingo muitą, taikomą nagrinėjamojo produkto importui iš Ukrainos, nustatant 10,5 % muitą, taikytiną PJSC „PA“„Stalkanat-Silur“. |
| --- | --- |

(41)

Atsižvelgiant į šio peržiūros tyrimo rezultatus manoma, kad yra tikslinga iš dalies pakeisti antidempingo muitą, taikomą nagrinėjamojo produkto importui iš Ukrainos, nustatant 10,5 % muitą, taikytiną PJSC „PA“„Stalkanat-Silur“.

| (42) | Ši išvada neturi poveikio šalies mastu galiojančioms priemonėms. |
| --- | --- |

(42)

Ši išvada neturi poveikio šalies mastu galiojančioms priemonėms.

4.   ATSKLEIDIMAS

ATSKLEIDIMAS

| (43) | Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis prieita prie pirmiau išdėstytų išvadų, ir suteikta galimybė pateikti pastabas. Kai tinkama, į jų pastabas buvo atsižvelgta. Kadangi atsižvelgiant į šias pastabas buvo padaryta esminių Komisijos išvadų dėl dempingo skirtumo pakeitimų, antras faktų atskleidimas suinteresuotosiomis šalimis įvyko 2015 m. gruodžio 8 d. Kai tinkama, po antro atskleidimo į pastabas buvo atsižvelgta. |
| --- | --- |

(43)

Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis prieita prie pirmiau išdėstytų išvadų, ir suteikta galimybė pateikti pastabas. Kai tinkama, į jų pastabas buvo atsižvelgta. Kadangi atsižvelgiant į šias pastabas buvo padaryta esminių Komisijos išvadų dėl dempingo skirtumo pakeitimų, antras faktų atskleidimas suinteresuotosiomis šalimis įvyko 2015 m. gruodžio 8 d. Kai tinkama, po antro atskleidimo į pastabas buvo atsižvelgta.

| (44) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(44)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 102/2012 1 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Galutinio antidempingo muito norma, taikoma pirmoje dalyje aprašyto Ukrainos kilmės produkto CIF neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

| Bendrovė | Antidempingo muitas (%) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| PJSC „PA“„Stalkanat-Silur“ | 10,5 | C052 |
| Visos kitos bendrovės | 51,8 | C999 |

Bendrovė

Antidempingo muitas (%)

Papildomas TARIC kodas

PJSC „PA“„Stalkanat-Silur“

10,5

C052

Visos kitos bendrovės

51,8

C999

Individualios muito normos, nustatytos lentelėje nurodytai bendrovei, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kurioje turi būti pateikta deklaracija, kurią pasirašė sąskaitą faktūrą išduodančio subjekto pareigūnas, nurodydamas datą, savo vardą, pavardę ir pareigas: „Patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodytų plieninių lynų ir kabelių (papildomas TARIC kodas), parduotų eksportui į Europos Sąjungą, pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) Ukrainoje. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. sausio 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  
  1999 m. rugpjūčio 12 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1796/1999 dėl galutinio antidempingo muito nustatymo ir nustatyto laikino antidempingo muito galutinio surinkimo už plieninių lynų ir kabelių, kurių kilmės šalys yra Kinijos Liaudies Respublika, Vengrija, Indija, Meksika, Lenkija, Pietų Afrika ir Ukraina, importą ir antidempingo tyrimo dėl Korėjos Respublikos kilmės produktų importo nutraukimo (OL L 217, 1999 8 17, p. 1).

2

(3)  
  2012 m. sausio 27 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 102/2012, kuriuo pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Ukrainos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams nustatomas galutinis antidempingo muitas, kuris taip pat taikomas importuojamiems iš Maroko, Moldavijos ir Korėjos Respublikos siunčiamiems plieniniams lynams ir kabeliams, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip šių šalių kilmės, ir baigiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atliekama importuojamiems Pietų Afrikos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams taikomų priemonių galiojimo termino peržiūra (OL L 36, 2012 2 9, p. 1).

3

(4)  Pranešimas apie dalinės tarpinės antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Ukrainos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, peržiūros inicijavimą (OL C 410, 2014 11 18, p. 15).

4

---

| 2016 1 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 19/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 1 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 19/28

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/91

2016 m. sausio 26 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2368/2002, įgyvendinantis Kimberley proceso sertifikavimo schemą dėl tarptautinės prekybos neapdorotais deimantais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2368/2002, įgyvendinantį Kimberley proceso sertifikavimo schemą dėl tarptautinės prekybos neapdorotais deimantais (1), ypač į jo 19 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 2368/2002 19 straipsnyje nurodomas III priede pateiktas Komisijos sudaromas Bendrijos institucijų sąrašas; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 2368/2002 19 straipsnyje nurodomas III priede pateiktas Komisijos sudaromas Bendrijos institucijų sąrašas;

| (2) | Bulgarija Komisijai nusiųstame rašte informavo ketinanti pagal Reglamentą (EB) Nr. 2368/2002 Bulgarijoje nebetęsti Sąjungos institucijos veiklos; |
| --- | --- |

(2)

Bulgarija Komisijai nusiųstame rašte informavo ketinanti pagal Reglamentą (EB) Nr. 2368/2002 Bulgarijoje nebetęsti Sąjungos institucijos veiklos;

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 2368/2002 III priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 2368/2002 III priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (4) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 2368/2002 22 straipsnyje nurodyto Komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 2368/2002 22 straipsnyje nurodyto Komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 2368/2002 III priedas pakeičiamas šio reglamento priedu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. sausio 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavaduotoja

Federica MOGHERINI

---

(1)  
  OL L 358, 2002 12 31, p. 28.

1

---

PRIEDAS

„III PRIEDAS

2 ir 19 straipsniuose nurodytų valstybių narių kompetentingų institucijų ir jų užduočių sąrašas

BELGIJA

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie, |
| --- |
| PME, Classes moyennes et Énergie, Service Licence, |
| Italiëlei 124, bus 71 |
| B-2000 Antwerpen |
| Tel. (32-3) 206 94 70 |
| Faksas (32-3) 206 94 90 |
| E. paštas kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie,

PME, Classes moyennes et Énergie, Service Licence,

Italiëlei 124, bus 71

B-2000 Antwerpen

Tel. (32-3) 206 94 70

Faksas (32-3) 206 94 90

E. paštas kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be

Belgijoje neapdorotų deimantų importo ir eksporto kontrolę, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (EB) Nr. 2368/2002, ir muitinės procedūras kompetentinga atlikti tik ši institucija:

| The Diamond Office |
| --- |
| Hovenierstraat 22 |
| B-2018 Antwerpen |

The Diamond Office

Hovenierstraat 22

B-2018 Antwerpen

ČEKIJA

Čekijoje neapdorotų deimantų importo ir eksporto kontrolę, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (EB) Nr. 2368/2002, ir muitinės procedūras kompetentinga atlikti tik ši institucija:

| Generální ředitelství cel |
| --- |
| Budějovická 7 |
| 140 96 Praha 4 |
| Česká republika |
| Tel.: (420-2) 61 33 38 41, (420-2) 61 33 38 59, mob. tel. (420-737) 213 793 |
| Faksas (420-2) 61 33 38 70 |
| E. paštas diamond@cs.mfcr.cz |

Generální ředitelství cel

Budějovická 7

140 96 Praha 4

Česká republika

Tel.: (420-2) 61 33 38 41, (420-2) 61 33 38 59, mob. tel. (420-737) 213 793

Faksas (420-2) 61 33 38 70

E. paštas diamond@cs.mfcr.cz

Nuolatinė tarnyba paskirtojoje muitinės įstaigoje – Praha (Ruzinė)

Tel.: (420-2) 220 113 788

arba (420-2) 220 119 678

VOKIETIJA

Vokietijoje neapdorotų deimantų importo ir eksporto kontrolę, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (EB) Nr. 2368/2002, įskaitant Bendrijos sertifikatų išdavimą, kompetentinga atlikti tik ši institucija:

| Hauptzollamt Koblenz |
| --- |
| Zollamt Idar-Oberstein |
| Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten |
| Hauptstraße 197 |
| D-55743 Idar-Oberstein |
| Tel. (49-6781) 56 27-0 |
| Faksas (49-6781) 56 27-19 |
| E. paštas poststelle@zabir.bfinv.de |

Hauptzollamt Koblenz

Zollamt Idar-Oberstein

Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten

Hauptstraße 197

D-55743 Idar-Oberstein

Tel. (49-6781) 56 27-0

Faksas (49-6781) 56 27-19

E. paštas poststelle@zabir.bfinv.de

Įgyvendinant šio reglamento 5 straipsnio 3 dalį, 6, 9, 10 straipsnius, 14 straipsnio 3 dalį, 15 ir 17 straipsnius, visų pirma susijusius su įpareigojimais teikti ataskaitas Komisijai, kaip Vokietijos kompetentinga institucija veikia ši institucija:

| Bundesfinanzdirektion Südost |
| --- |
| Krelingstraβe 50 |
| D-90408 Nürnberg |
| Tel. (49-911) 376 3754 |
| Faksas (49-911) 376 2273 |
| E. paštas diamond.cert@bfdso.bfinv.de |

Bundesfinanzdirektion Südost

Krelingstraβe 50

D-90408 Nürnberg

Tel. (49-911) 376 3754

Faksas (49-911) 376 2273

E. paštas diamond.cert@bfdso.bfinv.de

PORTUGALIJA

| Autoridade Tributária e Aduaneira |
| --- |
| Direção de Serviços de Regulação Aduaneira |
| R. da Alfândega, 5 |
| 1149-006 Lisboa |
| Tel. +351 218813888/9 |
| Faksas +351 218813941 |
| E. paštas dsra@at.gov.pt |

Autoridade Tributária e Aduaneira

Direção de Serviços de Regulação Aduaneira

R. da Alfândega, 5

1149-006 Lisboa

Tel. +351 218813888/9

Faksas +351 218813941

E. paštas dsra@at.gov.pt

Portugalijoje neapdorotų deimantų importo ir eksporto kontrolę, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (EB) Nr. 2368/2002, ir muitinės procedūras kompetentinga atlikti tik ši institucija:

| Alfândega do Aeroporto de Lisboa |
| --- |
| Aeroporto de Lisboa, |
| Terminal de Carga, Edifício 134 |
| 1750-364 Lisboa |
| Tel. +351 210030080 |
| Faksas +351 210037777 |
| E. paštas aalisboa-kimberley@at.gov.pt |

Alfândega do Aeroporto de Lisboa

Aeroporto de Lisboa,

Terminal de Carga, Edifício 134

1750-364 Lisboa

Tel. +351 210030080

Faksas +351 210037777

E. paštas aalisboa-kimberley@at.gov.pt

RUMUNIJA

| Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor |
| --- |
| (Nacionalinė vartotojų apsaugos institucija) |
| 1 Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România |
| (Aviatorilor al. 72, 1 sektorius, Bukareštas, Rumunija) |
| Cod postal (pašto kodas) 011865 |
| Tel.: (40-21) 318 46 35, 312 98 90, 312 12 75 |
| Faksas: (40-21) 318 46 35, 314 34 62 |
| www.anpc.ro |

Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor

(Nacionalinė vartotojų apsaugos institucija)

1 Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România

(Aviatorilor al. 72, 1 sektorius, Bukareštas, Rumunija)

Cod postal (pašto kodas) 011865

Tel.: (40-21) 318 46 35, 312 98 90, 312 12 75

Faksas: (40-21) 318 46 35, 314 34 62

www.anpc.ro

JUNGTINĖ KARALYSTĖ

| Government Diamond Office |
| --- |
| Conflict Department |
| Room WH1.214 |
| Foreign and Commonwealth Office |
| King Charles Street |
| London |
| SW1A 2AH |
| Tel.: (44-207) 008 6903/5797 |
| Faksas (44-207) 008 3905“ |

Government Diamond Office

Conflict Department

Room WH1.214

Foreign and Commonwealth Office

King Charles Street

London

SW1A 2AH

Tel.: (44-207) 008 6903/5797

Faksas (44-207) 008 3905“

---

| 2016 1 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 19/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 1 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 19/31

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/92

2016 m. sausio 26 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. sausio 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 80,0 |
| TN | 158,2 |
| TR | 99,6 |
| ZZ | 143,5 |
| 0707 00 05 | MA | 86,8 |
| TR | 156,8 |
| ZZ | 121,8 |
| 0709 93 10 | MA | 45,9 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 96,5 |
| 0805 10 20 | EG | 47,4 |
| MA | 62,6 |
| TN | 61,0 |
| TR | 64,3 |
| ZZ | 58,8 |
| 0805 20 10 | IL | 147,6 |
| MA | 77,4 |
| ZZ | 112,5 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 116,8 |
| JM | 154,6 |
| MA | 53,1 |
| TR | 104,1 |
| ZZ | 107,2 |
| 0805 50 10 | TR | 97,9 |
| ZZ | 97,9 |
| 0808 10 80 | CL | 87,5 |
| US | 122,2 |
| ZZ | 104,9 |
| 0808 30 90 | CN | 53,7 |
| TR | 82,0 |
| ZZ | 67,9 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

IL

236,2

MA

80,0

TN

158,2

TR

99,6

ZZ

143,5

0707 00 05

MA

86,8

TR

156,8

ZZ

121,8

0709 93 10

MA

45,9

TR

147,0

ZZ

96,5

0805 10 20

EG

47,4

MA

62,6

TN

61,0

TR

64,3

ZZ

58,8

0805 20 10

IL

147,6

MA

77,4

ZZ

112,5

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

116,8

JM

154,6

MA

53,1

TR

104,1

ZZ

107,2

0805 50 10

TR

97,9

ZZ

97,9

0808 10 80

CL

87,5

US

122,2

ZZ

104,9

0808 30 90

CN

53,7

TR

82,0

ZZ

67,9

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---