# Euroopan unionin C 24/22.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 24 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 59. vuosikerta22. tammikuu 2016 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 24

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

59. vuosikerta22. tammikuu 2016

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2012–2013Istunnot 4.–7. helmikuuta 2013
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu EUVL C 120 E, 26.4.2013 .
  HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2012–2013Istunnot 4.–7. helmikuuta 2013
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu EUVL C 120 E, 26.4.2013 .
  HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu EUVL C 120 E, 26.4.2013 .

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 5. helmikuuta 2013 |
| 2016/C 24/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. helmikuuta 2013 pk-yritysten rahoituksen saannin parantamisesta (2012/2134(INI)) | 2 |
| | Keskiviikko 6. helmikuuta 2013 |
| 2016/C 24/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. helmikuuta 2013 naisten asemaa käsittelevän YK:n toimikunnan 57. istunnosta: kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lopettaminen ja ehkäiseminen (2012/2922(RSP)) | 8 |
| 2016/C 24/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. helmikuuta 2013 aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevasta eurooppalaisesta innovaatiokumppanuudesta (2012/2258(INI)) | 11 |
| 2016/C 24/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. helmikuuta 2013 EU:n strategisista tavoitteista Bangkokissa Thaimaassa 3.–14. maaliskuuta 2013 pidettävässä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) sopimuspuolten konferenssin 16. kokouksessa (2012/2838(RSP)) | 19 |
| 2016/C 24/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. helmikuuta 2013 vuoden 2014 talousarviomenettelyn suuntaviivoista, pääluokka I – Euroopan parlamentti, pääluokka II – Neuvosto, pääluokka IV – Tuomioistuin, pääluokka V – Tilintarkastustuomioistuin, pääluokka VI – Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, pääluokka VII – Alueiden komitea, pääluokka VIII – Euroopan oikeusasiamies, pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu, pääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallinto (2013/2003(BUD)) | 24 |
| 2016/C 24/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. helmikuuta 2013 yritysten yhteiskuntavastuusta: tilivelvollinen, avoin ja vastuullinen yritystoiminta sekä kestävä kasvu (2012/2098(INI)) | 28 |
| 2016/C 24/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. helmikuuta 2013 yritysten yhteiskuntavastuusta: yhteiskunnan etujen sekä kestävän ja osallistavan elpymisen edistäminen (2012/2097(INI)) | 33 |
| | Torstai 7. helmikuuta 2013 |
| 2016/C 24/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta: vuotuinen kasvuselvitys 2013 (2012/2256(INI)) | 49 |
| 2016/C 24/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta: vuotuisen kasvuselvityksen 2013 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdat (2012/2257(INI)) | 55 |
| 2016/C 24/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 suosituksista komissiolle sisämarkkinoiden hallinnoinnista (2012/2260(INL)) | 75 |
| 2016/C 24/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvoston 22. istunnosta (2013/2533(RSP)) | 89 |
| 2016/C 24/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 oikeusalan koulutuksesta ja oikeuskoordinaattoreista (2012/2864(RSP)) | 97 |
| 2016/C 24/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 Euroopan investointipankin vuosikertomuksesta 2011 (2012/2286(INI)) | 100 |
| 2016/C 24/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 Laosista: Sombath Somphonen tapaus (2013/2535(RSP)) | 106 |
| 2016/C 24/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 ihmisoikeusaktivistien pidätyksistä Zimbabwessa (2013/2536(RSP)) | 108 |
| 2016/C 24/16 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 äskettäisistä hyökkäyksistä lääketieteellisiä avustustyöntekijöitä vastaan Pakistanissa (2013/2537(RSP)) | 111 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 5. helmikuuta 2013

2016/C 24/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. helmikuuta 2013 pk-yritysten rahoituksen saannin parantamisesta (2012/2134(INI))

2

Keskiviikko 6. helmikuuta 2013

2016/C 24/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. helmikuuta 2013 naisten asemaa käsittelevän YK:n toimikunnan 57. istunnosta: kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lopettaminen ja ehkäiseminen (2012/2922(RSP))

8

2016/C 24/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. helmikuuta 2013 aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevasta eurooppalaisesta innovaatiokumppanuudesta (2012/2258(INI))

11

2016/C 24/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. helmikuuta 2013 EU:n strategisista tavoitteista Bangkokissa Thaimaassa 3.–14. maaliskuuta 2013 pidettävässä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) sopimuspuolten konferenssin 16. kokouksessa (2012/2838(RSP))

19

2016/C 24/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. helmikuuta 2013 vuoden 2014 talousarviomenettelyn suuntaviivoista, pääluokka I – Euroopan parlamentti, pääluokka II – Neuvosto, pääluokka IV – Tuomioistuin, pääluokka V – Tilintarkastustuomioistuin, pääluokka VI – Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, pääluokka VII – Alueiden komitea, pääluokka VIII – Euroopan oikeusasiamies, pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu, pääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallinto (2013/2003(BUD))

24

2016/C 24/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. helmikuuta 2013 yritysten yhteiskuntavastuusta: tilivelvollinen, avoin ja vastuullinen yritystoiminta sekä kestävä kasvu (2012/2098(INI))

28

2016/C 24/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. helmikuuta 2013 yritysten yhteiskuntavastuusta: yhteiskunnan etujen sekä kestävän ja osallistavan elpymisen edistäminen (2012/2097(INI))

33

Torstai 7. helmikuuta 2013

2016/C 24/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta: vuotuinen kasvuselvitys 2013 (2012/2256(INI))

49

2016/C 24/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta: vuotuisen kasvuselvityksen 2013 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdat (2012/2257(INI))

55

2016/C 24/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 suosituksista komissiolle sisämarkkinoiden hallinnoinnista (2012/2260(INL))

75

2016/C 24/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvoston 22. istunnosta (2013/2533(RSP))

89

2016/C 24/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 oikeusalan koulutuksesta ja oikeuskoordinaattoreista (2012/2864(RSP))

97

2016/C 24/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 Euroopan investointipankin vuosikertomuksesta 2011 (2012/2286(INI))

100

2016/C 24/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 Laosista: Sombath Somphonen tapaus (2013/2535(RSP))

106

2016/C 24/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 ihmisoikeusaktivistien pidätyksistä Zimbabwessa (2013/2536(RSP))

108

2016/C 24/16

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 äskettäisistä hyökkäyksistä lääketieteellisiä avustustyöntekijöitä vastaan Pakistanissa (2013/2537(RSP))

111

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| | Tiistai 5. helmikuuta 2013 |
| 2016/C 24/17 | P7_TA(2013)0034Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavat maatalousalan erityistoimenpiteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä (KOM(2010)0767 – C7-0003/2011 – 2010/0370(COD))P7_TC1-COD(2010)0370Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1405/2006 kumoamisesta | 115 |
| 2016/C 24/18 | P7_TA(2013)0035Unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavat maatalousalan erityistoimenpiteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä (KOM(2010)0498 – C7-0284/2010 – 2010/0256(COD))P7_TC1-COD(2010)0256Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 247/2006 kumoamisesta | 116 |
| | Keskiviikko 6. helmikuuta 2013 |
| 2016/C 24/19 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Bulgarian tasavallan ja Romanian myönnytysluetteloissa mainittavien myönnytysten muuttamisesta maiden Euroopan unioniin liittymisen vuoksi kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä (12213/2012 – C7-0409/2012 – 2012/0167(NLE)) | 118 |
| 2016/C 24/20 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (COM(2012)0709 – C7-0410/2012 – 2012/0335(NLE)) | 118 |
| 2016/C 24/21 | P7_TA(2013)0039Ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintojen sääntelytoimenpiteiden avoimuus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintojen sääntelytoimenpiteiden avoimuudesta ja kyseisten lääkkeiden sisällyttämisestä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin (COM(2012)0084 – C7-0056/2012 – 2012/0035(COD))P7_TC1-COD(2012)0035Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintojen sääntelytoimenpiteiden avoimuudesta ja kyseisten lääkkeiden sisällyttämisestä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin (
  1
  ) | 119 |
| 2016/C 24/22 | P7_TA(2013)0040Yhteinen kalastuspolitiikka ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisestä kalastuspolitiikasta (COM(2011)0425 – C7-0198/2011 – 2011/0195(COD))P7_TC1-COD(2011)0195Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 768/2005 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 sekä neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta | 134 |
| 2016/C 24/23 | P7_TA(2013)0041Moottoriajoneuvojen äänitaso ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi moottoriajoneuvojen äänitasosta (COM(2011)0856 – C7-0487/2011 – 2011/0409(COD))P7_TC1-COD(2011)0409Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi moottoriajoneuvojen äänitasosta (
  1
  ) | 195 |
| 2016/C 24/24 | P7_TA(2013)0042Euroopan pakolaisrahasto, Euroopan paluurahasto ja kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten perustettu eurooppalainen rahasto ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi päätöksen N:o 573/2007/EY, päätöksen N:o 575/2007/EY ja neuvoston päätöksen 2007/435/EY muuttamisesta Euroopan pakolaisrahaston, Euroopan paluurahaston ja kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten perustetun eurooppalaisen rahaston yhteisrahoitusosuuden korottamiseksi tiettyjen varainhoitoa koskevien säännösten osalta, joita sovelletaan rahoitusvakautensa kanssa vakavissa vaikeuksissa oleviin tai tällaisten vaikeuksien uhan alaisiin jäsenvaltioihin (COM(2012)0526 – C7-0302/2012 – 2012/0252(COD))P7_TC1-COD(2012)0252Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2013/EU antamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten N:o 573/2007/EY ja N:o 575/2007/EY sekä neuvoston päätöksen 2007/435/EY muuttamisesta Euroopan pakolaisrahaston, Euroopan paluurahaston ja kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten perustetun eurooppalaisen rahaston yhteisrahoitusosuuden korottamiseksi tiettyjen varainhoitoa koskevien säännösten osalta, joita sovelletaan rahoitusvakautensa kanssa vakavissa vaikeuksissa oleviin tai tällaisten vaikeuksien uhan alaisiin jäsenvaltioihin | 265 |
| 2016/C 24/25 | P7_TA(2013)0043Ulkorajarahasto ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi päätöksen N:o 574/2007/EY muuttamisesta ulkorajarahaston yhteisrahoitusosuuden korottamiseksi tiettyjen rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden osalta (COM(2012)0527 – C7-0301/2012 – 2012/0253(COD))P7_TC1-COD(2012)0253Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2013/EU antamiseksi päätöksen N:o 574/2007/EY muuttamisesta ulkorajarahaston yhteisrahoitusosuuden korottamiseksi tiettyjen rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden osalta | 266 |
| 2016/C 24/26 | P7_TA(2013)0044Kalavarojen säilyttäminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1288/2009 kumoamisesta (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD))P7_TC1-COD(2012)0158Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta sekä erityisedellytyksistä, joilla silliä ja silakkaa voidaan purkaa aluksesta muihin teollisiin tarkoituksiin kuin suoraan ihmisravinnoksi, annetun asetuksen (EY) N:o 1434/98 muuttamisesta | 267 |
| | Torstai 7. helmikuuta 2013 |
| 2016/C 24/27 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. helmikuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta arvonlisäveropetosten vastaisen nopean reagoinnin mekanismin osalta (COM(2012)0428 – C7-0260/2012 – 2012/0205(CNS)) | 269 |

III   Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 5. helmikuuta 2013

2016/C 24/17

P7_TA(2013)0034Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavat maatalousalan erityistoimenpiteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä (KOM(2010)0767 – C7-0003/2011 – 2010/0370(COD))P7_TC1-COD(2010)0370Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1405/2006 kumoamisesta

115

2016/C 24/18

P7_TA(2013)0035Unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavat maatalousalan erityistoimenpiteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä (KOM(2010)0498 – C7-0284/2010 – 2010/0256(COD))P7_TC1-COD(2010)0256Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 247/2006 kumoamisesta

116

Keskiviikko 6. helmikuuta 2013

2016/C 24/19

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Bulgarian tasavallan ja Romanian myönnytysluetteloissa mainittavien myönnytysten muuttamisesta maiden Euroopan unioniin liittymisen vuoksi kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä (12213/2012 – C7-0409/2012 – 2012/0167(NLE))

118

2016/C 24/20

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (COM(2012)0709 – C7-0410/2012 – 2012/0335(NLE))

118

2016/C 24/21

P7_TA(2013)0039Ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintojen sääntelytoimenpiteiden avoimuus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintojen sääntelytoimenpiteiden avoimuudesta ja kyseisten lääkkeiden sisällyttämisestä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin (COM(2012)0084 – C7-0056/2012 – 2012/0035(COD))P7_TC1-COD(2012)0035Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintojen sääntelytoimenpiteiden avoimuudesta ja kyseisten lääkkeiden sisällyttämisestä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin (
  1
  )

1

119

2016/C 24/22

P7_TA(2013)0040Yhteinen kalastuspolitiikka ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisestä kalastuspolitiikasta (COM(2011)0425 – C7-0198/2011 – 2011/0195(COD))P7_TC1-COD(2011)0195Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 768/2005 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 sekä neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta

134

2016/C 24/23

P7_TA(2013)0041Moottoriajoneuvojen äänitaso ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi moottoriajoneuvojen äänitasosta (COM(2011)0856 – C7-0487/2011 – 2011/0409(COD))P7_TC1-COD(2011)0409Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi moottoriajoneuvojen äänitasosta (
  1
  )

1

195

2016/C 24/24

P7_TA(2013)0042Euroopan pakolaisrahasto, Euroopan paluurahasto ja kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten perustettu eurooppalainen rahasto ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi päätöksen N:o 573/2007/EY, päätöksen N:o 575/2007/EY ja neuvoston päätöksen 2007/435/EY muuttamisesta Euroopan pakolaisrahaston, Euroopan paluurahaston ja kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten perustetun eurooppalaisen rahaston yhteisrahoitusosuuden korottamiseksi tiettyjen varainhoitoa koskevien säännösten osalta, joita sovelletaan rahoitusvakautensa kanssa vakavissa vaikeuksissa oleviin tai tällaisten vaikeuksien uhan alaisiin jäsenvaltioihin (COM(2012)0526 – C7-0302/2012 – 2012/0252(COD))P7_TC1-COD(2012)0252Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2013/EU antamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten N:o 573/2007/EY ja N:o 575/2007/EY sekä neuvoston päätöksen 2007/435/EY muuttamisesta Euroopan pakolaisrahaston, Euroopan paluurahaston ja kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten perustetun eurooppalaisen rahaston yhteisrahoitusosuuden korottamiseksi tiettyjen varainhoitoa koskevien säännösten osalta, joita sovelletaan rahoitusvakautensa kanssa vakavissa vaikeuksissa oleviin tai tällaisten vaikeuksien uhan alaisiin jäsenvaltioihin

265

2016/C 24/25

P7_TA(2013)0043Ulkorajarahasto ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi päätöksen N:o 574/2007/EY muuttamisesta ulkorajarahaston yhteisrahoitusosuuden korottamiseksi tiettyjen rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden osalta (COM(2012)0527 – C7-0301/2012 – 2012/0253(COD))P7_TC1-COD(2012)0253Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2013/EU antamiseksi päätöksen N:o 574/2007/EY muuttamisesta ulkorajarahaston yhteisrahoitusosuuden korottamiseksi tiettyjen rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden osalta

266

2016/C 24/26

P7_TA(2013)0044Kalavarojen säilyttäminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1288/2009 kumoamisesta (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD))P7_TC1-COD(2012)0158Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta sekä erityisedellytyksistä, joilla silliä ja silakkaa voidaan purkaa aluksesta muihin teollisiin tarkoituksiin kuin suoraan ihmisravinnoksi, annetun asetuksen (EY) N:o 1434/98 muuttamisesta

267

Torstai 7. helmikuuta 2013

2016/C 24/27

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. helmikuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta arvonlisäveropetosten vastaisen nopean reagoinnin mekanismin osalta (COM(2012)0428 – C7-0260/2012 – 2012/0205(CNS))

269

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

22.1.2016

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2012–2013

Istunnot 4.–7. helmikuuta 2013

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu EUVL C 120 E, 26.4.2013.

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 5. helmikuuta 2013

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/2

---

P7_TA(2013)0036

Pk-yritysten rahoituksen saannin parantaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. helmikuuta 2013 pk-yritysten rahoituksen saannin parantamisesta (2012/2134(INI))

(2016/C 024/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Toimintasuunnitelma pk-yritysten rahoituksen saannin parantamiseksi” (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Toimintasuunnitelma pk-yritysten rahoituksen saannin parantamiseksi” (COM(2011)0870),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen ”Pienten ja keskisuurten yritysten sääntelytaakan keventäminen – Euroopan unionin sääntelyn mukauttaminen mikroyritysten tarpeisiin” (COM(2011)0803), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen ”Pienten ja keskisuurten yritysten sääntelytaakan keventäminen – Euroopan unionin sääntelyn mukauttaminen mikroyritysten tarpeisiin” (COM(2011)0803),

| — | ottaa huomioon yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan komission ohjelman (COSME-ohjelma) (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan komission ohjelman (COSME-ohjelma) (COM(2011)0834),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan aloitteen (”Small Business Act”) (COM(2008)0394), jossa tunnustetaan pk-yritysten keskeinen sija EU:n taloudessa ja pyritään lujittamaan pk-yritysten asemaa sekä edistämään niiden kasvua ja työpaikkoja luovaa potentiaalia auttamalla niitä voittamaan kehitystään vielä haittaavat ongelmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan aloitteen (”Small Business Act”) (COM(2008)0394), jossa tunnustetaan pk-yritysten keskeinen sija EU:n taloudessa ja pyritään lujittamaan pk-yritysten asemaa sekä edistämään niiden kasvua ja työpaikkoja luovaa potentiaalia auttamalla niitä voittamaan kehitystään vielä haittaavat ongelmat,

| — | ottaa huomioon 23. helmikuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen uudelleentarkastelu” (COM(2011)0078) ja siitä 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. helmikuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen uudelleentarkastelu” (COM(2011)0078) ja siitä 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman (1),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisista riskipääomarahastoista (COM(2011)0860), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisista riskipääomarahastoista (COM(2011)0860),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista (COM(2011)0862), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista (COM(2011)0862),

| — | ottaa huomioon komission ja Euroopan keskuspankin tutkimuksen vuodelta 2011 pk-yritysten rahoituksen saannista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ja Euroopan keskuspankin tutkimuksen vuodelta 2011 pk-yritysten rahoituksen saannista,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 2/2012 Euroopan aluekehitysrahaston osarahoittamista rahoitusvälineistä pk-yrityksille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 2/2012 Euroopan aluekehitysrahaston osarahoittamista rahoitusvälineistä pk-yrityksille,

| — | ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman uuden kestävän talouden työllisyyspotentiaalin kehittämisestä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman uuden kestävän talouden työllisyyspotentiaalin kehittämisestä (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0001/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0001/2013),

| A. | ottaa huomioon, että rahoitusteollisuutta koskevien säännösten puutteellisuus yhdistettynä rahoitus-, talous- ja velkakriisin vakaviin ja maailmanlaajuisiin seurauksiin saattaa vaikeuttaa pk-yritysten rahoituksen saantia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että rahoitusteollisuutta koskevien säännösten puutteellisuus yhdistettynä rahoitus-, talous- ja velkakriisin vakaviin ja maailmanlaajuisiin seurauksiin saattaa vaikeuttaa pk-yritysten rahoituksen saantia;

| B. | ottaa huomioon, että on erittäin tärkeää luoda tarvittavat välineet ja kehittää niitä sekä luoda oikeanlaiset olosuhteet, joissa unionin on mahdollista lisätä euroalueen ja koko unionin talouskasvua; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että on erittäin tärkeää luoda tarvittavat välineet ja kehittää niitä sekä luoda oikeanlaiset olosuhteet, joissa unionin on mahdollista lisätä euroalueen ja koko unionin talouskasvua;

| C. | ottaa huomioon, että pankkilainat ovat Euroopan unionin pk-yritysten tärkein rahoituslähde; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että pankkilainat ovat Euroopan unionin pk-yritysten tärkein rahoituslähde;

| D. | ottaa huomioon, että EKP:n tietojen mukaan pk-yrityksille myönnettävien lainojen korot vaihtelevat suuresti jäsenvaltioittain ja että joissakin maissa liiketoimintahankkeille myönnettävän rahoituksen saannissa on epätasapuolisuutta ja myös lainapyyntöjen hylkäämisaste on korkea; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EKP:n tietojen mukaan pk-yrityksille myönnettävien lainojen korot vaihtelevat suuresti jäsenvaltioittain ja että joissakin maissa liiketoimintahankkeille myönnettävän rahoituksen saannissa on epätasapuolisuutta ja myös lainapyyntöjen hylkäämisaste on korkea;

| E. | ottaa huomioon, että pk-yritysten osuus Euroopan yrityksistä on yli 98 prosenttia ja että ne tarjoavat yli 67 prosenttia unionin työpaikoista; toteaa, että ne ovat siten EU:n talouden selkäranka ja tärkeitä pitkän aikavälin talouskasvun ja kestävien työpaikkojen luomisen edistäjiä 27 jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että pk-yritysten osuus Euroopan yrityksistä on yli 98 prosenttia ja että ne tarjoavat yli 67 prosenttia unionin työpaikoista; toteaa, että ne ovat siten EU:n talouden selkäranka ja tärkeitä pitkän aikavälin talouskasvun ja kestävien työpaikkojen luomisen edistäjiä 27 jäsenvaltiossa;

| F. | ottaa huomioon, että kaikista EU:ssa vuosien 2002 ja 2010 välillä luoduista uusista työpaikoista 85 prosenttia syntyi pk-yrityksissä ja erityisesti uusissa yrityksissä; ottaa huomioon, että 32,5 miljoonaa EU:n kansalaista on itsenäisiä ammatinharjoittajia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kaikista EU:ssa vuosien 2002 ja 2010 välillä luoduista uusista työpaikoista 85 prosenttia syntyi pk-yrityksissä ja erityisesti uusissa yrityksissä; ottaa huomioon, että 32,5 miljoonaa EU:n kansalaista on itsenäisiä ammatinharjoittajia;

| G. | ottaa huomioon, että on olemassa erilaisia pk-yrityksiä, joilla on kaikilla erilaiset tarpeet; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että on olemassa erilaisia pk-yrityksiä, joilla on kaikilla erilaiset tarpeet;

| H. | ottaa huomioon, että pk-yrityksiä ja yrittäjyyttä tukevia toimia säännellään Small Business Act -aloitteella, jonka jäsenvaltiot ovat sitoutuneet panemaan täytäntöön yhdessä komission kanssa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että pk-yrityksiä ja yrittäjyyttä tukevia toimia säännellään Small Business Act -aloitteella, jonka jäsenvaltiot ovat sitoutuneet panemaan täytäntöön yhdessä komission kanssa;

Yleistä

| 1. | pitää myönteisenä komission toimintasuunnitelmaa ja sen pk-yrityksiä koskevia monia ehdotuksia ja suosituksia; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä komission toimintasuunnitelmaa ja sen pk-yrityksiä koskevia monia ehdotuksia ja suosituksia;

| 2. | on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että Euroopan unionin menestys, osaaminen ja yhteenkuuluvuus ovat hyvin riippuvaisia kestävästä kehityksestä ja työpaikkojen luomisesta pk-yrityksiin, jotka ovat sitoutuneet tuottamaan laatutuotteita ja -palveluja; korostaa, että on tärkeää kannustaa kaikenlaisia yrityksiä pyrkimään talouskasvuun; korostaa lisäksi, että pk-yritykset ovat osa laajempaa yritysten ”ekosysteemiä”; toteaa, että tässä ”ekosysteemissä” on myös varmistettava, että panostetaan tasapuolisesti mikroyritysten ja yksityisten elinkeinonharjoittajien rahoituksen saantiin; toteaa, että suuret yritykset ovat pitkälti riippuvaisia pienien pk-yritysten laajasta verkostosta; |
| --- | --- |

2.

on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että Euroopan unionin menestys, osaaminen ja yhteenkuuluvuus ovat hyvin riippuvaisia kestävästä kehityksestä ja työpaikkojen luomisesta pk-yrityksiin, jotka ovat sitoutuneet tuottamaan laatutuotteita ja -palveluja; korostaa, että on tärkeää kannustaa kaikenlaisia yrityksiä pyrkimään talouskasvuun; korostaa lisäksi, että pk-yritykset ovat osa laajempaa yritysten ”ekosysteemiä”; toteaa, että tässä ”ekosysteemissä” on myös varmistettava, että panostetaan tasapuolisesti mikroyritysten ja yksityisten elinkeinonharjoittajien rahoituksen saantiin; toteaa, että suuret yritykset ovat pitkälti riippuvaisia pienien pk-yritysten laajasta verkostosta;

| 3. | korostaa, että monilla pk-yrityksillä on rahoitus- ja talouskriisin vakavien seurausten vuoksi vaikeuksia saada rahoitusta ja että pk-yritysten on noudatettava aikaisempaa tiukempia sääntelykriteereitä; tähdentää, että valtiontukea ja muita epäsuoria tukia, kuten julkisia takuita ja likviditeettitukea keskuspankeilta ja Euroopan keskuspankilta, kriisin aikana saaneille pankeille olisi asetettava niiden pk-yrityksille myöntämiä rahoitusmääriä ja ehtoja koskevia tavoitteita; kannustaa komissiota jatkamaan ponnistelujaan ”pienet ensin” -periaatteen edistämiseksi kansallisella tasolla, mihin sisältyy pk-yritysten sääntely- ja hallintoympäristön yksinkertaistaminen; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että monilla pk-yrityksillä on rahoitus- ja talouskriisin vakavien seurausten vuoksi vaikeuksia saada rahoitusta ja että pk-yritysten on noudatettava aikaisempaa tiukempia sääntelykriteereitä; tähdentää, että valtiontukea ja muita epäsuoria tukia, kuten julkisia takuita ja likviditeettitukea keskuspankeilta ja Euroopan keskuspankilta, kriisin aikana saaneille pankeille olisi asetettava niiden pk-yrityksille myöntämiä rahoitusmääriä ja ehtoja koskevia tavoitteita; kannustaa komissiota jatkamaan ponnistelujaan ”pienet ensin” -periaatteen edistämiseksi kansallisella tasolla, mihin sisältyy pk-yritysten sääntely- ja hallintoympäristön yksinkertaistaminen;

| 4. | painottaa, että pk-yritysten sääntely- ja hallintoympäristöä yksinkertaistettaessa on samalla taattava työntekijöille riittävä sosiaaliturva sekä työterveys ja -turvallisuus; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan mahdolliseen syrjintään rahoituksen saannissa, kun on kyse heikommassa asemassa olevien henkilöiden tai ryhmien johtamien pk-yritysten rahoituksen saannista; |
| --- | --- |

4.

painottaa, että pk-yritysten sääntely- ja hallintoympäristöä yksinkertaistettaessa on samalla taattava työntekijöille riittävä sosiaaliturva sekä työterveys ja -turvallisuus; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan mahdolliseen syrjintään rahoituksen saannissa, kun on kyse heikommassa asemassa olevien henkilöiden tai ryhmien johtamien pk-yritysten rahoituksen saannista;

| 5. | toteaa, että viime vuosina on ponnisteltu merkittävästi byrokratian vähentämiseksi; |
| --- | --- |

5.

toteaa, että viime vuosina on ponnisteltu merkittävästi byrokratian vähentämiseksi;

| 6. | korostaa paikallisen pankkijärjestelmän merkityksen lisäämistä; korostaa pankkien, Euroopan tason pankeista paikallistason pankkeihin, vastuuta viisaasta investoimisesta talouteen ja erityisesti pk-yrityksiin sekä niiden siihen liittyviä toimintoja; panee merkille jäsenvaltioiden väliset erot, kun on kyse pk-yrityksille lainaamisen kustannuksista ja pk-yritysten rahoituksen saannista, ja toteaa, että tämä johtuu epäsuotuisasta makrotaloudellisesta kehyksestä, jolla voi olla kielteisiä vaikutuksia kilpailuun raja-alueilla; huomauttaa, että vaikka pk-yritysten mahdollisuudet luotonsaantiin vaihtelevat jäsenvaltioittain, EKP:n lokakuussa 2011 toteuttama pankkien luotonantoa koskeva kysely osoittaa, että pk-yritysten lainavaatimukset ovat yleisesti tiukentuneet ja että investointien vähentäminen minimiin voi johtaa luottolamaan; toteaa lisäksi, että EU:ssa on merkittävää kysyntää mikroluotoille; |
| --- | --- |

6.

korostaa paikallisen pankkijärjestelmän merkityksen lisäämistä; korostaa pankkien, Euroopan tason pankeista paikallistason pankkeihin, vastuuta viisaasta investoimisesta talouteen ja erityisesti pk-yrityksiin sekä niiden siihen liittyviä toimintoja; panee merkille jäsenvaltioiden väliset erot, kun on kyse pk-yrityksille lainaamisen kustannuksista ja pk-yritysten rahoituksen saannista, ja toteaa, että tämä johtuu epäsuotuisasta makrotaloudellisesta kehyksestä, jolla voi olla kielteisiä vaikutuksia kilpailuun raja-alueilla; huomauttaa, että vaikka pk-yritysten mahdollisuudet luotonsaantiin vaihtelevat jäsenvaltioittain, EKP:n lokakuussa 2011 toteuttama pankkien luotonantoa koskeva kysely osoittaa, että pk-yritysten lainavaatimukset ovat yleisesti tiukentuneet ja että investointien vähentäminen minimiin voi johtaa luottolamaan; toteaa lisäksi, että EU:ssa on merkittävää kysyntää mikroluotoille;

| 7. | muistuttaa, että julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevien sääntöjen tarkistaminen ei saisi vaikeuttaa pk-yritysten ja mikroyritysten pääsyä hankintamarkkinoille; |
| --- | --- |

7.

muistuttaa, että julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevien sääntöjen tarkistaminen ei saisi vaikeuttaa pk-yritysten ja mikroyritysten pääsyä hankintamarkkinoille;

| 8. | muistuttaa, että pk-yritysten merkittävin rahoituslähde Euroopassa ovat pankit; katsoo, että koska pankkiala on pirstaloitunut ja lainakorot ja lainatarjousten ehdot vaihtelevat siksi suuresti maittain, tarvitaan eriytettyä lähestymistapaa, jotta voidaan parantaa pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksia, ottaen samalla huomioon kunkin maan olosuhteet; |
| --- | --- |

8.

muistuttaa, että pk-yritysten merkittävin rahoituslähde Euroopassa ovat pankit; katsoo, että koska pankkiala on pirstaloitunut ja lainakorot ja lainatarjousten ehdot vaihtelevat siksi suuresti maittain, tarvitaan eriytettyä lähestymistapaa, jotta voidaan parantaa pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksia, ottaen samalla huomioon kunkin maan olosuhteet;

Pienten ja keskisuurten yritysten moninaisuus

| 9. | muistuttaa komissiota siitä, että Euroopan pk-yritykset ovat erittäin heterogeenisia ja että ne voivat olla muun muassa hyvin perinteisiä perheyrityksiä, nopeasti kasvavia yrityksiä, high-tech-yrityksiä, mikroyrityksiä, sosiaalisia yrityksiä ja vasta perustettuja yrityksiä ja edellyttävät siten hyvin erilaisia lähestymistapoja; |
| --- | --- |

9.

muistuttaa komissiota siitä, että Euroopan pk-yritykset ovat erittäin heterogeenisia ja että ne voivat olla muun muassa hyvin perinteisiä perheyrityksiä, nopeasti kasvavia yrityksiä, high-tech-yrityksiä, mikroyrityksiä, sosiaalisia yrityksiä ja vasta perustettuja yrityksiä ja edellyttävät siten hyvin erilaisia lähestymistapoja;

| 10. | toteaa, että nykytilanteessa, jossa asianmukaisen riskipääoman saannin riittämättömyys erityisesti varhaisessa vaiheessa on edelleen yksi merkittävimmistä kasvusuuntautuneiden yritysten perustamisen ja kehittämisen esteistä, komission toimintasuunnitelmassa painotetaan voimakkaasti riskipääomaa kasvurahoituksen mahdollisena välineenä; painottaa kuitenkin, että tämänkaltainen rahoitus riittää vain hyvin pienelle osalle pk-yrityksiä ja että pankkilainat ovat edelleen pääasiallinen rahoituslähde; |
| --- | --- |

10.

toteaa, että nykytilanteessa, jossa asianmukaisen riskipääoman saannin riittämättömyys erityisesti varhaisessa vaiheessa on edelleen yksi merkittävimmistä kasvusuuntautuneiden yritysten perustamisen ja kehittämisen esteistä, komission toimintasuunnitelmassa painotetaan voimakkaasti riskipääomaa kasvurahoituksen mahdollisena välineenä; painottaa kuitenkin, että tämänkaltainen rahoitus riittää vain hyvin pienelle osalle pk-yrityksiä ja että pankkilainat ovat edelleen pääasiallinen rahoituslähde;

| 11. | korostaa, ettei ole olemassa kaikille sopivaa rahoitustapaa ja kehottaa komissiota tukemaan laajan räätälöityjen ohjelmien, välineiden ja aloitteiden valikoiman kehittämistä sekä oman pääoman (bisnesenkelit, joukkorahoitus ja monenkeskiset kaupankäyntijärjestelmät) ja oman pääoman kaltaisen pääoman (mezzanine- eli välirahoitus) että lainavälineiden (”small-ticket” -yritysvelkakirjat, takuujärjestelyt ja -foorumit) pankkien ja muiden pk-yritysten rahoitukseen osallistuvien toimijoiden (kirjanpidon ammattilaiset, liiketoimintaa tai pk-yrityksiä edustavat järjestöt tai kauppakamarit) kumppanuuksien pohjalta yritysten tukemiseksi niitä perustettaessa, niiden kasvaessa sekä siirtymävaiheissa siten, että otetaan huomioon yritysten koko, liikevaihto ja rahoitustarpeet; |
| --- | --- |

11.

korostaa, ettei ole olemassa kaikille sopivaa rahoitustapaa ja kehottaa komissiota tukemaan laajan räätälöityjen ohjelmien, välineiden ja aloitteiden valikoiman kehittämistä sekä oman pääoman (bisnesenkelit, joukkorahoitus ja monenkeskiset kaupankäyntijärjestelmät) ja oman pääoman kaltaisen pääoman (mezzanine- eli välirahoitus) että lainavälineiden (”small-ticket” -yritysvelkakirjat, takuujärjestelyt ja -foorumit) pankkien ja muiden pk-yritysten rahoitukseen osallistuvien toimijoiden (kirjanpidon ammattilaiset, liiketoimintaa tai pk-yrityksiä edustavat järjestöt tai kauppakamarit) kumppanuuksien pohjalta yritysten tukemiseksi niitä perustettaessa, niiden kasvaessa sekä siirtymävaiheissa siten, että otetaan huomioon yritysten koko, liikevaihto ja rahoitustarpeet;

| 12. | korostaa, että komission olisi painotettava, että osakemarkkinoilla saattaa olla tärkeä osuus pk-yritysten ja sijoittajien rahoituksen saannin parantamisessa eri vaiheissa; palauttaa mieliin, että euroalueella on jo olemassa erityisesti pk-yrityksiä varten kehitetyt osakemarkkinat, jotka ovat erityisiin markkina- ja rahoitustarpeisiin vastaamiseen tarkoitetut markkinat; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että komission olisi painotettava, että osakemarkkinoilla saattaa olla tärkeä osuus pk-yritysten ja sijoittajien rahoituksen saannin parantamisessa eri vaiheissa; palauttaa mieliin, että euroalueella on jo olemassa erityisesti pk-yrityksiä varten kehitetyt osakemarkkinat, jotka ovat erityisiin markkina- ja rahoitustarpeisiin vastaamiseen tarkoitetut markkinat;

Pk-yritysten haavoittuvuus

| 13. | pyytää komissiota tekemään pk-yrityksiä koskevista uusista säännöistä yleisen ja kattavan vaikutustenarvioinnin, mukaan lukien kattava testaus, jossa otetaan huomioon pk-yritysten tarpeet ja haasteet; |
| --- | --- |

13.

pyytää komissiota tekemään pk-yrityksiä koskevista uusista säännöistä yleisen ja kattavan vaikutustenarvioinnin, mukaan lukien kattava testaus, jossa otetaan huomioon pk-yritysten tarpeet ja haasteet;

| 14. | korostaa, että pk-yritykset ovat usein pitkän jakeluelinkaaren päässä ja viivästyneet maksut ja lyhyet maksuajat saattavat vaikuttaa eniten juuri niihin; pitää siksi myönteisenä komission aloitetta kannustaa jäsenvaltioita voimakkaasti nopeuttamaan maksuviivästysdirektiivin täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että pk-yritykset ovat usein pitkän jakeluelinkaaren päässä ja viivästyneet maksut ja lyhyet maksuajat saattavat vaikuttaa eniten juuri niihin; pitää siksi myönteisenä komission aloitetta kannustaa jäsenvaltioita voimakkaasti nopeuttamaan maksuviivästysdirektiivin täytäntöönpanoa;

| 15. | korostaa, että komission tutkimukset osoittavat, että ei pelkästään rahoituksen saanti vaan myös taitojen hankkiminen, kuten johtamistaidot sekä rahoitus- ja kirjanpitotietämys, on elintärkeää pk-yrityksille, jotta ne voivat saada rahoitusta, innovoida, kilpailla ja kasvaa; katsoo, että EU:n rahoitusvälineiden tarjoamiseen olisi näin ollen liitettävä asianmukaista ohjausta ja neuvontaa ja olisi tarjottava tietopohjaisia yrityspalveluja; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että komission tutkimukset osoittavat, että ei pelkästään rahoituksen saanti vaan myös taitojen hankkiminen, kuten johtamistaidot sekä rahoitus- ja kirjanpitotietämys, on elintärkeää pk-yrityksille, jotta ne voivat saada rahoitusta, innovoida, kilpailla ja kasvaa; katsoo, että EU:n rahoitusvälineiden tarjoamiseen olisi näin ollen liitettävä asianmukaista ohjausta ja neuvontaa ja olisi tarjottava tietopohjaisia yrityspalveluja;

| 16. | katsoo, että on välttämätöntä tukea pk-yrityksiä paikallisesti yrittäjyyden edistämiseen tarkoitettujen toimintalinjojen kehittämiseksi, parantaa niiden tilannetta koko niiden elinajan ja auttaa niitä pääsemään uusille markkinoille; katsoo, että tämän politiikan tärkeimpiä osatekijöitä ovat hyvien käytäntöjen tunnustaminen ja vaihto; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että on välttämätöntä tukea pk-yrityksiä paikallisesti yrittäjyyden edistämiseen tarkoitettujen toimintalinjojen kehittämiseksi, parantaa niiden tilannetta koko niiden elinajan ja auttaa niitä pääsemään uusille markkinoille; katsoo, että tämän politiikan tärkeimpiä osatekijöitä ovat hyvien käytäntöjen tunnustaminen ja vaihto;

Yrittäjyyden ammatillistaminen

| 17. | toteaa, että yrittäjillä ei ole perusrahoitusta koskevaa tietoa, mikä heikentää liiketoimintasuunnitelmien laatua ja siten lainahakemusten onnistumista; kehottaa siksi jäsenvaltioita tarjoamaan ammatillista koulutustukea potentiaalisille yrittäjille ja tukemaan pankkien, kauppakamarien, liiketoimintajärjestöjen ja kirjanpidon ammattilaisten välisiä kumppanuuksia; |
| --- | --- |

17.

toteaa, että yrittäjillä ei ole perusrahoitusta koskevaa tietoa, mikä heikentää liiketoimintasuunnitelmien laatua ja siten lainahakemusten onnistumista; kehottaa siksi jäsenvaltioita tarjoamaan ammatillista koulutustukea potentiaalisille yrittäjille ja tukemaan pankkien, kauppakamarien, liiketoimintajärjestöjen ja kirjanpidon ammattilaisten välisiä kumppanuuksia;

| 18. | katsoo, että naisyrittäjyys on EU:n kasvun ja kilpailukyvyn kannalta hyödyntämätön voimavara, jota olisi edistettävä ja lujitettava, ja toteaa, että olisi poistettava kaikki naisten työmarkkinoilla kohtaamat esteet; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että naisyrittäjyys on EU:n kasvun ja kilpailukyvyn kannalta hyödyntämätön voimavara, jota olisi edistettävä ja lujitettava, ja toteaa, että olisi poistettava kaikki naisten työmarkkinoilla kohtaamat esteet;

| 19. | katsoo, että yrittäjyyttä koskevien taitojen kehittäminen sekä johdatus markkinoiden, talouden ja rahoitusjärjestelmän toimintaan ja vuorovaikutukseen olisi sisällytettävä peruskoulututukseen; katsoo, että hyvin valmisteltu liiketoimintasuunnitelma on ensimmäinen askel kohti parempaa rahoituksen saantia ja kannattavuutta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään viipymättä rahoituskasvatuksen koulutusohjelmiinsa; tukee tässä yhteydessä ”Erasmus nuorille yrittäjille” -ohjelmaa, jolla on tarkoitus edistää yrityskulttuuria ja kehittää sisämarkkinoita ja kilpailukykyä; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että yrittäjyyttä koskevien taitojen kehittäminen sekä johdatus markkinoiden, talouden ja rahoitusjärjestelmän toimintaan ja vuorovaikutukseen olisi sisällytettävä peruskoulututukseen; katsoo, että hyvin valmisteltu liiketoimintasuunnitelma on ensimmäinen askel kohti parempaa rahoituksen saantia ja kannattavuutta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään viipymättä rahoituskasvatuksen koulutusohjelmiinsa; tukee tässä yhteydessä ”Erasmus nuorille yrittäjille” -ohjelmaa, jolla on tarkoitus edistää yrityskulttuuria ja kehittää sisämarkkinoita ja kilpailukykyä;

| 20. | katsoo, että tarvitaan uusia yrityksiä koskeva erityisstrategia sekä rahoitusvälineitä innovatiivisten hankkeiden täytäntöön panemiseksi ja nuorten yrittäjien luovuuden kehittämiseksi; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että tarvitaan uusia yrityksiä koskeva erityisstrategia sekä rahoitusvälineitä innovatiivisten hankkeiden täytäntöön panemiseksi ja nuorten yrittäjien luovuuden kehittämiseksi;

| 21. | korostaa, että joissakin jäsenvaltioissa on jo olemassa joitakin hyviä käytäntöjä, joiden avulla parannetaan yrittäjien valmiuksia; kehottaa komissiota tukemaan niiden täytäntöönpanoa muissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että joissakin jäsenvaltioissa on jo olemassa joitakin hyviä käytäntöjä, joiden avulla parannetaan yrittäjien valmiuksia; kehottaa komissiota tukemaan niiden täytäntöönpanoa muissa jäsenvaltioissa;

| 22. | tähdentää, että on välttämätöntä tiedottaa yrittäjille ja potentiaalisille yrittäjille sekä pankeille kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla säännöllisesti ja yksinkertaisesti pk-yrityksille tarkoitetuista koulutushankkeista, EU:n rahoituksesta ja ohjelmista, koska niiden on hyödynnettävä kaikkia saatavilla olevia mahdollisuuksia ja toimia; kehottaa komissiota varmistamaan, että kansallisille pk-yrityksiä edustaville järjestöille tiedotetaan asianmukaisesti EU:n aloitteista ja tämän alan toimia koskevista ehdotuksista; |
| --- | --- |

22.

tähdentää, että on välttämätöntä tiedottaa yrittäjille ja potentiaalisille yrittäjille sekä pankeille kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla säännöllisesti ja yksinkertaisesti pk-yrityksille tarkoitetuista koulutushankkeista, EU:n rahoituksesta ja ohjelmista, koska niiden on hyödynnettävä kaikkia saatavilla olevia mahdollisuuksia ja toimia; kehottaa komissiota varmistamaan, että kansallisille pk-yrityksiä edustaville järjestöille tiedotetaan asianmukaisesti EU:n aloitteista ja tämän alan toimia koskevista ehdotuksista;

| 23. | kehottaa EIP-ryhmää lisäämään tiedotustaan, jotta edistetään pk-yhteisölle tarkoitettuja rahoitusjärjestelmiä yhteistyössä pk-yrityksiä edustavien järjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

23.

kehottaa EIP-ryhmää lisäämään tiedotustaan, jotta edistetään pk-yhteisölle tarkoitettuja rahoitusjärjestelmiä yhteistyössä pk-yrityksiä edustavien järjestöjen kanssa;

| 24. | huomauttaa, että on välttämätöntä antaa neuvontaa konkurssin kokeneille yrittäjille, sillä 15 prosenttia yrityksistä lopettaa toimintansa konkurssin vuoksi; tukee konkurssimenettelyiden yksinkertaistamista ja lyhentämistä uuden mahdollisuuden antamiseksi kyseisille yrittäjille, koska uudelleen aloittavan yrittäjän perustama yritys saattaa menestyä paremmin; |
| --- | --- |

24.

huomauttaa, että on välttämätöntä antaa neuvontaa konkurssin kokeneille yrittäjille, sillä 15 prosenttia yrityksistä lopettaa toimintansa konkurssin vuoksi; tukee konkurssimenettelyiden yksinkertaistamista ja lyhentämistä uuden mahdollisuuden antamiseksi kyseisille yrittäjille, koska uudelleen aloittavan yrittäjän perustama yritys saattaa menestyä paremmin;

Avoimuus

| 25. | toteaa, että luotonantajien luottovälineitä koskevat tiedot ovat yleisesti ottaen paremmat kuin yrittäjien ja että yrittäjien olisi tiedotettava paremmin luotonantajille liiketoimintasuunnitelmistaan ja pitkän aikavälin strategioistaan; korostaa, että nämä tiedonsaantiongelmat tekevät lainahakemuksia koskevista keskusteluista hankalia; katsoo, että pk-yritysten on tarpeen saada erityisesti niille räätälöityä neuvontaa lainamahdollisuuksista; kehottaa komissiota edistämään luotonantajien ja yrittäjien väliseen vuoropuheluun, yhteistyöhön ja tiedonvaihtoon liittyviä erityisratkaisuja koskevien parhaiden käytäntöjen jakamista; kehottaa komissiota lujittamaan yrittäjien ja luotonantajien välistä vuoropuhelua ja yhteistyötä; |
| --- | --- |

25.

toteaa, että luotonantajien luottovälineitä koskevat tiedot ovat yleisesti ottaen paremmat kuin yrittäjien ja että yrittäjien olisi tiedotettava paremmin luotonantajille liiketoimintasuunnitelmistaan ja pitkän aikavälin strategioistaan; korostaa, että nämä tiedonsaantiongelmat tekevät lainahakemuksia koskevista keskusteluista hankalia; katsoo, että pk-yritysten on tarpeen saada erityisesti niille räätälöityä neuvontaa lainamahdollisuuksista; kehottaa komissiota edistämään luotonantajien ja yrittäjien väliseen vuoropuheluun, yhteistyöhön ja tiedonvaihtoon liittyviä erityisratkaisuja koskevien parhaiden käytäntöjen jakamista; kehottaa komissiota lujittamaan yrittäjien ja luotonantajien välistä vuoropuhelua ja yhteistyötä;

| 26. | painottaa, että luotonantajien olisi avoimesti vahvistettava selkeät ja täsmälliset kriteerit rahoitushakemuksille; korostaa, että hylätessään lainahakemuksen täysin tai osittain luotonantajan on ilmoitettava yrittäjälle asianmukaisesti ja rakentavasti hylkäämiseen johtaneet syyt; kehottaa komissiota määrittelemään selkeät suuntaviivat tällaiselle avoimuutta koskevalle rakentavalle lähestymistavalle; |
| --- | --- |

26.

painottaa, että luotonantajien olisi avoimesti vahvistettava selkeät ja täsmälliset kriteerit rahoitushakemuksille; korostaa, että hylätessään lainahakemuksen täysin tai osittain luotonantajan on ilmoitettava yrittäjälle asianmukaisesti ja rakentavasti hylkäämiseen johtaneet syyt; kehottaa komissiota määrittelemään selkeät suuntaviivat tällaiselle avoimuutta koskevalle rakentavalle lähestymistavalle;

| 27. | toteaa, että maksaessaan lainan ennenaikaisesti takaisin pk-yritysten on maksettava luotonantajan rahoitustappio ja usein lisäsakko, mikä johtaa kohtuuttomiin kokonaiskustannuksiin; kehottaa komissiota ehdottamaan, että kaikkien sopimusten avoimuutta pk-yritysten ennenaikaisesta takaisinmaksusta lisätään ja tarkistamaan mahdollisuutta asettaa yläraja takaisinmaksusta aiheutuville kuluille; |
| --- | --- |

27.

toteaa, että maksaessaan lainan ennenaikaisesti takaisin pk-yritysten on maksettava luotonantajan rahoitustappio ja usein lisäsakko, mikä johtaa kohtuuttomiin kokonaiskustannuksiin; kehottaa komissiota ehdottamaan, että kaikkien sopimusten avoimuutta pk-yritysten ennenaikaisesta takaisinmaksusta lisätään ja tarkistamaan mahdollisuutta asettaa yläraja takaisinmaksusta aiheutuville kuluille;

| 28. | toteaa, että pk-yrityksille asetetaan yhä tiukempia ehtoja, henkilökohtaiset takuut mukaan luettuina, rahoituksen saamiseksi luottolaitoksilta; toteaa, että korkeammat korot saattaisivat johtaa muiden kuin hintaan liittyvien ehtojen, kuten henkilökohtaisten takuiden, korottamiseen; katsoo siksi, että rahoitusteollisuuden sääntelyyn tarkoitetulla lainsäädännöllä on suojeltava ja elvytettävä tosiasiallista luotonantoa reaalitaloudelle ja erityisesti pk-yrityksille; |
| --- | --- |

28.

toteaa, että pk-yrityksille asetetaan yhä tiukempia ehtoja, henkilökohtaiset takuut mukaan luettuina, rahoituksen saamiseksi luottolaitoksilta; toteaa, että korkeammat korot saattaisivat johtaa muiden kuin hintaan liittyvien ehtojen, kuten henkilökohtaisten takuiden, korottamiseen; katsoo siksi, että rahoitusteollisuuden sääntelyyn tarkoitetulla lainsäädännöllä on suojeltava ja elvytettävä tosiasiallista luotonantoa reaalitaloudelle ja erityisesti pk-yrityksille;

| 29. | kehottaa jäsenvaltioita vähentämään hallinnollista rasitetta pk-yritysten aloitusvaiheessa ja elinaikana, koska maiden välillä on tällä alalla eroja, jotka ehkäisevät sisämarkkinoiden toteutumista; korostaa, että on tärkeää vähentää uuden yrityksen perustamiseen tarvittavien päivien lukumäärää; pyytää komissiota tutkimaan kaikissa jäsenvaltioissa täytäntöön pantavia potentiaalisia parhaita käytäntöjä; kehottaa komissiota arvioimaan mahdollisuutta ottaa käyttöön yhtenäinen pk-yritysten tunnistenumero, jota säilytetään Euroopan laajuisessa pk-yrityksiä koskevassa tietokannassa, joka sisältää myös kaikki rahoitustiedot, jotta pk-yritykset voivat helpommin hakea mukaan EU:n ja jäsenvaltioiden ohjelmiin ja pyytää rahoitusta; huomauttaa, että jos tällainen pk-yritysten tunnistenumero otetaan käyttöön, on kiinnitettävä huomiota tietosuojaa koskeviin periaatteisiin; |
| --- | --- |

29.

kehottaa jäsenvaltioita vähentämään hallinnollista rasitetta pk-yritysten aloitusvaiheessa ja elinaikana, koska maiden välillä on tällä alalla eroja, jotka ehkäisevät sisämarkkinoiden toteutumista; korostaa, että on tärkeää vähentää uuden yrityksen perustamiseen tarvittavien päivien lukumäärää; pyytää komissiota tutkimaan kaikissa jäsenvaltioissa täytäntöön pantavia potentiaalisia parhaita käytäntöjä; kehottaa komissiota arvioimaan mahdollisuutta ottaa käyttöön yhtenäinen pk-yritysten tunnistenumero, jota säilytetään Euroopan laajuisessa pk-yrityksiä koskevassa tietokannassa, joka sisältää myös kaikki rahoitustiedot, jotta pk-yritykset voivat helpommin hakea mukaan EU:n ja jäsenvaltioiden ohjelmiin ja pyytää rahoitusta; huomauttaa, että jos tällainen pk-yritysten tunnistenumero otetaan käyttöön, on kiinnitettävä huomiota tietosuojaa koskeviin periaatteisiin;

| 30. | pitää myönteisenä komission ehdotusta edistää laatuluokituksen käyttöä välineenä, joka täydentää tavanomaisia määrällisiä pk-yritysten luottokelpoisuusarviointeja; |
| --- | --- |

30.

pitää myönteisenä komission ehdotusta edistää laatuluokituksen käyttöä välineenä, joka täydentää tavanomaisia määrällisiä pk-yritysten luottokelpoisuusarviointeja;

Uudet rahoitustavat

| 31. | pitää myönteisenä komission uusia rahoitusohjelmia, joissa otetaan huomioon pk-yritysten erityispiirteet; kehottaa komissiota kehittämään edelleen pk-yrityksille räätälöityä EU:n rahoitusta; korostaa, että rahoituksen pirstaloitumista olisi vältettävä ja että rahoitus voi olla tehokasta ainoastaan, jos sillä voidaan kattaa merkittävä osa kyseisten pk-yritysten tarpeista; |
| --- | --- |

31.

pitää myönteisenä komission uusia rahoitusohjelmia, joissa otetaan huomioon pk-yritysten erityispiirteet; kehottaa komissiota kehittämään edelleen pk-yrityksille räätälöityä EU:n rahoitusta; korostaa, että rahoituksen pirstaloitumista olisi vältettävä ja että rahoitus voi olla tehokasta ainoastaan, jos sillä voidaan kattaa merkittävä osa kyseisten pk-yritysten tarpeista;

| 32. | uskoo vahvasti, että COSME- ja Horisontti 2020 -ohjelmien mukaisten lainarahoituksen ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen välineiden määrärahoja olisi lisättävä huomattavasti ja olisi merkittävästi parannettava pk-yritysten mahdollisuuksia saada kyseistä rahoitusta; |
| --- | --- |

32.

uskoo vahvasti, että COSME- ja Horisontti 2020 -ohjelmien mukaisten lainarahoituksen ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen välineiden määrärahoja olisi lisättävä huomattavasti ja olisi merkittävästi parannettava pk-yritysten mahdollisuuksia saada kyseistä rahoitusta;

| 33. | katsoo, että komission olisi tutkittava keinoja parantaa eurooppalaisia markkinoita oman pääoman luonteisille sijoituksille, erityisesti välirahoitusta ajatellen; suosittaa, että komissio tutkii, kuinka Euroopan investointirahaston (EIR) kasvua edistävää mezzanine-välinettä (Mezzanine Facility for Growth) voidaan vahvistaa ja tarkastelee uusia välirahoitustuotteita kuten välirahoituslainatakuu; suosittaa lisäksi, että rahoitusvälineitä koskevaa tietoa ja analyyseja asetetaan saataville rahoituksenvälittäjien esteiden vähentämiseksi, koska nämä voivat olla halukkaita tutkimaan välipääomarahoituksen lainamarkkinoita EU:ssa; |
| --- | --- |

33.

katsoo, että komission olisi tutkittava keinoja parantaa eurooppalaisia markkinoita oman pääoman luonteisille sijoituksille, erityisesti välirahoitusta ajatellen; suosittaa, että komissio tutkii, kuinka Euroopan investointirahaston (EIR) kasvua edistävää mezzanine-välinettä (Mezzanine Facility for Growth) voidaan vahvistaa ja tarkastelee uusia välirahoitustuotteita kuten välirahoituslainatakuu; suosittaa lisäksi, että rahoitusvälineitä koskevaa tietoa ja analyyseja asetetaan saataville rahoituksenvälittäjien esteiden vähentämiseksi, koska nämä voivat olla halukkaita tutkimaan välipääomarahoituksen lainamarkkinoita EU:ssa;

| 34. | kehottaa suuntaamaan vähintään 20 prosenttia Horisontti 2020 -ohjelman määrärahoista pk-yrityksille; |
| --- | --- |

34.

kehottaa suuntaamaan vähintään 20 prosenttia Horisontti 2020 -ohjelman määrärahoista pk-yrityksille;

| 35. | toteaa, että pk-yritykset ja luottolaitokset arvostavat laajalti pääomatakuita ja käyttävät niitä; pitää myönteisinä komission asiaa koskevia pyrkimyksiä; kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön asianmukaiset pääomatakuita koskevat säännökset; |
| --- | --- |

35.

toteaa, että pk-yritykset ja luottolaitokset arvostavat laajalti pääomatakuita ja käyttävät niitä; pitää myönteisinä komission asiaa koskevia pyrkimyksiä; kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön asianmukaiset pääomatakuita koskevat säännökset;

| 36. | kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että laaditaan pk-yrityksille lainoja myöntäviä yhteisöjä koskeva asianmukainen, räätälöity sääntelykehys, joka ei osoittaudu niille raskaaksi ja saa osakseen myös sijoittajien luottamuksen (tilintarkastusstandardeja koskeva EU:n lainsäädäntö, esitedirektiivi, avoimuusdirektiivi, markkina-aseman väärinkäyttöä koskeva direktiivi ja rahoitusmarkkinadirektiivi huomioon ottaen); |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että laaditaan pk-yrityksille lainoja myöntäviä yhteisöjä koskeva asianmukainen, räätälöity sääntelykehys, joka ei osoittaudu niille raskaaksi ja saa osakseen myös sijoittajien luottamuksen (tilintarkastusstandardeja koskeva EU:n lainsäädäntö, esitedirektiivi, avoimuusdirektiivi, markkina-aseman väärinkäyttöä koskeva direktiivi ja rahoitusmarkkinadirektiivi huomioon ottaen);

| 37. | pitää myönteisenä, että Eurooppa-neuvoston 28. ja 29. kesäkuuta 2012 pidetyssä kokouksessa päästiin sopimukseen Euroopan investointipankin pääoman kasvattamisesta 10 miljardilla eurolla, mikä antaa EIP-ryhmälle mahdollisuuden lisätä unionin sisäistä luotonantoaan vuosina 2012–2015 noin 60 miljardilla eurolla ja rahoittaa lainalla noin 180 miljardin euron kokonaisinvestoinnit ja toimia näin tervetulleena voimana yhteisissä ponnisteluissa Euroopan talouden elvyttämiseksi; pitää myönteisenä, että EIP on ensisijaisissa lainatavoitteissaan nimenomaan eritellyt tarpeen laajentaa pk-yrityksille lainoja myöntävien pankkien valikoimaa ja ottaa mukaan uusia ja muita kuin perinteisiä rahoituksen välittäjiä; painottaa, että tämä uusi sitoumus ei saa tehdä tyhjäksi samanaikaisia pyrkimyksiä lujittaa ja parantaa EIP:n ja unionin talousarvion yhteisiä välineitä, joilla pyritään jakamaan riskit ja turvautumaan oman pääoman ehtoiseen rahoitukseen; kehottaa nämä seikat huomioon ottaen komissiota lujittamaan ja optimoimaan Euroopan investointipankin riskienjaonvälineitä ja Euroopan investointirahaston ohjelmia, jotka koskevat osakesalkkuja tai rahoituslaitosten (välittäjien) pk-yrityksille myöntämää välirahoitusta; toteaa, että koheesiopolitiikka on yksi pk-yritysten pääasiallisista rahoituslähteistä ja että rakennerahastoista tuettavat rahoitusohjelmat, byrokratian vähentäminen sekä nopeuden ja tehokkuuden lisääminen ovat olennaisen tärkeitä EU:n talouden ja sen kilpailukyvyn elvyttämisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

37.

pitää myönteisenä, että Eurooppa-neuvoston 28. ja 29. kesäkuuta 2012 pidetyssä kokouksessa päästiin sopimukseen Euroopan investointipankin pääoman kasvattamisesta 10 miljardilla eurolla, mikä antaa EIP-ryhmälle mahdollisuuden lisätä unionin sisäistä luotonantoaan vuosina 2012–2015 noin 60 miljardilla eurolla ja rahoittaa lainalla noin 180 miljardin euron kokonaisinvestoinnit ja toimia näin tervetulleena voimana yhteisissä ponnisteluissa Euroopan talouden elvyttämiseksi; pitää myönteisenä, että EIP on ensisijaisissa lainatavoitteissaan nimenomaan eritellyt tarpeen laajentaa pk-yrityksille lainoja myöntävien pankkien valikoimaa ja ottaa mukaan uusia ja muita kuin perinteisiä rahoituksen välittäjiä; painottaa, että tämä uusi sitoumus ei saa tehdä tyhjäksi samanaikaisia pyrkimyksiä lujittaa ja parantaa EIP:n ja unionin talousarvion yhteisiä välineitä, joilla pyritään jakamaan riskit ja turvautumaan oman pääoman ehtoiseen rahoitukseen; kehottaa nämä seikat huomioon ottaen komissiota lujittamaan ja optimoimaan Euroopan investointipankin riskienjaonvälineitä ja Euroopan investointirahaston ohjelmia, jotka koskevat osakesalkkuja tai rahoituslaitosten (välittäjien) pk-yrityksille myöntämää välirahoitusta; toteaa, että koheesiopolitiikka on yksi pk-yritysten pääasiallisista rahoituslähteistä ja että rakennerahastoista tuettavat rahoitusohjelmat, byrokratian vähentäminen sekä nopeuden ja tehokkuuden lisääminen ovat olennaisen tärkeitä EU:n talouden ja sen kilpailukyvyn elvyttämisen edistämiseksi;

| 38. | kehottaa komissiota perustamaan Euroopan investointirahastoon (EIR) pysyvän Euroopan takuuohjelman helpottamaan pk-yritysten rahoituksen saantia, koska se parantaisi eurooppalaisiin takuujärjestelmiin perustuvien takuiden ja lainatuotteiden kehittämistä ja vähentäisi pankkien pääomavaatimuksia ja rahoituksenvälittäjien riskejä; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota perustamaan Euroopan investointirahastoon (EIR) pysyvän Euroopan takuuohjelman helpottamaan pk-yritysten rahoituksen saantia, koska se parantaisi eurooppalaisiin takuujärjestelmiin perustuvien takuiden ja lainatuotteiden kehittämistä ja vähentäisi pankkien pääomavaatimuksia ja rahoituksenvälittäjien riskejä;

| 39. | kannustaa EIP:tä kehittämään edelleen mikrorahoitusaloitettaan ja edistämään siten osallistumistaan EU:n ensisijaisten poliittisten tavoitteiden asettamiseen sosiaalisen osallisuuden alalla; |
| --- | --- |

39.

kannustaa EIP:tä kehittämään edelleen mikrorahoitusaloitettaan ja edistämään siten osallistumistaan EU:n ensisijaisten poliittisten tavoitteiden asettamiseen sosiaalisen osallisuuden alalla;

| 40. | toteaa, että joissakin jäsenvaltioissa pankkitileillä on ennätysmäärä kotitalouksien säästöjä, kun taas toisissa jäsenvaltioissa talletukset vähenevät kaiken aikaa kriisin vuoksi; korostaa, että luomalla asianmukainen kannustinjärjestelmä näiden kotitalouksien säästöjen aktivoimiseksi olisi helpotettava pk-yritysten rahoituksen saantia sekä kotimaassa että ulkomailla ja vauhditettava EU:n taloutta; kehottaa komissiota tekemään ehdotuksen kyseisten säästöjen aktivoinnista esimerkiksi ottamalla käyttöön kannustimia, jotka perustuvat jäsenvaltioissa olemassa oleviin parhaisiin käytäntöihin; |
| --- | --- |

40.

toteaa, että joissakin jäsenvaltioissa pankkitileillä on ennätysmäärä kotitalouksien säästöjä, kun taas toisissa jäsenvaltioissa talletukset vähenevät kaiken aikaa kriisin vuoksi; korostaa, että luomalla asianmukainen kannustinjärjestelmä näiden kotitalouksien säästöjen aktivoimiseksi olisi helpotettava pk-yritysten rahoituksen saantia sekä kotimaassa että ulkomailla ja vauhditettava EU:n taloutta; kehottaa komissiota tekemään ehdotuksen kyseisten säästöjen aktivoinnista esimerkiksi ottamalla käyttöön kannustimia, jotka perustuvat jäsenvaltioissa olemassa oleviin parhaisiin käytäntöihin;

| 41. | toteaa, että pk-yritykset edistävät asukkaiden työllistymistä alhaisemman työllisyyden alueilla, mikä tukee työllisyyden kasvua, auttaa vastaamaan asukkaiden nykyisiin tarpeisiin ja vaikuttaa siten myönteisesti paikallisten yhteisöjen kehitykseen; katsoo siksi, että pk-yritysten kehittäminen on yksi keino vähentää kansallisia eroavuuksia; |
| --- | --- |

41.

toteaa, että pk-yritykset edistävät asukkaiden työllistymistä alhaisemman työllisyyden alueilla, mikä tukee työllisyyden kasvua, auttaa vastaamaan asukkaiden nykyisiin tarpeisiin ja vaikuttaa siten myönteisesti paikallisten yhteisöjen kehitykseen; katsoo siksi, että pk-yritysten kehittäminen on yksi keino vähentää kansallisia eroavuuksia;

| 42. | pitää myönteisenä pk-yritysten ja mikroyritysten tukemista esimerkiksi PSCI-, COSME- ja Horisontti 2020 -aloitteilla ja Luova Eurooppa -puiteohjelmalla (johon sisältyy kulttuurialan ja luovan alan lainantakausjärjestely), sillä ne tarjoavat uusia tapoja kehittää taitoja ja tietoa, jotka tukevat pk-yritysten ja mikroyritysten dynaamista kehitystä; |
| --- | --- |

42.

pitää myönteisenä pk-yritysten ja mikroyritysten tukemista esimerkiksi PSCI-, COSME- ja Horisontti 2020 -aloitteilla ja Luova Eurooppa -puiteohjelmalla (johon sisältyy kulttuurialan ja luovan alan lainantakausjärjestely), sillä ne tarjoavat uusia tapoja kehittää taitoja ja tietoa, jotka tukevat pk-yritysten ja mikroyritysten dynaamista kehitystä;

| 43. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tutkimaan, miten ne voivat edistää niiden pk-yritysten rahoituksen saantia, jotka pyrkivät tuottamaan innovatiivisia tuotteita, tarvikkeita tai palveluja julkisen sektorin käyttöön; vaatii erityisesti toimia, joilla rahoitusehtoja parannetaan varmistamalla, että riskipääoman ja pk-yritysten muiden rahoitusmuotojen tarjoajat ottavat täydellisesti huomioon julkisen sektorin esikaupallisiin hankintahankkeisiin ja innovointikumppanuuksiin osallistuvien innovatiivisten pk-yritysten kasvupotentiaalin; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tutkimaan, miten ne voivat edistää niiden pk-yritysten rahoituksen saantia, jotka pyrkivät tuottamaan innovatiivisia tuotteita, tarvikkeita tai palveluja julkisen sektorin käyttöön; vaatii erityisesti toimia, joilla rahoitusehtoja parannetaan varmistamalla, että riskipääoman ja pk-yritysten muiden rahoitusmuotojen tarjoajat ottavat täydellisesti huomioon julkisen sektorin esikaupallisiin hankintahankkeisiin ja innovointikumppanuuksiin osallistuvien innovatiivisten pk-yritysten kasvupotentiaalin;

| 44. | korostaa, että oikeudenmukainen, avoin ja läpinäkyvä julkisia hankintoja koskeva EU:n sääntelykehys ja työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon palvelujen tarjoamisen yhteydessä 16. päivänä joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/71/EY (3) oikeasuhteinen, avoin ja syrjimätön täytäntöönpano ovat välttämättömiä, jotta parannetaan pk-yritysten mahdollisuuksia osallistua julkisiin hankintoihin ja todella täyttää tällaisiin sopimuksiin sisältyvät velvoitteet; |
| --- | --- |

44.

korostaa, että oikeudenmukainen, avoin ja läpinäkyvä julkisia hankintoja koskeva EU:n sääntelykehys ja työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon palvelujen tarjoamisen yhteydessä 16. päivänä joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/71/EY (3) oikeasuhteinen, avoin ja syrjimätön täytäntöönpano ovat välttämättömiä, jotta parannetaan pk-yritysten mahdollisuuksia osallistua julkisiin hankintoihin ja todella täyttää tällaisiin sopimuksiin sisältyvät velvoitteet;

| 45. | toteaa lisäksi, että on ryhdyttävä toimiin, joilla voidaan varmistaa, ettei pk-yritysten rajatylittävän toiminnan helpottaminen samaan aikaan edistä fiktiivisten itsenäisten ammatinharjoittajien rajatylittävää toimintaa erityisesti rakennusalalla; |
| --- | --- |

45.

toteaa lisäksi, että on ryhdyttävä toimiin, joilla voidaan varmistaa, ettei pk-yritysten rajatylittävän toiminnan helpottaminen samaan aikaan edistä fiktiivisten itsenäisten ammatinharjoittajien rajatylittävää toimintaa erityisesti rakennusalalla;

o

o o

| 46. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan investointipankille ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

46.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan investointipankille ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 377 E, 7.12.2012, s. 102.

(2)  EUVL C 308 E, 20.10.2011, s. 6.

(3)  EYVL L 18, 21.1.1997, s. 1.

---

Keskiviikko 6. helmikuuta 2013

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/8

---

P7_TA(2013)0045

Kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lopettaminen ja ehkäiseminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. helmikuuta 2013 naisten asemaa käsittelevän YK:n toimikunnan 57. istunnosta: kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lopettaminen ja ehkäiseminen (2012/2922(RSP))

(2016/C 024/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Pekingissä syyskuussa 1995 pidetyn Yhdistyneiden kansakuntien neljännen naisten maailmankonferenssin, Pekingissä hyväksytyn julistuksen ja toimintaohjelman sekä kokouksen tuloksista YK:n Peking + 5 -erityisistunnossa 9. kesäkuuta 2000 ja Peking + 10 -erityisistunnossa 11. maaliskuuta 2005 hyväksytyt asiakirjat, jotka koskivat lisätoimia ja -aloitteita Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman toteuttamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pekingissä syyskuussa 1995 pidetyn Yhdistyneiden kansakuntien neljännen naisten maailmankonferenssin, Pekingissä hyväksytyn julistuksen ja toimintaohjelman sekä kokouksen tuloksista YK:n Peking + 5 -erityisistunnossa 9. kesäkuuta 2000 ja Peking + 10 -erityisistunnossa 11. maaliskuuta 2005 hyväksytyt asiakirjat, jotka koskivat lisätoimia ja -aloitteita Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman toteuttamiseksi,

| — | ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen (CEDAW),

| — | ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2006 annetun komission tiedonannon ”Naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelma 2006–2010” (COM(2006)0092), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2006 annetun komission tiedonannon ”Naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelma 2006–2010” (COM(2006)0092),

| — | ottaa huomioon 25. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Peking + 15 - YK:n sukupuolten välisen tasa-arvon toimintaohjelma” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Peking + 15 - YK:n sukupuolten välisen tasa-arvon toimintaohjelma” (1),

| — | ottaa huomion 5. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisiin kohdistuvan väkivallan torjumista koskevan EU:n politiikan painopistealueista ja yleispiirteistä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomion 5. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisiin kohdistuvan väkivallan torjumista koskevan EU:n politiikan painopistealueista ja yleispiirteistä (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta,

| — | ottaa huomioon EU:n suuntaviivat naisiin kohdistuvan väkivallan ja kaikkien naisiin kohdistuvien syrjintämuotojen torjunnasta (yleisten asioiden neuvosto 8. joulukuuta 2008) sekä vuosituhannen kehitystavoitteita koskevien ulkoasiainneuvoston päätelmien osana kesäkuussa 2010 hyväksytyn EU:n toimintasuunnitelman sukupuolten tasa-arvosta ja naisten vaikutusvallan lisäämisestä kehitysyhteistyössä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n suuntaviivat naisiin kohdistuvan väkivallan ja kaikkien naisiin kohdistuvien syrjintämuotojen torjunnasta (yleisten asioiden neuvosto 8. joulukuuta 2008) sekä vuosituhannen kehitystavoitteita koskevien ulkoasiainneuvoston päätelmien osana kesäkuussa 2010 hyväksytyn EU:n toimintasuunnitelman sukupuolten tasa-arvosta ja naisten vaikutusvallan lisäämisestä kehitysyhteistyössä,

| — | ottaa huomioon Bangkokissa 17.–20. syyskuuta 2012 pidetyn naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa käsittelevän asiantuntijaryhmän kokouksen raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bangkokissa 17.–20. syyskuuta 2012 pidetyn naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa käsittelevän asiantuntijaryhmän kokouksen raportin,

| — | ottaa huomioon YK:n päämajassa 13. ja 14. joulukuuta 2012 kokoontuneen naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä käsittelevän YK:n sidosryhmien foorumin tulosraportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n päämajassa 13. ja 14. joulukuuta 2012 kokoontuneen naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä käsittelevän YK:n sidosryhmien foorumin tulosraportin,

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen ”Naisten asemaa käsittelevän YK:n toimikunnan 57. istunto: kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lopettaminen ja ehkäiseminen” (O-000004/2013–B7-0111/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen ”Naisten asemaa käsittelevän YK:n toimikunnan 57. istunto: kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lopettaminen ja ehkäiseminen” (O-000004/2013–B7-0111/2013),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että naisiin ja tyttöihin kohdistuva väkivalta on edelleen yksi vakavimmista maailmanlaajuisista ja rakenteellisista ihmisoikeusloukkauksista ja se on uhrien ja tekijöiden iästä, koulutuksesta, tuloista tai sosiaalisesta asemasta riippumaton ilmiö sekä naisten ja miesten välisen eriarvoisuuden syy ja seuraus; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että naisiin ja tyttöihin kohdistuva väkivalta on edelleen yksi vakavimmista maailmanlaajuisista ja rakenteellisista ihmisoikeusloukkauksista ja se on uhrien ja tekijöiden iästä, koulutuksesta, tuloista tai sosiaalisesta asemasta riippumaton ilmiö sekä naisten ja miesten välisen eriarvoisuuden syy ja seuraus;

| B. | toteaa, että naisiin kohdistuvaa väkivaltaa esiintyy edelleen maailman jokaisessa maassa yleisenä ihmisoikeusloukkauksena sekä suurimpana sukupuolten tasa-arvon toteutumisen ja naisten vaikutusvallan lisäämisen esteenä; toteaa, että se vaikuttaa naisiin ja tyttöihin kaikkialla maailmassa ikään, yhteiskuntaluokkaan tai taloudelliseen taustaan liittyvistä tekijöistä riippumatta sekä haittaa perheitä ja yhteisöjä, aiheuttaa merkittäviä taloudellisia ja sosiaalisia kustannuksia ja rajoittaa ja heikentää talouskasvua ja kehitystä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että naisiin kohdistuvaa väkivaltaa esiintyy edelleen maailman jokaisessa maassa yleisenä ihmisoikeusloukkauksena sekä suurimpana sukupuolten tasa-arvon toteutumisen ja naisten vaikutusvallan lisäämisen esteenä; toteaa, että se vaikuttaa naisiin ja tyttöihin kaikkialla maailmassa ikään, yhteiskuntaluokkaan tai taloudelliseen taustaan liittyvistä tekijöistä riippumatta sekä haittaa perheitä ja yhteisöjä, aiheuttaa merkittäviä taloudellisia ja sosiaalisia kustannuksia ja rajoittaa ja heikentää talouskasvua ja kehitystä;

| C. | katsoo, että on torjuttava kaikkia naisiin kohdistuvan väkivallan muotoja, erityisesti fyysistä, seksuaalista ja henkistä väkivaltaa, Pekingin toimintaohjelman mukaisesti, koska ne kaikki rajoittavat naisten mahdollisuuksia saada täydet ihmisoikeudet ja perusvapaudet; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että on torjuttava kaikkia naisiin kohdistuvan väkivallan muotoja, erityisesti fyysistä, seksuaalista ja henkistä väkivaltaa, Pekingin toimintaohjelman mukaisesti, koska ne kaikki rajoittavat naisten mahdollisuuksia saada täydet ihmisoikeudet ja perusvapaudet;

| D. | toteaa, että naisiin kohdistuvaan ahdisteluun ja väkivaltaan sisältyy monenlaisia ihmisoikeusloukkauksia, joita ovat muun muassa seksuaalinen hyväksikäyttö, raiskaus, perheväkivalta, seksuaalinen väkivalta ja häirintä, prostituutio, naisilla ja tytöillä käytävä ihmiskauppa, naisten seksuaalisten oikeuksien ja lisääntymisoikeuksien loukkaukset, naisiin työelämässä kohdistuva väkivalta, naisiin konflikteissa kohdistuva väkivalta, naisiin vankilassa tai hoitolaitoksissa kohdistuva väkivalta, lesboihin kohdistuva väkivalta, mielivaltainen vapaudenriisto sekä lukuisat vahingolliset perinteiset käytännöt kuten sukuelinten silpominen, kunniarikokset ja pakkoavioliitot; ottaa huomioon, että kaikista näistä väärinkäytöksistä voi jäädä syviä henkisiä arpia, niihin voi sisältyä fyysistä tai seksuaalista vahingoittamista, tällaisilla teoilla uhkaamista ja pakottamista, ne voivat vahingoittaa naisten ja tyttöjen terveyttä ja myös heidän lisääntymisterveyttään ja seksuaalista terveyttään ja että ne voivat joissakin tapauksissa johtaa kuolemaan; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että naisiin kohdistuvaan ahdisteluun ja väkivaltaan sisältyy monenlaisia ihmisoikeusloukkauksia, joita ovat muun muassa seksuaalinen hyväksikäyttö, raiskaus, perheväkivalta, seksuaalinen väkivalta ja häirintä, prostituutio, naisilla ja tytöillä käytävä ihmiskauppa, naisten seksuaalisten oikeuksien ja lisääntymisoikeuksien loukkaukset, naisiin työelämässä kohdistuva väkivalta, naisiin konflikteissa kohdistuva väkivalta, naisiin vankilassa tai hoitolaitoksissa kohdistuva väkivalta, lesboihin kohdistuva väkivalta, mielivaltainen vapaudenriisto sekä lukuisat vahingolliset perinteiset käytännöt kuten sukuelinten silpominen, kunniarikokset ja pakkoavioliitot; ottaa huomioon, että kaikista näistä väärinkäytöksistä voi jäädä syviä henkisiä arpia, niihin voi sisältyä fyysistä tai seksuaalista vahingoittamista, tällaisilla teoilla uhkaamista ja pakottamista, ne voivat vahingoittaa naisten ja tyttöjen terveyttä ja myös heidän lisääntymisterveyttään ja seksuaalista terveyttään ja että ne voivat joissakin tapauksissa johtaa kuolemaan;

| E. | katsoo, että samalla kun sukupuolten eriarvoisuus ja sukupuoleen perustuva syrjintä lisäävät väkivallan riskiä, muut syrjinnän muodot, kuten syrjintä vammaisuuden tai vähemmistöryhmiin kuulumisen perusteella, voivat lisätä naisten riskiä altistua väkivallalle ja hyväksikäytölle; katsoo, että nykyiset naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa torjuvat toimet ja niitä tukevat ehkäisystrategiat eivät osallista riittävästi monista syrjinnän muodoista kärsiviä naisia ja tyttöjä; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että samalla kun sukupuolten eriarvoisuus ja sukupuoleen perustuva syrjintä lisäävät väkivallan riskiä, muut syrjinnän muodot, kuten syrjintä vammaisuuden tai vähemmistöryhmiin kuulumisen perusteella, voivat lisätä naisten riskiä altistua väkivallalle ja hyväksikäytölle; katsoo, että nykyiset naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa torjuvat toimet ja niitä tukevat ehkäisystrategiat eivät osallista riittävästi monista syrjinnän muodoista kärsiviä naisia ja tyttöjä;

| F. | toteaa, että on olemassa lukuisia rakenteellisia naisiin kohdistuvan väkivallan muotoja, esimerkiksi rajoitukset, jotka koskevat naisten oikeutta valita, heidän oikeuttaan omaan kehoonsa ja fyysiseen koskemattomuuteen, heidän oikeuttaan koulutukseen ja heidän itsemääräämisoikeuttaan, sekä täysimääräisten kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien riistäminen naisilta; muistuttaa, että yhteiskunta, jossa naisille ja miehille ei taata yhtäläisiä oikeuksia, syyllistyy rakenteelliseen väkivaltaan naisia ja tyttöjä kohtaan; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että on olemassa lukuisia rakenteellisia naisiin kohdistuvan väkivallan muotoja, esimerkiksi rajoitukset, jotka koskevat naisten oikeutta valita, heidän oikeuttaan omaan kehoonsa ja fyysiseen koskemattomuuteen, heidän oikeuttaan koulutukseen ja heidän itsemääräämisoikeuttaan, sekä täysimääräisten kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien riistäminen naisilta; muistuttaa, että yhteiskunta, jossa naisille ja miehille ei taata yhtäläisiä oikeuksia, syyllistyy rakenteelliseen väkivaltaan naisia ja tyttöjä kohtaan;

| G. | katsoo, että paikalliset ja kansainväliset kansalaisjärjestöt, kuten edunvalvontaryhmät ja naisten turvakodeista, hätäpuhelimista ja tukirakenteista vastaavat ryhmät, ovat ensisijaisen tärkeitä naisiin kohdistuvan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan torjunnan edistämisessä; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että paikalliset ja kansainväliset kansalaisjärjestöt, kuten edunvalvontaryhmät ja naisten turvakodeista, hätäpuhelimista ja tukirakenteista vastaavat ryhmät, ovat ensisijaisen tärkeitä naisiin kohdistuvan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan torjunnan edistämisessä;

| H. | katsoo, että jos naisiin kohdistuvan väkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan lopettamiseksi halutaan tehdä työtä tehokkaasti, se edellyttää kansainvälistä yhteistyötä ja toimintaa, poliittisten johtajien vakaata sitoutumista kaikilla tasoilla sekä rahoituksen tuntuvaa lisäämistä; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että jos naisiin kohdistuvan väkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan lopettamiseksi halutaan tehdä työtä tehokkaasti, se edellyttää kansainvälistä yhteistyötä ja toimintaa, poliittisten johtajien vakaata sitoutumista kaikilla tasoilla sekä rahoituksen tuntuvaa lisäämistä;

| I. | katsoo, että YK:n politiikat ja toimet naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan sekä sukupuoleen perustuvan väkivallan lopettamiseksi ovat erittäin tärkeitä, koska niiden avulla nämä kysymykset saadaan etusijalle kansainvälisessä päätöksenteossa ja toiminnassa ja EU:n jäsenvaltioita kannustetaan käsittelemään naisiin kohdistuvaa väkivaltaa entistä järjestelmällisemmin; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että YK:n politiikat ja toimet naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan sekä sukupuoleen perustuvan väkivallan lopettamiseksi ovat erittäin tärkeitä, koska niiden avulla nämä kysymykset saadaan etusijalle kansainvälisessä päätöksenteossa ja toiminnassa ja EU:n jäsenvaltioita kannustetaan käsittelemään naisiin kohdistuvaa väkivaltaa entistä järjestelmällisemmin;

| 1. | vahvistaa sitoutuneensa Pekingin toimintaohjelmaan ja siinä esitettyihin sukupuolten tasa-arvoa koskeviin toimiin; toistaa, että toimet naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lopettamiseksi edellyttävät kaikkia sidosryhmiä koskevaa koordinoitua ja monialaista lähestymistapaa, jolla puututaan myös väkivallan perimmäisiin syihin, kuten suoraan tai epäsuoraan syrjintään, vallitseviin sukupuolistereotypioihin sekä naisten ja miesten tasa-arvon puutteeseen; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa sitoutuneensa Pekingin toimintaohjelmaan ja siinä esitettyihin sukupuolten tasa-arvoa koskeviin toimiin; toistaa, että toimet naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lopettamiseksi edellyttävät kaikkia sidosryhmiä koskevaa koordinoitua ja monialaista lähestymistapaa, jolla puututaan myös väkivallan perimmäisiin syihin, kuten suoraan tai epäsuoraan syrjintään, vallitseviin sukupuolistereotypioihin sekä naisten ja miesten tasa-arvon puutteeseen;

| 2. | korostaa, että 4.–15. maaliskuuta 2013 pidettävässä naisten asemaa käsittelevässä YK:n toimikunnan 57. istunnossa on tärkeää päästä myönteiseen tulokseen ja sopia muun muassa edistyksellisistä päätelmistä, joilla edistetään merkittävästi naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lopettamista, vammaiset naiset, alkuperäisväestöön kuuluvat naiset, maahanmuuttajanaiset, nuoret tytöt sekä hiviä ja aidsia sairastavat naiset mukaan luettuna, ja vaikutetaan asioihin maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että 4.–15. maaliskuuta 2013 pidettävässä naisten asemaa käsittelevässä YK:n toimikunnan 57. istunnossa on tärkeää päästä myönteiseen tulokseen ja sopia muun muassa edistyksellisistä päätelmistä, joilla edistetään merkittävästi naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lopettamista, vammaiset naiset, alkuperäisväestöön kuuluvat naiset, maahanmuuttajanaiset, nuoret tytöt sekä hiviä ja aidsia sairastavat naiset mukaan luettuna, ja vaikutetaan asioihin maailmanlaajuisesti;

| 3. | katsoo, että naisiin ja tyttöihin kohdistuvaan väkivaltaan puuttumisen keskeisinä painopisteinä olisi oltava sellaisten syrjivien sosiokulttuuristen asenteiden poistaminen, jotka korostavat naisten alistettua asemaa yhteiskunnassa ja joiden seurauksena naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa siedetään yksityisesti ja julkisesti, kotona, työpaikoilla ja oppilaitoksissa; toivoo tässä yhteydessä entistä nopeampaa edistymistä kehitettäessä kansainvälisiä oikeudellisia sääntöjä, normeja ja politiikkoja, joilla parannetaan palveluja ja uhrien suojelua, tietoisuuden lisäämistä käyttäytymisen ja asenteiden muuttamiseksi ja ennen kaikkea riittävän ja yhtenäisen täytäntöönpanon varmistamista kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että naisiin ja tyttöihin kohdistuvaan väkivaltaan puuttumisen keskeisinä painopisteinä olisi oltava sellaisten syrjivien sosiokulttuuristen asenteiden poistaminen, jotka korostavat naisten alistettua asemaa yhteiskunnassa ja joiden seurauksena naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa siedetään yksityisesti ja julkisesti, kotona, työpaikoilla ja oppilaitoksissa; toivoo tässä yhteydessä entistä nopeampaa edistymistä kehitettäessä kansainvälisiä oikeudellisia sääntöjä, normeja ja politiikkoja, joilla parannetaan palveluja ja uhrien suojelua, tietoisuuden lisäämistä käyttäytymisen ja asenteiden muuttamiseksi ja ennen kaikkea riittävän ja yhtenäisen täytäntöönpanon varmistamista kaikkialla maailmassa;

| 4. | katsoo, että tullakseen entistä tehokkaammiksi maailmanlaajuisiksi toimijoiksi EU:n ja sen jäsenvaltioiden on lisättävä sisäisiä ponnistelujaan naisiin kohdistuvan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan poistamiseksi; kehottaa sen vuoksi jälleen komissiota ehdottamaan EU:n strategiaa naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi, vähimmäisvaatimuksia koskeva direktiivi mukaan luettuna; kehottaa tässä yhteydessä EU:ta ja yksittäisiä jäsenvaltioita allekirjoittamaan ja ratifioimaan Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että tullakseen entistä tehokkaammiksi maailmanlaajuisiksi toimijoiksi EU:n ja sen jäsenvaltioiden on lisättävä sisäisiä ponnistelujaan naisiin kohdistuvan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan poistamiseksi; kehottaa sen vuoksi jälleen komissiota ehdottamaan EU:n strategiaa naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi, vähimmäisvaatimuksia koskeva direktiivi mukaan luettuna; kehottaa tässä yhteydessä EU:ta ja yksittäisiä jäsenvaltioita allekirjoittamaan ja ratifioimaan Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta;

| 5. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarkistamaan toimintatapoja, ohjelmia ja käytettävissä olevia resursseja, joilla vastustetaan väkivaltaa EU:ssa ja sen ulkopuolella, ja vahvistamaan strategioitaan entistä paremmilla välineillä ja kunnianhimoisilla tavoitteilla; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarkistamaan toimintatapoja, ohjelmia ja käytettävissä olevia resursseja, joilla vastustetaan väkivaltaa EU:ssa ja sen ulkopuolella, ja vahvistamaan strategioitaan entistä paremmilla välineillä ja kunnianhimoisilla tavoitteilla;

| 6. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita myöntämään lisää varoja naisiin kohdistuvan väkivallan lopettamiseen, paikallinen, kansallinen, Euroopan laajuinen ja maailmanlaajuinen taso mukaan luettuina, ja tukemaan toimijoita, jotka työskentelevät naisiin kohdistuvan väkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan lopettamiseksi ja joita ovat erityisesti tällä alalla aktiiviset kansalaisjärjestöt; |
| --- | --- |

6.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita myöntämään lisää varoja naisiin kohdistuvan väkivallan lopettamiseen, paikallinen, kansallinen, Euroopan laajuinen ja maailmanlaajuinen taso mukaan luettuina, ja tukemaan toimijoita, jotka työskentelevät naisiin kohdistuvan väkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan lopettamiseksi ja joita ovat erityisesti tällä alalla aktiiviset kansalaisjärjestöt;

| 7. | ilmaisee voimakkaan tukensa YK Naiset -järjestön työlle, sillä järjestö on YK:n järjestelmässä keskeinen toimija, joka pyrkii poistamaan naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan maailmanlaajuisesti ja saattamaan yhteen kaikki merkittävät sidosryhmät poliittisen muutoksen aikaansaamiseksi ja toimien koordinoimiseksi; kehottaa kaikkia YK:n jäsenvaltioita sekä EU:ta lisäämään rahoitustaan YK Naiset -järjestölle; |
| --- | --- |

7.

ilmaisee voimakkaan tukensa YK Naiset -järjestön työlle, sillä järjestö on YK:n järjestelmässä keskeinen toimija, joka pyrkii poistamaan naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan maailmanlaajuisesti ja saattamaan yhteen kaikki merkittävät sidosryhmät poliittisen muutoksen aikaansaamiseksi ja toimien koordinoimiseksi; kehottaa kaikkia YK:n jäsenvaltioita sekä EU:ta lisäämään rahoitustaan YK Naiset -järjestölle;

| 8. | kehottaa EU:n ulkosuhdehallintoa lisäämään ponnisteluitaan sen varmistamiseksi, että naisten ja tyttöjen ihmisoikeuksia suojellaan ja edistetään kaikissa toimissa ja keskusteluissa, joihin se osallistuu, ja nopeuttamaan naisiin kohdistuvien syrjintämuotojen torjunnasta annettujen EU:n suuntaviivojen täytäntöönpanoa sekä luomaan entistä tiiviimpiä yhteyksiä työhön, jota tehdään naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan vastustamiseksi EU:n kehitysyhteistyön puitteissa, ja samalla tukemaan naisten oikeuksien, ihmisoikeuksien ja LGBT-oikeuksien puolustajia; |
| --- | --- |

8.

kehottaa EU:n ulkosuhdehallintoa lisäämään ponnisteluitaan sen varmistamiseksi, että naisten ja tyttöjen ihmisoikeuksia suojellaan ja edistetään kaikissa toimissa ja keskusteluissa, joihin se osallistuu, ja nopeuttamaan naisiin kohdistuvien syrjintämuotojen torjunnasta annettujen EU:n suuntaviivojen täytäntöönpanoa sekä luomaan entistä tiiviimpiä yhteyksiä työhön, jota tehdään naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan vastustamiseksi EU:n kehitysyhteistyön puitteissa, ja samalla tukemaan naisten oikeuksien, ihmisoikeuksien ja LGBT-oikeuksien puolustajia;

| 9. | kehottaa kehittämään kansainvälisellä ja alueellisella tasolla ohjelmia ja institutionaalisia mekanismeja, jotta varmistetaan, että naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa ehkäisevät strategiat ovat keskeisellä sijalla kaikissa kansainvälisissä toimissa, joiden tarkoituksena on reagoida konfliktien ja konfliktien jälkeisten tilanteiden tai luonnonkatastrofien aiheuttamiin humanitaarisiin kriiseihin; |
| --- | --- |

9.

kehottaa kehittämään kansainvälisellä ja alueellisella tasolla ohjelmia ja institutionaalisia mekanismeja, jotta varmistetaan, että naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa ehkäisevät strategiat ovat keskeisellä sijalla kaikissa kansainvälisissä toimissa, joiden tarkoituksena on reagoida konfliktien ja konfliktien jälkeisten tilanteiden tai luonnonkatastrofien aiheuttamiin humanitaarisiin kriiseihin;

| 10. | kehottaa EU:ta tukemaan täysimääräisesti asiantuntijaryhmän suositusta, että naisten asemaa käsittelevän YK:n toimikunnan istunnossa 2013 olisi sovittava siitä, että kehitetään naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lopettamista koskeva maailmanlaajuinen täytäntöönpanosuunnitelma, jossa keskitytään erityisesti väkivallan ehkäisemiseen sekä valvonnan suorittamiseen ja sellaisten toimintaohjeiden antamiseen, jotka koskevat nykyisiä kansainvälisiä velvoitteita (CEDAW ja Pekingin toimintaohjelma), joita YK:n kaikkien jäsenvaltioiden on noudatettava ja jotka otetaan käyttöön vuonna 2015; |
| --- | --- |

10.

kehottaa EU:ta tukemaan täysimääräisesti asiantuntijaryhmän suositusta, että naisten asemaa käsittelevän YK:n toimikunnan istunnossa 2013 olisi sovittava siitä, että kehitetään naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lopettamista koskeva maailmanlaajuinen täytäntöönpanosuunnitelma, jossa keskitytään erityisesti väkivallan ehkäisemiseen sekä valvonnan suorittamiseen ja sellaisten toimintaohjeiden antamiseen, jotka koskevat nykyisiä kansainvälisiä velvoitteita (CEDAW ja Pekingin toimintaohjelma), joita YK:n kaikkien jäsenvaltioiden on noudatettava ja jotka otetaan käyttöön vuonna 2015;

| 11. | kehottaa EU:ta tukemaan naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan ehkäisemistä koskevan maailmanlaajuisen kampanjan käynnistämistä, jotta edistyttäisiin sen suhteen, että yhteisöistämme ja maistamme tulee turvallisia ja ne kunnioittavat täysimääräisesti naisten ja tyttöjen ihmisoikeuksia maailmanlaajuisesti; katsoo, että tällaisen kampanjan olisi perustuttava nykyisiin valtioiden ja muiden tärkeiden toimijoiden välisiin kumppanuuksiin, kansalaisyhteiskunta ja naisten järjestöt mukaan luettuina; |
| --- | --- |

11.

kehottaa EU:ta tukemaan naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan ehkäisemistä koskevan maailmanlaajuisen kampanjan käynnistämistä, jotta edistyttäisiin sen suhteen, että yhteisöistämme ja maistamme tulee turvallisia ja ne kunnioittavat täysimääräisesti naisten ja tyttöjen ihmisoikeuksia maailmanlaajuisesti; katsoo, että tällaisen kampanjan olisi perustuttava nykyisiin valtioiden ja muiden tärkeiden toimijoiden välisiin kumppanuuksiin, kansalaisyhteiskunta ja naisten järjestöt mukaan luettuina;

| 12. | kehottaa ihmisoikeuksia käsittelevää EU:n erityisedustajaa ottamaan täysimääräisesti huomioon naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskevat raportit ja ehdotukset; |
| --- | --- |

12.

kehottaa ihmisoikeuksia käsittelevää EU:n erityisedustajaa ottamaan täysimääräisesti huomioon naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskevat raportit ja ehdotukset;

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä ihmisoikeuksia käsittelevälle EU:n erityisedustajalle. |
| --- | --- |

13.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä ihmisoikeuksia käsittelevälle EU:n erityisedustajalle.

---

(1)  EUVL C 348 E, 21.12.2010, s. 11.

(2)  EUVL C 296 E, 2.10.2012, s. 26.

---

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/11

---

P7_TA(2013)0046

Aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. helmikuuta 2013 aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevasta eurooppalaisesta innovaatiokumppanuudesta (2012/2258(INI))

(2016/C 024/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 29. helmikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus: strategisen täytäntöönpanosuunnitelman toteuttaminen etenee” (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. helmikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus: strategisen täytäntöönpanosuunnitelman toteuttaminen etenee” (COM(2012)0083),

| — | ottaa huomioon huhtikuussa 2002 hyväksytyn ikääntymistä koskevan Madridin kansainvälisen toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon huhtikuussa 2002 hyväksytyn ikääntymistä koskevan Madridin kansainvälisen toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisesta teemavuodesta 14. syyskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 940/2011/EU, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisesta teemavuodesta 14. syyskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 940/2011/EU,

| — | ottaa huomioon 17. marraskuuta 2011 tehdyn strategisen täytäntöönpanosuunnitelman aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevasta eurooppalaisesta innovaatiokumppanuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. marraskuuta 2011 tehdyn strategisen täytäntöönpanosuunnitelman aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevasta eurooppalaisesta innovaatiokumppanuudesta,

| — | ottaa huomioon toukokuussa 2012 annetun alueiden komitean lausunnon aiheesta ”Aktiivisena ikääntyminen: innovointi – älykkäät terveyspalvelut – elämänlaadun parantaminen” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toukokuussa 2012 annetun alueiden komitean lausunnon aiheesta ”Aktiivisena ikääntyminen: innovointi – älykkäät terveyspalvelut – elämänlaadun parantaminen” (1),

| — | ottaa huomioon toukokuussa 2012 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”Horisontti 2020: ikääntymistä koskevat toimintasuunnitelmat” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toukokuussa 2012 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”Horisontti 2020: ikääntymistä koskevat toimintasuunnitelmat” (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0029/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0029/2013),

| 1. | pitää myönteisenä komission ehdotusta eurooppalaiseksi innovaatiokumppanuudeksi, jolla edistetään uutta ajattelutapaa, jonka mukaan ikääntymistä ei pidetä taakkana vaan mahdollisuutena yhteiskunnalle; korostaa lisäksi, että tätä mahdollisuutta ei pitäisi rajoittaa teknisiin (tieto- ja viestintätekniikka) innovaatioihin ja niiden potentiaaliin sisämarkkinoiden, EU:n teollisuuden ja yritysten kannalta, sillä tieto- ja viestintätekniikan ratkaisujen olisi oltava käyttäjäystävällisiä ja ne olisi suunnattava loppukäyttäjille, erityisesti ikääntyneille; katsoo, että ehdotukseen olisi sisällytettävä myös selkeä ja yksiselitteinen strategia, jolla edistetään ikääntyneiden roolia ja heidän kokemuksensa ja yhteiskunnallisen ja taloudellisen panoksensa arvostusta ja tunnustetaan heidän roolinsa ja arvonsa virallisesti ilman leimaamista ja syrjintää; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä komission ehdotusta eurooppalaiseksi innovaatiokumppanuudeksi, jolla edistetään uutta ajattelutapaa, jonka mukaan ikääntymistä ei pidetä taakkana vaan mahdollisuutena yhteiskunnalle; korostaa lisäksi, että tätä mahdollisuutta ei pitäisi rajoittaa teknisiin (tieto- ja viestintätekniikka) innovaatioihin ja niiden potentiaaliin sisämarkkinoiden, EU:n teollisuuden ja yritysten kannalta, sillä tieto- ja viestintätekniikan ratkaisujen olisi oltava käyttäjäystävällisiä ja ne olisi suunnattava loppukäyttäjille, erityisesti ikääntyneille; katsoo, että ehdotukseen olisi sisällytettävä myös selkeä ja yksiselitteinen strategia, jolla edistetään ikääntyneiden roolia ja heidän kokemuksensa ja yhteiskunnallisen ja taloudellisen panoksensa arvostusta ja tunnustetaan heidän roolinsa ja arvonsa virallisesti ilman leimaamista ja syrjintää;

| 2. | toteaa, että strategian olisi sisällettävä myös tutkimus ikääntyneille soveltuvista uusista ammattimuodoista; katsoo, että ikääntyneiden työllistämisen potentiaalia ja sen tuomaa lisäarvoa olisi tutkittava tarkemmin, jotta voidaan laatia suuntaviivoja ja sisällyttää niihin kaikille sopivia ja kaikkien hyväksyttävissä olevia ratkaisuja; korostaa, että väestörakenteen muutoksen myötä vanhemmat sukupolvet merkitsevät mahdollisuutta saavuttaa merkittävää yhteiskunnallista arvoa; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että strategian olisi sisällettävä myös tutkimus ikääntyneille soveltuvista uusista ammattimuodoista; katsoo, että ikääntyneiden työllistämisen potentiaalia ja sen tuomaa lisäarvoa olisi tutkittava tarkemmin, jotta voidaan laatia suuntaviivoja ja sisällyttää niihin kaikille sopivia ja kaikkien hyväksyttävissä olevia ratkaisuja; korostaa, että väestörakenteen muutoksen myötä vanhemmat sukupolvet merkitsevät mahdollisuutta saavuttaa merkittävää yhteiskunnallista arvoa;

| 3. | kehottaa komissiota ottamaan iän lisäksi huomioon myös sukupuolinäkökohdat ja sisällyttämään näin aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevaan strategiaan työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen; |
| --- | --- |

3.

kehottaa komissiota ottamaan iän lisäksi huomioon myös sukupuolinäkökohdat ja sisällyttämään näin aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevaan strategiaan työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen;

| 4. | toteaa, että väestön ikääntymisen taustalla on väestörakenteen muutos (syntyvyyden väheneminen); |
| --- | --- |

4.

toteaa, että väestön ikääntymisen taustalla on väestörakenteen muutos (syntyvyyden väheneminen);

| 5. | korostaa, että ikääntyneet ovat Euroopassa kaikkein nopeimmin kasvava ikäryhmä, ja toivoo, että tämän sosiaalisen siirtymän edellyttämien infrastruktuurien, palvelujen ja välineiden toteuttamiseksi mahdollisimman pian komissio ottaisi valtioiden hallitukset, paikallisviranomaiset, Maailman terveysjärjestön (WHO) ja mahdollisimman monet sidosryhmät mukaan toimiin, joilla levitetään tietoa tästä aiheesta; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että ikääntyneet ovat Euroopassa kaikkein nopeimmin kasvava ikäryhmä, ja toivoo, että tämän sosiaalisen siirtymän edellyttämien infrastruktuurien, palvelujen ja välineiden toteuttamiseksi mahdollisimman pian komissio ottaisi valtioiden hallitukset, paikallisviranomaiset, Maailman terveysjärjestön (WHO) ja mahdollisimman monet sidosryhmät mukaan toimiin, joilla levitetään tietoa tästä aiheesta;

| 6. | huomauttaa, että EU:n jäsenvaltiot ovat hyvin erilaisia väestörakenteeltaan ja niillä on merkittäviä kansallisia, poliittisia ja kulttuurisia näkemyseroja väestörakenteellisesta haasteesta ja erityisesti siitä, miten tähän haasteeseen tulisi vastata ja millaisia suunnitelmia sen varalle olisi tehtävä; panee merkille eliniänodotteen jatkuvan kasvun kaikissa jäsenvaltioissa ja eläkeikäisten työssä jatkavien ihmisten määrän huomattavan kasvun: 65–74-vuotiaiden työntekijöiden työllisyysaste nousi 15 prosenttia vuodesta 2006 vuoteen 2011; |
| --- | --- |

6.

huomauttaa, että EU:n jäsenvaltiot ovat hyvin erilaisia väestörakenteeltaan ja niillä on merkittäviä kansallisia, poliittisia ja kulttuurisia näkemyseroja väestörakenteellisesta haasteesta ja erityisesti siitä, miten tähän haasteeseen tulisi vastata ja millaisia suunnitelmia sen varalle olisi tehtävä; panee merkille eliniänodotteen jatkuvan kasvun kaikissa jäsenvaltioissa ja eläkeikäisten työssä jatkavien ihmisten määrän huomattavan kasvun: 65–74-vuotiaiden työntekijöiden työllisyysaste nousi 15 prosenttia vuodesta 2006 vuoteen 2011;

| 7. | korostaa, että on kuunneltava ikääntyneitä ja tarjottava heille kumppanuutta sellaisten sosiaalisten ohjelmien välityksellä, joissa nuoret toimivat ikääntyneiden kanssa ja saavat vastineeksi kuulla heidän arvoistaan ja kokemuksistaan; katsoo, että kansalaisyhteiskunnan eurooppalaiselle innovaatiokumppanuudelle antama tuki on tärkeää, jotta voidaan lisätä eri säätiöiden ja yhdistysten tarjoaman hoidon osuutta; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että on kuunneltava ikääntyneitä ja tarjottava heille kumppanuutta sellaisten sosiaalisten ohjelmien välityksellä, joissa nuoret toimivat ikääntyneiden kanssa ja saavat vastineeksi kuulla heidän arvoistaan ja kokemuksistaan; katsoo, että kansalaisyhteiskunnan eurooppalaiselle innovaatiokumppanuudelle antama tuki on tärkeää, jotta voidaan lisätä eri säätiöiden ja yhdistysten tarjoaman hoidon osuutta;

| 8. | korostaa, että tasapuolinen osallistuminen on myös ikääntyneiden perusoikeus; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että tasapuolinen osallistuminen on myös ikääntyneiden perusoikeus;

| 9. | huomauttaa, että mahdollisuudet tehdä työtä ja vapaaehtoistyötä sekä sosiaaliturva ovat keskeisiä aktiivisen ja terveen ikääntymisen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

9.

huomauttaa, että mahdollisuudet tehdä työtä ja vapaaehtoistyötä sekä sosiaaliturva ovat keskeisiä aktiivisen ja terveen ikääntymisen varmistamiseksi;

| 10. | korostaa, että ikääntyneet ihmiset tarvitsevat erilaisia tuki- ja hoitomuotoja ja että tästä syystä palvelujen ja ratkaisujen on aina oltava ihmiskeskeisiä ja kysyntään perustuvia; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että ikääntyneet ihmiset tarvitsevat erilaisia tuki- ja hoitomuotoja ja että tästä syystä palvelujen ja ratkaisujen on aina oltava ihmiskeskeisiä ja kysyntään perustuvia;

| 11. | korostaa, että on torjuttava työelämässä ilmenevää ikäsyrjintää, jotta vanhemmat työntekijät voivat pitää työpaikkansa tai heillä on työnsaantimahdollisuuksia; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että on torjuttava työelämässä ilmenevää ikäsyrjintää, jotta vanhemmat työntekijät voivat pitää työpaikkansa tai heillä on työnsaantimahdollisuuksia;

| 12. | korostaa paikallisten ja alueellisten toimijoiden merkittävää roolia terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelujen uudenaikaistamisessa, parantamisessa ja järkeistämisessä, jotta voidaan tuottaa malleja, joilla saadaan aikaan parempia tuloksia työmarkkinoilla toimivien henkilöiden kannalta; |
| --- | --- |

12.

korostaa paikallisten ja alueellisten toimijoiden merkittävää roolia terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelujen uudenaikaistamisessa, parantamisessa ja järkeistämisessä, jotta voidaan tuottaa malleja, joilla saadaan aikaan parempia tuloksia työmarkkinoilla toimivien henkilöiden kannalta;

| 13. | korostaa, että on luotava asianmukaiset olosuhteet sille, että ihmiset voivat työskennellä pidempään ja pysyä tuotteliaina; katsoo, että tähän päästään, jos parannetaan työmarkkinoiden joustavuutta ottamalla käyttöön koko eliniän kattavia työaikapankkeja, mahdollistamalla osa-aikatyö sekä varautumalla ikääntyville sopiviin erilaisiin työsopimusmalleihin ja joustaviin eläkejärjestelyihin esimerkiksi osa-aikaeläkkeiden tai bonusvuosien avulla huolehtien aina sosiaaliturvan riittävyydestä; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että on luotava asianmukaiset olosuhteet sille, että ihmiset voivat työskennellä pidempään ja pysyä tuotteliaina; katsoo, että tähän päästään, jos parannetaan työmarkkinoiden joustavuutta ottamalla käyttöön koko eliniän kattavia työaikapankkeja, mahdollistamalla osa-aikatyö sekä varautumalla ikääntyville sopiviin erilaisiin työsopimusmalleihin ja joustaviin eläkejärjestelyihin esimerkiksi osa-aikaeläkkeiden tai bonusvuosien avulla huolehtien aina sosiaaliturvan riittävyydestä;

| 14. | tukee komission ehdotusta, että otetaan käyttöön WHO:n esittämä aktiivisena ja terveenä ikääntymisen määritelmä; korostaa kuitenkin, että aktiivisena ja terveenä ikääntymiseen kuuluu koko elämänkaari ja määritelmään olisi sisällytettävä EU:n tason erityispiirteet ja erityisesti EU:n painopisteet, jotka liittyvät terveellisiin ja ekologisesti kestäviin ympäristöoloihin, terveystietoisuuteen, sairauksien ennaltaehkäisyyn ja seulontaan ja asianmukaiseen diagnoosiin ja tehokkaaseen hoitoon, terveyden lukutaitoon, sähköisiin terveyspalveluihin, liikuntaan, elintarviketurvallisuuteen ja asianmukaiseen ravintoon, sukupuolten tasa-arvoon, sosiaaliturvajärjestelmiin (myös terveydenhuolto ja sairausvakuutus) ja sosiaalisen suojelun järjestelmiin; toteaa, että ikääntyminen ei automaattisesti tarkoita sairauksia, joten sitä ei pitäisi yhdistää tai rinnastaa riippuvuuteen tai toimintarajoitteeseen; |
| --- | --- |

14.

tukee komission ehdotusta, että otetaan käyttöön WHO:n esittämä aktiivisena ja terveenä ikääntymisen määritelmä; korostaa kuitenkin, että aktiivisena ja terveenä ikääntymiseen kuuluu koko elämänkaari ja määritelmään olisi sisällytettävä EU:n tason erityispiirteet ja erityisesti EU:n painopisteet, jotka liittyvät terveellisiin ja ekologisesti kestäviin ympäristöoloihin, terveystietoisuuteen, sairauksien ennaltaehkäisyyn ja seulontaan ja asianmukaiseen diagnoosiin ja tehokkaaseen hoitoon, terveyden lukutaitoon, sähköisiin terveyspalveluihin, liikuntaan, elintarviketurvallisuuteen ja asianmukaiseen ravintoon, sukupuolten tasa-arvoon, sosiaaliturvajärjestelmiin (myös terveydenhuolto ja sairausvakuutus) ja sosiaalisen suojelun järjestelmiin; toteaa, että ikääntyminen ei automaattisesti tarkoita sairauksia, joten sitä ei pitäisi yhdistää tai rinnastaa riippuvuuteen tai toimintarajoitteeseen;

| 15. | tukee komission ehdotusta keskimääräisten terveiden elinvuosien määrän lisäämiseksi kahdella vuodella osana Horisontti 2020 -ohjelman tavoitteita ja on tyytyväinen lääketieteen kehittymiseen, sillä se auttaa parantamaan elinajanodotetta; korostaa kuitenkin, että tämän kunnianhimoisen tavoitteen saavuttamiseksi olisi sovellettava koko elämänkaaren kattavaa näkökulmaa; korostaa, että olisi asetettava etusijalle ennaltaehkäisevä ja perusterveydenhuolto ja olisi laadittava asianmukaisia mekanismeja, joilla voidaan puuttua pitkäaikaissairauksien vahingolliseen vaikutukseen aktiivisena ja terveenä ikääntymiseen koko elämänkaaren aikana; |
| --- | --- |

15.

tukee komission ehdotusta keskimääräisten terveiden elinvuosien määrän lisäämiseksi kahdella vuodella osana Horisontti 2020 -ohjelman tavoitteita ja on tyytyväinen lääketieteen kehittymiseen, sillä se auttaa parantamaan elinajanodotetta; korostaa kuitenkin, että tämän kunnianhimoisen tavoitteen saavuttamiseksi olisi sovellettava koko elämänkaaren kattavaa näkökulmaa; korostaa, että olisi asetettava etusijalle ennaltaehkäisevä ja perusterveydenhuolto ja olisi laadittava asianmukaisia mekanismeja, joilla voidaan puuttua pitkäaikaissairauksien vahingolliseen vaikutukseen aktiivisena ja terveenä ikääntymiseen koko elämänkaaren aikana;

| 16. | kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita tarkastelemaan terveyttä horisontaalisesti sisällyttämällä terveyskysymykset kaikkiin asiaan kuuluviin EU:n politiikkoihin, sosiaaliturva ja sosiaalinen suojelu, työllisyys- ja talouspolitiikka, sukupuolten tasa-arvo ja syrjinnän torjunta mukaan luettuina; |
| --- | --- |

16.

kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita tarkastelemaan terveyttä horisontaalisesti sisällyttämällä terveyskysymykset kaikkiin asiaan kuuluviin EU:n politiikkoihin, sosiaaliturva ja sosiaalinen suojelu, työllisyys- ja talouspolitiikka, sukupuolten tasa-arvo ja syrjinnän torjunta mukaan luettuina;

| 17. | kehottaa komissiota valvomaan ja tuottamaan näyttöön perustuvaa, kokonaisvaltaista ja avointa tietoa tautien ja (pitkäaikais)sairauksien ilmaantuvuudesta ja esiintyvyydestä ja sisällyttämään kyseiset tiedot strategioihin ja suuntaviivoihin, jotka koskevat aktiivisena ja terveenä ikääntymisen parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota valvomaan ja tuottamaan näyttöön perustuvaa, kokonaisvaltaista ja avointa tietoa tautien ja (pitkäaikais)sairauksien ilmaantuvuudesta ja esiintyvyydestä ja sisällyttämään kyseiset tiedot strategioihin ja suuntaviivoihin, jotka koskevat aktiivisena ja terveenä ikääntymisen parhaita käytäntöjä;

| 18. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan tehokkaita suunnitelmia, joilla arvioidaan ja seurataan ikääntyneiden ihmisten kaltoinkohtelua ja sen vaikutuksia uhrien terveyteen ja hyvinvointiin, ja kehittämään helposti käytettävissä olevia menettelyjä uhrien auttamiseksi ja suojelemiseksi; |
| --- | --- |

18.

kehottaa jäsenvaltioita laatimaan tehokkaita suunnitelmia, joilla arvioidaan ja seurataan ikääntyneiden ihmisten kaltoinkohtelua ja sen vaikutuksia uhrien terveyteen ja hyvinvointiin, ja kehittämään helposti käytettävissä olevia menettelyjä uhrien auttamiseksi ja suojelemiseksi;

| 19. | painottaa, että terveyskysymykset on sisällytettävä kaikkiin EU:n politiikkoihin, sosiaaliturva ja sosiaalinen suojelu, työllisyys- ja talouspolitiikka, sukupuolten tasa-arvo ja syrjinnän torjunta mukaan luettuina; |
| --- | --- |

19.

painottaa, että terveyskysymykset on sisällytettävä kaikkiin EU:n politiikkoihin, sosiaaliturva ja sosiaalinen suojelu, työllisyys- ja talouspolitiikka, sukupuolten tasa-arvo ja syrjinnän torjunta mukaan luettuina;

| 20. | kannustaa komissiota korostamaan vielä painokkaammin, että kansalaisten keskimääräisten terveiden elinvuosien määrän lisääminen kahdella vuodella on päätavoite ja että kaikilla valituilla toimilla olisi pyrittävä edistämään merkittävästi tätä tavoitetta; |
| --- | --- |

20.

kannustaa komissiota korostamaan vielä painokkaammin, että kansalaisten keskimääräisten terveiden elinvuosien määrän lisääminen kahdella vuodella on päätavoite ja että kaikilla valituilla toimilla olisi pyrittävä edistämään merkittävästi tätä tavoitetta;

| 21. | kannustaa edistämään ja koordinoimaan komission ehdotuksen avulla aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevaa eurooppalaista innovaatiokumppanuutta ja olemaan vuorovaikutuksessa sekä kysyntää että tarjontaa edustavien sidosryhmien kanssa; huomauttaa, että komission olisi varmistettava, että eurooppalainen innovaatiokumppanuus hyödyttää kaikkia EU:n kansalaisia, erityisesti aliedustettuja tai syrjäytymisvaarassa olevia kansalaisia; suhtautuu tältä osin myönteisesti siihen, että komission tiedonannossa (COM(2012)0083) tunnustetaan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden rooli pyrittäessä saavuttamaan innovaatiounionin, Euroopan digitaalistrategian, Uudet taidot uusia työpaikkoja varten -aloitteen sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisen foorumin tavoitteet, muun muassa Eurooppa 2020 -strategian lippulaiva-aloitteiden tavoitteiden saavuttamisen kannalta; |
| --- | --- |

21.

kannustaa edistämään ja koordinoimaan komission ehdotuksen avulla aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevaa eurooppalaista innovaatiokumppanuutta ja olemaan vuorovaikutuksessa sekä kysyntää että tarjontaa edustavien sidosryhmien kanssa; huomauttaa, että komission olisi varmistettava, että eurooppalainen innovaatiokumppanuus hyödyttää kaikkia EU:n kansalaisia, erityisesti aliedustettuja tai syrjäytymisvaarassa olevia kansalaisia; suhtautuu tältä osin myönteisesti siihen, että komission tiedonannossa (COM(2012)0083) tunnustetaan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden rooli pyrittäessä saavuttamaan innovaatiounionin, Euroopan digitaalistrategian, Uudet taidot uusia työpaikkoja varten -aloitteen sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisen foorumin tavoitteet, muun muassa Eurooppa 2020 -strategian lippulaiva-aloitteiden tavoitteiden saavuttamisen kannalta;

| 22. | kehottaa komissiota laatimaan indikaattoreita, joiden avulla voidaan antaa kattavaa vertailukelpoista tietoa pitkäaikaissairauksista ja ikääntymisestä niin, että ne ovat helposti saatavilla, jotta voitaisiin kehittää tehokkaampia strategioita ja mahdollistaa parhaiden käytäntöjen vaihto EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota laatimaan indikaattoreita, joiden avulla voidaan antaa kattavaa vertailukelpoista tietoa pitkäaikaissairauksista ja ikääntymisestä niin, että ne ovat helposti saatavilla, jotta voitaisiin kehittää tehokkaampia strategioita ja mahdollistaa parhaiden käytäntöjen vaihto EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla;

| 23. | tukee komission ehdotusta, että lisätään ikääntyneiden osallistumista päätöksentekoon ja stimuloidaan alue- ja paikallishallintoa; korostaa kuitenkin, että alhaalta ylöspäin suuntautuva osallistava lähestymistapa ja ikääntyneiden jatkuva osallistuminen sosiaaliseen elämään ja kulttuurielämään edellyttää myös lisää syvällistä perusarviointia ja säännöllistä seurantaa, jossa arvioidaan ikääntyneiden ja heidän omaishoitajiensa ja virallisten hoitajiensa todellisia ja tulevia tarpeita ja vaatimuksia; |
| --- | --- |

23.

tukee komission ehdotusta, että lisätään ikääntyneiden osallistumista päätöksentekoon ja stimuloidaan alue- ja paikallishallintoa; korostaa kuitenkin, että alhaalta ylöspäin suuntautuva osallistava lähestymistapa ja ikääntyneiden jatkuva osallistuminen sosiaaliseen elämään ja kulttuurielämään edellyttää myös lisää syvällistä perusarviointia ja säännöllistä seurantaa, jossa arvioidaan ikääntyneiden ja heidän omaishoitajiensa ja virallisten hoitajiensa todellisia ja tulevia tarpeita ja vaatimuksia;

| 24. | korostaa, että paikallistasolla ja alhaalta ylöspäin suuntautuvan osallistavan lähestymistavan avulla kerätyt tiedot antavat päätöksentekijöille tarvittavat tiedot, joiden avulla he voivat laatia toimintapolitiikkoja, jotka ovat paikallisten yhteisöjen kannalta hyväksyttäviä ja tarkoituksenmukaisia; kehottaa tästä syystä komissiota asettamaan edellytykseksi alhaalta ylöspäin suuntautuvan osallistavan tutkimustavan noudattamisen sekä uusien tarkoituksenmukaisten indikaattorien ja indeksien kehittämisen, jotta voidaan selvittää ja seurata tehokkaita toimintapolitiikkoja, ohjelmia ja palveluja koskevia nykyisiä tarpeita; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että paikallistasolla ja alhaalta ylöspäin suuntautuvan osallistavan lähestymistavan avulla kerätyt tiedot antavat päätöksentekijöille tarvittavat tiedot, joiden avulla he voivat laatia toimintapolitiikkoja, jotka ovat paikallisten yhteisöjen kannalta hyväksyttäviä ja tarkoituksenmukaisia; kehottaa tästä syystä komissiota asettamaan edellytykseksi alhaalta ylöspäin suuntautuvan osallistavan tutkimustavan noudattamisen sekä uusien tarkoituksenmukaisten indikaattorien ja indeksien kehittämisen, jotta voidaan selvittää ja seurata tehokkaita toimintapolitiikkoja, ohjelmia ja palveluja koskevia nykyisiä tarpeita;

| 25. | muistuttaa komissiota, että terveydenhuoltoon, hoitopalveluihin, sosiaaliseen suojeluun ja sosiaaliturvaan kohdistuvilla supistuksilla ja rajoituksilla, joita komissio ja/tai jäsenvaltiot ovat hyväksyneet ja panneet täytäntöön toteuttaakseen rahoitusalaan ja talousarvioon liittyviä säästöjä ja leikkauksia julkisiin (terveydenhoito- ja sosiaalialan) menoihin nykyisen talous- ja rahoituskriisin vuoksi, ei pitäisi millään tavoin puuttua ihmisten perustarpeisiin ja ihmisarvoon tai vaikuttaa niihin kielteisesti; painottaa, että tällaiset säästöt ja leikkaukset voivat kärjistää terveyseroja ja sosiaalisia eroja ja aiheuttaa sosiaalista syrjäytymistä, jos samaan aikaan ei toteuteta tarkkaan harkittuja potilaslähtöisiä uudistuksia; painottaa, että tällaiset säästöt ja leikkaukset heikentävät yleistä terveyttä ja kärjistävät terveyseroja, sosiaalisia eroja ja sosiaalista syrjäytymistä ja vaarantavat näin ollen sukupolvien välisen ja sisäisen solidaarisuuden; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita laatimaan sukupolvien välisen solidaarisuussopimuksen, johon sisältyy selkeä ja yksiselitteinen strategia sosiaalisen yhteenkuuluvuuden turvaamiseksi, yleisen terveyden parantamiseksi ja terveyserojen poistamiseksi; painottaa, että mainitun strategian avulla olisi pyrittävä takaamaan parhaalla mahdollisella tavalla terveydenhoito- ja sosiaaliturvajärjestelmien edullisuus, saatavuus ja esteettömyys; |
| --- | --- |

25.

muistuttaa komissiota, että terveydenhuoltoon, hoitopalveluihin, sosiaaliseen suojeluun ja sosiaaliturvaan kohdistuvilla supistuksilla ja rajoituksilla, joita komissio ja/tai jäsenvaltiot ovat hyväksyneet ja panneet täytäntöön toteuttaakseen rahoitusalaan ja talousarvioon liittyviä säästöjä ja leikkauksia julkisiin (terveydenhoito- ja sosiaalialan) menoihin nykyisen talous- ja rahoituskriisin vuoksi, ei pitäisi millään tavoin puuttua ihmisten perustarpeisiin ja ihmisarvoon tai vaikuttaa niihin kielteisesti; painottaa, että tällaiset säästöt ja leikkaukset voivat kärjistää terveyseroja ja sosiaalisia eroja ja aiheuttaa sosiaalista syrjäytymistä, jos samaan aikaan ei toteuteta tarkkaan harkittuja potilaslähtöisiä uudistuksia; painottaa, että tällaiset säästöt ja leikkaukset heikentävät yleistä terveyttä ja kärjistävät terveyseroja, sosiaalisia eroja ja sosiaalista syrjäytymistä ja vaarantavat näin ollen sukupolvien välisen ja sisäisen solidaarisuuden; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita laatimaan sukupolvien välisen solidaarisuussopimuksen, johon sisältyy selkeä ja yksiselitteinen strategia sosiaalisen yhteenkuuluvuuden turvaamiseksi, yleisen terveyden parantamiseksi ja terveyserojen poistamiseksi; painottaa, että mainitun strategian avulla olisi pyrittävä takaamaan parhaalla mahdollisella tavalla terveydenhoito- ja sosiaaliturvajärjestelmien edullisuus, saatavuus ja esteettömyys;

| 26. | korostaa, että tarvitaan asianmukaista paikallista, alueellista, kansallista ja EU-tason tukea pk-yrityksille ja sosiaalisille yrityksille; kyseenalaistaa, onko aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden käytössä riittävästi resursseja sidosryhmien avulla, ja kehottaa komissiota myöntämään siihen tarvittavat varat; pitää myönteisenä EU:n rahoitusvälineiden suunniteltua mukauttamista, jolla optimoidaan rahoituksen vaikutus, ja kannustaa käynnistämään ja jatkamaan hankkeita, kuten CASA-hanketta ja ”Lisää vuosia, parempaa elämää” -aloitetta ja muita hankkeita, jotka edistävät yhteentoimivuutta sekä tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtamista; pitää askeleena oikeaan suuntaan päätöstä ottaa ”Tervettä elämää ja aktiivisena ikääntymistä tukeva innovaatiotoiminta” Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovaatioyhteisöjen vuoden 2014–2015 jakson painopisteaiheeksi ja katsoo, että on täydennettävä sitä konkreettisilla rahoitusvälineillä, esimerkiksi vuosien 2014–2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä myönnettävällä rahoituksella, kuten ESR, EAKR, EPSCI-ohjelma, tutkimuksen ja innovoinnin ohjelma ja Horisontti 2020 -ohjelma; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että tarvitaan asianmukaista paikallista, alueellista, kansallista ja EU-tason tukea pk-yrityksille ja sosiaalisille yrityksille; kyseenalaistaa, onko aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden käytössä riittävästi resursseja sidosryhmien avulla, ja kehottaa komissiota myöntämään siihen tarvittavat varat; pitää myönteisenä EU:n rahoitusvälineiden suunniteltua mukauttamista, jolla optimoidaan rahoituksen vaikutus, ja kannustaa käynnistämään ja jatkamaan hankkeita, kuten CASA-hanketta ja ”Lisää vuosia, parempaa elämää” -aloitetta ja muita hankkeita, jotka edistävät yhteentoimivuutta sekä tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtamista; pitää askeleena oikeaan suuntaan päätöstä ottaa ”Tervettä elämää ja aktiivisena ikääntymistä tukeva innovaatiotoiminta” Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovaatioyhteisöjen vuoden 2014–2015 jakson painopisteaiheeksi ja katsoo, että on täydennettävä sitä konkreettisilla rahoitusvälineillä, esimerkiksi vuosien 2014–2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä myönnettävällä rahoituksella, kuten ESR, EAKR, EPSCI-ohjelma, tutkimuksen ja innovoinnin ohjelma ja Horisontti 2020 -ohjelma;

| 27. | katsoo, että sosiaalisten yritysten rahoitusmarkkinoille pääsyn parantamiseksi tarvitaan erilaisia rahoitusvälineitä, kuten yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja, eurooppalaisia riskipääomarahastoja ja European Angels Fund -rahastoa (EAF); |
| --- | --- |

27.

katsoo, että sosiaalisten yritysten rahoitusmarkkinoille pääsyn parantamiseksi tarvitaan erilaisia rahoitusvälineitä, kuten yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja, eurooppalaisia riskipääomarahastoja ja European Angels Fund -rahastoa (EAF);

| 28. | edellyttää, että jäsenvaltiot kiinnittävät rakennerahastojen käytön yhteydessä nykyistä enemmän huomiota vanhemman ikäpolven elin- ja työoloihin, luovat yhdessä sukupolviystävällisen Euroopan vuoteen 2020 mennessä ja laajentavat sosiaalista infrastruktuuria, jotta voidaan torjua ikääntyneiden köyhyyttä; |
| --- | --- |

28.

edellyttää, että jäsenvaltiot kiinnittävät rakennerahastojen käytön yhteydessä nykyistä enemmän huomiota vanhemman ikäpolven elin- ja työoloihin, luovat yhdessä sukupolviystävällisen Euroopan vuoteen 2020 mennessä ja laajentavat sosiaalista infrastruktuuria, jotta voidaan torjua ikääntyneiden köyhyyttä;

Pilari 1: Ennaltaehkäisy, seulonta ja varhaisdiagnoosi

| 29. | suhtautuu myönteisesti komission näkemykseen raihnaistumisen ja toimintakyvyn alenemisen ennaltaehkäisystä; kannustaa komissiota soveltamaan ennaltaehkäisyyn kokonaisvaltaista lähestymistapaa; panee merkille, että sosioekonomisen aseman ja terveysvaikutusten välillä on järjestelmällinen korrelaatio koko elämän ajan; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan rakenteellisiin kysymyksiin, kuten puutteelliseen terveysosaamiseen, ja sosioekonomiseen eriarvoisuuteen (joka aiheuttaa terveyseroja); myöntää, että henkilökohtaisella vastuulla on merkitystä terveydentilan parantamisessa, mutta kyseenalaistaa yksilöiden painostuksen terveydentilan parantamiseksi ilman, että puututaan asianmukaisesti rakenteellisiin kysymyksiin; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita luomaan rakenteelliset edellytykset rakenteelliseen eriarvoisuuteen ja terveyseroihin sekä puutteelliseen terveysosaamiseen puuttumiseksi ja myöntämään tarvittavaa rahoitusta tutkimukseen, jossa selvitetään paikallisten yhteisöjen mahdollisuuksia vaikuttaa näihin eroihin; |
| --- | --- |

29.

suhtautuu myönteisesti komission näkemykseen raihnaistumisen ja toimintakyvyn alenemisen ennaltaehkäisystä; kannustaa komissiota soveltamaan ennaltaehkäisyyn kokonaisvaltaista lähestymistapaa; panee merkille, että sosioekonomisen aseman ja terveysvaikutusten välillä on järjestelmällinen korrelaatio koko elämän ajan; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan rakenteellisiin kysymyksiin, kuten puutteelliseen terveysosaamiseen, ja sosioekonomiseen eriarvoisuuteen (joka aiheuttaa terveyseroja); myöntää, että henkilökohtaisella vastuulla on merkitystä terveydentilan parantamisessa, mutta kyseenalaistaa yksilöiden painostuksen terveydentilan parantamiseksi ilman, että puututaan asianmukaisesti rakenteellisiin kysymyksiin; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita luomaan rakenteelliset edellytykset rakenteelliseen eriarvoisuuteen ja terveyseroihin sekä puutteelliseen terveysosaamiseen puuttumiseksi ja myöntämään tarvittavaa rahoitusta tutkimukseen, jossa selvitetään paikallisten yhteisöjen mahdollisuuksia vaikuttaa näihin eroihin;

| 30. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia hyödyntämään, edistämään ja rahoittamaan kaikkia ennalta ehkäisemisen muotoja, kuten terveellisten elintapojen edistämistä, säännöllisiä sairauksien seulontatutkimuksia, varhaista puuttumista sairauksien etenemisen viivyttämiseksi tai pysäyttämiseksi varhaisessa vaiheessa ja sellaisten ennalta ehkäisevien toimien kehittämistä, joilla hidastetaan pitkäaikaissairaiden tilan heikentymistä; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia hyödyntämään, edistämään ja rahoittamaan kaikkia ennalta ehkäisemisen muotoja, kuten terveellisten elintapojen edistämistä, säännöllisiä sairauksien seulontatutkimuksia, varhaista puuttumista sairauksien etenemisen viivyttämiseksi tai pysäyttämiseksi varhaisessa vaiheessa ja sellaisten ennalta ehkäisevien toimien kehittämistä, joilla hidastetaan pitkäaikaissairaiden tilan heikentymistä;

| 31. | huomauttaa, että tarjoamalla mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen voidaan – myöhemmälläkin iällä – vahvistaa henkistä vireyttä ja sen kautta torjua dementiasairauksia; |
| --- | --- |

31.

huomauttaa, että tarjoamalla mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen voidaan – myöhemmälläkin iällä – vahvistaa henkistä vireyttä ja sen kautta torjua dementiasairauksia;

| 32. | tukee komission aikomusta edistää terveyttä yhtenäisten ohjelmien avulla mutta korostaa, että ohjelmien olisi perustuttava tietoon (ilmennettävä ikääntyvän väestön nykyisiä ja tulevia tarpeita); korostaa lisäksi, että näissä ohjelmissa olisi myös tarkasteltava asianmukaisesti kysymyksiä, jotka eivät (suoraan tai välillisesti) liity yksilön käyttäytymiseen, kuten ympäristöolot (ilmanlaatu, veden laatu, melun vähentäminen, jätehuolto), työterveys ja -turvallisuus (ikärakenteen hallinta) ja kuluttajansuoja (markkinointia ja mainontaa koskevat standardit, elintarviketurvallisuus, kuluttajien oikeudet); |
| --- | --- |

32.

tukee komission aikomusta edistää terveyttä yhtenäisten ohjelmien avulla mutta korostaa, että ohjelmien olisi perustuttava tietoon (ilmennettävä ikääntyvän väestön nykyisiä ja tulevia tarpeita); korostaa lisäksi, että näissä ohjelmissa olisi myös tarkasteltava asianmukaisesti kysymyksiä, jotka eivät (suoraan tai välillisesti) liity yksilön käyttäytymiseen, kuten ympäristöolot (ilmanlaatu, veden laatu, melun vähentäminen, jätehuolto), työterveys ja -turvallisuus (ikärakenteen hallinta) ja kuluttajansuoja (markkinointia ja mainontaa koskevat standardit, elintarviketurvallisuus, kuluttajien oikeudet);

| 33. | tukee komission näkemystä, että ihmisten liikkumista olisi lisättävä, jotta voidaan edistää aktiivisena ja terveenä ikääntymistä, ja muistuttaa, että säännöllisen liikunnan puute aiheuttaa useita terveysongelmia, jotka WHO:n mukaan ovat neljänneksi yleisin kuolemaan johtava riskitekijä; on huolissaan siitä, että useimmat EU:n kansalaiset eivät noudata päivittäisen liikunnan määrää koskevia suosituksia; |
| --- | --- |

33.

tukee komission näkemystä, että ihmisten liikkumista olisi lisättävä, jotta voidaan edistää aktiivisena ja terveenä ikääntymistä, ja muistuttaa, että säännöllisen liikunnan puute aiheuttaa useita terveysongelmia, jotka WHO:n mukaan ovat neljänneksi yleisin kuolemaan johtava riskitekijä; on huolissaan siitä, että useimmat EU:n kansalaiset eivät noudata päivittäisen liikunnan määrää koskevia suosituksia;

| 34. | kannustaa yhdistämään terveenä ikääntymisen tiiviimmin liikunnan laajempaan harrastamiseen koulutusohjelmissa; korostaa, että jokapäiväisillä valinnoilla (liikunta, ruokavalio jne.) on merkitystä terveysongelmien ennaltaehkäisyssä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia ryhtymään toimiin, joilla kannustetaan kaiken ikäisiä ihmisiä liikkumaan enemmän, jotta voidaan parantaa heidän terveyttään ja lisätä siten terveitä ikävuosia ja hyödyttää samalla merkittävästi yhteiskuntaa kansanterveydellisten ja taloudellisten etujen ansiosta; |
| --- | --- |

34.

kannustaa yhdistämään terveenä ikääntymisen tiiviimmin liikunnan laajempaan harrastamiseen koulutusohjelmissa; korostaa, että jokapäiväisillä valinnoilla (liikunta, ruokavalio jne.) on merkitystä terveysongelmien ennaltaehkäisyssä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia ryhtymään toimiin, joilla kannustetaan kaiken ikäisiä ihmisiä liikkumaan enemmän, jotta voidaan parantaa heidän terveyttään ja lisätä siten terveitä ikävuosia ja hyödyttää samalla merkittävästi yhteiskuntaa kansanterveydellisten ja taloudellisten etujen ansiosta;

| 35. | suhtautuu myönteisesti aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden täytäntöönpanosuunnitelmaan ja erityisesti sen keskittymiseen komission, jäsenvaltioiden, teollisuuden ja talouden, julkisten ja yksityisten sidosryhmien sekä terveydenhuolto- ja hoitoalan ammattilaisten ja ikääntyneitä ja potilaita edustavien organisaatioiden väliseen yhteistyöhön, hyvien ideoiden ja parhaiden käytäntöjen vaihtoon ja siirtoon (esimerkiksi digitaalinen foorumi) ja nykyisten rahoitusvälineiden optimointiin; korostaa, että ikääntymistä on tarkasteltava pikemminkin mahdollisuutena kuin rasitteena sekä tunnustettava ja tuotava esiin ikääntyneiden arvo, heidän kokemuksensa ja heidän yhteiskunnalle jatkuvasti antama panoksensa; suhtautuu myönteisesti komission ilmeiseen aikomukseen edistää Euroopan ikääntyneiden elinvoimaa ja arvokkuutta heidän kannaltaan merkityksellisillä innovaatioilla, vahvistaa ”aktiivisen ikääntymisen kulttuuria” sukupolviystävällisessä Euroopassa ja ohjata tätä prosessia yhdessä tutkimusyhteisöä ja kansalaisyhteiskuntaa edustavien tunnustettujen kumppanien kanssa; |
| --- | --- |

35.

suhtautuu myönteisesti aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden täytäntöönpanosuunnitelmaan ja erityisesti sen keskittymiseen komission, jäsenvaltioiden, teollisuuden ja talouden, julkisten ja yksityisten sidosryhmien sekä terveydenhuolto- ja hoitoalan ammattilaisten ja ikääntyneitä ja potilaita edustavien organisaatioiden väliseen yhteistyöhön, hyvien ideoiden ja parhaiden käytäntöjen vaihtoon ja siirtoon (esimerkiksi digitaalinen foorumi) ja nykyisten rahoitusvälineiden optimointiin; korostaa, että ikääntymistä on tarkasteltava pikemminkin mahdollisuutena kuin rasitteena sekä tunnustettava ja tuotava esiin ikääntyneiden arvo, heidän kokemuksensa ja heidän yhteiskunnalle jatkuvasti antama panoksensa; suhtautuu myönteisesti komission ilmeiseen aikomukseen edistää Euroopan ikääntyneiden elinvoimaa ja arvokkuutta heidän kannaltaan merkityksellisillä innovaatioilla, vahvistaa ”aktiivisen ikääntymisen kulttuuria” sukupolviystävällisessä Euroopassa ja ohjata tätä prosessia yhdessä tutkimusyhteisöä ja kansalaisyhteiskuntaa edustavien tunnustettujen kumppanien kanssa;

| 36. | muistuttaa, että on tunnustettava paremmin ikääntyvien työntekijöiden etenkin vapaaehtoistyössä ja epävirallisessa hoitotyössä hankittu epävirallinen koulutus ja arkioppiminen; |
| --- | --- |

36.

muistuttaa, että on tunnustettava paremmin ikääntyvien työntekijöiden etenkin vapaaehtoistyössä ja epävirallisessa hoitotyössä hankittu epävirallinen koulutus ja arkioppiminen;

| 37. | kehottaa komissiota asettamaan etusijalle tekijät, jotka voivat vaikuttaa siihen, kuinka Euroopan väestö ikääntyy, kuten korkea alkoholin ja tupakan kulutuksen taso; |
| --- | --- |

37.

kehottaa komissiota asettamaan etusijalle tekijät, jotka voivat vaikuttaa siihen, kuinka Euroopan väestö ikääntyy, kuten korkea alkoholin ja tupakan kulutuksen taso;

Pilari 2: Hoito ja parantaminen

| 38. | tukee komission tavoitetta kehittää edelleen kokonaisvaltaisia hoito- ja hoivajärjestelmiä; kehottaa jäsenvaltioita ja toimivaltaisia viranomaisia ottamaan huomioon nykyisten, ensisijaisten ja tulevien hoito- ja hoivajärjestelmien asianmukaisuuden suhteessa niiden tulevaan kehittämiseen kansanterveyden alalla noudatettavan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja kehittämään kansallisia, alueellisia ja paikallisia hoito- ja hoivajärjestelmiä, jotka sisältävät kokonaisvaltaisen ja integroidun lähestymistavan ikään liittyvien sairauksien hallintaan; kehottaa komissiota avustamaan jäsenvaltioita tässä asiassa ja ottamaan huomioon kansalaisten odotusten, vaatimusten ja arvojen alueelliset ja paikalliset erot; kannustaa komissiota hyödyntämään Euroopan lääkeviraston tutkimuksia, joissa tarkastellaan ikääntyneiden ihmisten lääkintää, ja ottamaan ne huomioon, jotta parannetaan ikääntyneiden potilaiden mahdollisuutta saada turvallista ja asianmukaista lääkitystä; |
| --- | --- |

38.

tukee komission tavoitetta kehittää edelleen kokonaisvaltaisia hoito- ja hoivajärjestelmiä; kehottaa jäsenvaltioita ja toimivaltaisia viranomaisia ottamaan huomioon nykyisten, ensisijaisten ja tulevien hoito- ja hoivajärjestelmien asianmukaisuuden suhteessa niiden tulevaan kehittämiseen kansanterveyden alalla noudatettavan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja kehittämään kansallisia, alueellisia ja paikallisia hoito- ja hoivajärjestelmiä, jotka sisältävät kokonaisvaltaisen ja integroidun lähestymistavan ikään liittyvien sairauksien hallintaan; kehottaa komissiota avustamaan jäsenvaltioita tässä asiassa ja ottamaan huomioon kansalaisten odotusten, vaatimusten ja arvojen alueelliset ja paikalliset erot; kannustaa komissiota hyödyntämään Euroopan lääkeviraston tutkimuksia, joissa tarkastellaan ikääntyneiden ihmisten lääkintää, ja ottamaan ne huomioon, jotta parannetaan ikääntyneiden potilaiden mahdollisuutta saada turvallista ja asianmukaista lääkitystä;

| 39. | panee tyytyväisenä merkille komission aikomuksen ottaa käyttöön yksilölliset hoidonohjausjärjestelmät ja hoitosuunnitelmat; myöntää, että tarvitaan asiakas- ja potilaslähtöistä lähestymistapaa, mutta katsoo kuitenkin, että tällaisen lähestymistavan käyttöönotosta koulutettujen hoitajien ja asianmukaisten välineiden käytön vuoksi aiheutuvien kustannusten ei pitäisi jäädä kokonaan yksilön maksettavaksi, vaan niiden olisi oltava yhteiskunnan vastuulla ja olisi taattava sukupolvien välinen ja sisäinen solidaarisuus; katsoo, että olisi tarkasteltava vanhempien sukupolvien tuomiin mahdollisuuksiin kätkeytyviä solidaarisuuden uusia muotoja, joita olisi sisällytettävä hoito- ja hoivajärjestelmiin liittyviin ratkaisuihin; |
| --- | --- |

39.

panee tyytyväisenä merkille komission aikomuksen ottaa käyttöön yksilölliset hoidonohjausjärjestelmät ja hoitosuunnitelmat; myöntää, että tarvitaan asiakas- ja potilaslähtöistä lähestymistapaa, mutta katsoo kuitenkin, että tällaisen lähestymistavan käyttöönotosta koulutettujen hoitajien ja asianmukaisten välineiden käytön vuoksi aiheutuvien kustannusten ei pitäisi jäädä kokonaan yksilön maksettavaksi, vaan niiden olisi oltava yhteiskunnan vastuulla ja olisi taattava sukupolvien välinen ja sisäinen solidaarisuus; katsoo, että olisi tarkasteltava vanhempien sukupolvien tuomiin mahdollisuuksiin kätkeytyviä solidaarisuuden uusia muotoja, joita olisi sisällytettävä hoito- ja hoivajärjestelmiin liittyviin ratkaisuihin;

| 40. | tukee sähköisiä terveyspalveluja koskevaa komission tavoitetta, jonka mukaisesti ne ovat merkittävä ja olennainen osa tulevia hoito- ja hoivajärjestelmiä; myöntää kuitenkin, että vaikka sähköisiin terveyspalveluihin liittyvistä ratkaisuista on hyötyä, ne eivät välttämättä edistä merkittävästi terveyttä ja psyykkistä hyvinvointia, jos ratkaisuilla korvataan ihmisten välinen kanssakäyminen sen sijaan, että ne yhdistetään potilaiden ja terveydenhuollon ammattilaisten tapaamiseen kasvokkain; katsoo, että sähköisiin terveyspalveluihin liittyvällä tekniikalla ei pidä heikentää ikääntyneiden ihmisten ja terveydenhuollon ammattilaisten välistä luottamussuhdetta; |
| --- | --- |

40.

tukee sähköisiä terveyspalveluja koskevaa komission tavoitetta, jonka mukaisesti ne ovat merkittävä ja olennainen osa tulevia hoito- ja hoivajärjestelmiä; myöntää kuitenkin, että vaikka sähköisiin terveyspalveluihin liittyvistä ratkaisuista on hyötyä, ne eivät välttämättä edistä merkittävästi terveyttä ja psyykkistä hyvinvointia, jos ratkaisuilla korvataan ihmisten välinen kanssakäyminen sen sijaan, että ne yhdistetään potilaiden ja terveydenhuollon ammattilaisten tapaamiseen kasvokkain; katsoo, että sähköisiin terveyspalveluihin liittyvällä tekniikalla ei pidä heikentää ikääntyneiden ihmisten ja terveydenhuollon ammattilaisten välistä luottamussuhdetta;

| 41. | panee merkille komission aikomuksen edistää hoito- ja hoivajärjestelmien kustannustehokkuutta; korostaa kuitenkin, että sosiaali- ja terveydenhuollon kokonaiskustannusten jatkuvaa kasvua ei voida pitää vain ikääntyvän väestön aiheuttamana; toteaa, että pitkäaikaissairauksien yleistyminen lisää merkittävästi sosiaali- ja terveydenhuollon kustannuksia; huomauttaa kuitenkin, että silloin kun terveydenhuollon kustannukset jäävät entistä enemmän yksilön maksettaviksi, se johtaa helposti ihmisten terveyden ja hyvinvoinnin vaarantavaan noidankehään, kun he haluavat suunnata vähäiset resurssinsa muualle tai joutuvat lykkäämään hoitoa, apua ja riittävän ravinnon hankkimista tai jopa luopumaan niistä, mikä saattaa vuorostaan aiheuttaa suurempia terveydenhoitokustannuksia sekä yksilölle että yhteiskunnalle; |
| --- | --- |

41.

panee merkille komission aikomuksen edistää hoito- ja hoivajärjestelmien kustannustehokkuutta; korostaa kuitenkin, että sosiaali- ja terveydenhuollon kokonaiskustannusten jatkuvaa kasvua ei voida pitää vain ikääntyvän väestön aiheuttamana; toteaa, että pitkäaikaissairauksien yleistyminen lisää merkittävästi sosiaali- ja terveydenhuollon kustannuksia; huomauttaa kuitenkin, että silloin kun terveydenhuollon kustannukset jäävät entistä enemmän yksilön maksettaviksi, se johtaa helposti ihmisten terveyden ja hyvinvoinnin vaarantavaan noidankehään, kun he haluavat suunnata vähäiset resurssinsa muualle tai joutuvat lykkäämään hoitoa, apua ja riittävän ravinnon hankkimista tai jopa luopumaan niistä, mikä saattaa vuorostaan aiheuttaa suurempia terveydenhoitokustannuksia sekä yksilölle että yhteiskunnalle;

| 42. | panee merkille, että komission tavoitteena on puuttua oikeudellisiin ja sääntelyllisiin epävarmuustekijöihin ja markkinoiden pirstaloitumiseen, mutta korostaa, että kaikkia tarvittavia markkinauudistuksia toteutettaessa olisi otettava huomioon kohtuuhintaisen terveydenhuollon ylläpitämisen merkitys kansalaisten kannalta ja että terveyden ja sosiaalisen suojelun yhteydessä olisi otettava huomioon kansallisten hallitusten, aluehallinnon ja paikallisviranomaisten toimivaltuudet unohtamatta tarvetta sijoittaa avohuollon suunnitelmiin; |
| --- | --- |

42.

panee merkille, että komission tavoitteena on puuttua oikeudellisiin ja sääntelyllisiin epävarmuustekijöihin ja markkinoiden pirstaloitumiseen, mutta korostaa, että kaikkia tarvittavia markkinauudistuksia toteutettaessa olisi otettava huomioon kohtuuhintaisen terveydenhuollon ylläpitämisen merkitys kansalaisten kannalta ja että terveyden ja sosiaalisen suojelun yhteydessä olisi otettava huomioon kansallisten hallitusten, aluehallinnon ja paikallisviranomaisten toimivaltuudet unohtamatta tarvetta sijoittaa avohuollon suunnitelmiin;

| 43. | katsoo, että eläkejärjestelmiä on edelleen uudistettava, jotta ne säilyvät riittävinä, kestävinä ja turvallisina, ja erityistä huomiota on kiinnitettävä sukupuolten välisten palkkaerojen ja siten myös eläke-erojen kaventamiseen; katsoo myös, että tulevien sukupolvien eläkkeiden tason on oltava ennakoitavissa; katsoo siksi, että on saatava aikaan enemmän yhtenäisyyttä todellisen eläkkeellesiirtymisiän, virallisen eläkeiän ja elinajanodotteen välille; kehottaa lakisääteistä eläkeikää nostaneita tai nostavia jäsenvaltioita kannustamaan ikääntyneitä töihin myöntämällä verotusta ja sosiaaliturvaa koskevia poikkeuksia; |
| --- | --- |

43.

katsoo, että eläkejärjestelmiä on edelleen uudistettava, jotta ne säilyvät riittävinä, kestävinä ja turvallisina, ja erityistä huomiota on kiinnitettävä sukupuolten välisten palkkaerojen ja siten myös eläke-erojen kaventamiseen; katsoo myös, että tulevien sukupolvien eläkkeiden tason on oltava ennakoitavissa; katsoo siksi, että on saatava aikaan enemmän yhtenäisyyttä todellisen eläkkeellesiirtymisiän, virallisen eläkeiän ja elinajanodotteen välille; kehottaa lakisääteistä eläkeikää nostaneita tai nostavia jäsenvaltioita kannustamaan ikääntyneitä töihin myöntämällä verotusta ja sosiaaliturvaa koskevia poikkeuksia;

| 44. | kehottaa komissiota toteuttamaan kokonaisvaltaisen analyysin Euroopan terveydenhuollon voimavaroista suhteessa jäsenvaltioiden kansallisiin voimavaroihin, koska tietyissä jäsenvaltioissa on vakava terveydenhuollon työntekijäpula, mikä johtuu siitä, että työolot ovat houkuttelevampia toisissa Euroopan maissa; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota toteuttamaan kokonaisvaltaisen analyysin Euroopan terveydenhuollon voimavaroista suhteessa jäsenvaltioiden kansallisiin voimavaroihin, koska tietyissä jäsenvaltioissa on vakava terveydenhuollon työntekijäpula, mikä johtuu siitä, että työolot ovat houkuttelevampia toisissa Euroopan maissa;

| 45. | kehottaa komissiota laatimaan strategian, jolla pyritään tarjoamaan kaikille EU:n kansalaisille yhtäläiset mahdollisuudet terveydenhuollon alalla, jotta voidaan kehittää yhteistyöjärjestelmä terveydenhuollon työntekijöitä runsaasti menettävien ja näiden palveluista hyötyvien Euroopan maiden välille; |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota laatimaan strategian, jolla pyritään tarjoamaan kaikille EU:n kansalaisille yhtäläiset mahdollisuudet terveydenhuollon alalla, jotta voidaan kehittää yhteistyöjärjestelmä terveydenhuollon työntekijöitä runsaasti menettävien ja näiden palveluista hyötyvien Euroopan maiden välille;

| 46. | katsoo, että perhe-elämän ja työelämän yhteensovittamiseen tähtäävien toimien ansiosta naiset voivat sopeutua ikääntymiseen paremmin, sillä työ parantaa elämänlaatua; katsoo, että niiden avulla voidaan myös välttää palkkaeroja ja näin ollen myös myöhemmässä iässä tapahtuvan köyhtymisen vaaraa niissä tapauksissa, joissa naisten on valittava osa-aikaisia, tilapäisiä tai epätyypillisiä työsuhteita voidakseen sovittaa yhteen perhe- ja työelämän, mikä puolestaan vaikuttaa heidän saamansa eläkkeen suuruuteen; |
| --- | --- |

46.

katsoo, että perhe-elämän ja työelämän yhteensovittamiseen tähtäävien toimien ansiosta naiset voivat sopeutua ikääntymiseen paremmin, sillä työ parantaa elämänlaatua; katsoo, että niiden avulla voidaan myös välttää palkkaeroja ja näin ollen myös myöhemmässä iässä tapahtuvan köyhtymisen vaaraa niissä tapauksissa, joissa naisten on valittava osa-aikaisia, tilapäisiä tai epätyypillisiä työsuhteita voidakseen sovittaa yhteen perhe- ja työelämän, mikä puolestaan vaikuttaa heidän saamansa eläkkeen suuruuteen;

| 47. | katsoo, että eläkkeiden riittävyyttä on parannettava torjumalla sukupuoleen perustuvaa syrjintää työmarkkinoilla ja erityisesti pienentämällä urakehitys- ja palkkaeroja; |
| --- | --- |

47.

katsoo, että eläkkeiden riittävyyttä on parannettava torjumalla sukupuoleen perustuvaa syrjintää työmarkkinoilla ja erityisesti pienentämällä urakehitys- ja palkkaeroja;

| 48. | korostaa henkilökohtaista vastuuta, sillä ihmisten on myös itse pohdittava, mitä he voivat tehdä eläkeikänsä turvaamiseksi; painottaa myös perheen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden merkittävyyttä; |
| --- | --- |

48.

korostaa henkilökohtaista vastuuta, sillä ihmisten on myös itse pohdittava, mitä he voivat tehdä eläkeikänsä turvaamiseksi; painottaa myös perheen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden merkittävyyttä;

Pilari 3: Aktiivinen ikääntyminen ja itsenäinen suoriutuminen

| 49. | panee tyytyväisenä merkille komission näkemyksen aktiivisena ikääntymisestä ja itsenäisestä suoriutumisesta ja erityisesti sen kokonaisvaltaisen suhtautumisen paikan merkitykseen ikääntymisessä, sillä ihmisten elinpiiri supistuu ikääntymisen myötä ja ikääntyneet haluavat useimmiten suoriutua itsenäisesti mahdollisimman pitkään osallistuen edelleen aktiivisesti oman yhteisönsä toimintaan; korostaa, että ikääntyneitä on kannustettava elämään itsenäisesti omassa kodissaan niin kauan kuin mahdollista, jos he niin haluavat, jotta vähennetään heidän fyysisten ja henkisten arkirutiiniensa häiriintymistä; korostaa lisäksi, että vanhainkodit eivät ole riittävä ratkaisu, vaan on kehitettävä asuinalueita, joissa eri sukupolvet toimivat aktiivisesti kokonaisvaltaisella tavalla; katsoo, että tietotekniikka-avusteista asumista koskeva yhteinen ohjelma on tärkeä väline ihmisten arjen helpottamiseksi teknisin apuvälinein; |
| --- | --- |

49.

panee tyytyväisenä merkille komission näkemyksen aktiivisena ikääntymisestä ja itsenäisestä suoriutumisesta ja erityisesti sen kokonaisvaltaisen suhtautumisen paikan merkitykseen ikääntymisessä, sillä ihmisten elinpiiri supistuu ikääntymisen myötä ja ikääntyneet haluavat useimmiten suoriutua itsenäisesti mahdollisimman pitkään osallistuen edelleen aktiivisesti oman yhteisönsä toimintaan; korostaa, että ikääntyneitä on kannustettava elämään itsenäisesti omassa kodissaan niin kauan kuin mahdollista, jos he niin haluavat, jotta vähennetään heidän fyysisten ja henkisten arkirutiiniensa häiriintymistä; korostaa lisäksi, että vanhainkodit eivät ole riittävä ratkaisu, vaan on kehitettävä asuinalueita, joissa eri sukupolvet toimivat aktiivisesti kokonaisvaltaisella tavalla; katsoo, että tietotekniikka-avusteista asumista koskeva yhteinen ohjelma on tärkeä väline ihmisten arjen helpottamiseksi teknisin apuvälinein;

| 50. | kannustaa komissiota sen arvioidessa itsenäiseen suoriutumiseen liittyviä ratkaisuja tarkastelemaan ongelmia, jotka liittyvät monissa jäsenvaltioissa vallitsevaan, keskimääräisen terveen elinajan odotteen ja eläkeiän väliseen eroon; toteaa, että ero saattaa johtaa monien kohdalla tilanteeseen, jossa he eivät enää voi tehdä työtä mutta eivät vielä saa täyttä eläkettä; |
| --- | --- |

50.

kannustaa komissiota sen arvioidessa itsenäiseen suoriutumiseen liittyviä ratkaisuja tarkastelemaan ongelmia, jotka liittyvät monissa jäsenvaltioissa vallitsevaan, keskimääräisen terveen elinajan odotteen ja eläkeiän väliseen eroon; toteaa, että ero saattaa johtaa monien kohdalla tilanteeseen, jossa he eivät enää voi tehdä työtä mutta eivät vielä saa täyttä eläkettä;

| 51. | muistuttaa, että ikääntyneet ovat yhteiskunnille voimavara ja on erittäin tärkeää hyödyntää heidän tietämystään ja kokemustaan kaikilla elämänaloilla sekä tukea heidän mahdollisuuksiaan elää itsenäisesti mahdollisimman pitkään; |
| --- | --- |

51.

muistuttaa, että ikääntyneet ovat yhteiskunnille voimavara ja on erittäin tärkeää hyödyntää heidän tietämystään ja kokemustaan kaikilla elämänaloilla sekä tukea heidän mahdollisuuksiaan elää itsenäisesti mahdollisimman pitkään;

| 52. | pitää tärkeänä torjua ikääntyneiden jäämistä eristyksiin tiedonsaannin suhteen ja katsoo, että uusien teknologioiden saatavuus ja niiden käytön hallinta ovat yksi keskeinen väline aktiivisessa ja terveessä ikääntymisessä ja ikäihmisten sosiaalisessa osallisuudessa; |
| --- | --- |

52.

pitää tärkeänä torjua ikääntyneiden jäämistä eristyksiin tiedonsaannin suhteen ja katsoo, että uusien teknologioiden saatavuus ja niiden käytön hallinta ovat yksi keskeinen väline aktiivisessa ja terveessä ikääntymisessä ja ikäihmisten sosiaalisessa osallisuudessa;

| 53. | kehottaa komissiota edistämään esteetöntä ja kohtuuhintaista fyysistä ympäristöä ja ikääntyneiden kotien mukauttamista, jotta voidaan tukea heidän itsenäistä suoriutumistaan; korostaa, että asuntojen muutostyöt ovat paras keino ennaltaehkäistä kotona tapahtuvia tapaturmia, jotka aiheuttavat vaikeita vammoja ja kustannuksia julkiselle sektorille sekä perheille ja vaikeuttavat aktiivista ja tervettä ikääntymistä; |
| --- | --- |

53.

kehottaa komissiota edistämään esteetöntä ja kohtuuhintaista fyysistä ympäristöä ja ikääntyneiden kotien mukauttamista, jotta voidaan tukea heidän itsenäistä suoriutumistaan; korostaa, että asuntojen muutostyöt ovat paras keino ennaltaehkäistä kotona tapahtuvia tapaturmia, jotka aiheuttavat vaikeita vammoja ja kustannuksia julkiselle sektorille sekä perheille ja vaikeuttavat aktiivista ja tervettä ikääntymistä;

| 54. | tukee komission pyrkimystä luoda ikääntymistä tukevia ympäristöjä, jotta voidaan estää ikääntyneiden potentiaalin ja (jäljellä olevan) toimintakyvyn heikkeneminen ympäristön vuoksi ja auttaa heitä säilyttämään fyysiset ja kognitiiviset valmiutensa mahdollisimman pitkään ja elämään tutussa ja turvallisessa ympäristössä sekä estää samalla sosiaalinen eristäytyminen; kehottaa komissiota kuitenkin edistämään kaikkien tarpeet huomioon ottavaan suunnitteluun (design for all) perustuvia ympäristöjä ja korostaa, että näitä ympäristöjä olisi tarkasteltava laajassa mielessä eikä ainoastaan ympäristöinä, joissa yhdistetään rakennettu kaupunki- ja maaseutuympäristö mukaviin, turvallisiin ja esteettömiin taloihin, jalkakäytäviin ja kaupunkeihin, eli niihin olisi sisällytettävä myös sosiaalinen, psykologinen, ekologinen, kulttuurinen ja luonnonympäristö sekä monenlaista toimintaa, jonka avulla kukin voisi kehittää itseään ja löytää yhteistä motivaatiota; korostaa, että tämän kaupunkiympäristön olisi taattava ikääntyneille parempia mahdollisuuksia hyödyntää etuja, jotka liittyvät tiheään asutetulla alueella elämiseen, keskeisten palvelujen helpomman saatavuuden ansiosta, ja panee merkille, että huolimatta jatkuvasta kaupungistumisesta monet asuvat edelleen maaseudulla, jossa tarvitaan myös innovatiivisia ratkaisuja; |
| --- | --- |

54.

tukee komission pyrkimystä luoda ikääntymistä tukevia ympäristöjä, jotta voidaan estää ikääntyneiden potentiaalin ja (jäljellä olevan) toimintakyvyn heikkeneminen ympäristön vuoksi ja auttaa heitä säilyttämään fyysiset ja kognitiiviset valmiutensa mahdollisimman pitkään ja elämään tutussa ja turvallisessa ympäristössä sekä estää samalla sosiaalinen eristäytyminen; kehottaa komissiota kuitenkin edistämään kaikkien tarpeet huomioon ottavaan suunnitteluun (design for all) perustuvia ympäristöjä ja korostaa, että näitä ympäristöjä olisi tarkasteltava laajassa mielessä eikä ainoastaan ympäristöinä, joissa yhdistetään rakennettu kaupunki- ja maaseutuympäristö mukaviin, turvallisiin ja esteettömiin taloihin, jalkakäytäviin ja kaupunkeihin, eli niihin olisi sisällytettävä myös sosiaalinen, psykologinen, ekologinen, kulttuurinen ja luonnonympäristö sekä monenlaista toimintaa, jonka avulla kukin voisi kehittää itseään ja löytää yhteistä motivaatiota; korostaa, että tämän kaupunkiympäristön olisi taattava ikääntyneille parempia mahdollisuuksia hyödyntää etuja, jotka liittyvät tiheään asutetulla alueella elämiseen, keskeisten palvelujen helpomman saatavuuden ansiosta, ja panee merkille, että huolimatta jatkuvasta kaupungistumisesta monet asuvat edelleen maaseudulla, jossa tarvitaan myös innovatiivisia ratkaisuja;

| 55. | korostaa, että ikääntyneiden ihmisten kotien sisätiloja on muokattava heidän tarpeisiinsa, jotta voidaan ehkäistä paremmin kotona tapahtuvia tapaturmia ja kaatumisia ja pidentää heidän itsenäistä suoriutumistaan; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että ikääntyneet voivat hakea tukea asuntojen muutostöihin; tukee toimia, joilla estetään ikääntyneiden ja kodin piiriin sidottujen ihmisten eristäytyminen ja torjutaan ikään liittyviin ja muihin sairauksiin liittyvää leimautumista; |
| --- | --- |

55.

korostaa, että ikääntyneiden ihmisten kotien sisätiloja on muokattava heidän tarpeisiinsa, jotta voidaan ehkäistä paremmin kotona tapahtuvia tapaturmia ja kaatumisia ja pidentää heidän itsenäistä suoriutumistaan; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että ikääntyneet voivat hakea tukea asuntojen muutostöihin; tukee toimia, joilla estetään ikääntyneiden ja kodin piiriin sidottujen ihmisten eristäytyminen ja torjutaan ikään liittyviin ja muihin sairauksiin liittyvää leimautumista;

| 56. | korostaa, että ikääntyneiden hoitoa koskevia maaseutu- ja kaupunkialueiden välisiä eroja olisi tasapainotettava; katsoo, että tieto- ja viestintätekniikan innovaatioilla olisi vastattava haasteisiin, joita liikkuvuus asettaa maaseutualueilla asuville ikääntyneille ihmisille; |
| --- | --- |

56.

korostaa, että ikääntyneiden hoitoa koskevia maaseutu- ja kaupunkialueiden välisiä eroja olisi tasapainotettava; katsoo, että tieto- ja viestintätekniikan innovaatioilla olisi vastattava haasteisiin, joita liikkuvuus asettaa maaseutualueilla asuville ikääntyneille ihmisille;

| 57. | korostaa, että on kiinnitettävä erityistä huomiota syrjäisillä alueilla asuvien tai moniongelmaisten ikääntyneiden osallistamiseen; |
| --- | --- |

57.

korostaa, että on kiinnitettävä erityistä huomiota syrjäisillä alueilla asuvien tai moniongelmaisten ikääntyneiden osallistamiseen;

| 58. | tukee komission pyrkimystä luoda ikääntymistä tukevia ympäristöjä, jotta voidaan estää ikääntyneiden potentiaalin ja (jäljellä olevan) toimintakyvyn heikkeneminen ympäristön vuoksi; korostaa, että ympäristöä olisi tarkasteltava laajassa mielessä ja siihen olisi sisällytettävä rakennetun ympäristön lisäksi sosiaalinen, psykologinen, kulttuurinen ja luonnonympäristö; kehottaa tässä yhteydessä komissiota tekemään ehdotuksen esteettömyyttä koskevaksi eurooppalaiseksi säädökseksi; |
| --- | --- |

58.

tukee komission pyrkimystä luoda ikääntymistä tukevia ympäristöjä, jotta voidaan estää ikääntyneiden potentiaalin ja (jäljellä olevan) toimintakyvyn heikkeneminen ympäristön vuoksi; korostaa, että ympäristöä olisi tarkasteltava laajassa mielessä ja siihen olisi sisällytettävä rakennetun ympäristön lisäksi sosiaalinen, psykologinen, kulttuurinen ja luonnonympäristö; kehottaa tässä yhteydessä komissiota tekemään ehdotuksen esteettömyyttä koskevaksi eurooppalaiseksi säädökseksi;

| 59. | kehottaa komissiota tarkastelemaan saatavilla olevia ratkaisuja ja parhaita käytäntöjä, jotka liittyvät aktiivista ikääntymistä koskevaan uuteen lähestymistapaan sekä kokonaisvaltaisen ja kilpailukykyisen aktiivisen ikääntymisen järjestelmän kehittämiseen kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

59.

kehottaa komissiota tarkastelemaan saatavilla olevia ratkaisuja ja parhaita käytäntöjä, jotka liittyvät aktiivista ikääntymistä koskevaan uuteen lähestymistapaan sekä kokonaisvaltaisen ja kilpailukykyisen aktiivisen ikääntymisen järjestelmän kehittämiseen kaikissa jäsenvaltioissa;

| 60. | ehdottaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen koulutusta ja urheilua koskevan XII osaston puitteissa toteutettavaan EU:n politiikkaan sisällytettäisiin aktiivista ikääntymistä tukeva osio; |
| --- | --- |

60.

ehdottaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen koulutusta ja urheilua koskevan XII osaston puitteissa toteutettavaan EU:n politiikkaan sisällytettäisiin aktiivista ikääntymistä tukeva osio;

| 61. | korostaa, että rakennusten suunnittelusta johtuvien esteiden poistolla vammaisten tarpeiden mukaisesti on myönteisiä vaikutuksia myös iäkkäiden liikkuvuuteen, sillä se pidentää itsenäistä ja aktiivista elämää; pitää siksi tärkeänä, että tällaiset esteet poistetaan myös pienissä kaupungeissa, joissa asuu paljon iäkkäitä; |
| --- | --- |

61.

korostaa, että rakennusten suunnittelusta johtuvien esteiden poistolla vammaisten tarpeiden mukaisesti on myönteisiä vaikutuksia myös iäkkäiden liikkuvuuteen, sillä se pidentää itsenäistä ja aktiivista elämää; pitää siksi tärkeänä, että tällaiset esteet poistetaan myös pienissä kaupungeissa, joissa asuu paljon iäkkäitä;

| 62. | kehottaa toteuttamaan toimia, joilla edistetään aktiivista eläkeikää; |
| --- | --- |

62.

kehottaa toteuttamaan toimia, joilla edistetään aktiivista eläkeikää;

| 63. | kehottaa komissiota tekemään ehdotuksia ikääntyneisiin kansalaisiin työmarkkinoille pääsyn yhteydessä sekä työpaikalla ja työtehtävien hoidossa kohdistuvan syrjinnän torjumiseksi kauttaaltaan sukupolviystävällisen työelämän aikaansaamiseksi; |
| --- | --- |

63.

kehottaa komissiota tekemään ehdotuksia ikääntyneisiin kansalaisiin työmarkkinoille pääsyn yhteydessä sekä työpaikalla ja työtehtävien hoidossa kohdistuvan syrjinnän torjumiseksi kauttaaltaan sukupolviystävällisen työelämän aikaansaamiseksi;

| 64. | kehottaa työnantajia tarvittaessa lisäämään toimia, joilla pyritään muokkaamaan ikääntyneiden työntekijöiden työoloja heidän terveydentilansa ja kykyjensä mukaan sekä edistämään työpaikalla myönteistä kuvaa ikääntyneistä ihmisistä; |
| --- | --- |

64.

kehottaa työnantajia tarvittaessa lisäämään toimia, joilla pyritään muokkaamaan ikääntyneiden työntekijöiden työoloja heidän terveydentilansa ja kykyjensä mukaan sekä edistämään työpaikalla myönteistä kuvaa ikääntyneistä ihmisistä;

| 65. | toteaa, että ikääntyminen ei merkitse vain haasteita vaan tarjoaa myös mahdollisuuksia, erityisesti innovointimahdollisuuksia, jotka pitkällä aikavälillä voivat edistää työpaikkojen luomista ja taloudellisen hyvinvoinnin kasvua Euroopassa; |
| --- | --- |

65.

toteaa, että ikääntyminen ei merkitse vain haasteita vaan tarjoaa myös mahdollisuuksia, erityisesti innovointimahdollisuuksia, jotka pitkällä aikavälillä voivat edistää työpaikkojen luomista ja taloudellisen hyvinvoinnin kasvua Euroopassa;

Horisontaaliset kysymykset

| 66. | pitää myönteisenä komission näkemystä rahoitusvälineistä, standardointiprosesseista, tietokantojen kehittämisestä, synergioista ja yhteistyön edistämisestä sekä parhaiden käytäntöjen vaihtamisesta jäsenvaltioiden kesken; korostaa kuitenkin, että nämä tavoitteet on sidottava todellisiin tarpeisiin ja vaatimuksiin (eli on varmistettava, että toimintapolitiikat, ohjelmat ja palvelut perustuvat tietoon ja niiden tukena on edustavia arviointeja ja säännöllistä seurantaa, jotta voidaan edistää ja nopeuttaa ikääntymistä tukevan EU:n luomista); kehottaa siksi komissiota aloittamaan sellaisten yhtenäisten arviointi- ja seurantavälineiden kehittämisen, jotka tarjoavat tarvittavaa tietoa tietoon pohjautuvista toimintasuosituksista, ohjelmien kehittämisestä ja (terveys- tai hoiva-alan) palvelujen tarjonnasta; |
| --- | --- |

66.

pitää myönteisenä komission näkemystä rahoitusvälineistä, standardointiprosesseista, tietokantojen kehittämisestä, synergioista ja yhteistyön edistämisestä sekä parhaiden käytäntöjen vaihtamisesta jäsenvaltioiden kesken; korostaa kuitenkin, että nämä tavoitteet on sidottava todellisiin tarpeisiin ja vaatimuksiin (eli on varmistettava, että toimintapolitiikat, ohjelmat ja palvelut perustuvat tietoon ja niiden tukena on edustavia arviointeja ja säännöllistä seurantaa, jotta voidaan edistää ja nopeuttaa ikääntymistä tukevan EU:n luomista); kehottaa siksi komissiota aloittamaan sellaisten yhtenäisten arviointi- ja seurantavälineiden kehittämisen, jotka tarjoavat tarvittavaa tietoa tietoon pohjautuvista toimintasuosituksista, ohjelmien kehittämisestä ja (terveys- tai hoiva-alan) palvelujen tarjonnasta;

| 67. | tukee komission näkemystä ikääntymistä tukevista innovaatioista; kehottaa kuitenkin komissiota varmistamaan, että innovaatiot on suunnattu käyttäjille, että ne ovat käyttäjäystävällisiä ja että niissä otetaan aktiivisesti huomioon käyttäjien potentiaali; kehottaa näin ollen komissiota kehittämään menetelmän ikääntyneiden nykyisten ja tulevien tarpeiden arvioimiseksi ja jatkamaan loppukäyttäjien osallistamista sen politiikkoihin ja rahoitusohjelmiin; palauttaa mieliin, että ikääntyneiden tarpeisiin mukautettujen ominaisuuksien on osoitettu olevan yleisesti ottaen kaikkien ikäluokkien edun mukaisia; |
| --- | --- |

67.

tukee komission näkemystä ikääntymistä tukevista innovaatioista; kehottaa kuitenkin komissiota varmistamaan, että innovaatiot on suunnattu käyttäjille, että ne ovat käyttäjäystävällisiä ja että niissä otetaan aktiivisesti huomioon käyttäjien potentiaali; kehottaa näin ollen komissiota kehittämään menetelmän ikääntyneiden nykyisten ja tulevien tarpeiden arvioimiseksi ja jatkamaan loppukäyttäjien osallistamista sen politiikkoihin ja rahoitusohjelmiin; palauttaa mieliin, että ikääntyneiden tarpeisiin mukautettujen ominaisuuksien on osoitettu olevan yleisesti ottaen kaikkien ikäluokkien edun mukaisia;

| 68. | pitää tarpeellisena yhteistyön tehostamista sellaisten tahojen välillä, jotka ovat mukana kehittämässä ratkaisuja aktiivisena ja terveenä ikääntymiseen, ja korostaa, että tällä alalla tarvitaan monitasoista hallintoa; katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten ei pitäisi pelkästään vastata toimien toteuttamisesta, vaan ne olisi otettava mukaan koko päätöksenteko- ja arviointiprosessiin; |
| --- | --- |

68.

pitää tarpeellisena yhteistyön tehostamista sellaisten tahojen välillä, jotka ovat mukana kehittämässä ratkaisuja aktiivisena ja terveenä ikääntymiseen, ja korostaa, että tällä alalla tarvitaan monitasoista hallintoa; katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten ei pitäisi pelkästään vastata toimien toteuttamisesta, vaan ne olisi otettava mukaan koko päätöksenteko- ja arviointiprosessiin;

| 69. | korostaa paikallisten ja alueellisten toimijoiden merkittävää roolia terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelujen uudenaikaistamisessa, parantamisessa ja järkeistämisessä, jotta voidaan tuottaa malleja, joilla saadaan aikaan parempia tuloksia työmarkkinoilla toimivien henkilöiden kannalta; |
| --- | --- |

69.

korostaa paikallisten ja alueellisten toimijoiden merkittävää roolia terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelujen uudenaikaistamisessa, parantamisessa ja järkeistämisessä, jotta voidaan tuottaa malleja, joilla saadaan aikaan parempia tuloksia työmarkkinoilla toimivien henkilöiden kannalta;

| 70. | suhtautuu myönteisesti esteettömyyttä koskeviin nykyisiin aloitteisiin, kuten ”Access City Awards” -esteettömyyspalkintoon; kehottaa komissiota hyväksymään kunnianhimoisen EU:n esteettömyyssäädöksen, jotta kehitetään esteettömästi saatavilla olevien tavaroiden ja palvelujen markkinoita; |
| --- | --- |

70.

suhtautuu myönteisesti esteettömyyttä koskeviin nykyisiin aloitteisiin, kuten ”Access City Awards” -esteettömyyspalkintoon; kehottaa komissiota hyväksymään kunnianhimoisen EU:n esteettömyyssäädöksen, jotta kehitetään esteettömästi saatavilla olevien tavaroiden ja palvelujen markkinoita;

| 71. | tukee ajatusta epävirallisen koulutuksen antamisesta nuorempien sukupolvien jäsenille, jotta voidaan tarjota yleisluontoisia hoitopalveluja ikääntyneille; |
| --- | --- |

71.

tukee ajatusta epävirallisen koulutuksen antamisesta nuorempien sukupolvien jäsenille, jotta voidaan tarjota yleisluontoisia hoitopalveluja ikääntyneille;

| 72. | korostaa, että on tärkeää lisätä investointeja ja käyttää aiempaa enemmän rahaa koulutukseen ja uudelleenkoulutukseen ja erityisesti elinikäiseen oppimiseen ja terveiden elintapojen edistämiseen, jotta edistetään sukupolviystävällistä työelämää ja jotta myös ikääntyvät työntekijät voivat pitää puolensa muuttuvassa teknologisessa ympäristössä; kehottaa tätä silmällä pitäen painottamaan voimakkaasti elinikäistä oppimista Yhteinen Erasmus -ohjelmassa, joka muodostaa tehokkaan välineen kaikenikäisten unionin kansalaisten koulutuksen ja jatkuvan ammatillisen kehittymisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

72.

korostaa, että on tärkeää lisätä investointeja ja käyttää aiempaa enemmän rahaa koulutukseen ja uudelleenkoulutukseen ja erityisesti elinikäiseen oppimiseen ja terveiden elintapojen edistämiseen, jotta edistetään sukupolviystävällistä työelämää ja jotta myös ikääntyvät työntekijät voivat pitää puolensa muuttuvassa teknologisessa ympäristössä; kehottaa tätä silmällä pitäen painottamaan voimakkaasti elinikäistä oppimista Yhteinen Erasmus -ohjelmassa, joka muodostaa tehokkaan välineen kaikenikäisten unionin kansalaisten koulutuksen ja jatkuvan ammatillisen kehittymisen edistämiseksi;

| 73. | korostaa, että tarvitaan kokonaisvaltainen lähestymistapa ikääntymiseen sekä laajoja kehitystoimia ja uudistuksia paitsi elinikäisen oppimisen alalla ja työmarkkinoilla myös niiden saavutettavuudessa, mikä sisältää liikenteen, infrastruktuurin ja rakennukset; |
| --- | --- |

73.

korostaa, että tarvitaan kokonaisvaltainen lähestymistapa ikääntymiseen sekä laajoja kehitystoimia ja uudistuksia paitsi elinikäisen oppimisen alalla ja työmarkkinoilla myös niiden saavutettavuudessa, mikä sisältää liikenteen, infrastruktuurin ja rakennukset;

| 74. | korostaa, että perheessä hoitotyötä tekeville on perustettava tukijärjestelmiä; |
| --- | --- |

74.

korostaa, että perheessä hoitotyötä tekeville on perustettava tukijärjestelmiä;

| 75. | tukee komission näkemystä ikääntymistä tukevien ympäristöjen luomisen edistämisestä, sillä niillä voidaan edistää merkittävästi aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koko elämänkaaren aikana; huomauttaa kuitenkin, että ikääntymistä tukevien ympäristöjen luominen ei yksin riitä edistämään tosiasiallisesti sellaisia kysymyksiä kuin ihmisten liikkuvuus, asuinalueiden jalankulkijaystävällisyys tai sosiaalisen osallisuuden mahdollistavat yhteisölliset järjestelyt sekä laadukkaat ja kohtuuhintaiset hoito- ja hoivapalvelut ja asianmukaiset ja kohtuuhintaiset asunnot; |
| --- | --- |

75.

tukee komission näkemystä ikääntymistä tukevien ympäristöjen luomisen edistämisestä, sillä niillä voidaan edistää merkittävästi aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koko elämänkaaren aikana; huomauttaa kuitenkin, että ikääntymistä tukevien ympäristöjen luominen ei yksin riitä edistämään tosiasiallisesti sellaisia kysymyksiä kuin ihmisten liikkuvuus, asuinalueiden jalankulkijaystävällisyys tai sosiaalisen osallisuuden mahdollistavat yhteisölliset järjestelyt sekä laadukkaat ja kohtuuhintaiset hoito- ja hoivapalvelut ja asianmukaiset ja kohtuuhintaiset asunnot;

| 76. | suhtautuu myönteisesti tavoitteeseen edistää ikämyönteisiä ympäristöjä tärkeänä välineenä tukea ikääntyneitä työntekijöitä ja työnhakijoita ja edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikille tarjoavia osallistavia yhteiskuntia; |
| --- | --- |

76.

suhtautuu myönteisesti tavoitteeseen edistää ikämyönteisiä ympäristöjä tärkeänä välineenä tukea ikääntyneitä työntekijöitä ja työnhakijoita ja edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikille tarjoavia osallistavia yhteiskuntia;

| 77. | korostaa, että työterveyden ja -turvallisuuden varmistamista on pidettävä ennakkoehtona kestävälle työelämälle ja aktiiviselle ikääntymiselle, etenkin vammaisten tai pitkäaikaissairaiden työntekijöiden tapauksessa; huomauttaa, että tietotekniikalla ja koneilla voisi olla keskeinen asema ikääntyvän työvoiman fyysisten tehtävien helpottamisessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarvittaessa edistämään tällaista teknologiaa; ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että strategisen täytäntöönpanosuunnitelman ensimmäisessä pilarissa tunnustetaan ennaltaehkäisyn merkitys; on vakuuttunut siitä, että ennaltaehkäisyllä on keskeinen merkitys myös työelämässä, sillä se parantaa työterveyttä ja vähentää siten terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoitojärjestelmiin kohdistuvaa painetta; |
| --- | --- |

77.

korostaa, että työterveyden ja -turvallisuuden varmistamista on pidettävä ennakkoehtona kestävälle työelämälle ja aktiiviselle ikääntymiselle, etenkin vammaisten tai pitkäaikaissairaiden työntekijöiden tapauksessa; huomauttaa, että tietotekniikalla ja koneilla voisi olla keskeinen asema ikääntyvän työvoiman fyysisten tehtävien helpottamisessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarvittaessa edistämään tällaista teknologiaa; ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että strategisen täytäntöönpanosuunnitelman ensimmäisessä pilarissa tunnustetaan ennaltaehkäisyn merkitys; on vakuuttunut siitä, että ennaltaehkäisyllä on keskeinen merkitys myös työelämässä, sillä se parantaa työterveyttä ja vähentää siten terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoitojärjestelmiin kohdistuvaa painetta;

| 78. | on vakuuttunut kattavien uudistusten välttämättömyydestä, jotta voidaan estää työmarkkinoille pääsyn vaikeutuminen, joka voisi vastaisuudessa johtaa talouden taantumaan ja uhata Euroopan hyvinvointia ja vaurautta; korostaa tässä suhteessa tarvetta omaksua laaja näkökulma, jossa otetaan huomioon talouspolitiikan, työllisyyden, sosiaaliturvan, sosiaalisen suojelun, sukupuolten tasa-arvon ja syrjinnän torjunnan kaltaiset kysymykset; |
| --- | --- |

78.

on vakuuttunut kattavien uudistusten välttämättömyydestä, jotta voidaan estää työmarkkinoille pääsyn vaikeutuminen, joka voisi vastaisuudessa johtaa talouden taantumaan ja uhata Euroopan hyvinvointia ja vaurautta; korostaa tässä suhteessa tarvetta omaksua laaja näkökulma, jossa otetaan huomioon talouspolitiikan, työllisyyden, sosiaaliturvan, sosiaalisen suojelun, sukupuolten tasa-arvon ja syrjinnän torjunnan kaltaiset kysymykset;

| 79. | suhtautuu myönteisesti standardoinnin alalla parhaillaan toteutettaviin aloitteisiin, kuten kaikkien tarpeet huomioon ottavaa suunnittelua sekä tieto- ja viestintätekniikan ja rakennetun ympäristön esteettömyyttä koskeviin toimeksiantoihin; panee merkille, että komissio on sitoutunut käynnistämään vastaavia aloitteita sellaisten unionin standardien kohdalla, jotka koskevat sähköistä terveydenhoitoa ja itsenäistä suoriutumista; kehottaa komissiota ja standardoinnista vastaavia elimiä jatkamaan käyttäjien osallistamista näihin aloitteisiin, jotta heidän tarpeisiinsa vastataan asianmukaisella tavalla; |
| --- | --- |

79.

suhtautuu myönteisesti standardoinnin alalla parhaillaan toteutettaviin aloitteisiin, kuten kaikkien tarpeet huomioon ottavaa suunnittelua sekä tieto- ja viestintätekniikan ja rakennetun ympäristön esteettömyyttä koskeviin toimeksiantoihin; panee merkille, että komissio on sitoutunut käynnistämään vastaavia aloitteita sellaisten unionin standardien kohdalla, jotka koskevat sähköistä terveydenhoitoa ja itsenäistä suoriutumista; kehottaa komissiota ja standardoinnista vastaavia elimiä jatkamaan käyttäjien osallistamista näihin aloitteisiin, jotta heidän tarpeisiinsa vastataan asianmukaisella tavalla;

| 80. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään kampanjoita, joilla lisätään yleistä tietoisuutta varsinkin vammaisten tai pitkäaikaissairaiden ikääntyvien työntekijöiden panoksesta ja tuottavuudesta; |
| --- | --- |

80.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään kampanjoita, joilla lisätään yleistä tietoisuutta varsinkin vammaisten tai pitkäaikaissairaiden ikääntyvien työntekijöiden panoksesta ja tuottavuudesta;

| 81. | katsoo, että ikääntyneet tarvitsevat riittävän tulotason, asuntoja, mahdollisuuden käyttää terveydenhuolto-, sosiaali- ja kulttuuripalveluja sekä vahvoja sosiaalisia verkostoja, jotka parantavat heidän elämänlaatuaan, sekä mahdollisuuksia antaa edelleen halutessaan panoksensa työmarkkinoilla ilman ikäsyrjinnästä aiheutuvia rajoituksia; |
| --- | --- |

81.

katsoo, että ikääntyneet tarvitsevat riittävän tulotason, asuntoja, mahdollisuuden käyttää terveydenhuolto-, sosiaali- ja kulttuuripalveluja sekä vahvoja sosiaalisia verkostoja, jotka parantavat heidän elämänlaatuaan, sekä mahdollisuuksia antaa edelleen halutessaan panoksensa työmarkkinoilla ilman ikäsyrjinnästä aiheutuvia rajoituksia;

| 82. | korostaa, että on tärkeää tukea ikääntyneitä vapaaehtoistyöntekijöitä ja helpottaa sukupolvien välistä vapaaehtoistyötä; katsoo, että vapaaehtoistyö ja ikääntyneille tarkoitetut ”old people for old people” -aloitteet voivat olla osallistamiskeino ja antaa kohtuullisen panoksen pitkäaikaishoitojärjestelmien kestävyyteen; tukee siksi tämän alan kehittämis- ja innovointitoimia; |
| --- | --- |

82.

korostaa, että on tärkeää tukea ikääntyneitä vapaaehtoistyöntekijöitä ja helpottaa sukupolvien välistä vapaaehtoistyötä; katsoo, että vapaaehtoistyö ja ikääntyneille tarkoitetut ”old people for old people” -aloitteet voivat olla osallistamiskeino ja antaa kohtuullisen panoksen pitkäaikaishoitojärjestelmien kestävyyteen; tukee siksi tämän alan kehittämis- ja innovointitoimia;

o

o o

| 83. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

83.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 225, 27.7.2012, s. 46.

(2)  EUVL C 229, 31.7.2012, s. 13.

---

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/19

---

P7_TA(2013)0047

CITES-sopimuksen osapuolten 16. konferenssin valmistelu

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. helmikuuta 2013 EU:n strategisista tavoitteista Bangkokissa Thaimaassa 3.–14. maaliskuuta 2013 pidettävässä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) sopimuspuolten konferenssin 16. kokouksessa (2012/2838(RSP))

(2016/C 024/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Bangkokissa Thaimaassa 3.–14. maaliskuuta 2013 pidettävän, luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) sopimuspuolten konferenssin 16. kokouksen (COP16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bangkokissa Thaimaassa 3.–14. maaliskuuta 2013 pidettävän, luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) sopimuspuolten konferenssin 16. kokouksen (COP16),

| — | ottaa huomioon Bangkokissa Thaimaassa 3.–14. maaliskuuta 2013 pidettävän, luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) COP16-kokouksen tärkeimmistä tavoitteista neuvostolle ja komissiolle esitetyt kysymykset (O-000201/2012 – B7-0109/2013 ja O-000202/2012 – B7-0110/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bangkokissa Thaimaassa 3.–14. maaliskuuta 2013 pidettävän, luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) COP16-kokouksen tärkeimmistä tavoitteista neuvostolle ja komissiolle esitetyt kysymykset (O-000201/2012 – B7-0109/2013 ja O-000202/2012 – B7-0110/2013),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että CITES on maailman laajin voimassa oleva luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön suojelua koskeva sopimus, jolla pyritään estämään luonnonvaraisten eläin- ja kasvilajien liikakäyttö kansainvälisessä kaupassa ja johon on liittynyt 177 sopimuspuolta, myös kaikki Euroopan unionin 27 jäsenvaltiota; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että CITES on maailman laajin voimassa oleva luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön suojelua koskeva sopimus, jolla pyritään estämään luonnonvaraisten eläin- ja kasvilajien liikakäyttö kansainvälisessä kaupassa ja johon on liittynyt 177 sopimuspuolta, myös kaikki Euroopan unionin 27 jäsenvaltiota;

| B. | toteaa, että CITES-yleissopimuksen tavoitteena on varmistaa, että luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kansainvälinen kauppa ei uhkaa luonnonvaraisten lajien säilymistä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että CITES-yleissopimuksen tavoitteena on varmistaa, että luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kansainvälinen kauppa ei uhkaa luonnonvaraisten lajien säilymistä;

| C. | katsoo, että on tärkeää asettaa pitkän aikavälin hyvinvointi lyhyen aikavälin taloudellisten etujen edelle; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että on tärkeää asettaa pitkän aikavälin hyvinvointi lyhyen aikavälin taloudellisten etujen edelle;

| D. | toteaa, että luonnonvaraisten lajien liikakäyttö, luonnonvaraisten eläin- ja kasvilajien laiton kauppa, luontotyyppien tuhoutuminen, ilmastonmuutos ja luonnonvarojen kuluttaminen ihmisten tarpeisiin ovat luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen pääasiallisia syitä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että luonnonvaraisten lajien liikakäyttö, luonnonvaraisten eläin- ja kasvilajien laiton kauppa, luontotyyppien tuhoutuminen, ilmastonmuutos ja luonnonvarojen kuluttaminen ihmisten tarpeisiin ovat luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen pääasiallisia syitä;

| E. | toteaa, että luonnontilaisten metsien rajaaminen ja alueiden pitäminen tiettöminä ovat kustannustehokkaita keinoja säilyttää luonnon monimuotoisuus ja ekosysteemipalvelut; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että luonnontilaisten metsien rajaaminen ja alueiden pitäminen tiettöminä ovat kustannustehokkaita keinoja säilyttää luonnon monimuotoisuus ja ekosysteemipalvelut;

| F. | toteaa, että CITES-päätöslauselman Conf. 9.24 (Rev. COP15) liitteessä 4 esitetään varotoimenpiteitä, joita olisi harkittava tai toteutettava liitteitä mukautettaessa; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että CITES-päätöslauselman Conf. 9.24 (Rev. COP15) liitteessä 4 esitetään varotoimenpiteitä, joita olisi harkittava tai toteutettava liitteitä mukautettaessa;

| G. | katsoo, että CITES-päätösten olisi perustuttava tieteellisiin tutkimustuloksiin; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että CITES-päätösten olisi perustuttava tieteellisiin tutkimustuloksiin;

| H. | toteaa, että CITES-sopimukseen sisältyvät lajit luetellaan liitteissä niiden suojeluaseman ja kansainvälisen kaupan tason mukaisesti siten, että liitteeseen I sisältyvät lajit, joita uhkaa sukupuutto ja joiden kauppa on kielletty, ja liitteeseen II sisältyvät lajit, joiden kauppaa on valvottava, jotta vältetään lajien sellainen käyttö, joka uhkaa niiden säilymistä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että CITES-sopimukseen sisältyvät lajit luetellaan liitteissä niiden suojeluaseman ja kansainvälisen kaupan tason mukaisesti siten, että liitteeseen I sisältyvät lajit, joita uhkaa sukupuutto ja joiden kauppa on kielletty, ja liitteeseen II sisältyvät lajit, joiden kauppaa on valvottava, jotta vältetään lajien sellainen käyttö, joka uhkaa niiden säilymistä;

| I. | toteaa, että CITES-sopimuksen liitteeseen I sisältyvät lajit on suojeltu tiukasti ja niiden kauppa on kielletty; katsoo, että takavarikoitujen tuotteiden (norsunluu, tiikerin luut, sarvikuonon sarvet jne.) kaupan salliminen olisi vastoin CITES-sopimuksen tavoitteita; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että CITES-sopimuksen liitteeseen I sisältyvät lajit on suojeltu tiukasti ja niiden kauppa on kielletty; katsoo, että takavarikoitujen tuotteiden (norsunluu, tiikerin luut, sarvikuonon sarvet jne.) kaupan salliminen olisi vastoin CITES-sopimuksen tavoitteita;

| J. | toteaa, että säännölliset tarkistukset ovat osoittaneet, että tiettyjä liitteessä I mainittuja lajeja koskevat CITES-toimet ovat tuottaneet tulosta ja että nyt nämä lajit voidaan siirtää liitteeseen II; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että säännölliset tarkistukset ovat osoittaneet, että tiettyjä liitteessä I mainittuja lajeja koskevat CITES-toimet ovat tuottaneet tulosta ja että nyt nämä lajit voidaan siirtää liitteeseen II;

| K. | toteaa, että biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen mukaisen luonnon monimuotoisuutta koskevan strategisen suunnitelman 2011–2020 Aichin tavoitteessa 12 edellytetään, että uhanalaisiksi tiedettyjen lajien sukupuutto saadaan estettyä ja niiden suojeluasema, erityisesti nopeimmin häviävien lajien suojeluasema, paremmaksi ja kestäväksi vuoteen 2020 mennessä; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen mukaisen luonnon monimuotoisuutta koskevan strategisen suunnitelman 2011–2020 Aichin tavoitteessa 12 edellytetään, että uhanalaisiksi tiedettyjen lajien sukupuutto saadaan estettyä ja niiden suojeluasema, erityisesti nopeimmin häviävien lajien suojeluasema, paremmaksi ja kestäväksi vuoteen 2020 mennessä;

| L. | toteaa, että biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen mukaisen luonnon monimuotoisuutta koskevan strategisen suunnitelman 2011–2020 Aichin tavoitteessa 6 edellytetään, että vuoteen 2020 mennessä kalakantoja, selkärangattomien kantoja ja vesikasveja hoidetaan ja hyödynnetään kestävästi, laillisesti ja ekosysteemiin perustuvia lähestymistapoja noudattaen siten, että estetään liikakalastus, kaikkia uhanalaisia kantoja varten on luotu elvytyssuunnitelmia ja -toimenpiteitä, kalastuksella ei ole kielteisiä vaikutuksia uhanalaisiin lajeihin ja haavoittuviin ekosysteemeihin ja kalastuksen vaikutus kantoihin, lajeihin ja ekosysteemeihin on turvallisissa ekologisissa rajoissa; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen mukaisen luonnon monimuotoisuutta koskevan strategisen suunnitelman 2011–2020 Aichin tavoitteessa 6 edellytetään, että vuoteen 2020 mennessä kalakantoja, selkärangattomien kantoja ja vesikasveja hoidetaan ja hyödynnetään kestävästi, laillisesti ja ekosysteemiin perustuvia lähestymistapoja noudattaen siten, että estetään liikakalastus, kaikkia uhanalaisia kantoja varten on luotu elvytyssuunnitelmia ja -toimenpiteitä, kalastuksella ei ole kielteisiä vaikutuksia uhanalaisiin lajeihin ja haavoittuviin ekosysteemeihin ja kalastuksen vaikutus kantoihin, lajeihin ja ekosysteemeihin on turvallisissa ekologisissa rajoissa;

| M. | katsoo, että ympäristöalan kansainvälisten laitosten päätöksenteon avoimuus on niiden toiminnan vaikuttavuuden avaintekijä; toteaa, että Rio+20 -kokouksen päätösasiakirjan ”Tulevaisuus, jota tavoittelemme” mukaan kestävien kehitystavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan kaikilla tasoilla instituutioita, jotka ovat tehokkaita, avoimia, vastuullisia ja demokraattisia; toteaa, että avoimuuden edistäminen kuuluu myös CITES-päätöslauselman Conf. 14.2 osaan ”CITES Strategic Vision: 2008–2013”; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että ympäristöalan kansainvälisten laitosten päätöksenteon avoimuus on niiden toiminnan vaikuttavuuden avaintekijä; toteaa, että Rio+20 -kokouksen päätösasiakirjan ”Tulevaisuus, jota tavoittelemme” mukaan kestävien kehitystavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan kaikilla tasoilla instituutioita, jotka ovat tehokkaita, avoimia, vastuullisia ja demokraattisia; toteaa, että avoimuuden edistäminen kuuluu myös CITES-päätöslauselman Conf. 14.2 osaan ”CITES Strategic Vision: 2008–2013”;

| N. | toteaa, että CITES-sopimuspuolten konferenssin työjärjestyksen mukaan salaista lippuäänestystä käytetään yleensä ainoastaan toimihenkilöiden ja isäntämaiden vaalissa; toteaa, että tästä säännöstä huolimatta viimeisimmässä sopimuspuolten konferenssin kokouksessa useista asioista päätettiin salaisella lippuäänestyksellä; toteaa, että salaista lippuäänestystä käytetään yleensä arkaluonteisista ja tärkeistä asioista, esimerkiksi merilajeihin tai norsunluun kauppaan liittyvistä asioista äänestettäessä; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että CITES-sopimuspuolten konferenssin työjärjestyksen mukaan salaista lippuäänestystä käytetään yleensä ainoastaan toimihenkilöiden ja isäntämaiden vaalissa; toteaa, että tästä säännöstä huolimatta viimeisimmässä sopimuspuolten konferenssin kokouksessa useista asioista päätettiin salaisella lippuäänestyksellä; toteaa, että salaista lippuäänestystä käytetään yleensä arkaluonteisista ja tärkeistä asioista, esimerkiksi merilajeihin tai norsunluun kauppaan liittyvistä asioista äänestettäessä;

| O. | toteaa, että sillihai on erittäin altis liikakalastukselle; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että sillihai on erittäin altis liikakalastukselle;

| P. | toteaa, että vasarahai on maailmanlaajuisesti uhanalainen kansainvälisen eväkaupan ja kalakantojen huomattavaa vähenemistä aiheuttaneiden sivusaaliiden vuoksi; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että vasarahai on maailmanlaajuisesti uhanalainen kansainvälisen eväkaupan ja kalakantojen huomattavaa vähenemistä aiheuttaneiden sivusaaliiden vuoksi;

| Q. | toteaa, että norsujen salametsästyksen huomattavalla lisääntymisellä on haitallisia vaikutuksia norsupopulaatioihin kaikilla neljällä Afrikan osa-alueella ja että tämä on vakava ja kasvava huolenaihe; toteaa, että laitonta norsunluuta takavarikoitiin ennätysmäärät vuosina 2009–2011; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että norsujen salametsästyksen huomattavalla lisääntymisellä on haitallisia vaikutuksia norsupopulaatioihin kaikilla neljällä Afrikan osa-alueella ja että tämä on vakava ja kasvava huolenaihe; toteaa, että laitonta norsunluuta takavarikoitiin ennätysmäärät vuosina 2009–2011;

| R. | toteaa, että kestämätön ja epäeettinen metsästysmuistojen vuoksi metsästäminen on romahduttanut CITES-sopimuksen liitteisiin I ja II sisältyvien uhanalaisten lajien kannat; katsoo tällaisen metsästyksen vaarantavan vakavasti CITES-sopimuksen tavoitteiden toteutumisen; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että kestämätön ja epäeettinen metsästysmuistojen vuoksi metsästäminen on romahduttanut CITES-sopimuksen liitteisiin I ja II sisältyvien uhanalaisten lajien kannat; katsoo tällaisen metsästyksen vaarantavan vakavasti CITES-sopimuksen tavoitteiden toteutumisen;

| S. | toteaa, että CITES-sopimuksen tehottoman täytäntöönpanon vuoksi sen liitteissä I ja II lueteltuja uhanalaisia lajeja tapetaan yhä voitontavoittelutarkoituksessa; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että CITES-sopimuksen tehottoman täytäntöönpanon vuoksi sen liitteissä I ja II lueteltuja uhanalaisia lajeja tapetaan yhä voitontavoittelutarkoituksessa;

| T. | toteaa, että 80 prosenttia Afrikan sarvikuonopopulaatiosta on Etelä-Afrikassa; toteaa, että näiden eläinten salametsästys lisääntyy nopeasti monissa maissa; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että 80 prosenttia Afrikan sarvikuonopopulaatiosta on Etelä-Afrikassa; toteaa, että näiden eläinten salametsästys lisääntyy nopeasti monissa maissa;

| U. | toteaa, että tiikereillä ja muilla liitteessä I luetelluilla Aasian suurilla kissaeläimillä käydään edelleen paljon laitonta kauppaa ja että CITES-sopimuspuolille ei ole raportoitu täytäntöönpanotoimista eikä myöskään EU:n vuonna 2007 kannattamasta CITES-päätöksestä 14.69, jonka mukaan tiikereiden kasvattaminen lopetetaan vähitellen ja varmistetaan, ettei tiikereitä kasvateta niiden osilla ja niistä saatavilla tuotteilla käytävää kauppaa (mukaan lukien kotimainen kauppa) varten; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että tiikereillä ja muilla liitteessä I luetelluilla Aasian suurilla kissaeläimillä käydään edelleen paljon laitonta kauppaa ja että CITES-sopimuspuolille ei ole raportoitu täytäntöönpanotoimista eikä myöskään EU:n vuonna 2007 kannattamasta CITES-päätöksestä 14.69, jonka mukaan tiikereiden kasvattaminen lopetetaan vähitellen ja varmistetaan, ettei tiikereitä kasvateta niiden osilla ja niistä saatavilla tuotteilla käytävää kauppaa (mukaan lukien kotimainen kauppa) varten;

| V. | toteaa, että ilmastonmuutos on merkittävä uhka jääkarhuille (Ursus maritimus); toteaa lisäksi, että myös jääkarhun metsästys ja sen osilla käytävä kauppa on vakava uhka; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että ilmastonmuutos on merkittävä uhka jääkarhuille (Ursus maritimus); toteaa lisäksi, että myös jääkarhun metsästys ja sen osilla käytävä kauppa on vakava uhka;

| W. | toteaa, että Euroopan unioniin tuodaan paljon lemmikkieläimiksi kaupattavia matelijoita sekä CITES-sopimuksessa lueteltuja lajeja; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että Euroopan unioniin tuodaan paljon lemmikkieläimiksi kaupattavia matelijoita sekä CITES-sopimuksessa lueteltuja lajeja;

| X. | toteaa, että suuria määriä useita kilpikonnalajeja pyydystetään elintarvikemarkkinoiden ja kansainvälisen lemmikkieläinkaupan tarpeisiin; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että suuria määriä useita kilpikonnalajeja pyydystetään elintarvikemarkkinoiden ja kansainvälisen lemmikkieläinkaupan tarpeisiin;

| Y. | toteaa, että rauskujen kidusten kansainvälisen kaupan kiihdyttämä kalastuksen lisääntyminen on johtanut paholaisrauskun (Manta spp.) ja muiden rauskulajien populaatioiden huomattavaan pienenemiseen; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että rauskujen kidusten kansainvälisen kaupan kiihdyttämä kalastuksen lisääntyminen on johtanut paholaisrauskun (Manta spp.) ja muiden rauskulajien populaatioiden huomattavaan pienenemiseen;

| Z. | katsoo, että kansainvälisissä kalastussopimuksissa ja CITES-sopimuksessa olisi pyrittävä yhteisiin tavoitteisiin, joita ovat avomeren kalavarojen pitkän aikavälin säilyttäminen ottaen huomioon muun muassa sivusaaliiden vaikutus muihin kuin kohdelajeihin; |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että kansainvälisissä kalastussopimuksissa ja CITES-sopimuksessa olisi pyrittävä yhteisiin tavoitteisiin, joita ovat avomeren kalavarojen pitkän aikavälin säilyttäminen ottaen huomioon muun muassa sivusaaliiden vaikutus muihin kuin kohdelajeihin;

| AA. | toteaa, että nykyinen CITES-sopimus sisältää merestätuontia koskevia määräyksiä, jotka ovat epäselviä, ja erityisesti määräyksiä tuontipaikkana toimivasta jäsenvaltiosta, kun lajit on pyydetty avomerellä; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että nykyinen CITES-sopimus sisältää merestätuontia koskevia määräyksiä, jotka ovat epäselviä, ja erityisesti määräyksiä tuontipaikkana toimivasta jäsenvaltiosta, kun lajit on pyydetty avomerellä;

| AB. | toteaa, että merestätuontia käsittelevä CITES-työryhmä on ehdottanut ratkaisua, jossa kunnioitetaan sen lippuvaltion lainkäyttövaltaa, joka olisi vastuussa CITES-asiakirjojen myöntämisestä, lukuun ottamatta vuokrattuihin kalastusaluksiin sovellettavia joitakin pieniä poikkeuksia; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että merestätuontia käsittelevä CITES-työryhmä on ehdottanut ratkaisua, jossa kunnioitetaan sen lippuvaltion lainkäyttövaltaa, joka olisi vastuussa CITES-asiakirjojen myöntämisestä, lukuun ottamatta vuokrattuihin kalastusaluksiin sovellettavia joitakin pieniä poikkeuksia;

| AC. | toteaa, että CITES-sopimuksen moitteeton toimivuus edellyttäisi, että sopimuspuolet lisäävät merkittävästi rahoitustaan seuraavina viitenä vuotena; |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että CITES-sopimuksen moitteeton toimivuus edellyttäisi, että sopimuspuolet lisäävät merkittävästi rahoitustaan seuraavina viitenä vuotena;

| AD. | toteaa, että Euroopan unioni ei osallistu suoraan CITES-yleissopimukseen, mutta on kehitysyhteistyöapunsa kautta yksi sen päärahoittajista; |
| --- | --- |

AD.

toteaa, että Euroopan unioni ei osallistu suoraan CITES-yleissopimukseen, mutta on kehitysyhteistyöapunsa kautta yksi sen päärahoittajista;

| 1. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita ottamaan ennalta varautumisen periaatteen kaikkia työasiakirjoja ja lajiliite-ehdotuksia koskevien päätöstensä johtoajatukseksi ja huomioimaan erityisesti käyttäjä maksaa -periaatteen, ekosysteemipohjaisen lähestymistavan ja perinteiset suojeluperiaatteet; |
| --- | --- |

1.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita ottamaan ennalta varautumisen periaatteen kaikkia työasiakirjoja ja lajiliite-ehdotuksia koskevien päätöstensä johtoajatukseksi ja huomioimaan erityisesti käyttäjä maksaa -periaatteen, ekosysteemipohjaisen lähestymistavan ja perinteiset suojeluperiaatteet;

| 2. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita esiintymään yhtenäisesti sekä nopeuttamaan ja tehostamaan sisäisiä päätöksentekomenettelyjään, jotta ne voivat sopia pikaisesti unionin kannasta CITES-sopimuksen COP16-kokoukseen ja hyödyntää täysipainoisesti 27 jäsenvaltion tuomaa voimaa COP16-päätösten suuntaamisessa ennalta varautumiseen; |
| --- | --- |

2.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita esiintymään yhtenäisesti sekä nopeuttamaan ja tehostamaan sisäisiä päätöksentekomenettelyjään, jotta ne voivat sopia pikaisesti unionin kannasta CITES-sopimuksen COP16-kokoukseen ja hyödyntää täysipainoisesti 27 jäsenvaltion tuomaa voimaa COP16-päätösten suuntaamisessa ennalta varautumiseen;

| 3. | kehottaa unionia näyttämään esimerkkiä uhanalaisten lajien suojelussa ja osallistumaan aktiivisesti CITES-neuvotteluihin sekä edistämään tilannetta pahentavien porsaanreikien tukkimista; pitää valitettavana, että jäsenvaltioita ja unionin kansalaisia väitetään käytetyn välikäsinä sarvikuonon sarvien toimittamisessa Vietnamiin tai muihin maihin, joissa sillä on suuri kaupallinen arvo, ja siten sen kysynnän kasvattamisessa ja salametsästyksen kiihdyttämisessä; |
| --- | --- |

3.

kehottaa unionia näyttämään esimerkkiä uhanalaisten lajien suojelussa ja osallistumaan aktiivisesti CITES-neuvotteluihin sekä edistämään tilannetta pahentavien porsaanreikien tukkimista; pitää valitettavana, että jäsenvaltioita ja unionin kansalaisia väitetään käytetyn välikäsinä sarvikuonon sarvien toimittamisessa Vietnamiin tai muihin maihin, joissa sillä on suuri kaupallinen arvo, ja siten sen kysynnän kasvattamisessa ja salametsästyksen kiihdyttämisessä;

| 4. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita hakemaan tukea kolmansista maista sekä ennen kokousta että sen aikana ja muodostamaan liittoumia; |
| --- | --- |

4.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita hakemaan tukea kolmansista maista sekä ennen kokousta että sen aikana ja muodostamaan liittoumia;

| 5. | kehottaa CITES-sopimuspuolia harkitsemaan myös muita mahdollisuuksia lisätä kaikilla asiaankuuluvilla tasoilla yhteistyötä, koordinointia ja synergiaa luonnon monimuotoisuutta koskevissa yleissopimusasioissa; |
| --- | --- |

5.

kehottaa CITES-sopimuspuolia harkitsemaan myös muita mahdollisuuksia lisätä kaikilla asiaankuuluvilla tasoilla yhteistyötä, koordinointia ja synergiaa luonnon monimuotoisuutta koskevissa yleissopimusasioissa;

Päätöksenteon avoimuus

| 6. | vastustaa jyrkästi salaisten lippuäänestysten käyttämistä CITES-kokouksissa, koska CITES-sopimuspuolten konferenssin työjärjestyksen mukaan niitä voidaan käyttää ainoastaan erityistapauksissa; kannattaa tässä yhteydessä asiaa koskevaa ehdotusta, jonka Tanska on esittänyt unionin jäsenvaltioiden puolesta; |
| --- | --- |

6.

vastustaa jyrkästi salaisten lippuäänestysten käyttämistä CITES-kokouksissa, koska CITES-sopimuspuolten konferenssin työjärjestyksen mukaan niitä voidaan käyttää ainoastaan erityistapauksissa; kannattaa tässä yhteydessä asiaa koskevaa ehdotusta, jonka Tanska on esittänyt unionin jäsenvaltioiden puolesta;

| 7. | on tyytyväinen Tanskan unionin jäsenvaltioiden puolesta esittämään ehdotukseen sisällyttää päätöslauselmaan Conf. 11.1 (Rev. COP15) eturistiriitaa koskeva uusi kohta; |
| --- | --- |

7.

on tyytyväinen Tanskan unionin jäsenvaltioiden puolesta esittämään ehdotukseen sisällyttää päätöslauselmaan Conf. 11.1 (Rev. COP15) eturistiriitaa koskeva uusi kohta;

Rahoitus

| 8. | kehottaa komissiota varmistamaan kehitysyhteistyöavun kautta tapahtuvan rahoituksen jatkuvuuden, jotta voidaan saavuttaa CITES-tavoitteet; viittaa tässä yhteydessä erityisesti käynnissä olevaan MIKE-ohjelmaan (Monitoring Illegal Killing of Elephants), johon Euroopan unioni voisi sitoutua uudelleen, kunhan sen tehokkuus on tarkistettu ja arvioitu riippumattomasti; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota varmistamaan kehitysyhteistyöavun kautta tapahtuvan rahoituksen jatkuvuuden, jotta voidaan saavuttaa CITES-tavoitteet; viittaa tässä yhteydessä erityisesti käynnissä olevaan MIKE-ohjelmaan (Monitoring Illegal Killing of Elephants), johon Euroopan unioni voisi sitoutua uudelleen, kunhan sen tehokkuus on tarkistettu ja arvioitu riippumattomasti;

| 9. | kannustaa komissiota ja unionin jäsenvaltioita harkitsemaan mahdollisuutta antaa CITES-sopimukseen liittyvää pitkän aikavälin rahoitustukea Euroopan kehitysrahaston kautta; |
| --- | --- |

9.

kannustaa komissiota ja unionin jäsenvaltioita harkitsemaan mahdollisuutta antaa CITES-sopimukseen liittyvää pitkän aikavälin rahoitustukea Euroopan kehitysrahaston kautta;

| 10. | kannattaa ehdotusta siitä, että pyydetään Maailman ympäristörahastoa (GEF) toimimaan CITES-toimien rahoitusmekanismina ja että otetaan GEF mukaan luonnon monimuotoisuutta koskevaa strategiaan ja sisällytetään siihen lajeja koskeva osuus (1); |
| --- | --- |

10.

kannattaa ehdotusta siitä, että pyydetään Maailman ympäristörahastoa (GEF) toimimaan CITES-toimien rahoitusmekanismina ja että otetaan GEF mukaan luonnon monimuotoisuutta koskevaa strategiaan ja sisällytetään siihen lajeja koskeva osuus (1);

Merestätuonti

| 11. | panee tyytyväisenä merkille merestätuontia käsittelevän CITES-työryhmän keskustelut ja sen työn edistymisen; kannattaa COP16:n asiakirjaa Doc. 32, jonka tarkoituksena on tehostaa valtioiden lainkäyttövallan ulkopuolisilla merialueilla pyydettyjen CITES-sopimukseen sisältyvien merilajien suojelun valvontaa, ja kehottaa sopimuspuolia saattamaan asiaa koskevan työn päätökseen COP16-kokouksessa; |
| --- | --- |

11.

panee tyytyväisenä merkille merestätuontia käsittelevän CITES-työryhmän keskustelut ja sen työn edistymisen; kannattaa COP16:n asiakirjaa Doc. 32, jonka tarkoituksena on tehostaa valtioiden lainkäyttövallan ulkopuolisilla merialueilla pyydettyjen CITES-sopimukseen sisältyvien merilajien suojelun valvontaa, ja kehottaa sopimuspuolia saattamaan asiaa koskevan työn päätökseen COP16-kokouksessa;

Hait

| 12. | panee tyytyväisenä merkille Brasilian, Komorien, Kroatian ja Egyptin sekä Tanskan EU:n jäsenvaltioiden puolesta esittämän ehdotuksen sillihain (Lamna nasus) sisällyttämisestä liitteeseen II; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita antamaan tukensa ehdotukselle; |
| --- | --- |

12.

panee tyytyväisenä merkille Brasilian, Komorien, Kroatian ja Egyptin sekä Tanskan EU:n jäsenvaltioiden puolesta esittämän ehdotuksen sillihain (Lamna nasus) sisällyttämisestä liitteeseen II; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita antamaan tukensa ehdotukselle;

| 13. | panee tyytyväisenä merkille Brasilian, Kolumbian, Costa Rican, Ecuadorin, Hondurasin ja Meksikon sekä Tanskan EU:n jäsenvaltioiden puolesta esittämän ehdotuksen kolmen vasarahailajin (Sphyrna spp.) sisällyttämisestä liitteeseen II; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan tukensa ehdotukselle; |
| --- | --- |

13.

panee tyytyväisenä merkille Brasilian, Kolumbian, Costa Rican, Ecuadorin, Hondurasin ja Meksikon sekä Tanskan EU:n jäsenvaltioiden puolesta esittämän ehdotuksen kolmen vasarahailajin (Sphyrna spp.) sisällyttämisestä liitteeseen II; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan tukensa ehdotukselle;

| 14. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita antamaan tukensa Brasilian, Kolumbian ja Yhdysvaltojen ehdotukselle valkopilkkahain (Carcharhinus longimanus) sisällyttämisestä CITES-sopimuksen liitteeseen II; |
| --- | --- |

14.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita antamaan tukensa Brasilian, Kolumbian ja Yhdysvaltojen ehdotukselle valkopilkkahain (Carcharhinus longimanus) sisällyttämisestä CITES-sopimuksen liitteeseen II;

Norsunluu ja sarvikuonon sarvet

| 15. | panee tyytyväisenä merkille, että on torjuttu Tansanian ehdotus afrikannorsun (Loxodonta africana) siirtämisestä CITES-sopimuksen liitteestä I liitteeseen II sekä ehdotus Tansanian norsunluuvarastojen kertaluonteisesta myynnistä; |
| --- | --- |

15.

panee tyytyväisenä merkille, että on torjuttu Tansanian ehdotus afrikannorsun (Loxodonta africana) siirtämisestä CITES-sopimuksen liitteestä I liitteeseen II sekä ehdotus Tansanian norsunluuvarastojen kertaluonteisesta myynnistä;

| 16. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita torjumaan kaikki ehdotukset afrikannorsun siirtämisestä toiseen liitteeseen tai afrikannorsun luun kaupasta kunnes on tehty arvio Botswanassa, Namibiassa, Etelä-Afrikassa ja Zimbabwessa marraskuussa 2008 toteutetun norsunluun kertaluonteisen myynnin vaikutuksesta ja kunnes on todettu, että tällaisella myynnillä ei ole haitallisia vaikutuksia norsupopulaatioihin kyseisissä maissa eikä niiden naapurimaissa; |
| --- | --- |

16.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita torjumaan kaikki ehdotukset afrikannorsun siirtämisestä toiseen liitteeseen tai afrikannorsun luun kaupasta kunnes on tehty arvio Botswanassa, Namibiassa, Etelä-Afrikassa ja Zimbabwessa marraskuussa 2008 toteutetun norsunluun kertaluonteisen myynnin vaikutuksesta ja kunnes on todettu, että tällaisella myynnillä ei ole haitallisia vaikutuksia norsupopulaatioihin kyseisissä maissa eikä niiden naapurimaissa;

| 17. | on tietoinen nykyisestä norsujen salametsästyksen ongelmasta ja kannustaa CITES-sopimuspuolia noudattamaan varovaista lähestymistapaa ja perustamaan päätöksensä mahdolliseen norsujen säilymistä koskevaan vaikutukseen ja afrikannorsua koskevaan toimintasuunnitelmaan pohdittaessa päätöksentekomekanismia tulevaa norsunluun kauppaa varten yhdeksän vuoden tauon jälkeen, jonka lasketaan alkavan Botswanassa, Namibiassa, Etelä-Afrikassa ja Zimbabwessa marraskuussa 2008 toteutetusta norsunluun kertaluonteisesta myynnistä; kehottaa näin ollen unionia ja jäsenvaltioita antamaan tukensa Beninin, Burkina Fason, Keski-Afrikan tasavallan, Norsunluurannikon, Kenian, Liberian, Nigerian ja Togon ehdotukselle tulevaa norsunluun kauppaa koskevasta päätöksentekomekanismista tehdyn päätöksen 14.77 muuttamisesta; |
| --- | --- |

17.

on tietoinen nykyisestä norsujen salametsästyksen ongelmasta ja kannustaa CITES-sopimuspuolia noudattamaan varovaista lähestymistapaa ja perustamaan päätöksensä mahdolliseen norsujen säilymistä koskevaan vaikutukseen ja afrikannorsua koskevaan toimintasuunnitelmaan pohdittaessa päätöksentekomekanismia tulevaa norsunluun kauppaa varten yhdeksän vuoden tauon jälkeen, jonka lasketaan alkavan Botswanassa, Namibiassa, Etelä-Afrikassa ja Zimbabwessa marraskuussa 2008 toteutetusta norsunluun kertaluonteisesta myynnistä; kehottaa näin ollen unionia ja jäsenvaltioita antamaan tukensa Beninin, Burkina Fason, Keski-Afrikan tasavallan, Norsunluurannikon, Kenian, Liberian, Nigerian ja Togon ehdotukselle tulevaa norsunluun kauppaa koskevasta päätöksentekomekanismista tehdyn päätöksen 14.77 muuttamisesta;

| 18. | kehottaa CITES-sopimuspuolia antamaan tukensa Nigerian ja Ruandan esittämälle, afrikannorsun suojelun toimintasuunnitelmaa koskevalle päätöslauselmalle ja toimintasuunnitelman täytäntöönpanolle vaikuttavimpana keinona edistää norsujen säilymistä kaikkialla Afrikassa; |
| --- | --- |

18.

kehottaa CITES-sopimuspuolia antamaan tukensa Nigerian ja Ruandan esittämälle, afrikannorsun suojelun toimintasuunnitelmaa koskevalle päätöslauselmalle ja toimintasuunnitelman täytäntöönpanolle vaikuttavimpana keinona edistää norsujen säilymistä kaikkialla Afrikassa;

| 19. | kehottaa unionia, jäsenvaltioita ja kaikkia CITES-sopimuspuolia antamaan tukensa Kenian ehdotukselle tilapäisen nollakiintiön soveltamisesta Etelä-Afrikasta ja Swasimaasta peräisin oleviin sarvikuonometsästysmuistojen vientiin ja kehottaa kaikkia CITES-sopimuspuolia pohtimaan keinoja sarvikuonon sarvien kysynnän vähentämiseksi; |
| --- | --- |

19.

kehottaa unionia, jäsenvaltioita ja kaikkia CITES-sopimuspuolia antamaan tukensa Kenian ehdotukselle tilapäisen nollakiintiön soveltamisesta Etelä-Afrikasta ja Swasimaasta peräisin oleviin sarvikuonometsästysmuistojen vientiin ja kehottaa kaikkia CITES-sopimuspuolia pohtimaan keinoja sarvikuonon sarvien kysynnän vähentämiseksi;

| 20. | kehottaa sopimuspuolia pienentämään vuotuisia kansallisia kiintiöitä, jotka koskevat CITES-sopimuksen liitteissä I ja II lueteltujen uhanalaisten lajien metsästysmuistojen vientiä; |
| --- | --- |

20.

kehottaa sopimuspuolia pienentämään vuotuisia kansallisia kiintiöitä, jotka koskevat CITES-sopimuksen liitteissä I ja II lueteltujen uhanalaisten lajien metsästysmuistojen vientiä;

| 21. | kehottaa kaikkia sopimuspuolia, joiden alueella sarvikuonon sarvia käytetään, ja erityisesti Vietnamia toteuttamaan kiireellisiä toimia sarvikuonon sarvien laittoman tuonnin lopettamiseksi ja määräämään ankaria seuraamuksia lain rikkojille sekä toteuttamaan toimia, joilla kuluttajat saadaan tietoisiksi kulutuksensa vaikutuksesta luonnonvaraisiin sarvikuonopopulaatioihin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käsittelemään näitä asioita asianomaisten sopimuspuolten kanssa käytävissä neuvotteluissa; |
| --- | --- |

21.

kehottaa kaikkia sopimuspuolia, joiden alueella sarvikuonon sarvia käytetään, ja erityisesti Vietnamia toteuttamaan kiireellisiä toimia sarvikuonon sarvien laittoman tuonnin lopettamiseksi ja määräämään ankaria seuraamuksia lain rikkojille sekä toteuttamaan toimia, joilla kuluttajat saadaan tietoisiksi kulutuksensa vaikutuksesta luonnonvaraisiin sarvikuonopopulaatioihin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käsittelemään näitä asioita asianomaisten sopimuspuolten kanssa käytävissä neuvotteluissa;

Suuret kissaeläimet

| 22. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita keskeyttämään kaupankäynnin niiden sopimuspuolten kanssa, jotka eivät ole noudattaneet tiikereitä koskevaa CITES-päätöstä 14.69, ja niiden sopimuspuolten kanssa, jotka edistävät tiikereiden kasvattamista niiden osilla ja niistä saatavilla tuotteilla käytävää kauppaa varten; |
| --- | --- |

22.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita keskeyttämään kaupankäynnin niiden sopimuspuolten kanssa, jotka eivät ole noudattaneet tiikereitä koskevaa CITES-päätöstä 14.69, ja niiden sopimuspuolten kanssa, jotka edistävät tiikereiden kasvattamista niiden osilla ja niistä saatavilla tuotteilla käytävää kauppaa varten;

| 23. | kehottaa CITES-sopimuspuolia lopettamaan kestämättömän ja epäeettisen metsästysmuistoiksi metsästämisen, jonka vuoksi Afrikan leijonapopulaatiot ovat pienentyneet huomattavasti; |
| --- | --- |

23.

kehottaa CITES-sopimuspuolia lopettamaan kestämättömän ja epäeettisen metsästysmuistoiksi metsästämisen, jonka vuoksi Afrikan leijonapopulaatiot ovat pienentyneet huomattavasti;

| 24. | pitää valitettavana, ettei ole ehdotettu leijonan (Panthera leo) siirtämistä CITES-sopimuksen liitteestä II liitteeseen I; |
| --- | --- |

24.

pitää valitettavana, ettei ole ehdotettu leijonan (Panthera leo) siirtämistä CITES-sopimuksen liitteestä II liitteeseen I;

Matelijat

| 25. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita antamaan tukensa ehdotuksille monien Pohjois-Amerikasta ja Aasiasta kotoisin olevien kilpikonna- ja merikilpikonnalajien sisällyttämisestä CITES-sopimuksen liitteeseen II ja seitsemän lajin siirtämisestä liitteeseen I; |
| --- | --- |

25.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita antamaan tukensa ehdotuksille monien Pohjois-Amerikasta ja Aasiasta kotoisin olevien kilpikonna- ja merikilpikonnalajien sisällyttämisestä CITES-sopimuksen liitteeseen II ja seitsemän lajin siirtämisestä liitteeseen I;

| 26. | panee merkille kolmea makeanveden rasiakilpikonnalajia (Cuora galbinifrons, Mauremys annamensis ja Geoemyda japonica) koskevat vaihtoehtoiset ehdotukset ja kehottaa unionia ja jäsenvaltioita antamaan tukensa niiden levinneisyysalueen valtioiden (Vietnam ja Japani) vahvemmin perustelluille ehdotuksille Singaporessa kokoontuneen CITES-seminaarin asiantuntijoiden suositusten mukaisesti; |
| --- | --- |

26.

panee merkille kolmea makeanveden rasiakilpikonnalajia (Cuora galbinifrons, Mauremys annamensis ja Geoemyda japonica) koskevat vaihtoehtoiset ehdotukset ja kehottaa unionia ja jäsenvaltioita antamaan tukensa niiden levinneisyysalueen valtioiden (Vietnam ja Japani) vahvemmin perustelluille ehdotuksille Singaporessa kokoontuneen CITES-seminaarin asiantuntijoiden suositusten mukaisesti;

| 27. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita antamaan tukensa uudenseelanninvihergekkojen (Naultinus spp.) ja mangshaninkyyn (Protobothrops mangshanensis) sisällyttämiselle CITES-sopimuksen liitteeseen II, kuten ovat ehdottaneet ainoat niiden levinneisyysalueen valtiot Uusi-Seelanti ja Kiina; |
| --- | --- |

27.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita antamaan tukensa uudenseelanninvihergekkojen (Naultinus spp.) ja mangshaninkyyn (Protobothrops mangshanensis) sisällyttämiselle CITES-sopimuksen liitteeseen II, kuten ovat ehdottaneet ainoat niiden levinneisyysalueen valtiot Uusi-Seelanti ja Kiina;

| 28. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita antamaan tukensa Sveitsin esittämälle päätösluonnokselle, joka koskee käärmeiden kauppaa ja käärmeiden suojelun hallinnointia; |
| --- | --- |

28.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita antamaan tukensa Sveitsin esittämälle päätösluonnokselle, joka koskee käärmeiden kauppaa ja käärmeiden suojelun hallinnointia;

Muut lajit

| 29. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita antamaan tukensa Etiopian, Kenian ja Ugandan päätösluonnokselle, joka koskee gepardien laillisen ja laittoman kaupan tutkimista; |
| --- | --- |

29.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita antamaan tukensa Etiopian, Kenian ja Ugandan päätösluonnokselle, joka koskee gepardien laillisen ja laittoman kaupan tutkimista;

| 30. | on tyytyväinen Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) toimiin, joita ryhdyttiin toteuttamaan vuonna 2010 pidetyn CITES-sopimuksen COP15-kokouksen jälkeen; |
| --- | --- |

30.

on tyytyväinen Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) toimiin, joita ryhdyttiin toteuttamaan vuonna 2010 pidetyn CITES-sopimuksen COP15-kokouksen jälkeen;

| 31. | pitää valitettavana, ettei ole ehdotettu tonnikalan (Thunnus thynnus) sisällyttämistä CITES-sopimuksen liitteeseen I; |
| --- | --- |

31.

pitää valitettavana, ettei ole ehdotettu tonnikalan (Thunnus thynnus) sisällyttämistä CITES-sopimuksen liitteeseen I;

| 32. | pitää valitettavana, ettei ole ehdotettu korallien Corallium spp. ja Paracorallium spp. sisällyttämistä CITES-sopimuksen liitteeseen II; |
| --- | --- |

32.

pitää valitettavana, ettei ole ehdotettu korallien Corallium spp. ja Paracorallium spp. sisällyttämistä CITES-sopimuksen liitteeseen II;

| 33. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita antamaan tukensa seuraaville:






  — | paholaisrauskun (Manta spp.) sisällyttäminen CITES-sopimuksen liitteeseen II Brasilian, Kolumbian ja Ecuadorin ehdotuksen mukaisesti ja muiden rauskulajien sisällyttäminen liitteeseen II Kolumbian ja Ecuadorin ehdotuksen mukaisesti |
| --- | --- | --- |

33.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita antamaan tukensa seuraaville:

—

paholaisrauskun (Manta spp.) sisällyttäminen CITES-sopimuksen liitteeseen II Brasilian, Kolumbian ja Ecuadorin ehdotuksen mukaisesti ja muiden rauskulajien sisällyttäminen liitteeseen II Kolumbian ja Ecuadorin ehdotuksen mukaisesti

| — | jääkarhun (Ursus maritimus) siirtäminen CITES-sopimuksen liitteestä II liitteeseen I Yhdysvaltojen tekemän ja Venäjän federaation kannattaman ehdotuksen mukaisesti |
| --- | --- |

—

jääkarhun (Ursus maritimus) siirtäminen CITES-sopimuksen liitteestä II liitteeseen I Yhdysvaltojen tekemän ja Venäjän federaation kannattaman ehdotuksen mukaisesti

| — | afrikanmanaatin (Trichesurus senegalensis) siirtäminen CITES-sopimuksen liitteestä II liitteeseen I Beninin, Senegalin ja Sierra Leonen ehdotuksen mukaisesti |
| --- | --- |

—

afrikanmanaatin (Trichesurus senegalensis) siirtäminen CITES-sopimuksen liitteestä II liitteeseen I Beninin, Senegalin ja Sierra Leonen ehdotuksen mukaisesti

| — | ruskosaharauskun (Pristis microdon) siirtäminen CITES-sopimuksen liitteestä II liitteeseen I Australian ehdotuksen mukaisesti |
| --- | --- |

—

ruskosaharauskun (Pristis microdon) siirtäminen CITES-sopimuksen liitteestä II liitteeseen I Australian ehdotuksen mukaisesti

| — | useiden ruusupuulajien (Dalbergia spp.) ja eebenpuulajien (Diospyros spp.) sisällyttäminen CITES-sopimuksen liitteeseen II Madagaskarin, Belizen, Thaimaan ja Vietnamin ehdotuksen mukaisesti |
| --- | --- |

—

useiden ruusupuulajien (Dalbergia spp.) ja eebenpuulajien (Diospyros spp.) sisällyttäminen CITES-sopimuksen liitteeseen II Madagaskarin, Belizen, Thaimaan ja Vietnamin ehdotuksen mukaisesti

| — | useiden kansainvälisesti koristekasveina kaupattavien lajien (Adenia firingalavensis, Adenia subsessifolia, Cyphostemma laza, Operculicarya decaryi, Senna meridionalis, Uncarina stellulifera ja Uncarina grandidieri) sisällyttäminen CITES-sopimuksen liitteeseen II niiden ainoan levinneisyysalueen valtion Madagaskarin ehdotuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

—

useiden kansainvälisesti koristekasveina kaupattavien lajien (Adenia firingalavensis, Adenia subsessifolia, Cyphostemma laza, Operculicarya decaryi, Senna meridionalis, Uncarina stellulifera ja Uncarina grandidieri) sisällyttäminen CITES-sopimuksen liitteeseen II niiden ainoan levinneisyysalueen valtion Madagaskarin ehdotuksen mukaisesti;

| 34. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita vastustamaan seuraavia:






  — | CITES-sopimuksen strategista näkemystä koskevaan lausuntoon ehdotettu muutos, jonka mukaan CITES-sopimuksella olisi oltava muita maailmanlaajuisesti sovittuja tavoitteita kuin sen nykyinen tavoite hillitä merkittävästi biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä |
| --- | --- | --- |

34.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita vastustamaan seuraavia:

—

CITES-sopimuksen strategista näkemystä koskevaan lausuntoon ehdotettu muutos, jonka mukaan CITES-sopimuksella olisi oltava muita maailmanlaajuisesti sovittuja tavoitteita kuin sen nykyinen tavoite hillitä merkittävästi biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä

| — | liitteisiin I, II ja III sisältyvien laittomasti kaupattujen ja takavarikoitujen lajien luovuttaminen tai myynti Indonesian ehdotuksen mukaisesti |
| --- | --- |

—

liitteisiin I, II ja III sisältyvien laittomasti kaupattujen ja takavarikoitujen lajien luovuttaminen tai myynti Indonesian ehdotuksen mukaisesti

| — | kolmen krokotiililajin (Crocodylus acutus, C. porosus ja C. siamensis) siirtäminen CITES-sopimuksen liitteestä I liitteeseen II Kolumbian ja Thaimaan ehdotuksen mukaisesti |
| --- | --- |

—

kolmen krokotiililajin (Crocodylus acutus, C. porosus ja C. siamensis) siirtäminen CITES-sopimuksen liitteestä I liitteeseen II Kolumbian ja Thaimaan ehdotuksen mukaisesti

| — | preeriakanan (Tympanuchus cupido attwateri) siirtäminen CITES-sopimuksen liitteestä I liitteeseen II eläinkomitean pyynnön mukaisesti, koska vaikka viimeinen yksittäinen takavarikoitu laiton kuljetus tapahtui vuonna 1998, tämän alalajin luonnonvaraiset populaatiot pienenivät vuonna 2012 58 prosentilla niin, että jäljellä on ainoastaan 46 luonnonvaraista lintua |
| --- | --- |

—

preeriakanan (Tympanuchus cupido attwateri) siirtäminen CITES-sopimuksen liitteestä I liitteeseen II eläinkomitean pyynnön mukaisesti, koska vaikka viimeinen yksittäinen takavarikoitu laiton kuljetus tapahtui vuonna 1998, tämän alalajin luonnonvaraiset populaatiot pienenivät vuonna 2012 58 prosentilla niin, että jäljellä on ainoastaan 46 luonnonvaraista lintua

| — | harmaaviidakkokanan (Gallus sonnerati) ja verifasaanin (Ithaginis cruentus) poistaminen liitteestä II eläinkomitean pyynnön mukaisesti, koska kummankin lajin luonnonvaraiset populaatiot pienenevät vähitellen, Gallus sonnerati -lajin kansainvälinen kauppa lemmikkieläinmarkkinoita varten on huomattavaa, joidenkin Ithaginis cruentus -alalajien levinneisyysalue on hyvin kapea ja niiden populaatiot pieniä ja Kiina levinneisyysalueen valtiona vastustaa verifasaanin poistamista liitteestä |
| --- | --- |

—

harmaaviidakkokanan (Gallus sonnerati) ja verifasaanin (Ithaginis cruentus) poistaminen liitteestä II eläinkomitean pyynnön mukaisesti, koska kummankin lajin luonnonvaraiset populaatiot pienenevät vähitellen, Gallus sonnerati -lajin kansainvälinen kauppa lemmikkieläinmarkkinoita varten on huomattavaa, joidenkin Ithaginis cruentus -alalajien levinneisyysalue on hyvin kapea ja niiden populaatiot pieniä ja Kiina levinneisyysalueen valtiona vastustaa verifasaanin poistamista liitteestä

| — | keisaritulikärjen (Campephilus imperialis) poistaminen liitteestä I, koska vaikka lajia pidetään ”mahdollisesti sukupuuttoon kuolleena”, sitä koskevia yksittäisiä havaintoilmoituksia tehdään säännöllisesti |
| --- | --- |

—

keisaritulikärjen (Campephilus imperialis) poistaminen liitteestä I, koska vaikka lajia pidetään ”mahdollisesti sukupuuttoon kuolleena”, sitä koskevia yksittäisiä havaintoilmoituksia tehdään säännöllisesti

| — | australianhammaskonnien (Rheobatrachus silus ja Rheobatrachus vitellinus) poistaminen CITES-sopimuksen liitteestä II Australian ehdotuksen mukaisesti, koska nämä lajit eivät ehkä ole vielä kuolleet sukupuuttoon ja meneillään on kenttätutkimuksia jäljellä olevien populaatioiden kartoittamiseksi; |
| --- | --- |

—

australianhammaskonnien (Rheobatrachus silus ja Rheobatrachus vitellinus) poistaminen CITES-sopimuksen liitteestä II Australian ehdotuksen mukaisesti, koska nämä lajit eivät ehkä ole vielä kuolleet sukupuuttoon ja meneillään on kenttätutkimuksia jäljellä olevien populaatioiden kartoittamiseksi;

o

o o

| 35. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, CITES-sopimuspuolille ja CITES-sihteeristölle. |
| --- | --- |

35.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, CITES-sopimuspuolille ja CITES-sihteeristölle.

---

(1)  http://www.cites.org/eng/cop/16/doc/E-CoP16-08-04.pdf

---

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/24

---

P7_TA(2013)0048

Vuoden 2014 talousarvion suuntaviivat – muut pääluokat

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. helmikuuta 2013 vuoden 2014 talousarviomenettelyn suuntaviivoista, pääluokka I – Euroopan parlamentti, pääluokka II – Neuvosto, pääluokka IV – Tuomioistuin, pääluokka V – Tilintarkastustuomioistuin, pääluokka VI – Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, pääluokka VII – Alueiden komitea, pääluokka VIII – Euroopan oikeusasiamies, pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu, pääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallinto (2013/2003(BUD))

(2016/C 024/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 7. kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/436/EY, Euratom (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 7. kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/436/EY, Euratom (2),

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011 ja tarkastettujen toimielinten vastaukset (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2011 ja tarkastettujen toimielinten vastaukset (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen osassa II olevan luvun 7, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen osassa II olevan luvun 7,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0020/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0020/2013),

| A. | ottaa huomioon, että uudesta, vuosien 2014–2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä ei vieläkään ole päästy sopuun ja että näin ollen EU:n vuoden 2014 talousarvion otsakkeen 5 enimmäismäärää ei vielä ole vahvistettu ja toteaa, että mikäli seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä ei saada aikaan sopimusta määräaikaan mennessä, otsakkeen 5 enimmäismäärää varainhoitovuonna 2013, joka on 9 181 miljoonaa euroa käyvin hinnoin (4), sovelletaan vuosittaisen teknisen mukautuksen (5) jälkeen myös vuonna 2014; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että uudesta, vuosien 2014–2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä ei vieläkään ole päästy sopuun ja että näin ollen EU:n vuoden 2014 talousarvion otsakkeen 5 enimmäismäärää ei vielä ole vahvistettu ja toteaa, että mikäli seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä ei saada aikaan sopimusta määräaikaan mennessä, otsakkeen 5 enimmäismäärää varainhoitovuonna 2013, joka on 9 181 miljoonaa euroa käyvin hinnoin (4), sovelletaan vuosittaisen teknisen mukautuksen (5) jälkeen myös vuonna 2014;

| B. | katsoo, että aikana, jota leimaavat raskaat julkiset velat ja kansallisten talousarvioiden vakauttamispyrkimyksistä johtuvat säästötoimet, Euroopan parlamentin ja kaikkien EU:n toimielinten olisi edelleen noudatettava budjettipolitiikassaan ankaraa vastuullisuutta, valvontaa ja kurinalaisuutta; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että aikana, jota leimaavat raskaat julkiset velat ja kansallisten talousarvioiden vakauttamispyrkimyksistä johtuvat säästötoimet, Euroopan parlamentin ja kaikkien EU:n toimielinten olisi edelleen noudatettava budjettipolitiikassaan ankaraa vastuullisuutta, valvontaa ja kurinalaisuutta;

| C. | ottaa huomioon, että parlamentin toiminnan sujuvuutta on pidettävä yhtä tärkeänä toimintaa ohjaavana periaatteena; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että parlamentin toiminnan sujuvuutta on pidettävä yhtä tärkeänä toimintaa ohjaavana periaatteena;

| D. | ottaa huomioon, että joillakin investoinneilla voi olla kestävä vaikutus toimielinten talousarvioihin ja siksi niitä olisi harkittava tiukoista liikkumavaroista huolimatta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että joillakin investoinneilla voi olla kestävä vaikutus toimielinten talousarvioihin ja siksi niitä olisi harkittava tiukoista liikkumavaroista huolimatta;

| E. | toteaa, että vuotuisen menettelyn tässä vaiheessa parlamentti odottaa muiden toimielinten ennakkoarvioita ja oman puhemiehistönsä ehdotuksia vuoden 2014 talousarvioksi; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että vuotuisen menettelyn tässä vaiheessa parlamentti odottaa muiden toimielinten ennakkoarvioita ja oman puhemiehistönsä ehdotuksia vuoden 2014 talousarvioksi;

| F. | katsoo, että vuoden 2014 puolivälissä pidettävien Euroopan parlamentin vaalien kertaluonteiset taloudelliset vaikutukset on otettava huomioon; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että vuoden 2014 puolivälissä pidettävien Euroopan parlamentin vaalien kertaluonteiset taloudelliset vaikutukset on otettava huomioon;

Vuoden 2014 talousarvion yleiskehys ja painopisteet

| 1. | on sitä mieltä, että toimielinten olisi edelleen rajoitettava hallintomenojaan tai jäädytettävä ne osoittaakseen yhteisvastuullisuutta vaikeassa taloudellisessa asemassa ja talousarviotilanteessa olevia jäsenvaltioita kohtaan, mutta samalla ei kuitenkaan tulisi vaarantaa toimielinten ydintoimintojen laatua, heikentää oikeudellisten velvoitteiden noudattamista eikä vähentää kehitysinvestointeja; |
| --- | --- |

1.

on sitä mieltä, että toimielinten olisi edelleen rajoitettava hallintomenojaan tai jäädytettävä ne osoittaakseen yhteisvastuullisuutta vaikeassa taloudellisessa asemassa ja talousarviotilanteessa olevia jäsenvaltioita kohtaan, mutta samalla ei kuitenkaan tulisi vaarantaa toimielinten ydintoimintojen laatua, heikentää oikeudellisten velvoitteiden noudattamista eikä vähentää kehitysinvestointeja;

| 2. | katsoo, että vuoden 2014 määrärahojen olisi perustuttava vuosien 2012 ja 2013 määrärahojen käytön huolelliseen analysointiin, jotta on mahdollista luoda säästöjä budjettikohdissa, joiden toteuttamisessa on ilmennyt ongelmia; katsoo, että todellisia säästöjä ja aitoa tehostamista voidaan saada aikaan yksilöimällä päällekkäisyyksiä ja tehottomuutta kaikissa budjettikohdissa; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että vuoden 2014 määrärahojen olisi perustuttava vuosien 2012 ja 2013 määrärahojen käytön huolelliseen analysointiin, jotta on mahdollista luoda säästöjä budjettikohdissa, joiden toteuttamisessa on ilmennyt ongelmia; katsoo, että todellisia säästöjä ja aitoa tehostamista voidaan saada aikaan yksilöimällä päällekkäisyyksiä ja tehottomuutta kaikissa budjettikohdissa;

| 3. | kehottaa toimielimiä tiivistämään keskinäistä yhteistyötään voidakseen mahdollisuuksien mukaan ja perustelluissa tapauksissa vaihtaa parhaita käytäntöjä ja määrittää säästökeinoja yhdistämällä ja jakamalla henkilöresursseja ja teknisiä resursseja esimerkiksi tietotekniikkajärjestelmien, kääntämisen ja tulkkaamisen sekä kuljetuspalveluiden aloilla ja mahdollisesti muillakin aloilla; |
| --- | --- |

3.

kehottaa toimielimiä tiivistämään keskinäistä yhteistyötään voidakseen mahdollisuuksien mukaan ja perustelluissa tapauksissa vaihtaa parhaita käytäntöjä ja määrittää säästökeinoja yhdistämällä ja jakamalla henkilöresursseja ja teknisiä resursseja esimerkiksi tietotekniikkajärjestelmien, kääntämisen ja tulkkaamisen sekä kuljetuspalveluiden aloilla ja mahdollisesti muillakin aloilla;

Euroopan parlamentti

| 4. | tähdentää, että parlamentin noudattaman kurinalaisuuden seurauksena sen talousarvio on pienentynyt reaalitasolla, kun asiaan liittyvät inflaatioprosentit otetaan huomioon; muistuttaa, että tähän päästiin budjettivaliokunnan tiukan talousarvion suunnittelun ja valvonnan ja lujan sitoutumisen avulla sekä organisoimalla työtä uudelleen, erityisesti leikkaamalla matkustamiseen liittyvien budjettikohtien määrärahoja, lyhentämällä virkamatkojen kestoa ja vähentämällä niiden määrää, turvautumalla entistä useammin videokonferensseihin ja optimoimalla käännös- ja tulkkauspalveluiden käyttö; muistuttaa, että jo sovituilla rakenteellisilla uudistuksilla, joista eräitä on sovellettu vuodesta 2011 lähtien, saadaan arvioiden mukaan vuositasolla aikaan noin 29 miljoonan euron säästöt ja että kiinteistöjen rahoittamista koskevien korkoennusteiden mukaan tulevina vuosina saadaan lisäksi ennakkomaksujen avulla aikaan 10 miljoonan euron säästöt, vaikka Lissabonin sopimuksen voimaantulon ja Kroatian EU:hun liittymisen valmistelujen seurauksena asiantuntemusta on lisättävä ja 18 uudesta jäsenestä aiheutuu lisäkustannuksia; |
| --- | --- |

4.

tähdentää, että parlamentin noudattaman kurinalaisuuden seurauksena sen talousarvio on pienentynyt reaalitasolla, kun asiaan liittyvät inflaatioprosentit otetaan huomioon; muistuttaa, että tähän päästiin budjettivaliokunnan tiukan talousarvion suunnittelun ja valvonnan ja lujan sitoutumisen avulla sekä organisoimalla työtä uudelleen, erityisesti leikkaamalla matkustamiseen liittyvien budjettikohtien määrärahoja, lyhentämällä virkamatkojen kestoa ja vähentämällä niiden määrää, turvautumalla entistä useammin videokonferensseihin ja optimoimalla käännös- ja tulkkauspalveluiden käyttö; muistuttaa, että jo sovituilla rakenteellisilla uudistuksilla, joista eräitä on sovellettu vuodesta 2011 lähtien, saadaan arvioiden mukaan vuositasolla aikaan noin 29 miljoonan euron säästöt ja että kiinteistöjen rahoittamista koskevien korkoennusteiden mukaan tulevina vuosina saadaan lisäksi ennakkomaksujen avulla aikaan 10 miljoonan euron säästöt, vaikka Lissabonin sopimuksen voimaantulon ja Kroatian EU:hun liittymisen valmistelujen seurauksena asiantuntemusta on lisättävä ja 18 uudesta jäsenestä aiheutuu lisäkustannuksia;

| 5. | muistuttaa kurinalaisuuden näkyvistä osoituksista, joita ovat jäsenten kaikkien korvausten jäädyttäminen vuoden 2011 tasolle nykyisen vaalikauden loppuun saakka sekä se, että henkilöstön virkamatkakorvauksiin ei ole tehty indeksikorotuksia vuoden 2007 jälkeen; |
| --- | --- |

5.

muistuttaa kurinalaisuuden näkyvistä osoituksista, joita ovat jäsenten kaikkien korvausten jäädyttäminen vuoden 2011 tasolle nykyisen vaalikauden loppuun saakka sekä se, että henkilöstön virkamatkakorvauksiin ei ole tehty indeksikorotuksia vuoden 2007 jälkeen;

| 6. | kannustaa jatkamaan tehokkuuden parantamiseen tähtääviä rakenteellisia ja organisatorisia uudistuksia vaarantamatta erinomaista lainsäädäntöosaamista ja työolojen laatua; kannattaa organisaatioon liittyvää innovointia parlamentin tehokkuuden sekä jäsenille tarjottavien palvelujen ja jäsenten työolojen laadun parantamiseksi, mukaan lukien muun muassa työn rytmityksen tehostaminen ja käännös- ja tulkkauspalveluiden järjestäminen (vaarantamatta monikielisyysperiaatetta), mahdollisimman tarkoituksenmukaiset logistiset ratkaisut, myös kuljetuslogistiikka jäseniä ja heidän avustajiaan varten, ateriapalveluista aiheutuviin kustannuksiin liittyvät säästöt, parlamentin oman tutkimusavustustoiminnan parantaminen sekä paperittoman parlamentin ja sähköisten kokousten politiikan jatkaminen ja edelleen kehittäminen; muistuttaa pyytäneensä kustannus-hyötyanalyysia paperittomista kokouksista ja kehottaa hallintoa esittämään sen budjettivaliokunnalle vuoden 2013 puoliväliin mennessä; |
| --- | --- |

6.

kannustaa jatkamaan tehokkuuden parantamiseen tähtääviä rakenteellisia ja organisatorisia uudistuksia vaarantamatta erinomaista lainsäädäntöosaamista ja työolojen laatua; kannattaa organisaatioon liittyvää innovointia parlamentin tehokkuuden sekä jäsenille tarjottavien palvelujen ja jäsenten työolojen laadun parantamiseksi, mukaan lukien muun muassa työn rytmityksen tehostaminen ja käännös- ja tulkkauspalveluiden järjestäminen (vaarantamatta monikielisyysperiaatetta), mahdollisimman tarkoituksenmukaiset logistiset ratkaisut, myös kuljetuslogistiikka jäseniä ja heidän avustajiaan varten, ateriapalveluista aiheutuviin kustannuksiin liittyvät säästöt, parlamentin oman tutkimusavustustoiminnan parantaminen sekä paperittoman parlamentin ja sähköisten kokousten politiikan jatkaminen ja edelleen kehittäminen; muistuttaa pyytäneensä kustannus-hyötyanalyysia paperittomista kokouksista ja kehottaa hallintoa esittämään sen budjettivaliokunnalle vuoden 2013 puoliväliin mennessä;

| 7. | kehottaa panemaan parlamentissa täytäntöön hallinnon keventämistä ja tehokkuutta koskevia menetelmiä hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi, koska siten voitaisiin säästää toimielimen aikaa ja rahaa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa panemaan parlamentissa täytäntöön hallinnon keventämistä ja tehokkuutta koskevia menetelmiä hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi, koska siten voitaisiin säästää toimielimen aikaa ja rahaa;

| 8. | katsoo, että vuonna 2012 aloittamansa työn perusteella parlamentin talousarviota pohtiva puhemiehistön ja budjettivaliokunnan yhteinen työryhmä voisi osoittautua hyödylliseksi tässä uudistuksessa määrittelemällä mahdollisia säästökeinoja ja pohtimalla ja esittämällä budjettivaliokunnalle tehokkuuden lisäämistä koskevia ajatuksia; panee merkille, että työryhmä on jo pääosin saavuttanut sille vuoden 2011 lopussa asetetut tavoitteet, erityisesti matkakulujen leikkaamistavoitteet; ottaa huomioon työryhmän alustavat tulokset, jotka perustuvat muun muassa Euroopan parlamentin budjetin ja Yhdysvaltain kongressin ja eräiden jäsenvaltioiden parlamenttien budjettien keskinäiseen vertailuun, ja kannustaa työryhmää jatkamaan työtään ja asiaan liittyvän toimintasuunnitelman laatimista; pyytää antamaan toimintasuunnitelman budjettivaliokunnan ja puhemiehistön käsiteltäväksi vuoden 2014 talousarviomenettelyn yhteydessä; palauttaa mieliin 23. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman (6), jonka mukaan näiden selvitysten odotetaan ”luovan pitkällä aikavälillä säästöjä parlamentin talousarvioon ja antavan ajatuksia sen tehokkuuden parantamiseksi vuonna 2013 ja sen jälkeisinä vuosina”; toteaa, että sen asukasta kohden jaetut kokonaismenot ovat pienemmät kuin vertailukelpoisilla jäsenvaltioiden parlamenteilla ja Yhdysvaltojen kongressilla; toteaa lisäksi, että parlamentin valvontavaltaa on vahvistettava ja että sille on annettava paremmin kohdennettua tutkimustukea, jotta se voi hoitaa demokraattisen edustuksen mukaiset tehtävänsä; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että vuonna 2012 aloittamansa työn perusteella parlamentin talousarviota pohtiva puhemiehistön ja budjettivaliokunnan yhteinen työryhmä voisi osoittautua hyödylliseksi tässä uudistuksessa määrittelemällä mahdollisia säästökeinoja ja pohtimalla ja esittämällä budjettivaliokunnalle tehokkuuden lisäämistä koskevia ajatuksia; panee merkille, että työryhmä on jo pääosin saavuttanut sille vuoden 2011 lopussa asetetut tavoitteet, erityisesti matkakulujen leikkaamistavoitteet; ottaa huomioon työryhmän alustavat tulokset, jotka perustuvat muun muassa Euroopan parlamentin budjetin ja Yhdysvaltain kongressin ja eräiden jäsenvaltioiden parlamenttien budjettien keskinäiseen vertailuun, ja kannustaa työryhmää jatkamaan työtään ja asiaan liittyvän toimintasuunnitelman laatimista; pyytää antamaan toimintasuunnitelman budjettivaliokunnan ja puhemiehistön käsiteltäväksi vuoden 2014 talousarviomenettelyn yhteydessä; palauttaa mieliin 23. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman (6), jonka mukaan näiden selvitysten odotetaan ”luovan pitkällä aikavälillä säästöjä parlamentin talousarvioon ja antavan ajatuksia sen tehokkuuden parantamiseksi vuonna 2013 ja sen jälkeisinä vuosina”; toteaa, että sen asukasta kohden jaetut kokonaismenot ovat pienemmät kuin vertailukelpoisilla jäsenvaltioiden parlamenteilla ja Yhdysvaltojen kongressilla; toteaa lisäksi, että parlamentin valvontavaltaa on vahvistettava ja että sille on annettava paremmin kohdennettua tutkimustukea, jotta se voi hoitaa demokraattisen edustuksen mukaiset tehtävänsä;

| 9. | pitää yleisemmästä näkökulmasta myönteisenä budjettivaliokunnan ja puhemiehistön tiiviimpää yhteistyötä vuotuisen talousarviomenettelyn aikana; on valmis lisäämään entisestään pääsihteerin, puhemiehistön ja budjettivaliokunnan välistä yhteistyötä koko vuoden aikana, jotta varmistetaan talousarviomenettelyn sujuvuus ja talousarvion tehokas toteuttaminen; edellyttää puhemiehistön esittävän varovaisen, tarpeisiin perustuvan ennakkoarvioesityksen, jossa otetaan huomioon oikeudellisesti sitovista velvoitteista johtuvat mahdolliset myöhemmät lisäykset, erityisesti vuoden 2014 Euroopan parlamentin vaaleihin liittyvät, jäsenten siirtymäjärjestelyistä aiheutuvat kertaluonteiset kustannukset; pyytää pääsihteeriä antamaan tietoa Euroopan parlamentin edellisiin vaaliprosesseihin liittyneistä jäsenten siirtymäjärjestelyjen kustannuksista; |
| --- | --- |

9.

pitää yleisemmästä näkökulmasta myönteisenä budjettivaliokunnan ja puhemiehistön tiiviimpää yhteistyötä vuotuisen talousarviomenettelyn aikana; on valmis lisäämään entisestään pääsihteerin, puhemiehistön ja budjettivaliokunnan välistä yhteistyötä koko vuoden aikana, jotta varmistetaan talousarviomenettelyn sujuvuus ja talousarvion tehokas toteuttaminen; edellyttää puhemiehistön esittävän varovaisen, tarpeisiin perustuvan ennakkoarvioesityksen, jossa otetaan huomioon oikeudellisesti sitovista velvoitteista johtuvat mahdolliset myöhemmät lisäykset, erityisesti vuoden 2014 Euroopan parlamentin vaaleihin liittyvät, jäsenten siirtymäjärjestelyistä aiheutuvat kertaluonteiset kustannukset; pyytää pääsihteeriä antamaan tietoa Euroopan parlamentin edellisiin vaaliprosesseihin liittyneistä jäsenten siirtymäjärjestelyjen kustannuksista;

| 10. | palauttaa mieliin, että täysistunnossa hyväksyttiin päätös, jossa neuvostoa pyydettiin esittämään kesäkuuhun 2013 mennessä etenemissuunnitelma, joka koskee parlamentin useampia toimipaikkoja, ja edellyttää asiasta vastaavien valiokuntien, pääsihteerin ja puhemiehistön antavan jäsenille ajantasaiset numerotiedot ja muut tiedot rahoitus- ja ympäristövaikutuksista, joita aiheutuu useamman toimipaikan järjestelystä; ehdottaa, että parlamentin omat vaikutustenarvioinneista vastaavat yksiköt käsittelevät tätä kysymystä ottaen huomioon myös vaikutukset, joita syntyy parlamentin läsnäolosta tai osittaisesta läsnäolosta kyseisissä yhteisöissä tai kyseisillä alueilla, ja esittävät arvionsa kesäkuuhun 2013 mennessä, jotta siihen sisältyvät havainnot voidaan ottaa huomioon seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä; |
| --- | --- |

10.

palauttaa mieliin, että täysistunnossa hyväksyttiin päätös, jossa neuvostoa pyydettiin esittämään kesäkuuhun 2013 mennessä etenemissuunnitelma, joka koskee parlamentin useampia toimipaikkoja, ja edellyttää asiasta vastaavien valiokuntien, pääsihteerin ja puhemiehistön antavan jäsenille ajantasaiset numerotiedot ja muut tiedot rahoitus- ja ympäristövaikutuksista, joita aiheutuu useamman toimipaikan järjestelystä; ehdottaa, että parlamentin omat vaikutustenarvioinneista vastaavat yksiköt käsittelevät tätä kysymystä ottaen huomioon myös vaikutukset, joita syntyy parlamentin läsnäolosta tai osittaisesta läsnäolosta kyseisissä yhteisöissä tai kyseisillä alueilla, ja esittävät arvionsa kesäkuuhun 2013 mennessä, jotta siihen sisältyvät havainnot voidaan ottaa huomioon seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä;

| 11. | kehottaa asiasta vastaavia yksikköjään arvioimaan Luxemburgin viranomaisten ja parlamentin välistä sopimusta Luxemburgissa olevan henkilöstön määrästä ottaen huomioon parlamentin tarpeiden tarkistamisen; katsoo, että arvioon olisi sisällyttävä ehdotuksia siitä, kuinka sopimus olisi neuvoteltava uudelleen asiassa sovellettavia oikeudellisia määräyksiä muuttamatta; |
| --- | --- |

11.

kehottaa asiasta vastaavia yksikköjään arvioimaan Luxemburgin viranomaisten ja parlamentin välistä sopimusta Luxemburgissa olevan henkilöstön määrästä ottaen huomioon parlamentin tarpeiden tarkistamisen; katsoo, että arvioon olisi sisällyttävä ehdotuksia siitä, kuinka sopimus olisi neuvoteltava uudelleen asiassa sovellettavia oikeudellisia määräyksiä muuttamatta;

| 12. | palauttaa mieliin talousarviosta antamansa päätöslauselmat, myös edellisen, 23. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman (7), jossa se kehotti avoimeen päätöksentekoon kiinteistöpolitiikan alalla, mukaan lukien pidättäytyminen kiinteistöhankinnoista nykyisen rahoituskehyksen voimassaolon ajan; pyytää saada tietoja pääsihteerin havainnoista ja aikataulusta, jotka koskevat kunnostustöitä ja työhuoneiden uudelleenjärjestelyjä tulevina vuosina, mukaan luettuna tiedot parlamentin henkilöstön käyttöön tarkoitetusta väliaikaisesta rakennuksesta, pitäen erityisesti mielessä Paul Henri Spaak -rakennuksen rakenteelliset ongelmat ja Trebel-rakennuksen hankkimisen; |
| --- | --- |

12.

palauttaa mieliin talousarviosta antamansa päätöslauselmat, myös edellisen, 23. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman (7), jossa se kehotti avoimeen päätöksentekoon kiinteistöpolitiikan alalla, mukaan lukien pidättäytyminen kiinteistöhankinnoista nykyisen rahoituskehyksen voimassaolon ajan; pyytää saada tietoja pääsihteerin havainnoista ja aikataulusta, jotka koskevat kunnostustöitä ja työhuoneiden uudelleenjärjestelyjä tulevina vuosina, mukaan luettuna tiedot parlamentin henkilöstön käyttöön tarkoitetusta väliaikaisesta rakennuksesta, pitäen erityisesti mielessä Paul Henri Spaak -rakennuksen rakenteelliset ongelmat ja Trebel-rakennuksen hankkimisen;

| 13. | panee merkille vuoden 2012 aikana toteutetut toimet, joilla tiedotettiin budjettivaliokunnalle KAD-rakennuksen laajennushankkeen nykytilanteesta, ja vaatii jatkamaan tiedottamista hankkeen koko keston ajan ja toteaa tämän koskevan erityisesti muutetun tarjouskilpailun tuloksia; toteaa, että suunnitelmia on budjettivaliokunnan esittämän pyynnön jälkeen muutettu ja karsittu 8 000 neliömetrin verran, jotta voidaan noudattaa KAD-hankkeen etukäteen määriteltyä rahoituskehystä tai alittaa se; pitää myönteisenä, että korkomaksuja säästetään yli 10 miljoonaa euroa tulevina vuosina verrattuna hankkeen vuoden 2012 kustannusarvioon, kun määrärahasiirtojen avulla on voitu suorittaa ennakkomaksut hyvissä ajoin sekä KAD- että Trebel-rakennuksen osalta; katsoo, että tilanteessa, jossa parlamentin kasvava enemmistö kannattaa uusia työjärjestelyjä (8), parlamentin kiinteistöhankkeita on käsiteltävä huolellisesti ja että varovaisuuden on oltava kunnianhimoa tärkeämpää; kannustaa jatkamaan tätä hedelmällistä vuoropuhelua ja luottaa siihen, että pyydetyt tiedot toimitetaan hyvissä ajoin; |
| --- | --- |

13.

panee merkille vuoden 2012 aikana toteutetut toimet, joilla tiedotettiin budjettivaliokunnalle KAD-rakennuksen laajennushankkeen nykytilanteesta, ja vaatii jatkamaan tiedottamista hankkeen koko keston ajan ja toteaa tämän koskevan erityisesti muutetun tarjouskilpailun tuloksia; toteaa, että suunnitelmia on budjettivaliokunnan esittämän pyynnön jälkeen muutettu ja karsittu 8 000 neliömetrin verran, jotta voidaan noudattaa KAD-hankkeen etukäteen määriteltyä rahoituskehystä tai alittaa se; pitää myönteisenä, että korkomaksuja säästetään yli 10 miljoonaa euroa tulevina vuosina verrattuna hankkeen vuoden 2012 kustannusarvioon, kun määrärahasiirtojen avulla on voitu suorittaa ennakkomaksut hyvissä ajoin sekä KAD- että Trebel-rakennuksen osalta; katsoo, että tilanteessa, jossa parlamentin kasvava enemmistö kannattaa uusia työjärjestelyjä (8), parlamentin kiinteistöhankkeita on käsiteltävä huolellisesti ja että varovaisuuden on oltava kunnianhimoa tärkeämpää; kannustaa jatkamaan tätä hedelmällistä vuoropuhelua ja luottaa siihen, että pyydetyt tiedot toimitetaan hyvissä ajoin;

Muut toimielimet

| 14. | on tietoinen siitä, että viimeaikaisten talousarviomenettelyiden taustatekijöiden ja tulosten seurauksena useimmilla toimielimillä on niukasti liikkumavaraa, ottaen huomioon, että niiden tehtävät ovat lisääntyneet ja ottaen erityisesti huomioon unionin tuomioistuimen työmäärän kasvun sekä Euroopan ulkosuhdehallinnon erityistarpeet; |
| --- | --- |

14.

on tietoinen siitä, että viimeaikaisten talousarviomenettelyiden taustatekijöiden ja tulosten seurauksena useimmilla toimielimillä on niukasti liikkumavaraa, ottaen huomioon, että niiden tehtävät ovat lisääntyneet ja ottaen erityisesti huomioon unionin tuomioistuimen työmäärän kasvun sekä Euroopan ulkosuhdehallinnon erityistarpeet;

| 15. | on tietoinen siitä, että Euroopan ulkosuhdehallinto on suhteellisen uusi elin, joka kasvaa edelleen, ja että sen edustustoverkostoa on laajennettava edelleen EU:n poliittisten painopistealueiden varmistamiseksi; toteaa, että ulkosuhdehallinto on ainoa elin, joka on altis kolmansien maiden inflaatiolle ja vaihtokurssien heilahteluille ja jonka henkilöstöön kohdistuu erityisiä turvallisuushuolia; |
| --- | --- |

15.

on tietoinen siitä, että Euroopan ulkosuhdehallinto on suhteellisen uusi elin, joka kasvaa edelleen, ja että sen edustustoverkostoa on laajennettava edelleen EU:n poliittisten painopistealueiden varmistamiseksi; toteaa, että ulkosuhdehallinto on ainoa elin, joka on altis kolmansien maiden inflaatiolle ja vaihtokurssien heilahteluille ja jonka henkilöstöön kohdistuu erityisiä turvallisuushuolia;

| 16. | katsoo, että kaikki perusteettomat ja kokonaisvaltaiset leikkaukset ja yksioikoinen lähestymistapa kaikkien toimielinten talousarvioihin aiheuttavat haitallisia vaikutuksia; aikoo sitä vastoin noudattaa edelleen tapauskohtaista toimintatapaa; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että kaikki perusteettomat ja kokonaisvaltaiset leikkaukset ja yksioikoinen lähestymistapa kaikkien toimielinten talousarvioihin aiheuttavat haitallisia vaikutuksia; aikoo sitä vastoin noudattaa edelleen tapauskohtaista toimintatapaa;

| 17. | toistaa aikaisempien talousarviomenettelyjen yhteydessä hyväksymänsä kannan, jonka mukaan se odottaa kaikkien toimielinten osoittavan jatkavansa pyrkimyksiään etsiä säästökohteita ja pitävänsä kiinni tiukasta budjettikurista laatiessaan ennakkoarvioitaan tuloista ja menoista; |
| --- | --- |

17.

toistaa aikaisempien talousarviomenettelyjen yhteydessä hyväksymänsä kannan, jonka mukaan se odottaa kaikkien toimielinten osoittavan jatkavansa pyrkimyksiään etsiä säästökohteita ja pitävänsä kiinni tiukasta budjettikurista laatiessaan ennakkoarvioitaan tuloista ja menoista;

o

o o

| 18. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, tuomioistuimelle, tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle, Euroopan oikeusasiamiehelle, Euroopan tietosuojavaltuutetulle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle. |
| --- | --- |

18.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, tuomioistuimelle, tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle, Euroopan oikeusasiamiehelle, Euroopan tietosuojavaltuutetulle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle.

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUVL L 163, 23.6.2007, s. 17.

(3)  EUVL C 344, 12.11.2012.

(4)  Otsakkeen 5 enimmäismäärään sisältyvät henkilöstön eläkemaksut.

(5)  Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 24 artikla (EUVL C 139, 14.6.2006, s. 3).

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0359, 93 kohta.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0359.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0359.

---

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/28

---

P7_TA(2013)0049

Yritysten yhteiskuntavastuu: tilivelvollinen, avoin ja vastuullinen yritystoiminta sekä kestävä kasvu

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. helmikuuta 2013 yritysten yhteiskuntavastuusta: tilivelvollinen, avoin ja vastuullinen yritystoiminta sekä kestävä kasvu (2012/2098(INI))

(2016/C 024/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon yritysten sosiaalista vastuuta koskevan vihreän kirjan seurannasta 3. joulukuuta 2001 annetun neuvoston päätöslauselman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yritysten sosiaalista vastuuta koskevan vihreän kirjan seurannasta 3. joulukuuta 2001 annetun neuvoston päätöslauselman (1),

| — | ottaa huomioon yritysten sosiaalisesta vastuusta 6. helmikuuta 2003 annetun neuvoston päätöslauselman (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yritysten sosiaalisesta vastuusta 6. helmikuuta 2003 annetun neuvoston päätöslauselman (2),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon yhtiöoikeuden uudistamisesta ja omistajaohjauksen (corporate governance) parantamisesta Euroopan unionissa – etenemissuunnitelma (COM(2003)0284), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon yhtiöoikeuden uudistamisesta ja omistajaohjauksen (corporate governance) parantamisesta Euroopan unionissa – etenemissuunnitelma (COM(2003)0284),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”vastuullisen yritystoiminnan” paketista (COM(2011)0685), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”vastuullisen yritystoiminnan” paketista (COM(2011)0685),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Sosiaalisen yrittäjyyden aloite – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Sosiaalisen yrittäjyyden aloite – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille” (COM(2011)0682),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon 30. toukokuuta 2002 antamansa päätöslauselman komission vihreästä kirjasta yritysten sosiaalisen vastuun eurooppalaisten puitteiden edistämisestä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. toukokuuta 2002 antamansa päätöslauselman komission vihreästä kirjasta yritysten sosiaalisen vastuun eurooppalaisten puitteiden edistämisestä (3),

| — | ottaa huomioon 13. toukokuuta 2003 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta yritysten sosiaalisesta vastuusta: elinkeinoelämän panos kestävään kehitykseen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. toukokuuta 2003 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta yritysten sosiaalisesta vastuusta: elinkeinoelämän panos kestävään kehitykseen (4),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2007 antamansa päätöslauselman yritysten yhteiskuntavastuusta: uusi kumppanuus (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2007 antamansa päätöslauselman yritysten yhteiskuntavastuusta: uusi kumppanuus (5),

| — | ottaa huomioon 24. toukokuuta 2012 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta Komission tiedonanto – Yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva uudistettu EU:n strategia vuosiksi 2011–2014" (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. toukokuuta 2012 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta Komission tiedonanto – Yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva uudistettu EU:n strategia vuosiksi 2011–2014" (6),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon yritysten yhteiskuntavastuuta koskevasta uudistetusta EU:n strategiasta vuosiksi 2011–2014 (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon yritysten yhteiskuntavastuuta koskevasta uudistetusta EU:n strategiasta vuosiksi 2011–2014 (COM(2011)0681),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan;

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, ulkoasiainvaliokunnan, kehitysyhteistyövaliokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnot (A7-0017/2013); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, ulkoasiainvaliokunnan, kehitysyhteistyövaliokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnot (A7-0017/2013);

Kohti nykyaikaista käsitystä yritysten yhteiskuntavastuusta: alkuhuomautukset

| 1. | korostaa, etteivät yritykset voi ottaa itselleen viranomaisten vastuuta sosiaalisten ja ympäristönormien edistämisestä, täytäntöönpanosta ja valvonnasta; |
| --- | --- |

1.

korostaa, etteivät yritykset voi ottaa itselleen viranomaisten vastuuta sosiaalisten ja ympäristönormien edistämisestä, täytäntöönpanosta ja valvonnasta;

| 2. | korostaa, että nykyinen maailmanlaajuinen talouskriisi johtui avoimuutta, tilivelvollisuutta ja vastuuta koskevista perusvirheistä sekä lyhytnäköisyydestä ja että EU:n velvollisuutena on varmistaa, että kaikki toimijat ottavat tästä opiksi; pitää myönteisenä komission aikomusta toteuttaa Eurobarometri-tutkimuksia liike-elämää kohtaan tunnetusta luottamuksesta; kehottaa kaikkia sidosryhmiä keskustelemaan kattavasti näiden tutkimusten tuloksista ja toimimaan niiden mukaisesti; kannattaa vahvasti yritysten yhteiskuntavastuuta ja katsoo, että jos sitä toteutetaan oikein ja jota sitä noudattavat kaikki yritykset eivätkä pelkästään suuryritykset, se voi edistää merkittävästi menetetyn luottamuksen palauttamista, mikä on edellytyksenä talouden kestävälle elpymiselle ja voi lieventää talouskriisin sosiaalisia vaikutuksia; toteaa, että yrityksen tuntiessa vastuunsa yhteiskunnasta, ympäristöstä ja työntekijöistä syntyy kaikkia hyödyttävä tilanne, joka kasvattaa luottamuspohjaa, joka on välttämätön edellytys taloudelliselle menestykselle; katsoo, että yritysten yhteiskuntavastuun sisällyttäminen kestävään yritysstrategiaan hyödyttää sekä yrityksiä että koko yhteiskuntaa; toteaa, että monet yritykset ja erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset toimivat tässä suhteessa esimerkillisesti; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että nykyinen maailmanlaajuinen talouskriisi johtui avoimuutta, tilivelvollisuutta ja vastuuta koskevista perusvirheistä sekä lyhytnäköisyydestä ja että EU:n velvollisuutena on varmistaa, että kaikki toimijat ottavat tästä opiksi; pitää myönteisenä komission aikomusta toteuttaa Eurobarometri-tutkimuksia liike-elämää kohtaan tunnetusta luottamuksesta; kehottaa kaikkia sidosryhmiä keskustelemaan kattavasti näiden tutkimusten tuloksista ja toimimaan niiden mukaisesti; kannattaa vahvasti yritysten yhteiskuntavastuuta ja katsoo, että jos sitä toteutetaan oikein ja jota sitä noudattavat kaikki yritykset eivätkä pelkästään suuryritykset, se voi edistää merkittävästi menetetyn luottamuksen palauttamista, mikä on edellytyksenä talouden kestävälle elpymiselle ja voi lieventää talouskriisin sosiaalisia vaikutuksia; toteaa, että yrityksen tuntiessa vastuunsa yhteiskunnasta, ympäristöstä ja työntekijöistä syntyy kaikkia hyödyttävä tilanne, joka kasvattaa luottamuspohjaa, joka on välttämätön edellytys taloudelliselle menestykselle; katsoo, että yritysten yhteiskuntavastuun sisällyttäminen kestävään yritysstrategiaan hyödyttää sekä yrityksiä että koko yhteiskuntaa; toteaa, että monet yritykset ja erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset toimivat tässä suhteessa esimerkillisesti;

| 3. | katsoo, että yritykset voivat myötävaikuttaa sosiaalisen markkinatalouden kehittymiseen ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen tarjoamalla työpaikkoja ja edistämällä talouden elpymistä; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että yritykset voivat myötävaikuttaa sosiaalisen markkinatalouden kehittymiseen ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen tarjoamalla työpaikkoja ja edistämällä talouden elpymistä;

| 4. | pitää välttämättömänä yritysten yhteiskuntavastuusta käytävän keskustelun sijoittamista laajempaan asiayhteyteen, jolloin sääntelytoimenpiteistä voitaisiin tarvittaessa käydä vuoropuhelua kuitenkin ensisijaisesti vapaaehtoisuuteen perustuvan toiminnan pohjalta; |
| --- | --- |

4.

pitää välttämättömänä yritysten yhteiskuntavastuusta käytävän keskustelun sijoittamista laajempaan asiayhteyteen, jolloin sääntelytoimenpiteistä voitaisiin tarvittaessa käydä vuoropuhelua kuitenkin ensisijaisesti vapaaehtoisuuteen perustuvan toiminnan pohjalta;

| 5. | kannattaa komission ehdottamaa yritysten yhteiskuntavastuun uutta määritelmää, jossa ei enää aseteta vastakkain vapaaehtoisuuteen perustuvaa ja pakollisuuteen perustuvaa lähestymistapaa; |
| --- | --- |

5.

kannattaa komission ehdottamaa yritysten yhteiskuntavastuun uutta määritelmää, jossa ei enää aseteta vastakkain vapaaehtoisuuteen perustuvaa ja pakollisuuteen perustuvaa lähestymistapaa;

| 6. | katsoo, että yritysten hyvä hallintotapa on yritysten yhteiskuntavastuun keskeinen tekijä erityisesti, kun kyseessä ovat suhteet viranomaisiin, työntekijöihin ja heitä edustaviin järjestöihin sekä menettelyt, joita yritykset soveltavat bonuksiin, korvauksiin ja palkkoihin; katsoo, että johtajien liialliset bonukset, korvaukset ja palkat eivät sovi yhteen yhteiskuntavastuullisen toiminnan kanssa varsinkaan siinä tapauksessa, että yritys on vaikeuksissa; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että yritysten hyvä hallintotapa on yritysten yhteiskuntavastuun keskeinen tekijä erityisesti, kun kyseessä ovat suhteet viranomaisiin, työntekijöihin ja heitä edustaviin järjestöihin sekä menettelyt, joita yritykset soveltavat bonuksiin, korvauksiin ja palkkoihin; katsoo, että johtajien liialliset bonukset, korvaukset ja palkat eivät sovi yhteen yhteiskuntavastuullisen toiminnan kanssa varsinkaan siinä tapauksessa, että yritys on vaikeuksissa;

| 7. | katsoo, että yrityksen veropolitiikkaa olisi pidettävä osana yritysten yhteiskuntavastuuta ja että näin ollen veronkiertoa tai veroparatiisien käyttöä koskevat strategiat eivät kuulu yhteiskuntavastuulliseen toimintaan; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että yrityksen veropolitiikkaa olisi pidettävä osana yritysten yhteiskuntavastuuta ja että näin ollen veronkiertoa tai veroparatiisien käyttöä koskevat strategiat eivät kuulu yhteiskuntavastuulliseen toimintaan;

| 8. | katsoo, että yrityksen yhteiskuntavastuun arvioinnissa olisi otettava huomioon toimitusketjun osana toimivien yritysten ja mahdollisten alihankkijoiden toiminta; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että yrityksen yhteiskuntavastuun arvioinnissa olisi otettava huomioon toimitusketjun osana toimivien yritysten ja mahdollisten alihankkijoiden toiminta;

Yritysten yhteiskuntavastuun, kansalaisten, kilpailukyvyn ja innovoinnin välisten yhteyksien lujittaminen

| 9. | kehottaa komissiota ja kansallisia viranomaisia edistämään sellaisia innovatiivisia liiketoimintamalleja, jotka olisivat omiaan vahvistamaan yritysten välisiä yhteyksiä sekä sosiaalista ympäristöä, jossa ne toimivat; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota ja kansallisia viranomaisia edistämään sellaisia innovatiivisia liiketoimintamalleja, jotka olisivat omiaan vahvistamaan yritysten välisiä yhteyksiä sekä sosiaalista ympäristöä, jossa ne toimivat;

| 10. | kehottaa komissiota ottamaan tilinpäätösdirektiivin ja avoimuusdirektiivin uudelleentarkastelusta parhaillaan käytävät keskustelut huomioon siten, että ehdotetulla yritysten yhteiskuntavastuuta koskevalla uudella strategialla täydennetään tarkistettua direktiiviä; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota ottamaan tilinpäätösdirektiivin ja avoimuusdirektiivin uudelleentarkastelusta parhaillaan käytävät keskustelut huomioon siten, että ehdotetulla yritysten yhteiskuntavastuuta koskevalla uudella strategialla täydennetään tarkistettua direktiiviä;

| 11. | korostaa, että on tärkeää tukea innovatiivisia ratkaisuja, kuten älykkäiden kuljetusjärjestelmien ja ekotehokkaiden tuotteiden käyttöönottoa, joiden ansiosta yritykset voivat vastata sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin ja jotka ovat kaikkien saatavilla ja jotka on suunniteltu kaikkia varten; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että on tärkeää tukea innovatiivisia ratkaisuja, kuten älykkäiden kuljetusjärjestelmien ja ekotehokkaiden tuotteiden käyttöönottoa, joiden ansiosta yritykset voivat vastata sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin ja jotka ovat kaikkien saatavilla ja jotka on suunniteltu kaikkia varten;

| 12. | pitää myönteisinä komission tekemiä aloitteita yritysten yhteiskuntavastuun näkyvyyden ja hyvien käytäntöjen levittämisen edistämiseksi ja kannattaa voimakkaasti yritysten yhteiskuntavastuuta koskevan, yrityksille ja kumppanuuksille annettavan eurooppalaisen tunnustuksen käyttöönottamista; kehottaa tässä yhteydessä komissiota harkitsemaan muun muassa, voitaisiinko tätä tarkoitusta varten ottaa käyttöön eurooppalainen sosiaalinen tuotemerkki; |
| --- | --- |

12.

pitää myönteisinä komission tekemiä aloitteita yritysten yhteiskuntavastuun näkyvyyden ja hyvien käytäntöjen levittämisen edistämiseksi ja kannattaa voimakkaasti yritysten yhteiskuntavastuuta koskevan, yrityksille ja kumppanuuksille annettavan eurooppalaisen tunnustuksen käyttöönottamista; kehottaa tässä yhteydessä komissiota harkitsemaan muun muassa, voitaisiinko tätä tarkoitusta varten ottaa käyttöön eurooppalainen sosiaalinen tuotemerkki;

| 13. | pitää myönteisenä yritysten yhteiskuntavastuuta käsittelevien monenvälisten foorumien perustamista ja kannattaa valittua alakohtaista lähestymistapaa; |
| --- | --- |

13.

pitää myönteisenä yritysten yhteiskuntavastuuta käsittelevien monenvälisten foorumien perustamista ja kannattaa valittua alakohtaista lähestymistapaa;

| 14. | tunnustaa eurooppalaisten yritysten yhteiskuntavastuuta edistävän CSR Europe -verkoston Enterprise 2020 -aloitteen merkityksen ja kapasiteetin ja katsoo, että se voi merkittävällä tavalla vaikuttaa yritysten yhteiskuntavastuun ja kilpailukyvyn välisen yhteyden lujittamiseen helpottamalla hyvien käytäntöjen levittämistä; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita luomaan enemmän yhteisvaikutuksia pyrittäessä toteuttamaan sosiaalista innovointia ja työpaikkojen luomista edistäviä toimintalinjoja ja aloitteita; kehottaa komissiota tukemaan CSR Europe -verkoston ponnisteluja ja panee merkille, että sen pääasiallisena tarkoituksena on vahvistaa yritysten ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, jotta voidaan edistää kansallisten toimintasuunnitelmien kehittämistä ja hyvien käytäntöjen levittämistä; |
| --- | --- |

14.

tunnustaa eurooppalaisten yritysten yhteiskuntavastuuta edistävän CSR Europe -verkoston Enterprise 2020 -aloitteen merkityksen ja kapasiteetin ja katsoo, että se voi merkittävällä tavalla vaikuttaa yritysten yhteiskuntavastuun ja kilpailukyvyn välisen yhteyden lujittamiseen helpottamalla hyvien käytäntöjen levittämistä; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita luomaan enemmän yhteisvaikutuksia pyrittäessä toteuttamaan sosiaalista innovointia ja työpaikkojen luomista edistäviä toimintalinjoja ja aloitteita; kehottaa komissiota tukemaan CSR Europe -verkoston ponnisteluja ja panee merkille, että sen pääasiallisena tarkoituksena on vahvistaa yritysten ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, jotta voidaan edistää kansallisten toimintasuunnitelmien kehittämistä ja hyvien käytäntöjen levittämistä;

| 15. | kannattaa komission ehdotusta määräajoin tehtävistä kyselyistä, joilla arvioidaan kansalaisten luottamusta yritysten yhteiskuntavastuustrategioihin ja heidän mielipiteitään niistä; suosittaa, että kyselyjen sisältö liitetään kestävän kulutuksen ja tuotannon toimintasuunnitelman tarkistamiseen, jotta kyselyjen perusteella voidaan yksilöidä vastuullisemman kuluttamisen esteitä; |
| --- | --- |

15.

kannattaa komission ehdotusta määräajoin tehtävistä kyselyistä, joilla arvioidaan kansalaisten luottamusta yritysten yhteiskuntavastuustrategioihin ja heidän mielipiteitään niistä; suosittaa, että kyselyjen sisältö liitetään kestävän kulutuksen ja tuotannon toimintasuunnitelman tarkistamiseen, jotta kyselyjen perusteella voidaan yksilöidä vastuullisemman kuluttamisen esteitä;

Yritysten yhteiskuntavastuuta koskevan politiikan avoimuuden ja tehokkuuden parantaminen

| 16. | kehottaa komissiota suunnittelemaan sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin lisäksi erityisiä toimenpiteitä yritysten yhteiskuntavastuuseen sitoutumista koskevien sekä tuotteiden ja palveluiden ympäristö- ja yhteiskuntavaikutuksiin liittyvien harhaanjohtavien ja väärien tietojen torjumiseksi; kehottaa ottamaan tässä yhteydessä erityisesti huomioon valitusten esittämisen ja käsittelyn avoimen ja selkeän menettelyn mukaisesti ja tutkimusten käynnistämisen; katsoo, että ns. viherpesu ei ole pelkästään petollinen ja harhaanjohtava käytäntö kuluttajille, viranomaisille ja sijoittajille, vaan se myös vähentää luottamusta siihen, että yritysten yhteiskuntavastuu on kestävää ja osallistavaa kasvua edistävä tehokas väline; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota suunnittelemaan sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin lisäksi erityisiä toimenpiteitä yritysten yhteiskuntavastuuseen sitoutumista koskevien sekä tuotteiden ja palveluiden ympäristö- ja yhteiskuntavaikutuksiin liittyvien harhaanjohtavien ja väärien tietojen torjumiseksi; kehottaa ottamaan tässä yhteydessä erityisesti huomioon valitusten esittämisen ja käsittelyn avoimen ja selkeän menettelyn mukaisesti ja tutkimusten käynnistämisen; katsoo, että ns. viherpesu ei ole pelkästään petollinen ja harhaanjohtava käytäntö kuluttajille, viranomaisille ja sijoittajille, vaan se myös vähentää luottamusta siihen, että yritysten yhteiskuntavastuu on kestävää ja osallistavaa kasvua edistävä tehokas väline;

| 17. | on yhtä mieltä siitä, että sosiaaliset ja ekologiset näkökohdat olisi otettava paremmin huomioon julkisissa hankinnoissa; toivoo tässä yhteydessä, että halvimman hinnan käyttämisestä ratkaisuperusteena luovutaan ja että kautta koko alihankintaketjun noudatetaan suurempaa vastuullisuutta; |
| --- | --- |

17.

on yhtä mieltä siitä, että sosiaaliset ja ekologiset näkökohdat olisi otettava paremmin huomioon julkisissa hankinnoissa; toivoo tässä yhteydessä, että halvimman hinnan käyttämisestä ratkaisuperusteena luovutaan ja että kautta koko alihankintaketjun noudatetaan suurempaa vastuullisuutta;

| 18. | kehottaa komissiota toteuttamaan lisää aloitteita, joilla otetaan käyttöön yritysten yhteiskuntavastuun mahdollisuudet ilmastonmuutoksen torjunnassa ja vahvistetaan niitä (yhdistämällä ne resurssi- ja energiatehokkuuteen), esimerkiksi yritysten raakamateriaalien hankintaprosesseissa; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota toteuttamaan lisää aloitteita, joilla otetaan käyttöön yritysten yhteiskuntavastuun mahdollisuudet ilmastonmuutoksen torjunnassa ja vahvistetaan niitä (yhdistämällä ne resurssi- ja energiatehokkuuteen), esimerkiksi yritysten raakamateriaalien hankintaprosesseissa;

| 19. | korostaa, että EU:n tuki kolmansien maiden hallituksille sosiaali- ja ympäristösäännösten täytäntöönpanossa sekä tehokkaat valvontamekanismit ovat välttämätön täydennys eurooppalaisten yritysten yhteiskuntavastuun edistämiseksi maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että EU:n tuki kolmansien maiden hallituksille sosiaali- ja ympäristösäännösten täytäntöönpanossa sekä tehokkaat valvontamekanismit ovat välttämätön täydennys eurooppalaisten yritysten yhteiskuntavastuun edistämiseksi maailmanlaajuisesti;

| 20. | korostaa, että yhteiskuntavastuulliset investoinnit (SRI) ovat osa yritysten yhteiskuntavastuun täytäntöönpanoa investointipäätösten yhteydessä; panee merkille, että vaikka tällä hetkellä ei ole käytössä yleismaailmallista määritelmää yhteiskuntavastuullisille investoinneille (SRI), yleisesti ottaen siinä yhdistyvät sijoittajien taloudelliset tavoitteet sekä sijoittajien yhteiskuntaan, ympäristöön ja eettisiin kysymyksiin sekä yritysten hyvään hallintotapaan liittyvät huolenaiheet; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että yhteiskuntavastuulliset investoinnit (SRI) ovat osa yritysten yhteiskuntavastuun täytäntöönpanoa investointipäätösten yhteydessä; panee merkille, että vaikka tällä hetkellä ei ole käytössä yleismaailmallista määritelmää yhteiskuntavastuullisille investoinneille (SRI), yleisesti ottaen siinä yhdistyvät sijoittajien taloudelliset tavoitteet sekä sijoittajien yhteiskuntaan, ympäristöön ja eettisiin kysymyksiin sekä yritysten hyvään hallintotapaan liittyvät huolenaiheet;

| 21. | pitää tärkeänä sitä, että yritykset antavat kestävään kehitykseen, kuten sosiaalisiin ja ympäristönäkökohtiin, liittyviä tietoja kestävää kehitystä uhkaavien riskien tunnistamiseksi sekä sijoittajien ja kuluttajien luottamuksen lisäämiseksi; muistuttaa tässä asiassa saavutetusta merkittävästä edistyksestä ja kehottaa komissiota tukemaan integroitua raportointia käsittelevän kansainvälisen komitean (IIRC) tavoitetta tehdä integroidusta raportoinnista maailmanlaajuinen normi seuraavan vuosikymmenen aikana; |
| --- | --- |

21.

pitää tärkeänä sitä, että yritykset antavat kestävään kehitykseen, kuten sosiaalisiin ja ympäristönäkökohtiin, liittyviä tietoja kestävää kehitystä uhkaavien riskien tunnistamiseksi sekä sijoittajien ja kuluttajien luottamuksen lisäämiseksi; muistuttaa tässä asiassa saavutetusta merkittävästä edistyksestä ja kehottaa komissiota tukemaan integroitua raportointia käsittelevän kansainvälisen komitean (IIRC) tavoitetta tehdä integroidusta raportoinnista maailmanlaajuinen normi seuraavan vuosikymmenen aikana;

| 22. | kehottaa noudattamaan tiukasti ihmisoikeuksia, asianmukaista huolellisuutta ja avoimuutta, jotta voidaan varmistaa yritysten yhteiskuntavastuu koko toimitusketjussa, mitata eurooppalaisten yritysten kestävyysjalanjälkeä ja torjua veronkiertoa ja laittomia rahavirtoja; |
| --- | --- |

22.

kehottaa noudattamaan tiukasti ihmisoikeuksia, asianmukaista huolellisuutta ja avoimuutta, jotta voidaan varmistaa yritysten yhteiskuntavastuu koko toimitusketjussa, mitata eurooppalaisten yritysten kestävyysjalanjälkeä ja torjua veronkiertoa ja laittomia rahavirtoja;

| 23. | painottaa, ettei yritysten vastuullisuus saa olla vain markkinointiväline, vaan yritysten yhteiskuntavastuuta voidaan kehittää mahdollisimman pitkälle vain, jos se on osa yritysten liiketoiminnan kokonaisstrategiaa ja sitä toteutetaan yrityksen päivittäisessä toiminnassa ja rahoitusstrategiassa; pitäisi myönteisenä yritysten hyvän yritysvastuun ja hyvän hallintotavan välistä yhteyttä; katsoo, että komission pitäisi rohkaista yrityksiä päättämään yritysten yhteiskuntavastuuta koskevasta strategiasta johtokuntatasolla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön yrityksen ”stewardship code” -käytännesäännöt, jotka perustuvat yrityksen jokaisen työntekijän vastuun merkitykseen ja joilla luodaan vahva yhteys yrityksen ympäristöä, yhteiskuntaa ja ihmisoikeuksia koskevan toiminnan ja sen taloudellisen tuloksen välille; |
| --- | --- |

23.

painottaa, ettei yritysten vastuullisuus saa olla vain markkinointiväline, vaan yritysten yhteiskuntavastuuta voidaan kehittää mahdollisimman pitkälle vain, jos se on osa yritysten liiketoiminnan kokonaisstrategiaa ja sitä toteutetaan yrityksen päivittäisessä toiminnassa ja rahoitusstrategiassa; pitäisi myönteisenä yritysten hyvän yritysvastuun ja hyvän hallintotavan välistä yhteyttä; katsoo, että komission pitäisi rohkaista yrityksiä päättämään yritysten yhteiskuntavastuuta koskevasta strategiasta johtokuntatasolla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön yrityksen ”stewardship code” -käytännesäännöt, jotka perustuvat yrityksen jokaisen työntekijän vastuun merkitykseen ja joilla luodaan vahva yhteys yrityksen ympäristöä, yhteiskuntaa ja ihmisoikeuksia koskevan toiminnan ja sen taloudellisen tuloksen välille;

| 24. | painottaa, että yritysten yhteiskuntavastuuseen sitoutuvien yritysten pitäisi olla helposti sijoittajien ja kuluttajien tunnistettavissa, jotta yrityksiä voitaisiin kannustaa tähän toimintaan; |
| --- | --- |

24.

painottaa, että yritysten yhteiskuntavastuuseen sitoutuvien yritysten pitäisi olla helposti sijoittajien ja kuluttajien tunnistettavissa, jotta yrityksiä voitaisiin kannustaa tähän toimintaan;

| 25. | korostaa, että yhteiskuntavastuullisissa investoinneissa, jotka investointipäätösten muodossa ovat osa yhteiskuntavastuun täytäntöönpanoa, yhdistetään sijoittajien taloudelliset tavoitteet sosiaalisiin, ympäristöä koskeviin, eettisiin, kulttuurisiin ja koulutusta koskeviin näkökohtiin; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että yhteiskuntavastuullisissa investoinneissa, jotka investointipäätösten muodossa ovat osa yhteiskuntavastuun täytäntöönpanoa, yhdistetään sijoittajien taloudelliset tavoitteet sosiaalisiin, ympäristöä koskeviin, eettisiin, kulttuurisiin ja koulutusta koskeviin näkökohtiin;

| 26. | seuraa tiiviisti yritysten antamien sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien tietojen avoimuutta koskevasta lainsäädäntöesityksestä käytävää keskustelua; kannattaa mahdollisimman suuren joustavuuden mahdollistavan lainsäädäntöehdotuksen hyväksymistä, jotta voidaan ottaa huomioon yritysten yhteiskuntavastuun moniulotteinen luonne sekä se, että yritykset soveltavat yritysten yhteiskuntavastuuta eri tavoin, ja katsoo, että siihen olisi liitettävä riittävä vertailukelpoisuus sijoittajien ja muiden sidosryhmien tarpeiden täyttämiseksi; kehottaa ottamaan huomioon tarpeen varmistaa kuluttajille helposti saatavilla olevaa tietoa yritysten vaikutuksista yhteiskuntaan, niiden hallintonäkökohdat ja elinkaarikustannusten menetelmät mukaan luettuina; katsoo, että kestävyyttä koskevien tietojen pitäisi kattaa tarvittaessa myös alihankkija- ja toimitusketju ja niiden olisi perustuttava yleisesti hyväksyttyihin menettelyihin, kuten GRI-ohjeistoon (Global Reporting Initiative) tai integroitua raportointia käsittelevän komitean menettelyihin; kehottaa lisäksi ottamaan käyttöön pk-yrityksiin sovellettavan yksinkertaistetun kehyksen; |
| --- | --- |

26.

seuraa tiiviisti yritysten antamien sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien tietojen avoimuutta koskevasta lainsäädäntöesityksestä käytävää keskustelua; kannattaa mahdollisimman suuren joustavuuden mahdollistavan lainsäädäntöehdotuksen hyväksymistä, jotta voidaan ottaa huomioon yritysten yhteiskuntavastuun moniulotteinen luonne sekä se, että yritykset soveltavat yritysten yhteiskuntavastuuta eri tavoin, ja katsoo, että siihen olisi liitettävä riittävä vertailukelpoisuus sijoittajien ja muiden sidosryhmien tarpeiden täyttämiseksi; kehottaa ottamaan huomioon tarpeen varmistaa kuluttajille helposti saatavilla olevaa tietoa yritysten vaikutuksista yhteiskuntaan, niiden hallintonäkökohdat ja elinkaarikustannusten menetelmät mukaan luettuina; katsoo, että kestävyyttä koskevien tietojen pitäisi kattaa tarvittaessa myös alihankkija- ja toimitusketju ja niiden olisi perustuttava yleisesti hyväksyttyihin menettelyihin, kuten GRI-ohjeistoon (Global Reporting Initiative) tai integroitua raportointia käsittelevän komitean menettelyihin; kehottaa lisäksi ottamaan käyttöön pk-yrityksiin sovellettavan yksinkertaistetun kehyksen;

| 27. | kehottaa seuraamaan yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia periaatteita EU:n kauppapolitiikassa enemmän, osallistavammin ja avoimemmin sekä vahvistamaan parannusten mittaamiseksi selkeitä viitearvoja, jotta voitaisiin lisätä luottamusta järjestelmään; |
| --- | --- |

27.

kehottaa seuraamaan yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia periaatteita EU:n kauppapolitiikassa enemmän, osallistavammin ja avoimemmin sekä vahvistamaan parannusten mittaamiseksi selkeitä viitearvoja, jotta voitaisiin lisätä luottamusta järjestelmään;

| 28. | kannustaa EU:ta ja jäsenvaltioita tarjoamaan konkreettista tietoa yritysten yhteiskuntavastuusta sekä siihen liittyvää opetusta ja koulutusta, jotta yritykset saisivat täyden hyödyn yhteiskuntavastuusta ja toteuttaisivat sitä organisaatiokulttuurissaan; |
| --- | --- |

28.

kannustaa EU:ta ja jäsenvaltioita tarjoamaan konkreettista tietoa yritysten yhteiskuntavastuusta sekä siihen liittyvää opetusta ja koulutusta, jotta yritykset saisivat täyden hyödyn yhteiskuntavastuusta ja toteuttaisivat sitä organisaatiokulttuurissaan;

| 29. | kannustaa mediayrityksiä sisällyttämään yhteiskuntavastuuta koskeviin toimenpideohjeisiinsa avoimen journalismin normeja, kuten lähdesuojan takaamisen ja ilmiantajien oikeudet; |
| --- | --- |

29.

kannustaa mediayrityksiä sisällyttämään yhteiskuntavastuuta koskeviin toimenpideohjeisiinsa avoimen journalismin normeja, kuten lähdesuojan takaamisen ja ilmiantajien oikeudet;

| 30. | kehottaa komissiota arvioimaan edelleen sekä sitovia että ei-sitovia toimenpiteitä, joilla helpotetaan yritysten ponnistelujen tunnustamista ja edistämistä avoimuuteen ja yritysten muiden kuin taloustietojen julkistamiseen liittyvissä asioissa; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota arvioimaan edelleen sekä sitovia että ei-sitovia toimenpiteitä, joilla helpotetaan yritysten ponnistelujen tunnustamista ja edistämistä avoimuuteen ja yritysten muiden kuin taloustietojen julkistamiseen liittyvissä asioissa;

| 31. | torjuu täysin erityisten indikaattoreiden, kuten EU:n tason tulosindikaattoreiden, käyttöönoton, sillä ne saattaisivat aiheuttaa tarpeetonta byrokratiaa ja tehottomia rakenteita; kehottaa komissiota sen sijaan tarjoamaan yrityksille kansainvälisesti hyväksyttyjä menettelyjä, kuten GRI-ohjeistoa (Global Reporting Initiative) ja integroitua raportointia käsittelevän komitean menettelyjä ja edistämään niiden käyttöä; |
| --- | --- |

31.

torjuu täysin erityisten indikaattoreiden, kuten EU:n tason tulosindikaattoreiden, käyttöönoton, sillä ne saattaisivat aiheuttaa tarpeetonta byrokratiaa ja tehottomia rakenteita; kehottaa komissiota sen sijaan tarjoamaan yrityksille kansainvälisesti hyväksyttyjä menettelyjä, kuten GRI-ohjeistoa (Global Reporting Initiative) ja integroitua raportointia käsittelevän komitean menettelyjä ja edistämään niiden käyttöä;

| 32. | pitää kuitenkin tärkeänä, että komissio laatii mahdollisimman pian ilmoitetun yhteisen menetelmän ympäristötoimien tuloksellisuuden mittaamiseksi elinkaarikustannuksien perusteella; pitää tällaista menetelmää hyödyllisenä, kun kyseessä on yritysten tietojen avoimuus ja kun viranomaiset arvioivat yrityksien ympäristötoimien tuloksellisuutta; |
| --- | --- |

32.

pitää kuitenkin tärkeänä, että komissio laatii mahdollisimman pian ilmoitetun yhteisen menetelmän ympäristötoimien tuloksellisuuden mittaamiseksi elinkaarikustannuksien perusteella; pitää tällaista menetelmää hyödyllisenä, kun kyseessä on yritysten tietojen avoimuus ja kun viranomaiset arvioivat yrityksien ympäristötoimien tuloksellisuutta;

| 33. | suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen käynnistää yritysten yhteiskuntavastuuta ja sosiaalista toimintaa koskeva ”käytäntöyhteisö”; katsoo, että näiden toimien pitää täydentää yhteis- ja itsesääntelyä koskevia hyviä käytäntöjä, mikä mahdollistaisi kaikkien sidosryhmien osallistumisen yhteiseen oppimisprosessiin niin, että eri sidosryhmien toimien tehokkuutta ja vastuullisuutta voitaisiin parantaa ja vahvistaa; |
| --- | --- |

33.

suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen käynnistää yritysten yhteiskuntavastuuta ja sosiaalista toimintaa koskeva ”käytäntöyhteisö”; katsoo, että näiden toimien pitää täydentää yhteis- ja itsesääntelyä koskevia hyviä käytäntöjä, mikä mahdollistaisi kaikkien sidosryhmien osallistumisen yhteiseen oppimisprosessiin niin, että eri sidosryhmien toimien tehokkuutta ja vastuullisuutta voitaisiin parantaa ja vahvistaa;

| 34. | pyytää, että etujärjestöjä, mukaan lukien ammattiliittoja, kuullaan ja että ne voivat osallistua täysimääräisesti ja aktiivisesti yritysten yhteisvastuuprosessien ja -rakenteiden kehittämiseen, toimintaan ja seurantaan ja että ne toimivat työnantajien kanssa aidon kumppanuuden hengessä; |
| --- | --- |

34.

pyytää, että etujärjestöjä, mukaan lukien ammattiliittoja, kuullaan ja että ne voivat osallistua täysimääräisesti ja aktiivisesti yritysten yhteisvastuuprosessien ja -rakenteiden kehittämiseen, toimintaan ja seurantaan ja että ne toimivat työnantajien kanssa aidon kumppanuuden hengessä;

| 35. | kehottaa komissiota varmistamaan, että kestävyyttä koskevien olennaisten tietojen järjestelmällistä raportointia koskevalla velvoitteella ei aiheuteta liian suurta taakkaa yrityksille, koska mahdolliselle uudelle yritysten yhteiskuntavastuuta koskevalle strategialle tarvitaan niiden hyväksyntä; kehottaa komissiota antamaan yrityksille siirtymäkauden ennen kuin säännöllinen muista kuin taloudellisista tiedoista raportointi tulee voimaan, koska siirtymäkausi antaisi niille mahdollisuuden soveltaa ensin asianmukaisesti yhteiskuntavastuuta sisäisesti ja ottaa käyttöön tarkka ja yksityiskohtainen yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva politiikka osana sisäisiä hallintajärjestelmiään; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota varmistamaan, että kestävyyttä koskevien olennaisten tietojen järjestelmällistä raportointia koskevalla velvoitteella ei aiheuteta liian suurta taakkaa yrityksille, koska mahdolliselle uudelle yritysten yhteiskuntavastuuta koskevalle strategialle tarvitaan niiden hyväksyntä; kehottaa komissiota antamaan yrityksille siirtymäkauden ennen kuin säännöllinen muista kuin taloudellisista tiedoista raportointi tulee voimaan, koska siirtymäkausi antaisi niille mahdollisuuden soveltaa ensin asianmukaisesti yhteiskuntavastuuta sisäisesti ja ottaa käyttöön tarkka ja yksityiskohtainen yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva politiikka osana sisäisiä hallintajärjestelmiään;

| 36. | tukee komission ehdotusta, jonka mukaan kaikkia sijoitusrahastoja ja rahoituslaitoksia vaaditaan ilmoittamaan kaikille asiakkailleen (kansalaisille, yrityksille, viranomaisille jne.) mahdollisesti käyttämistään eettisistä tai vastuullisista sijoitusperusteista tai noudattamistaan normeista ja säännöstöistä; |
| --- | --- |

36.

tukee komission ehdotusta, jonka mukaan kaikkia sijoitusrahastoja ja rahoituslaitoksia vaaditaan ilmoittamaan kaikille asiakkailleen (kansalaisille, yrityksille, viranomaisille jne.) mahdollisesti käyttämistään eettisistä tai vastuullisista sijoitusperusteista tai noudattamistaan normeista ja säännöstöistä;

| 37. | hyväksyy uhrien hyväksi vahvistettuja vähimmäisvaatimuksia koskevan komission direktiivin; pyytää, että asiaan liittyvien alojen (kuten matkailu-, vakuutus-, majoitus- ja televiestintäalan) yritysten yhteiskuntavastuuta koskeviin toimintalinjoihin sisällytetään myönteisiä ja käytännönläheisiä strategioita ja rakenteita, joilla tuetaan rikosten uhreja ja heidän perheitään kriisissä ja otetaan käyttöön erityisiä toimintalinjoja työntekijöille, jotka joutuvat rikoksen uhriksi työpaikalla tai sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

37.

hyväksyy uhrien hyväksi vahvistettuja vähimmäisvaatimuksia koskevan komission direktiivin; pyytää, että asiaan liittyvien alojen (kuten matkailu-, vakuutus-, majoitus- ja televiestintäalan) yritysten yhteiskuntavastuuta koskeviin toimintalinjoihin sisällytetään myönteisiä ja käytännönläheisiä strategioita ja rakenteita, joilla tuetaan rikosten uhreja ja heidän perheitään kriisissä ja otetaan käyttöön erityisiä toimintalinjoja työntekijöille, jotka joutuvat rikoksen uhriksi työpaikalla tai sen ulkopuolella;

| 38. | tunnustaa itse- ja yhteissääntelyvälineiden, esimerkiksi koko toimialan kattavien käytännesääntöjen, huomattavan arvon ja potentiaalin; antaa näin ollen kiitosta komission pyrkimykselle parantaa olemassa olevia välineitä asiaa koskevien menettelyohjeiden avulla; vastustaa kuitenkin sellaisen yhden ainoan lähestymistavan omaksumista, jossa ei oteta huomioon yksittäisten alojen erityispiirteitä ja yritysten erityisvaatimuksia; |
| --- | --- |

38.

tunnustaa itse- ja yhteissääntelyvälineiden, esimerkiksi koko toimialan kattavien käytännesääntöjen, huomattavan arvon ja potentiaalin; antaa näin ollen kiitosta komission pyrkimykselle parantaa olemassa olevia välineitä asiaa koskevien menettelyohjeiden avulla; vastustaa kuitenkin sellaisen yhden ainoan lähestymistavan omaksumista, jossa ei oteta huomioon yksittäisten alojen erityispiirteitä ja yritysten erityisvaatimuksia;

Yritysten yhteiskuntavastuu ja pk-yritykset: sanoista tekoihin

| 39. | muistuttaa pk-yritysten erityispiirteistä, sillä ne toimivat pääasiassa paikallis- ja aluetasolla ja tiettyjen alojen rajoissa; pitää näin ollen erittäin tärkeänä sitä, että yritysten yhteiskuntavastuuta koskevissa EU:n politiikoissa, mukaan luettuna yritysten yhteiskuntavastuuta koskevat kansalliset toimintasuunnitelmat, otetaan asianmukaisesti huomioon pk-yritysten erityisvaatimukset ja noudatetaan ”pienet ensin” -periaatetta sekä tunnustetaan, että pk-yrityksillä on epävirallinen ja intuitiivinen lähestymistapa yritysten yhteiskuntavastuuseen; |
| --- | --- |

39.

muistuttaa pk-yritysten erityispiirteistä, sillä ne toimivat pääasiassa paikallis- ja aluetasolla ja tiettyjen alojen rajoissa; pitää näin ollen erittäin tärkeänä sitä, että yritysten yhteiskuntavastuuta koskevissa EU:n politiikoissa, mukaan luettuna yritysten yhteiskuntavastuuta koskevat kansalliset toimintasuunnitelmat, otetaan asianmukaisesti huomioon pk-yritysten erityisvaatimukset ja noudatetaan ”pienet ensin” -periaatetta sekä tunnustetaan, että pk-yrityksillä on epävirallinen ja intuitiivinen lähestymistapa yritysten yhteiskuntavastuuseen;

| 40. | huomauttaa, että pk-yritysten ottaminen mukaan yritysten yhteiskuntavastuuseen ja niiden saavutusten tunnustaminen on tärkeää; |
| --- | --- |

40.

huomauttaa, että pk-yritysten ottaminen mukaan yritysten yhteiskuntavastuuseen ja niiden saavutusten tunnustaminen on tärkeää;

| 41. | panee merkille, että monet eurooppalaiset pk-yritykset toteuttavat jo yritysten yhteisvastuuta koskevia toimintalinjoja, kuten paikallista työllisyyttä, yhteisön osallistumista ja hyvän hallinnon periaatteiden soveltamista toimitusketjussaan; huomauttaa kuitenkin, että suurin osa näistä pk-yrityksistä ei tiedä, että tosiasiallisesti ne toteuttavat kestävyyttä, yritysten yhteisvastuuta ja yritysten hyvää hallintotapaa koskevia käytäntöjä; pyytää sen vuoksi komissiota tarkastelemaan pk-yritysten nykyisiä käytäntöjä ennen kuin se harkitsee erityisesti pk-yrityksille tarkoitettuja yhteiskuntavastuuta koskevia strategioita; |
| --- | --- |

41.

panee merkille, että monet eurooppalaiset pk-yritykset toteuttavat jo yritysten yhteisvastuuta koskevia toimintalinjoja, kuten paikallista työllisyyttä, yhteisön osallistumista ja hyvän hallinnon periaatteiden soveltamista toimitusketjussaan; huomauttaa kuitenkin, että suurin osa näistä pk-yrityksistä ei tiedä, että tosiasiallisesti ne toteuttavat kestävyyttä, yritysten yhteisvastuuta ja yritysten hyvää hallintotapaa koskevia käytäntöjä; pyytää sen vuoksi komissiota tarkastelemaan pk-yritysten nykyisiä käytäntöjä ennen kuin se harkitsee erityisesti pk-yrityksille tarkoitettuja yhteiskuntavastuuta koskevia strategioita;

| 42. | vastustaa kaikkia toimia, jotka saattavat aiheuttaa hallinnollisia tai taloudellisia lisärasitteita pk-yrityksille; kannattaa sen sijaan toimenpiteitä, joiden ansiosta pk-yritykset voivat harjoittaa yhteistoimintaa; |
| --- | --- |

42.

vastustaa kaikkia toimia, jotka saattavat aiheuttaa hallinnollisia tai taloudellisia lisärasitteita pk-yrityksille; kannattaa sen sijaan toimenpiteitä, joiden ansiosta pk-yritykset voivat harjoittaa yhteistoimintaa;

| 43. | kehottaa jäsenvaltioita ja alueviranomaisia käyttämään järkevästi rakennerahastovaroja voidakseen tukea pk-yritysten välittäjäorganisaatioiden roolia yritysten yhteiskuntavastuun edistämisessä ja käyttämään hyväksi esimerkiksi Euroopan sosiaalirahaston yhteisrahoittamaa Saksan pääasiallista ohjelmaa; |
| --- | --- |

43.

kehottaa jäsenvaltioita ja alueviranomaisia käyttämään järkevästi rakennerahastovaroja voidakseen tukea pk-yritysten välittäjäorganisaatioiden roolia yritysten yhteiskuntavastuun edistämisessä ja käyttämään hyväksi esimerkiksi Euroopan sosiaalirahaston yhteisrahoittamaa Saksan pääasiallista ohjelmaa;

| 44. | kehottaa komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden, pk-yritysten välittäjäorganisaatioiden ja muiden sidosryhmien kanssa määrittelemään strategioita ja toimenpiteitä, joilla edistetään yritysten yhteiskuntavastuun alan hyvien toimintatapojen vaihtoa pk-yritysten keskuudessa, kuten tietokantaa, johon kerättäisiin tapaukset ja käytännöt sekä tiedot eri maissa toteutetuista hankkeista; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden, pk-yritysten välittäjäorganisaatioiden ja muiden sidosryhmien kanssa määrittelemään strategioita ja toimenpiteitä, joilla edistetään yritysten yhteiskuntavastuun alan hyvien toimintatapojen vaihtoa pk-yritysten keskuudessa, kuten tietokantaa, johon kerättäisiin tapaukset ja käytännöt sekä tiedot eri maissa toteutetuista hankkeista;

| 45. | suosittaa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien oppaiden laatimista pk-yrityksille; korostaa, että tarvitaan kiireesti lisää akateemista tutkimusta menetelmistä, joilla useammat pk-yritykset saataisiin omaksumaan yritysten yhteiskuntavastuun periaatteet, sekä yritysten yhteiskuntavastuun taloudellisista, sosiaalisista ja ekologisista vaikutuksista paikallis- ja aluetasolla; |
| --- | --- |

45.

suosittaa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien oppaiden laatimista pk-yrityksille; korostaa, että tarvitaan kiireesti lisää akateemista tutkimusta menetelmistä, joilla useammat pk-yritykset saataisiin omaksumaan yritysten yhteiskuntavastuun periaatteet, sekä yritysten yhteiskuntavastuun taloudellisista, sosiaalisista ja ekologisista vaikutuksista paikallis- ja aluetasolla;

| 46. | katsoo, että yritysten yhteiskuntavastuuta koskevassa ohjelmassa tulisi kiinnittää huomiota myös pk-yrityksiin, jotta köyhyyden vähentämisessä saataisiin aikaan todellisia tuloksia, sillä pk-yritysten kumulatiiviset yhteiskunta- ja ympäristövaikutukset ovat merkittäviä; |
| --- | --- |

46.

katsoo, että yritysten yhteiskuntavastuuta koskevassa ohjelmassa tulisi kiinnittää huomiota myös pk-yrityksiin, jotta köyhyyden vähentämisessä saataisiin aikaan todellisia tuloksia, sillä pk-yritysten kumulatiiviset yhteiskunta- ja ympäristövaikutukset ovat merkittäviä;

| 47. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan kehitys- ja tukistrategioita yritysten yhteiskuntavastuun levittämiseksi pk-yritysten keskuudessa; suosittelee erityisesti pienyrityksiä ja mikroyrityksiä koskevien erityistoimien kehittämistä; |
| --- | --- |

47.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan kehitys- ja tukistrategioita yritysten yhteiskuntavastuun levittämiseksi pk-yritysten keskuudessa; suosittelee erityisesti pienyrityksiä ja mikroyrityksiä koskevien erityistoimien kehittämistä;

Noudattamista koskevat asiat ja suhteet kolmansiin maihin

| 48. | korostaa, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen parlamentille on tiedotettava kattavasti siitä, miten sopimuksiin liittyvissä kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinneissa tehdyt havainnot otetaan huomioon neuvotteluissa ennen niiden päättämistä ja mitä kyseisten sopimusten lukuja on muutettu kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinneissa havaittujen kielteisten vaikutusten välttämiseksi; |
| --- | --- |

48.

korostaa, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen parlamentille on tiedotettava kattavasti siitä, miten sopimuksiin liittyvissä kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinneissa tehdyt havainnot otetaan huomioon neuvotteluissa ennen niiden päättämistä ja mitä kyseisten sopimusten lukuja on muutettu kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinneissa havaittujen kielteisten vaikutusten välttämiseksi;

| 49. | korostaa, että EU:n tulevissa kahdenvälisissä investointisopimuksissa on varmistettava, että saavutetaan oikea tasapaino investoijien suojelun ja sen välillä, että on mahdollistettava valtion väliintulo, erityisesti, kun on kyse sosiaali-, terveys- ja ympäristönormeista; |
| --- | --- |

49.

korostaa, että EU:n tulevissa kahdenvälisissä investointisopimuksissa on varmistettava, että saavutetaan oikea tasapaino investoijien suojelun ja sen välillä, että on mahdollistettava valtion väliintulo, erityisesti, kun on kyse sosiaali-, terveys- ja ympäristönormeista;

| 50. | kehottaa edistämään sponsoroinnin ajatusta työnantajien keskuudessa; |
| --- | --- |

50.

kehottaa edistämään sponsoroinnin ajatusta työnantajien keskuudessa;

| 51. | muistuttaa, että sekä oikeudenkäyntimenettelyjä että vaihtoehtoja oikeudenkäyntimenettelylle on jo käytössä kaupallisten kiistojen ratkaisemiseksi ja/tai korvauksen hakemiseksi vastuuttoman tai laittoman liiketoiminnan kielteisistä ulkoisvaikutuksista; kehottaa tässä yhteydessä komissiota lisäämään ponnistuksiaan parantaakseen sekä yritysmaailman että yleisemmin kansalaisten tietämystä näistä keinoista; muistuttaa, että Kansainvälinen kauppakamari (ICC) tarjoaa vaihtoehtoja oikeudenkäyntimenettelylle etsiville yksityishenkilöille, yrityksille, valtioille ja valtioiden yksiköille sekä kansainvälisille järjestöille riitojenratkaisupalveluja, jotka voivat auttaa parantamaan uhrien oikeussuojaa tapauksissa, joissa on rikottu vastuullisia liiketoimintakäytäntöjä ja aiheutettu taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristövahinkoja EU:ssa ja/tai ulkomailla; |
| --- | --- |

51.

muistuttaa, että sekä oikeudenkäyntimenettelyjä että vaihtoehtoja oikeudenkäyntimenettelylle on jo käytössä kaupallisten kiistojen ratkaisemiseksi ja/tai korvauksen hakemiseksi vastuuttoman tai laittoman liiketoiminnan kielteisistä ulkoisvaikutuksista; kehottaa tässä yhteydessä komissiota lisäämään ponnistuksiaan parantaakseen sekä yritysmaailman että yleisemmin kansalaisten tietämystä näistä keinoista; muistuttaa, että Kansainvälinen kauppakamari (ICC) tarjoaa vaihtoehtoja oikeudenkäyntimenettelylle etsiville yksityishenkilöille, yrityksille, valtioille ja valtioiden yksiköille sekä kansainvälisille järjestöille riitojenratkaisupalveluja, jotka voivat auttaa parantamaan uhrien oikeussuojaa tapauksissa, joissa on rikottu vastuullisia liiketoimintakäytäntöjä ja aiheutettu taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristövahinkoja EU:ssa ja/tai ulkomailla;

| 52. | korostaa, että tietoisuuden lisääminen yritysten yhteiskuntavastuun merkityksestä ja sen noudattamatta jättämisen seurauksista yhtiötasolla on komission tehtävä ja että sen lisäksi tarvitaan asianmukaista tietoisuuden lisäämistä ja valmiuksien kehittämistä isäntämaiden hallitusten tasolla, jotta voidaan todella varmistaa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien oikeuksien toteutuminen ja oikeussuojakeinojen saatavuus; |
| --- | --- |

52.

korostaa, että tietoisuuden lisääminen yritysten yhteiskuntavastuun merkityksestä ja sen noudattamatta jättämisen seurauksista yhtiötasolla on komission tehtävä ja että sen lisäksi tarvitaan asianmukaista tietoisuuden lisäämistä ja valmiuksien kehittämistä isäntämaiden hallitusten tasolla, jotta voidaan todella varmistaa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien oikeuksien toteutuminen ja oikeussuojakeinojen saatavuus;

| 53. | katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden olisi kannustettava EU:n yrityksiä tekemään yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia aloitteita ja vaihtamaan hyviä käytänteitään ulkomaisten kumppaneidensa kanssa; |
| --- | --- |

53.

katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden olisi kannustettava EU:n yrityksiä tekemään yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia aloitteita ja vaihtamaan hyviä käytänteitään ulkomaisten kumppaneidensa kanssa;

Päätelmät

| 54. | korostaa tarvetta kehittää mahdollisia lainsäädäntötoimenpiteitä, jotka perustuvat vankkoihin oikeudellisiin puitteisiin ja ovat kansainvälisten normien mukaisia, jotta voidaan välttää erilaiset kansalliset tulkinnat sekä tilanteet, joista voi aiheutua kilpailuetuja ja -haittoja alueellisella, kansallisella ja makroalueellisella tasolla; |
| --- | --- |

54.

korostaa tarvetta kehittää mahdollisia lainsäädäntötoimenpiteitä, jotka perustuvat vankkoihin oikeudellisiin puitteisiin ja ovat kansainvälisten normien mukaisia, jotta voidaan välttää erilaiset kansalliset tulkinnat sekä tilanteet, joista voi aiheutua kilpailuetuja ja -haittoja alueellisella, kansallisella ja makroalueellisella tasolla;

| 55. | kehottaa komissiota jatkamaan toimiaan edistääkseen yritysten yhteiskuntavastuuta suhteissa maailman muihin maihin ja alueisiin; kehottaa tekemään enemmän työtä sen eteen, että vastavuoroisuuden periaate juurtuisi kaupankäyntiin; |
| --- | --- |

55.

kehottaa komissiota jatkamaan toimiaan edistääkseen yritysten yhteiskuntavastuuta suhteissa maailman muihin maihin ja alueisiin; kehottaa tekemään enemmän työtä sen eteen, että vastavuoroisuuden periaate juurtuisi kaupankäyntiin;

| 56. | painottaa, että yritysten yhteiskuntavastuun kehitystä olisi edistettävä ensisijaisesti sellaisen useita sidosryhmiä koskevan toimintatavan perusteella, jossa yritykset toimivat keskeisessä tehtävässä, ja että niillä on oltava mahdollisuus laatia omaan tilanteeseensa sopiva lähestymistapa; toistaa, että yritysten yhteiskuntavastuun kehittymiseksi pk-yrityksissä tarvitaan välttämättä erityisiä toimia ja lähestymistapoja; |
| --- | --- |

56.

painottaa, että yritysten yhteiskuntavastuun kehitystä olisi edistettävä ensisijaisesti sellaisen useita sidosryhmiä koskevan toimintatavan perusteella, jossa yritykset toimivat keskeisessä tehtävässä, ja että niillä on oltava mahdollisuus laatia omaan tilanteeseensa sopiva lähestymistapa; toistaa, että yritysten yhteiskuntavastuun kehittymiseksi pk-yrityksissä tarvitaan välttämättä erityisiä toimia ja lähestymistapoja;

| 57. | toteaa, että nykyinen yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva komission strategia kattaa ajanjakson 2011–2014; kehottaa komissiota varmistamaan, että ajanjaksolle vuoden 2014 jälkeen hyväksytään hyvissä ajoin kunnianhimoinen strategia; |
| --- | --- |

57.

toteaa, että nykyinen yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva komission strategia kattaa ajanjakson 2011–2014; kehottaa komissiota varmistamaan, että ajanjaksolle vuoden 2014 jälkeen hyväksytään hyvissä ajoin kunnianhimoinen strategia;

o

o o

| 58. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

58.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EYVL C 86, 10.4.2002, s. 3.

(2)  EUVL C 39, 18.2.2003, s. 3.

(3)  EUVL C 187 E, 7.8.2003, s. 180.

(4)  EUVL C 67 E, 17.3.2004, s. 73.

(5)  EUVL C 301 E, 13.12.2007, s. 45.

(6)  EUVL C 229, 31.7.2012, s. 77.

---

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/33

---

P7_TA(2013)0050

Yritysten yhteiskuntavastuu: yhteiskunnan etujen sekä kestävän ja osallistavan elpymisen edistäminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. helmikuuta 2013 yritysten yhteiskuntavastuusta: yhteiskunnan etujen sekä kestävän ja osallistavan elpymisen edistäminen (2012/2097(INI))

(2016/C 024/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 5,12, 14, 15, 16, 21, 23, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 33, 34 ja 36 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 5,12, 14, 15, 16, 21, 23, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 33, 34 ja 36 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja erityisesti sen 5, 6 ja 19 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja erityisesti sen 5, 6 ja 19 artiklan,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vuonna 1998 hyväksytyn julistuksen työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista sekä ILO:n yleissopimukset seuraavista yleisistä työelämän perusnormeista: pakkotyön poistaminen (yleissopimukset nro 29 (1930) ja 105 (1957)), järjestäytymisvapaus ja kollektiivinen neuvotteluoikeus (yleissopimukset nro 87 (1948) ja 98 (1949)), lapsityön kielto (yleissopimukset nro 138 (1973) ja 182 (1999)) ja syrjinnän kielto työelämässä (yleissopimukset nro 100 (1951) ja 111 (1958)), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vuonna 1998 hyväksytyn julistuksen työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista sekä ILO:n yleissopimukset seuraavista yleisistä työelämän perusnormeista: pakkotyön poistaminen (yleissopimukset nro 29 (1930) ja 105 (1957)), järjestäytymisvapaus ja kollektiivinen neuvotteluoikeus (yleissopimukset nro 87 (1948) ja 98 (1949)), lapsityön kielto (yleissopimukset nro 138 (1973) ja 182 (1999)) ja syrjinnän kielto työelämässä (yleissopimukset nro 100 (1951) ja 111 (1958)),

| — | ottaa huomioon myös ILO:n yleissopimukset työlausekkeista välikirjoissa, joissa julkinen viranomainen on sopimuspuolena (yleissopimus nro 94), ja kollektiivisen neuvottelumenettelyn edistämisestä (yleissopimus nro 154), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon myös ILO:n yleissopimukset työlausekkeista välikirjoissa, joissa julkinen viranomainen on sopimuspuolena (yleissopimus nro 94), ja kollektiivisen neuvottelumenettelyn edistämisestä (yleissopimus nro 154),

| — | ottaa huomioon ILO:n laatiman ihmisarvoista työtä koskevan ohjelman ja globaalin työllisyyssopimuksen, jotka hyväksyttiin yksimielisesti kansainvälisessä työkonferenssissa 19. kesäkuuta 2009, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ILO:n laatiman ihmisarvoista työtä koskevan ohjelman ja globaalin työllisyyssopimuksen, jotka hyväksyttiin yksimielisesti kansainvälisessä työkonferenssissa 19. kesäkuuta 2009,

| — | ottaa huomioon sosiaalisesti oikeudenmukaista globalisaatiota koskevan julistuksen, jonka ILO:n 183 jäsenvaltiota hyväksyivät yksimielisesti 10. kesäkuuta 2008, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaalisesti oikeudenmukaista globalisaatiota koskevan julistuksen, jonka ILO:n 183 jäsenvaltiota hyväksyivät yksimielisesti 10. kesäkuuta 2008,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen (1948) ja muut Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeussopimukset, erityisesti kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen (1966), taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan yleissopimuksen (1966), kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (1965), kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (1979), yleissopimuksen lapsen oikeuksista (1989), kansainvälisen yleissopimuksen siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksien suojelusta (1990) ja yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista (2006), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen (1948) ja muut Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeussopimukset, erityisesti kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen (1966), taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan yleissopimuksen (1966), kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (1965), kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (1979), yleissopimuksen lapsen oikeuksista (1989), kansainvälisen yleissopimuksen siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksien suojelusta (1990) ja yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista (2006),

| — | ottaa huomioon UN Women -naisjärjestön maaliskuussa 2010 esittämät voimaantumisen periaatteet (Empowerment Principles), joissa esitetään ohjeita naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseksi työpaikoilla, markkinoilla ja yhteisössä ja jotka ovat tulosta UN Womenin ja YK:n Global Compact -aloitteen välisestä yhteistyöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UN Women -naisjärjestön maaliskuussa 2010 esittämät voimaantumisen periaatteet (Empowerment Principles), joissa esitetään ohjeita naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseksi työpaikoilla, markkinoilla ja yhteisössä ja jotka ovat tulosta UN Womenin ja YK:n Global Compact -aloitteen välisestä yhteistyöstä,

| — | ottaa huomioon CDSB:n (Climate Disclosure Standards Board), GRI:n (Global Reporting Initiative), taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) sekä YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) yhteistyöhankkeen ”Consistency Project”, jolla pyritään tukemaan toimien johdonmukaisuutta yritysten ilmastonmuutostietojen kysynnässä ja tarjonnassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon CDSB:n (Climate Disclosure Standards Board), GRI:n (Global Reporting Initiative), taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) sekä YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) yhteistyöhankkeen ”Consistency Project”, jolla pyritään tukemaan toimien johdonmukaisuutta yritysten ilmastonmuutostietojen kysynnässä ja tarjonnassa,

| — | ottaa huomioon yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n perusperiaatteet sekä 8. joulukuuta 2009 annetut ulkoasiainneuvoston päätelmät (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n perusperiaatteet sekä 8. joulukuuta 2009 annetut ulkoasiainneuvoston päätelmät (1),

| — | ottaa huomioon OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, jotka ajantasaistettiin toukokuussa 2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, jotka ajantasaistettiin toukokuussa 2011,

| — | ottaa huomioon lahjonnan torjuntaa koskevan OECD:n yleissopimuksen vuodelta 1997, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lahjonnan torjuntaa koskevan OECD:n yleissopimuksen vuodelta 1997,

| — | ottaa huomioon GRI-ohjeiston (Global Reporting Initiative), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon GRI-ohjeiston (Global Reporting Initiative),

| — | ottaa huomioon integroitua raportointia käsittelevän kansainvälisen komitean (IIRC) perustamisen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon integroitua raportointia käsittelevän kansainvälisen komitean (IIRC) perustamisen,

| — | ottaa huomioon Tanskan tilinpäätöslain vuodelta 2008, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tanskan tilinpäätöslain vuodelta 2008,

| — | ottaa huomioon YK:n Global Compact -aloitteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n Global Compact -aloitteen,

| — | ottaa huomioon komissiolle lokakuussa 2010 tehdyn tutkimuksen hallinnon puutteista yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien kansainvälisten sopimusten ja normien sekä voimassaolevan unionin lainsäädännön välillä (nk. Edinburghin-tutkimus) (2) ja että tutkimuksen tulokset kirjattiin Euroopan parlamentin mietintöön vuoden 2011 ihmisoikeuskertomuksesta (3), jota Eurooppa-neuvosto tuki täysimääräisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle lokakuussa 2010 tehdyn tutkimuksen hallinnon puutteista yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien kansainvälisten sopimusten ja normien sekä voimassaolevan unionin lainsäädännön välillä (nk. Edinburghin-tutkimus) (2) ja että tutkimuksen tulokset kirjattiin Euroopan parlamentin mietintöön vuoden 2011 ihmisoikeuskertomuksesta (3), jota Eurooppa-neuvosto tuki täysimääräisesti,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen huippukokouksen (Rio+20) päätösasiakirjan 46 ja 47 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen huippukokouksen (Rio+20) päätösasiakirjan 46 ja 47 kohdan,

| — | ottaa huomioon YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteet (UNPRI), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteet (UNPRI),

| — | ottaa huomioon 1. marraskuuta 2010 julkaistun kansainvälisen standardin ISO 26000, joka sisältää yhteiskuntavastuuta koskevia ohjeita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. marraskuuta 2010 julkaistun kansainvälisen standardin ISO 26000, joka sisältää yhteiskuntavastuuta koskevia ohjeita,

| — | ottaa huomioon vuonna 2009 tehdyn tutkimuksen ”Green Winners” (4), jossa tutkittiin 99:ää yritystä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2009 tehdyn tutkimuksen ”Green Winners” (4), jossa tutkittiin 99:ää yritystä,

| — | ottaa huomioon yritysten yhteiskuntavastuuta käsittelevän eurooppalaisen sidosryhmäfoorumin perustamisen ja sen toiminnan käynnistymisen 16. lokakuuta 2002, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yritysten yhteiskuntavastuuta käsittelevän eurooppalaisen sidosryhmäfoorumin perustamisen ja sen toiminnan käynnistymisen 16. lokakuuta 2002,

| — | ottaa huomioon julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31. maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31. maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY (5),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisista hankinnoista (COM(2011)0896); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisista hankinnoista (COM(2011)0896);

| — | ottaa huomioon tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22. joulukuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 (6), joka korvasi vuonna 1968 tehdyn Brysselin yleissopimuksen Tanskan ja muiden jäsenvaltioiden suhteiden osalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22. joulukuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 (6), joka korvasi vuonna 1968 tehdyn Brysselin yleissopimuksen Tanskan ja muiden jäsenvaltioiden suhteiden osalta,

| — | ottaa huomioon 3. joulukuuta 2001 annetun neuvoston päätöslauselman yritysten sosiaalista vastuuta koskevan vihreän kirjan seurannasta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. joulukuuta 2001 annetun neuvoston päätöslauselman yritysten sosiaalista vastuuta koskevan vihreän kirjan seurannasta (7),

| — | ottaa huomioon 6. helmikuuta 2003 annetun neuvoston päätöslauselman yritysten sosiaalisesta vastuusta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. helmikuuta 2003 annetun neuvoston päätöslauselman yritysten sosiaalisesta vastuusta (8),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Ihmisarvoista työtä kaikille – Yhteisön osallistuminen ihmisarvoisen työn toimintaohjelman maailmanlaajuiseen täytäntöönpanoon” (COM(2006)0249), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Ihmisarvoista työtä kaikille – Yhteisön osallistuminen ihmisarvoisen työn toimintaohjelman maailmanlaajuiseen täytäntöönpanoon” (COM(2006)0249),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Yhtiöoikeuden uudistaminen ja omistajaohjauksen (corporate governance) parantaminen Euroopan unionissa – etenemissuunnitelma” (COM(2003)0284), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Yhtiöoikeuden uudistaminen ja omistajaohjauksen (corporate governance) parantaminen Euroopan unionissa – etenemissuunnitelma” (COM(2003)0284),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kauppa, kasvu ja maailmanpolitiikka – Kauppapolitiikka Eurooppa 2020 -strategian kulmakivenä” (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kauppa, kasvu ja maailmanpolitiikka – Kauppapolitiikka Eurooppa 2020 -strategian kulmakivenä” (COM(2010)0612),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”vastuullisen yritystoiminnan” paketista (COM(2011)0685), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”vastuullisen yritystoiminnan” paketista (COM(2011)0685),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Tavoitteena työllistävä elpyminen” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Tavoitteena työllistävä elpyminen” (COM(2012)0173),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Sosiaalisen yrittäjyyden aloite – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Sosiaalisen yrittäjyyden aloite – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille” (COM(2011)0682),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015” (COM(2010)0491),

| — | ottaa huomioon 30. toukokuuta 2002 antamansa päätöslauselman komission vihreästä kirjasta yritysten sosiaalisen vastuun eurooppalaisten puitteiden edistämisestä (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. toukokuuta 2002 antamansa päätöslauselman komission vihreästä kirjasta yritysten sosiaalisen vastuun eurooppalaisten puitteiden edistämisestä (9),

| — | ottaa huomioon 13. toukokuuta 2003 antamansa päätöslauselman ”Komission tiedonanto yritysten sosiaalisesta vastuusta: elinkeinoelämän panos kestävään kehitykseen” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. toukokuuta 2003 antamansa päätöslauselman ”Komission tiedonanto yritysten sosiaalisesta vastuusta: elinkeinoelämän panos kestävään kehitykseen” (10),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2007 antamansa päätöslauselman ”Yritysten yhteiskuntavastuu: uusi kumppanuus” (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2007 antamansa päätöslauselman ”Yritysten yhteiskuntavastuu: uusi kumppanuus” (11),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman yritysten yhteiskuntavastuusta kansainvälisissä kauppasopimuksissa (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman yritysten yhteiskuntavastuusta kansainvälisissä kauppasopimuksissa (12),

| — | ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman Eurooppa 2020 -strategiasta (13), jossa todettiin, että yritysten vastuu ja yritysten hyvä hallintotapa liittyvät erottamattomasti toisiinsa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman Eurooppa 2020 -strategiasta (13), jossa todettiin, että yritysten vastuu ja yritysten hyvä hallintotapa liittyvät erottamattomasti toisiinsa,

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Sosiaalisen yrittäjyyden aloite – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille” (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Sosiaalisen yrittäjyyden aloite – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille” (14),

| — | ottaa huomioon 24. toukokuuta 2012 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon komission tiedonannosta ”Yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva uudistettu EU:n strategia vuosiksi 2011–2014” (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. toukokuuta 2012 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon komission tiedonannosta ”Yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva uudistettu EU:n strategia vuosiksi 2011–2014” (15),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva uudistettu EU:n strategia vuosiksi 2011–2014” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva uudistettu EU:n strategia vuosiksi 2011–2014” (COM(2011)0681),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan, ulkoasiainvaliokunnan, kehitysyhteistyövaliokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnot (A7-0023/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan, ulkoasiainvaliokunnan, kehitysyhteistyövaliokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnot (A7-0023/2013),

| A. | katsoo, että yritysten yhteiskuntavastuun käsitettä ei pidä käyttää väärin kansainvälisesti sovittujen vähimmäisvaatimusten uudelleen määrittelyyn, vaan sen avulla olisi pyrittävä arvioimaan kyseisten vähimmäisvaatimusten täytäntöönpanoa ja selvittämään, miten kaikenkokoiset yritykset voisivat helposti ja suoraan panna ne täytäntöön; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että yritysten yhteiskuntavastuun käsitettä ei pidä käyttää väärin kansainvälisesti sovittujen vähimmäisvaatimusten uudelleen määrittelyyn, vaan sen avulla olisi pyrittävä arvioimaan kyseisten vähimmäisvaatimusten täytäntöönpanoa ja selvittämään, miten kaikenkokoiset yritykset voisivat helposti ja suoraan panna ne täytäntöön;

| B. | toteaa, että unionin toimielimissä tyypillisesti käytetyn yritysten yhteiskuntavastuun käsitteen olisi katsottava kuuluvan kiinteästi yhteen muiden lähikäsitteiden kanssa, joita ovat vastuullinen ja eettinen liiketoiminta, nk. ESG-tekijät (ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintoon liittyvät asiat), kestävä kehitys ja yritysten selontekovelvollisuus; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että unionin toimielimissä tyypillisesti käytetyn yritysten yhteiskuntavastuun käsitteen olisi katsottava kuuluvan kiinteästi yhteen muiden lähikäsitteiden kanssa, joita ovat vastuullinen ja eettinen liiketoiminta, nk. ESG-tekijät (ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintoon liittyvät asiat), kestävä kehitys ja yritysten selontekovelvollisuus;

| C. | katsoo, että kaikkien unionin tukemien yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien aloitteiden on perustuttava monitoimijamalliin, joka muodostaa pohjan ja antaa uskottavuutta yritysten omille yhteiskuntavastuutoimille paikalliselta tasolta alkaen; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että kaikkien unionin tukemien yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien aloitteiden on perustuttava monitoimijamalliin, joka muodostaa pohjan ja antaa uskottavuutta yritysten omille yhteiskuntavastuutoimille paikalliselta tasolta alkaen;

| D. | katsoo, että GRI-ohjeisto on tarjonnut ylivoimaisesti laajimman kansainvälisen tuen saaneen menetelmän edistää yritysten toiminnan avoimuutta, ja toteaa, että integroitua raportointia käsittelevän kansainvälisen komitean (IIRC) muodostaminen tärkeimmistä kansainvälisistä selontekostandardeja määrittävistä elimistä merkitsee, että yritysten liikekirjanpitoon sisällytetystä kestävyysraportoinnista tulee kansainvälinen normi viimeistään seuraavan vuosikymmenen aikana; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että GRI-ohjeisto on tarjonnut ylivoimaisesti laajimman kansainvälisen tuen saaneen menetelmän edistää yritysten toiminnan avoimuutta, ja toteaa, että integroitua raportointia käsittelevän kansainvälisen komitean (IIRC) muodostaminen tärkeimmistä kansainvälisistä selontekostandardeja määrittävistä elimistä merkitsee, että yritysten liikekirjanpitoon sisällytetystä kestävyysraportoinnista tulee kansainvälinen normi viimeistään seuraavan vuosikymmenen aikana;

| E. | katsoo, että uraauurtava työ Walesin prinssin käynnistämässä hankkeessa kestävän kehityksen huomioimiseksi yritysten päätöksenteossa ja raportoinnissa (Prince's Accounting for Sustainability Project), ekosysteemien ja biologisen monimuotoisuuden taloudellisia näkökohtia painottavassa TEEB for Business -järjestössä ja YK:n ympäristöohjelmassa on mahdollistanut sen, että yritykset voivat täysin ja tarkkaan ymmärtää toimintansa ulkoisten yhteiskuntaan ja ympäristöön kohdistuvien vaikutusten rahallisen arvon ja sisällyttää sen yrityksen taloushallintoon; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että uraauurtava työ Walesin prinssin käynnistämässä hankkeessa kestävän kehityksen huomioimiseksi yritysten päätöksenteossa ja raportoinnissa (Prince's Accounting for Sustainability Project), ekosysteemien ja biologisen monimuotoisuuden taloudellisia näkökohtia painottavassa TEEB for Business -järjestössä ja YK:n ympäristöohjelmassa on mahdollistanut sen, että yritykset voivat täysin ja tarkkaan ymmärtää toimintansa ulkoisten yhteiskuntaan ja ympäristöön kohdistuvien vaikutusten rahallisen arvon ja sisällyttää sen yrityksen taloushallintoon;

| F. | toteaa, että sijoittajayhteisön asenteissa on tapahtunut suuri muutos ja nykyään 1 123 sijoittajaa (joiden hallinnoimat varat ovat arvoltaan yhteensä 32 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria) noudattaa YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteita (UNPRI); panee merkille eurooppalaisen kestävän sijoittamisen foorumin arvion, että yhteiskunnallisesti vastuullisten investointien maailmanmarkkinoiden arvo oli syyskuussa 2010 noin 7 biljoonaa euroa, ja toteaa, että 82 sijoittajaa, joiden hallinnoimat varat ovat arvoltaan 50 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria, vaati Aviva Global Investorsin johdolla YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa, että yritysten kestävyysraportoinnista tehdään pakollista; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että sijoittajayhteisön asenteissa on tapahtunut suuri muutos ja nykyään 1 123 sijoittajaa (joiden hallinnoimat varat ovat arvoltaan yhteensä 32 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria) noudattaa YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteita (UNPRI); panee merkille eurooppalaisen kestävän sijoittamisen foorumin arvion, että yhteiskunnallisesti vastuullisten investointien maailmanmarkkinoiden arvo oli syyskuussa 2010 noin 7 biljoonaa euroa, ja toteaa, että 82 sijoittajaa, joiden hallinnoimat varat ovat arvoltaan 50 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria, vaati Aviva Global Investorsin johdolla YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa, että yritysten kestävyysraportoinnista tehdään pakollista;

| G. | katsoo, että yritysten yhteiskuntavastuuta käsittelevän eurooppalaisen sidosryhmäfoorumin perustaminen, lukuisten kokeilu- ja tutkimushankkeiden toteuttaminen ja aiemman yritysliittoutuman (Alliance for Business) toiminta ovat yhdessä muodostaneet vankan pohjan unionin toiminnalle yritysten yhteiskuntavastuun alalla, ja toteaa, että tätä on jatkuvasti edistänyt arvokkaalla tavalla yritysten yhteiskuntavastuuta käsittelevien eurooppalaisten järjestöjen ”perhe”: CSR Europe, European Academy of Business in Society (EABIS), European Social Investment Forum (Eurosif) sekä European Coalition for Corporate Justice (ECCJ); |
| --- | --- |

G.

katsoo, että yritysten yhteiskuntavastuuta käsittelevän eurooppalaisen sidosryhmäfoorumin perustaminen, lukuisten kokeilu- ja tutkimushankkeiden toteuttaminen ja aiemman yritysliittoutuman (Alliance for Business) toiminta ovat yhdessä muodostaneet vankan pohjan unionin toiminnalle yritysten yhteiskuntavastuun alalla, ja toteaa, että tätä on jatkuvasti edistänyt arvokkaalla tavalla yritysten yhteiskuntavastuuta käsittelevien eurooppalaisten järjestöjen ”perhe”: CSR Europe, European Academy of Business in Society (EABIS), European Social Investment Forum (Eurosif) sekä European Coalition for Corporate Justice (ECCJ);

| H. | toteaa, että yritysten yhteiskuntavastuun toteuttamisessa tarvitaan tiettyjä yhteisiä normeja, että erot siinä, mitä pidetään olennaisena, edellyttävät toimialoittain eriytettyjä toimintamalleja ja että vapaassa yhteiskunnassa yritysten yhteiskuntavastuu ei voi koskaan velvoittaa hyväntekeväisyyteen, sillä se voisi vähentää ihmisten halua antaa; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että yritysten yhteiskuntavastuun toteuttamisessa tarvitaan tiettyjä yhteisiä normeja, että erot siinä, mitä pidetään olennaisena, edellyttävät toimialoittain eriytettyjä toimintamalleja ja että vapaassa yhteiskunnassa yritysten yhteiskuntavastuu ei voi koskaan velvoittaa hyväntekeväisyyteen, sillä se voisi vähentää ihmisten halua antaa;

| I. | toteaa, että yritysten käytännesäännöillä on ollut merkittävä rooli yritysten yhteiskuntavastuun käynnistämisessä ja sitä koskevan tietoisuuden lisäämisessä, mutta ne eivät ole riittävän täsmällisiä eivätkä johdonmukaisia nykyisten kansainvälisten normien kanssa ja niissä on havaittu esimerkkejä olennaisten seikkojen välttelystä ja vertailukelpoisuuden ja avoimuuden puutteesta soveltamisessa; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että yritysten käytännesäännöillä on ollut merkittävä rooli yritysten yhteiskuntavastuun käynnistämisessä ja sitä koskevan tietoisuuden lisäämisessä, mutta ne eivät ole riittävän täsmällisiä eivätkä johdonmukaisia nykyisten kansainvälisten normien kanssa ja niissä on havaittu esimerkkejä olennaisten seikkojen välttelystä ja vertailukelpoisuuden ja avoimuuden puutteesta soveltamisessa;

| J. | toteaa, että yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n perusperiaatteet hyväksyttiin YK:ssa yksimielisesti EU:n jäsenvaltioiden, Kansainvälisen työnantajajärjestön (IOE) ja Kansainvälisen kauppakamarin (ICC) täydellä tuella ja että myös sääntely- ja vapaaehtoistoimien ”älykkään yhdistelmän” käsite sai kannatusta; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n perusperiaatteet hyväksyttiin YK:ssa yksimielisesti EU:n jäsenvaltioiden, Kansainvälisen työnantajajärjestön (IOE) ja Kansainvälisen kauppakamarin (ICC) täydellä tuella ja että myös sääntely- ja vapaaehtoistoimien ”älykkään yhdistelmän” käsite sai kannatusta;

| K. | ottaa huomioon, että entinen YK:n pääsihteerin yritystoiminnasta ja ihmisoikeuksista vastaava erityisedustaja John Ruggie vetosi EU:n jäsenvaltioihin puheenjohtajavaltio Ruotsin kokoon kutsumassa yritysten yhteiskuntavastuuta käsitelleessä konferenssissa, jotta ne selventäisivät ja tukisivat ekstraterritoriaalisuuden soveltamista yritysten syyllistyessä rikkomuksiin hauraissa kolmansissa maissa; panee merkille, että Eurooppa-neuvosto asettui päätelmissään Ruggien vetoomuksensa kannalle, mutta tähän mennessä asian hyväksi ei ole tehty mitään; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että entinen YK:n pääsihteerin yritystoiminnasta ja ihmisoikeuksista vastaava erityisedustaja John Ruggie vetosi EU:n jäsenvaltioihin puheenjohtajavaltio Ruotsin kokoon kutsumassa yritysten yhteiskuntavastuuta käsitelleessä konferenssissa, jotta ne selventäisivät ja tukisivat ekstraterritoriaalisuuden soveltamista yritysten syyllistyessä rikkomuksiin hauraissa kolmansissa maissa; panee merkille, että Eurooppa-neuvosto asettui päätelmissään Ruggien vetoomuksensa kannalle, mutta tähän mennessä asian hyväksi ei ole tehty mitään;

| L. | ottaa huomioon hallinnon puutteista yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien kansainvälisten sopimusten ja normien sekä voimassaolevan unionin lainsäädännön välillä lokakuussa 2010 tehdyn komission tutkimuksen (nk. Edinburghin-tutkimuksen), jonka tulokset kirjattiin mietintöön vuoden 2011 ihmisoikeuskertomuksesta, jota Eurooppa-neuvosto ja Euroopan parlamentti tukivat täysin, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon hallinnon puutteista yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien kansainvälisten sopimusten ja normien sekä voimassaolevan unionin lainsäädännön välillä lokakuussa 2010 tehdyn komission tutkimuksen (nk. Edinburghin-tutkimuksen), jonka tulokset kirjattiin mietintöön vuoden 2011 ihmisoikeuskertomuksesta, jota Eurooppa-neuvosto ja Euroopan parlamentti tukivat täysin,

| M. | katsoo, että OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille ovat uskottavin kansainvälinen yritysten yhteiskuntavastuun normisto ja että niiden ajantasaistaminen toukokuussa 2011 oli merkittävä tilaisuus edistää yritysten yhteiskuntavastuun täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille ovat uskottavin kansainvälinen yritysten yhteiskuntavastuun normisto ja että niiden ajantasaistaminen toukokuussa 2011 oli merkittävä tilaisuus edistää yritysten yhteiskuntavastuun täytäntöönpanoa;

| N. | toteaa, että yritysten kestävyysraportoinnin varmistamiseksi on tehty lukuisia kansainvälisiä aloitteita, muun muassa vaatimus kiinalaisten valtionyhtiöiden raportoinnista ja Intian hallituksen aloite, jolla yritykset pyritään saamaan raportoimaan yhteiskuntavastuutaan koskevien suuntaviivojen täytäntöönpanosta, toteaa myös, että Brasiliassa, Etelä-Afrikassa ja Malesiassa yritysten on julkistettava kestävyyssuorituksensa edellytyksenä arvopaperipörssiin listautumiselle ja että tätä julkistamista edellyttää myös Yhdysvaltojen arvopaperimarkkinoiden valvontaviranomainen (Securities and Exchange Commission); |
| --- | --- |

N.

toteaa, että yritysten kestävyysraportoinnin varmistamiseksi on tehty lukuisia kansainvälisiä aloitteita, muun muassa vaatimus kiinalaisten valtionyhtiöiden raportoinnista ja Intian hallituksen aloite, jolla yritykset pyritään saamaan raportoimaan yhteiskuntavastuutaan koskevien suuntaviivojen täytäntöönpanosta, toteaa myös, että Brasiliassa, Etelä-Afrikassa ja Malesiassa yritysten on julkistettava kestävyyssuorituksensa edellytyksenä arvopaperipörssiin listautumiselle ja että tätä julkistamista edellyttää myös Yhdysvaltojen arvopaperimarkkinoiden valvontaviranomainen (Securities and Exchange Commission);

| O. | toteaa, että Tanskan vuoden 2008 tilinpäätöslain säännökset yritysten kestävyysraportoinnista, joihin sisältyy erityinen lisävelvoite raportoida vaikutuksista ilmastonmuutokseen ja ihmisoikeuksiin, ovat osoittautuneet tanskalaisissa yrityksissä erittäin suosituiksi, ja 97 prosenttia yrityksistä on valinnut raportoinnin, vaikka lain kolmen ensimmäisen soveltamisvuoden ajan ne voisivat noudattamisen sijasta vain perustella noudattamatta jättämisen; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että Tanskan vuoden 2008 tilinpäätöslain säännökset yritysten kestävyysraportoinnista, joihin sisältyy erityinen lisävelvoite raportoida vaikutuksista ilmastonmuutokseen ja ihmisoikeuksiin, ovat osoittautuneet tanskalaisissa yrityksissä erittäin suosituiksi, ja 97 prosenttia yrityksistä on valinnut raportoinnin, vaikka lain kolmen ensimmäisen soveltamisvuoden ajan ne voisivat noudattamisen sijasta vain perustella noudattamatta jättämisen;

| P. | panee merkille, että Ranska ja Tanska ovat kaksi neljästä YK:n jäsenvaltion hallituksesta, jotka ovat lupautuneet johtamaan yritysten kestävyysraportointia koskevan YK:n Rio+20-kokouksen sitoumuksen täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

P.

panee merkille, että Ranska ja Tanska ovat kaksi neljästä YK:n jäsenvaltion hallituksesta, jotka ovat lupautuneet johtamaan yritysten kestävyysraportointia koskevan YK:n Rio+20-kokouksen sitoumuksen täytäntöönpanoa;

| Q. | katsoo, että monikansallisille yrityksille tarkoitettujen OECD:n toimintaohjeiden ajantasaistaminen Alankomaiden johdolla tarjosi tilaisuuden parantaa ohjeiden näkyvyyttä ja asemaa kansallisten yhteyspisteiden järjestelmän kautta, lakkauttaa ”investointikytkökset”, jotka estivät ohjeiden täysimääräisen soveltamisen toimitusketjuun, ja sisällyttää yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n perusperiaatteet ohjeisiin; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että monikansallisille yrityksille tarkoitettujen OECD:n toimintaohjeiden ajantasaistaminen Alankomaiden johdolla tarjosi tilaisuuden parantaa ohjeiden näkyvyyttä ja asemaa kansallisten yhteyspisteiden järjestelmän kautta, lakkauttaa ”investointikytkökset”, jotka estivät ohjeiden täysimääräisen soveltamisen toimitusketjuun, ja sisällyttää yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n perusperiaatteet ohjeisiin;

| R. | muistuttaa, että Eurooppa 2020 -strategiasta annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa todetaan, että yritysten vastuu ja yritysten hyvä hallintotapa liittyvät erottamattomasti toisiinsa; |
| --- | --- |

R.

muistuttaa, että Eurooppa 2020 -strategiasta annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa todetaan, että yritysten vastuu ja yritysten hyvä hallintotapa liittyvät erottamattomasti toisiinsa;

| S. | toteaa, että vuonna 2009 tehty Green Winners -tutkimus 99 yrityksessä osoitti, että 16 eri toimialalla yritysten yhteiskuntavastuuta koskevan strategian omaavat yritykset suoriutuivat keskimäärin vähintään 15 prosenttia paremmin kuin muut alansa yritykset, mikä lisäsi niiden pörssiarvoa 498 miljoonalla eurolla (650 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla) yritystä kohden; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että vuonna 2009 tehty Green Winners -tutkimus 99 yrityksessä osoitti, että 16 eri toimialalla yritysten yhteiskuntavastuuta koskevan strategian omaavat yritykset suoriutuivat keskimäärin vähintään 15 prosenttia paremmin kuin muut alansa yritykset, mikä lisäsi niiden pörssiarvoa 498 miljoonalla eurolla (650 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla) yritystä kohden;

| T. | toteaa vuonna 2012 tehdyn maailmanlaajuisen toimitusjohtajia koskeneen selvityksen osoittaneen, että yritykset tiedostavat kasvun edellyttävän tiivistä yhteistyötä paikallisväestön kanssa; toteaa esimerkkinä, että yli 60 prosenttia haastatelluista suunnitteli työvoiman terveyttä edistävien sijoitusten lisäämistä seuraavien kolmen vuoden aikana; |
| --- | --- |

T.

toteaa vuonna 2012 tehdyn maailmanlaajuisen toimitusjohtajia koskeneen selvityksen osoittaneen, että yritykset tiedostavat kasvun edellyttävän tiivistä yhteistyötä paikallisväestön kanssa; toteaa esimerkkinä, että yli 60 prosenttia haastatelluista suunnitteli työvoiman terveyttä edistävien sijoitusten lisäämistä seuraavien kolmen vuoden aikana;

| 1. | korostaa, että komission tiedonanto on yksi monista toimintapoliittisista lausumista, joilla varmistetaan, että yritysten yhteiskuntavastuuta edistetään laajemmin ja että se juurrutetaan unionin eri alojen politiikkaan ja siitä tulee unionin toteuttamien toimien vakiintunut periaate; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään yritysten yhteiskuntavastuuta koskevaa strategiaa vuosille 2014–2020 perustana konkreettisille toimille, joilla yrityksiä kannustetaan sitoutumaan yhteiskuntavastuuseen; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että komission tiedonanto on yksi monista toimintapoliittisista lausumista, joilla varmistetaan, että yritysten yhteiskuntavastuuta edistetään laajemmin ja että se juurrutetaan unionin eri alojen politiikkaan ja siitä tulee unionin toteuttamien toimien vakiintunut periaate; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään yritysten yhteiskuntavastuuta koskevaa strategiaa vuosille 2014–2020 perustana konkreettisille toimille, joilla yrityksiä kannustetaan sitoutumaan yhteiskuntavastuuseen;

| 2. | korostaa, että aktiivinen tietoisuus yhteiskuntavastuusta lisää yrityksiin kohdistuvaa luottamusta ja sosiaalista hyväksyntää; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että aktiivinen tietoisuus yhteiskuntavastuusta lisää yrityksiin kohdistuvaa luottamusta ja sosiaalista hyväksyntää;

| 3. | yhtyy kuitenkin tiedonannon arvioon siitä, että yritysten yhteiskuntavastuun käytäntöjä noudatetaan edelleen pääosin vain suuryritysten muodostamassa vähemmistössä, vaikka komissio vetosi vuonna 2001 ja 2006 antamissaan tiedonannoissa suoraan sen puolesta, että useammat yritykset alkaisivat soveltaa yritysten yhteiskuntavastuuta; huomauttaa, että yritykset ovat aina osallistuneet toimintaympäristönään olevaan yhteiskuntaan ja että kaikenkokoiset yritykset voivat toteuttaa yhteiskuntavastuuta; huomauttaa myös, että pienet ja keskisuuret yritykset on saatava mukaan yritysten yhteiskuntavastuuta koskevaan keskusteluun, sillä monet niistä soveltavat sitä epävirallisemmin ja intuitiivisemmin tavalla, jossa hallintotaakka jää minimiin eikä lisäkustannuksia synny; |
| --- | --- |

3.

yhtyy kuitenkin tiedonannon arvioon siitä, että yritysten yhteiskuntavastuun käytäntöjä noudatetaan edelleen pääosin vain suuryritysten muodostamassa vähemmistössä, vaikka komissio vetosi vuonna 2001 ja 2006 antamissaan tiedonannoissa suoraan sen puolesta, että useammat yritykset alkaisivat soveltaa yritysten yhteiskuntavastuuta; huomauttaa, että yritykset ovat aina osallistuneet toimintaympäristönään olevaan yhteiskuntaan ja että kaikenkokoiset yritykset voivat toteuttaa yhteiskuntavastuuta; huomauttaa myös, että pienet ja keskisuuret yritykset on saatava mukaan yritysten yhteiskuntavastuuta koskevaan keskusteluun, sillä monet niistä soveltavat sitä epävirallisemmin ja intuitiivisemmin tavalla, jossa hallintotaakka jää minimiin eikä lisäkustannuksia synny;

| 4. | muistuttaa strategisesta roolista, joka pk-yrityksillä voi olla yritysten yhteiskuntavastuun leviämisen edistämisessä, koska ne ovat tiiviisti yhteydessä toiminta-alueisiinsa; pyytää komissiota kehittämään yhdessä kansallisten viranomaisten ja monenvälisten sidosryhmäfoorumeiden kanssa pk-yritysten välille alakohtaisia yhteistyömuotoja, joiden avulla ne voivat yhdessä käsitellä yhteiskuntaan ja ympäristöön liittyviä ongelmia; |
| --- | --- |

4.

muistuttaa strategisesta roolista, joka pk-yrityksillä voi olla yritysten yhteiskuntavastuun leviämisen edistämisessä, koska ne ovat tiiviisti yhteydessä toiminta-alueisiinsa; pyytää komissiota kehittämään yhdessä kansallisten viranomaisten ja monenvälisten sidosryhmäfoorumeiden kanssa pk-yritysten välille alakohtaisia yhteistyömuotoja, joiden avulla ne voivat yhdessä käsitellä yhteiskuntaan ja ympäristöön liittyviä ongelmia;

| 5. | pitää valitettavana, että yritysten yhteiskuntavastuussa keskitytään edelleen ympäristönormeihin sosiaalisten normien kustannuksella, vaikka viimeksi mainitut ovat tärkeitä talouskasvua ja sosiaalista lähentymistä synnyttävän yhteiskunnallisen ilmapiirin luomisessa; |
| --- | --- |

5.

pitää valitettavana, että yritysten yhteiskuntavastuussa keskitytään edelleen ympäristönormeihin sosiaalisten normien kustannuksella, vaikka viimeksi mainitut ovat tärkeitä talouskasvua ja sosiaalista lähentymistä synnyttävän yhteiskunnallisen ilmapiirin luomisessa;

| 6. | katsoo, että maailmanlaajuisen rahoituskriisin todellisena vaarana on, että poliittiset päätöksentekijät myös unionissa joutuvat oman kohtalokkaan lyhytnäköisyytensä uhreiksi keskittyessään yksinomaan rahoitusmarkkinoiden suppeasti määriteltyä avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta koskeviin toimenpiteisiin ja sivuuttaessaan niin rahoitusalan kuin muidenkin toimialojen tarpeen puuttua kiireesti ja kokonaisvaltaisesti ympäristön pilaantumista ja sosiaalista syrjäytymistä koskeviin pakottaviin ja ensisijaisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että maailmanlaajuisen rahoituskriisin todellisena vaarana on, että poliittiset päätöksentekijät myös unionissa joutuvat oman kohtalokkaan lyhytnäköisyytensä uhreiksi keskittyessään yksinomaan rahoitusmarkkinoiden suppeasti määriteltyä avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta koskeviin toimenpiteisiin ja sivuuttaessaan niin rahoitusalan kuin muidenkin toimialojen tarpeen puuttua kiireesti ja kokonaisvaltaisesti ympäristön pilaantumista ja sosiaalista syrjäytymistä koskeviin pakottaviin ja ensisijaisiin haasteisiin;

| 7. | varoittaa, että tulevaisuudessa yritykset voivat olla kestäviä vain kestävässä taloudessa ja vähähiilisiin järjestelmiin siirtymiselle, joka kattaa myös maailman sosiaalisen pääoman ja luonnonvarojen suojelun, ei ole vaihtoehtoa, ja korostaa, että tässä prosessissa yritysten yhteiskuntavastuun on oltava ratkaisevassa asemassa; |
| --- | --- |

7.

varoittaa, että tulevaisuudessa yritykset voivat olla kestäviä vain kestävässä taloudessa ja vähähiilisiin järjestelmiin siirtymiselle, joka kattaa myös maailman sosiaalisen pääoman ja luonnonvarojen suojelun, ei ole vaihtoehtoa, ja korostaa, että tässä prosessissa yritysten yhteiskuntavastuun on oltava ratkaisevassa asemassa;

| 8. | uskoo, että yritysten yhteiskuntavastuuta on lisättävä tulevaisuudessa muun muassa siten, että korostetaan yritysten yhteiskuntavastuun edistämisen maailmanlaajuisia välineitä ja siten että johtavat yritykset antavat virikkeitä toisille yrityksille ja yritykset lisäävät yhteiskunta- ja ympäristötiedottamistaan, korostaa, että yhteiskuntavastuuta on lisättävä myös siten, että käytetään asianmukaisia ohjeistuksia ja julkinen hallinto tukee kunnollisten edellytysten luomista yritysten yhteiskuntavastuuseen tähtäävälle yhteistyölle ja tarjoaa siihen keinoja ja välineitä, kuten kannustinjärjestelmän, ja siten että arvioidaan perusteellisesti yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien nykyisten aloitteiden vaikutuksia, tuetaan uusia sosiaalialan aloitteita, mukautetaan yritysten yhteiskuntavastuuta pk-yrityksille sopivaksi ja tunnustetaan sekä yritysmaailmassa että laajemmin yhteiskunnassa Euroopan ja koko maailman kohtaamat valtaisat, globaalit sosiaaliset ja ympäristöä koskevat haasteet; |
| --- | --- |

8.

uskoo, että yritysten yhteiskuntavastuuta on lisättävä tulevaisuudessa muun muassa siten, että korostetaan yritysten yhteiskuntavastuun edistämisen maailmanlaajuisia välineitä ja siten että johtavat yritykset antavat virikkeitä toisille yrityksille ja yritykset lisäävät yhteiskunta- ja ympäristötiedottamistaan, korostaa, että yhteiskuntavastuuta on lisättävä myös siten, että käytetään asianmukaisia ohjeistuksia ja julkinen hallinto tukee kunnollisten edellytysten luomista yritysten yhteiskuntavastuuseen tähtäävälle yhteistyölle ja tarjoaa siihen keinoja ja välineitä, kuten kannustinjärjestelmän, ja siten että arvioidaan perusteellisesti yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien nykyisten aloitteiden vaikutuksia, tuetaan uusia sosiaalialan aloitteita, mukautetaan yritysten yhteiskuntavastuuta pk-yrityksille sopivaksi ja tunnustetaan sekä yritysmaailmassa että laajemmin yhteiskunnassa Euroopan ja koko maailman kohtaamat valtaisat, globaalit sosiaaliset ja ympäristöä koskevat haasteet;

| 9. | kannattaa komission aikomusta syventää yritysten yhteiskuntavastuuta unionissa laatimalla suuntaviivoja ja tukemalla monitoimija-aloitteita yksittäisillä toimialoilla sekä vetoaa johtaviin yrityksiin ja yhdistyksiin, jotta ne osallistuisivat tähän hankkeeseen; |
| --- | --- |

9.

kannattaa komission aikomusta syventää yritysten yhteiskuntavastuuta unionissa laatimalla suuntaviivoja ja tukemalla monitoimija-aloitteita yksittäisillä toimialoilla sekä vetoaa johtaviin yrityksiin ja yhdistyksiin, jotta ne osallistuisivat tähän hankkeeseen;

| 10. | toistaa, että yritysten yhteiskuntavastuun on edettävä prosessista tuloksiin; |
| --- | --- |

10.

toistaa, että yritysten yhteiskuntavastuun on edettävä prosessista tuloksiin;

| 11. | panee tyytyväisenä merkille, että komission tiedonannossa vahvistettu yritysten yhteiskuntavastuun määritelmä, jossa näkyy se uusi lähestymistapa, jonka komissio omaksui ensimmäisen kerran sidosryhmäfoorumissa vuonna 2009, tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden osallistamiseen ja konsensuksen rakentamiseen ja siinä näkyy asianmukaisesti yritysten ja muiden sidosryhmien välillä saavutettu yhteisymmärrys, johon päästiin YK:n perusperiaatteista ja muista välineistä, kuten yhteiskuntavastuuta koskevasta ISO 26000 -standardista vallitsevan yksimielisyyden ansiosta; pitää myönteisenä sosiaalisten ja eettisten sekä ympäristöön ja ihmisoikeuksiin liittyvien näkökohtien huomioimista liiketoiminnassa; vaatii komissiota erottamaan selvemmin toisistaan yritysten 1) hyväntekeväisyystoiminnan, 2) lainsäädäntöön, määräyksiin ja kansainvälisiin normeihin perustuvan yhteiskunnallisen toiminnan ja 3) lainsäädäntöä, määräyksiä ja kansainvälisiä normeja rikkovan, sosiaalisten tavoitteiden vastaisen rikollisen ja riistävän toiminnan, kuten lapsi- tai pakkotyövoiman käytön, joka on tuomittava jyrkästi; |
| --- | --- |

11.

panee tyytyväisenä merkille, että komission tiedonannossa vahvistettu yritysten yhteiskuntavastuun määritelmä, jossa näkyy se uusi lähestymistapa, jonka komissio omaksui ensimmäisen kerran sidosryhmäfoorumissa vuonna 2009, tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden osallistamiseen ja konsensuksen rakentamiseen ja siinä näkyy asianmukaisesti yritysten ja muiden sidosryhmien välillä saavutettu yhteisymmärrys, johon päästiin YK:n perusperiaatteista ja muista välineistä, kuten yhteiskuntavastuuta koskevasta ISO 26000 -standardista vallitsevan yksimielisyyden ansiosta; pitää myönteisenä sosiaalisten ja eettisten sekä ympäristöön ja ihmisoikeuksiin liittyvien näkökohtien huomioimista liiketoiminnassa; vaatii komissiota erottamaan selvemmin toisistaan yritysten 1) hyväntekeväisyystoiminnan, 2) lainsäädäntöön, määräyksiin ja kansainvälisiin normeihin perustuvan yhteiskunnallisen toiminnan ja 3) lainsäädäntöä, määräyksiä ja kansainvälisiä normeja rikkovan, sosiaalisten tavoitteiden vastaisen rikollisen ja riistävän toiminnan, kuten lapsi- tai pakkotyövoiman käytön, joka on tuomittava jyrkästi;

| 12. | vahvistaa, että yritysten yhteiskuntavastuun pitää koskea myös yritysten toimintaa kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

12.

vahvistaa, että yritysten yhteiskuntavastuun pitää koskea myös yritysten toimintaa kolmansissa maissa;

| 13. | panee merkille, että komissio on alkanut sisällyttää unionin kauppasopimuksiin viittauksia yritysten yhteiskuntavastuuseen; katsoo, että yritysten yhteiskunta- ja ympäristövastuu on sisällytettävä olennaisena osana unionin kauppasopimusten kestävää kehitystä koskevaan osaan, kun otetaan huomioon suuryritysten, niiden tytäryhtiöiden sekä toimitusketjujen merkittävä asema kansainvälisessä kaupassa; kehottaa komissiota laatimaan konkreettisia ehdotuksia yritysten yhteiskuntavastuun periaatteiden noudattamiseksi kauppapolitiikassa; |
| --- | --- |

13.

panee merkille, että komissio on alkanut sisällyttää unionin kauppasopimuksiin viittauksia yritysten yhteiskuntavastuuseen; katsoo, että yritysten yhteiskunta- ja ympäristövastuu on sisällytettävä olennaisena osana unionin kauppasopimusten kestävää kehitystä koskevaan osaan, kun otetaan huomioon suuryritysten, niiden tytäryhtiöiden sekä toimitusketjujen merkittävä asema kansainvälisessä kaupassa; kehottaa komissiota laatimaan konkreettisia ehdotuksia yritysten yhteiskuntavastuun periaatteiden noudattamiseksi kauppapolitiikassa;

| 14. | katsoo, että yhteiskuntavastuun yhteydessä olisi noudatettava myös perusperiaatteita ja -oikeuksia, joita esimerkiksi ILO on vahvistanut ja joihin kuuluvat erityisesti järjestäytymisvapaus, kollektiivinen neuvotteluoikeus, pakkotyön ja lapsityön kielto sekä syrjinnän kielto työelämässä; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että yhteiskuntavastuun yhteydessä olisi noudatettava myös perusperiaatteita ja -oikeuksia, joita esimerkiksi ILO on vahvistanut ja joihin kuuluvat erityisesti järjestäytymisvapaus, kollektiivinen neuvotteluoikeus, pakkotyön ja lapsityön kielto sekä syrjinnän kielto työelämässä;

| 15. | antaa kiitosta työllisyydestä, yritystoiminnasta ja sisämarkkinoista vastaavien komission jäsenten ja heidän henkilöstönsä työstä komission tiedonannon tulevaisuuteen suuntaavan ja rakentavan lähestymistavan kehittämisessä; arvostaa myös muiden komission yksiköiden panosta, jonka ne ovat antaneet yritysten yhteiskuntavastuuta käsittelevän yksiköiden välisen työryhmän välityksellä; kehottaa kuitenkin komission puheenjohtajaa osoittamaan henkilökohtaista johtajuutta yritysten yhteiskuntavastuun alalla ja varmistamaan täysimääräisen vastuunoton yritysten yhteiskuntavastuuta koskevista komission sitoumuksista erityisesti ympäristöasioista ja ulkosuhteista vastaavissa pääosastoissa; |
| --- | --- |

15.

antaa kiitosta työllisyydestä, yritystoiminnasta ja sisämarkkinoista vastaavien komission jäsenten ja heidän henkilöstönsä työstä komission tiedonannon tulevaisuuteen suuntaavan ja rakentavan lähestymistavan kehittämisessä; arvostaa myös muiden komission yksiköiden panosta, jonka ne ovat antaneet yritysten yhteiskuntavastuuta käsittelevän yksiköiden välisen työryhmän välityksellä; kehottaa kuitenkin komission puheenjohtajaa osoittamaan henkilökohtaista johtajuutta yritysten yhteiskuntavastuun alalla ja varmistamaan täysimääräisen vastuunoton yritysten yhteiskuntavastuuta koskevista komission sitoumuksista erityisesti ympäristöasioista ja ulkosuhteista vastaavissa pääosastoissa;

| 16. | katsoo, että yritysten yhteiskuntavastuuseen on sisällytettävä sosiaalisia toimia, jotka kattavat ammatillisen koulutuksen, perhe- ja työelämän yhteensovittamisen sekä kunnolliset työolot; vahvistaa kantansa, että yritysten yhteiskuntavastuu on liiketoiminnallisesti kannattavaa, mutta toistaa, että jos tämä ei toteudu lyhyellä aikavälillä tietyssä tilanteessa tai yrityksessä, se ei oikeuta vastuuttomaan ja sosiaalisten tavoitteiden vastaiseen toimintaan; uskoo, että on jo olemassa riittävästi tutkimustietoa, joka osoittaa liiketaloudellisen kannattavuuden, ja että kyseisen tiedon levittäminen olisi asetettava etusijalle; kehottaa keskittymään yritysten yhteiskuntavastuuta koskevissa uusissa tutkimuksissa siihen, mikä on yritysten toimintatavoissa yritysten yhteiskuntavastuun vuoksi tapahtuneiden muutosten yhteisvaikutus hiilidioksidipäästöjen, veden happamoitumisen, äärimmäisen köyhyyden, lapsityön tai eriarvoisuuden kaltaisten yleisten eurooppalaisten ja maailmanlaajuisten haasteiden käsittelyyn, sekä ottamaan nämä tutkimustulokset huomioon unionin tulevassa panoksessa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien maailmanlaajuisten aloitteiden kehittämiseen; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että yritysten yhteiskuntavastuuseen on sisällytettävä sosiaalisia toimia, jotka kattavat ammatillisen koulutuksen, perhe- ja työelämän yhteensovittamisen sekä kunnolliset työolot; vahvistaa kantansa, että yritysten yhteiskuntavastuu on liiketoiminnallisesti kannattavaa, mutta toistaa, että jos tämä ei toteudu lyhyellä aikavälillä tietyssä tilanteessa tai yrityksessä, se ei oikeuta vastuuttomaan ja sosiaalisten tavoitteiden vastaiseen toimintaan; uskoo, että on jo olemassa riittävästi tutkimustietoa, joka osoittaa liiketaloudellisen kannattavuuden, ja että kyseisen tiedon levittäminen olisi asetettava etusijalle; kehottaa keskittymään yritysten yhteiskuntavastuuta koskevissa uusissa tutkimuksissa siihen, mikä on yritysten toimintatavoissa yritysten yhteiskuntavastuun vuoksi tapahtuneiden muutosten yhteisvaikutus hiilidioksidipäästöjen, veden happamoitumisen, äärimmäisen köyhyyden, lapsityön tai eriarvoisuuden kaltaisten yleisten eurooppalaisten ja maailmanlaajuisten haasteiden käsittelyyn, sekä ottamaan nämä tutkimustulokset huomioon unionin tulevassa panoksessa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien maailmanlaajuisten aloitteiden kehittämiseen;

| 17. | toteaa, että yritysten yhteiskuntavastuuta koskevissa aloitteissa on vakavia puutteita, jos yritysten yhteiskuntavastuulla kehuskelevat yritykset onnistuvat välttämään liiketoimintansa ja maailmanlaajuisen toimitusketjunsa kannalta relevantteja kriittisiä eturyhmiä tai arkaluontoisia aiheita; kehottaa komissiota yhdessä rahoitusalan viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten kanssa hyödyntämään yritysten yhteiskuntavastuun ”laboratorioiden” aiempaa työtä, jotta voitaisiin kartoittaa paremmin sitä, miten yhtiöt ja niiden sidosryhmät voivat objektiivisesti määrittää asianomaisen liiketoiminnan kannalta olennaisia sosiaalisia ja ympäristöä koskevia aiheita, ja jotta yrityksen yhteiskuntavastuuta koskeviin aloitteisiin osallistuvat sidosryhmät voitaisiin valita oikeudenmukaisesti ja tasapainoisesti; |
| --- | --- |

17.

toteaa, että yritysten yhteiskuntavastuuta koskevissa aloitteissa on vakavia puutteita, jos yritysten yhteiskuntavastuulla kehuskelevat yritykset onnistuvat välttämään liiketoimintansa ja maailmanlaajuisen toimitusketjunsa kannalta relevantteja kriittisiä eturyhmiä tai arkaluontoisia aiheita; kehottaa komissiota yhdessä rahoitusalan viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten kanssa hyödyntämään yritysten yhteiskuntavastuun ”laboratorioiden” aiempaa työtä, jotta voitaisiin kartoittaa paremmin sitä, miten yhtiöt ja niiden sidosryhmät voivat objektiivisesti määrittää asianomaisen liiketoiminnan kannalta olennaisia sosiaalisia ja ympäristöä koskevia aiheita, ja jotta yrityksen yhteiskuntavastuuta koskeviin aloitteisiin osallistuvat sidosryhmät voitaisiin valita oikeudenmukaisesti ja tasapainoisesti;

| 18. | uskoo kuluttajien kiinnittävän yhä enemmän huomiota yritysten toteuttamiin yhteiskuntavastuutoimiin ja kannustaa siksi yrityksiä avoimuuteen, erityisesti sellaisissa liiketoimissa, joihin liittyy eettisiä, sosiaalisia ja ympäristöä koskevia huolenaiheita; |
| --- | --- |

18.

uskoo kuluttajien kiinnittävän yhä enemmän huomiota yritysten toteuttamiin yhteiskuntavastuutoimiin ja kannustaa siksi yrityksiä avoimuuteen, erityisesti sellaisissa liiketoimissa, joihin liittyy eettisiä, sosiaalisia ja ympäristöä koskevia huolenaiheita;

| 19. | korostaa, että yritysten yhteiskuntavastuusta voidaan puhua vasta sitten, kun voimassa olevaa lainsäädäntöä ja paikallisia työmarkkinaosapuolten sopimia työsopimusehtoja noudatetaan; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että yritysten yhteiskuntavastuusta voidaan puhua vasta sitten, kun voimassa olevaa lainsäädäntöä ja paikallisia työmarkkinaosapuolten sopimia työsopimusehtoja noudatetaan;

| 20. | toteaa, että yrityksen yhteiskuntavastuuta arvioitaessa on otettava huomioon yrityksen toimitusketjuun kuuluvien yritysten ja mahdollisten alihankkijoiden toiminta; |
| --- | --- |

20.

toteaa, että yrityksen yhteiskuntavastuuta arvioitaessa on otettava huomioon yrityksen toimitusketjuun kuuluvien yritysten ja mahdollisten alihankkijoiden toiminta;

Kestävä elpyminen

| 21. | tukee voimakkaasti komission tiedonannon toteamusta, että vallitsevan talouskriisin sosiaalisten vaikutusten lieventämiseen osallistuminen ja kestävien liiketoimintamallien etsiminen ovat osa yritysten yhteiskuntavastuuta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhteistyössä työntekijöiden edustajien kanssa auttamaan yrityksiä sitoutumaan yhteiskuntavastuuseen; kehottaa yrityksiä kehittämään aloitteita työpaikkojen säilyttämiseksi ja luomiseksi, etenkin nuorille ja naisille, kaikilla toiminnan aloilla (kuten johtaminen ja koulutus, markkinat, henkilöstö, ympäristö ja yhteiskunta), ottamaan erityisesti huomioon monella tapaa muita heikommassa asemassa olevat, kuten romanit ja vammaiset henkilöt, rekrytoimaan paitsi ”rivityöntekijöitä” myös ylempiä toimihenkilöitä paikallisilta työmarkkinoilta ja perustamaan esimerkiksi järjestelmän, jonka avulla korkeakoulututkinnon suorittaneet pääsisivät korkeatasoiseen työharjoitteluun saadakseen yksityisen sektorin työnantajien kaipaamaa työkokemusta; |
| --- | --- |

21.

tukee voimakkaasti komission tiedonannon toteamusta, että vallitsevan talouskriisin sosiaalisten vaikutusten lieventämiseen osallistuminen ja kestävien liiketoimintamallien etsiminen ovat osa yritysten yhteiskuntavastuuta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhteistyössä työntekijöiden edustajien kanssa auttamaan yrityksiä sitoutumaan yhteiskuntavastuuseen; kehottaa yrityksiä kehittämään aloitteita työpaikkojen säilyttämiseksi ja luomiseksi, etenkin nuorille ja naisille, kaikilla toiminnan aloilla (kuten johtaminen ja koulutus, markkinat, henkilöstö, ympäristö ja yhteiskunta), ottamaan erityisesti huomioon monella tapaa muita heikommassa asemassa olevat, kuten romanit ja vammaiset henkilöt, rekrytoimaan paitsi ”rivityöntekijöitä” myös ylempiä toimihenkilöitä paikallisilta työmarkkinoilta ja perustamaan esimerkiksi järjestelmän, jonka avulla korkeakoulututkinnon suorittaneet pääsisivät korkeatasoiseen työharjoitteluun saadakseen yksityisen sektorin työnantajien kaipaamaa työkokemusta;

| 22. | katsoo, että yritysten olisi osallistuttava talouskriisin pahentamien sosiaalisten ongelmien, kuten asuntopulan ja köyhyyden, ratkaisemiseen sekä niiden yhteisöjen kehittämiseen, joissa ne toimivat; |
| --- | --- |

22.

katsoo, että yritysten olisi osallistuttava talouskriisin pahentamien sosiaalisten ongelmien, kuten asuntopulan ja köyhyyden, ratkaisemiseen sekä niiden yhteisöjen kehittämiseen, joissa ne toimivat;

| 23. | toteaa, että talouskriisi on lisännyt tilapäistyötä etenkin naisten keskuudessa, poikkeavia työehtoja, jotka osittain johtuvat alihankinnan käytöstä, pakollista osa-aikatyötä myös monien kokopäivätyötä toivovien keskuudessa, sekä työelämäkäytäntöjä, jotka saattavat johtaa työvoiman hyväksikäyttöön, ja huomauttaa, että talouskriisi on myös johtanut epävirallisen sektorin uuteen voimistumiseen; kehottaa komissiota ja eurooppalaista sidosryhmäfoorumia tarkastelemaan eritoten alihankinnan lisääntymistä; pyytää perustamaan tämän työn YK:n perusperiaatteisiin, joita sovelletaan toimitusketjuun sekä vaikutustenarviointiin toimitusketjuun osallistuvan toimittajan tasosta riippumatta; |
| --- | --- |

23.

toteaa, että talouskriisi on lisännyt tilapäistyötä etenkin naisten keskuudessa, poikkeavia työehtoja, jotka osittain johtuvat alihankinnan käytöstä, pakollista osa-aikatyötä myös monien kokopäivätyötä toivovien keskuudessa, sekä työelämäkäytäntöjä, jotka saattavat johtaa työvoiman hyväksikäyttöön, ja huomauttaa, että talouskriisi on myös johtanut epävirallisen sektorin uuteen voimistumiseen; kehottaa komissiota ja eurooppalaista sidosryhmäfoorumia tarkastelemaan eritoten alihankinnan lisääntymistä; pyytää perustamaan tämän työn YK:n perusperiaatteisiin, joita sovelletaan toimitusketjuun sekä vaikutustenarviointiin toimitusketjuun osallistuvan toimittajan tasosta riippumatta;

| 24. | korostaa, että fyysisiä työoloja koskevan lainsäädännön noudattaminen, työhönotto- ja irtisanomismenettelyjen ja -politiikan kehittäminen, työntekijän henkilötietojen ja yksityisyyden suojaaminen sekä palkan ja muiden maksujen maksaminen ajallaan kuuluvat myös yritysten yhteiskuntavastuuseen, ja kehottaa noudattamaan niitä; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että fyysisiä työoloja koskevan lainsäädännön noudattaminen, työhönotto- ja irtisanomismenettelyjen ja -politiikan kehittäminen, työntekijän henkilötietojen ja yksityisyyden suojaaminen sekä palkan ja muiden maksujen maksaminen ajallaan kuuluvat myös yritysten yhteiskuntavastuuseen, ja kehottaa noudattamaan niitä;

| 25. | tiedostaa kriisin vaikutuksen sosiaalisiin rakenteisiin; pitää myönteisenä tiettyjen yritysten erilaisia toimia haavoittuvien ryhmien ja huono-osaisten työllistämiseksi; pyytää yrityksiä jatkamaan tämänkaltaisia aloitteita; korostaa kuitenkin, että yritysten lakkauttamiset ja säästötoimet vaarantavat osan yritysten yhteiskuntavastuun avulla saavutetuista hyödyistä, joita ovat yhteiskunnan haavoittuvien ryhmien, kuten vammaisten henkilöiden, työllistäminen, näiden työntekijöiden koulutuksen ja aseman parantaminen, innovoivien yhteiskunnallisesti hyödyllisten tuotanto- ja palvelumuotojen edistäminen, esimerkiksi luotto-osuuskuntien kautta, sekä uusien työllisyysmallien edistäminen yhteiskunnallisten yritysten, osuuskuntien ja reilun kaupan välityksellä; pitää siksi tärkeänä määritellä sosiaalisia toimia koskevat vertailuarvot; kehottaa komissiota tekemään perusteellisen arvion kriisin yhteiskunnallisesta vaikutuksesta näihin aloitteisiin soveltaen sukupuoleen perustuva lähestymistapaa ja keskittyen eteläisen Euroopan maihin sekä kuulemaan kaikkia työmarkkinaosapuolia ja yritysten yhteiskuntavastuun sidosryhmiä arvion tuloksista; |
| --- | --- |

25.

tiedostaa kriisin vaikutuksen sosiaalisiin rakenteisiin; pitää myönteisenä tiettyjen yritysten erilaisia toimia haavoittuvien ryhmien ja huono-osaisten työllistämiseksi; pyytää yrityksiä jatkamaan tämänkaltaisia aloitteita; korostaa kuitenkin, että yritysten lakkauttamiset ja säästötoimet vaarantavat osan yritysten yhteiskuntavastuun avulla saavutetuista hyödyistä, joita ovat yhteiskunnan haavoittuvien ryhmien, kuten vammaisten henkilöiden, työllistäminen, näiden työntekijöiden koulutuksen ja aseman parantaminen, innovoivien yhteiskunnallisesti hyödyllisten tuotanto- ja palvelumuotojen edistäminen, esimerkiksi luotto-osuuskuntien kautta, sekä uusien työllisyysmallien edistäminen yhteiskunnallisten yritysten, osuuskuntien ja reilun kaupan välityksellä; pitää siksi tärkeänä määritellä sosiaalisia toimia koskevat vertailuarvot; kehottaa komissiota tekemään perusteellisen arvion kriisin yhteiskunnallisesta vaikutuksesta näihin aloitteisiin soveltaen sukupuoleen perustuva lähestymistapaa ja keskittyen eteläisen Euroopan maihin sekä kuulemaan kaikkia työmarkkinaosapuolia ja yritysten yhteiskuntavastuun sidosryhmiä arvion tuloksista;

| 26. | katsoo, että yritysten yhteiskuntavastuuta koskevat toimet hyödyttävät koko yhteiskuntaa ja auttavat yritystä parantamaan julkisuuskuvaansa ja lisäämään arvostustaan mahdollisten kuluttajien keskuudessa, mikä edistää yrityksen taloudellista kannattavuutta pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

26.

katsoo, että yritysten yhteiskuntavastuuta koskevat toimet hyödyttävät koko yhteiskuntaa ja auttavat yritystä parantamaan julkisuuskuvaansa ja lisäämään arvostustaan mahdollisten kuluttajien keskuudessa, mikä edistää yrityksen taloudellista kannattavuutta pitkällä aikavälillä;

| 27. | huomauttaa, että työntekijöiden osaamisen kehittämiseen ja elinikäiseen oppimiseen tähtäävät ohjelmat, työntekijöiden säännölliset yksilölliset arvioinnit sekä osaamisen johtamisohjelmat ja myös työntekijäkohtaisten liiketoiminta- ja kasvutavoitteiden asettaminen lisäävät motivaatiota ja sitoutumista ja ovat tärkeä osa yritysten yhteiskuntavastuuta; |
| --- | --- |

27.

huomauttaa, että työntekijöiden osaamisen kehittämiseen ja elinikäiseen oppimiseen tähtäävät ohjelmat, työntekijöiden säännölliset yksilölliset arvioinnit sekä osaamisen johtamisohjelmat ja myös työntekijäkohtaisten liiketoiminta- ja kasvutavoitteiden asettaminen lisäävät motivaatiota ja sitoutumista ja ovat tärkeä osa yritysten yhteiskuntavastuuta;

| 28. | huomauttaa, että erityisesti kriisiaikoina yritysten yhteiskuntavastuun periaatteita noudattavien yritysten olisi autettava kehittämään alueensa innovointikapasiteettia ottamalla tuotantolaitoksissa käyttöön innovatiivisia ja ympäristöystävällisiä teknisiä ratkaisuja sekä tekemällä uusia investointeja ja uudistuksia; painottaa, että biologisen monimuotoisuuden, ilmastonmuutoksen, resurssitehokkuuden ja ympäristöterveydenhuollon kaltaisten ympäristöön liittyvien näkökohtien huomioiminen liiketoiminnassa tarjoaa mahdollisuuden edistää kestävää elpymistä; |
| --- | --- |

28.

huomauttaa, että erityisesti kriisiaikoina yritysten yhteiskuntavastuun periaatteita noudattavien yritysten olisi autettava kehittämään alueensa innovointikapasiteettia ottamalla tuotantolaitoksissa käyttöön innovatiivisia ja ympäristöystävällisiä teknisiä ratkaisuja sekä tekemällä uusia investointeja ja uudistuksia; painottaa, että biologisen monimuotoisuuden, ilmastonmuutoksen, resurssitehokkuuden ja ympäristöterveydenhuollon kaltaisten ympäristöön liittyvien näkökohtien huomioiminen liiketoiminnassa tarjoaa mahdollisuuden edistää kestävää elpymistä;

| 29. | olettaa, että rahoituskriisi on joissain tapauksissa saattanut horjuttaa työntekijöiden luottamusta siihen, että yritykset täyttävät pitkän aikavälin yksityisiä eläkeoikeuksia koskevat velvoitteensa kriisin jälkeen, ottaen huomioon unionimaiden eläkejärjestelmien erot; kehottaa vastuullisia yrityksiä ratkaisemaan ongelman tekemällä yhteistyötä komission ja työmarkkinaosapuolten kanssa ja ottamalla tarvittaessa käyttöön avoimia, osallistavia ja sääntöihin perustuvia järjestelyjä eläkesijoitusten hallinnoimiseksi, sillä tämä ongelma on osa yritysten yhteiskuntavastuuseen sisältyvää laajempaa haastetta, joka liittyy aktiiviseen ikääntymiseen väestörakenteen suurten muutosten aikoina; huomauttaa, että kestävä talouden elpyminen edellyttää ehdottomasti luottamuksen palauttamista työntekijöiden ja yritysten välille; |
| --- | --- |

29.

olettaa, että rahoituskriisi on joissain tapauksissa saattanut horjuttaa työntekijöiden luottamusta siihen, että yritykset täyttävät pitkän aikavälin yksityisiä eläkeoikeuksia koskevat velvoitteensa kriisin jälkeen, ottaen huomioon unionimaiden eläkejärjestelmien erot; kehottaa vastuullisia yrityksiä ratkaisemaan ongelman tekemällä yhteistyötä komission ja työmarkkinaosapuolten kanssa ja ottamalla tarvittaessa käyttöön avoimia, osallistavia ja sääntöihin perustuvia järjestelyjä eläkesijoitusten hallinnoimiseksi, sillä tämä ongelma on osa yritysten yhteiskuntavastuuseen sisältyvää laajempaa haastetta, joka liittyy aktiiviseen ikääntymiseen väestörakenteen suurten muutosten aikoina; huomauttaa, että kestävä talouden elpyminen edellyttää ehdottomasti luottamuksen palauttamista työntekijöiden ja yritysten välille;

Kansainvälisiin järjestöihin ja sidosryhmiin keskittyvät toimintamallit

| 30. | pitää kiitettävänä kansainvälisten normien lujittamisen ja täytäntöönpanon painotusta komission tiedonannossa ja toteaa, että nyt kun OECD:n toimintaohjeet on saatettu ajan tasalle vuonna 2011 ja YK:n perusperiaatteista on sovittu, unionin toimissa on tärkeää keskittyä kyseisten ohjeiden ja periaatteiden täytäntöönpanoon eurooppalaisissa yrityksissä; painottaa, että OECD:n toimintaohjeet on määritelty ja tunnustettu kansainvälisellä tasolla, jotta voitaisiin vahvistaa ja säilyttää tasapuoliset toimintaedellytykset ja samalla edistää avoimia, oikeudenmukaisia ja vastuullisia liiketoimintakäytäntöjä kaikkialla maailmassa; ehdottaa, että komissio raportoisi vuosittain sekä Euroopan parlamentille että neuvostolle OECD:n toimintaohjeiden täytäntöönpanosta unionissa; |
| --- | --- |

30.

pitää kiitettävänä kansainvälisten normien lujittamisen ja täytäntöönpanon painotusta komission tiedonannossa ja toteaa, että nyt kun OECD:n toimintaohjeet on saatettu ajan tasalle vuonna 2011 ja YK:n perusperiaatteista on sovittu, unionin toimissa on tärkeää keskittyä kyseisten ohjeiden ja periaatteiden täytäntöönpanoon eurooppalaisissa yrityksissä; painottaa, että OECD:n toimintaohjeet on määritelty ja tunnustettu kansainvälisellä tasolla, jotta voitaisiin vahvistaa ja säilyttää tasapuoliset toimintaedellytykset ja samalla edistää avoimia, oikeudenmukaisia ja vastuullisia liiketoimintakäytäntöjä kaikkialla maailmassa; ehdottaa, että komissio raportoisi vuosittain sekä Euroopan parlamentille että neuvostolle OECD:n toimintaohjeiden täytäntöönpanosta unionissa;

| 31. | korostaa, että on tärkeää laatia yritysten yhteiskuntavastuuta koskevat unionin toimintatavat kansainvälisten normien mukaisiksi, jotta estetään kansalliset tulkintaerot ja kilpailuetujen tai -haittojen vaara kansallisella tai kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että on tärkeää laatia yritysten yhteiskuntavastuuta koskevat unionin toimintatavat kansainvälisten normien mukaisiksi, jotta estetään kansalliset tulkintaerot ja kilpailuetujen tai -haittojen vaara kansallisella tai kansainvälisellä tasolla;

| 32. | vaatii kaikkia 27:ää jäsenvaltiota nopeuttamaan yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien kansallisten toimintasuunnitelmiensa tarkistamista ja asiasta annettujen OECD:n toimintaohjeiden ja YK:n perusperiaatteiden täytäntöönpanoa koskevien kansallisten suunnitelmien laatimista, jotta ne saadaan valmiiksi viimeistään joulukuussa 2013; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että nämä suunnitelmat laaditaan kaikkien sidosryhmien myötävaikutuksella, mukaan luettuina kansalaisjärjestöt, kansalaisyhteiskunta, ammattijärjestöt, työnantajajärjestöt ja kansalliset ihmisoikeuselimet; kehottaa unionia helpottamaan niiden jäsenvaltioiden kokemusten hyödyntämistä, joissa tämä prosessi on käynnissä; kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään ISO 26000 -standardiin sisältyviä suuntaviivoja, GRI-ohjeiston viimeisintä versiota sekä kansallisten ihmisoikeuselinten eurooppalaisen ryhmän (European Group of National Human Rights Institutions) laatimia suuntaviivoja; |
| --- | --- |

32.

vaatii kaikkia 27:ää jäsenvaltiota nopeuttamaan yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien kansallisten toimintasuunnitelmiensa tarkistamista ja asiasta annettujen OECD:n toimintaohjeiden ja YK:n perusperiaatteiden täytäntöönpanoa koskevien kansallisten suunnitelmien laatimista, jotta ne saadaan valmiiksi viimeistään joulukuussa 2013; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että nämä suunnitelmat laaditaan kaikkien sidosryhmien myötävaikutuksella, mukaan luettuina kansalaisjärjestöt, kansalaisyhteiskunta, ammattijärjestöt, työnantajajärjestöt ja kansalliset ihmisoikeuselimet; kehottaa unionia helpottamaan niiden jäsenvaltioiden kokemusten hyödyntämistä, joissa tämä prosessi on käynnissä; kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään ISO 26000 -standardiin sisältyviä suuntaviivoja, GRI-ohjeiston viimeisintä versiota sekä kansallisten ihmisoikeuselinten eurooppalaisen ryhmän (European Group of National Human Rights Institutions) laatimia suuntaviivoja;

| 33. | kehottaa johdonmukaistamaan unionin tason toimia saattamalla julkisia hankintoja, vientiluottoja, hyvää hallintoa, kilpailua, kehitysyhteistyötä, kauppaa, investointeja ja muita aloja koskevat toimintalinjat ja sopimukset vastaamaan asiaankuuluvissa OECD:n ja YK:n ohjeissa ja periaatteissa vahvistettuja kansainvälisiä sosiaalisia ja ihmisoikeus- ja ympäristönormeja; kehottaa yhteistyöhön työntekijöiden, työnantajien ja kuluttajien edustuselinten kanssa sekä hyödyntämään kansallisten ihmisoikeuselinten neuvoja, kuten kansallisten ihmisoikeuselinten eurooppalaisen ryhmän komissiolle antamaa asiakirjaa ihmisoikeuksista ja julkisista hankinnoista; kehottaa tekemään lainsäädäntöehdotuksista järkevät ja pätevät vaikutustenarvioinnit, jotta voidaan havaita mahdollinen epäyhdenmukaisuus YK:n perusperiaatteiden kanssa, ja vaatii koordinoimaan toimet yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n työryhmän kanssa, jotta vältetään YK:n perusperiaatteiden erilaiset ja ristiriitaiset tulkinnat; |
| --- | --- |

33.

kehottaa johdonmukaistamaan unionin tason toimia saattamalla julkisia hankintoja, vientiluottoja, hyvää hallintoa, kilpailua, kehitysyhteistyötä, kauppaa, investointeja ja muita aloja koskevat toimintalinjat ja sopimukset vastaamaan asiaankuuluvissa OECD:n ja YK:n ohjeissa ja periaatteissa vahvistettuja kansainvälisiä sosiaalisia ja ihmisoikeus- ja ympäristönormeja; kehottaa yhteistyöhön työntekijöiden, työnantajien ja kuluttajien edustuselinten kanssa sekä hyödyntämään kansallisten ihmisoikeuselinten neuvoja, kuten kansallisten ihmisoikeuselinten eurooppalaisen ryhmän komissiolle antamaa asiakirjaa ihmisoikeuksista ja julkisista hankinnoista; kehottaa tekemään lainsäädäntöehdotuksista järkevät ja pätevät vaikutustenarvioinnit, jotta voidaan havaita mahdollinen epäyhdenmukaisuus YK:n perusperiaatteiden kanssa, ja vaatii koordinoimaan toimet yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n työryhmän kanssa, jotta vältetään YK:n perusperiaatteiden erilaiset ja ristiriitaiset tulkinnat;

| 34. | on erityisen tyytyväinen tieto- ja viestintätekniikan alan sisällyttämiseen yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskeviin erityisiin eurooppalaisiin suuntaviivoihin; tunnustaa todelliset ongelmat, joita aiheuttaa yhtäältä yksityisyyden suojelemisen ja rikollisen sisällön torjumisen tarve sekä toisaalta ilmaisunvapauden suojelemisen tarve, mistä islamilaisvastaisen videon lataamisesta YouTubeen hiljattain aiheutunut polemiikki todistaa; kehottaa yhä useampia eurooppalaisia yrityksiä sitoutumaan useiden sidosryhmien käynnistämään johtavaan Global Network Initiative -aloitteeseen, jonka jäseninä on tällä hetkellä pääosin yhdysvaltalaisia yrityksiä; |
| --- | --- |

34.

on erityisen tyytyväinen tieto- ja viestintätekniikan alan sisällyttämiseen yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskeviin erityisiin eurooppalaisiin suuntaviivoihin; tunnustaa todelliset ongelmat, joita aiheuttaa yhtäältä yksityisyyden suojelemisen ja rikollisen sisällön torjumisen tarve sekä toisaalta ilmaisunvapauden suojelemisen tarve, mistä islamilaisvastaisen videon lataamisesta YouTubeen hiljattain aiheutunut polemiikki todistaa; kehottaa yhä useampia eurooppalaisia yrityksiä sitoutumaan useiden sidosryhmien käynnistämään johtavaan Global Network Initiative -aloitteeseen, jonka jäseninä on tällä hetkellä pääosin yhdysvaltalaisia yrityksiä;

| 35. | vaatii, että kaikkeen unionin investointivälineiden, Euroopan investointipankin sekä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin yksityisen sektorin toimijoille kauppaan ja kehitykseen myönnettävään rahoitukseen olisi sisällytettävä sopimuslausekkeita, joissa edellytetään monikansallisille yrityksille tarkoitettujen OECD:n toimintaohjeiden ja yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n perusperiaatteiden noudattamista, sekä vastuuvelvollisuutta koskevia vaatimuksia ja selkeä valitusmekanismi; toistaa jäsenvaltioille esittämänsä vetoomuksen toimia samoin, kun ne myöntävät yrityksille vientiluottoja; |
| --- | --- |

35.

vaatii, että kaikkeen unionin investointivälineiden, Euroopan investointipankin sekä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin yksityisen sektorin toimijoille kauppaan ja kehitykseen myönnettävään rahoitukseen olisi sisällytettävä sopimuslausekkeita, joissa edellytetään monikansallisille yrityksille tarkoitettujen OECD:n toimintaohjeiden ja yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n perusperiaatteiden noudattamista, sekä vastuuvelvollisuutta koskevia vaatimuksia ja selkeä valitusmekanismi; toistaa jäsenvaltioille esittämänsä vetoomuksen toimia samoin, kun ne myöntävät yrityksille vientiluottoja;

| 36. | panee tyytyväisenä merkille komission aloitteen, joka koskee kansallisia toimintasuunnitelmia yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n perusperiaatteiden täytäntöön panemiseksi; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa omaksumaan huomattavasti merkittävämmän roolin johtoportaan täytäntöönpanon ohjaamisessa ja tehokkaaseen seurantaan ja raportointiin kannustamisessa; kehottaa edesauttamaan täytäntöönpanoa tekemällä vertaisarviointeja jäsenvaltioiden kesken; kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa arvioimaan toimintasuunnitelmien täytäntöönpanoa ja unionin tasolla toteutettuja toimia sekä raportoimaan tuloksista Eurooppa-neuvostolle ja Euroopan parlamentille vuoden 2014 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

36.

panee tyytyväisenä merkille komission aloitteen, joka koskee kansallisia toimintasuunnitelmia yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n perusperiaatteiden täytäntöön panemiseksi; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa omaksumaan huomattavasti merkittävämmän roolin johtoportaan täytäntöönpanon ohjaamisessa ja tehokkaaseen seurantaan ja raportointiin kannustamisessa; kehottaa edesauttamaan täytäntöönpanoa tekemällä vertaisarviointeja jäsenvaltioiden kesken; kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa arvioimaan toimintasuunnitelmien täytäntöönpanoa ja unionin tasolla toteutettuja toimia sekä raportoimaan tuloksista Eurooppa-neuvostolle ja Euroopan parlamentille vuoden 2014 loppuun mennessä;

| 37. | toteaa, että yritykset toimivat yhä useammin hauraissa valtioissa ja että niiden velvollisuus on suojella työntekijöitään konflikteilta, terrorismilta ja järjestäytyneeltä rikollisuudelta; korostaa kuitenkin, että yritysten on yhtä lailla varmistettava, että turvallisuusjärjestelyt eivät vaaranna rauhaa tai muiden turvallisuutta näiden yritysten toimintaympäristössä, jotta niitä ei voitaisi syyttää osallisuudesta ihmisoikeusrikkomuksiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan vapaaehtoisten kansainvälisten turvallisuusperiaatteiden entistä paljon laajemman soveltamisen sekä pyrkimään sopimukseen kansainvälisestä sääntelykehyksestä yksityisten sotilas- ja turvallisuusalan yritysten toiminnan sääntelemiseksi, seuraamiseksi ja valvomiseksi; |
| --- | --- |

37.

toteaa, että yritykset toimivat yhä useammin hauraissa valtioissa ja että niiden velvollisuus on suojella työntekijöitään konflikteilta, terrorismilta ja järjestäytyneeltä rikollisuudelta; korostaa kuitenkin, että yritysten on yhtä lailla varmistettava, että turvallisuusjärjestelyt eivät vaaranna rauhaa tai muiden turvallisuutta näiden yritysten toimintaympäristössä, jotta niitä ei voitaisi syyttää osallisuudesta ihmisoikeusrikkomuksiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan vapaaehtoisten kansainvälisten turvallisuusperiaatteiden entistä paljon laajemman soveltamisen sekä pyrkimään sopimukseen kansainvälisestä sääntelykehyksestä yksityisten sotilas- ja turvallisuusalan yritysten toiminnan sääntelemiseksi, seuraamiseksi ja valvomiseksi;

| 38. | kehottaa yrityksiä ja muita sidosryhmiä osallistumaan rakentavasti komission pyrkimyksiin laatia toimialakohtaisia ihmisoikeuksia koskevia toimintaohjeita sekä noudattamaan kyseisiä ohjeita niiden valmistuttua; |
| --- | --- |

38.

kehottaa yrityksiä ja muita sidosryhmiä osallistumaan rakentavasti komission pyrkimyksiin laatia toimialakohtaisia ihmisoikeuksia koskevia toimintaohjeita sekä noudattamaan kyseisiä ohjeita niiden valmistuttua;

| 39. | kehottaa komissiota ja etenkin oikeusasioiden pääosastoa esittämään ehdotuksia, joilla helpotetaan oikeussuojakeinojen käyttämistä unionin tuomioistuimissa sellaisten äärimmäisten ja räikeiden ihmisoikeus- tai työoikeusloukkausten yhteydessä, joihin unioniin sijoittautuneet liikeyritykset, niiden tytäryritykset tai liiketoimintakumppanit ovat syyllistyneet, yritystoiminnasta ja ihmisoikeuksista vastaavan YK:n pääsihteerin erityisedustajan suositusten mukaisesti; |
| --- | --- |

39.

kehottaa komissiota ja etenkin oikeusasioiden pääosastoa esittämään ehdotuksia, joilla helpotetaan oikeussuojakeinojen käyttämistä unionin tuomioistuimissa sellaisten äärimmäisten ja räikeiden ihmisoikeus- tai työoikeusloukkausten yhteydessä, joihin unioniin sijoittautuneet liikeyritykset, niiden tytäryritykset tai liiketoimintakumppanit ovat syyllistyneet, yritystoiminnasta ja ihmisoikeuksista vastaavan YK:n pääsihteerin erityisedustajan suositusten mukaisesti;

| 40. | korostaa, että on myös kehitettävä ja perustettava järjestelmät yksittäisten yritysten ihmisoikeusloukkausten ilmoittamista varten; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että on myös kehitettävä ja perustettava järjestelmät yksittäisten yritysten ihmisoikeusloukkausten ilmoittamista varten;

| 41. | katsoo Green Matters -tutkimuksen osoittaneen lopullisesti myönteisen yhteyden yhteiskuntavastuuta noudattavien yritysten ja entistä paremman taloudellisen tuloksen välillä kriisistä toivuttaessa; kannattaa vastuullisen kilpailukyvyn käsitettä ja korostaa, että yhteiskuntaa ja ympäristöä hyödyttävien tuotteiden ja palvelujen potentiaaliset markkinat ovat merkittävä markkinamahdollisuus yrityksille ja täyttävät yhteiskunnallisia tarpeita; |
| --- | --- |

41.

katsoo Green Matters -tutkimuksen osoittaneen lopullisesti myönteisen yhteyden yhteiskuntavastuuta noudattavien yritysten ja entistä paremman taloudellisen tuloksen välillä kriisistä toivuttaessa; kannattaa vastuullisen kilpailukyvyn käsitettä ja korostaa, että yhteiskuntaa ja ympäristöä hyödyttävien tuotteiden ja palvelujen potentiaaliset markkinat ovat merkittävä markkinamahdollisuus yrityksille ja täyttävät yhteiskunnallisia tarpeita;

| 42. | jakaa vuonna 2012 tehdyssä maailmanlaajuisessa toimitusjohtajia koskeneessa selvityksessä esiin tulleen yritysjohdon näkemyksen, että kestävä liiketoiminnan kasvu edellyttää tiivistä yhteistyötä paikallisväestön, hallitusten ja liikekumppanien kanssa sekä investointeja paikallisyhteisöihin; kannattaa ja kehottaa tehostamaan yritysten aloitteita työpaikkojen luomiseksi, koulutuksen edistämiseksi, resurssien rajoitusten hallinnoinnin helpottamiseksi sekä terveydenhuoltoon liittyvien ratkaisujen edistämiseksi; |
| --- | --- |

42.

jakaa vuonna 2012 tehdyssä maailmanlaajuisessa toimitusjohtajia koskeneessa selvityksessä esiin tulleen yritysjohdon näkemyksen, että kestävä liiketoiminnan kasvu edellyttää tiivistä yhteistyötä paikallisväestön, hallitusten ja liikekumppanien kanssa sekä investointeja paikallisyhteisöihin; kannattaa ja kehottaa tehostamaan yritysten aloitteita työpaikkojen luomiseksi, koulutuksen edistämiseksi, resurssien rajoitusten hallinnoinnin helpottamiseksi sekä terveydenhuoltoon liittyvien ratkaisujen edistämiseksi;

| 43. | kehottaa komissiota ja etenkin kauppapolitiikan pääosastoa aktivoitumaan suhteessa OECD:n toimintaohjeisiin sekä muun muassa liittymään kansainvälistä sijoitustoimintaa ja monikansallisia yrityksiä koskevaan OECD:n julistukseen, johon OECD:n toimintaohjeet sisältyvät, varmistamaan, että kolmansissa maissa toimivat unionin edustustot edistävät ja tukevat jatkuvasti OECD:n toimintaohjeita, rahoittamaan toimintaohjeiden täytäntöönpanoon liittyviä, valmiuksien kehittämistä koskevia aloitteita yhdessä kolmansien maiden yritysten, ammattijärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa sekä varmistamaan, että toimintaohjeet mainitaan erityisesti kaikissa unionin ja kolmansien maiden välisissä uusissa sopimuksissa, myös kaikissa kauppa- ja investointisopimuksissa; kehottaa unionia harjoittamaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa määrätietoista diplomatiaa taivuttaakseen yhä useampia maailman valtioita allekirjoittamaan toimintaohjeet sekä tarjoamaan konkreettista tukea kansalaisyhteiskunnan ryhmille yksittäisten väitettyjen rikkomisten tutkimiseksi; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota ja etenkin kauppapolitiikan pääosastoa aktivoitumaan suhteessa OECD:n toimintaohjeisiin sekä muun muassa liittymään kansainvälistä sijoitustoimintaa ja monikansallisia yrityksiä koskevaan OECD:n julistukseen, johon OECD:n toimintaohjeet sisältyvät, varmistamaan, että kolmansissa maissa toimivat unionin edustustot edistävät ja tukevat jatkuvasti OECD:n toimintaohjeita, rahoittamaan toimintaohjeiden täytäntöönpanoon liittyviä, valmiuksien kehittämistä koskevia aloitteita yhdessä kolmansien maiden yritysten, ammattijärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa sekä varmistamaan, että toimintaohjeet mainitaan erityisesti kaikissa unionin ja kolmansien maiden välisissä uusissa sopimuksissa, myös kaikissa kauppa- ja investointisopimuksissa; kehottaa unionia harjoittamaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa määrätietoista diplomatiaa taivuttaakseen yhä useampia maailman valtioita allekirjoittamaan toimintaohjeet sekä tarjoamaan konkreettista tukea kansalaisyhteiskunnan ryhmille yksittäisten väitettyjen rikkomisten tutkimiseksi;

| 44. | uskoo, että yritysten yhteiskuntavastuu on merkittävä väline, jolla unioni voi tukea ILO:n yleissopimusten kansainvälistä täytäntöönpanoa; kehottaa komissiota tukemaan eurooppalaisia järjestöjä ja työmarkkinaosapuolia, jotka haluavat toteuttaa OECD:n toimintaohjeiden ja yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien muiden kansainvälisten normien mukaisia kokeiluhankkeita valmiuksien kehittämiseksi kolmansissa maissa; kehottaa komissiota asettamaan erityisen tavoitteen yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien uusien puitesopimusten neuvottelemiselle ja tekemiselle sekä pyytämään työmarkkinaosapuolia hyväksymään nämä puitesopimukset uuden alakohtaisen yritysten yhteiskuntavastuuseen sovellettavan lähestymistapansa puitteissa; kehottaa komissiota ja etenkin työllisyyden pääosastoa sisällyttämään työelämän normit yritysten yhteiskuntavastuuseen toteuttamalla ihmisarvoista työtä koskevia kokeiluhankkeita yhdessä kolmansien maiden hallitusten kanssa; |
| --- | --- |

44.

uskoo, että yritysten yhteiskuntavastuu on merkittävä väline, jolla unioni voi tukea ILO:n yleissopimusten kansainvälistä täytäntöönpanoa; kehottaa komissiota tukemaan eurooppalaisia järjestöjä ja työmarkkinaosapuolia, jotka haluavat toteuttaa OECD:n toimintaohjeiden ja yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien muiden kansainvälisten normien mukaisia kokeiluhankkeita valmiuksien kehittämiseksi kolmansissa maissa; kehottaa komissiota asettamaan erityisen tavoitteen yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien uusien puitesopimusten neuvottelemiselle ja tekemiselle sekä pyytämään työmarkkinaosapuolia hyväksymään nämä puitesopimukset uuden alakohtaisen yritysten yhteiskuntavastuuseen sovellettavan lähestymistapansa puitteissa; kehottaa komissiota ja etenkin työllisyyden pääosastoa sisällyttämään työelämän normit yritysten yhteiskuntavastuuseen toteuttamalla ihmisarvoista työtä koskevia kokeiluhankkeita yhdessä kolmansien maiden hallitusten kanssa;

| 45. | yhtyy komission tiedonannossa ”Yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva uudistettu EU:n strategia vuosiksi 2011–2014” esitettyyn näkemykseen, jonka mukaan ”sovellettavan lainsäädännön ja työmarkkinaosapuolten välisten työehtosopimusten kunnioitus on [yritysten yhteiskuntavastuun] täyttymisen ennakkoedellytys”; katsoo, että yritysten yhteiskuntavastuun tulisi täydentää voimassa olevaa lainsäädäntöä, kollektiivisia neuvotteluja ja vuoropuhelua ammattijärjestöihin järjestäytyneiden työntekijöiden kanssa, mutta korostaa, että se ei mitenkään voi korvata niitä; katsoo, että yritysten olisi sitouduttava keskustelemaan yritysten yhteiskuntavastuuta koskevista toimintatavoistaan – ja yrityksen toiminnan sosiaalisten ja ympäristöön kohdistuvien vaikutusten vuotuisen raportoinnin kaltaisista tekijöistä – työntekijöiden ja heidän edustajiensa kanssa; katsoo, että eurooppalaisia puitesopimuksia varten olisi hyväksyttävä vapaaehtoinen säännöstö puitesopimuksen mahdollisen sisällön perusteella, kuten komission yksiköiden asiaa koskevassa valmisteluasiakirjassa esitetään. |
| --- | --- |

45.

yhtyy komission tiedonannossa ”Yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva uudistettu EU:n strategia vuosiksi 2011–2014” esitettyyn näkemykseen, jonka mukaan ”sovellettavan lainsäädännön ja työmarkkinaosapuolten välisten työehtosopimusten kunnioitus on [yritysten yhteiskuntavastuun] täyttymisen ennakkoedellytys”; katsoo, että yritysten yhteiskuntavastuun tulisi täydentää voimassa olevaa lainsäädäntöä, kollektiivisia neuvotteluja ja vuoropuhelua ammattijärjestöihin järjestäytyneiden työntekijöiden kanssa, mutta korostaa, että se ei mitenkään voi korvata niitä; katsoo, että yritysten olisi sitouduttava keskustelemaan yritysten yhteiskuntavastuuta koskevista toimintatavoistaan – ja yrityksen toiminnan sosiaalisten ja ympäristöön kohdistuvien vaikutusten vuotuisen raportoinnin kaltaisista tekijöistä – työntekijöiden ja heidän edustajiensa kanssa; katsoo, että eurooppalaisia puitesopimuksia varten olisi hyväksyttävä vapaaehtoinen säännöstö puitesopimuksen mahdollisen sisällön perusteella, kuten komission yksiköiden asiaa koskevassa valmisteluasiakirjassa esitetään.

| 46. | kehottaa unionia ja etenkin komissiota






  — | varmistamaan, että yritysten yhteiskuntavastuu ja ihmisoikeudet kuuluvat vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen eri rahoitusvälineiden painopistealoihin ja |
| --- | --- | --- |

46.

kehottaa unionia ja etenkin komissiota

—

varmistamaan, että yritysten yhteiskuntavastuu ja ihmisoikeudet kuuluvat vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen eri rahoitusvälineiden painopistealoihin ja

| — | antamaan demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevasta eurooppalaisesta rahoitusvälineestä erityistä tukea yritysten yhteiskuntavastuuseen ja ihmisoikeuksiin liittyvää koulutusta ja yleisten valmiuksien kehittämistä varten kansalaisyhteiskunnan järjestöille, kansallisille ihmisoikeuselimille, ihmisoikeusaktivisteille, ammattijärjestöille ja muille ihmisoikeusjärjestöille; |
| --- | --- |

—

antamaan demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevasta eurooppalaisesta rahoitusvälineestä erityistä tukea yritysten yhteiskuntavastuuseen ja ihmisoikeuksiin liittyvää koulutusta ja yleisten valmiuksien kehittämistä varten kansalaisyhteiskunnan järjestöille, kansallisille ihmisoikeuselimille, ihmisoikeusaktivisteille, ammattijärjestöille ja muille ihmisoikeusjärjestöille;

| 47. | panee tyytyväisenä merkille, että eräät elinkeinoelämän toimijat vetosivat YK:n Rio+20-huippukokouksessa uuden maailmanlaajuisen yritysten yhteiskuntavastuuta koskevan YK:n yleissopimuksen tekemisen puolesta; katsoo, että vaikka tällaisen yleissopimuksen tekemiseen kulunee joitakin vuosia, unionin olisi osallistuttava keskusteluun rakentavasti; katsoo kuitenkin, että tällaiset keskustelut eivät saa johtaa siihen, että päätöksentekijät yrityksissä ja hallituksissa luopuisivat nykyisten, yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien välineiden kiireellisestä täytäntöönpanosta; huomauttaa, että YK-järjestelmän lisäksi on olemassa muita tapoja synnyttää yritysten yhteiskuntavastuun globaalin hallinnan uusia muotoja, kuten OECD:n toimintaohjeiden noudattamisen edistäminen muiden kuin niihin liittyneiden keskuudessa taikka samanmielisten hallitusten itsenäiset aloitteet; kehottaa unionia, komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ja esittämään yritysten konkreettista ja todennettavaa panosta koskevia ehdotuksia hyväksyttäväksi osana ehdotettuja YK:n kestävän kehityksen tavoitteita vuoden 2015 jälkeiselle ajalle; |
| --- | --- |

47.

panee tyytyväisenä merkille, että eräät elinkeinoelämän toimijat vetosivat YK:n Rio+20-huippukokouksessa uuden maailmanlaajuisen yritysten yhteiskuntavastuuta koskevan YK:n yleissopimuksen tekemisen puolesta; katsoo, että vaikka tällaisen yleissopimuksen tekemiseen kulunee joitakin vuosia, unionin olisi osallistuttava keskusteluun rakentavasti; katsoo kuitenkin, että tällaiset keskustelut eivät saa johtaa siihen, että päätöksentekijät yrityksissä ja hallituksissa luopuisivat nykyisten, yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien välineiden kiireellisestä täytäntöönpanosta; huomauttaa, että YK-järjestelmän lisäksi on olemassa muita tapoja synnyttää yritysten yhteiskuntavastuun globaalin hallinnan uusia muotoja, kuten OECD:n toimintaohjeiden noudattamisen edistäminen muiden kuin niihin liittyneiden keskuudessa taikka samanmielisten hallitusten itsenäiset aloitteet; kehottaa unionia, komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ja esittämään yritysten konkreettista ja todennettavaa panosta koskevia ehdotuksia hyväksyttäväksi osana ehdotettuja YK:n kestävän kehityksen tavoitteita vuoden 2015 jälkeiselle ajalle;

Yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva julkinen politiikka

| 48. | tukee sidosryhmäfoorumin ensimmäisessä raportissa kesäkuussa 2004 ilmaistua kantaa, että viranomaiset voivat merkittävästi edistää yritysten yhteiskuntavastuuta, varsinkin julkisissa hankinnoissa, kun ne toimivat osapuolten koollekutsujina ja kannustimien tarjoajina, ja kehottaa jäsenvaltioita antamaan näille toimille uutta pontta korkean tason ryhmän ja muiden kanavien kautta; |
| --- | --- |

48.

tukee sidosryhmäfoorumin ensimmäisessä raportissa kesäkuussa 2004 ilmaistua kantaa, että viranomaiset voivat merkittävästi edistää yritysten yhteiskuntavastuuta, varsinkin julkisissa hankinnoissa, kun ne toimivat osapuolten koollekutsujina ja kannustimien tarjoajina, ja kehottaa jäsenvaltioita antamaan näille toimille uutta pontta korkean tason ryhmän ja muiden kanavien kautta;

| 49. | pyytää, että unionin tai jäsenvaltioiden ollessa liiketoimintakumppaneina (esimerkiksi julkisissa hankinnoissa, valtionyhtiöissä, yhteisyrityksissä, vientiluottotakuissa ja kolmansissa maissa toteuttavissa suurissa hankkeissa) ne asettaisivat prioriteetiksi OECD:n ja YK:n toimintaohjeiden ja periaatteiden noudattamisen ja ottaisivat käyttöön erityisiä sopimuslausekkeita, joiden rikkomisesta koituu seuraamuksia sosiaalisia, ympäristö- ja ihmisoikeusnormeja räikeästi rikkoville yrityksille; |
| --- | --- |

49.

pyytää, että unionin tai jäsenvaltioiden ollessa liiketoimintakumppaneina (esimerkiksi julkisissa hankinnoissa, valtionyhtiöissä, yhteisyrityksissä, vientiluottotakuissa ja kolmansissa maissa toteuttavissa suurissa hankkeissa) ne asettaisivat prioriteetiksi OECD:n ja YK:n toimintaohjeiden ja periaatteiden noudattamisen ja ottaisivat käyttöön erityisiä sopimuslausekkeita, joiden rikkomisesta koituu seuraamuksia sosiaalisia, ympäristö- ja ihmisoikeusnormeja räikeästi rikkoville yrityksille;

| 50. | korostaa suojelua, kunnioittamista ja oikeussuojakeinoja koskevan YK:n toimintakehyksen merkitystä ja katsoo, että sen osatekijöitä – valtioiden vastuu suojella kansalaisia ihmisoikeusloukkauksilta, yritysten vastuu ihmisoikeuksien kunnioittamisesta sekä tarve parantaa oikeussuojakeinoja – olisi tuettava täytäntöönpanon mahdollistavin asianmukaisin toimenpitein; |
| --- | --- |

50.

korostaa suojelua, kunnioittamista ja oikeussuojakeinoja koskevan YK:n toimintakehyksen merkitystä ja katsoo, että sen osatekijöitä – valtioiden vastuu suojella kansalaisia ihmisoikeusloukkauksilta, yritysten vastuu ihmisoikeuksien kunnioittamisesta sekä tarve parantaa oikeussuojakeinoja – olisi tuettava täytäntöönpanon mahdollistavin asianmukaisin toimenpitein;

| 51. | korostaa, että koska eurooppalaisilla yrityksillä, niiden tytäryhtiöillä ja alihankkijoilla on huomattava painoarvo maailmankaupassa, ne voivat merkittävästi edistää ja levittää sosiaalisia ja työelämän normeja maailmassa; myöntää, että ulkomailla toimivien unioniin sijoittautuneiden yritysten toiminnasta johtuvat valitukset voidaan usein ratkaista parhaiten paikan päällä; antaa tunnustusta OECD-maissa toimiville kansallisille yhteyspisteille valtiossa toimivina mutta sen oikeusjärjestelmän ulkopuolisina mekanismeina, jotka voivat toimia välittäjinä monenlaisissa yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevissa kiistoissa; kehottaa kuitenkin yrityksiä kehittämään valitusmekanismeja, jotka vastaavat YK:n perusperiaatteissa vahvistettuja tehokkuuskriteereitä, ja hakemaan lisää arvovaltaista tukea kansainvälisesti tunnustetuista periaatteista ja ohjeistoista, joita ovat erityisesti äskettäin päivitetyt monikansallisille yrityksille tarkoitetut OECD:n toimintaohjeet, YK:n Global Compact -aloitteen kymmenen periaatetta, yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva ISO 26000 -standardi sekä ILO:n kolmenkeskinen julistus monikansallisten yritysten ja sosiaalipolitiikan periaatteista; |
| --- | --- |

51.

korostaa, että koska eurooppalaisilla yrityksillä, niiden tytäryhtiöillä ja alihankkijoilla on huomattava painoarvo maailmankaupassa, ne voivat merkittävästi edistää ja levittää sosiaalisia ja työelämän normeja maailmassa; myöntää, että ulkomailla toimivien unioniin sijoittautuneiden yritysten toiminnasta johtuvat valitukset voidaan usein ratkaista parhaiten paikan päällä; antaa tunnustusta OECD-maissa toimiville kansallisille yhteyspisteille valtiossa toimivina mutta sen oikeusjärjestelmän ulkopuolisina mekanismeina, jotka voivat toimia välittäjinä monenlaisissa yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevissa kiistoissa; kehottaa kuitenkin yrityksiä kehittämään valitusmekanismeja, jotka vastaavat YK:n perusperiaatteissa vahvistettuja tehokkuuskriteereitä, ja hakemaan lisää arvovaltaista tukea kansainvälisesti tunnustetuista periaatteista ja ohjeistoista, joita ovat erityisesti äskettäin päivitetyt monikansallisille yrityksille tarkoitetut OECD:n toimintaohjeet, YK:n Global Compact -aloitteen kymmenen periaatetta, yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva ISO 26000 -standardi sekä ILO:n kolmenkeskinen julistus monikansallisten yritysten ja sosiaalipolitiikan periaatteista;

| 52. | kehottaa laatimaan unionin teknologia-alan yrityksille tehokkaampia avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta koskevia normeja sellaisen teknologian vientiin, jota voidaan käyttää ihmisoikeusloukkauksiin tai unionin turvallisuusetujen vastaiseen toimintaan; |
| --- | --- |

52.

kehottaa laatimaan unionin teknologia-alan yrityksille tehokkaampia avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta koskevia normeja sellaisen teknologian vientiin, jota voidaan käyttää ihmisoikeusloukkauksiin tai unionin turvallisuusetujen vastaiseen toimintaan;

| 53. | kehottaa panemaan täytäntöön loppukäyttäjän tuntemisen vaatimuksen, jotta varmistetaan, että valvontaa lisätään ja ihmisoikeusloukkauksia ei tapahdu toimitus-, tuotanto- tai markkinaketjun alku- eikä loppupäässä; |
| --- | --- |

53.

kehottaa panemaan täytäntöön loppukäyttäjän tuntemisen vaatimuksen, jotta varmistetaan, että valvontaa lisätään ja ihmisoikeusloukkauksia ei tapahdu toimitus-, tuotanto- tai markkinaketjun alku- eikä loppupäässä;

| 54. | katsoo, että jäsenvaltioiden olisi velvoitettava yritykset ottamaan käyttöön syrjintää ja sosiaalista syrjäytymistä ehkäiseviä periaatteita ja toimia, edistämään sukupuolten tasa-arvoa sekä kaikkien perusoikeuksien kunnioittamista; |
| --- | --- |

54.

katsoo, että jäsenvaltioiden olisi velvoitettava yritykset ottamaan käyttöön syrjintää ja sosiaalista syrjäytymistä ehkäiseviä periaatteita ja toimia, edistämään sukupuolten tasa-arvoa sekä kaikkien perusoikeuksien kunnioittamista;

| 55. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yritysten yhteiskuntavastuun monitoimijamallin huomioon ottaen harkitsemaan tarkkailijoiden osallistumisen laajentamista korkean tason ryhmän puolivuotiskokouksissa siten, että niihin voisivat osallistua tarkkailijoina myös Euroopan parlamentin asiasta vastaavien kahden valiokunnan esittelijät, YK:n ympäristöohjelman, YK:n ihmisoikeusneuvoston ja ILO:n edustajat sekä yksi eurooppalaisten yritysten, ammattijärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen omasta piiristään nimeämä edustaja, joista sovitaan sidosryhmäfoorumin koordinointikomitean kanssa; |
| --- | --- |

55.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yritysten yhteiskuntavastuun monitoimijamallin huomioon ottaen harkitsemaan tarkkailijoiden osallistumisen laajentamista korkean tason ryhmän puolivuotiskokouksissa siten, että niihin voisivat osallistua tarkkailijoina myös Euroopan parlamentin asiasta vastaavien kahden valiokunnan esittelijät, YK:n ympäristöohjelman, YK:n ihmisoikeusneuvoston ja ILO:n edustajat sekä yksi eurooppalaisten yritysten, ammattijärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen omasta piiristään nimeämä edustaja, joista sovitaan sidosryhmäfoorumin koordinointikomitean kanssa;

| 56. | tunnustaa, että vuonna 2001 annetussa Laekenin julistuksessa esiin tuotu tarve lähentää unionin toimielimiä sen kansalaisiin on yhä ajankohtainen; kehottaakin tarkastelemaan muodollisesti unionin toimielinten välistä henkilöresurssiohjelmaa koskevaa solidaarisuusehdotusta, jolla helpotetaan toimielinten henkilöstön ja harjoittelijoiden osallistumista vapaaehtoistoimintaan, humanitaariseen ja sosiaaliseen toimintaan sekä osana henkilöstökoulutusta että vapaa-ajallaan; korostaa, että ehdotettu ohjelma toisi kustannussäästöjä ja runsaasti lisäarvoa ja että se helpottaisi unionin toimintalinjojen ja ohjelmien täytäntöönpanoa; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita sisällyttämään työntekijöiden vapaaehtoistoiminnan kansallisiin toimintasuunnitelmiinsa; kehottaa tekemään eurooppalaisen vapaaehtoistyökeskuksen välityksellä uuden ”paktin”, jotta kansalaisyhteiskunnan järjestöt kaikkialla Euroopassa saadaan sitoutumaan tähän tavoitteeseen; |
| --- | --- |

56.

tunnustaa, että vuonna 2001 annetussa Laekenin julistuksessa esiin tuotu tarve lähentää unionin toimielimiä sen kansalaisiin on yhä ajankohtainen; kehottaakin tarkastelemaan muodollisesti unionin toimielinten välistä henkilöresurssiohjelmaa koskevaa solidaarisuusehdotusta, jolla helpotetaan toimielinten henkilöstön ja harjoittelijoiden osallistumista vapaaehtoistoimintaan, humanitaariseen ja sosiaaliseen toimintaan sekä osana henkilöstökoulutusta että vapaa-ajallaan; korostaa, että ehdotettu ohjelma toisi kustannussäästöjä ja runsaasti lisäarvoa ja että se helpottaisi unionin toimintalinjojen ja ohjelmien täytäntöönpanoa; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita sisällyttämään työntekijöiden vapaaehtoistoiminnan kansallisiin toimintasuunnitelmiinsa; kehottaa tekemään eurooppalaisen vapaaehtoistyökeskuksen välityksellä uuden ”paktin”, jotta kansalaisyhteiskunnan järjestöt kaikkialla Euroopassa saadaan sitoutumaan tähän tavoitteeseen;

| 57. | kehottaa yrityksiä kannustamaan työntekijöitään kansainväliseen vapaaehtoistoimintaan julkisen ja yksityisen sektorin synergioiden edistämiseksi kehitysyhteistyössä; pyytää komissiota tukemaan yritysten tämän alan toimia tulevien Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen avulla; |
| --- | --- |

57.

kehottaa yrityksiä kannustamaan työntekijöitään kansainväliseen vapaaehtoistoimintaan julkisen ja yksityisen sektorin synergioiden edistämiseksi kehitysyhteistyössä; pyytää komissiota tukemaan yritysten tämän alan toimia tulevien Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen avulla;

| 58. | katsoo, että jäsenvaltioiden olisi rohkaistava yrityksiä kehittämään toimintatapoja ja ottamaan käyttöön toimenpiteitä, joilla vastataan tarpeeseen kunnioittaa kaikkien työntekijöiden yksityis- ja perhe-elämää; katsoo, että näiden toimintatapojen ja toimenpiteiden olisi noudatettava tasa-arvon periaatetta ja ne olisi ulotettava neuvotteluihin työajan pituudesta ja järjestämisestä, palkkatasoista, tiettyjen käytännön järjestelyjen tarjoamisesta työntekijöille sekä joustavista työehdoista, joihin kuuluvat työsuhteen luonne ja mahdollisuus työuran keskeyttämiseen; |
| --- | --- |

58.

katsoo, että jäsenvaltioiden olisi rohkaistava yrityksiä kehittämään toimintatapoja ja ottamaan käyttöön toimenpiteitä, joilla vastataan tarpeeseen kunnioittaa kaikkien työntekijöiden yksityis- ja perhe-elämää; katsoo, että näiden toimintatapojen ja toimenpiteiden olisi noudatettava tasa-arvon periaatetta ja ne olisi ulotettava neuvotteluihin työajan pituudesta ja järjestämisestä, palkkatasoista, tiettyjen käytännön järjestelyjen tarjoamisesta työntekijöille sekä joustavista työehdoista, joihin kuuluvat työsuhteen luonne ja mahdollisuus työuran keskeyttämiseen;

| 59. | toteaa, että sosiaaliset indikaattorit ovat jäljessä ympäristöindikaattoreista taloudellisen arvottamisen ja yleisen täsmällisyyden osalta monissa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevissa aloitteissa; katsoo, että vaikka sosiaalinäkökohtien huomioimisesta hankinnoissa onkin annettu käsikirja, unioni on itse toiminut turhan rajoitetusti tällä alalla; kehottaa toteuttamaan sosiaalisen pääoman arvottamisesta tutkimuksen, joka johtaisi unionin vetämään laajempaan keskusteluun sosiaalisten vaikutusten paremmasta integroimisesta kestävään yrityshallintoon; kannattaa kokeiluhankkeiden rahoittamista sosiaalisten indikaattorien, sosiaalisten luokituslaitosten ja sosiaalisen auditoinnin käytäntöjen kehittämiseksi joissakin jäsenvaltioissa ja joillakin toimialoilla; |
| --- | --- |

59.

toteaa, että sosiaaliset indikaattorit ovat jäljessä ympäristöindikaattoreista taloudellisen arvottamisen ja yleisen täsmällisyyden osalta monissa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevissa aloitteissa; katsoo, että vaikka sosiaalinäkökohtien huomioimisesta hankinnoissa onkin annettu käsikirja, unioni on itse toiminut turhan rajoitetusti tällä alalla; kehottaa toteuttamaan sosiaalisen pääoman arvottamisesta tutkimuksen, joka johtaisi unionin vetämään laajempaan keskusteluun sosiaalisten vaikutusten paremmasta integroimisesta kestävään yrityshallintoon; kannattaa kokeiluhankkeiden rahoittamista sosiaalisten indikaattorien, sosiaalisten luokituslaitosten ja sosiaalisen auditoinnin käytäntöjen kehittämiseksi joissakin jäsenvaltioissa ja joillakin toimialoilla;

| 60. | pitää myönteisenä, että tunnustetaan julkisille hankinnoille lankeava tehtävä yritysten yhteiskuntavastuun käytännön edistämisessä, myös koulutuksen saatavuuden, tasa-arvon, reilun kaupan sekä muita heikommassa asemassa olevien työntekijöiden ja vammaisten henkilöiden sosiaalisen integraation edistämisessä, sillä näin yrityksiä voidaan kannustaa lisäämään yhteiskuntavastuutaan; ottaa kuitenkin huomioon, että on edelleen epäselvää, kuinka laajasti viranomaiset ovat tosiasiassa noudattaneet unionin hankintasääntöjen peräkkäisiä muutoksia ja missä määrin ne ovat vaikuttaneet yritysten ympäristö- ja yhteiskuntavastuun parantamiseen ja yritysten yhteiskuntavastuuseen kannustamiseen; kehottaa jatkamaan tutkimusta ja vaikutustenarviointia, jotta voitaisiin antaa selkeitä suosituksia helposti ymmärrettävien kannustimien tarjoamiseksi yrityksille; kehottaa analysoimaan tässä yhteydessä yritysten lisääntyvää käytäntöä sisällyttää yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia lausekkeita omiin yksityisiin hankintasopimuksiinsa, toisin sanoen yritysten välisiin sopimuksiin, ja kehottaa määrittämään alan hyviä käytäntöjä; |
| --- | --- |

60.

pitää myönteisenä, että tunnustetaan julkisille hankinnoille lankeava tehtävä yritysten yhteiskuntavastuun käytännön edistämisessä, myös koulutuksen saatavuuden, tasa-arvon, reilun kaupan sekä muita heikommassa asemassa olevien työntekijöiden ja vammaisten henkilöiden sosiaalisen integraation edistämisessä, sillä näin yrityksiä voidaan kannustaa lisäämään yhteiskuntavastuutaan; ottaa kuitenkin huomioon, että on edelleen epäselvää, kuinka laajasti viranomaiset ovat tosiasiassa noudattaneet unionin hankintasääntöjen peräkkäisiä muutoksia ja missä määrin ne ovat vaikuttaneet yritysten ympäristö- ja yhteiskuntavastuun parantamiseen ja yritysten yhteiskuntavastuuseen kannustamiseen; kehottaa jatkamaan tutkimusta ja vaikutustenarviointia, jotta voitaisiin antaa selkeitä suosituksia helposti ymmärrettävien kannustimien tarjoamiseksi yrityksille; kehottaa analysoimaan tässä yhteydessä yritysten lisääntyvää käytäntöä sisällyttää yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia lausekkeita omiin yksityisiin hankintasopimuksiinsa, toisin sanoen yritysten välisiin sopimuksiin, ja kehottaa määrittämään alan hyviä käytäntöjä;

| 61. | rohkaisee hyödyntämään tieto- ja viestintätekniikkaa sekä sosiaalista mediaa, jotta asiasta kiinnostuneita voidaan kannustaa osallistumaan maailmanlaajuisesti aktiivisesti sidosryhmien kuulemisiin; |
| --- | --- |

61.

rohkaisee hyödyntämään tieto- ja viestintätekniikkaa sekä sosiaalista mediaa, jotta asiasta kiinnostuneita voidaan kannustaa osallistumaan maailmanlaajuisesti aktiivisesti sidosryhmien kuulemisiin;

| 62. | antaa jäsenvaltioille kiitosta merkittävistä ponnistuksista kehittää ja panna täytäntöön yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia kansallisia toimintasuunnitelmia neuvotellen kansallisten sidosryhmäfoorumeiden kanssa monissa unionimaissa; on kuitenkin huolissaan siitä, että monien julkisten toimien merkittävä ja näkyvä vaikutus yritysten yhteiskuntavastuun edistämiseen on vielä osoittamatta; kehottaa tutkimaan ja arvioimaan laajemmin yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia julkisia toimia unionin tasolla; kehottaa komissiota näyttämään esimerkkiä vastuullisena työnantajana ja julkaisemaan omaa yhteiskuntavastuutaan koskevan raporttinsa GRI:n julkista sektoria koskevan täydennysosan mukaisesti, tarjoamaan komission henkilöstölle aikaa osallistua työntekijöiden vapaaehtoistoimintaa koskeviin aloitteisiin sekä tarkistamaan eläkerahastosijoitusten käyttöä eettisten vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

62.

antaa jäsenvaltioille kiitosta merkittävistä ponnistuksista kehittää ja panna täytäntöön yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia kansallisia toimintasuunnitelmia neuvotellen kansallisten sidosryhmäfoorumeiden kanssa monissa unionimaissa; on kuitenkin huolissaan siitä, että monien julkisten toimien merkittävä ja näkyvä vaikutus yritysten yhteiskuntavastuun edistämiseen on vielä osoittamatta; kehottaa tutkimaan ja arvioimaan laajemmin yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia julkisia toimia unionin tasolla; kehottaa komissiota näyttämään esimerkkiä vastuullisena työnantajana ja julkaisemaan omaa yhteiskuntavastuutaan koskevan raporttinsa GRI:n julkista sektoria koskevan täydennysosan mukaisesti, tarjoamaan komission henkilöstölle aikaa osallistua työntekijöiden vapaaehtoistoimintaa koskeviin aloitteisiin sekä tarkistamaan eläkerahastosijoitusten käyttöä eettisten vaatimusten mukaisesti;

| 63. | esittää, että Euroopan unionin kansalaisuuden teemavuoteen 2013 sisällytetään erityinen yrityskansalaisuutta koskeva osa ja että yrittäjiä ja liikealalla toimivia kehotetaan sitoutumaan nykyisiin yritysten yhteiskuntavastuuta koskeviin aloitteisiin jäsenvaltioissa ja unionin tasolla ”hyvän yrityskansalaisuuden” käsitteen edistämiseksi ja kehittämiseksi; |
| --- | --- |

63.

esittää, että Euroopan unionin kansalaisuuden teemavuoteen 2013 sisällytetään erityinen yrityskansalaisuutta koskeva osa ja että yrittäjiä ja liikealalla toimivia kehotetaan sitoutumaan nykyisiin yritysten yhteiskuntavastuuta koskeviin aloitteisiin jäsenvaltioissa ja unionin tasolla ”hyvän yrityskansalaisuuden” käsitteen edistämiseksi ja kehittämiseksi;

| 64. | on tyytyväinen komission aikomukseen perustaa uusi palkintojärjestelmänsä alan vallitseviin käytäntöihin; katsoo, että palkinnot voivat toimia yritysten yhteiskuntavastuun kannustimena ainoastaan silloin, kun voittajat edustavat todella parhaita käytäntöjä kansallisella, unionin tai maailmanlaajuisella tasolla; kehottaa komissiota perustamaan riippumattoman asiantuntijaryhmän arvioimaan tätä sekä ”auditoimaan” järjestelmää jatkuvasti tänä vuonna ja tulevina vuosina; toivoo, että palkintojen saama julkisuus tuo esiin haasteiden todellisen monimutkaisuuden ja tarjoaa opetuksia kaikille yrityksille eikä pelkästään voittajille; |
| --- | --- |

64.

on tyytyväinen komission aikomukseen perustaa uusi palkintojärjestelmänsä alan vallitseviin käytäntöihin; katsoo, että palkinnot voivat toimia yritysten yhteiskuntavastuun kannustimena ainoastaan silloin, kun voittajat edustavat todella parhaita käytäntöjä kansallisella, unionin tai maailmanlaajuisella tasolla; kehottaa komissiota perustamaan riippumattoman asiantuntijaryhmän arvioimaan tätä sekä ”auditoimaan” järjestelmää jatkuvasti tänä vuonna ja tulevina vuosina; toivoo, että palkintojen saama julkisuus tuo esiin haasteiden todellisen monimutkaisuuden ja tarjoaa opetuksia kaikille yrityksille eikä pelkästään voittajille;

| 65. | pitää keskeisenä, että komissio toteuttaa mahdollisimman pian ilmoittamansa yhteisen menetelmän, jolla mitataan ympäristötoimien tuloksellisuutta elinkaarikustannusten perusteella; uskoo, että tällainen menetelmä olisi hyödyllinen niin yritystiedon avoimuuden kuin viranomaisten suorittaman yritysten ympäristötoimien tuloksellisuuden arvioinnin kannalta; |
| --- | --- |

65.

pitää keskeisenä, että komissio toteuttaa mahdollisimman pian ilmoittamansa yhteisen menetelmän, jolla mitataan ympäristötoimien tuloksellisuutta elinkaarikustannusten perusteella; uskoo, että tällainen menetelmä olisi hyödyllinen niin yritystiedon avoimuuden kuin viranomaisten suorittaman yritysten ympäristötoimien tuloksellisuuden arvioinnin kannalta;

| 66. | kehottaa komissiota vauhdittamaan ponnistuksiaan sellaisten uusien ehdotusten esittämiseksi työohjelmassaan, joilla puututaan yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien kansainvälisten normien hallinnon puutteisiin, kuten sen teettämässä Edinburghin-tutkimuksessa suositeltiin; |
| --- | --- |

66.

kehottaa komissiota vauhdittamaan ponnistuksiaan sellaisten uusien ehdotusten esittämiseksi työohjelmassaan, joilla puututaan yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien kansainvälisten normien hallinnon puutteisiin, kuten sen teettämässä Edinburghin-tutkimuksessa suositeltiin;

| 67. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, joilla tehostetaan yritysten yhteiskuntavastuuta edistäviä toimintalinjoja, muun muassa palkitsemalla vastuullista yritystoimintaa investointipoliittisilla kannustimilla ja helpottamalla julkisten investointien saatavuutta; |
| --- | --- |

67.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, joilla tehostetaan yritysten yhteiskuntavastuuta edistäviä toimintalinjoja, muun muassa palkitsemalla vastuullista yritystoimintaa investointipoliittisilla kannustimilla ja helpottamalla julkisten investointien saatavuutta;

| 68. | kannattaa komission aikeita esittää aloitteita vastuullisen tuotannon ja kulutuskäyttäytymisen aloilla; katsoo, että unioni voi hyödyntää sellaisista yritysten yhteiskuntavastuuta koskevista aloitteista saatuja kokemuksia, joissa on tarjottu erityistä koulutusta ja valmiuksien kehittämistä yritysten hankintatoimen hoitajille; katsoo, että suunniteltu avoimuusaloite voi antaa merkittävästi pontta eettisen kuluttamisen liikkeelle; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita selvittämään, onko mahdollista ja mielekästä kehittää kaikille yritysten yhteiskuntavastuuta harjoittaville yrityksille tarkoitettu eurooppalainen sosiaalinen laatumerkki, jotta varmistetaan näiden yritysten asiaan liittyville pyrkimyksille parempi näkyvyys kuluttajien ja sijoittajien keskuudessa, sekä edistämään jatkuvasti nykyisten merkintäaloitteiden pohjalta alhaalta ylös suuntautuvaa yhteistyötä ISEAL-yhdistyksen (International Social and Environmental Accreditation and Labelling Alliance) puitteissa; katsoo, että tällaisen laatumerkin saaneita yrityksiä olisi valvottava säännöllisesti sen suhteen, noudattavatko ne merkin edellytyksenä olevia yritysten yhteiskuntavastuun sosiaalisia määräyksiä; |
| --- | --- |

68.

kannattaa komission aikeita esittää aloitteita vastuullisen tuotannon ja kulutuskäyttäytymisen aloilla; katsoo, että unioni voi hyödyntää sellaisista yritysten yhteiskuntavastuuta koskevista aloitteista saatuja kokemuksia, joissa on tarjottu erityistä koulutusta ja valmiuksien kehittämistä yritysten hankintatoimen hoitajille; katsoo, että suunniteltu avoimuusaloite voi antaa merkittävästi pontta eettisen kuluttamisen liikkeelle; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita selvittämään, onko mahdollista ja mielekästä kehittää kaikille yritysten yhteiskuntavastuuta harjoittaville yrityksille tarkoitettu eurooppalainen sosiaalinen laatumerkki, jotta varmistetaan näiden yritysten asiaan liittyville pyrkimyksille parempi näkyvyys kuluttajien ja sijoittajien keskuudessa, sekä edistämään jatkuvasti nykyisten merkintäaloitteiden pohjalta alhaalta ylös suuntautuvaa yhteistyötä ISEAL-yhdistyksen (International Social and Environmental Accreditation and Labelling Alliance) puitteissa; katsoo, että tällaisen laatumerkin saaneita yrityksiä olisi valvottava säännöllisesti sen suhteen, noudattavatko ne merkin edellytyksenä olevia yritysten yhteiskuntavastuun sosiaalisia määräyksiä;

Yhteiskunnallisesti vastuullisten investointien kytkeminen tietojen julkistamiseen

| 69. | huomauttaa, että yhteiskunnallisesti vastuullisten ja kestävien sijoitusten markkinoiden keskeisenä edistäjänä on edelleen kysyntä institutionaalisten sijoittajien taholta, mutta vaatimuksissa ei pidä jatkossa keskittyä vain ympäristönäkökohtiin; panee merkille, että tietojen julkistaminen sijoittajille ja kuluttajille on keskeinen yritysten yhteiskuntavastuuta lisäävä tekijä, ja sen on pohjauduttava sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin periaatteisiin, joita on helppo soveltaa ja mitata; on tyytyväinen komission pyrkimyksiin toimia yhdessä sijoittajien kanssa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevissa asioissa; pyytää perustamaan tämän yhteistoiminnan tiukasti YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteiden ja integroitua raportointia koskevan periaatteen tukemiseen; |
| --- | --- |

69.

huomauttaa, että yhteiskunnallisesti vastuullisten ja kestävien sijoitusten markkinoiden keskeisenä edistäjänä on edelleen kysyntä institutionaalisten sijoittajien taholta, mutta vaatimuksissa ei pidä jatkossa keskittyä vain ympäristönäkökohtiin; panee merkille, että tietojen julkistaminen sijoittajille ja kuluttajille on keskeinen yritysten yhteiskuntavastuuta lisäävä tekijä, ja sen on pohjauduttava sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin periaatteisiin, joita on helppo soveltaa ja mitata; on tyytyväinen komission pyrkimyksiin toimia yhdessä sijoittajien kanssa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevissa asioissa; pyytää perustamaan tämän yhteistoiminnan tiukasti YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteiden ja integroitua raportointia koskevan periaatteen tukemiseen;

| 70. | toteaa, että eläkerahastojen kaltaisten pitkäaikaisten sijoitusten edunsaajien edun mukaista on kestävä tuotto ja vastuullinen yritystoiminta; pitää tärkeänä, että sijoitusasiamiehille suunnatut kannustimet ovat yhdenmukaisia edunsaajien etujen kanssa ja että niitä ei rajoiteta sellaiseen suppeaan tulkintaan eduista, jossa keskitytään pelkästään lyhyen aikavälin tuottojen maksimointiin; kannattaa tätä tavoitetta tukevan lainsäädäntökehyksen laatimista; on tyytyväinen siihen, että komissio valmistelee pitkäaikaisia sijoituksia ja yritysten hyvää hallintotapaa koskevia ehdotuksia, jotka auttavat ratkomaan näitä kysymyksiä; |
| --- | --- |

70.

toteaa, että eläkerahastojen kaltaisten pitkäaikaisten sijoitusten edunsaajien edun mukaista on kestävä tuotto ja vastuullinen yritystoiminta; pitää tärkeänä, että sijoitusasiamiehille suunnatut kannustimet ovat yhdenmukaisia edunsaajien etujen kanssa ja että niitä ei rajoiteta sellaiseen suppeaan tulkintaan eduista, jossa keskitytään pelkästään lyhyen aikavälin tuottojen maksimointiin; kannattaa tätä tavoitetta tukevan lainsäädäntökehyksen laatimista; on tyytyväinen siihen, että komissio valmistelee pitkäaikaisia sijoituksia ja yritysten hyvää hallintotapaa koskevia ehdotuksia, jotka auttavat ratkomaan näitä kysymyksiä;

| 71. | tukee komission ehdotusta yritysten velvoittamisesta julkistamaan muita kuin taloudellisia tietoja; on tyytyväinen siihen, että ehdotus perustuu laaja-alaiseen julkiseen kuulemiseen sekä lukuisiin seminaareihin sidosryhmien kanssa; varoittaa, että niitä hyvin todellisia taloudellisia seurauksia, joita liiketoiminnalle koituu sosiaali-, ympäristö- sekä ihmisoikeusongelmista, ei pidä naamioida ”muiksi kuin talouteen liittyviksi tiedoiksi”; katsoo, että ehdotus tarjoaa unionille tilaisuuden suosittaa, että eurooppalaiset yritykset noudattavat yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia YK:n perusperiaatteita ja YK:n Global Compact -periaatteita ja että ne olisi sovitettava yhteen integroidun raportoinnin kanssa, jota integroitua raportointia käsittelevä kansainvälinen komitea (IIRC) parhaillaan kehittää; painottaa, että ratkaisujen on oltava joustavia eivätkä ne saisi aiheuttaa liiallista hallintotaakkaa ja kustannuksia; |
| --- | --- |

71.

tukee komission ehdotusta yritysten velvoittamisesta julkistamaan muita kuin taloudellisia tietoja; on tyytyväinen siihen, että ehdotus perustuu laaja-alaiseen julkiseen kuulemiseen sekä lukuisiin seminaareihin sidosryhmien kanssa; varoittaa, että niitä hyvin todellisia taloudellisia seurauksia, joita liiketoiminnalle koituu sosiaali-, ympäristö- sekä ihmisoikeusongelmista, ei pidä naamioida ”muiksi kuin talouteen liittyviksi tiedoiksi”; katsoo, että ehdotus tarjoaa unionille tilaisuuden suosittaa, että eurooppalaiset yritykset noudattavat yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia YK:n perusperiaatteita ja YK:n Global Compact -periaatteita ja että ne olisi sovitettava yhteen integroidun raportoinnin kanssa, jota integroitua raportointia käsittelevä kansainvälinen komitea (IIRC) parhaillaan kehittää; painottaa, että ratkaisujen on oltava joustavia eivätkä ne saisi aiheuttaa liiallista hallintotaakkaa ja kustannuksia;

| 72. | huomauttaa, että yrityksen toteuttamien toimien uskottavuuden lisäämiseksi on varmistettava, että ulkopuolinen laitos tarkistaa yhteiskunnallisen selonteon; |
| --- | --- |

72.

huomauttaa, että yrityksen toteuttamien toimien uskottavuuden lisäämiseksi on varmistettava, että ulkopuolinen laitos tarkistaa yhteiskunnallisen selonteon;

Yritysten yhteiskuntavastuun kehittäminen

| 73. | kannattaa sitä, että eurooppalainen sidosryhmäfoorumi on jatkossakin johtavassa asemassa komission tiedonannossa vahvistettujen ehdotusten täytäntöönpanossa; muistuttaa, että mukauttamalla yritysten yhteiskuntavastuuta pk-yrityksille sopivammaksi voitaisiin varmistaa sen laajempi leviäminen kaikkialle unioniin; kehottaa kaikkia osanottajia sitoutumaan foorumin työskentelyyn joustavan, avoimen ja konsensukseen tähtäävän lähestymistavan avulla aidossa yritysten yhteiskuntavastuun hengessä; |
| --- | --- |

73.

kannattaa sitä, että eurooppalainen sidosryhmäfoorumi on jatkossakin johtavassa asemassa komission tiedonannossa vahvistettujen ehdotusten täytäntöönpanossa; muistuttaa, että mukauttamalla yritysten yhteiskuntavastuuta pk-yrityksille sopivammaksi voitaisiin varmistaa sen laajempi leviäminen kaikkialle unioniin; kehottaa kaikkia osanottajia sitoutumaan foorumin työskentelyyn joustavan, avoimen ja konsensukseen tähtäävän lähestymistavan avulla aidossa yritysten yhteiskuntavastuun hengessä;

| 74. | painottaa, että ammattiyhdistysoikeuksien ja -vapauksien sekä demokraattisesti valittujen työntekijöiden edustuselinten edustuksen on oltava keskeisessä asemassa kaikissa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevissa strategioissa; pitää hyvänä unionin nykyistä kehystä alakohtaisen ja alojen välisen työmarkkinavuoropuhelun rakenteille ja kehottaa varmistamaan edustus- ja ammattijärjestöjen täysimääräisen ja aktiivisen kuulemisen ja osallistamisen erityisesti kehitettäessä, pantaessa täytäntöön ja seurattaessa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia menettelyjä ja rakenteita sekä tekemään työnantajien kanssa yhteistyötä aidon kumppanuuden pohjalta; kehottaa komissiota kohtelemaan ammattijärjestöjä ja henkilöstön edustajia, jotka ovat keskeisiä toimijoita, yritysten ja muiden sidosryhmien vertaisina keskustelukumppaneina yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyvissä asioissa; katsoo, että työmarkkinaosapuolet voivat merkittävästi edistää yritysten yhteiskuntavastuuta, joka puolestaan edistää ja helpottaa työmarkkinavuoropuhelua; |
| --- | --- |

74.

painottaa, että ammattiyhdistysoikeuksien ja -vapauksien sekä demokraattisesti valittujen työntekijöiden edustuselinten edustuksen on oltava keskeisessä asemassa kaikissa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevissa strategioissa; pitää hyvänä unionin nykyistä kehystä alakohtaisen ja alojen välisen työmarkkinavuoropuhelun rakenteille ja kehottaa varmistamaan edustus- ja ammattijärjestöjen täysimääräisen ja aktiivisen kuulemisen ja osallistamisen erityisesti kehitettäessä, pantaessa täytäntöön ja seurattaessa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia menettelyjä ja rakenteita sekä tekemään työnantajien kanssa yhteistyötä aidon kumppanuuden pohjalta; kehottaa komissiota kohtelemaan ammattijärjestöjä ja henkilöstön edustajia, jotka ovat keskeisiä toimijoita, yritysten ja muiden sidosryhmien vertaisina keskustelukumppaneina yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyvissä asioissa; katsoo, että työmarkkinaosapuolet voivat merkittävästi edistää yritysten yhteiskuntavastuuta, joka puolestaan edistää ja helpottaa työmarkkinavuoropuhelua;

| 75. | kehottaa sisällyttämään yritysten yhteiskuntavastuuta koskeviin toimintalinjoihin erityistoimenpiteitä, joilla ehkäistään laitonta käytäntöä merkitä työntekijöitä mustalle listalle ja evätä heidän työhön pääsynsä ammattijärjestön jäsenyyden tai työsuojeluedustajan tehtävän vuoksi; |
| --- | --- |

75.

kehottaa sisällyttämään yritysten yhteiskuntavastuuta koskeviin toimintalinjoihin erityistoimenpiteitä, joilla ehkäistään laitonta käytäntöä merkitä työntekijöitä mustalle listalle ja evätä heidän työhön pääsynsä ammattijärjestön jäsenyyden tai työsuojeluedustajan tehtävän vuoksi;

| 76. | vaatii, että yritykset, joiden todetaan laativan mustaa listaa työntekijöistä tai rikkovan ihmisoikeuksia ja työelämän normeja, jätetään osattomiksi unionin myöntämistä avustuksista ja rahoituksesta ja niiden osallistuminen tarjouskilpailuihin tai muihin julkisia hankintoja koskeviin sopimuksiin unionin, jäsenvaltioiden tai viranomaisten tasolla kielletään; |
| --- | --- |

76.

vaatii, että yritykset, joiden todetaan laativan mustaa listaa työntekijöistä tai rikkovan ihmisoikeuksia ja työelämän normeja, jätetään osattomiksi unionin myöntämistä avustuksista ja rahoituksesta ja niiden osallistuminen tarjouskilpailuihin tai muihin julkisia hankintoja koskeviin sopimuksiin unionin, jäsenvaltioiden tai viranomaisten tasolla kielletään;

| 77. | toteaa, että sekä pääyrityksen tai -urakoitsijan että sen kaikkien alihankkijoiden taikka tavaran, työvoiman tai palvelujen toimittamisessa mahdollisesti käyttämien toimitusketjujen on noudatettava yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia toimintalinjoja riippumatta siitä, ovatko ne sijoittautuneet unioniin vai kolmanteen maahan, sillä näin voidaan taata kohtuulliseen palkkaan ja ihmisarvoisiin työoloihin perustuvat tasapuoliset toimintaedellytykset ja ammattiyhdistysoikeuksien ja -vapauksien kunnioittaminen; |
| --- | --- |

77.

toteaa, että sekä pääyrityksen tai -urakoitsijan että sen kaikkien alihankkijoiden taikka tavaran, työvoiman tai palvelujen toimittamisessa mahdollisesti käyttämien toimitusketjujen on noudatettava yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia toimintalinjoja riippumatta siitä, ovatko ne sijoittautuneet unioniin vai kolmanteen maahan, sillä näin voidaan taata kohtuulliseen palkkaan ja ihmisarvoisiin työoloihin perustuvat tasapuoliset toimintaedellytykset ja ammattiyhdistysoikeuksien ja -vapauksien kunnioittaminen;

| 78. | kannattaa komission direktiiviä uhrin oikeuksia koskevista vähimmäisvaatimuksista ja vaatii sisällyttämään asianomaisten alojen (kuten matkailu-, vakuutus-, majoitus- ja televiestintäalan) yritysten yhteiskuntavastuuta koskeviin toimintalinjoihin myönteisiä ja käytännön strategioita ja rakenteita rikosten uhrien ja omaisten tukemiseksi kriisissä sekä ottamaan käyttöön erityistoimia, joilla tuetaan rikoksen uhriksi työpaikalla tai sen ulkopuolella joutuvia työntekijöitä; |
| --- | --- |

78.

kannattaa komission direktiiviä uhrin oikeuksia koskevista vähimmäisvaatimuksista ja vaatii sisällyttämään asianomaisten alojen (kuten matkailu-, vakuutus-, majoitus- ja televiestintäalan) yritysten yhteiskuntavastuuta koskeviin toimintalinjoihin myönteisiä ja käytännön strategioita ja rakenteita rikosten uhrien ja omaisten tukemiseksi kriisissä sekä ottamaan käyttöön erityistoimia, joilla tuetaan rikoksen uhriksi työpaikalla tai sen ulkopuolella joutuvia työntekijöitä;

| 79. | yhtyy näkemykseen, että yritysten yhteiskuntavastuuseen ei ole kaikille sopivaa lähestymistapaa, mutta katsoo, että vaikka yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyvien erilaisten aloitteiden ylenpalttisuus onkin osoitus yhteiskuntavastuuta koskevien toimintalinjojen tärkeyden tiedostamisesta, se voi aiheuttaa lisäkustannuksia, haitata täytäntöönpanoa ja heikentää luottamusta ja oikeudenmukaisuutta; uskoo, että yritysten yhteiskuntavastuuta koskevat ohjeet on pantava joustavasti täytäntöön, jotta kunkin jäsenvaltion ja alueen erityisvaatimukset ja etenkin pk-yritysten valmiudet voidaan ottaa huomioon; pitää kuitenkin tervetulleena aktiivista yhteistyötä, jota komissio tekee Euroopan parlamentin ja neuvoston tuella muiden kansainvälisten elinten kanssa ja jossa pyritään lähentämään yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyviä aloitteita pitkällä aikavälillä, vaihtamaan ja edistämään yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyviä hyviä yrityskäytäntöjä sekä jatkamaan sinnikkäästi kasainvälisen ISO 26000 -standardin ohjeiden kehittämistä, jotta yritysten yhteiskuntavastuulle saadaan yhtenäinen, johdonmukainen ja avoin määritelmä; kehottaa komissiota edistämään tehokkaasti unionin jäsenvaltioiden toimintalinjojen ohjausta ja koordinointia, jotta minimoidaan vaara, että useassa jäsenvaltiossa toimiville yrityksille aiheutuu eri säännösten vuoksi lisäkustannuksia; |
| --- | --- |

79.

yhtyy näkemykseen, että yritysten yhteiskuntavastuuseen ei ole kaikille sopivaa lähestymistapaa, mutta katsoo, että vaikka yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyvien erilaisten aloitteiden ylenpalttisuus onkin osoitus yhteiskuntavastuuta koskevien toimintalinjojen tärkeyden tiedostamisesta, se voi aiheuttaa lisäkustannuksia, haitata täytäntöönpanoa ja heikentää luottamusta ja oikeudenmukaisuutta; uskoo, että yritysten yhteiskuntavastuuta koskevat ohjeet on pantava joustavasti täytäntöön, jotta kunkin jäsenvaltion ja alueen erityisvaatimukset ja etenkin pk-yritysten valmiudet voidaan ottaa huomioon; pitää kuitenkin tervetulleena aktiivista yhteistyötä, jota komissio tekee Euroopan parlamentin ja neuvoston tuella muiden kansainvälisten elinten kanssa ja jossa pyritään lähentämään yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyviä aloitteita pitkällä aikavälillä, vaihtamaan ja edistämään yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyviä hyviä yrityskäytäntöjä sekä jatkamaan sinnikkäästi kasainvälisen ISO 26000 -standardin ohjeiden kehittämistä, jotta yritysten yhteiskuntavastuulle saadaan yhtenäinen, johdonmukainen ja avoin määritelmä; kehottaa komissiota edistämään tehokkaasti unionin jäsenvaltioiden toimintalinjojen ohjausta ja koordinointia, jotta minimoidaan vaara, että useassa jäsenvaltiossa toimiville yrityksille aiheutuu eri säännösten vuoksi lisäkustannuksia;

| 80. | katsoo, että väite, jonka mukaan yritysten yhteiskuntavastuu on ”luksusta”, jota yritykset kannattavat vain hyvinä aikoina, on näytetty lopullisesti paikkansapitämättömäksi, koska yhä useammat yritykset sitoutuvat yritysten yhteiskuntavastuuseen; katsoo, että kyseessä oli vanhanaikainen olettamus, jossa ei otettu huomioon maineen ja ulkoisten riskien merkitystä nykyaikaisen yrityksen kannattavuudelle; kehottaa kaikkia eurooppalaisia päätöksentekijöitä itse sisällyttämään yritysten yhteiskuntavastuun kaikille talouspolitiikan tasoille sekä vahvistamaan yritysten yhteiskuntavastuuta Eurooppa 2020 -strategian puitteissa; |
| --- | --- |

80.

katsoo, että väite, jonka mukaan yritysten yhteiskuntavastuu on ”luksusta”, jota yritykset kannattavat vain hyvinä aikoina, on näytetty lopullisesti paikkansapitämättömäksi, koska yhä useammat yritykset sitoutuvat yritysten yhteiskuntavastuuseen; katsoo, että kyseessä oli vanhanaikainen olettamus, jossa ei otettu huomioon maineen ja ulkoisten riskien merkitystä nykyaikaisen yrityksen kannattavuudelle; kehottaa kaikkia eurooppalaisia päätöksentekijöitä itse sisällyttämään yritysten yhteiskuntavastuun kaikille talouspolitiikan tasoille sekä vahvistamaan yritysten yhteiskuntavastuuta Eurooppa 2020 -strategian puitteissa;

| 81. | korostaa, että yritysten yhteiskuntavastuuta olisi sovellettava koko maailmanlaajuiseen toimitusketjuun kaikki alihankintatasot mukaan lukien ja että olipa kyse tavaroiden, työvoiman tai palveluiden toimittamisesta siihen olisi sisällyttävä säännöksiä, joilla suojelu ulotetaan siirtotyöläisiin, vuokratyöntekijöihin ja lähetettyihin työntekijöihin, että yritysten yhteiskuntavastuun olisi perustuttava kohtuulliseen palkkaan ja ihmisarvoisiin työoloihin ja sillä olisi varmistettava ammattiyhdistysoikeuksien ja -vapauksien toteutuminen; katsoo, että vastuullisen toimitusketjun hallintaa on kehitettävä edelleen yritysten yhteiskuntavastuun täyttämisen järjestelmänä; |
| --- | --- |

81.

korostaa, että yritysten yhteiskuntavastuuta olisi sovellettava koko maailmanlaajuiseen toimitusketjuun kaikki alihankintatasot mukaan lukien ja että olipa kyse tavaroiden, työvoiman tai palveluiden toimittamisesta siihen olisi sisällyttävä säännöksiä, joilla suojelu ulotetaan siirtotyöläisiin, vuokratyöntekijöihin ja lähetettyihin työntekijöihin, että yritysten yhteiskuntavastuun olisi perustuttava kohtuulliseen palkkaan ja ihmisarvoisiin työoloihin ja sillä olisi varmistettava ammattiyhdistysoikeuksien ja -vapauksien toteutuminen; katsoo, että vastuullisen toimitusketjun hallintaa on kehitettävä edelleen yritysten yhteiskuntavastuun täyttämisen järjestelmänä;

| 82. | antaa tunnustusta joissakin kaupallisen alan oppilaitoksissa tehtävälle työlle yritysten yhteiskuntavastuun edistämiseksi, mutta toteaa, että nämä oppilaitokset ovat vähemmistönä; kehottaa korkean tason ryhmää ja jäsenvaltioita yhteistyössä komission ja tapauksen mukaan myös korkeakoulujen kanssa selvittämään tapoja ottaa yritysten yhteiskuntavastuu, vastuullinen hallinto ja vastuullinen kansalaisuus huomioon kaikkien tulevien yritysjohtajien koulutuksessa, jotta siitä voi tulla strategisen omistajaohjauksen kulmakivi ja jotta voidaan lisätä tietoisuutta kestävästä kulutuskäyttäytymisestä; katsoo, että tämä voisi kattaa nuorille yrittäjille tarkoitettuihin järjestelmiin osallistuvat lapset; kehottaa komissiota tarjoamaan lisää rahoitustukea yritysten yhteiskuntavastuuta koskeviin koulutushankkeisiin EU:n elinikäisen oppimisen ohjelmasta ja nuorisotoimintaohjelmasta; |
| --- | --- |

82.

antaa tunnustusta joissakin kaupallisen alan oppilaitoksissa tehtävälle työlle yritysten yhteiskuntavastuun edistämiseksi, mutta toteaa, että nämä oppilaitokset ovat vähemmistönä; kehottaa korkean tason ryhmää ja jäsenvaltioita yhteistyössä komission ja tapauksen mukaan myös korkeakoulujen kanssa selvittämään tapoja ottaa yritysten yhteiskuntavastuu, vastuullinen hallinto ja vastuullinen kansalaisuus huomioon kaikkien tulevien yritysjohtajien koulutuksessa, jotta siitä voi tulla strategisen omistajaohjauksen kulmakivi ja jotta voidaan lisätä tietoisuutta kestävästä kulutuskäyttäytymisestä; katsoo, että tämä voisi kattaa nuorille yrittäjille tarkoitettuihin järjestelmiin osallistuvat lapset; kehottaa komissiota tarjoamaan lisää rahoitustukea yritysten yhteiskuntavastuuta koskeviin koulutushankkeisiin EU:n elinikäisen oppimisen ohjelmasta ja nuorisotoimintaohjelmasta;

| 83. | muistuttaa, että yritysten yhteiskuntavastuuta olisi voitava soveltaa kaikkiin yrityksiin, jotta voidaan luoda oikeudenmukaiset ja yhdenvertaiset toimintaedellytykset; huomauttaa kuitenkin, että kaivos- ja kaivannaisteollisuuden toimintatavat kehitysmaissa edellyttävät vapaaehtoisuudesta luopumista; korostaa, että öljyteollisuuden investoinnit Nigeriassa ovat hyvä esimerkki rajoituksista, joita liittyy yritysten yhteiskuntavastuun täytäntöönpanoon nykymuodossaan, sillä maassa toimivat yritykset eivät ole toteuttaneet yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia aloitteita luodakseen kestäviä liiketoimintatapoja tai edistääkseen isäntävaltion kehitystä; kannattaa voimakkaasti lainsäädäntöehdotusta kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevan aloitteen (EITI) normeihin perustuvasta maakohtaisesta raportoinnista, jossa annetaan tiedot myynnistä ja voitoista sekä veroista ja tuloista, jotta voidaan ehkäistä korruptiota ja estää veronkierto; kehottaa kehitysmaissa toimivia eurooppalaisia kaivos- ja kaivannaisteollisuuden yrityksiä näyttämään esimerkkiä yhteiskuntavastuullisuudessa ja ihmisarvoisen työn edistämisessä; |
| --- | --- |

83.

muistuttaa, että yritysten yhteiskuntavastuuta olisi voitava soveltaa kaikkiin yrityksiin, jotta voidaan luoda oikeudenmukaiset ja yhdenvertaiset toimintaedellytykset; huomauttaa kuitenkin, että kaivos- ja kaivannaisteollisuuden toimintatavat kehitysmaissa edellyttävät vapaaehtoisuudesta luopumista; korostaa, että öljyteollisuuden investoinnit Nigeriassa ovat hyvä esimerkki rajoituksista, joita liittyy yritysten yhteiskuntavastuun täytäntöönpanoon nykymuodossaan, sillä maassa toimivat yritykset eivät ole toteuttaneet yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia aloitteita luodakseen kestäviä liiketoimintatapoja tai edistääkseen isäntävaltion kehitystä; kannattaa voimakkaasti lainsäädäntöehdotusta kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevan aloitteen (EITI) normeihin perustuvasta maakohtaisesta raportoinnista, jossa annetaan tiedot myynnistä ja voitoista sekä veroista ja tuloista, jotta voidaan ehkäistä korruptiota ja estää veronkierto; kehottaa kehitysmaissa toimivia eurooppalaisia kaivos- ja kaivannaisteollisuuden yrityksiä näyttämään esimerkkiä yhteiskuntavastuullisuudessa ja ihmisarvoisen työn edistämisessä;

| 84. | kehottaa laatimaan ihmisoikeuksien noudattamisen ja toimitusketjun huolellista valvontaa koskevat unionin tason normit, jotka täyttävät muun muassa konflikti- ja riskialueiden mineraalien vastuullisten toimitusketjujen valvontaa koskevat OECD:n toimintaohjeet ja joilla muun muassa puututaan kysymyksiin, joilla voi olla huomattavaa kielteistä tai myönteistä vaikutusta ihmisoikeuksiin, kuten maailmanlaajuiset ja paikalliset toimitusketjut, konfliktialueiden mineraalit, toimintojen ulkoistaminen, maananastus sekä alueet, joilla työlainsäädäntö ja työsuojelu ovat riittämättömiä tai joilla tuotetaan ympäristölle ja terveydelle vaarallisia tuotteita; panee tyytyväisenä merkille EU:n jo toteuttamat ohjelmat, erityisesti metsälainsäädännön noudattamista, metsähallintoa ja puukauppaa koskevan metsätalouden FLEGT-ohjelman, ja tukee yksityisiä aloitteita, kuten kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevaa EITI-aloitetta; |
| --- | --- |

84.

kehottaa laatimaan ihmisoikeuksien noudattamisen ja toimitusketjun huolellista valvontaa koskevat unionin tason normit, jotka täyttävät muun muassa konflikti- ja riskialueiden mineraalien vastuullisten toimitusketjujen valvontaa koskevat OECD:n toimintaohjeet ja joilla muun muassa puututaan kysymyksiin, joilla voi olla huomattavaa kielteistä tai myönteistä vaikutusta ihmisoikeuksiin, kuten maailmanlaajuiset ja paikalliset toimitusketjut, konfliktialueiden mineraalit, toimintojen ulkoistaminen, maananastus sekä alueet, joilla työlainsäädäntö ja työsuojelu ovat riittämättömiä tai joilla tuotetaan ympäristölle ja terveydelle vaarallisia tuotteita; panee tyytyväisenä merkille EU:n jo toteuttamat ohjelmat, erityisesti metsälainsäädännön noudattamista, metsähallintoa ja puukauppaa koskevan metsätalouden FLEGT-ohjelman, ja tukee yksityisiä aloitteita, kuten kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevaa EITI-aloitetta;

| 85. | kehottaa komissiota toteuttamaan lisää aloitteita, joilla pyritään hyödyntämään ja voimistamaan yritysten yhteiskuntavastuun tarjoamia mahdollisuuksia torjua ilmastonmuutosta (yhdistämällä se resurssi- ja energiatehokkuuteen), esimerkiksi yritysten raakamateriaalien hankintaprosesseissa; |
| --- | --- |

85.

kehottaa komissiota toteuttamaan lisää aloitteita, joilla pyritään hyödyntämään ja voimistamaan yritysten yhteiskuntavastuun tarjoamia mahdollisuuksia torjua ilmastonmuutosta (yhdistämällä se resurssi- ja energiatehokkuuteen), esimerkiksi yritysten raakamateriaalien hankintaprosesseissa;

| 86. | korostaa, että tukemalla kolmansien maiden hallituksia sosiaali- ja ympäristösäännösten ja tehokkaiden valvontamekanismien täytäntöönpanossa unioni voi myötävaikuttaa eurooppalaisten yritysten yhteiskuntavastuun edistämiseen maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

86.

korostaa, että tukemalla kolmansien maiden hallituksia sosiaali- ja ympäristösäännösten ja tehokkaiden valvontamekanismien täytäntöönpanossa unioni voi myötävaikuttaa eurooppalaisten yritysten yhteiskuntavastuun edistämiseen maailmanlaajuisesti;

| 87. | ehdottaa, että jäsenvaltioiden hallitukset kehottaisivat Euroopan investointipankkia sisällyttämään toimiinsa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevan lausekkeen; |
| --- | --- |

87.

ehdottaa, että jäsenvaltioiden hallitukset kehottaisivat Euroopan investointipankkia sisällyttämään toimiinsa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevan lausekkeen;

| 88. | kehottaa komissiota edistämään yritysten yhteiskuntavastuuta monenvälisillä foorumeilla siten, että se tukee tiiviimpää yhteistyötä WTO:n ja muiden yritysten yhteiskuntavastuuta käsittelevien monenvälisten foorumeiden, esimerkiksi ILO:n ja OECD:n, välillä; |
| --- | --- |

88.

kehottaa komissiota edistämään yritysten yhteiskuntavastuuta monenvälisillä foorumeilla siten, että se tukee tiiviimpää yhteistyötä WTO:n ja muiden yritysten yhteiskuntavastuuta käsittelevien monenvälisten foorumeiden, esimerkiksi ILO:n ja OECD:n, välillä;

| 89. | vaatii perustamaan oikeudellisen yhteistyöjärjestelmän unionin ja niiden kolmansien maiden välille, joiden kanssa on tehty kahdenvälisiä kauppasopimuksia, jotta uhreille voidaan taata oikeussuoja tapauksissa ja maissa, joissa monikansalliset yritykset ja niiden tytäryhtiöt ovat rikkoneet sosiaali- tai ympäristölainsäädäntöä taikka laiminlyöneet yritysten yhteiskuntavastuuta, ja tukemaan sellaisten kansainvälisten oikeusmenettelyjen käyttöönottoa, joilla yrityksille määrätään tarvittaessa seuraamuksia lainsäädännön rikkomisesta; |
| --- | --- |

89.

vaatii perustamaan oikeudellisen yhteistyöjärjestelmän unionin ja niiden kolmansien maiden välille, joiden kanssa on tehty kahdenvälisiä kauppasopimuksia, jotta uhreille voidaan taata oikeussuoja tapauksissa ja maissa, joissa monikansalliset yritykset ja niiden tytäryhtiöt ovat rikkoneet sosiaali- tai ympäristölainsäädäntöä taikka laiminlyöneet yritysten yhteiskuntavastuuta, ja tukemaan sellaisten kansainvälisten oikeusmenettelyjen käyttöönottoa, joilla yrityksille määrätään tarvittaessa seuraamuksia lainsäädännön rikkomisesta;

| 90. | kehottaa arvioimaan uusien teknologioiden ihmisoikeusvaikutuksia tutkimuksen ja kehittämisen mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, sisällyttämään arviointeihin skenaariotutkimuksia ja pyrkimään määrittämään ohjeita sisäänrakennetun ihmisoikeuksien noudattamisen (”Human Rights by Design”) varmistamiseksi; |
| --- | --- |

90.

kehottaa arvioimaan uusien teknologioiden ihmisoikeusvaikutuksia tutkimuksen ja kehittämisen mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, sisällyttämään arviointeihin skenaariotutkimuksia ja pyrkimään määrittämään ohjeita sisäänrakennetun ihmisoikeuksien noudattamisen (”Human Rights by Design”) varmistamiseksi;

| 91. | panee merkille, että yritysten yhteiskuntavastuu on mekanismi, jonka avulla työnantajat voivat tukea työntekijöitään ja paikallisyhteisöjä kehitysmaissa, että yritysten yhteiskuntavastuun ja työehtojen noudattaminen voi antaa kyseisille maille mahdollisuuden hyötyä kansainvälisen kaupan lisäämisestä ja että yritysten yhteiskuntavastuulla voidaan varmistaa, että voitot jakautuvat tasaisesti kestävän taloudellisen ja yhteiskunnallisen vaurauden kehittämiseen ja nostavat enemmän ihmisiä köyhyydestä erityisesti talouskriisin aikoina; |
| --- | --- |

91.

panee merkille, että yritysten yhteiskuntavastuu on mekanismi, jonka avulla työnantajat voivat tukea työntekijöitään ja paikallisyhteisöjä kehitysmaissa, että yritysten yhteiskuntavastuun ja työehtojen noudattaminen voi antaa kyseisille maille mahdollisuuden hyötyä kansainvälisen kaupan lisäämisestä ja että yritysten yhteiskuntavastuulla voidaan varmistaa, että voitot jakautuvat tasaisesti kestävän taloudellisen ja yhteiskunnallisen vaurauden kehittämiseen ja nostavat enemmän ihmisiä köyhyydestä erityisesti talouskriisin aikoina;

| 92. | kannustaa unionia lisäämään aktiivisesti tietoisuutta siitä, miten yritykset voivat auttaa yhteiskuntaa toimimalla yhteiskuntavastuun mukaisesti kulttuurin, koulutuksen, urheilun ja nuorisotoiminnan alalla; |
| --- | --- |

92.

kannustaa unionia lisäämään aktiivisesti tietoisuutta siitä, miten yritykset voivat auttaa yhteiskuntaa toimimalla yhteiskuntavastuun mukaisesti kulttuurin, koulutuksen, urheilun ja nuorisotoiminnan alalla;

| 93. | kannustaa mediayhtiöitä sisällyttämään yhteiskuntavastuuta koskeviin toimenpideohjeisiinsa avoimen journalismin normeja, kuten lähdesuojan takaaminen ja ilmiantajien oikeudet. |
| --- | --- |

93.

kannustaa mediayhtiöitä sisällyttämään yhteiskuntavastuuta koskeviin toimenpideohjeisiinsa avoimen journalismin normeja, kuten lähdesuojan takaaminen ja ilmiantajien oikeudet.

| 94. | kehottaa komissiota turvaamaan vakiintuneet ja tuloksekkaat yritysten yhteiskuntavastuuta koskevat aloitteet ottamalla käyttöön yritysten yhteiskuntavastuutestin, jolla arvioidaan tulevien lainsäädännöllisten ja hallinnollisten aloitteiden vaikutusta yritysten yhteiskuntavastuuta koskeviin toimiin, sekä ottamaan tulokset huomioon ehdotuksia laatiessaan; |
| --- | --- |

94.

kehottaa komissiota turvaamaan vakiintuneet ja tuloksekkaat yritysten yhteiskuntavastuuta koskevat aloitteet ottamalla käyttöön yritysten yhteiskuntavastuutestin, jolla arvioidaan tulevien lainsäädännöllisten ja hallinnollisten aloitteiden vaikutusta yritysten yhteiskuntavastuuta koskeviin toimiin, sekä ottamaan tulokset huomioon ehdotuksia laatiessaan;

| 95. | pitää kestävyyden kannalta myönteisenä markkinatoimijoille asetettuja velvoitteita ja kehottaa komissiota seuraamaan ja arvioimaan yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyviä aloitteita; |
| --- | --- |

95.

pitää kestävyyden kannalta myönteisenä markkinatoimijoille asetettuja velvoitteita ja kehottaa komissiota seuraamaan ja arvioimaan yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyviä aloitteita;

o

o o

| 96. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

96.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  http://www.business-humanrights.org/SpecialRepPortal/Home/ProtectRespect-Remedy-Frameworkja http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/111819.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sustainable-business/files/business-human-rights/101025_ec_study_final_report_en.pdf

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0126.

(4)  http://www.atkearney.com/documents/10192/6972076a-9cdc-4b20-bc3a-d2a4c43c9c21

(5)  EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114.

(6)  EYVL L 12, 16.1.2001, s. 1.

(7)  EYVL C 86, 10.4.2002, s. 3.

(8)  EUVL C 39, 18.2.2003, s. 3.

(9)  EUVL C 187 E, 7.8.2003, s. 180.

(10)  EUVL C 67 E, 17.3.2004, s. 73.

(11)  EUVL C 301 E, 13.12.2007, s. 45.

(12)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 101.

(13)  EUVL C 236 E, 12.8.2011, s. 57.

(14)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0429.

(15)  EUVL C 229, 31.7.2012, s. 77.

---

Torstai 7. helmikuuta 2013

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/49

---

P7_TA(2013)0052

Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso: vuotuinen kasvuselvitys 2013

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta: vuotuinen kasvuselvitys 2013 (2012/2256(INI))

(2016/C 024/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 225 artiklan ja erityisesti sopimuksen 9 ja 151 artiklan sekä 153 artiklan 1 kohdan e alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 225 artiklan ja erityisesti sopimuksen 9 ja 151 artiklan sekä 153 artiklan 1 kohdan e alakohdan,

| — | ottaa huomioon 28. ja 29. kesäkuuta 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. ja 29. kesäkuuta 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon SEUT-sopimuksen ja erityisesti sen 136 artiklan yhdessä 121 artiklan 2 kohdan kanssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT-sopimuksen ja erityisesti sen 136 artiklan yhdessä 121 artiklan 2 kohdan kanssa,

| — | ottaa huomioon komission 28. marraskuuta 2012 antaman tiedonannon vuotuisesta kasvuselvityksestä 2013 (COM(2012)0750), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 28. marraskuuta 2012 antaman tiedonannon vuotuisesta kasvuselvityksestä 2013 (COM(2012)0750),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan;

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnot (A7-0032/2013); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnot (A7-0032/2013);

| A. | ottaa huomioon, että koko euroalue on liiallisen velkaantumisen ja talouskriisin aiheuttamassa W-taantumassa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että koko euroalue on liiallisen velkaantumisen ja talouskriisin aiheuttamassa W-taantumassa;

| B. | ottaa huomioon, että kriisillä on ollut tuhoisat seuraukset miljoonien eurooppalaisten elämään, mistä kertovat viralliset työttömyystilastot: EU:ssa yli 8 miljoonaa ihmistä on jo menettänyt työnsä vuoden 2008 jälkeen, yli 25 miljoonaa eurooppalaista on tällä hetkellä ilman työtä ja heistä lähes 11 miljoonaa on ollut työttömänä yli vuoden, minkä lisäksi tällä hetkellä lähes 10 miljoonaa nuorta on työttömänä ja yksin viime vuonna 2 miljoonaa ihmistä menetti työnsä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kriisillä on ollut tuhoisat seuraukset miljoonien eurooppalaisten elämään, mistä kertovat viralliset työttömyystilastot: EU:ssa yli 8 miljoonaa ihmistä on jo menettänyt työnsä vuoden 2008 jälkeen, yli 25 miljoonaa eurooppalaista on tällä hetkellä ilman työtä ja heistä lähes 11 miljoonaa on ollut työttömänä yli vuoden, minkä lisäksi tällä hetkellä lähes 10 miljoonaa nuorta on työttömänä ja yksin viime vuonna 2 miljoonaa ihmistä menetti työnsä;

| C. | ottaa huomioon, että useissa jäsenvaltioissa työmarkkinasääntelyn jäykkyys estää nykyisen kriisin kaltaisten häiriöiden tehokkaan torjunnan; katsoo, että nykyinen työmarkkinalainsäädäntö suojaa suhteettomasti sisäpiiriä ja vaikuttaa kielteisesti nuorten pääsyyn työmarkkinoille; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että useissa jäsenvaltioissa työmarkkinasääntelyn jäykkyys estää nykyisen kriisin kaltaisten häiriöiden tehokkaan torjunnan; katsoo, että nykyinen työmarkkinalainsäädäntö suojaa suhteettomasti sisäpiiriä ja vaikuttaa kielteisesti nuorten pääsyyn työmarkkinoille;

| D. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden työttömyyslukujen väliset erot ovat kasvaneet dramaattisesti; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden työttömyyslukujen väliset erot ovat kasvaneet dramaattisesti;

| E. | muistuttaa, että kriisin alussa vuonna 2007 euroalueen keskimääräinen julkisen talouden alijäämä oli vain 0,7 prosenttia; |
| --- | --- |

E.

muistuttaa, että kriisin alussa vuonna 2007 euroalueen keskimääräinen julkisen talouden alijäämä oli vain 0,7 prosenttia;

| F. | muistuttaa, että kriisin alussa vuonna 2007 joissakin valtioissa, joissa nyt koetaan kaikkein suurimpia ongelmia, oli liiallinen vaihtotaseen alijäämä; |
| --- | --- |

F.

muistuttaa, että kriisin alussa vuonna 2007 joissakin valtioissa, joissa nyt koetaan kaikkein suurimpia ongelmia, oli liiallinen vaihtotaseen alijäämä;

| G. | toteaa, että euroalueen keskimääräinen julkisen talouden alijäämä oli huipussaan 6,3 prosentissa vuonna 2009 ja että sen jälkeen suunta on kääntynyt ja vuonna 2010 keskimääräinen julkisen talouden alijäämä oli 6,2 prosenttia, vuonna 2011 se oli 4,1 prosenttia ja laski edelleen vuoden 2012 kahden ensimmäisen neljänneksen aikana; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että euroalueen keskimääräinen julkisen talouden alijäämä oli huipussaan 6,3 prosentissa vuonna 2009 ja että sen jälkeen suunta on kääntynyt ja vuonna 2010 keskimääräinen julkisen talouden alijäämä oli 6,2 prosenttia, vuonna 2011 se oli 4,1 prosenttia ja laski edelleen vuoden 2012 kahden ensimmäisen neljänneksen aikana;

| H. | toteaa, että uskottava sitoutuminen kasvua edistäviin vakauttamistoimiin on useimpien euroalueen jäsenvaltioiden ylivelkaantumisen ja budjettivajeen kestävän ratkaisemisen edellytys; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että uskottava sitoutuminen kasvua edistäviin vakauttamistoimiin on useimpien euroalueen jäsenvaltioiden ylivelkaantumisen ja budjettivajeen kestävän ratkaisemisen edellytys;

| I. | toteaa, että kriisi korostaa kiireellistä tarvetta käynnistää tai saattaa päätökseen tasapainoiset, eriytetyt ja kasvua edistävät rakenneuudistukset; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että kriisi korostaa kiireellistä tarvetta käynnistää tai saattaa päätökseen tasapainoiset, eriytetyt ja kasvua edistävät rakenneuudistukset;

| J. | toteaa, että sisämarkkinat ovat olennainen talouskasvua ja työllisyyttä aikaansaava voima Euroopassa ja että pelkästään palveludirektiivin kunnianhimoisempi täytäntöönpano voisi taata arviolta 1,8 prosentin lisäyksen BKT:hen; katsoo, että varsinkaan nykyisessä taloudellisessa tilanteessa unionilla ei ole varaa jättää hyödyntämättä tällaista välitöntä kasvupotentiaalia; katsookin, että sisämarkkinasäännösten tiukka sisällyttäminen kansalliseen lainsäädäntöön, niiden täytäntöönpano, soveltaminen ja valvonta on välttämätöntä käyttämättömän välittömän potentiaalin hyödyntämiseksi; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että sisämarkkinat ovat olennainen talouskasvua ja työllisyyttä aikaansaava voima Euroopassa ja että pelkästään palveludirektiivin kunnianhimoisempi täytäntöönpano voisi taata arviolta 1,8 prosentin lisäyksen BKT:hen; katsoo, että varsinkaan nykyisessä taloudellisessa tilanteessa unionilla ei ole varaa jättää hyödyntämättä tällaista välitöntä kasvupotentiaalia; katsookin, että sisämarkkinasäännösten tiukka sisällyttäminen kansalliseen lainsäädäntöön, niiden täytäntöönpano, soveltaminen ja valvonta on välttämätöntä käyttämättömän välittömän potentiaalin hyödyntämiseksi;

| K. | toteaa, että kestämättömillä velkatasoilla on haitallisia vaikutuksia yleiseen taloustilanteeseen; toteaa myös, että talouden ja makrotalouden kurinalaisuutta sekä koordinointia on jatkettava ja tehostettava hyvin voimakkaasti, jotta ehkäistään Euroopassa viime vuosikymmenen aikana havaitun kaltaisten yleisten alijäämien ja velkatasojen muodostuminen, sillä niillä on ollut tuhoisa vaikutus niin kestävään kasvuun ja valtiontalouden vakauteen kuin työllisyyteenkin monissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että kestämättömillä velkatasoilla on haitallisia vaikutuksia yleiseen taloustilanteeseen; toteaa myös, että talouden ja makrotalouden kurinalaisuutta sekä koordinointia on jatkettava ja tehostettava hyvin voimakkaasti, jotta ehkäistään Euroopassa viime vuosikymmenen aikana havaitun kaltaisten yleisten alijäämien ja velkatasojen muodostuminen, sillä niillä on ollut tuhoisa vaikutus niin kestävään kasvuun ja valtiontalouden vakauteen kuin työllisyyteenkin monissa jäsenvaltioissa;

| L. | ottaa huomioon, että finanssipolitiikan kiristämistä koskevalla strategialla pyritään säilyttämään julkisten menojen kasvu BKT:n keskipitkän ajanjakson kasvuasteen alapuolella; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että finanssipolitiikan kiristämistä koskevalla strategialla pyritään säilyttämään julkisten menojen kasvu BKT:n keskipitkän ajanjakson kasvuasteen alapuolella;

| M. | katsoo, että Euroopan tuleva taloudellinen vauraus riippuu oleellisesti sen kyvystä käyttää täysimääräisesti työvoimaresurssejaan myös lisäämällä naisten ja nuorten osallistumista työmarkkinoille; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että Euroopan tuleva taloudellinen vauraus riippuu oleellisesti sen kyvystä käyttää täysimääräisesti työvoimaresurssejaan myös lisäämällä naisten ja nuorten osallistumista työmarkkinoille;

| N. | ottaa huomioon, että vähittäinen ja tasainen julkisen talouden vakautus on parempi kuin strategia, jossa julkisen talouden epätasapainoa vähennetään nopeasti ja jyrkästi, mutta joidenkin jäsenvaltioiden tilanne ei tarjoa vaihtoehtoa saada uudelleen rahoitusta markkinoilta ja nähdä sijoitusten palaavan; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että vähittäinen ja tasainen julkisen talouden vakautus on parempi kuin strategia, jossa julkisen talouden epätasapainoa vähennetään nopeasti ja jyrkästi, mutta joidenkin jäsenvaltioiden tilanne ei tarjoa vaihtoehtoa saada uudelleen rahoitusta markkinoilta ja nähdä sijoitusten palaavan;

| O. | toteaa, että HIPC-asteet vaihtelevat merkittävästi talous- ja rahaliiton sisällä; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että HIPC-asteet vaihtelevat merkittävästi talous- ja rahaliiton sisällä;

| P. | katsoo, että useiden jäsenvaltioiden käyttöön ottamat vakauttamistoimet ovat saavuttaneet ennennäkemättömän tason; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että useiden jäsenvaltioiden käyttöön ottamat vakauttamistoimet ovat saavuttaneet ennennäkemättömän tason;

| Q. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden uudistus- ja vakauttamistoimista huolimatta euroalueen valtioiden joukkolainamarkkinat ovat vaikeassa tilanteessa, josta kertovat osto- ja myyntihintojen suuret erot ja korkojen volatiliteetti; toteaa, että yksi ennennäkemättömien erojen välittömistä liikkeelle panevista voimista ja perustavaa laatua olevista syistä oli rahoitusmarkkinoiden huoli useiden jäsenvaltioiden julkisen ja yksityisen talouden vakaudesta; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden uudistus- ja vakauttamistoimista huolimatta euroalueen valtioiden joukkolainamarkkinat ovat vaikeassa tilanteessa, josta kertovat osto- ja myyntihintojen suuret erot ja korkojen volatiliteetti; toteaa, että yksi ennennäkemättömien erojen välittömistä liikkeelle panevista voimista ja perustavaa laatua olevista syistä oli rahoitusmarkkinoiden huoli useiden jäsenvaltioiden julkisen ja yksityisen talouden vakaudesta;

| R. | ottaa huomioon, että euroalueen kilpailukykyerot vaikuttavat valtionlainojen korkoeroihin; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että euroalueen kilpailukykyerot vaikuttavat valtionlainojen korkoeroihin;

| S. | toteaa, että valtionlainojen korkeat korot joissakin euroalueen jäsenvaltioissa ovat osittain seurausta uskottavuuden puutteesta, joka kohdistuu niiden valmiuksiin toteuttaa rakenneuudistuksia; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että valtionlainojen korkeat korot joissakin euroalueen jäsenvaltioissa ovat osittain seurausta uskottavuuden puutteesta, joka kohdistuu niiden valmiuksiin toteuttaa rakenneuudistuksia;

| T. | toteaa, että euroalueella ei onnistuttu hyödyntämään valtionlainojen korkojen yleistä laskua euron kymmenen ensimmäisen vuoden aikana kilpailukykyerojen poistamiseen, ja tämä on muun muassa heijastunut jatkuvasti suureen vaihtotaseen alijäämään ja nopeasti nouseviin yksikkötyökustannuksiin joissakin jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että euroalueella ei onnistuttu hyödyntämään valtionlainojen korkojen yleistä laskua euron kymmenen ensimmäisen vuoden aikana kilpailukykyerojen poistamiseen, ja tämä on muun muassa heijastunut jatkuvasti suureen vaihtotaseen alijäämään ja nopeasti nouseviin yksikkötyökustannuksiin joissakin jäsenvaltioissa;

| U. | toteaa, että nykyiset mukautukset olisivat joissain valtioissa poliittisesti, taloudellisesti ja sosiaalisesti helpompia, jos euron kymmenen ensimmäisen vuoden myönteistä taloudellista ilmapiiriä olisi hyödynnetty mukautumiseen; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että nykyiset mukautukset olisivat joissain valtioissa poliittisesti, taloudellisesti ja sosiaalisesti helpompia, jos euron kymmenen ensimmäisen vuoden myönteistä taloudellista ilmapiiriä olisi hyödynnetty mukautumiseen;

| V. | ottaa huomioon, että antolainaus yksityiselle sektorille, mikä on keskeistä reaalitalouden rahoittamisessa, on edelleen vähäistä ja yksityiset luottovirrat ovat tyrehtyneet monissa jäsenvaltiossa EKP:n perustamista erilaisista maksuvalmiusohjelmista huolimatta; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että antolainaus yksityiselle sektorille, mikä on keskeistä reaalitalouden rahoittamisessa, on edelleen vähäistä ja yksityiset luottovirrat ovat tyrehtyneet monissa jäsenvaltiossa EKP:n perustamista erilaisista maksuvalmiusohjelmista huolimatta;

| W. | toteaa, että pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat Euroopan talouden moottori ja että jäsenvaltioiden olisi tuettava niitä keventämällä niiden hallinnollista taakkaa; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat Euroopan talouden moottori ja että jäsenvaltioiden olisi tuettava niitä keventämällä niiden hallinnollista taakkaa;

| X. | toteaa, että mukautukset on katsottava uskottaviksi, jos investointivirrat käynnistyvät uudelleen; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että mukautukset on katsottava uskottaviksi, jos investointivirrat käynnistyvät uudelleen;

| Y. | ottaa huomioon, että veronmaksajien maksukykyyn kohdistuu suuria paineita useissa jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että Euroopan varjotalouden arvioidaan edustavan 22,1 prosenttia kaikesta taloudellisesta toiminnasta ja siitä johtuva verotulojen menetys on noin biljoona euroa vuodessa; toteaa, että yksinkertaiset, ennustettavat ja matalan verotuksen järjestelmät parantavat verolakien noudattamista; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että veronmaksajien maksukykyyn kohdistuu suuria paineita useissa jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että Euroopan varjotalouden arvioidaan edustavan 22,1 prosenttia kaikesta taloudellisesta toiminnasta ja siitä johtuva verotulojen menetys on noin biljoona euroa vuodessa; toteaa, että yksinkertaiset, ennustettavat ja matalan verotuksen järjestelmät parantavat verolakien noudattamista;

| Z. | ottaa huomioon, että vuotuisessa kasvuselvityksessä 2013 pyritään määrittelemään taloudelliset painopisteet vuodelle 2013; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että vuotuisessa kasvuselvityksessä 2013 pyritään määrittelemään taloudelliset painopisteet vuodelle 2013;

| AA. | ottaa huomioon, että kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista koskevaa pilaria olisi kehitettävä yhdessä kasvua lisäävien rakenteellisten uudistusten ja solidaarisuutta ja demokratiaa koskevien pilarien kanssa kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista koskevaa pilaria olisi kehitettävä yhdessä kasvua lisäävien rakenteellisten uudistusten ja solidaarisuutta ja demokratiaa koskevien pilarien kanssa kaikissa jäsenvaltioissa;

| AB. | toteaa, että sisämarkkinat ovat EU:n keskeinen kasvun ja työllisyyden moottori, koska ne lisäävät mittakaavaetua ja kilpailua, mutta katsoo, että jäsenvaltiot syyllistyvät liikaan tyytyväisyyteen sisämarkkinalainsäädännön ja erityisesti palveludirektiivin täytäntöönpanon suhteen; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että sisämarkkinat ovat EU:n keskeinen kasvun ja työllisyyden moottori, koska ne lisäävät mittakaavaetua ja kilpailua, mutta katsoo, että jäsenvaltiot syyllistyvät liikaan tyytyväisyyteen sisämarkkinalainsäädännön ja erityisesti palveludirektiivin täytäntöönpanon suhteen;

| AC. | toteaa, että jokaisen jäsenvaltion on löydettävä kansallinen sopu uudistusstrategiasta, jotta kansalaiset ja talouden eri toimijat voivat ymmärtää sen ja sitoutua siihen, jolloin vältetään jakautumista, vastustusta ja pelkästään lyhytaikaiseen omaan etuun perustuvia toimia, jotka vaarantavat asetettujen tavoitteiden saavuttamisen; |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että jokaisen jäsenvaltion on löydettävä kansallinen sopu uudistusstrategiasta, jotta kansalaiset ja talouden eri toimijat voivat ymmärtää sen ja sitoutua siihen, jolloin vältetään jakautumista, vastustusta ja pelkästään lyhytaikaiseen omaan etuun perustuvia toimia, jotka vaarantavat asetettujen tavoitteiden saavuttamisen;

| AD. | katsoo, että avointen markkinoiden ja kaikilla aloilla vallitsevien tasavertaisten toimintaedellytysten periaatteisiin perustuva EU:n kilpailupolitiikka muodostaa ilman rajoituksia toimivien sisämarkkinoiden kulmakiven; |
| --- | --- |

AD.

katsoo, että avointen markkinoiden ja kaikilla aloilla vallitsevien tasavertaisten toimintaedellytysten periaatteisiin perustuva EU:n kilpailupolitiikka muodostaa ilman rajoituksia toimivien sisämarkkinoiden kulmakiven;

| 1. | on tyytyväinen komission esittelemän vuotuisen kasvuselvityksen 2013 henkeen; katsoo, että selvitys on asianmukaista jatkoa vuoden 2012 talouspolitiikan eurooppalaiselle ohjausjaksolle yleisesti ja erityisesti vuotuiselle kasvuselvitykselle 2012; on erityisen tyytyväinen siitä, että komissio on selkeyttänyt maakohtaisia strategioita keskittymällä edistymiseen euroalueen valtioissa ja pikemminkin rakenteelliseen kuin nimelliseen edistymiseen; |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen komission esittelemän vuotuisen kasvuselvityksen 2013 henkeen; katsoo, että selvitys on asianmukaista jatkoa vuoden 2012 talouspolitiikan eurooppalaiselle ohjausjaksolle yleisesti ja erityisesti vuotuiselle kasvuselvitykselle 2012; on erityisen tyytyväinen siitä, että komissio on selkeyttänyt maakohtaisia strategioita keskittymällä edistymiseen euroalueen valtioissa ja pikemminkin rakenteelliseen kuin nimelliseen edistymiseen;

| 2. | on tyytyväinen, että vuotuisessa kasvuselvityksessä 2013 myönnetään, että kestävän kasvun tehostaminen sekä vihreitä työpaikkoja luovat alat ja toimet ovat tarpeen kriisin voittamiseksi; korostaa, että vallitsevaa julkisen talouden velkakriisiä ja rahoituskriisiä koskevissa erityisratkaisuissa kuten tarvittavissa rakenneuudistuksissa olisi edettävä yhdessä Euroopan talouden pitkän aikavälin kilpailukykyä ja kasvua vahvistavien ja luottamusta palauttavien toimenpiteiden kanssa; |
| --- | --- |

2.

on tyytyväinen, että vuotuisessa kasvuselvityksessä 2013 myönnetään, että kestävän kasvun tehostaminen sekä vihreitä työpaikkoja luovat alat ja toimet ovat tarpeen kriisin voittamiseksi; korostaa, että vallitsevaa julkisen talouden velkakriisiä ja rahoituskriisiä koskevissa erityisratkaisuissa kuten tarvittavissa rakenneuudistuksissa olisi edettävä yhdessä Euroopan talouden pitkän aikavälin kilpailukykyä ja kasvua vahvistavien ja luottamusta palauttavien toimenpiteiden kanssa;

| 3. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista tarvitaan kriisin voittamiseksi; muistuttaa, että keskeisenä tekijänä kasvun ja vakauttamisen välisessä suhteessa on se, mistä vakauttaminen koostuu; korostaa, että asianmukainen tulo- ja menopuolen toimenpiteiden yhdistelmä on tilannesidonnainen mutta tuottamattomien menojen leikkaamiseen perustuva vakauttaminen tulojen lisäämisen sijaan on kuitenkin yleensä keskipitkällä aikavälillä kestävämpää ja kasvua edistävämpää, vaikka lyhyellä aikavälillä sillä on taantumaa syventävä vaikutus; |
| --- | --- |

3.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista tarvitaan kriisin voittamiseksi; muistuttaa, että keskeisenä tekijänä kasvun ja vakauttamisen välisessä suhteessa on se, mistä vakauttaminen koostuu; korostaa, että asianmukainen tulo- ja menopuolen toimenpiteiden yhdistelmä on tilannesidonnainen mutta tuottamattomien menojen leikkaamiseen perustuva vakauttaminen tulojen lisäämisen sijaan on kuitenkin yleensä keskipitkällä aikavälillä kestävämpää ja kasvua edistävämpää, vaikka lyhyellä aikavälillä sillä on taantumaa syventävä vaikutus;

| 4. | on tyytyväinen budjettikurin tiukentamista koskevaan lainsäädäntöpakettiin sisältyvään säännösehdotukseen, joka koskee julkisen talouden laadullisempaa valvontaa ja arviointia sekä julkisten investointien kustannus-hyötyarviointia; |
| --- | --- |

4.

on tyytyväinen budjettikurin tiukentamista koskevaan lainsäädäntöpakettiin sisältyvään säännösehdotukseen, joka koskee julkisen talouden laadullisempaa valvontaa ja arviointia sekä julkisten investointien kustannus-hyötyarviointia;

| 5. | on tyytyväinen budjettikurin tiukentamista koskevaan lainsäädäntöpakettiin sisältyviin säännösehdotuksiin, jotka koskevat kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin taloudellisen vuoropuhelun sekä niiden suorittaman talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa koskevan menettelyn yleisen valvonnan vahvistamista; |
| --- | --- |

5.

on tyytyväinen budjettikurin tiukentamista koskevaan lainsäädäntöpakettiin sisältyviin säännösehdotuksiin, jotka koskevat kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin taloudellisen vuoropuhelun sekä niiden suorittaman talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa koskevan menettelyn yleisen valvonnan vahvistamista;

| 6. | pitää valitettavana, että jäsenvaltiot eivät ole panneet täytäntöön unionin tasolla hyväksyttyjä toimintapoliittisia periaatteita ja toimia, minkä takia hyväksyttyjen toimenpiteiden koko potentiaalia ei voida hyödyntää; |
| --- | --- |

6.

pitää valitettavana, että jäsenvaltiot eivät ole panneet täytäntöön unionin tasolla hyväksyttyjä toimintapoliittisia periaatteita ja toimia, minkä takia hyväksyttyjen toimenpiteiden koko potentiaalia ei voida hyödyntää;

| 7. | kehottaa komissiota pysymään valppaana toimintalinjauksensa osalta ja mukauttamaan sitä kaikkialla unionissa täytäntöönpannusta toimenpideyhdistelmästä tehdyn kustannus-hyötyanalyysin mukaisesti sekä tarvittaessa tarkistamaan ja täsmentämään seuraavaa vuotta koskevia toimintapoliittisia suosituksiaan, kuten sen kasvuselvityksessä todetaan; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota pysymään valppaana toimintalinjauksensa osalta ja mukauttamaan sitä kaikkialla unionissa täytäntöönpannusta toimenpideyhdistelmästä tehdyn kustannus-hyötyanalyysin mukaisesti sekä tarvittaessa tarkistamaan ja täsmentämään seuraavaa vuotta koskevia toimintapoliittisia suosituksiaan, kuten sen kasvuselvityksessä todetaan;

| 8. | kehottaa jäsenvaltioita korjaamaan liialliset alijäämät neuvoston asettamiin määräaikoihin mennessä; muistuttaa, että jouston tasosta säädetään talouspolitiikan ohjauspaketissa; |
| --- | --- |

8.

kehottaa jäsenvaltioita korjaamaan liialliset alijäämät neuvoston asettamiin määräaikoihin mennessä; muistuttaa, että jouston tasosta säädetään talouspolitiikan ohjauspaketissa;

| 9. | kannustaa jäsenvaltioita kehittämään kansallisia finanssipoliittisia kehyksiään tehokkaan ja kestävän finanssipolitiikan edistämiseksi; |
| --- | --- |

9.

kannustaa jäsenvaltioita kehittämään kansallisia finanssipoliittisia kehyksiään tehokkaan ja kestävän finanssipolitiikan edistämiseksi;

| 10. | korostaa, että jäsenvaltioiden pitäisi jatkaa omien talousarviotilanteidensa mukaan eriytettyjen strategioiden toteuttamista, ja vaatii, että jäsenvaltiot pitävät julkisten menojen kasvun BKT:n keskimääräistä kasvusuuntausta pienempänä; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että jäsenvaltioiden pitäisi jatkaa omien talousarviotilanteidensa mukaan eriytettyjen strategioiden toteuttamista, ja vaatii, että jäsenvaltiot pitävät julkisten menojen kasvun BKT:n keskimääräistä kasvusuuntausta pienempänä;

| 11. | on tyytyväinen sisämarkkinoiden merkityksen tunnustamiseen sekä sen toteamiseen, että palvelualalla vielä olevia monia esteitä on poistettava; muistuttaa, että vielä on paljon tehtävää aitojen eurooppalaisten sisämarkkinoiden aikaansaamiseksi; |
| --- | --- |

11.

on tyytyväinen sisämarkkinoiden merkityksen tunnustamiseen sekä sen toteamiseen, että palvelualalla vielä olevia monia esteitä on poistettava; muistuttaa, että vielä on paljon tehtävää aitojen eurooppalaisten sisämarkkinoiden aikaansaamiseksi;

| 12. | kehottaa komissiota valvomaan vakavasta taloudellisesta taantumasta johtuvaa tilannetta jäsenvaltioissa, kuten tarkistetussa vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota valvomaan vakavasta taloudellisesta taantumasta johtuvaa tilannetta jäsenvaltioissa, kuten tarkistetussa vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään;

| 13. | kehottaa komissiota ja neuvostoa tasapainottamaan tuottavia yksityisiä ja julkisia investointeja koskevat tarpeet julkisen talouden vakauttamistavoitteiden kanssa arvioimalla huolellisesti kasvua edistäviä investointiohjelmia vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevassa arvioinnissaan täysimääräisesti EU:n lainsäädännön säännöksiä noudattaen; katsoo, että kasvua edistävä julkisen talouden vakauttaminen voi samanaikaisesti saattaa julkisen talouden kestävälle tielle ja palauttaa sijoittajien luottamuksen; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota ja neuvostoa tasapainottamaan tuottavia yksityisiä ja julkisia investointeja koskevat tarpeet julkisen talouden vakauttamistavoitteiden kanssa arvioimalla huolellisesti kasvua edistäviä investointiohjelmia vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevassa arvioinnissaan täysimääräisesti EU:n lainsäädännön säännöksiä noudattaen; katsoo, että kasvua edistävä julkisen talouden vakauttaminen voi samanaikaisesti saattaa julkisen talouden kestävälle tielle ja palauttaa sijoittajien luottamuksen;

| 14. | odottaa komissiolta raporttia julkisten menojen laadusta ja odottaa sen myös tarkastelevan mahdollisuuksia EU:n puitteissa mahdollisesti toteutettaviin toimiin investointiohjelmien hyväksymistä varten; |
| --- | --- |

14.

odottaa komissiolta raporttia julkisten menojen laadusta ja odottaa sen myös tarkastelevan mahdollisuuksia EU:n puitteissa mahdollisesti toteutettaviin toimiin investointiohjelmien hyväksymistä varten;

| 15. | kehottaa komissiota ryhtymään välittömästi kehittämään tapoja, joilla varmistetaan, että julkisen talouden kurinalaisuutta koskevien osatekijöiden ohella tehdään konkreettisia ehdotuksia kasvusta ja työpaikoista, sekä kannustamaan yksityisiä sijoituksia, joilla lisätään kasvua, jäsenvaltioiden välistä solidaarisuutta ja demokraattista legitimiteettiä sekä tarpeellisia rakenteellisia uudistuksia erityisesti nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi myös siten, että mukautetaan nuorten pätevöityminen työmarkkinoiden kysyntään, torjutaan työmarkkinoiden segmentoitumista, parannetaan eläkejärjestelmien kestävyyttä, lisätään verojärjestelmien tehokkuutta, lisätään kilpailua palvelualan tärkeillä osa-alueilla, helpotetaan luotonsaantia, vähennetään byrokratiaa, poistetaan tarpeettomia hallinnon tasoja ja torjutaan veronkiertoa; on tyytyväinen EU-ohjausjakson lisääntyneeseen demokraattiseen legitimiteettiin; huomauttaa, että on tarpeellista lisätä entisestään EU-ohjausjakson demokraattista legitimiteettiä; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota ryhtymään välittömästi kehittämään tapoja, joilla varmistetaan, että julkisen talouden kurinalaisuutta koskevien osatekijöiden ohella tehdään konkreettisia ehdotuksia kasvusta ja työpaikoista, sekä kannustamaan yksityisiä sijoituksia, joilla lisätään kasvua, jäsenvaltioiden välistä solidaarisuutta ja demokraattista legitimiteettiä sekä tarpeellisia rakenteellisia uudistuksia erityisesti nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi myös siten, että mukautetaan nuorten pätevöityminen työmarkkinoiden kysyntään, torjutaan työmarkkinoiden segmentoitumista, parannetaan eläkejärjestelmien kestävyyttä, lisätään verojärjestelmien tehokkuutta, lisätään kilpailua palvelualan tärkeillä osa-alueilla, helpotetaan luotonsaantia, vähennetään byrokratiaa, poistetaan tarpeettomia hallinnon tasoja ja torjutaan veronkiertoa; on tyytyväinen EU-ohjausjakson lisääntyneeseen demokraattiseen legitimiteettiin; huomauttaa, että on tarpeellista lisätä entisestään EU-ohjausjakson demokraattista legitimiteettiä;

| 16. | kehottaa komissiota ja neuvostoa jatkamaan työskentelyä sekä asianmukaisesti hienosäätämään ja edelleen parantamaan maakohtaisten suositusten laatua, jäsenvaltiokohtaista spesifisyyttä ja tarkkuutta; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota ja neuvostoa jatkamaan työskentelyä sekä asianmukaisesti hienosäätämään ja edelleen parantamaan maakohtaisten suositusten laatua, jäsenvaltiokohtaista spesifisyyttä ja tarkkuutta;

| 17. | toistaa, että vuotuisen kasvuselvityksen ja koko ohjausjaksoprosessin uskottavuuden säilyttämiseksi neuvoston on ilmoitettava perustelut, jos se kieltäytyy noudattamasta vuotuiseen kasvuselvitykseen perustuvia komission suosituksia; pitää myönteisenä talouspolitiikan ohjauspaketissa käyttöön otettua, maakohtaisiin suosituksiin liittyvää ”noudata tai selitä” -periaatetta, jonka mukaan neuvosto on julkisesti vastuussa kaikista komission ehdotuksiin tekemistään muutoksista, ja katsoo, että tätä periaatetta on vahvistettava käytännössä; |
| --- | --- |

17.

toistaa, että vuotuisen kasvuselvityksen ja koko ohjausjaksoprosessin uskottavuuden säilyttämiseksi neuvoston on ilmoitettava perustelut, jos se kieltäytyy noudattamasta vuotuiseen kasvuselvitykseen perustuvia komission suosituksia; pitää myönteisenä talouspolitiikan ohjauspaketissa käyttöön otettua, maakohtaisiin suosituksiin liittyvää ”noudata tai selitä” -periaatetta, jonka mukaan neuvosto on julkisesti vastuussa kaikista komission ehdotuksiin tekemistään muutoksista, ja katsoo, että tätä periaatetta on vahvistettava käytännössä;

| 18. | kehottaa komissiota ja neuvostoa varmistamaan, että investointeja tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin lisätään ja tehostetaan ja että Euroopan julkinen ja yksityinen sektori muuntavat näiden tulokset nopeasti kilpailueduksi ja lisääntyneeksi tuottavuudeksi; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota ja neuvostoa varmistamaan, että investointeja tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin lisätään ja tehostetaan ja että Euroopan julkinen ja yksityinen sektori muuntavat näiden tulokset nopeasti kilpailueduksi ja lisääntyneeksi tuottavuudeksi;

| 19. | kehottaa komissiota ja neuvostoa pyrkimään entistä tehokkaammin vähentämään riippuvuutta tuontienergiasta ja -raaka-aineista ekologisesti, taloudellisesti ja sosiaalisesti kestävämmän Euroopan luomiseksi; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota ja neuvostoa pyrkimään entistä tehokkaammin vähentämään riippuvuutta tuontienergiasta ja -raaka-aineista ekologisesti, taloudellisesti ja sosiaalisesti kestävämmän Euroopan luomiseksi;

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita sopimaan nopeasti monivuotisesta rahoituskehyksestä varmistaen, että sen asemaa kestävää ja kasvua edistävillä sekä uusia työpaikkoja luovilla aloilla kovasti tarvittujen pitkäaikaisten investointien lähteenä vahvistetaan; korostaa, että EU:n talousarvioiden rakenteella olisi tärkeää edistää investointeja lisäarvoa tuottavilla aloilla; |
| --- | --- |

20.

kehottaa jäsenvaltioita sopimaan nopeasti monivuotisesta rahoituskehyksestä varmistaen, että sen asemaa kestävää ja kasvua edistävillä sekä uusia työpaikkoja luovilla aloilla kovasti tarvittujen pitkäaikaisten investointien lähteenä vahvistetaan; korostaa, että EU:n talousarvioiden rakenteella olisi tärkeää edistää investointeja lisäarvoa tuottavilla aloilla;

| 21. | kehottaa komissiota myös tarkastelemaan kokonaisvaltaisesti kestävän kasvun aikaansaamista Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaisesti ja sisällyttämään tähän tarkasteluun sisämarkkinoiden toteuttamisen, kilpailukyvyn lisäämisen, aidon eurooppalaisen teollisuuspolitiikan, johdonmukaisen ja asianmukaisesti kohdennetun koheesiopolitiikan sekä takeet siitä, että EU hyödyntää täysin voimaansa ja vaikutusvaltaansa ulkoisissa kauppasuhteissaan; kehottaa komissiota hyödyntämään täysimääräisesti kasvun, joka perustuu suorien ulkomaisten investointien houkutteluun ja kauppaan kolmansien maiden kanssa, erityisesti syventämällä ja laajentamalla transatlanttisia taloudellisia suhteita; toteaa, että tällaisten toimien olisi katettava transatlanttisten markkinoiden uudistamista ja avaamista koskevat tavoitteet, kansainvälisen talousjärjestyksen perussääntöjen vahvistamisen sekä sääntöihin perustuvan monenvälisen järjestelmän laajentamisen kattamaan uusia jäseniä ja uusien taloudellisten mahdollisuuksien alueita; kehottaa komissiota myös nopeuttamaan sopimukseen pääsyä parhaillaan käytävissä vapaakauppasopimusneuvotteluissa; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota myös tarkastelemaan kokonaisvaltaisesti kestävän kasvun aikaansaamista Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaisesti ja sisällyttämään tähän tarkasteluun sisämarkkinoiden toteuttamisen, kilpailukyvyn lisäämisen, aidon eurooppalaisen teollisuuspolitiikan, johdonmukaisen ja asianmukaisesti kohdennetun koheesiopolitiikan sekä takeet siitä, että EU hyödyntää täysin voimaansa ja vaikutusvaltaansa ulkoisissa kauppasuhteissaan; kehottaa komissiota hyödyntämään täysimääräisesti kasvun, joka perustuu suorien ulkomaisten investointien houkutteluun ja kauppaan kolmansien maiden kanssa, erityisesti syventämällä ja laajentamalla transatlanttisia taloudellisia suhteita; toteaa, että tällaisten toimien olisi katettava transatlanttisten markkinoiden uudistamista ja avaamista koskevat tavoitteet, kansainvälisen talousjärjestyksen perussääntöjen vahvistamisen sekä sääntöihin perustuvan monenvälisen järjestelmän laajentamisen kattamaan uusia jäseniä ja uusien taloudellisten mahdollisuuksien alueita; kehottaa komissiota myös nopeuttamaan sopimukseen pääsyä parhaillaan käytävissä vapaakauppasopimusneuvotteluissa;

| 22. | on tyytyväinen sisämarkkinoiden merkityksen tunnustamiseen sekä sen toteamiseen, että palvelualalla vielä olevia monia esteitä on poistettava; muistuttaa, että vielä on paljon tehtävää aitojen eurooppalaisten sisämarkkinoiden aikaansaamiseksi; kehottaa komissiota lisäämään sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanon valvontaa; kehottaa jäsenvaltioita panemaan täysimääräisesti täytäntöön sisämarkkinalainsäädännön, erityisesti palveludirektiivin; |
| --- | --- |

22.

on tyytyväinen sisämarkkinoiden merkityksen tunnustamiseen sekä sen toteamiseen, että palvelualalla vielä olevia monia esteitä on poistettava; muistuttaa, että vielä on paljon tehtävää aitojen eurooppalaisten sisämarkkinoiden aikaansaamiseksi; kehottaa komissiota lisäämään sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanon valvontaa; kehottaa jäsenvaltioita panemaan täysimääräisesti täytäntöön sisämarkkinalainsäädännön, erityisesti palveludirektiivin;

| 23. | on tyytyväinen sisämarkkinoiden yhdentymistilannetta 2013 käsittelevään ensimmäiseen kertomukseen, jolla täydennetään vuotuista kasvuselvitystä; painottaa, että sisämarkkinoilla on keskeinen asema unionin kilpailukyvyn palauttamisessa ja näin myös talouskasvun ja uusien työpaikkojen lisäämisessä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarkastelemaan asianmukaisesti tätä koskevia puutteita maakohtaisissa suosituksissa sekä vahvistamaan sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanon ja valvonnan jatkuvaa ja säännöllistä arviointia talouskasvun lisäämiseksi; |
| --- | --- |

23.

on tyytyväinen sisämarkkinoiden yhdentymistilannetta 2013 käsittelevään ensimmäiseen kertomukseen, jolla täydennetään vuotuista kasvuselvitystä; painottaa, että sisämarkkinoilla on keskeinen asema unionin kilpailukyvyn palauttamisessa ja näin myös talouskasvun ja uusien työpaikkojen lisäämisessä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarkastelemaan asianmukaisesti tätä koskevia puutteita maakohtaisissa suosituksissa sekä vahvistamaan sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanon ja valvonnan jatkuvaa ja säännöllistä arviointia talouskasvun lisäämiseksi;

| 24. | on huolissaan siitä, että monessa jäsenvaltiossa tuottavuus on jäämässä jälkeen; korostaa rakenteellisten uudistusten merkitystä kyseisen ongelman ratkaisemisessa; pyytää komissiota raportoimaan seuraavassa vuotuisessa kasvuselvityksessään pääomien valvonnasta ja resurssien tuottavuuden kehityksestä; |
| --- | --- |

24.

on huolissaan siitä, että monessa jäsenvaltiossa tuottavuus on jäämässä jälkeen; korostaa rakenteellisten uudistusten merkitystä kyseisen ongelman ratkaisemisessa; pyytää komissiota raportoimaan seuraavassa vuotuisessa kasvuselvityksessään pääomien valvonnasta ja resurssien tuottavuuden kehityksestä;

| 25. | korostaa, että avointen markkinoiden ja kaikilla aloilla vallitsevien tasavertaisten toimintaedellytysten periaatteisiin perustuvan EU:n kilpailupolitiikan voimakas vahvistaminen muodostaa toimivien sisämarkkinoiden kulmakiven ja on pysyvien ja tietoon perustuvien työpaikkojen luomisen edellytys; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että avointen markkinoiden ja kaikilla aloilla vallitsevien tasavertaisten toimintaedellytysten periaatteisiin perustuvan EU:n kilpailupolitiikan voimakas vahvistaminen muodostaa toimivien sisämarkkinoiden kulmakiven ja on pysyvien ja tietoon perustuvien työpaikkojen luomisen edellytys;

| 26. | korostaa, että jäsenvaltioiden on toimittava määrätietoisesti julkisen talouden saattamiseksi kestävälle perustalle sopivalla vauhdilla, mutta ne voivat toimia vain, jos makrotalouden liiallista epätasapainoa vähennetään; toteaa, että nämä tavoitteet voidaan saavuttaa vain samanaikaisella kasvulla koko euroalueella; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että jäsenvaltioiden on toimittava määrätietoisesti julkisen talouden saattamiseksi kestävälle perustalle sopivalla vauhdilla, mutta ne voivat toimia vain, jos makrotalouden liiallista epätasapainoa vähennetään; toteaa, että nämä tavoitteet voidaan saavuttaa vain samanaikaisella kasvulla koko euroalueella;

| 27. | panee merkille uuden rahoitusalaa koskevan indikaattorin lisäämisen makrotaloudellisen epätasapainon tulostauluun; pitää valitettavana, että komissio ei noudattanut asetuksessa (EU) N:o 1176/2011 säädettyä menettelyä, jonka mukaan ”komission olisi laadittava tulostaulu ja määritettävä makrotalous- ja rahoitusmarkkinaindikaattorit jäsenvaltioille tiiviissä yhteistyössä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa” ja erityisesti jonka mukaan ”komission olisi esitettävä Euroopan parlamentin asiasta vastaavien valiokuntien ja neuvoston kommentoitavaksi ehdotuksia suunnitelmista vahvistaa ja mukauttaa indikaattoreita ja kynnysarvoja”; |
| --- | --- |

27.

panee merkille uuden rahoitusalaa koskevan indikaattorin lisäämisen makrotaloudellisen epätasapainon tulostauluun; pitää valitettavana, että komissio ei noudattanut asetuksessa (EU) N:o 1176/2011 säädettyä menettelyä, jonka mukaan ”komission olisi laadittava tulostaulu ja määritettävä makrotalous- ja rahoitusmarkkinaindikaattorit jäsenvaltioille tiiviissä yhteistyössä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa” ja erityisesti jonka mukaan ”komission olisi esitettävä Euroopan parlamentin asiasta vastaavien valiokuntien ja neuvoston kommentoitavaksi ehdotuksia suunnitelmista vahvistaa ja mukauttaa indikaattoreita ja kynnysarvoja”;

| 28. | muistuttaa komissiota, että toimielinten välisen luottamuksen ja korkealaatuisen taloudellisen vuoropuhelun rakentamiseksi on äärimmäisen tärkeää noudattaa vastaisuudessa tunnollisemmin asetuksessa (EU) N:o 1176/2011 säädettyä menettelyä; |
| --- | --- |

28.

muistuttaa komissiota, että toimielinten välisen luottamuksen ja korkealaatuisen taloudellisen vuoropuhelun rakentamiseksi on äärimmäisen tärkeää noudattaa vastaisuudessa tunnollisemmin asetuksessa (EU) N:o 1176/2011 säädettyä menettelyä;

| 29. | kehottaa komissiota ja neuvostoa toimimaan perusteellisesti ja nopeasti, jotta kasvu- ja työllisyyssopimus, josta Eurooppa-neuvosto sopi 28. ja 29. kesäkuuta 2012, saisi todellista sisältöä ja tehoa; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota ja neuvostoa toimimaan perusteellisesti ja nopeasti, jotta kasvu- ja työllisyyssopimus, josta Eurooppa-neuvosto sopi 28. ja 29. kesäkuuta 2012, saisi todellista sisältöä ja tehoa;

| 30. | kehottaa hyväksymään nopeasti budjettikurin tiukentamista koskevan lainsäädäntöpaketin; |
| --- | --- |

30.

kehottaa hyväksymään nopeasti budjettikurin tiukentamista koskevan lainsäädäntöpaketin;

| 31. | panee merkille vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen (vakaussopimus) voimaantulon; katsoo, että vakaussopimus olisi saatettava mahdollisimman pian osaksi unionin johdettua oikeutta sen täytäntöönpanosta saatuja kokemuksia koskevan arvioinnin perusteella sekä SEU- ja SEUT-sopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

31.

panee merkille vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen (vakaussopimus) voimaantulon; katsoo, että vakaussopimus olisi saatettava mahdollisimman pian osaksi unionin johdettua oikeutta sen täytäntöönpanosta saatuja kokemuksia koskevan arvioinnin perusteella sekä SEU- ja SEUT-sopimuksen mukaisesti;

| 32. | on tyytyväinen komission toimintasuunnitelmaan veropetosten ja veronkierron torjunnan tehostamiseksi, suosituksiin toimenpiteistä, joilla kannustetaan kolmansia maita soveltamaan hyvän hallintotavan vähimmäisvaatimuksia verotusalalla, sekä suosituksiin agressiivisen verosuunnittelun torjumisesta, jotka komissio antoi 6. joulukuuta 2012; kannattaa komission ja erityisesti verotuksesta, tullista, petostentorjunnasta ja tarkastustoiminnasta vastaavan komission jäsenen omaksumaa ennakoivaa asennetta; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan komission suosituksia, toteuttamaan välittömiä ja koordinoituja toimenpiteitä veroparatiisien ja agressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi, mikä takaa, että finanssipoliittinen elvytys jakautuu entistä oikeudenmukaisemmin ja jäsenvaltioiden tulot kasvavat; |
| --- | --- |

32.

on tyytyväinen komission toimintasuunnitelmaan veropetosten ja veronkierron torjunnan tehostamiseksi, suosituksiin toimenpiteistä, joilla kannustetaan kolmansia maita soveltamaan hyvän hallintotavan vähimmäisvaatimuksia verotusalalla, sekä suosituksiin agressiivisen verosuunnittelun torjumisesta, jotka komissio antoi 6. joulukuuta 2012; kannattaa komission ja erityisesti verotuksesta, tullista, petostentorjunnasta ja tarkastustoiminnasta vastaavan komission jäsenen omaksumaa ennakoivaa asennetta; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan komission suosituksia, toteuttamaan välittömiä ja koordinoituja toimenpiteitä veroparatiisien ja agressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi, mikä takaa, että finanssipoliittinen elvytys jakautuu entistä oikeudenmukaisemmin ja jäsenvaltioiden tulot kasvavat;

| 33. | pitää myönteisenä, että vihdoinkin ”kaikki jäsenvaltiot hyväksyvät yleisesti, että veronkierron ja veropetosten vastaisten vaikuttavien toimien toteuttaminen on tärkeää, myös talousarviorajoitteiden ja talouskriisin aikoina,” kuten todetaan 13. marraskuuta 2012 kokoontuneen talous- ja rahoitusasioiden neuvoston päätelmissä; |
| --- | --- |

33.

pitää myönteisenä, että vihdoinkin ”kaikki jäsenvaltiot hyväksyvät yleisesti, että veronkierron ja veropetosten vastaisten vaikuttavien toimien toteuttaminen on tärkeää, myös talousarviorajoitteiden ja talouskriisin aikoina,” kuten todetaan 13. marraskuuta 2012 kokoontuneen talous- ja rahoitusasioiden neuvoston päätelmissä;

| 34. | muistuttaa, että jäsenvaltioiden finanssipoliittisia kehyksiä koskevan yhteisen lainsäädännön tavoitteena on varmistaa, että jäsenvaltiot sitoutuvat yhteisesti hyväksyttyihin sääntöihin, eikä määritellä tietyn jäsenvaltion poliittisia valintoja; |
| --- | --- |

34.

muistuttaa, että jäsenvaltioiden finanssipoliittisia kehyksiä koskevan yhteisen lainsäädännön tavoitteena on varmistaa, että jäsenvaltiot sitoutuvat yhteisesti hyväksyttyihin sääntöihin, eikä määritellä tietyn jäsenvaltion poliittisia valintoja;

| 35. | kehottaa komissiota esittelemään vuotuisen kasvuselvityksen parlamentin asiasta vastaaville valiokunnille vuosittain marraskuun alussa, ensimmäisen kerran 4.–5. marraskuuta 2013, jotta parlamentille jää riittävästi aikaa esittää näkemyksensä seuraavilla eurooppalaisilla ohjausjaksoilla; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota esittelemään vuotuisen kasvuselvityksen parlamentin asiasta vastaaville valiokunnille vuosittain marraskuun alussa, ensimmäisen kerran 4.–5. marraskuuta 2013, jotta parlamentille jää riittävästi aikaa esittää näkemyksensä seuraavilla eurooppalaisilla ohjausjaksoilla;

| 36. | pitää valitettavana, ettei komissio tiedonannossaan ”Vuotuinen kasvuselvitys 2013” (COM(2012)0750) tarkastellut asianmukaisesti EU:n talousarvion asemaa talouden eurooppalaisessa ohjausjaksossa; pitää erityisesti valitettavana, että ensisijaisia tavoitteita ehdottaessaan komissio ei esittänyt tosiasiallisia ja konkreettisia tietoja siitä, kuinka EU:n talousarviolla voisi olla edistävä, katalyyttinen, synerginen ja täydentävä asema suhteessa paikallisiin, alueellisiin ja kansallisiin toimintatapoihin sekä näiden ensisijaisten tavoitteiden toteuttamiseksi käynnistettyihin investointeihin; |
| --- | --- |

36.

pitää valitettavana, ettei komissio tiedonannossaan ”Vuotuinen kasvuselvitys 2013” (COM(2012)0750) tarkastellut asianmukaisesti EU:n talousarvion asemaa talouden eurooppalaisessa ohjausjaksossa; pitää erityisesti valitettavana, että ensisijaisia tavoitteita ehdottaessaan komissio ei esittänyt tosiasiallisia ja konkreettisia tietoja siitä, kuinka EU:n talousarviolla voisi olla edistävä, katalyyttinen, synerginen ja täydentävä asema suhteessa paikallisiin, alueellisiin ja kansallisiin toimintatapoihin sekä näiden ensisijaisten tavoitteiden toteuttamiseksi käynnistettyihin investointeihin;

| 37. | on vakuuttunut siitä, että unionin rahoitus voi mahdollistaa säästöt kaikkien jäsenvaltioiden talousarvioissa ja että tätä puolta olisi korostettava; katsoo, että EU:n talousarviolla on tärkeä tehtävä kasvun edistämisessä, uusien työpaikkojen syntymisen vauhdittamisessa sekä makrotaloudellisten epätasapainotilojen menestyksekkäässä vähentämisessä kaikkialla EU:ssa sekä pohjimmiltaan myös Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa; pitää valitettavana sitä, että komissio ei ole vieläkään tarkastellut asiaa vuotuisesta kasvuselvityksestä antamassaan tiedonannossa; |
| --- | --- |

37.

on vakuuttunut siitä, että unionin rahoitus voi mahdollistaa säästöt kaikkien jäsenvaltioiden talousarvioissa ja että tätä puolta olisi korostettava; katsoo, että EU:n talousarviolla on tärkeä tehtävä kasvun edistämisessä, uusien työpaikkojen syntymisen vauhdittamisessa sekä makrotaloudellisten epätasapainotilojen menestyksekkäässä vähentämisessä kaikkialla EU:ssa sekä pohjimmiltaan myös Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa; pitää valitettavana sitä, että komissio ei ole vieläkään tarkastellut asiaa vuotuisesta kasvuselvityksestä antamassaan tiedonannossa;

| 38. | myöntää todeksi komission arvion, jonka mukaan julkisten ja yksityisten toimijoiden velkataso rajoittaa uusien toimien ja investointien laajuutta jäsenvaltioissa; pyytää kuitenkin, etteivät jäsenvaltiot pitäisi kansallista BKTL-maksuosuuttaan unionin talousarvioon vakauttamispyrkimystensä joustovarana eivätkä pyrkisi vähentämään kasvua tukevia unionin talousarvion määrärahoja keinolla millä hyvänsä piittaamatta korkealla tasolla tekemistään poliittisista sitoumuksista; on kuitenkin täysin tietoinen taloudellisista jännitteistä, jotka syntyvät siitä, että julkista taloutta on vakautettava lyhyellä aikavälillä ja että joissakin jäsenvaltioissa BKTL-maksuosuus saattaa kasvaa, koska unionin talousarvion maksuja lisätään; kehottaa näin ollen jälleen painokkaasti uudistamaan unionin talousarvion rahoitusjärjestelyjä, joista on määrä sopia vuoden 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevissa neuvotteluissa, ja vähentämään jäsenvaltioiden BKTL-maksuosuutta EU:n talousarvioon 40 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä ja edistämään näin niiden vakauttamispyrkimyksiä (1); |
| --- | --- |

38.

myöntää todeksi komission arvion, jonka mukaan julkisten ja yksityisten toimijoiden velkataso rajoittaa uusien toimien ja investointien laajuutta jäsenvaltioissa; pyytää kuitenkin, etteivät jäsenvaltiot pitäisi kansallista BKTL-maksuosuuttaan unionin talousarvioon vakauttamispyrkimystensä joustovarana eivätkä pyrkisi vähentämään kasvua tukevia unionin talousarvion määrärahoja keinolla millä hyvänsä piittaamatta korkealla tasolla tekemistään poliittisista sitoumuksista; on kuitenkin täysin tietoinen taloudellisista jännitteistä, jotka syntyvät siitä, että julkista taloutta on vakautettava lyhyellä aikavälillä ja että joissakin jäsenvaltioissa BKTL-maksuosuus saattaa kasvaa, koska unionin talousarvion maksuja lisätään; kehottaa näin ollen jälleen painokkaasti uudistamaan unionin talousarvion rahoitusjärjestelyjä, joista on määrä sopia vuoden 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevissa neuvotteluissa, ja vähentämään jäsenvaltioiden BKTL-maksuosuutta EU:n talousarvioon 40 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä ja edistämään näin niiden vakauttamispyrkimyksiä (1);

| 39. | muistuttaa, että EU:n talousarvio on ensisijaisesti investointitalousarvio, josta kokonaisuudessaan 94 prosenttia investoidaan takaisin jäsenvaltioihin; |
| --- | --- |

39.

muistuttaa, että EU:n talousarvio on ensisijaisesti investointitalousarvio, josta kokonaisuudessaan 94 prosenttia investoidaan takaisin jäsenvaltioihin;

| 40. | pyytää komissiota esittämään päivitettyjä tietoja jäsenvaltioiden tämänhetkisistä pyrkimyksistä suunnitella uudelleen ja nopeuttaa EU:n rakenne- ja koheesiorahastojen varojen käyttöä kasvun ja koheesion tukemiseksi, erityisesti pk-yritysten osalta, sekä torjua nuorisotyöttömyyttä; |
| --- | --- |

40.

pyytää komissiota esittämään päivitettyjä tietoja jäsenvaltioiden tämänhetkisistä pyrkimyksistä suunnitella uudelleen ja nopeuttaa EU:n rakenne- ja koheesiorahastojen varojen käyttöä kasvun ja koheesion tukemiseksi, erityisesti pk-yritysten osalta, sekä torjua nuorisotyöttömyyttä;

| 41. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

41.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0245.

---

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/55 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/55

---

P7_TA(2013)0053

Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso: vuotuisen kasvuselvityksen 2013 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdat

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta: vuotuisen kasvuselvityksen 2013 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdat (2012/2257(INI))

(2016/C 024/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9, 151 ja 153 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9, 151 ja 153 artiklan,

| — | ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 145, 148 ja 152 artiklan sekä 153 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 145, 148 ja 152 artiklan sekä 153 artiklan 5 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 28 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 28 artiklan,

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Vuotuinen kasvuselvitys 2013” (COM(2012)0750) ja sen liitteenä olevan luonnoksen työllisyysraportiksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Vuotuinen kasvuselvitys 2013” (COM(2012)0750) ja sen liitteenä olevan luonnoksen työllisyysraportiksi,

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Vuotuinen kasvuselvitys 2012” (COM(2011)0815) ja sen liitteenä olevan luonnoksen yhteiseksi työllisyysraportiksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Vuotuinen kasvuselvitys 2012” (COM(2011)0815) ja sen liitteenä olevan luonnoksen yhteiseksi työllisyysraportiksi,

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman ”talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta: vuoden 2012 painopisteiden täytäntöönpano” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman ”talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta: vuoden 2012 painopisteiden täytäntöönpano” (1),

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta (2),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2010 vahvistamansa kannan ”ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista: Eurooppa 2020 -strategian yhdennettyjen suuntaviivojen II osa” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2010 vahvistamansa kannan ”ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista: Eurooppa 2020 -strategian yhdennettyjen suuntaviivojen II osa” (3),

| — | ottaa huomioon 21. lokakuuta 2010 tehdyn neuvoston päätöksen 2010/707/EU jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. lokakuuta 2010 tehdyn neuvoston päätöksen 2010/707/EU jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (4),

| — | ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Tavoitteena työllistävä elpyminen” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Tavoitteena työllistävä elpyminen” (COM(2012)0173),

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn suullisen kysymyksen O-000120/2012 ja siihen liittyvän 14. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman työllistävää elpymistä koskevasta tavoitteesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn suullisen kysymyksen O-000120/2012 ja siihen liittyvän 14. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman työllistävää elpymistä koskevasta tavoitteesta (5),

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma: Eurooppa tähtää täystyöllisyyteen” (COM(2010)0682) (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma: Eurooppa tähtää täystyöllisyyteen” (COM(2010)0682) (6),

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmasta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmasta (7),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi: Eurooppalaiset puitteet sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle” (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi: Eurooppalaiset puitteet sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle” (COM(2010)0758),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisesta foorumista (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisesta foorumista (8),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2008 annetun komission suosituksen 2008/867/EY työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämiseksi (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2008 annetun komission suosituksen 2008/867/EY työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämiseksi (9),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Mahdollisuuksia nuorille -aloite” (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Mahdollisuuksia nuorille -aloite” (COM(2011)0933),

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn suullisen kysymyksen B7-0113/2012 ja siihen liittyvän 24. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman ”Mahdollisuuksia nuorisolle -aloitteesta” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn suullisen kysymyksen B7-0113/2012 ja siihen liittyvän 24. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman ”Mahdollisuuksia nuorisolle -aloitteesta” (10),

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Nuoret liikkeellä – Aloite nuorten potentiaalin vapauttamiseksi tavoitteena älykäs, kestävä ja osallistava kasvu Euroopan unionissa” (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Nuoret liikkeellä – Aloite nuorten potentiaalin vapauttamiseksi tavoitteena älykäs, kestävä ja osallistava kasvu Euroopan unionissa” (COM(2010)0477),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman ”Nuoret liikkeellä -aloite: puitteet Euroopan yleissivistävien ja ammatillisten koulutusjärjestelmien parantamiseksi” (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman ”Nuoret liikkeellä -aloite: puitteet Euroopan yleissivistävien ja ammatillisten koulutusjärjestelmien parantamiseksi” (11),

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman nuorten työmarkkinoille pääsyn edistämisestä sekä harjoittelijoiden, työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen aseman vahvistamisesta (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman nuorten työmarkkinoille pääsyn edistämisestä sekä harjoittelijoiden, työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen aseman vahvistamisesta (12),

| — | ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman uuden kestävän talouden työllisyyspotentiaalin kehittämisestä (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman uuden kestävän talouden työllisyyspotentiaalin kehittämisestä (13),

| — | ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (14),

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselman ”sosiaalisia investointeja koskevasta sopimuksesta – vastauksesta kriisiin” (15); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselman ”sosiaalisia investointeja koskevasta sopimuksesta – vastauksesta kriisiin” (15);

| — | ottaa huomioon neuvoston 7. maaliskuuta 2011 hyväksymän Euroopan tasa-arvosopimuksen (2011–2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 7. maaliskuuta 2011 hyväksymän Euroopan tasa-arvosopimuksen (2011–2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY), Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE) ja julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) tekemästä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta 28. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/70/EY (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY), Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE) ja julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) tekemästä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta 28. kesäkuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/70/EY (16),

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/81/EY Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY) tekemästä osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/81/EY Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY) tekemästä osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta (17),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasiain valiokunnan mietinnön sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnon (A7-0024/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasiain valiokunnan mietinnön sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnon (A7-0024/2013),

| A. | ottaa huomioon, että kriisin vaikutukset työllisyyteen ja sosiaaliset seuraukset ovat kauaskantoisia ja että niitä pahentavat tällä hetkellä valtioiden velkakriisin ja euroalueen tiukan rahapolitiikan vuoksi tietyissä valtioissa käyttöön otettujen julkisen talouden vakauttamistoimenpiteiden vaikutukset, ja katsoo, että tämä on ristiriidassa muilla keskeisillä talousalueilla toteutettujen toimien kanssa ja että tällä ei voida tarjota tehokasta vastausta velkakriisiin eikä edistää kasvua; panee merkille, että kriisi vaikuttaa haitallisesti sosiaalisten investointien laatuun ja määrään Euroopassa; toteaa, että euroalue on taantumassa ja että EU on tällä hetkellä ainoa merkittävä alue maailmassa, jolla työttömyys kasvaa edelleen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kriisin vaikutukset työllisyyteen ja sosiaaliset seuraukset ovat kauaskantoisia ja että niitä pahentavat tällä hetkellä valtioiden velkakriisin ja euroalueen tiukan rahapolitiikan vuoksi tietyissä valtioissa käyttöön otettujen julkisen talouden vakauttamistoimenpiteiden vaikutukset, ja katsoo, että tämä on ristiriidassa muilla keskeisillä talousalueilla toteutettujen toimien kanssa ja että tällä ei voida tarjota tehokasta vastausta velkakriisiin eikä edistää kasvua; panee merkille, että kriisi vaikuttaa haitallisesti sosiaalisten investointien laatuun ja määrään Euroopassa; toteaa, että euroalue on taantumassa ja että EU on tällä hetkellä ainoa merkittävä alue maailmassa, jolla työttömyys kasvaa edelleen;

| B. | ottaa huomioon, että työllisyystilanne on heikentynyt vuonna 2012 ja että näkymät vuodelle 2013 ovat pessimistisiä; ottaa huomioon, että työmarkkinoiden segmentoituminen on lisääntynyt edelleen, pitkäaikaistyöttömyys on noussut hälyttävälle tasolle, työssäkäyvien köyhyys on edelleen vakava ongelma, kotitalouksien keskimääräiset tulot vähentyvät monissa jäsenvaltioissa ja indikaattorit osoittavat köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen yleistyvän ja syvenevän, sekä sen, että työssäkäyvien köyhyys ja sosiaalisten erojen kärjistyminen on kasvussa monissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että työllisyystilanne on heikentynyt vuonna 2012 ja että näkymät vuodelle 2013 ovat pessimistisiä; ottaa huomioon, että työmarkkinoiden segmentoituminen on lisääntynyt edelleen, pitkäaikaistyöttömyys on noussut hälyttävälle tasolle, työssäkäyvien köyhyys on edelleen vakava ongelma, kotitalouksien keskimääräiset tulot vähentyvät monissa jäsenvaltioissa ja indikaattorit osoittavat köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen yleistyvän ja syvenevän, sekä sen, että työssäkäyvien köyhyys ja sosiaalisten erojen kärjistyminen on kasvussa monissa jäsenvaltioissa;

| C. | toteaa, että työttömyys on lisääntynyt merkittävästi vuodesta 2008 lähtien ja että työttömien määrä on noussut EU:ssa 25 miljoonaan, mikä vastaa 10,5 prosenttia työikäisestä väestöstä; ottaa huomioon, että työttömien määrä on noussut pelkästään edellisten 12 kuukauden aikana kahdella miljoonalla; ottaa huomioon, että työllisyys on heikentynyt voimakkaammin valtioissa, joissa julkisen talouden vakautus on ollut tuntuvinta; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että työttömyys on lisääntynyt merkittävästi vuodesta 2008 lähtien ja että työttömien määrä on noussut EU:ssa 25 miljoonaan, mikä vastaa 10,5 prosenttia työikäisestä väestöstä; ottaa huomioon, että työttömien määrä on noussut pelkästään edellisten 12 kuukauden aikana kahdella miljoonalla; ottaa huomioon, että työllisyys on heikentynyt voimakkaammin valtioissa, joissa julkisen talouden vakautus on ollut tuntuvinta;

| D. | toteaa, että nuorten työmarkkinatilanne on erityisen vaikea heidän koulutustasostaan riippumatta ja että nuoret päätyvät usein epävarmoihin työsuhteisiin ja palkattomiin harjoittelupaikkoihin; ottaa huomioon, että nuorten vaikea tilanne johtuu osittain hankittujen taitojen ja työmarkkinoiden kysynnän kohtaamattomuudesta, rajallisesta maantieteellisestä liikkuvuudesta, koulunkäynnin keskeyttämisestä varhain ilman tutkintoja, asianmukaisen osaamisen ja työkokemuksen puutteesta, epävarmoista työoloista, ammatillisen koulutuksen rajallisista mahdollisuuksista ja aktiivisen työmarkkinapolitiikan tehottomuudesta; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että nuorten työmarkkinatilanne on erityisen vaikea heidän koulutustasostaan riippumatta ja että nuoret päätyvät usein epävarmoihin työsuhteisiin ja palkattomiin harjoittelupaikkoihin; ottaa huomioon, että nuorten vaikea tilanne johtuu osittain hankittujen taitojen ja työmarkkinoiden kysynnän kohtaamattomuudesta, rajallisesta maantieteellisestä liikkuvuudesta, koulunkäynnin keskeyttämisestä varhain ilman tutkintoja, asianmukaisen osaamisen ja työkokemuksen puutteesta, epävarmoista työoloista, ammatillisen koulutuksen rajallisista mahdollisuuksista ja aktiivisen työmarkkinapolitiikan tehottomuudesta;

| E. | toteaa, että koko unionissa useampi kuin joka viides nuori (22,8 prosenttia) on työtön ja että joissakin jäsenvaltioissa yli 50 prosenttia nuorista on työttömiä; ottaa huomioon, että yli 7 miljoonaa alle 25-vuotiasta eurooppalaista on työelämän ja koulutuksen ulkopuolella; ottaa huomioon, että nämä luvut kasvavat edelleen ja että on olemassa vaara kokonaisen sukupolven menettämisestä; ottaa huomioon, että työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten auttamiseen tähtäävien toimien toteuttamatta jättämisestä aiheutuu EU:ssa arviolta 153 miljardin euron kustannukset; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että koko unionissa useampi kuin joka viides nuori (22,8 prosenttia) on työtön ja että joissakin jäsenvaltioissa yli 50 prosenttia nuorista on työttömiä; ottaa huomioon, että yli 7 miljoonaa alle 25-vuotiasta eurooppalaista on työelämän ja koulutuksen ulkopuolella; ottaa huomioon, että nämä luvut kasvavat edelleen ja että on olemassa vaara kokonaisen sukupolven menettämisestä; ottaa huomioon, että työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten auttamiseen tähtäävien toimien toteuttamatta jättämisestä aiheutuu EU:ssa arviolta 153 miljardin euron kustannukset;

| F. | ottaa huomioon, että komissio kehotti 30. tammikuuta 2012 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen Mahdollisuuksia nuorille -aloitteensa yhteydessä jäsenvaltioita kehittämään ja panemaan täytäntöön kattavia aloitteita nuorten työllisyyden, koulutuksen ja valmiuksien edistämiseksi sekä kehittämään kansallisissa uudistusohjelmissaan nuorisotyöllisyyssuunnitelmia; panee kuitenkin merkille, että valtaosa jäsenvaltioista ei ole vielä esittänyt kyseisiä aloitteita; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että komissio kehotti 30. tammikuuta 2012 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen Mahdollisuuksia nuorille -aloitteensa yhteydessä jäsenvaltioita kehittämään ja panemaan täytäntöön kattavia aloitteita nuorten työllisyyden, koulutuksen ja valmiuksien edistämiseksi sekä kehittämään kansallisissa uudistusohjelmissaan nuorisotyöllisyyssuunnitelmia; panee kuitenkin merkille, että valtaosa jäsenvaltioista ei ole vielä esittänyt kyseisiä aloitteita;

| G. | toteaa, että kriisistä kärsivät huomattavasti myös eläkeikää lähestyvät, pitkäaikaistyöttömät, kolmansista maista tulevat ja vähän koulutetut työntekijät; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että kriisistä kärsivät huomattavasti myös eläkeikää lähestyvät, pitkäaikaistyöttömät, kolmansista maista tulevat ja vähän koulutetut työntekijät;

| H. | katsoo, että eläkejärjestelmien kestävyyden takaamiseksi olisi toteutettava välttämättömiä uudistuksia; katsoo tässä yhteydessä, että todellista eläkeikää on mahdollista nostaa pakollista eläkeikää nostamatta, jos työmarkkinoilta varhain poistuvien määrää voitaisiin vähentää; katsoo, että todellisen eläkeiän nostaminen onnistuneesti edellyttää, että eläkejärjestelmän uudistuksiin liitetään toimintalinjoja, joilla kehitetään työllisyysmahdollisuuksia ikääntyville työntekijöille elinikäisen oppimisen avulla, joilla otetaan käyttöön veroetuihin liittyviä toimia, joilla tarjotaan kannustimia pysyä työelämässä pidempään, ja joilla tuetaan aktiivista tervettä ikääntymistä; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että eläkejärjestelmien kestävyyden takaamiseksi olisi toteutettava välttämättömiä uudistuksia; katsoo tässä yhteydessä, että todellista eläkeikää on mahdollista nostaa pakollista eläkeikää nostamatta, jos työmarkkinoilta varhain poistuvien määrää voitaisiin vähentää; katsoo, että todellisen eläkeiän nostaminen onnistuneesti edellyttää, että eläkejärjestelmän uudistuksiin liitetään toimintalinjoja, joilla kehitetään työllisyysmahdollisuuksia ikääntyville työntekijöille elinikäisen oppimisen avulla, joilla otetaan käyttöön veroetuihin liittyviä toimia, joilla tarjotaan kannustimia pysyä työelämässä pidempään, ja joilla tuetaan aktiivista tervettä ikääntymistä;

| I. | ottaa huomioon, että pitkäaikaistyöttömyyden määrä on noussut hälyttävän korkeaksi vuoden 2012 toisella neljänneksellä, ja luvut osoittavat, että 11,1 miljoonaa työtöntä eurooppalaista, mikä vastaa 4,6 prosenttia työikäisestä väestöstä, on ollut ilman työtä yli 12 kuukautta; ottaa huomioon, että työttömän henkilön työnsaannin todennäköisyys on vähentynyt useimmissa jäsenvaltioissa ja erityisesti niissä, joissa on toteutettu merkittäviä julkisen talouden vakauttamistoimenpiteitä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että pitkäaikaistyöttömyyden määrä on noussut hälyttävän korkeaksi vuoden 2012 toisella neljänneksellä, ja luvut osoittavat, että 11,1 miljoonaa työtöntä eurooppalaista, mikä vastaa 4,6 prosenttia työikäisestä väestöstä, on ollut ilman työtä yli 12 kuukautta; ottaa huomioon, että työttömän henkilön työnsaannin todennäköisyys on vähentynyt useimmissa jäsenvaltioissa ja erityisesti niissä, joissa on toteutettu merkittäviä julkisen talouden vakauttamistoimenpiteitä;

| J. | toteaa, että 27 jäsenvaltion unionissa arviolta 120:aa miljoonaa ihmistä uhkaa sosiaalinen syrjäytyminen, koska he ovat suuressa köyhyysvaarassa, elävät vakavassa aineellisessa puutteessa tai he elävät kotitalouksissa, joiden työssäkäyntiaste on hyvin alhainen; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että 27 jäsenvaltion unionissa arviolta 120:aa miljoonaa ihmistä uhkaa sosiaalinen syrjäytyminen, koska he ovat suuressa köyhyysvaarassa, elävät vakavassa aineellisessa puutteessa tai he elävät kotitalouksissa, joiden työssäkäyntiaste on hyvin alhainen;

| K. | ottaa huomioon, että sosiaaliturvamenot ovat pienentyneet lähes kaikissa jäsenvaltioissa, ja ottaa huomioon, että sosiaalisen suojelun komitea varoittaa tuloköyhyyden, lapsiköyhyyden, vakavan aineellisen puutteen ja sosiaalisen syrjäytymisen uhkaavan yhä useampia ihmisiä julkisen talouden vakauttamistoimenpiteiden vaikutusten vuoksi; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että sosiaaliturvamenot ovat pienentyneet lähes kaikissa jäsenvaltioissa, ja ottaa huomioon, että sosiaalisen suojelun komitea varoittaa tuloköyhyyden, lapsiköyhyyden, vakavan aineellisen puutteen ja sosiaalisen syrjäytymisen uhkaavan yhä useampia ihmisiä julkisen talouden vakauttamistoimenpiteiden vaikutusten vuoksi;

| L. | katsoo, että kasvun ja korkean työllisyysasteen saavuttaminen on välttämätön edellytys talouden elpymiselle, julkisen talouden vakauttamiselle sekä hyvinvointivaltion ja julkisen talouden kestävyydelle pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että kasvun ja korkean työllisyysasteen saavuttaminen on välttämätön edellytys talouden elpymiselle, julkisen talouden vakauttamiselle sekä hyvinvointivaltion ja julkisen talouden kestävyydelle pitkällä aikavälillä;

| M. | katsoo, että kohdennettujen sosiaalisten investointien olisi muodostettava valtaosa toimista, joilla jäsenvaltiot vastaavat kriisiin, sillä ne ovat ratkaisevan tärkeitä Eurooppa 2020 -strategian työllisyys-, sosiaali- ja koulutustavoitteiden saavuttamiselle; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että kohdennettujen sosiaalisten investointien olisi muodostettava valtaosa toimista, joilla jäsenvaltiot vastaavat kriisiin, sillä ne ovat ratkaisevan tärkeitä Eurooppa 2020 -strategian työllisyys-, sosiaali- ja koulutustavoitteiden saavuttamiselle;

| N. | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 30. tammikuuta 2012 esittämän näkökannan, että ”kasvu ja työllisyys elpyvät vain, jos noudatamme johdonmukaista ja laajapohjaista toimintatapaa, jossa yhdistyvät tulevaan kasvuun tehtävät investoinnit varmistava älykäs julkisen talouden vakauttaminen, terveet makrotalouspolitiikat sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden varmistava aktiivinen työllisyysstrategia”; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 30. tammikuuta 2012 esittämän näkökannan, että ”kasvu ja työllisyys elpyvät vain, jos noudatamme johdonmukaista ja laajapohjaista toimintatapaa, jossa yhdistyvät tulevaan kasvuun tehtävät investoinnit varmistava älykäs julkisen talouden vakauttaminen, terveet makrotalouspolitiikat sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden varmistava aktiivinen työllisyysstrategia”;

| O. | katsoo, että julkisen talouden vakauttamista on jatkettava korkean velkatason ja julkiselle taloudelle aiheutuvien pitkän aikavälin haasteiden vuoksi, mutta samalla on otettava asianmukaisesti huomioon se, että tämän on oltava keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoite; katsoo, että julkisen talouden vakauttamisella voi olla kielteisiä vaikutuksia kasvuun ja työllisyyteen lyhyellä aikavälillä erityisesti valtioissa, jotka ovat lamassa tai joiden kasvuluvut ovat marginaalisia, ja katsoo, että tämä vaarantaa tulevan kasvun ja työpaikkojen luomista koskevat mahdollisuudet; katsoo, että julkisen talouden vakauttaminen on toteutettava kasvua edistäen siten, ettei siitä aiheudu haittaa talouden kasvu- ja työllistämispotentiaalille tai yhteiskuntarakenteelle; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että julkisen talouden vakauttamista on jatkettava korkean velkatason ja julkiselle taloudelle aiheutuvien pitkän aikavälin haasteiden vuoksi, mutta samalla on otettava asianmukaisesti huomioon se, että tämän on oltava keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoite; katsoo, että julkisen talouden vakauttamisella voi olla kielteisiä vaikutuksia kasvuun ja työllisyyteen lyhyellä aikavälillä erityisesti valtioissa, jotka ovat lamassa tai joiden kasvuluvut ovat marginaalisia, ja katsoo, että tämä vaarantaa tulevan kasvun ja työpaikkojen luomista koskevat mahdollisuudet; katsoo, että julkisen talouden vakauttaminen on toteutettava kasvua edistäen siten, ettei siitä aiheudu haittaa talouden kasvu- ja työllistämispotentiaalille tai yhteiskuntarakenteelle;

| P. | ottaa huomioon, että rahoitusmarkkinoilla jännitteet pysyvät korkealla ja jäsenvaltioiden rahoituksensaantimahdollisuudet ovat epätasapainossa; ottaa huomioon, että korkeat riskipreemiot kasvattavat tarpeettomasti valtion velkataakkaa, mikä edellyttää tehokkaampia julkisen talouden vakauttamistoimia, syventää kriisiä ja heikentää näin kasvua ja työpaikkojen luomista; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että rahoitusmarkkinoilla jännitteet pysyvät korkealla ja jäsenvaltioiden rahoituksensaantimahdollisuudet ovat epätasapainossa; ottaa huomioon, että korkeat riskipreemiot kasvattavat tarpeettomasti valtion velkataakkaa, mikä edellyttää tehokkaampia julkisen talouden vakauttamistoimia, syventää kriisiä ja heikentää näin kasvua ja työpaikkojen luomista;

| Q. | toteaa, että tilanteen kiireellisyydestä huolimatta Euroopan unionilta jäävät saavuttamatta lähes kaikki Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet ja jäsenvaltioiden edistyminen Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa on tuottanut pettymyksen; toteaa, että vuoden 2012 kansallisissa uudistusohjelmissa tehdyt sitoumukset ovat riittämättömiä useimpien EU:n tasolla asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että tilanteen kiireellisyydestä huolimatta Euroopan unionilta jäävät saavuttamatta lähes kaikki Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet ja jäsenvaltioiden edistyminen Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa on tuottanut pettymyksen; toteaa, että vuoden 2012 kansallisissa uudistusohjelmissa tehdyt sitoumukset ovat riittämättömiä useimpien EU:n tasolla asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi;

| R. | ottaa huomioon, että EU sijoittaa koulutukseen ja ammattikoulutukseen, tutkimukseen ja innovointiin – jotka ovat talouskasvun ja työpaikkojen luomisen kannalta keskeisiä aloja – edelleen vähemmän kuin sen tärkeimmät taloudelliset kumppanit ja kilpailijat muualla maailmassa; toteaa, että tuottava investointi näillä aloilla on keskeisessä asemassa, jos kriisistä halutaan selviytyä kestävästi, ja se myös vahvistaa EU:n taloutta parantamalla kilpailukykyä ja tuottavuutta; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että EU sijoittaa koulutukseen ja ammattikoulutukseen, tutkimukseen ja innovointiin – jotka ovat talouskasvun ja työpaikkojen luomisen kannalta keskeisiä aloja – edelleen vähemmän kuin sen tärkeimmät taloudelliset kumppanit ja kilpailijat muualla maailmassa; toteaa, että tuottava investointi näillä aloilla on keskeisessä asemassa, jos kriisistä halutaan selviytyä kestävästi, ja se myös vahvistaa EU:n taloutta parantamalla kilpailukykyä ja tuottavuutta;

| S. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvonäkökohta on keskeinen Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteiden saavuttamiseksi, koska naiset ovat suurin vielä käyttämätön voimavara työmarkkinoilla; ottaa huomioon, että valtaosa köyhyysrajan alapuolella elävistä henkilöistä EU:ssa on naisia; katsoo, että julkisiin palveluihin, kuten lasten päivähoitoon ja muiden huollettavien hoitoon kohdistuvilla leikkauksilla on kielteinen vaikutus naisiin ja heidän mahdollisuuksiinsa osallistua työmarkkinoille; katsoo, että tämän vuoksi sukupuolinäkökohtien huomioon ottamiseen ja naisia koskeviin erityistoimiin on kiinnitettävä erityistä huomiota koko eurooppalaisen ohjausjakson ajan; katsoo, että naisten lakisääteinen eläkeikä on muutettava miesten eläkeikää vastaavaksi; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvonäkökohta on keskeinen Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteiden saavuttamiseksi, koska naiset ovat suurin vielä käyttämätön voimavara työmarkkinoilla; ottaa huomioon, että valtaosa köyhyysrajan alapuolella elävistä henkilöistä EU:ssa on naisia; katsoo, että julkisiin palveluihin, kuten lasten päivähoitoon ja muiden huollettavien hoitoon kohdistuvilla leikkauksilla on kielteinen vaikutus naisiin ja heidän mahdollisuuksiinsa osallistua työmarkkinoille; katsoo, että tämän vuoksi sukupuolinäkökohtien huomioon ottamiseen ja naisia koskeviin erityistoimiin on kiinnitettävä erityistä huomiota koko eurooppalaisen ohjausjakson ajan; katsoo, että naisten lakisääteinen eläkeikä on muutettava miesten eläkeikää vastaavaksi;

| T. | katsoo, että työllisyys-, sosiaali- ja talouspolitiikan välillä on tarpeen varmistaa laajempi vuorovaikutus eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä, kuten SEUT-sopimuksen 121 ja 148 artiklassa määrätään; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että työllisyys-, sosiaali- ja talouspolitiikan välillä on tarpeen varmistaa laajempi vuorovaikutus eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä, kuten SEUT-sopimuksen 121 ja 148 artiklassa määrätään;

| U. | katsoo, että on ensiarvoisen tärkeää edistää kaikkien eurooppalaiseen ohjausjaksoon osallistuvien toimijoiden demokraattista vastuuta, omaksi kokemista ja legitimiteettiä; toteaa, että Euroopan parlamentin asianmukainen osallistuminen on tältä osin olennaista; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että on ensiarvoisen tärkeää edistää kaikkien eurooppalaiseen ohjausjaksoon osallistuvien toimijoiden demokraattista vastuuta, omaksi kokemista ja legitimiteettiä; toteaa, että Euroopan parlamentin asianmukainen osallistuminen on tältä osin olennaista;

| V. | ottaa huomioon, että kansalliset parlamentit ovat kansalaisten valtuuttamia edustajia ja heidän oikeuksiensa takaajia; katsoo, että eurooppalaisen ohjausjakson käyttöönotossa olisi kunnioitettava täysimääräisesti kansallisten parlamenttien erioikeuksia; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että kansalliset parlamentit ovat kansalaisten valtuuttamia edustajia ja heidän oikeuksiensa takaajia; katsoo, että eurooppalaisen ohjausjakson käyttöönotossa olisi kunnioitettava täysimääräisesti kansallisten parlamenttien erioikeuksia;

Keskeiset viestit kevään Eurooppa-neuvostolle

| 1. | kehottaa Eurooppa-neuvostoa varmistamaan, että seuraavat viestit sisällytetään vuoden 2013 eurooppalaista ohjausjaksoa koskeviin toimintaohjeisiin, ja antaa puhemiehelle valtuudet puolustaa tätä kantaa kevään Eurooppa-neuvoston kokouksessa 14.–15. maaliskuuta 2013; viittaa etenkin tämän päätöslauselman liitteenä oleviin erityisiin suosituksiin, jotka Eurooppa-neuvoston on määrä hyväksyä toimintaohjeissaan; |
| --- | --- |

1.

kehottaa Eurooppa-neuvostoa varmistamaan, että seuraavat viestit sisällytetään vuoden 2013 eurooppalaista ohjausjaksoa koskeviin toimintaohjeisiin, ja antaa puhemiehelle valtuudet puolustaa tätä kantaa kevään Eurooppa-neuvoston kokouksessa 14.–15. maaliskuuta 2013; viittaa etenkin tämän päätöslauselman liitteenä oleviin erityisiin suosituksiin, jotka Eurooppa-neuvoston on määrä hyväksyä toimintaohjeissaan;

| 2. | pitää valitettavana, että viime vuoden eurooppalaisen ohjausjakson aikana tunnistetut ensisijaiset tavoitteet ja erityisesti ne, jotka liittyvät työpaikkojen luomiseen, työn laatuun sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan, eivät ole johtaneet odotettuihin tuloksiin; |
| --- | --- |

2.

pitää valitettavana, että viime vuoden eurooppalaisen ohjausjakson aikana tunnistetut ensisijaiset tavoitteet ja erityisesti ne, jotka liittyvät työpaikkojen luomiseen, työn laatuun sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan, eivät ole johtaneet odotettuihin tuloksiin;

| 3. | huomauttaa, että taloudellinen tilanne ja kriisin sosiaaliset seuraukset ovat entisestään pahentuneet edellisen vuoden aikana, ja korostaa sen vuoksi, että erityisesti työllisyys- ja sosiaalipolitiikan alalla on tärkeää vahvistaa jäsenvaltioiden sitoutumista vuoden 2013 toimintaohjeiden noudattamiseen; |
| --- | --- |

3.

huomauttaa, että taloudellinen tilanne ja kriisin sosiaaliset seuraukset ovat entisestään pahentuneet edellisen vuoden aikana, ja korostaa sen vuoksi, että erityisesti työllisyys- ja sosiaalipolitiikan alalla on tärkeää vahvistaa jäsenvaltioiden sitoutumista vuoden 2013 toimintaohjeiden noudattamiseen;

I.   
  Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet

| 4. | kehottaa Eurooppa-neuvostoa varmistamaan, että vuotuisen kasvuselvityksen pohjalta määritettävät vuotuiset toimintaohjeet ovat kaikilta osin sellaiset, että niillä keskitytään täyttämään kaikki Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet, jotka koskevat älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua; pitää valitettavana, että vuotuiseen kasvuselvitykseen 2013 ei sisältynyt edistymiskertomusta Eurooppa 2020 -strategiasta; kehottaa komissiota antamaan kyseisen kertomuksen hyvissä ajoin ennen Eurooppa-neuvoston kevätkokousta; |
| --- | --- |

4.

kehottaa Eurooppa-neuvostoa varmistamaan, että vuotuisen kasvuselvityksen pohjalta määritettävät vuotuiset toimintaohjeet ovat kaikilta osin sellaiset, että niillä keskitytään täyttämään kaikki Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet, jotka koskevat älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua; pitää valitettavana, että vuotuiseen kasvuselvitykseen 2013 ei sisältynyt edistymiskertomusta Eurooppa 2020 -strategiasta; kehottaa komissiota antamaan kyseisen kertomuksen hyvissä ajoin ennen Eurooppa-neuvoston kevätkokousta;

| 5. | pahoittelee, että vuoden 2012 toimintaohjeet ja niiden täytäntöönpano eivät ole olleet riittävän tehokkaita Eurooppa 2020 -strategian poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi; pitää valitettavana, että osa jäsenvaltioista on entistä kauempana Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisesta; |
| --- | --- |

5.

pahoittelee, että vuoden 2012 toimintaohjeet ja niiden täytäntöönpano eivät ole olleet riittävän tehokkaita Eurooppa 2020 -strategian poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi; pitää valitettavana, että osa jäsenvaltioista on entistä kauempana Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisesta;

| 6. | pahoittelee, että vuoden 2012 kansallisissa uudistusohjelmissa tehdyt sitoumukset ovat riittämättömiä useimpien EU:n tasolla asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi; on huolissaan siitä, että tämänhetkiset kansalliset tavoitteet eivät ole riittäviä Eurooppa 2020 -strategian työllisyyttä, koulutusta ja köyhyyden vähentämistä koskevien yleistavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

6.

pahoittelee, että vuoden 2012 kansallisissa uudistusohjelmissa tehdyt sitoumukset ovat riittämättömiä useimpien EU:n tasolla asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi; on huolissaan siitä, että tämänhetkiset kansalliset tavoitteet eivät ole riittäviä Eurooppa 2020 -strategian työllisyyttä, koulutusta ja köyhyyden vähentämistä koskevien yleistavoitteiden saavuttamiseksi;

| 7. | kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään vuoden 2013 kansallisissa uudistusohjelmissa tarvittavat sitoumukset Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

7.

kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään vuoden 2013 kansallisissa uudistusohjelmissa tarvittavat sitoumukset Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi;

| 8. | kehottaa Eurooppa-neuvostoa varmistamaan poliittisissa suuntaviivoissaan, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen varataan riittävästi EU:n varoja; kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan tehokkaammin varoja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen; |
| --- | --- |

8.

kehottaa Eurooppa-neuvostoa varmistamaan poliittisissa suuntaviivoissaan, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen varataan riittävästi EU:n varoja; kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan tehokkaammin varoja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen;

II.   
  Työpaikkojen luominen rakenneuudistusten ja kasvua tukevien sijoitusten avulla

| 9. | pitää valitettavana, että useimmat jäsenvaltiot eivät noudattaneet viime vuonna sitoumustaan esittää kansallinen työllisyyssuunnitelma osana vuoden 2012 kansallista uudistusohjelmaansa; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan tätä sitoumusta vuonna 2013; korostaa, että kansallisiin työllisyyssuunnitelmiin olisi sisällyttävä kattavia toimia työpaikkojen luomiseksi ja vihreän työllisyyden edistämiseksi, työllisyyspolitiikkojen ja rahoitusvälineiden välinen yhteys, työmarkkinauudistuksia, selkeä aikataulu monivuotisen uudistusohjelman toteuttamiseksi seuraavien 12 kuukauden aikana sekä tiedot aloista ja alueista, joilla on pula tietyn alan työntekijöistä tai liikaa tietyn alan työvoimaa; |
| --- | --- |

9.

pitää valitettavana, että useimmat jäsenvaltiot eivät noudattaneet viime vuonna sitoumustaan esittää kansallinen työllisyyssuunnitelma osana vuoden 2012 kansallista uudistusohjelmaansa; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan tätä sitoumusta vuonna 2013; korostaa, että kansallisiin työllisyyssuunnitelmiin olisi sisällyttävä kattavia toimia työpaikkojen luomiseksi ja vihreän työllisyyden edistämiseksi, työllisyyspolitiikkojen ja rahoitusvälineiden välinen yhteys, työmarkkinauudistuksia, selkeä aikataulu monivuotisen uudistusohjelman toteuttamiseksi seuraavien 12 kuukauden aikana sekä tiedot aloista ja alueista, joilla on pula tietyn alan työntekijöistä tai liikaa tietyn alan työvoimaa;

| 10. | pitää valitettavana, että komissio ei ole tehnyt kansallisista työllisyyssuunnitelmista pakollista vaatimusta, ja kehottaa komissiota valvomaan niiden valmistelua kunkin vuoden eurooppalaisen ohjausjakson aikana; |
| --- | --- |

10.

pitää valitettavana, että komissio ei ole tehnyt kansallisista työllisyyssuunnitelmista pakollista vaatimusta, ja kehottaa komissiota valvomaan niiden valmistelua kunkin vuoden eurooppalaisen ohjausjakson aikana;

| 11. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan työpaikkojen luomisen edistämiseksi toimenpiteitä, kuten työn verotuksen uudistuksia, joilla kannustetaan työllisyyttä, edistetään ja tuetaan aitoa ja vapaaehtoista itsenäistä ammatinharjoittamista ja yritysten perustamista, parannetaan liiketoiminnan edellytyksiä ja helpotetaan pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksia, muutetaan epävirallinen ja pimeä työ laillisiksi työsuhteiksi, uudistetaan työmarkkinoita tarvittaessa mukautuvammiksi, dynaamisemmiksi, kilpailukykyisemmiksi ja osallistavammiksi ja varmistetaan samalla työntekijöiden riittävä suoja, tarjotaan työntekijöille muuttuvien työmarkkinoiden edellyttämiä taitoja ja välineitä, nykyaikaistetaan palkanmuodostusjärjestelmiä – käymällä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, johon työmarkkinaosapuolet osallistuvat aktiivisesti, ja säilyttäen samalla työmarkkinasuhteiden kansallisten mallien moninaisuus –, varmistetaan, että palkat kehittyvät tuottavuuden kehityksen mukaisesti ihmisarvoisen elämän takaavan palkan rajoissa sekä hyödynnetään vihreän talouden, terveyden- ja sosiaalihuollon sekä tieto- ja viestintätekniikan kaltaisten alojen korkeaa työllistämispotentiaalia kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi; |
| --- | --- |

11.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan työpaikkojen luomisen edistämiseksi toimenpiteitä, kuten työn verotuksen uudistuksia, joilla kannustetaan työllisyyttä, edistetään ja tuetaan aitoa ja vapaaehtoista itsenäistä ammatinharjoittamista ja yritysten perustamista, parannetaan liiketoiminnan edellytyksiä ja helpotetaan pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksia, muutetaan epävirallinen ja pimeä työ laillisiksi työsuhteiksi, uudistetaan työmarkkinoita tarvittaessa mukautuvammiksi, dynaamisemmiksi, kilpailukykyisemmiksi ja osallistavammiksi ja varmistetaan samalla työntekijöiden riittävä suoja, tarjotaan työntekijöille muuttuvien työmarkkinoiden edellyttämiä taitoja ja välineitä, nykyaikaistetaan palkanmuodostusjärjestelmiä – käymällä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, johon työmarkkinaosapuolet osallistuvat aktiivisesti, ja säilyttäen samalla työmarkkinasuhteiden kansallisten mallien moninaisuus –, varmistetaan, että palkat kehittyvät tuottavuuden kehityksen mukaisesti ihmisarvoisen elämän takaavan palkan rajoissa sekä hyödynnetään vihreän talouden, terveyden- ja sosiaalihuollon sekä tieto- ja viestintätekniikan kaltaisten alojen korkeaa työllistämispotentiaalia kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi;

III.   
  Nuorten työllisyys

| 12. | kehottaa Eurooppa-neuvostoa tekemään nuorisotyöttömyydestä painopistealan vuoden 2013 toimintaohjeissa; |
| --- | --- |

12.

kehottaa Eurooppa-neuvostoa tekemään nuorisotyöttömyydestä painopistealan vuoden 2013 toimintaohjeissa;

| 13. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan päättäväisiä toimenpiteitä nuorisotyöttömyyden torjumiseksi, kuten kohdennettuja aktiivisia työmarkkinapoliittisia toimia, ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän välistä epäsuhtaisuutta torjuvia toimia, estämällä erityisesti koulunkäynnin tai oppisopimuskoulutuksen keskeyttämisen varhaisessa vaiheessa ja varmistamalla, että koulutus- ja ammattikoulutusjärjestelmät tarjoavat nuorille tarvittavat tiedot tehokkaalla tavalla, sekä edistämällä nuorten yrittäjyyttä ja tehokasta liiketoiminnan kehittämisen tukea ja järjestelyjä, joilla turvataan siirtyminen koulutuksesta työelämään; |
| --- | --- |

13.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan päättäväisiä toimenpiteitä nuorisotyöttömyyden torjumiseksi, kuten kohdennettuja aktiivisia työmarkkinapoliittisia toimia, ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän välistä epäsuhtaisuutta torjuvia toimia, estämällä erityisesti koulunkäynnin tai oppisopimuskoulutuksen keskeyttämisen varhaisessa vaiheessa ja varmistamalla, että koulutus- ja ammattikoulutusjärjestelmät tarjoavat nuorille tarvittavat tiedot tehokkaalla tavalla, sekä edistämällä nuorten yrittäjyyttä ja tehokasta liiketoiminnan kehittämisen tukea ja järjestelyjä, joilla turvataan siirtyminen koulutuksesta työelämään;

| 14. | tukee voimakkaasti komission ehdotusta nuorisotakuujärjestelmistä; kehottaa panemaan nuorisotakuun nopeasti täytäntöön ja kehottaa myöntämään siihen riittävästi rahoitusta; katsoo, että Euroopan sosiaalirahastolla olisi oltava keskeinen rooli nuorisotakuujärjestelmien rahoittajana ja että unionin ja jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien välillä olisi pyrittävä löytämään sopiva tasapaino; |
| --- | --- |

14.

tukee voimakkaasti komission ehdotusta nuorisotakuujärjestelmistä; kehottaa panemaan nuorisotakuun nopeasti täytäntöön ja kehottaa myöntämään siihen riittävästi rahoitusta; katsoo, että Euroopan sosiaalirahastolla olisi oltava keskeinen rooli nuorisotakuujärjestelmien rahoittajana ja että unionin ja jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien välillä olisi pyrittävä löytämään sopiva tasapaino;

| 15. | kehottaa jäsenvaltiota kehittämään kattavia strategioita nuorille, jotka ovat työelämän ja koulutuksen ulkopuolella; kehottaa niitä myös osoittamaan kyseisten strategioiden laatimisessa taloudellista yhteisvastuuta niitä jäsenvaltioita kohtaan, joissa julkisen talouden liikkumavara on vähäinen; |
| --- | --- |

15.

kehottaa jäsenvaltiota kehittämään kattavia strategioita nuorille, jotka ovat työelämän ja koulutuksen ulkopuolella; kehottaa niitä myös osoittamaan kyseisten strategioiden laatimisessa taloudellista yhteisvastuuta niitä jäsenvaltioita kohtaan, joissa julkisen talouden liikkumavara on vähäinen;

IV.   
  Mukautuvammat, dynaamisemmat ja osallistavammat työmarkkinat sekä laadukkaammat työpaikat

| 16. | pitää valitettavana, että vuotuisessa kasvuselvityksessä 2013 ei käsitellä työpaikkojen laatua ja että siinä kiinnitetään liian vähän huomiota tarvittavien edellytysten luomiseen työvoimaosuuden lisäämiselle erityisesti, kun kyseessä ovat naiset, yli 45-vuotiaat työntekijät, vammaiset ja vähäosaisimmat henkilöt; |
| --- | --- |

16.

pitää valitettavana, että vuotuisessa kasvuselvityksessä 2013 ei käsitellä työpaikkojen laatua ja että siinä kiinnitetään liian vähän huomiota tarvittavien edellytysten luomiseen työvoimaosuuden lisäämiselle erityisesti, kun kyseessä ovat naiset, yli 45-vuotiaat työntekijät, vammaiset ja vähäosaisimmat henkilöt;

| 17. | palauttaa mieliin, että erityisesti työllisyys- ja sosiaalialan indikaattoreita koskeva sisäinen epätasapaino jäsenvaltioiden välillä syvenee; huomauttaa, että jäsenvaltiot, joiden työmarkkinoiden segmentoituminen on suhteellisen vähäistä, joilla on vahva sosiaaliturvajärjestelmä, jotka voivat tilapäisesti mukauttaa työaikaa ja joilla on muita joustavia työjärjestelyitä (sisäinen joustavuus) sekä tehokkaat työehtosopimusmallit, ovat osoittautuneet kestävämmiksi kriisin aiheuttamien työllisyysvaikutusten ja sosiaalisten seurausten alalla; |
| --- | --- |

17.

palauttaa mieliin, että erityisesti työllisyys- ja sosiaalialan indikaattoreita koskeva sisäinen epätasapaino jäsenvaltioiden välillä syvenee; huomauttaa, että jäsenvaltiot, joiden työmarkkinoiden segmentoituminen on suhteellisen vähäistä, joilla on vahva sosiaaliturvajärjestelmä, jotka voivat tilapäisesti mukauttaa työaikaa ja joilla on muita joustavia työjärjestelyitä (sisäinen joustavuus) sekä tehokkaat työehtosopimusmallit, ovat osoittautuneet kestävämmiksi kriisin aiheuttamien työllisyysvaikutusten ja sosiaalisten seurausten alalla;

| 18. | vaatii, että työmarkkinoiden on oltava mukautuvampia ja dynaamisempia, että niiden on voitava sopeutua taloudellisen tilanteen häiriöihin ilman, että aiheutetaan irtisanomisia, ja että niiden on oltava kattavampia ja edistettävä erityisesti suojattomimmassa ja heikoimmassa asemassa olevien henkilöiden työvoimaosuuden lisäämistä; |
| --- | --- |

18.

vaatii, että työmarkkinoiden on oltava mukautuvampia ja dynaamisempia, että niiden on voitava sopeutua taloudellisen tilanteen häiriöihin ilman, että aiheutetaan irtisanomisia, ja että niiden on oltava kattavampia ja edistettävä erityisesti suojattomimmassa ja heikoimmassa asemassa olevien henkilöiden työvoimaosuuden lisäämistä;

| 19. | varoittaa, että säästötoimenpiteillä ei saisi vaarantaa työllisyyden laatua eikä sosiaaliturvaa tai terveys- ja turvallisuusnormeja; kehottaa jäsenvaltioita edistämään niiden yritysten ja pk-yritysten tunnistamista, jotka pyrkivät lakisääteisiä vähimmäisvelvoitteita parempaan työntekijöiden sosiaaliseen suojeluun; |
| --- | --- |

19.

varoittaa, että säästötoimenpiteillä ei saisi vaarantaa työllisyyden laatua eikä sosiaaliturvaa tai terveys- ja turvallisuusnormeja; kehottaa jäsenvaltioita edistämään niiden yritysten ja pk-yritysten tunnistamista, jotka pyrkivät lakisääteisiä vähimmäisvelvoitteita parempaan työntekijöiden sosiaaliseen suojeluun;

V.   
  Koulutukseen investoiminen

| 20. | korostaa, että koulutuksen asema on keskeinen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että koulutuksen asema on keskeinen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi;

| 21. | korostaa, että on tärkeää vähentää koulunkäynnin varhain keskeyttävien osuutta, jotta voidaan pitää työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten määrä mahdollisimman pienenä; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että on tärkeää vähentää koulunkäynnin varhain keskeyttävien osuutta, jotta voidaan pitää työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten määrä mahdollisimman pienenä;

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan tehokkaat ja riittävät investoinnit koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen samalla, kun ne jatkavat kestävää, kasvua edistävää ja eriytettyä julkisen talouden vakauttamista, jotta voidaan täyttää kaikki Eurooppa 2020 -strategiassa tehdyt sitoumukset; |
| --- | --- |

22.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan tehokkaat ja riittävät investoinnit koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen samalla, kun ne jatkavat kestävää, kasvua edistävää ja eriytettyä julkisen talouden vakauttamista, jotta voidaan täyttää kaikki Eurooppa 2020 -strategiassa tehdyt sitoumukset;

| 23. | kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään koulutukseen sekä nuoriso- ja urheilualaan liittyvät EU:n vaihto-ohjelmat eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä toteutettaviin toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

23.

kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään koulutukseen sekä nuoriso- ja urheilualaan liittyvät EU:n vaihto-ohjelmat eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä toteutettaviin toimenpiteisiin;

VI.   
  Julkisten palvelujen laadun takaaminen sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen

| 24. | on erittäin huolestunut siitä, että köyhyys ja työttömyys ovat lisääntyneet kaikissa ikäryhmissä sitten edellisen, vuoden 2012 eurooppalaisen ohjausjakson; |
| --- | --- |

24.

on erittäin huolestunut siitä, että köyhyys ja työttömyys ovat lisääntyneet kaikissa ikäryhmissä sitten edellisen, vuoden 2012 eurooppalaisen ohjausjakson;

| 25. | pitää myönteisenä, että vuotuisessa kasvuselvityksessä 2013 käsitellään köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä sekä torjutaan kriisin sosiaalisia seurauksia; kehottaa komissiota painottamaan näitä toimenpiteitä maakohtaisissa suosituksissa ja erityisesti käsittelemään työssäkäyvien köyhyyttä, niiden henkilöiden köyhyyttä, joiden yhteydet työmarkkinoille ovat rajalliset tai olemattomat, sekä vanhusten köyhyyttä; kehottaa Eurooppa-neuvostoa hyväksymään tällaisen ohjeen kiireellisesti; |
| --- | --- |

25.

pitää myönteisenä, että vuotuisessa kasvuselvityksessä 2013 käsitellään köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä sekä torjutaan kriisin sosiaalisia seurauksia; kehottaa komissiota painottamaan näitä toimenpiteitä maakohtaisissa suosituksissa ja erityisesti käsittelemään työssäkäyvien köyhyyttä, niiden henkilöiden köyhyyttä, joiden yhteydet työmarkkinoille ovat rajalliset tai olemattomat, sekä vanhusten köyhyyttä; kehottaa Eurooppa-neuvostoa hyväksymään tällaisen ohjeen kiireellisesti;

| 26. | katsoo, että kokonaisvaltaisten aktiivisten osallistamisstrategioiden toteuttamisen on oltava keskeisellä sijalla EU:n ja jäsenvaltioiden sosiaalipoliittisissa ohjelmissa; |
| --- | --- |

26.

katsoo, että kokonaisvaltaisten aktiivisten osallistamisstrategioiden toteuttamisen on oltava keskeisellä sijalla EU:n ja jäsenvaltioiden sosiaalipoliittisissa ohjelmissa;

VII.   
  Suhteelliset ja eriytetyt kasvua edistävät strategiat julkisen talouden vakauttamiseksi ja samanaikainen talouden elpymisen ja työpaikkojen luomisen varmistaminen

| 27. | on tietoinen tarpeesta vakauttaa julkista taloutta suhteellisella ja eriytetyllä kasvua edistävällä tavalla, jotta voidaan välttää kielteiset lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutukset kasvuun ja työllisyyteen ja varmistaa samalla julkisen talouden kestävyys; korostaa, että julkisen talouden vakauttamista koskevia ohjelmia olisi arvioitava sen perusteella, miten ne vaikuttavat lyhyellä aikavälillä kasvuun, työllisyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen erityisesti valtioissa, joiden talous on taantumassa tai joiden kasvuluvut ovat marginaalisia; kehottaa komissiota ja Eurooppa-neuvostoa hyödyntämään taloudellisen taantuman aikana täysimääräisesti asetuksissa (EU) N:o 1175/2011 ja (EU) N:o 1177/2011 säädettyä joustoa; |
| --- | --- |

27.

on tietoinen tarpeesta vakauttaa julkista taloutta suhteellisella ja eriytetyllä kasvua edistävällä tavalla, jotta voidaan välttää kielteiset lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutukset kasvuun ja työllisyyteen ja varmistaa samalla julkisen talouden kestävyys; korostaa, että julkisen talouden vakauttamista koskevia ohjelmia olisi arvioitava sen perusteella, miten ne vaikuttavat lyhyellä aikavälillä kasvuun, työllisyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen erityisesti valtioissa, joiden talous on taantumassa tai joiden kasvuluvut ovat marginaalisia; kehottaa komissiota ja Eurooppa-neuvostoa hyödyntämään taloudellisen taantuman aikana täysimääräisesti asetuksissa (EU) N:o 1175/2011 ja (EU) N:o 1177/2011 säädettyä joustoa;

| 28. | korostaa, että komission olisi otettava erityiset paikalliset, alueelliset ja kansalliset suuntaukset sekä ennusteeseensa (johon vuotuiset kasvuselvitykset perustuvat) mahdollisesti sisältyvät virheet paremmin huomioon; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että komission olisi otettava erityiset paikalliset, alueelliset ja kansalliset suuntaukset sekä ennusteeseensa (johon vuotuiset kasvuselvitykset perustuvat) mahdollisesti sisältyvät virheet paremmin huomioon;

| 29. | katsoo, että julkisen talouden vakauttaminen olisi toteutettava oikeasuhtaisella ja kasvua tukevalla tavalla ja että vakautuksen tahtia olisi eriytettävä eri valtioissa niiden julkisen talouden tilan ja koko Euroopan talouden tilan mukaisesti, jotta voidaan välttää kielteiset kasvu- ja työllisyysvaikutukset ja varmistaa velan kestävyys; |
| --- | --- |

29.

katsoo, että julkisen talouden vakauttaminen olisi toteutettava oikeasuhtaisella ja kasvua tukevalla tavalla ja että vakautuksen tahtia olisi eriytettävä eri valtioissa niiden julkisen talouden tilan ja koko Euroopan talouden tilan mukaisesti, jotta voidaan välttää kielteiset kasvu- ja työllisyysvaikutukset ja varmistaa velan kestävyys;

| 30. | kehottaa komissiota muuttamaan IMF:n hiljattain tekemien tarkistusten mukaisiksi mallit, jotka koskevat jäsenvaltioiden talousarvioihin tehtävien julkisen talouden leikkausten kerrannaisvaikutusten seurauksia talouteen ja työpaikkojen luomiseen; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota muuttamaan IMF:n hiljattain tekemien tarkistusten mukaisiksi mallit, jotka koskevat jäsenvaltioiden talousarvioihin tehtävien julkisen talouden leikkausten kerrannaisvaikutusten seurauksia talouteen ja työpaikkojen luomiseen;

| 31. | kehottaa Eurooppa-neuvostoa varmistamaan toimintaohjeissaan eri painopistealojen välisen johdonmukaisuuden, jotta ei vaaranneta kestävän kasvun ja työpaikkojen luomisen mahdollisuuksia, lisätä köyhyyttä ja sosiaalista syrjintää tai estetä kaikkien saatavilla olevien laadukkaiden julkisten palvelujen tarjontaa; pitää tärkeimpänä painopisteenä, että otetaan käyttöön yhdennettyjä uudistustoimia ja investointeja, joilla edistetään kasvua ja työpaikkojen luomista, ja että samalla varmistetaan julkisen talouden kestävyys; |
| --- | --- |

31.

kehottaa Eurooppa-neuvostoa varmistamaan toimintaohjeissaan eri painopistealojen välisen johdonmukaisuuden, jotta ei vaaranneta kestävän kasvun ja työpaikkojen luomisen mahdollisuuksia, lisätä köyhyyttä ja sosiaalista syrjintää tai estetä kaikkien saatavilla olevien laadukkaiden julkisten palvelujen tarjontaa; pitää tärkeimpänä painopisteenä, että otetaan käyttöön yhdennettyjä uudistustoimia ja investointeja, joilla edistetään kasvua ja työpaikkojen luomista, ja että samalla varmistetaan julkisen talouden kestävyys;

| 32. | kehottaa Eurooppa-neuvostoa siinä tapauksessa, että se hyväksyy vuotuisen kasvuselvityksen ensimmäiseksi ensisijaiseksi tavoitteeksi ”eriytetyn, kasvua edistävän julkisen talouden vakauttamisen”, selittämään nimenomaisesti, miten kyseinen tavoite voidaan saavuttaa tinkimättä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisen ja köyhyyden torjunnan tavoitteista, jotka esitetään neljännessä ensisijaisessa tavoitteessa ”työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin puuttuminen”; |
| --- | --- |

32.

kehottaa Eurooppa-neuvostoa siinä tapauksessa, että se hyväksyy vuotuisen kasvuselvityksen ensimmäiseksi ensisijaiseksi tavoitteeksi ”eriytetyn, kasvua edistävän julkisen talouden vakauttamisen”, selittämään nimenomaisesti, miten kyseinen tavoite voidaan saavuttaa tinkimättä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisen ja köyhyyden torjunnan tavoitteista, jotka esitetään neljännessä ensisijaisessa tavoitteessa ”työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin puuttuminen”;

| 33. | korostaa tarvetta saada aikaan täysimääräinen johdonmukaisuus julkisen talouden vakauttamisen ja taloudellisten toimien sekä toisaalta sosiaalipolitiikan, kasvu- ja työllisyystoimenpiteiden välillä; |
| --- | --- |

33.

korostaa tarvetta saada aikaan täysimääräinen johdonmukaisuus julkisen talouden vakauttamisen ja taloudellisten toimien sekä toisaalta sosiaalipolitiikan, kasvu- ja työllisyystoimenpiteiden välillä;

| 34. | huomauttaa, että julkisen talouden erittäin niukkojen määrärahojen ja yksityisen sektorin heikentyneen lainanantokapasiteetin aikana rakennerahastot ja koheesiorahasto toimivat määrärahojen suuruuden ja rahastoille asetettujen tavoitteiden vuoksi jäsenvaltioiden käytössä olevana olennaisena vipuvartena talouden elvyttämisessä ja Eurooppa 2020 -strategiassa vahvistettujen kasvu- ja työllisyystavoitteiden saavuttamisen tukemisessa; korostaa tässä yhteydessä, että ottaen huomioon koheesiopolitiikan keskeisen merkityksen kansallisten ohjelmien kehittämisessä talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson aikana vuotuisessa kasvuselvityksessä olisi keskityttävä ensisijaisesti kyseiseen politiikkaan, jonka vaikutuksen olisi oltava nähtävissä myös EU:ssa kasvusta ja työllisyydestä vuosittain käydyssä keskustelussa; |
| --- | --- |

34.

huomauttaa, että julkisen talouden erittäin niukkojen määrärahojen ja yksityisen sektorin heikentyneen lainanantokapasiteetin aikana rakennerahastot ja koheesiorahasto toimivat määrärahojen suuruuden ja rahastoille asetettujen tavoitteiden vuoksi jäsenvaltioiden käytössä olevana olennaisena vipuvartena talouden elvyttämisessä ja Eurooppa 2020 -strategiassa vahvistettujen kasvu- ja työllisyystavoitteiden saavuttamisen tukemisessa; korostaa tässä yhteydessä, että ottaen huomioon koheesiopolitiikan keskeisen merkityksen kansallisten ohjelmien kehittämisessä talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson aikana vuotuisessa kasvuselvityksessä olisi keskityttävä ensisijaisesti kyseiseen politiikkaan, jonka vaikutuksen olisi oltava nähtävissä myös EU:ssa kasvusta ja työllisyydestä vuosittain käydyssä keskustelussa;

VIII.   
  Demokraattinen legitiimiys ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen

| 35. | on huolissaan siitä, että Euroopan parlamentin, kansallisten parlamenttien, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan asema eurooppalaisessa ohjausjaksossa on edelleen rajallinen; korostaa, että komission esittämissä vuotuiseen kasvuselvitykseen sisältyvissä toimintaohjeissa, jotka Eurooppa-neuvoston on hyväksyttävä, ei oteta riittävästi huomioon parlamentin osallistumista ja kansalaistoimintaa ja sen vuoksi demokraattista legitiimiyttä; |
| --- | --- |

35.

on huolissaan siitä, että Euroopan parlamentin, kansallisten parlamenttien, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan asema eurooppalaisessa ohjausjaksossa on edelleen rajallinen; korostaa, että komission esittämissä vuotuiseen kasvuselvitykseen sisältyvissä toimintaohjeissa, jotka Eurooppa-neuvoston on hyväksyttävä, ei oteta riittävästi huomioon parlamentin osallistumista ja kansalaistoimintaa ja sen vuoksi demokraattista legitiimiyttä;

| 36. | katsoo, että Euroopan parlamentin rooli on oleellisen tärkeä tarvittavan demokraattisen legitiimiyden luomisessa; katsoo, että koska vuotuiseen kasvuselvitykseen sovellettavalle tavanomaiselle lainsäätämisjärjestykselle ei ole oikeusperustaa, Eurooppa-neuvoston olisi toimintaohjeita hyväksyessään otettava huomioon parlamentin huomautukset, jotta demokraattinen legitiimiys voidaan varmistaa; |
| --- | --- |

36.

katsoo, että Euroopan parlamentin rooli on oleellisen tärkeä tarvittavan demokraattisen legitiimiyden luomisessa; katsoo, että koska vuotuiseen kasvuselvitykseen sovellettavalle tavanomaiselle lainsäätämisjärjestykselle ei ole oikeusperustaa, Eurooppa-neuvoston olisi toimintaohjeita hyväksyessään otettava huomioon parlamentin huomautukset, jotta demokraattinen legitiimiys voidaan varmistaa;

| 37. | pyytää komissiota vaatimaan jäsenvaltioita takaamaan kansallisten uudistusohjelmien laatimisessa mahdollisimman suuren avoimuuden sekä kansallisten parlamenttien ja työmarkkinaosapuolten laajan osallistumisen laatimistyöhön; |
| --- | --- |

37.

pyytää komissiota vaatimaan jäsenvaltioita takaamaan kansallisten uudistusohjelmien laatimisessa mahdollisimman suuren avoimuuden sekä kansallisten parlamenttien ja työmarkkinaosapuolten laajan osallistumisen laatimistyöhön;

Työllisyys- ja sosiaalialalla toteutettavat lisätoimet

Työpaikkojen luominen rakenneuudistusten ja kasvua edistävien investointien avulla

| 38. | muistuttaa, että työllistävän kasvun vahvistaminen vaatii työllisyyspolitiikkaa, jolla saadaan aikaan suotuisat edellytykset työpaikkojen luomiselle, helpotetaan myönteistä siirtymistä työpaikasta toiseen ja työttömyydestä työhön, lisätään työvoiman tarjontaa ja parannetaan sen maantieteellistä kohtaamista sekä osaamisen ja työmarkkinoiden tarpeiden kohtaamista; |
| --- | --- |

38.

muistuttaa, että työllistävän kasvun vahvistaminen vaatii työllisyyspolitiikkaa, jolla saadaan aikaan suotuisat edellytykset työpaikkojen luomiselle, helpotetaan myönteistä siirtymistä työpaikasta toiseen ja työttömyydestä työhön, lisätään työvoiman tarjontaa ja parannetaan sen maantieteellistä kohtaamista sekä osaamisen ja työmarkkinoiden tarpeiden kohtaamista;

| 39. | korostaa, että työmarkkinoilla tarvitaan uudistuksia työn tuottavuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi, jotta parannetaan EU:n talouden kilpailukykyä ja mahdollistetaan kestävä kasvu ja työpaikkojen luominen samalla kun noudatetaan tinkimättä EU:n sosiaalialan säännöstön ja sen periaatteiden sanamuotoa ja tarkoitusta; katsoo, että työmarkkinoiden uudistukset olisi toteutettava siten, että edistetään työpaikkojen laatua; |
| --- | --- |

39.

korostaa, että työmarkkinoilla tarvitaan uudistuksia työn tuottavuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi, jotta parannetaan EU:n talouden kilpailukykyä ja mahdollistetaan kestävä kasvu ja työpaikkojen luominen samalla kun noudatetaan tinkimättä EU:n sosiaalialan säännöstön ja sen periaatteiden sanamuotoa ja tarkoitusta; katsoo, että työmarkkinoiden uudistukset olisi toteutettava siten, että edistetään työpaikkojen laatua;

| 40. | ehdottaa, että jäsenvaltiot keventävät talouden olosuhteiden salliessa työn verotusta erityisesti, kun kyseessä ovat matalapalkkaiset ja vähän koulutetut työntekijät ja heikossa asemassa olevat ryhmät; katsoo, että hyvin kohdennetut tilapäiset sosiaaliturvamaksujen alennukset tai uusien työntekijöiden tukijärjestelmät, kun kyseessä ovat erityisesti vähän koulutetut henkilöt ja pitkäaikaistyöttömät, ovat erittäin tehokkaita kannustimia työpaikkojen luomiseksi; |
| --- | --- |

40.

ehdottaa, että jäsenvaltiot keventävät talouden olosuhteiden salliessa työn verotusta erityisesti, kun kyseessä ovat matalapalkkaiset ja vähän koulutetut työntekijät ja heikossa asemassa olevat ryhmät; katsoo, että hyvin kohdennetut tilapäiset sosiaaliturvamaksujen alennukset tai uusien työntekijöiden tukijärjestelmät, kun kyseessä ovat erityisesti vähän koulutetut henkilöt ja pitkäaikaistyöttömät, ovat erittäin tehokkaita kannustimia työpaikkojen luomiseksi;

| 41. | panee merkille, että väestörakenteen muutos vaikuttaa selkeästi sosiaalisen infrastruktuurin tarjoamiseen, mikä muodostaa vakavia haasteita kaikille sukupolville kaikkialla EU:ssa; korostaa tässä yhteydessä, että komission selvityksessä olisi käsiteltävä tarkemmin koheesiopolitiikkojen roolia demografisiin haasteisiin vastaamisessa; |
| --- | --- |

41.

panee merkille, että väestörakenteen muutos vaikuttaa selkeästi sosiaalisen infrastruktuurin tarjoamiseen, mikä muodostaa vakavia haasteita kaikille sukupolville kaikkialla EU:ssa; korostaa tässä yhteydessä, että komission selvityksessä olisi käsiteltävä tarkemmin koheesiopolitiikkojen roolia demografisiin haasteisiin vastaamisessa;

| 42. | korostaa, että on toteutettava välttämättömiä uudistuksia eläkejärjestelmien kestävyyden takaamiseksi; katsoo, että eläkeikää voitaisiin arvioida terveen elinajan odotteen kehityksen perusteella, mutta muistuttaa, että todellista eläkeikää on edelleen mahdollista nostaa pakollista eläkeikää nostamatta, jos työmarkkinoilta varhain poistuvien määrää saadaan vähennettyä; katsoo, että todellisen eläkeiän nostaminen onnistuneesti edellyttää, että eläkejärjestelmän uudistuksiin liittyy toimintalinjoja, joilla kehitetään työllisyysmahdollisuuksia ikääntyville työntekijöille elinikäisen oppimisen avulla ja joilla otetaan käyttöön veroetuihin liittyviä toimia, joilla tarjotaan kannustimia pysyä työelämässä pidempään, ja joilla tuetaan aktiivista tervettä ikääntymistä; |
| --- | --- |

42.

korostaa, että on toteutettava välttämättömiä uudistuksia eläkejärjestelmien kestävyyden takaamiseksi; katsoo, että eläkeikää voitaisiin arvioida terveen elinajan odotteen kehityksen perusteella, mutta muistuttaa, että todellista eläkeikää on edelleen mahdollista nostaa pakollista eläkeikää nostamatta, jos työmarkkinoilta varhain poistuvien määrää saadaan vähennettyä; katsoo, että todellisen eläkeiän nostaminen onnistuneesti edellyttää, että eläkejärjestelmän uudistuksiin liittyy toimintalinjoja, joilla kehitetään työllisyysmahdollisuuksia ikääntyville työntekijöille elinikäisen oppimisen avulla ja joilla otetaan käyttöön veroetuihin liittyviä toimia, joilla tarjotaan kannustimia pysyä työelämässä pidempään, ja joilla tuetaan aktiivista tervettä ikääntymistä;

| 43. | kehottaa komissiota toteuttamaan jäsenvaltioiden kanssa toimia, jotta varmistetaan, että säästöohjelmilla ei haitata työpaikkojen luomista koskevia toimenpiteitä tai kasvua edistäviä toimintalinjoja, eikä vaaranneta sosiaalista suojelua; kehottaa jäsenvaltioita painottamaan ensisijaisesti esimerkiksi koulutuksen, elinikäisen oppimisen, tutkimuksen ja innovoinnin sekä energiatehokkuuden kaltaisten kasvua tukevien alojen rahoitusta sekä varmistamaan kyseisten menojen tehokkuuden; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota toteuttamaan jäsenvaltioiden kanssa toimia, jotta varmistetaan, että säästöohjelmilla ei haitata työpaikkojen luomista koskevia toimenpiteitä tai kasvua edistäviä toimintalinjoja, eikä vaaranneta sosiaalista suojelua; kehottaa jäsenvaltioita painottamaan ensisijaisesti esimerkiksi koulutuksen, elinikäisen oppimisen, tutkimuksen ja innovoinnin sekä energiatehokkuuden kaltaisten kasvua tukevien alojen rahoitusta sekä varmistamaan kyseisten menojen tehokkuuden;

| 44. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että innovatiivisilla EU:n rahoitusvälineillä voidaan käynnistää kohdennettuja investointeja, saada aikaan kerrannaisvaikutuksia EU:n talousarviossa ja lisätä EU:n kasvupotentiaalia; kehottaa tämän vuoksi komissiota antamaan jäsenvaltioille ja alueille yksityiskohtaisia tietoja sekä enemmän tukea ja ohjausta koheesiopoliittisten rahoitusvälineiden käytön tehostamiseksi vuonna 2013 ja tulevalla ohjelmakaudella (2014–2020); kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan komission ohjeita ja ilmoittamaan selvästi myös kansallisissa uudistusohjelmissaan, miten ne aikovat käyttää rakennerahastojen määrärahoja kasvua ja työllisyyttä lisäävien ensisijaisten tavoitteiden tukemiseen rahoitusvälineitä hyödyntämällä; |
| --- | --- |

44.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että innovatiivisilla EU:n rahoitusvälineillä voidaan käynnistää kohdennettuja investointeja, saada aikaan kerrannaisvaikutuksia EU:n talousarviossa ja lisätä EU:n kasvupotentiaalia; kehottaa tämän vuoksi komissiota antamaan jäsenvaltioille ja alueille yksityiskohtaisia tietoja sekä enemmän tukea ja ohjausta koheesiopoliittisten rahoitusvälineiden käytön tehostamiseksi vuonna 2013 ja tulevalla ohjelmakaudella (2014–2020); kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan komission ohjeita ja ilmoittamaan selvästi myös kansallisissa uudistusohjelmissaan, miten ne aikovat käyttää rakennerahastojen määrärahoja kasvua ja työllisyyttä lisäävien ensisijaisten tavoitteiden tukemiseen rahoitusvälineitä hyödyntämällä;

| 45. | pitää myönteisenä, että vuotuisen kasvuselvityksen 2013 painopisteissä on kiinnitetty huomiota työpaikkojen luomisen mahdollisuuksiin keskeisillä aloilla, kuten innovatiivisilla teollisuudenaloilla, palvelualalla, vihreässä taloudessa, terveyden- ja sosiaalihuollon (ns. valkoisen sektorin) sekä tieto- ja viestintätekniikan aloilla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan aloitteita näiden alojen, joilla on korkea työllistämispotentiaali, kehityksen edistämiseksi; |
| --- | --- |

45.

pitää myönteisenä, että vuotuisen kasvuselvityksen 2013 painopisteissä on kiinnitetty huomiota työpaikkojen luomisen mahdollisuuksiin keskeisillä aloilla, kuten innovatiivisilla teollisuudenaloilla, palvelualalla, vihreässä taloudessa, terveyden- ja sosiaalihuollon (ns. valkoisen sektorin) sekä tieto- ja viestintätekniikan aloilla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan aloitteita näiden alojen, joilla on korkea työllistämispotentiaali, kehityksen edistämiseksi;

| 46. | palauttaa mieliin, että näiden uusien alojen työllistämispotentiaalin täysimääräinen hyödyntäminen vaatii erityisesti vähän koulutettujen ja ikääntyvien työntekijöiden sopeutumista ja uusia taitoja; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ennakoimaan näiden alojen osaamistarpeet sekä takaamaan tarvittavat investoinnit koulutukseen, jotta voitaisiin tarjota tällaisia taitoja; |
| --- | --- |

46.

palauttaa mieliin, että näiden uusien alojen työllistämispotentiaalin täysimääräinen hyödyntäminen vaatii erityisesti vähän koulutettujen ja ikääntyvien työntekijöiden sopeutumista ja uusia taitoja; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ennakoimaan näiden alojen osaamistarpeet sekä takaamaan tarvittavat investoinnit koulutukseen, jotta voitaisiin tarjota tällaisia taitoja;

| 47. | pitää valitettavana, että vuotuisen kasvuselvityksen 2013 painopisteissä ei esitetä minkäänlaista mainintaa toimenpiteistä sukupuolinäkökohdan valtavirtaistamiseksi; katsoo, että naisten työvoimaosuuden merkittävä lisääminen on tärkeää Eurooppa 2020 -strategian työllisyysastetta koskevan yleistavoitteen saavuttamiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön naisten korkeampaa työllisyysastetta edistäviä tarvittavia toimenpiteitä, kuten kohtuuhintaisia hoiva- ja lastenhoitopalveluja, asiaankuuluvia äitiys-, isyys- ja vanhempainlomajärjestelyjä, sekä lisäämään työaika- ja työpaikkajärjestelyjen joustavuutta; |
| --- | --- |

47.

pitää valitettavana, että vuotuisen kasvuselvityksen 2013 painopisteissä ei esitetä minkäänlaista mainintaa toimenpiteistä sukupuolinäkökohdan valtavirtaistamiseksi; katsoo, että naisten työvoimaosuuden merkittävä lisääminen on tärkeää Eurooppa 2020 -strategian työllisyysastetta koskevan yleistavoitteen saavuttamiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön naisten korkeampaa työllisyysastetta edistäviä tarvittavia toimenpiteitä, kuten kohtuuhintaisia hoiva- ja lastenhoitopalveluja, asiaankuuluvia äitiys-, isyys- ja vanhempainlomajärjestelyjä, sekä lisäämään työaika- ja työpaikkajärjestelyjen joustavuutta;

| 48. | kehottaa jäsenvaltioita parantamaan yritysten, erityisesti pk-yritysten, toimintaympäristöä ja kehottaa komissiota ja Eurooppa-neuvostoa tehostamaan toimia sisämarkkinoiden parantamiseksi ja digitaalisen talouden laajentamiseksi sekä kiinnittämään huomiota älykkääseen sääntelyyn, jotta voidaan vähentää turhaa byrokratiaa; pitää myönteisenä toista sisämarkkinoiden toimenpidepakettia ja vaatii, että se pannaan nopeasti ja täysimääräisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

48.

kehottaa jäsenvaltioita parantamaan yritysten, erityisesti pk-yritysten, toimintaympäristöä ja kehottaa komissiota ja Eurooppa-neuvostoa tehostamaan toimia sisämarkkinoiden parantamiseksi ja digitaalisen talouden laajentamiseksi sekä kiinnittämään huomiota älykkääseen sääntelyyn, jotta voidaan vähentää turhaa byrokratiaa; pitää myönteisenä toista sisämarkkinoiden toimenpidepakettia ja vaatii, että se pannaan nopeasti ja täysimääräisesti täytäntöön;

| 49. | kehottaa komissiota asettamaan sisämarkkinoiden hallinnon etusijalle, koska se myötävaikuttaa huomattavasti siihen, että saavutetaan eurooppalaisen ohjausjakson tavoitteet eli kestävä talouskasvu ja työllisyys; on sitä mieltä, että komission maakohtaisilla suosituksilla olisi samanaikaisesti tarjottava jäsenvaltioille käytännöllisempiä ratkaisuja sisämarkkinoiden toimivuuden parantamiseksi, niin että luodaan vahvempi julkinen tuki ja poliittinen sitoumus kannustamaan sisämarkkinoiden loppuun saattamista; |
| --- | --- |

49.

kehottaa komissiota asettamaan sisämarkkinoiden hallinnon etusijalle, koska se myötävaikuttaa huomattavasti siihen, että saavutetaan eurooppalaisen ohjausjakson tavoitteet eli kestävä talouskasvu ja työllisyys; on sitä mieltä, että komission maakohtaisilla suosituksilla olisi samanaikaisesti tarjottava jäsenvaltioille käytännöllisempiä ratkaisuja sisämarkkinoiden toimivuuden parantamiseksi, niin että luodaan vahvempi julkinen tuki ja poliittinen sitoumus kannustamaan sisämarkkinoiden loppuun saattamista;

| 50. | pitää myönteisenä tietoisuutta siitä, että pk-yritysten on tärkeää saada rahoitusta, sillä pk-yritykset ovat unionin työllisyyden ja työpaikkojen luomisen kulmakiviä ja niillä on merkittävää potentiaalia vähentää nuorisotyöttömyyttä ja sukupuolten epätasapainoa; kehottaa jäsenvaltioita antamaan kansallisissa kasvusuunnitelmissaan ehdottoman etusijan pk-yritysten rahoitusongelmien ratkaisemiselle; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan tähän tarkoitukseen varatun EU:n rahoituksen helpon saatavuuden; |
| --- | --- |

50.

pitää myönteisenä tietoisuutta siitä, että pk-yritysten on tärkeää saada rahoitusta, sillä pk-yritykset ovat unionin työllisyyden ja työpaikkojen luomisen kulmakiviä ja niillä on merkittävää potentiaalia vähentää nuorisotyöttömyyttä ja sukupuolten epätasapainoa; kehottaa jäsenvaltioita antamaan kansallisissa kasvusuunnitelmissaan ehdottoman etusijan pk-yritysten rahoitusongelmien ratkaisemiselle; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan tähän tarkoitukseen varatun EU:n rahoituksen helpon saatavuuden;

| 51. | tietää, että on tärkeää lisätä EKP:n lainanantokapasiteettia, ja suosittaa, että tämä sovitetaan yhteen alueellisten eriarvoisuuksien poistamista koskevien EU:n ensisijaisten tavoitteiden kanssa; kehottaa komissiota pyytämään jäsenvaltioita käyttämään osan rakennerahastojen tuesta EKP:n luottoriskin jakamiseen ja lainatakauksien tarjoamiseen pk- ja mikroyrityksille ja tällä tavoin lisäämään taloustoimintaa kaikilla aloilla ja alueilla, takaamaan työllistymismahdollisuuksien lisääntymisen ja helpottamaan pk-yritysten toimintaa tällä hetkellä hankaloittavia luotonsaantiongelmia; |
| --- | --- |

51.

tietää, että on tärkeää lisätä EKP:n lainanantokapasiteettia, ja suosittaa, että tämä sovitetaan yhteen alueellisten eriarvoisuuksien poistamista koskevien EU:n ensisijaisten tavoitteiden kanssa; kehottaa komissiota pyytämään jäsenvaltioita käyttämään osan rakennerahastojen tuesta EKP:n luottoriskin jakamiseen ja lainatakauksien tarjoamiseen pk- ja mikroyrityksille ja tällä tavoin lisäämään taloustoimintaa kaikilla aloilla ja alueilla, takaamaan työllistymismahdollisuuksien lisääntymisen ja helpottamaan pk-yritysten toimintaa tällä hetkellä hankaloittavia luotonsaantiongelmia;

| 52. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään yrittäjyyttä, myös yhteiskunnallista yrittäjyyttä, ja yritysten perustamista, erityisesti liiketoiminnan kehittämistä koskevilla ohjelmilla ja rahoitusongelmia ratkaisemalla; |
| --- | --- |

52.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään yrittäjyyttä, myös yhteiskunnallista yrittäjyyttä, ja yritysten perustamista, erityisesti liiketoiminnan kehittämistä koskevilla ohjelmilla ja rahoitusongelmia ratkaisemalla;

| 53. | kehottaa komissiota varmistamaan, että monivuotisesta toimintakehyksestä 2014–2020 tuetaan voimakkaasti yhteiskunnallista yrittäjyyttä, koska kyseisen alan mahdollisuudet uusien työpaikkojen luomiseen ja innovatiivisen kasvun edistämiseen ovat selvästikin hyvät; |
| --- | --- |

53.

kehottaa komissiota varmistamaan, että monivuotisesta toimintakehyksestä 2014–2020 tuetaan voimakkaasti yhteiskunnallista yrittäjyyttä, koska kyseisen alan mahdollisuudet uusien työpaikkojen luomiseen ja innovatiivisen kasvun edistämiseen ovat selvästikin hyvät;

| 54. | kehottaa komissiota hyödyntämään täysimääräisesti EU:n välineitä ja rahoitustukea Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti rakennerahastoja työllistettävyyden tukemiseksi sekä rakenne-, pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyyden torjumiseksi tehokkaasti; |
| --- | --- |

54.

kehottaa komissiota hyödyntämään täysimääräisesti EU:n välineitä ja rahoitustukea Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti rakennerahastoja työllistettävyyden tukemiseksi sekä rakenne-, pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyyden torjumiseksi tehokkaasti;

| 55. | toteaa, että koheesiopolitiikka on EU:n keskeinen investointiväline, jolla on tärkeä rooli Eurooppa 2020 -strategiassa ja jolla puututaan tarkasti paikallisiin, alueellisiin ja kansallisiin investointitarpeisiin, ja että sillä tuetaan alueiden välisten erojen vähentämisen lisäksi myös jäsenvaltioiden talouden elpymistä sekä kestävän kasvun ja työllisyyden tehokasta toteutusta jäsenvaltioissa ja koko unionissa; toteaa, että tämän vuoksi koheesiopolitiikka on yksi parhaista käytettävissä olevista välineistä, joiden avulla elpymisestä saadaan yhtä työllistävä kuin komissio ennustaa vuotuisessa kasvuselvityksessä 2013; katsoo tämän vuoksi, että koheesiopolitiikan määrärahojen leikkaamisella olisi erittäin kielteisiä vaikutuksia Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin, ja vaatii siksi myöntämään koheesiopolitiikkaa varten riittävät, vähintään nykyisen ohjelmakauden 2007–2013 tasoiset määrärahat ja katsoo, että koheesiopolitiikan on edelleen katettava kaikki EU:n alueet; |
| --- | --- |

55.

toteaa, että koheesiopolitiikka on EU:n keskeinen investointiväline, jolla on tärkeä rooli Eurooppa 2020 -strategiassa ja jolla puututaan tarkasti paikallisiin, alueellisiin ja kansallisiin investointitarpeisiin, ja että sillä tuetaan alueiden välisten erojen vähentämisen lisäksi myös jäsenvaltioiden talouden elpymistä sekä kestävän kasvun ja työllisyyden tehokasta toteutusta jäsenvaltioissa ja koko unionissa; toteaa, että tämän vuoksi koheesiopolitiikka on yksi parhaista käytettävissä olevista välineistä, joiden avulla elpymisestä saadaan yhtä työllistävä kuin komissio ennustaa vuotuisessa kasvuselvityksessä 2013; katsoo tämän vuoksi, että koheesiopolitiikan määrärahojen leikkaamisella olisi erittäin kielteisiä vaikutuksia Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin, ja vaatii siksi myöntämään koheesiopolitiikkaa varten riittävät, vähintään nykyisen ohjelmakauden 2007–2013 tasoiset määrärahat ja katsoo, että koheesiopolitiikan on edelleen katettava kaikki EU:n alueet;

| 56. | suhtautuu myönteisesti komission vuotuisessa kasvuselvityksessä 2013 esittämään toteamukseen, jonka mukaan hallinnollisia valmiuksia on lisättävä edelleen, jotta voidaan varmistaa rakennerahastojen käyttämättä jääneiden varojen nopeampi jakaminen; toteaa, että kyseiset toimet olisi suunnattava kansallisille, alueellisille ja paikallisille viranomaisille; painottaa, että maksamalla nopeammin rakennerahastojen käyttämättä jääneet varat voidaan auttaa vahvistamaan markkinoiden likviditeettiä; |
| --- | --- |

56.

suhtautuu myönteisesti komission vuotuisessa kasvuselvityksessä 2013 esittämään toteamukseen, jonka mukaan hallinnollisia valmiuksia on lisättävä edelleen, jotta voidaan varmistaa rakennerahastojen käyttämättä jääneiden varojen nopeampi jakaminen; toteaa, että kyseiset toimet olisi suunnattava kansallisille, alueellisille ja paikallisille viranomaisille; painottaa, että maksamalla nopeammin rakennerahastojen käyttämättä jääneet varat voidaan auttaa vahvistamaan markkinoiden likviditeettiä;

| 57. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että aluepolitiikalla on jatkossakin keskeinen merkitys kansallisten ohjelmien kehittämisessä talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson aikana ja että se on keskeinen väline, jonka avulla pyritään saavuttamaan sosiaalipoliittiset ja työllisyyttä koskevat vahvistetut tavoitteet keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

57.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että aluepolitiikalla on jatkossakin keskeinen merkitys kansallisten ohjelmien kehittämisessä talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson aikana ja että se on keskeinen väline, jonka avulla pyritään saavuttamaan sosiaalipoliittiset ja työllisyyttä koskevat vahvistetut tavoitteet keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä;

| 58. | pitää ensisijaisen tärkeänä, että koheesiopolitiikalla tuetaan sisäisten kilpailuerojen ja rakenteellisen epätasapainon vähentämistä hyödyntämällä siihen sisältyvää mahdollisuutta mukautua paikallisella ja alueellisella sekä kansallisella tasolla määriteltyihin erityisolosuhteisiin ja -tarpeisiin; suhtautuu tältä osin myönteisesti komission aloitteeseen suunnata mahdollisuuksien mukaan rakennerahaston käyttämättä jääneet varat uudelleen energiatehokkuuden, nuorten työllisyyden ja pk-yritysten hyväksi, koska niillä on tärkeä merkitys Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisen kannalta; pyytää saada asianmukaisesti tietoja tämän aloitteen toteutuksesta kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

58.

pitää ensisijaisen tärkeänä, että koheesiopolitiikalla tuetaan sisäisten kilpailuerojen ja rakenteellisen epätasapainon vähentämistä hyödyntämällä siihen sisältyvää mahdollisuutta mukautua paikallisella ja alueellisella sekä kansallisella tasolla määriteltyihin erityisolosuhteisiin ja -tarpeisiin; suhtautuu tältä osin myönteisesti komission aloitteeseen suunnata mahdollisuuksien mukaan rakennerahaston käyttämättä jääneet varat uudelleen energiatehokkuuden, nuorten työllisyyden ja pk-yritysten hyväksi, koska niillä on tärkeä merkitys Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisen kannalta; pyytää saada asianmukaisesti tietoja tämän aloitteen toteutuksesta kansallisella tasolla;

Nuorten työllisyys

| 59. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, joilla helpotetaan nuorten siirtymistä koulutuksesta työmarkkinoille; huomauttaa tässä yhteydessä, että tiettyjen jäsenvaltioiden oppisopimuskoulutus on varmistanut korkeimman työllisyysasteen nuorten keskuudessa Euroopan unionissa; |
| --- | --- |

59.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, joilla helpotetaan nuorten siirtymistä koulutuksesta työmarkkinoille; huomauttaa tässä yhteydessä, että tiettyjen jäsenvaltioiden oppisopimuskoulutus on varmistanut korkeimman työllisyysasteen nuorten keskuudessa Euroopan unionissa;

| 60. | katsoo, että on ratkaisevan tärkeää auttaa nuoria valmiuksien tehokkaassa oppimisessa, mikä edellyttää yritysten, hallinnon ja koulutuksen tarjoajien välisen yhteistyön ja yhteydenpidon tiivistämistä; |
| --- | --- |

60.

katsoo, että on ratkaisevan tärkeää auttaa nuoria valmiuksien tehokkaassa oppimisessa, mikä edellyttää yritysten, hallinnon ja koulutuksen tarjoajien välisen yhteistyön ja yhteydenpidon tiivistämistä;

| 61. | pitää myönteisenä komission ilmoitusta, että se esittää nuorison työllisyyspaketin; kehottaa jäsenvaltioita tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa edistämään ja kehittämään nuorisotakuuta, jolla varmistetaan, että kaikille EU:n nuorille tarjotaan työtä, oppisopimuskoulutusta, lisäkoulutusta tai työn ja koulutuksen yhdistelmää neljän kuukauden enimmäistyöttömyysjakson jälkeen; katsoo, että unionilla, erityisesti Euroopan sosiaalirahastolla, olisi oltava keskeinen asema nuorisotakuujärjestelmien yhteisrahoittajana; kehottaa komissiota tarjoamaan jäsenvaltioille ja alueille teknistä tukea kyseisten järjestelmien täytäntöönpanemiseksi, jotta Euroopan sosiaalirahastoa hyödynnetään asianmukaisesti nuorisotakuujärjestelmien kehittämiseksi; korostaa, että kansallisilla alakohtaisilla kumppaneilla olisi oltava keskeinen rooli nuorisotakuujärjestelmien toteuttamisessa ja niiden olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä paikallisten ja alueellisten viranomaisten kanssa; |
| --- | --- |

61.

pitää myönteisenä komission ilmoitusta, että se esittää nuorison työllisyyspaketin; kehottaa jäsenvaltioita tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa edistämään ja kehittämään nuorisotakuuta, jolla varmistetaan, että kaikille EU:n nuorille tarjotaan työtä, oppisopimuskoulutusta, lisäkoulutusta tai työn ja koulutuksen yhdistelmää neljän kuukauden enimmäistyöttömyysjakson jälkeen; katsoo, että unionilla, erityisesti Euroopan sosiaalirahastolla, olisi oltava keskeinen asema nuorisotakuujärjestelmien yhteisrahoittajana; kehottaa komissiota tarjoamaan jäsenvaltioille ja alueille teknistä tukea kyseisten järjestelmien täytäntöönpanemiseksi, jotta Euroopan sosiaalirahastoa hyödynnetään asianmukaisesti nuorisotakuujärjestelmien kehittämiseksi; korostaa, että kansallisilla alakohtaisilla kumppaneilla olisi oltava keskeinen rooli nuorisotakuujärjestelmien toteuttamisessa ja niiden olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä paikallisten ja alueellisten viranomaisten kanssa;

| 62. | toteaa, että nuorisotakuujärjestelmiin olisi liitettävä laatupuitteet, joiden avulla varmistetaan näiden järjestelmien laatu sekä tarjottavaan koulutukseen, oppisopimuskoulutukseen ja työhön kuuluva riittävä palkkaus ja asianmukaiset työolot sekä terveys- ja turvallisuusnormien noudattaminen; katsoo, että tässä yhteydessä olisi arvioitava kaikkien nuorten yksilölliset tarpeet ja heille olisi tarjottava heidän tarpeitaan vastaavia ja yksilöllisiä palveluja; |
| --- | --- |

62.

toteaa, että nuorisotakuujärjestelmiin olisi liitettävä laatupuitteet, joiden avulla varmistetaan näiden järjestelmien laatu sekä tarjottavaan koulutukseen, oppisopimuskoulutukseen ja työhön kuuluva riittävä palkkaus ja asianmukaiset työolot sekä terveys- ja turvallisuusnormien noudattaminen; katsoo, että tässä yhteydessä olisi arvioitava kaikkien nuorten yksilölliset tarpeet ja heille olisi tarjottava heidän tarpeitaan vastaavia ja yksilöllisiä palveluja;

| 63. | on tyytyväinen komission ehdotukseen, että nuorisotakuujärjestelmien täytäntöönpanon monenvälinen valvonta toteutetaan työllisyyskomitean avulla, ja pyytää, että parlamentti olisi otettava mukaan siihen; |
| --- | --- |

63.

on tyytyväinen komission ehdotukseen, että nuorisotakuujärjestelmien täytäntöönpanon monenvälinen valvonta toteutetaan työllisyyskomitean avulla, ja pyytää, että parlamentti olisi otettava mukaan siihen;

| 64. | pitää myönteisenä komission aloitetta esittää ehdotus neuvoston suositukseksi nuorisotakuujärjestelmistä; kehottaa jäsenvaltioita ja alueita edistämään yrittäjyyttä ja itsenäistä ammatinharjoittamista nuorison keskuudessa ja panemaan täytäntöön erityisiä kohdennettuja liiketoiminnan kehittämistä koskevia tukiohjelmia nuoria varten; |
| --- | --- |

64.

pitää myönteisenä komission aloitetta esittää ehdotus neuvoston suositukseksi nuorisotakuujärjestelmistä; kehottaa jäsenvaltioita ja alueita edistämään yrittäjyyttä ja itsenäistä ammatinharjoittamista nuorison keskuudessa ja panemaan täytäntöön erityisiä kohdennettuja liiketoiminnan kehittämistä koskevia tukiohjelmia nuoria varten;

| 65. | korostaa, että tammikuussa 2012 kokoontunut Eurooppa-neuvosto ehdotti suurimmasta nuorisotyöttömyydestä kärsivien kahdeksan jäsenvaltion auttamiseen tarkoitettua kokeiluhanketta, jonka tavoitteena oli suunnata osa niille myönnetystä EU:n rakennerahastojen tuesta nuorisotyöttömyyden torjumiseen; pitää valitettavana, että komissio alensi toukokuussa 2012 uudelleenkohdennettavia määrärahoja koskevia arvioita huomattavasti ja laski sen 82 miljardista eurosta 29,8 miljardiin euroon supistaen samalla kokeiluhankkeiden laajuutta; pitää valitettavana, että vain pieni osa kyseisistä varoista on tähän mennessä suunnattu uudelleen nuorten auttamiseen työpaikan saannissa; |
| --- | --- |

65.

korostaa, että tammikuussa 2012 kokoontunut Eurooppa-neuvosto ehdotti suurimmasta nuorisotyöttömyydestä kärsivien kahdeksan jäsenvaltion auttamiseen tarkoitettua kokeiluhanketta, jonka tavoitteena oli suunnata osa niille myönnetystä EU:n rakennerahastojen tuesta nuorisotyöttömyyden torjumiseen; pitää valitettavana, että komissio alensi toukokuussa 2012 uudelleenkohdennettavia määrärahoja koskevia arvioita huomattavasti ja laski sen 82 miljardista eurosta 29,8 miljardiin euroon supistaen samalla kokeiluhankkeiden laajuutta; pitää valitettavana, että vain pieni osa kyseisistä varoista on tähän mennessä suunnattu uudelleen nuorten auttamiseen työpaikan saannissa;

| 66. | pitää myönteisenä ehdotusta hyödyntää paremmin Euroopan sosiaalirahastoa nuorten työllisyyttä koskeviin toimiin ohjelmakaudella 2014–2020; kehottaa, että ESR:n rahastojen käytössä nuorisoon liittyviin toimenpiteisiin olisi keskityttävä erityisesti oppisopimuskoulutukseen, harjoittelupaikkoihin ja yrittäjyyteen; pitää myönteisenä, että rakennerahastojen tilikauden 2007–2013 käyttämättömät varat kohdennetaan uudelleen nuorten korkean työttömyysasteen torjumiseksi sekä pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseksi; |
| --- | --- |

66.

pitää myönteisenä ehdotusta hyödyntää paremmin Euroopan sosiaalirahastoa nuorten työllisyyttä koskeviin toimiin ohjelmakaudella 2014–2020; kehottaa, että ESR:n rahastojen käytössä nuorisoon liittyviin toimenpiteisiin olisi keskityttävä erityisesti oppisopimuskoulutukseen, harjoittelupaikkoihin ja yrittäjyyteen; pitää myönteisenä, että rakennerahastojen tilikauden 2007–2013 käyttämättömät varat kohdennetaan uudelleen nuorten korkean työttömyysasteen torjumiseksi sekä pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseksi;

Koulutukseen investoiminen

| 67. | korostaa, että tietyillä aloilla ja/tai alueilla on tärkeää parantaa taitojen valvontaa sekä korjata ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän välistä epäsuhtaisuutta mahdollisimman nopeasti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä EU:n työmarkkinoiden osaamispanoraaman laatimiseksi, jotta tarjotaan kattava näkemys EU:n osaamistarpeista; |
| --- | --- |

67.

korostaa, että tietyillä aloilla ja/tai alueilla on tärkeää parantaa taitojen valvontaa sekä korjata ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän välistä epäsuhtaisuutta mahdollisimman nopeasti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä EU:n työmarkkinoiden osaamispanoraaman laatimiseksi, jotta tarjotaan kattava näkemys EU:n osaamistarpeista;

| 68. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita edistämään yhteistyötä ja synergioita koulutusalan ja yritysten välillä, jotta ennakoidaan osaamistarpeet ja mukautetaan koulutusjärjestelmiä työmarkkinoiden tarpeisiin, minkä tarkoituksena on tarjota työvoimalle tarvittavia taitoja muuttuvien työympäristöjen ja ikääntyvän työvoiman yksilöllisten tarpeiden mukaisesti ja helpottaa siirtymistä koulutuksesta työhön; |
| --- | --- |

68.

kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita edistämään yhteistyötä ja synergioita koulutusalan ja yritysten välillä, jotta ennakoidaan osaamistarpeet ja mukautetaan koulutusjärjestelmiä työmarkkinoiden tarpeisiin, minkä tarkoituksena on tarjota työvoimalle tarvittavia taitoja muuttuvien työympäristöjen ja ikääntyvän työvoiman yksilöllisten tarpeiden mukaisesti ja helpottaa siirtymistä koulutuksesta työhön;

| 69. | kehottaa jäsenvaltioita investoimaan ensisijaisena toimena koulutukseen sekä yrittäjyystaitojen ja elinikäisen oppimisen edistämiseen kaikkien ikäryhmien keskuudessa virallisen koulutuksen lisäksi epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen kehittämisen avulla; varoittaa koulutusbudjettien leikkauksien aiheuttamista pitkän aikavälin yhteiskunnallisista ja taloudellisista kustannuksista, sillä ne estävät monissa jäsenvaltioissa ulospääsyn kriisistä ja heikentävät jäsenvaltioiden talouksien kilpailukykyä; |
| --- | --- |

69.

kehottaa jäsenvaltioita investoimaan ensisijaisena toimena koulutukseen sekä yrittäjyystaitojen ja elinikäisen oppimisen edistämiseen kaikkien ikäryhmien keskuudessa virallisen koulutuksen lisäksi epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen kehittämisen avulla; varoittaa koulutusbudjettien leikkauksien aiheuttamista pitkän aikavälin yhteiskunnallisista ja taloudellisista kustannuksista, sillä ne estävät monissa jäsenvaltioissa ulospääsyn kriisistä ja heikentävät jäsenvaltioiden talouksien kilpailukykyä;

| 70. | korostaa, että uusien oppimismahdollisuuksien sekä virallisen koulutuksen ulkopuolella hankittujen tietojen, taitojen ja osaamisen hyödyntäminen voi olla tärkeässä asemassa, kun työllistettävyyttä parannetaan; korostaa epävirallisen ja arkioppimisen oppimistulosten validoimisen merkitystä; pitää myönteisenä komission ehdotusta neuvoston suositukseksi, jossa jäsenvaltioita kehotetaan perustamaan eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen liittyvät validointijärjestelmät vuoteen 2015 mennessä, mukaan lukien mahdollisuus saada epävirallisen ja arkioppimisen oppimistulosten perusteella kokonainen tai osittainen tutkinto; |
| --- | --- |

70.

korostaa, että uusien oppimismahdollisuuksien sekä virallisen koulutuksen ulkopuolella hankittujen tietojen, taitojen ja osaamisen hyödyntäminen voi olla tärkeässä asemassa, kun työllistettävyyttä parannetaan; korostaa epävirallisen ja arkioppimisen oppimistulosten validoimisen merkitystä; pitää myönteisenä komission ehdotusta neuvoston suositukseksi, jossa jäsenvaltioita kehotetaan perustamaan eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen liittyvät validointijärjestelmät vuoteen 2015 mennessä, mukaan lukien mahdollisuus saada epävirallisen ja arkioppimisen oppimistulosten perusteella kokonainen tai osittainen tutkinto;

| 71. | rohkaisee panemaan kansallisen tutkintojen viitekehyksen tehokkaasti täytäntöön elinikäisen oppimisen kehittämistä edistäväksi välineeksi; toistaa kehotuksensa komissiolle saada aikaan eurooppalainen osaamispassi, jotta varmistetaan avoimuus ja edistetään työntekijöiden rajatylittävää liikkuvuutta; |
| --- | --- |

71.

rohkaisee panemaan kansallisen tutkintojen viitekehyksen tehokkaasti täytäntöön elinikäisen oppimisen kehittämistä edistäväksi välineeksi; toistaa kehotuksensa komissiolle saada aikaan eurooppalainen osaamispassi, jotta varmistetaan avoimuus ja edistetään työntekijöiden rajatylittävää liikkuvuutta;

| 72. | korostaa, että laadun, osaamisen ja opettajien aseman parantamista koskeva tarve on ehdoton edellytys tehokkaalle eurooppalaiselle koulutusjärjestelmälle; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimet ja käyttämään tarvittavat resurssit tätä tarkoitusta varten; |
| --- | --- |

72.

korostaa, että laadun, osaamisen ja opettajien aseman parantamista koskeva tarve on ehdoton edellytys tehokkaalle eurooppalaiselle koulutusjärjestelmälle; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimet ja käyttämään tarvittavat resurssit tätä tarkoitusta varten;

Mukautuvammat, dynaamisemmat ja osallistavammat työmarkkinat sekä laadukkaammat työpaikat

| 73. | katsoo, että työmarkkinoiden uudistuksilla olisi pyrittävä lisäämään tuottavuutta ja kilpailukykyä ja samalla turvaamaan työn laatu; kehottaa Eurooppa-neuvostoa kiinnittämään vuoden 2013 toimintaohjeissaan huomiota työn laatuun erityisesti, kun kyseessä on työntekijän oikeus tiettyihin keskeisiin työoikeuksiin, kuten on kirjattu perussopimuksiin ja rajoittamatta jäsenvaltioiden lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

73.

katsoo, että työmarkkinoiden uudistuksilla olisi pyrittävä lisäämään tuottavuutta ja kilpailukykyä ja samalla turvaamaan työn laatu; kehottaa Eurooppa-neuvostoa kiinnittämään vuoden 2013 toimintaohjeissaan huomiota työn laatuun erityisesti, kun kyseessä on työntekijän oikeus tiettyihin keskeisiin työoikeuksiin, kuten on kirjattu perussopimuksiin ja rajoittamatta jäsenvaltioiden lainsäädäntöä;

| 74. | katsoo, että rakenteellisten työmarkkinauudistusten perusteella olisi otettava käyttöön sisäistä joustavuutta, jotta ylläpidetään työllisyyttä taloudellisten vaikeuksien aikana ja varmistetaan työn laatu, työelämän siirtymään liittyvä turvallisuus, tiukkoihin aktivointivaatimuksiin perustuvat työttömyyskorvausjärjestelmät, jotka on yhdistetty työelämään palaamista helpottaviin toimiin ja joilla säilytetään työntekoon liittyvät kannustimet, ja katsoo lisäksi, että samalla on varmistettava riittävä toimeentulo, sopimusjärjestelyt työmarkkinoiden segmentoitumisen torjumiseksi ja ennakoitava talouden rakennemuutos sekä varmistettava mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen; |
| --- | --- |

74.

katsoo, että rakenteellisten työmarkkinauudistusten perusteella olisi otettava käyttöön sisäistä joustavuutta, jotta ylläpidetään työllisyyttä taloudellisten vaikeuksien aikana ja varmistetaan työn laatu, työelämän siirtymään liittyvä turvallisuus, tiukkoihin aktivointivaatimuksiin perustuvat työttömyyskorvausjärjestelmät, jotka on yhdistetty työelämään palaamista helpottaviin toimiin ja joilla säilytetään työntekoon liittyvät kannustimet, ja katsoo lisäksi, että samalla on varmistettava riittävä toimeentulo, sopimusjärjestelyt työmarkkinoiden segmentoitumisen torjumiseksi ja ennakoitava talouden rakennemuutos sekä varmistettava mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen;

| 75. | kehottaa jäsenvaltioita torjumaan epävarmojen työolosuhteiden ja pakkoyrittäjyyden olemassaolo ja leviäminen sekä varmistamaan, että väliaikaisessa tai osa-aikaisessa työsuhteessa olevilla tai itsenäisillä ammatinharjoittajilla on riittävä sosiaaliturva ja he voivat saada koulutusta; |
| --- | --- |

75.

kehottaa jäsenvaltioita torjumaan epävarmojen työolosuhteiden ja pakkoyrittäjyyden olemassaolo ja leviäminen sekä varmistamaan, että väliaikaisessa tai osa-aikaisessa työsuhteessa olevilla tai itsenäisillä ammatinharjoittajilla on riittävä sosiaaliturva ja he voivat saada koulutusta;

| 76. | kehottaa jäsenvaltioita tarvittaessa parantamaan työlainsäädäntöä, jotta voidaan edistää vakaita työsuhteita, tukea ja kehittää edellytyksiä joustavampien työjärjestelyjen ja asianmukaisen sosiaaliturvan tarjoamiselle erityisesti, kun kyseessä ovat ikääntyvät ja nuoret työntekijät, sekä edistää työntekijöiden vapaaehtoista liikkuvuutta liikkuvuuden tukemista koskevilla järjestelyillä; |
| --- | --- |

76.

kehottaa jäsenvaltioita tarvittaessa parantamaan työlainsäädäntöä, jotta voidaan edistää vakaita työsuhteita, tukea ja kehittää edellytyksiä joustavampien työjärjestelyjen ja asianmukaisen sosiaaliturvan tarjoamiselle erityisesti, kun kyseessä ovat ikääntyvät ja nuoret työntekijät, sekä edistää työntekijöiden vapaaehtoista liikkuvuutta liikkuvuuden tukemista koskevilla järjestelyillä;

| 77. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan heikoimmassa asemassa olevien ryhmien, kuten vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden (esim. romanit) ja vammaisten alhaiseen työvoimaosuuteen sekä ottamaan huomioon, että palkan on aina taattava ihmisarvoinen elämä; |
| --- | --- |

77.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan heikoimmassa asemassa olevien ryhmien, kuten vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden (esim. romanit) ja vammaisten alhaiseen työvoimaosuuteen sekä ottamaan huomioon, että palkan on aina taattava ihmisarvoinen elämä;

| 78. | kehottaa jäsenvaltioita lisäämään tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa sellaisten aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen kattavuutta ja tehokkuutta, joita tuetaan vastavuoroisesti työhyvinvointiohjelmien kaltaisilla aktivointikannustimilla, sekä asiaankuuluvia etujärjestelmiä, jotta voidaan ylläpitää työllistettävyyttä, tukea ihmisten työhön paluuta ja turvata ihmisarvoiset elinolot; |
| --- | --- |

78.

kehottaa jäsenvaltioita lisäämään tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa sellaisten aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen kattavuutta ja tehokkuutta, joita tuetaan vastavuoroisesti työhyvinvointiohjelmien kaltaisilla aktivointikannustimilla, sekä asiaankuuluvia etujärjestelmiä, jotta voidaan ylläpitää työllistettävyyttä, tukea ihmisten työhön paluuta ja turvata ihmisarvoiset elinolot;

| 79. | kehottaa jäsenvaltioita ennakoimaan rakennemuutoskehitystä, jotta voidaan suojella työpaikkoja, edistää sisäistä ja ulkoista liikkuvuutta ja minimoida rakennemuutosprosessin mahdolliset kielteiset vaikutukset; kehottaa jäsenvaltioita panemaan tehokkaasti täytäntöön kansallisen lainsäädännön ja voimassa olevat EU:n direktiivit, kuten työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan direktiivin, yrityksen luovutusta koskevan direktiivin ja työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan annetun direktiivin toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen; katsoo, että EU:n rahastojen olisi oltava keskeisessä asemassa, kun rakennemuutosjärjestelyiden mahdollisia kielteisiä vaikutuksia vältetään, minimoidaan tai lievitetään; |
| --- | --- |

79.

kehottaa jäsenvaltioita ennakoimaan rakennemuutoskehitystä, jotta voidaan suojella työpaikkoja, edistää sisäistä ja ulkoista liikkuvuutta ja minimoida rakennemuutosprosessin mahdolliset kielteiset vaikutukset; kehottaa jäsenvaltioita panemaan tehokkaasti täytäntöön kansallisen lainsäädännön ja voimassa olevat EU:n direktiivit, kuten työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan direktiivin, yrityksen luovutusta koskevan direktiivin ja työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan annetun direktiivin toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen; katsoo, että EU:n rahastojen olisi oltava keskeisessä asemassa, kun rakennemuutosjärjestelyiden mahdollisia kielteisiä vaikutuksia vältetään, minimoidaan tai lievitetään;

| 80. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annettu direktiivi 2000/78/EY pannaan tehokkaasti täytäntöön; |
| --- | --- |

80.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annettu direktiivi 2000/78/EY pannaan tehokkaasti täytäntöön;

| 81. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan Euroopan työmarkkinoiden yhdentymisen syventämiseksi toimia, joilla parannetaan liikkuvuutta työmarkkinoiden sisällä ja niiden välillä poistamalla työntekijöiden vapaata liikkuvuutta EU:ssa haittaavat oikeudelliset ja hallinnolliset esteet, kuten työmarkkinoita koskevat siirtymäkauden rajoitukset Romaniasta ja Bulgariasta tuleville siirtotyöläisille, ja parantamalla niiden työntekijöiden sosiaaliturvaoikeuksia ja työoloja, jotka käyttävät oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään EURESin käyttöä, jotta avoimien työpaikkojen ja työnhakijoiden kohtaamista parannetaan rajojen yli; |
| --- | --- |

81.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan Euroopan työmarkkinoiden yhdentymisen syventämiseksi toimia, joilla parannetaan liikkuvuutta työmarkkinoiden sisällä ja niiden välillä poistamalla työntekijöiden vapaata liikkuvuutta EU:ssa haittaavat oikeudelliset ja hallinnolliset esteet, kuten työmarkkinoita koskevat siirtymäkauden rajoitukset Romaniasta ja Bulgariasta tuleville siirtotyöläisille, ja parantamalla niiden työntekijöiden sosiaaliturvaoikeuksia ja työoloja, jotka käyttävät oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään EURESin käyttöä, jotta avoimien työpaikkojen ja työnhakijoiden kohtaamista parannetaan rajojen yli;

| 82. | kiinnittää huomiota köyhyyden ja työttömyyden lisääntymiseen kaikissa ikäryhmissä; kehottaa tästä syystä komissiota ja jäsenvaltioita hyväksymään uusia sitoumuksia ratkaisemaan tämän tilanteen ja erityisesti ongelmat, joita aiheuttavat työssäkäyvien köyhyys, niiden henkilöiden köyhyys, joiden yhteydet työmarkkinoille ovat rajalliset tai olemattomat, kuten vanhojen pitkäaikaistyöttömien työläisten köyhyys, sekä vanhusten köyhyys; |
| --- | --- |

82.

kiinnittää huomiota köyhyyden ja työttömyyden lisääntymiseen kaikissa ikäryhmissä; kehottaa tästä syystä komissiota ja jäsenvaltioita hyväksymään uusia sitoumuksia ratkaisemaan tämän tilanteen ja erityisesti ongelmat, joita aiheuttavat työssäkäyvien köyhyys, niiden henkilöiden köyhyys, joiden yhteydet työmarkkinoille ovat rajalliset tai olemattomat, kuten vanhojen pitkäaikaistyöttömien työläisten köyhyys, sekä vanhusten köyhyys;

| 83. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että julkisen talouden vakauttamisen kielteiset vaikutukset sukupuolten tasa-arvoon, naisten työllisyyteen ja köyhyyteen kumotaan ottamalla kansallisissa talousarvioissa käyttöön sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen, antamalla jäsenvaltioille entistä vahvempia sukupuolisidonnaisia suosituksia ja erittelemällä Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteet ja vastaavat kansalliset tavoitteet sukupuolen mukaan; |
| --- | --- |

83.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että julkisen talouden vakauttamisen kielteiset vaikutukset sukupuolten tasa-arvoon, naisten työllisyyteen ja köyhyyteen kumotaan ottamalla kansallisissa talousarvioissa käyttöön sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen, antamalla jäsenvaltioille entistä vahvempia sukupuolisidonnaisia suosituksia ja erittelemällä Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteet ja vastaavat kansalliset tavoitteet sukupuolen mukaan;

Julkisten palvelujen laadun takaaminen sekä köyhyyden torjuminen ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen

| 84. | kehottaa jäsenvaltioita parantamaan sosiaaliturvajärjestelmien asianmukaisuutta ja tehokkuutta sekä varmistamaan, että ne toimivat edelleen puskureina köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan; toteaa samalla, että Euroopan sosiaalista mallia on uudistettava siirtymällä ”aktivoivaan hyvinvointivaltioon”, joka panostaa ihmisiin ja tarjoaa välineitä ja kannustimia kestävän kasvun ja työllisyyden luomiseen ja sosiaalisten vääristymien ehkäisyyn; |
| --- | --- |

84.

kehottaa jäsenvaltioita parantamaan sosiaaliturvajärjestelmien asianmukaisuutta ja tehokkuutta sekä varmistamaan, että ne toimivat edelleen puskureina köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan; toteaa samalla, että Euroopan sosiaalista mallia on uudistettava siirtymällä ”aktivoivaan hyvinvointivaltioon”, joka panostaa ihmisiin ja tarjoaa välineitä ja kannustimia kestävän kasvun ja työllisyyden luomiseen ja sosiaalisten vääristymien ehkäisyyn;

| 85. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön aktiivisia osallistamisstrategioita, asianmukaisia, edullisia ja laadukkaita palveluja sekä työllistymispolkuun perustuvia lähestymistapoja laadukkaaseen työllisyyteen, jotta estetään pienituloisten ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien syrjäytyminen; |
| --- | --- |

85.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön aktiivisia osallistamisstrategioita, asianmukaisia, edullisia ja laadukkaita palveluja sekä työllistymispolkuun perustuvia lähestymistapoja laadukkaaseen työllisyyteen, jotta estetään pienituloisten ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien syrjäytyminen;

| 86. | kehottaa jäsenvaltioita täsmentämään kansallisissa uudistusohjelmissaan, miten EU:n varoja käytetään tukemaan köyhyyden poistamista koskevien kansallisten tavoitteiden ja muiden sosiaalisten, työllisyys- ja koulutuspoliittisten tavoitteiden toteuttamista, jotta voidaan varmistaa, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet saavutetaan; |
| --- | --- |

86.

kehottaa jäsenvaltioita täsmentämään kansallisissa uudistusohjelmissaan, miten EU:n varoja käytetään tukemaan köyhyyden poistamista koskevien kansallisten tavoitteiden ja muiden sosiaalisten, työllisyys- ja koulutuspoliittisten tavoitteiden toteuttamista, jotta voidaan varmistaa, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet saavutetaan;

| 87. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita varmistamaan, että mahdollisissa terveydenhuoltojärjestelmien uudistuksissa keskitytään laadun parantamiseen sekä varmistetaan riittävyys, kohtuuhintaisuus, yleinen saatavuus ja kestävyys; |
| --- | --- |

87.

kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita varmistamaan, että mahdollisissa terveydenhuoltojärjestelmien uudistuksissa keskitytään laadun parantamiseen sekä varmistetaan riittävyys, kohtuuhintaisuus, yleinen saatavuus ja kestävyys;

| 88. | katsoo, että kohdennetut uusien työntekijöiden työllistämistukijärjestelmät, jotka koskevat erityisesti heikossa asemassa olevia ryhmiä, tarjoavat tehokkaan tavan nostaa heidän työvoimaosuuttaan; |
| --- | --- |

88.

katsoo, että kohdennetut uusien työntekijöiden työllistämistukijärjestelmät, jotka koskevat erityisesti heikossa asemassa olevia ryhmiä, tarjoavat tehokkaan tavan nostaa heidän työvoimaosuuttaan;

| 89. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan, että julkisen talouden vakauttaminen on Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisten ja työllisyysnäkökohtien mukaista; |
| --- | --- |

89.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan, että julkisen talouden vakauttaminen on Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisten ja työllisyysnäkökohtien mukaista;

| 90. | on huolissaan kriisin sosiaalisista vaikutuksista naisten köyhyyteen; kehottaa komissiota arvioimaan myös julkisen talouden vakauttamisen vaikutukset sukupuolten tasa-arvoon ja naisten työllisyyteen; |
| --- | --- |

90.

on huolissaan kriisin sosiaalisista vaikutuksista naisten köyhyyteen; kehottaa komissiota arvioimaan myös julkisen talouden vakauttamisen vaikutukset sukupuolten tasa-arvoon ja naisten työllisyyteen;

| 91. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön toimenpiteitä työssäkäyvien köyhyyden vähentämiseksi esimerkiksi parantamalla kotitalouksien työvoimaosuutta ja helpottamalla matalapalkkaisissa ja epävarmoissa työpaikoissa työskentelevien siirtymistä uralla eteenpäin; kehottaa jäsenvaltioita torjumaan työssäkäyvien köyhyyttä harjoittamalla sellaista työmarkkinapolitiikkaa, jolla pyritään varmistamaan elinkustannukset kattava palkka työssäkäyville; |
| --- | --- |

91.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön toimenpiteitä työssäkäyvien köyhyyden vähentämiseksi esimerkiksi parantamalla kotitalouksien työvoimaosuutta ja helpottamalla matalapalkkaisissa ja epävarmoissa työpaikoissa työskentelevien siirtymistä uralla eteenpäin; kehottaa jäsenvaltioita torjumaan työssäkäyvien köyhyyttä harjoittamalla sellaista työmarkkinapolitiikkaa, jolla pyritään varmistamaan elinkustannukset kattava palkka työssäkäyville;

| 92. | kehottaa komissiota esittelemään vuotuisen kasvuselvityksen parlamentin asiasta vastaaville valiokunnille vuosittain marraskuun alussa, ensimmäisen kerran 4.–5. marraskuuta 2013, jotta parlamentille jää riittävästi aikaa esittää näkemyksensä seuraavilla eurooppalaisilla ohjausjaksoilla; |
| --- | --- |

92.

kehottaa komissiota esittelemään vuotuisen kasvuselvityksen parlamentin asiasta vastaaville valiokunnille vuosittain marraskuun alussa, ensimmäisen kerran 4.–5. marraskuuta 2013, jotta parlamentille jää riittävästi aikaa esittää näkemyksensä seuraavilla eurooppalaisilla ohjausjaksoilla;

Hallinnon, sitoumuksien ja demokraattisen oikeutuksen kehittämiseksi tarvittavat lisätoimet

| 93. | kehottaa Eurooppa-neuvostoa ja jäsenvaltioita takaamaan sitoumuksien varmistamiseksi, että kansalliset ja alueelliset parlamentit, työmarkkinaosapuolet, julkiset viranomaiset ja kansalaisyhteiskunta osallistuvat tiiviisti toimintaohjeiden täytäntöönpanoon ja seurantaan Eurooppa 2020 -strategian ja talouspolitiikan ohjausprosessin yhteydessä; |
| --- | --- |

93.

kehottaa Eurooppa-neuvostoa ja jäsenvaltioita takaamaan sitoumuksien varmistamiseksi, että kansalliset ja alueelliset parlamentit, työmarkkinaosapuolet, julkiset viranomaiset ja kansalaisyhteiskunta osallistuvat tiiviisti toimintaohjeiden täytäntöönpanoon ja seurantaan Eurooppa 2020 -strategian ja talouspolitiikan ohjausprosessin yhteydessä;

| 94. | kehottaa Eurooppa-neuvostoa ja komissiota sisällyttämään Eurooppa 2020 -strategian työllisyys-, sosiaali- ja koulutustavoitteiden seurannan ja arvioinnin entistä tehokkaammin eurooppalaiseen ohjausjaksoon 2013; |
| --- | --- |

94.

kehottaa Eurooppa-neuvostoa ja komissiota sisällyttämään Eurooppa 2020 -strategian työllisyys-, sosiaali- ja koulutustavoitteiden seurannan ja arvioinnin entistä tehokkaammin eurooppalaiseen ohjausjaksoon 2013;

| 95. | toistaa kehotuksensa parantaa EU-ohjausjakson demokraattista legitiimiyttä; kehottaa Eurooppa-neuvostoa käsittelemään Euroopan parlamentin esittämiä kysymyksiä ja ehdotuksia, kun se hyväksyy vuoden 2013 toimintaohjeet; |
| --- | --- |

95.

toistaa kehotuksensa parantaa EU-ohjausjakson demokraattista legitiimiyttä; kehottaa Eurooppa-neuvostoa käsittelemään Euroopan parlamentin esittämiä kysymyksiä ja ehdotuksia, kun se hyväksyy vuoden 2013 toimintaohjeet;

| 96. | pyytää ottamaan Euroopan parlamentin asianmukaisesti mukaan eurooppalaista ohjausjaksoa koskevaan prosessiin, jotta se voi edustaa kansalaisten etuja ja lisätä jäsenvaltioiden harjoittaman sosiaalipolitiikan legitiimiyttä; |
| --- | --- |

96.

pyytää ottamaan Euroopan parlamentin asianmukaisesti mukaan eurooppalaista ohjausjaksoa koskevaan prosessiin, jotta se voi edustaa kansalaisten etuja ja lisätä jäsenvaltioiden harjoittaman sosiaalipolitiikan legitiimiyttä;

| 97. | toivoo, että kansallisten parlamenttien roolia vahvistetaan, kun kyseessä on niiden osallistuminen eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä talous- ja sosiaalipolitiikan laadintaan, jotta tehtyjen päätösten legitiimiyttä lisätään; |
| --- | --- |

97.

toivoo, että kansallisten parlamenttien roolia vahvistetaan, kun kyseessä on niiden osallistuminen eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä talous- ja sosiaalipolitiikan laadintaan, jotta tehtyjen päätösten legitiimiyttä lisätään;

| 98. | vaatii työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista sosiaalipolitiikan laadintaan sosiaalipolitiikan asianmukaisuuden ja tehokkuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

98.

vaatii työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista sosiaalipolitiikan laadintaan sosiaalipolitiikan asianmukaisuuden ja tehokkuuden parantamiseksi;

o

o o

| 99. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

99.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0408.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0542.

(3)  EUVL C 308 E, 20.10.2011, s. 116.

(4)  EUVL L 308, 24.11.2010, s. 46.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0260.

(6)  Ks. 26. marraskuuta 2010 annettu korjattu versio.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0466.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0495.

(9)  EUVL L 307, 18.11.2008, s. 11.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0224.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0230.

(12)  EUVL C 351 E, 2.12.2011, s. 29.

(13)  EUVL C 308 E, 20.10.2011, s. 6.

(14)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(15)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0419.

(16)  EYVL L 175, 10.7.1999, s. 43.

(17)  EYVL L 14, 20.1.1998, s. 9.

---

LIITE

ERITYISET SUOSITUKSET, JOTKA EUROOPPA-NEUVOSTON ON MÄÄRÄ HYVÄKSYÄ TOIMINTAOHJEISSAAN

Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet

Suositus 1: Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttaminen

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

On täytettävä kaikki älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet.

Vuoden 2013 kansallisissa uudistusohjelmissa esitettyjen sitoumusten on oltava riittäviä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi.

Jäsenvaltioiden olisi sidottava kansallisten talousarvioidensa varoja tehokkaammin Eurooppa 2020 -strategian saavuttamiseen.

On varmistettava, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen varataan riittävästi EU:n varoja.

Työpaikkojen luominen rakenneuudistusten ja kasvua edistävien investointien avulla

Suositus 2.1: Kansalliset työllisyyssuunnitelmat

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

Jäsenvaltioiden olisi toimitettava kansallinen työllisyyssuunnitelma osana vuoden 2013 kansallista uudistusohjelmaansa.

Kansallisiin työllisyyssuunnitelmiin on sisällyttävä

| — | kattavia toimia työpaikkojen luomiseksi ja vihreän työllisyyden edistämiseksi erityisesti aloilla, jolla työpaikkojen luomista koskevat mahdollisuudet ovat suuret |
| --- | --- |

—

kattavia toimia työpaikkojen luomiseksi ja vihreän työllisyyden edistämiseksi erityisesti aloilla, jolla työpaikkojen luomista koskevat mahdollisuudet ovat suuret

| — | työllisyyspolitiikkojen ja rahoitusvälineiden välinen yhteys |
| --- | --- |

—

työllisyyspolitiikkojen ja rahoitusvälineiden välinen yhteys

| — | tarvittaessa työmarkkinauudistuksia |
| --- | --- |

—

tarvittaessa työmarkkinauudistuksia

| — | aktiivinen työvoimapolitiikka, jolla puututaan nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyteen, ikääntyvien työttömyyteen ja muiden heikossa asemassa olevien työntekijäryhmien työttömyyteen |
| --- | --- |

—

aktiivinen työvoimapolitiikka, jolla puututaan nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyteen, ikääntyvien työttömyyteen ja muiden heikossa asemassa olevien työntekijäryhmien työttömyyteen

| — | selkeä aikataulu monivuotisen uudistusohjelman toteuttamiseksi seuraavien 12 kuukauden aikana sekä tiedot aloista ja alueista, joilla on pula tietyn alan työntekijöistä tai liikaa tietyn alan työvoimaa. |
| --- | --- |

—

selkeä aikataulu monivuotisen uudistusohjelman toteuttamiseksi seuraavien 12 kuukauden aikana sekä tiedot aloista ja alueista, joilla on pula tietyn alan työntekijöistä tai liikaa tietyn alan työvoimaa.

Suositus 2.2: Työn verotusta koskevat uudistukset

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

Jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä työn verotusta koskevia uudistuksia, millä kannustetaan työllisyyttä.

Jäsenvaltioiden olisi harkittava työn verottamisen keventämistä erityisesti hyvin kohdennetuilla tilapäisillä sosiaaliturvamaksujen alennuksilla tai uusien työntekijöiden tukijärjestelmillä etenkin, kun kyseessä ovat matalapalkkaiset ja vähän koulutetut työntekijät, pitkäaikaistyöttömät ja muut heikossa asemassa olevat ryhmät, ja varmistettava samalla julkisten eläkejärjestelmien kestävyys pitkällä aikavälillä.

Suositus 2.3: Pimeän työn torjuminen

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

Epävirallinen tai pimeä työ on muutettava laillisiksi työsuhteiksi muun muassa lisäämällä työsuojelutarkastuksen valmiuksia.

Suositus 2.4: Palkanmuodostusjärjestelmät

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

Palkanmuodostusjärjestelmiä on nykyaikaistettava – käymällä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, johon työmarkkinaosapuolet osallistuvat aktiivisesti, ja säilyttäen samalla työmarkkinasuhteiden kansallisten mallien moninaisuus –, jotta voidaan varmistaa, että palkat kehittyvät tuottavuuden kehityksen mukaisesti ihmisarvoisen elämän takaavan palkan rajoissa.

Suositus 2.5: Uudistukset eläkejärjestelmien kestävyyden takaamiseksi

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

On toteutettava välttämättömiä uudistuksia eläkejärjestelmien kestävyyden takaamiseksi siten, että

| — | eläkeikää voitaisiin arvioida terveen eliniän odotteen kehityksen perusteella |
| --- | --- |

—

eläkeikää voitaisiin arvioida terveen eliniän odotteen kehityksen perusteella

| — | todellista eläkeikää nostetaan parantamalla työoloja, vähentämällä varhaista poistumista työmarkkinoilta (esimerkiksi ottamalla käyttöön veroetuihin liittyviä toimia, joilla tarjotaan kannustimia pysyä työelämässä pidempään) ja mahdollistamalla työntekijöiden joustava siirtyminen työelämästä eläkkeelle |
| --- | --- |

—

todellista eläkeikää nostetaan parantamalla työoloja, vähentämällä varhaista poistumista työmarkkinoilta (esimerkiksi ottamalla käyttöön veroetuihin liittyviä toimia, joilla tarjotaan kannustimia pysyä työelämässä pidempään) ja mahdollistamalla työntekijöiden joustava siirtyminen työelämästä eläkkeelle

| — | eläkejärjestelmien uudistamisessa keskeiselle sijalle asetetaan toimintalinjat, joilla lisätään ikääntyvien työntekijöiden työllistymismahdollisuuksia sekä edistetään mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen ja aktiivista tervettä ikääntymistä, jotta ikääntyvät työntekijät välttyvät pitkiltä työttömyysjaksoilta. |
| --- | --- |

—

eläkejärjestelmien uudistamisessa keskeiselle sijalle asetetaan toimintalinjat, joilla lisätään ikääntyvien työntekijöiden työllistymismahdollisuuksia sekä edistetään mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen ja aktiivista tervettä ikääntymistä, jotta ikääntyvät työntekijät välttyvät pitkiltä työttömyysjaksoilta.

Suositus 2.6: Kasvua edistävät investoinnit

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

Säästöohjelmilla ei haitata työpaikkojen luomista koskevia toimia tai kasvua edistäviä toimintalinjoja, eikä vaaranneta sosiaalista suojelua.

Jäsenvaltioiden olisi painotettava ensisijaisesti kasvua tukevia investointeja koulutukseen, elinikäiseen oppimiseen, tutkimukseen ja innovointiin sekä energiatehokkuuteen.

Suositus 2.7: Työpaikkojen luomisen mahdollisuuksien hyödyntäminen keskeisillä aloilla, kuten vihreässä taloudessa, terveyden- ja sosiaalihuollon sekä tieto- ja viestintätekniikan aloilla

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

Komission ja jäsenvaltioiden olisi tuettava aloitteita ja sijoituksia, jotka edistävät aloja, joilla on korkea työllistämispotentiaali, kuten innovatiiviset teollisuudenalat, vihreä talous, palvelut, terveyden- ja sosiaalihuollon sekä tieto- ja viestintätekniikan alat.

Euroopan parlamentti kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ennakoimaan näiden alojen osaamistarpeet sekä investoinnit koulutukseen, jotta taitoja voitaisiin tarjota ja jotta erityisesti vähän koulutettujen ja ikääntyvien työntekijöiden sopeutumista edistetään.

Suositus 2.8: Rakenneuudistukset työpaikkojen luomisen edistämiseksi naisten keskuudessa

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista sovelletaan toimintaohjeisiin, jotka Eurooppa neuvosto hyväksyy.

Hyväksytään tarvittavia toimia, joilla edistetään naisten korkeampaa työllisyysastetta, kuten kohtuuhintaisia hoiva- ja lastenhoitopalveluja, asiaankuuluvia äitiys-, isyys- ja vanhempainlomajärjestelyjä sekä lisätään työaika- ja työpaikkajärjestelyjen joustavuutta.

Suositus 2.9: Sisämarkkinoiden täydellinen loppuunsaattaminen

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

Komission ja Eurooppa-neuvoston olisi tehostettava toimia sisämarkkinoiden parantamiseksi ja digitaalisen talouden laajentamiseksi sekä kiinnitettävä huomiota älykkääseen sääntelyyn turhan byrokratian vähentämiseksi. Toinen sisämarkkinoiden toimenpidepaketti olisi pantava täytäntöön viipymättä.

Komission maakohtaisilla suosituksilla olisi samanaikaisesti tarjottava jäsenvaltioille käytännöllisempiä ratkaisuja sisämarkkinoiden toimivuuden parantamiseksi, niin että luodaan vahvempi julkinen tuki ja poliittinen tahto, joka kannustaa saattamaan sisämarkkinat loppuun.

Suositus 2.10: Yritysten ja erityisesti pk-yritysten toimintaympäristön parantaminen

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarpeelliset oikeudelliset ja hallinnolliset toimet liiketoimintaedellytysten parantamiseksi erityisesti, kun kyseessä ovat pk-yritykset.

Komission ja jäsenvaltioiden olisi annettava toimintalinjoissaan ehdoton etusija pk-yritysten rahoitusongelmien ratkaisemiselle.

Jäsenvaltioiden olisi edistettävä ja tuettava yrittäjyyttä, myös yhteiskunnallista yrittäjyyttä, ja yritysten perustamista erityisesti liiketoiminnan tehokkuutta koskevilla ohjelmilla ja rahoitusongelmia ratkaisemalla.

Suositus 2.11: EU:n varojen täysimääräinen käyttö

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä täysimääräisesti rakennerahastoja työllistettävyyden tukemiseksi, nuorisotyöttömyyden sekä rakenteellisen ja pitkäaikaisen työttömyyden torjumiseksi tehokkaasti ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi.

Komission olisi tarkasteltava keinoja lisätä rakennerahastojen yhteisrahoitusosuutta niiden jäsenvaltioiden tapauksessa, joissa työttömyysaste on korkein, jotta ne voivat tasapainottaa kansallisen politiikkansa vähäistä liikkumavaraa ja rahoittaa aktiivista työmarkkinapolitiikkaa. Komission olisi harkittava lisärahoituksen hankkimista tähän tarkoitukseen muista rahoituslähteistä.

Vähintään 25 prosenttia koheesiovaroista olisi osoitettava Euroopan sosiaalirahaston käyttöön ohjelmakaudella 2014–2020.

Nuorten työllisyys

Suositus 3.1: Nuorten työllisyys painopistealana

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

Eurooppa-neuvoston olisi tehtävä nuorten työllisyydestä painopisteala vuoden 2013 toimintaohjeissaan. Jäsenvaltioiden on esitettävä nuorisotyöllisyyssuunnitelmat kansallisten työllisyysohjelmiensa yhteydessä, ja komission on seurattava niihin sisältyviä toimintapoliittisia tavoitteita.

Nuorisotyöttömyyden torjumista koskeviin toimenpiteisiin olisi kuuluttava

| — | kohdennetut aktiiviset työmarkkinapoliittiset toimet |
| --- | --- |

—

kohdennetut aktiiviset työmarkkinapoliittiset toimet

| — | Jäsenvaltioiden ja alueiden olisi pantava tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa täytäntöön nuorisotakuujärjestelmiä, joilla varmistetaan, että kaikille alle 25-vuotiaille henkilöille EU:ssa tarjotaan laadukas työpaikka tai jatkokoulutus-, oppisopimus- tai harjoittelupaikka neljän kuukauden kuluessa työttömyyden alkamisesta tai virallisen koulutuksen päättymisestä. Unionin rahoituksella ja etenkin Euroopan sosiaalirahastolla, olisi oltava tässä keskeinen asema näiden järjestelmien rahoituksessa. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden ja alueiden olisi pantava tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa täytäntöön nuorisotakuujärjestelmiä, joilla varmistetaan, että kaikille alle 25-vuotiaille henkilöille EU:ssa tarjotaan laadukas työpaikka tai jatkokoulutus-, oppisopimus- tai harjoittelupaikka neljän kuukauden kuluessa työttömyyden alkamisesta tai virallisen koulutuksen päättymisestä. Unionin rahoituksella ja etenkin Euroopan sosiaalirahastolla, olisi oltava tässä keskeinen asema näiden järjestelmien rahoituksessa.

| — | ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän välistä epäsuhtaisuutta torjuvat toimet estämällä erityisesti koulunkäynnin tai oppisopimuskoulutuksen keskeyttämisen varhaisessa vaiheessa ja varmistamalla, että koulutus- ja ammattikoulutusjärjestelmät tarjoavat nuorille tarvittavat tiedot tehokkaalla tavalla |
| --- | --- |

—

ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän välistä epäsuhtaisuutta torjuvat toimet estämällä erityisesti koulunkäynnin tai oppisopimuskoulutuksen keskeyttämisen varhaisessa vaiheessa ja varmistamalla, että koulutus- ja ammattikoulutusjärjestelmät tarjoavat nuorille tarvittavat tiedot tehokkaalla tavalla

| — | järjestelyt, joilla turvataan siirtyminen koulutuksesta työelämään |
| --- | --- |

—

järjestelyt, joilla turvataan siirtyminen koulutuksesta työelämään

| — | yrittäjyyden ja itsenäisen ammatinharjoittamisen edistäminen nuorison keskuudessa ja erityisten kohdennettujen liiketoiminnan kehittämistä koskevien tukiohjelmien toteuttaminen nuoria varten. |
| --- | --- |

—

yrittäjyyden ja itsenäisen ammatinharjoittamisen edistäminen nuorison keskuudessa ja erityisten kohdennettujen liiketoiminnan kehittämistä koskevien tukiohjelmien toteuttaminen nuoria varten.

Suositus 3.2: Nuoret työelämän ja koulutuksen ulkopuolella

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä unionin toimielinten tuella kattavia strategioita nuorille, jotka ovat työelämän ja koulutuksen ulkopuolella.

Jäsenvaltioiden ja alueiden olisi edistettävä ja kehitettävä tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa nuorisotakuuta, jolla varmistetaan, että kaikille alle 25-vuotiaille henkilöille EU:ssa tarjotaan työtä, oppisopimuskoulutusta, lisäkoulutusta tai työn ja koulutuksen yhdistelmää neljän kuukauden enimmäistyöttömyysjakson jälkeen.

Komission olisi tarjottava jäsenvaltioille ja alueille teknistä tukea, jotta Euroopan sosiaalirahastoa hyödynnetään asianmukaisesti nuorisotakuujärjestelmien kehittämiseksi.

Suositus 3.3: EU:n varojen parempi hyödyntäminen nuorisotyöttömyyden torjumiseksi

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

Euroopan sosiaalirahastoa on hyödynnettävä paremmin nuorten työllisyyttä koskeviin toimiin ohjelmakaudella 2014–2020.

ESR:n rahastojen käytössä on keskityttävä nuorisoon liittyviin toimenpiteisiin, erityisesti oppisopimuskoulutukseen, harjoittelupaikkoihin ja yrittäjyyteen.

Koulutukseen investoiminen

Suositus 4.1: Ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän välisen epäsuhtaisuuden torjuminen

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

Tietyillä aloilla ja/tai alueilla on tarkasteltava paremmin osaamistarpeita sekä korjattava ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän välistä epäsuhtaisuutta mahdollisimman nopeasti.

Komission ja jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä EU:n työmarkkinoiden osaamispanoraaman laatimiseksi, jotta tarjotaan kattava näkemys EU:n osaamistarpeista.

Yhteistyötä ja synergioita koulutusalan ja yritysten välillä on edistettävä, jotta ennakoidaan osaamistarpeet ja mukautetaan koulutusjärjestelmiä työmarkkinoiden tarpeisiin. Tämän tarkoituksena on tarjota työvoimalle tarvittavat taidot ja helpottaa siirtymistä koulutuksesta työhön.

Elinikäisen oppimisen pääsyä on edistettävä kaikkien ikäryhmien keskuudessa virallisen koulutuksen lisäksi epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen avulla.

Eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen liittyvä epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen validointijärjestelmä perustaminen vuoteen 2015 mennessä.

Kansallisen tutkintojen viitekehyksen tehokas täytäntöönpano ja eurooppalaisen osaamispassin toteuttaminen.

Suositus 4.2: Koulutukseen investoiminen

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

Koulutukseen tehtävien tehokkaiden investointien varmistaminen samalla, kun jatketaan julkisen talouden vakauttamista.

Laadun, osaamisen ja opettajien aseman parantamista koskevien toimenpiteiden ja resurssien hyväksyminen.

Mukautuvammat, dynaamisemmat ja osallistavammat markkinat sekä laadukkaammat työpaikat

Suositus 5.1: Työmarkkinauudistukset

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

Rakenteellisten työmarkkinauudistuksien edistäminen työn tuottavuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi, jotta parannetaan EU:n talouden kilpailukykyä ja varmistetaan kestävä kasvu ja työpaikkojen luominen.

Työmarkkinauudistusten olisi perustuttava seuraaviin seikkoihin:

| — | sisäisen joustavuuden käyttöönotto samalla, kun turvataan asianmukainen sosiaaliturvan taso, jotta ylläpidetään työllisyyttä taloudellisten vaikeuksien aikana |
| --- | --- |

—

sisäisen joustavuuden käyttöönotto samalla, kun turvataan asianmukainen sosiaaliturvan taso, jotta ylläpidetään työllisyyttä taloudellisten vaikeuksien aikana

| — | luodaan edellytykset työn ja hoitovelvoitteiden yhdistämiselle |
| --- | --- |

—

luodaan edellytykset työn ja hoitovelvoitteiden yhdistämiselle

| — | helpotetaan myönteistä siirtymistä työpaikasta toiseen ja työttömyydestä työhön |
| --- | --- |

—

helpotetaan myönteistä siirtymistä työpaikasta toiseen ja työttömyydestä työhön

| — | aktivointivaatimuksiin perustuvat työttömyyskorvausjärjestelmät ja niihin yhdistetyt tehokkaat ja aktiiviset työmarkkinapoliittiset toimet, joilla ylläpidetään työntekoon liittyviä kannustimia ja varmistetaan samalla riittävä toimeentulo |
| --- | --- |

—

aktivointivaatimuksiin perustuvat työttömyyskorvausjärjestelmät ja niihin yhdistetyt tehokkaat ja aktiiviset työmarkkinapoliittiset toimet, joilla ylläpidetään työntekoon liittyviä kannustimia ja varmistetaan samalla riittävä toimeentulo

| — | noudatetaan tarkasti työntekijöiden työoikeuksia ja sosiaalisia oikeuksia |
| --- | --- |

—

noudatetaan tarkasti työntekijöiden työoikeuksia ja sosiaalisia oikeuksia

| — | torjutaan työmarkkinoiden segmentoitumista ja epävarmoja työsuhteita |
| --- | --- |

—

torjutaan työmarkkinoiden segmentoitumista ja epävarmoja työsuhteita

| — | parannetaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun koordinointia unionin tasolla |
| --- | --- |

—

parannetaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun koordinointia unionin tasolla

| — | ennakoidaan talouden rakenneuudistukset |
| --- | --- |

—

ennakoidaan talouden rakenneuudistukset

| — | varmistetaan elinikäisen oppimisen saatavuus |
| --- | --- |

—

varmistetaan elinikäisen oppimisen saatavuus

| — | puututaan heikossa asemassa olevien ryhmien, kuten vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden (esim. romanit) ja vammaisten alhaiseen työvoimaosuuteen |
| --- | --- |

—

puututaan heikossa asemassa olevien ryhmien, kuten vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden (esim. romanit) ja vammaisten alhaiseen työvoimaosuuteen

| — | lisätään työvoiman tarjontaa ja parannetaan sen maantieteellistä ja osaamisen kohtaamista työmarkkinoiden tarpeiden perusteella |
| --- | --- |

—

lisätään työvoiman tarjontaa ja parannetaan sen maantieteellistä ja osaamisen kohtaamista työmarkkinoiden tarpeiden perusteella

| — | lisätään yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa niiden aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen kattavuutta ja tehokkuutta, joita tuetaan vastavuoroisesti työhyvinvointiohjelmien kaltaisilla aktiivisilla työmarkkinapolitiikoilla, sekä asiaankuuluvilla etujärjestelmillä, jotta voidaan ylläpitää työllistettävyyttä, tukea ihmisten työhön paluuta ja turvata ihmisarvoiset elinolot |
| --- | --- |

—

lisätään yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa niiden aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen kattavuutta ja tehokkuutta, joita tuetaan vastavuoroisesti työhyvinvointiohjelmien kaltaisilla aktiivisilla työmarkkinapolitiikoilla, sekä asiaankuuluvilla etujärjestelmillä, jotta voidaan ylläpitää työllistettävyyttä, tukea ihmisten työhön paluuta ja turvata ihmisarvoiset elinolot

| — | parannetaan työlainsäädäntöä sekä tuetaan ja kehitetään edellytyksiä joustavammille työjärjestelyille erityisesti, kun kyseessä ovat vanhemmat ja nuoremmat työntekijät. |
| --- | --- |

—

parannetaan työlainsäädäntöä sekä tuetaan ja kehitetään edellytyksiä joustavammille työjärjestelyille erityisesti, kun kyseessä ovat vanhemmat ja nuoremmat työntekijät.

Suositus 5.2: Työntekijöiden liikkuvuuden edistäminen

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

Toimintalinjojen ja toimien hyväksyminen liikkuvuuden edistämiseksi työmarkkinoiden sisällä ja niiden välillä esimerkiksi liikkuvuuden tukemista koskevien järjestelmien avulla.

Oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistaminen sekä työolojen ja sosiaaliturvan parantaminen, kun tarkoituksena on tukea työntekijöiden vapaata liikkuvuutta EU:ssa, jotta Euroopan työmarkkinoiden yhdentymistä syvennetään.

Jäsenvaltioiden olisi lisättävä EURESin käyttöä, jotta avoimien työpaikkojen ja työnhakijoiden kohtaamista parannetaan rajojen yli.

Suositus 5.3: Työn laatu

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

Eurooppa-neuvoston olisi kiinnitettävä huomiota työn laatuun vuoden 2013 toimintaohjeissaan erityisesti, kun kyseessä on työntekijän oikeus tiettyihin keskeisiin työoikeuksiin, kuten on kirjattu perussopimuksiin ja rajoittamatta jäsenvaltioiden lainsäädäntöä.

On varmistettava, että työmarkkinoiden uudistukset toteutetaan siten, että edistetään työpaikkojen laatua.

On torjuttava epävarmojen työolosuhteiden ja pakkoyrittäjyyden olemassaolo ja leviäminen sekä varmistettava, että väliaikaisessa tai osa-aikaisessa työsuhteessa olevilla tai itsenäisillä ammatinharjoittajilla on riittävä sosiaaliturva ja he voivat saada koulutusta.

On varmistettava, että yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annettu direktiivi 2000/78/EY pannaan tehokkaasti täytäntöön.

Julkisten palvelujen laadun takaaminen sekä köyhyyden torjuminen ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen

Suositus 6.1: Julkisten palvelujen laadun takaaminen

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

Olisi varmistettava, että julkisen talouden vakauttaminen on Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisten ja työllisyysnäkökohtien mukaista ja että sillä ei estetä laadukkaiden julkisten palvelujen tarjontaa.

Terveydenhuoltojärjestelmien uudistuksissa olisi keskityttävä laadun parantamiseen ja varmistamaan riittävyys, kohtuuhintaisuus ja yleinen saatavuus sekä takaamaan kestävyys.

Suositus 6.2: Köyhyyden torjuminen ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

Eurooppa-neuvoston olisi otettava toimintaohjeissaan ensisijaiseksi tavoitteeksi torjua köyhyyttä ja työttömyyttä kaikissa ikäryhmissä erityisesti, kun kyseessä on työssäkäyvien köyhyys, niiden henkilöiden köyhyys, joiden yhteydet työmarkkinoille ovat rajalliset tai olemattomat, sekä vanhusten köyhyys.

On parannettava sosiaaliturvajärjestelmien asianmukaisuutta ja tehokkuutta sekä varmistettava, että ne toimivat edelleen puskureina köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan.

On toteutettava aktiivisia osallistamisstrategioita sekä asianmukaisia, edullisia ja laadukkaita palveluja ja työllistymispolkuun perustuvia lähestymistapoja laadukkaaseen työllisyyteen, jotta estetään pienituloisten ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien syrjäytyminen.

Komission olisi arvioitava myös julkisen talouden vakauttamisen vaikutuksia sukupuolten tasa-arvoon sekä naisten työllisyyteen ja köyhyyteen.

Olisi varmistettava, että julkisen talouden vakauttamisen kielteiset vaikutukset sukupuolten tasa-arvoon sekä naisten työllisyyteen ja köyhyyteen torjutaan siten, että jäsenvaltioille annetaan tiukempia sukupuolikohtaisia suosituksia ja Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteet ja vastaavat kansalliset tavoitteet eritellään sukupuolen mukaan.

Olisi luotava toimintalinjoja ja toimenpiteitä työssäkäyvien köyhyyden vähentämiseksi esimerkiksi edistämällä riittävän työvoimaosuuden tasoa kotitalouksissa ja helpottamalla matalapalkkaisissa ja epävarmoissa työpaikoissa työskentelevien siirtymistä uralla eteenpäin.

Jäsenvaltioiden olisi torjuttava työssäkäyvien köyhyyttä harjoittamalla sellaista työmarkkinapolitiikkaa, jolla pyritään varmistamaan elinkustannukset kattava palkka työssäkäyville.

Jäsenvaltioiden olisi harkittava heikoimmassa asemassa olevien uusien työntekijöiden kohdennettujen työllistämistukijärjestelmien käyttöönottoa.

Jäsenvaltioiden olisi täsmennettävä kansallisissa uudistusohjelmissaan, miten EU:n varoja käytetään tukemaan kansallisia köyhyyden poistamista koskevia tavoitteita ja muita sosiaalisia, työllisyys- ja koulutuspoliittisia tavoitteita, jotta voidaan varmistaa Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttaminen.

Suhteelliset ja eriytetyt kasvua edistävät strategiat julkisen talouden vakauttamiseksi ja samanaikainen talouden elpymisen ja työpaikkojen luomisen varmistaminen

Suositus 7:

  Suhteelliset ja eriytetyt kasvua edistävät strategiat julkisen talouden vakauttamiseksi ja samanaikainen talouden elpymisen ja työpaikkojen luomisen varmistaminen

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

Toteutetaan julkisen talouden vakauttamisohjelmia, jotta varmistetaan julkisen talouden kestävyys. Tämä on tehtävä oikeasuhtaisella ja eriytetyllä kasvua tukevalla tavalla siten, että investoinneissa voidaan saavuttaa Eurooppa 2020 -strategiassa tavoiteltu taso ja käytetään täysimääräisesti hyväksi vakaus- ja kasvusopimuksen tarjoamia joustomahdollisuuksia.

Tarkistetaan finanssipolitiikan kertoimia, jotta vältettäisiin aliarvioimasta järjestelmällisesti julkisen talouden vakauttamistoimenpiteiden vaikutusta kasvuun ja työpaikkojen syntymiseen taantuman vallitessa.

Julkisen talouden vakauttamisen tahtia on tarkistettava, jotta valtioiden välille voidaan tehdä eroa niiden julkisen talouden tilan mukaisesti, jotta voidaan välttää mahdolliset kielteiset kasvu- ja työllisyysvaikutukset ja varmistaa samalla velan kestävyys.

Eurooppa-neuvoston on varmistettava eri painopistealojen välinen johdonmukaisuus toimintaohjeissaan, jotta julkisen talouden vakauttaminen ei vaaranna kestävän kasvun ja työpaikkojen luomisen mahdollisuuksia, lisää köyhyyttä ja sosiaalista syrjintää tai estä laadukkaiden julkisten palvelujen tarjontaa.

Julkisen talouden vakauttamisen ja ehdotettujen talousuudistustoimien on oltava täysin sopusoinnussa köyhyyden vähentämiseksi ja työllisyysasteen kohentamiseksi toteutettavien toimien kanssa.

Hallinnon, sitoumuksien ja demokraattisen oikeutuksen kehittämiseksi tarvittavat lisätoimet

Suositus 8: Eurooppalaisen ohjausjakson demokraattisen legitiimiyden lisääminen

Euroopan parlamentti katsoo, että Eurooppa-neuvoston vuosittaisen kasvuselvityksen pohjalta hyväksymillä vuosittaisilla poliittisilla suuntaviivoilla olisi pyrittävä seuraavaan:

Taataan sitoumuksien varmistamiseksi, että kansalliset ja alueelliset parlamentit, työmarkkinaosapuolet, julkiset viranomaiset ja kansalaisyhteiskunta osallistuvat tiiviisti toimintaohjeiden täytäntöönpanoon ja seurantaan Eurooppa 2020 -strategian ja talouspolitiikan ohjausprosessin yhteydessä.

Euroopan parlamentin olisi osallistuttava asianmukaisesti eurooppalaiseen ohjausjaksoon.

Eurooppa-neuvoston on käsiteltävä Euroopan parlamentin esittämiä kysymyksiä ja ehdotuksia, kun se hyväksyy vuoden 2013 toimintaohjeet.

---

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/75

---

P7_TA(2013)0054

Sisämarkkinoiden hallinnointi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 suosituksista komissiolle sisämarkkinoiden hallinnoinnista (2012/2260(INL))

(2016/C 024/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 26 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 26 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden hallinnoinnin parantaminen” (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden hallinnoinnin parantaminen” (COM(2012)0259),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Vuotuinen kasvuselvitys 2013” (COM(2012)0750) ja komission kertomuksen ”Sisämarkkinoiden yhdentymistilanne 2013 – Osallistuminen vuotuiseen kasvuselvitykseen 2013” (COM(2012)0752), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Vuotuinen kasvuselvitys 2013” (COM(2012)0750) ja komission kertomuksen ”Sisämarkkinoiden yhdentymistilanne 2013 – Osallistuminen vuotuiseen kasvuselvitykseen 2013” (COM(2012)0752),

| — | ottaa huomioon arvion sisämarkkinoiden paremman hallinnoinnin tuottamasta eurooppalaisesta lisäarvosta, jonka Euroopan parlamentin Euroopan yhdentymisestä saatavan lisäarvon arviointiyksikkö esitti osana EU-ohjausjaksoa ja jonka se toimitti parlamentin sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnalle 7. helmikuuta 2013, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon arvion sisämarkkinoiden paremman hallinnoinnin tuottamasta eurooppalaisesta lisäarvosta, jonka Euroopan parlamentin Euroopan yhdentymisestä saatavan lisäarvon arviointiyksikkö esitti osana EU-ohjausjaksoa ja jonka se toimitti parlamentin sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnalle 7. helmikuuta 2013,

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon 27. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – Kohti kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta – 50 ehdotusta työskentelyn, yrittäjyyden ja kaupankäynnin parantamiseksi” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – Kohti kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta – 50 ehdotusta työskentelyn, yrittäjyyden ja kaupankäynnin parantamiseksi” (COM(2010)0608),

| — | ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi – ’Yhdessä uuteen kasvuun’” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi – ’Yhdessä uuteen kasvuun’” (COM(2011)0206),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Toinen sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – ’Yhdessä uuteen kasvuun’” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Toinen sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – ’Yhdessä uuteen kasvuun’” (COM(2012)0573),

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2012 annetun komission tiedonannon palveludirektiivin täytäntöönpanosta: Kasvua luovia uusia palveluita koskeva kumppanuus vuosina 2012–2015 (COM(2012)0261), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2012 annetun komission tiedonannon palveludirektiivin täytäntöönpanosta: Kasvua luovia uusia palveluita koskeva kumppanuus vuosina 2012–2015 (COM(2012)0261),

| — | ottaa huomioon Mario Montin Euroopan komission puheenjohtajalle laatiman 9. toukokuuta 2010 päivätyn kertomuksen ”A new strategy for the Single Market – At the service of Europe's Economy and Society” (Uusi sisämarkkinastrategia – unionin talouden ja yhteiskunnan palveluksessa), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Mario Montin Euroopan komission puheenjohtajalle laatiman 9. toukokuuta 2010 päivätyn kertomuksen ”A new strategy for the Single Market – At the service of Europe's Economy and Society” (Uusi sisämarkkinastrategia – unionin talouden ja yhteiskunnan palveluksessa),

| — | ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2011 annetun komission valkoisen kirjan ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2011 annetun komission valkoisen kirjan ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” (COM(2011)0144),

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan 26. kesäkuuta 2012 antaman selvityksen ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa” ja 12. lokakuuta 2012 laaditun välikertomuksen sekä 5. joulukuuta 2012 asiasta laaditun lopullisen kertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan 26. kesäkuuta 2012 antaman selvityksen ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa” ja 12. lokakuuta 2012 laaditun välikertomuksen sekä 5. joulukuuta 2012 asiasta laaditun lopullisen kertomuksen,

| — | ottaa huomioon sisämarkkinoiden tulostaulun nro 23 (syyskuu 2011) ja parlamentin 22. toukokuuta 2012 asiasta laatiman päätöslauselman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkinoiden tulostaulun nro 23 (syyskuu 2011) ja parlamentin 22. toukokuuta 2012 asiasta laatiman päätöslauselman (1),

| — | ottaa huomioon sisämarkkinoiden tulostaulun nro 25 (lokakuu 2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkinoiden tulostaulun nro 25 (lokakuu 2012),

| — | ottaa huomioon 24. helmikuuta 2012 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Making the Single Market Deliver: Annual Governance check-up 2011” (Sisämarkkinoiden lupauksien täyttäminen: vuotuinen hallinnollinen tarkastus 2011) (SWD(2012)0025), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. helmikuuta 2012 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Making the Single Market Deliver: Annual Governance check-up 2011” (Sisämarkkinoiden lupauksien täyttäminen: vuotuinen hallinnollinen tarkastus 2011) (SWD(2012)0025),

| — | ottaa huomioon 30. ja 31. toukokuuta 2012 kokoontuneen kilpailukykyneuvoston päätelmät aiheesta ”Digital Single Market and Governance of the Single Market” (Digitaaliset sisämarkkinat ja sisämarkkinoiden hallinnointi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. ja 31. toukokuuta 2012 kokoontuneen kilpailukykyneuvoston päätelmät aiheesta ”Digital Single Market and Governance of the Single Market” (Digitaaliset sisämarkkinat ja sisämarkkinoiden hallinnointi),

| — | ottaa huomioon 10. ja 11. lokakuuta 2012 kokoontuneen kilpailukykyneuvoston päätelmät sisämarkkinoiden toimenpidepaketista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. ja 11. lokakuuta 2012 kokoontuneen kilpailukykyneuvoston päätelmät sisämarkkinoiden toimenpidepaketista,

| — | ottaa huomioon 28. ja 29. kesäkuuta 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. ja 29. kesäkuuta 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 18. ja 19. lokakuuta 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. ja 19. lokakuuta 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 14.–16. lokakuuta 2012 järjestetyn Euroopan unionin parlamenttien unionin asioita käsittelevien valiokuntien XLVIII konferenssin (COSAC) kannanoton ja päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14.–16. lokakuuta 2012 järjestetyn Euroopan unionin parlamenttien unionin asioita käsittelevien valiokuntien XLVIII konferenssin (COSAC) kannanoton ja päätelmät,

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman kuluttajille ja kansalaisille tarkoitettujen yhtenäismarkkinoiden toteuttamisesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman kuluttajille ja kansalaisille tarkoitettujen yhtenäismarkkinoiden toteuttamisesta (2),

| — | ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman hallintotavasta ja kumppanuudesta sisämarkkinoilla (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman hallintotavasta ja kumppanuudesta sisämarkkinoilla (3),

| — | ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman sisämarkkinoiden toimenpidepaketista ja kasvun edistämistoimista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman sisämarkkinoiden toimenpidepaketista ja kasvun edistämistoimista (4),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman kaupan ja jakelun alan tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden lisäämisestä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman kaupan ja jakelun alan tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden lisäämisestä (5),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 42 ja 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 42 ja 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0019/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0019/2013),

| A. | katsoo, että tarvitaan entistä enemmän erittäin kilpailukykyiseen sosiaaliseen markkinatalouteen perustuvia hyvin toimivia ja tehokkaita sisämarkkinoita kasvun ja kilpailukyvyn edistämiseksi sekä työpaikkojen luomiseksi ja Euroopan talouden elvyttämiseksi; katsoo, että sisämarkkinoiden pitäisi edesauttaa tämän tavoitteen saavuttamista tarjoamalla konkreettinen vastaus kriisiin siten, että samalla varmistetaan kuluttajien turvallisuus ja edistetään sosiaalista yhteenkuuluvuutta; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että tarvitaan entistä enemmän erittäin kilpailukykyiseen sosiaaliseen markkinatalouteen perustuvia hyvin toimivia ja tehokkaita sisämarkkinoita kasvun ja kilpailukyvyn edistämiseksi sekä työpaikkojen luomiseksi ja Euroopan talouden elvyttämiseksi; katsoo, että sisämarkkinoiden pitäisi edesauttaa tämän tavoitteen saavuttamista tarjoamalla konkreettinen vastaus kriisiin siten, että samalla varmistetaan kuluttajien turvallisuus ja edistetään sosiaalista yhteenkuuluvuutta;

| B. | katsoo, että sisämarkkinat ovat ratkaisevassa asemassa, kun pyritään saavuttamaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua edistävän Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että sisämarkkinat ovat ratkaisevassa asemassa, kun pyritään saavuttamaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua edistävän Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet;

| C. | ottaa huomioon, että sisämarkkinoita ei ole vieläkään, 20 vuoden kuluttua niiden virallisesta perustamisesta, saatu täysin valmiiksi, mikä johtuu ensisijaisesti siitä, etteivät jäsenvaltiot ole täysimääräisesti saattaneet osaksi kansallisia lainsäädäntöjä tai panneet täytäntöön noin 1 500:aa direktiiviä ja lähes 1 000:ta asetusta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että sisämarkkinoita ei ole vieläkään, 20 vuoden kuluttua niiden virallisesta perustamisesta, saatu täysin valmiiksi, mikä johtuu ensisijaisesti siitä, etteivät jäsenvaltiot ole täysimääräisesti saattaneet osaksi kansallisia lainsäädäntöjä tai panneet täytäntöön noin 1 500:aa direktiiviä ja lähes 1 000:ta asetusta;

| D. | katsoo, että on kiireellisesti vahvistettava sisämarkkinoiden hallinnointia sekä parannettava sisämarkkinasääntöjen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, niiden täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon valvontaa; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että on kiireellisesti vahvistettava sisämarkkinoiden hallinnointia sekä parannettava sisämarkkinasääntöjen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, niiden täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon valvontaa;

| E. | ottaa huomioon, että sisämarkkinat olisi saatettava loppuun mahdollisimman päättäväisesti ja ripeästi ja että samalla olisi säilytettävä taloudellisten ja sosiaalisten näkökohtien sekä ympäristönäkökohtien välinen välttämätön tasapaino; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että sisämarkkinat olisi saatettava loppuun mahdollisimman päättäväisesti ja ripeästi ja että samalla olisi säilytettävä taloudellisten ja sosiaalisten näkökohtien sekä ympäristönäkökohtien välinen välttämätön tasapaino;

| F. | ottaa huomioon, että sisämarkkinoita ei pidä pitää erillään muista laaja-alaisista toimintalinjoista, kuten kuluttajien ja työntekijöiden suojelusta, sosiaalisista oikeuksista, ympäristökysymyksistä ja kestävästä kehityksestä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että sisämarkkinoita ei pidä pitää erillään muista laaja-alaisista toimintalinjoista, kuten kuluttajien ja työntekijöiden suojelusta, sosiaalisista oikeuksista, ympäristökysymyksistä ja kestävästä kehityksestä;

| G. | ottaa huomioon, että sisämarkkinoiden täysi toteuttaminen muodostaa perustan Euroopan unionin poliittisen ja taloudellisen yhdentymisprosessin loppuun saattamiselle ja takaa tarvittavan yhteyden kaikkien jäsenvaltioiden, sekä euroalueen jäsenten että muun unionin välillä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että sisämarkkinoiden täysi toteuttaminen muodostaa perustan Euroopan unionin poliittisen ja taloudellisen yhdentymisprosessin loppuun saattamiselle ja takaa tarvittavan yhteyden kaikkien jäsenvaltioiden, sekä euroalueen jäsenten että muun unionin välillä;

| H. | katsoo, että sisämarkkinoiden hyvä hallintotapa ja alueiden kehittämisen jatkaminen täydentävät toisiaan ja ne voisivat parantaa merkittävästi paikallisia ja alueellisia kasvunäkymiä ja luoda yhdessä voimakkaan Euroopan, jolle luonteenomaista on koheesio ja kilpailukyky; katsoo, että erityisesti Euroopan alueellinen yhteistyö perustuu samanlaiseen ajattelutapaan kuin sisämarkkinat, koska siinä edistetään rajat ylittävää vuorovaikutusta ja saadaan keskinäistä hyötyä alueellisista ja paikallisista infrastruktuureista, investoinneista ja markkinoista; katsoo, että sisämarkkinoita voitaisiin vielä vahvistaa korjaamalla markkinoiden puutteita, lujittamalla rajat ylittävää alueellista yhteistyötä sekä tukemalla alue- ja paikallisviranomaisten toimintaa ja rahoitusta alueellisten sopimusten puitteissa; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että sisämarkkinoiden hyvä hallintotapa ja alueiden kehittämisen jatkaminen täydentävät toisiaan ja ne voisivat parantaa merkittävästi paikallisia ja alueellisia kasvunäkymiä ja luoda yhdessä voimakkaan Euroopan, jolle luonteenomaista on koheesio ja kilpailukyky; katsoo, että erityisesti Euroopan alueellinen yhteistyö perustuu samanlaiseen ajattelutapaan kuin sisämarkkinat, koska siinä edistetään rajat ylittävää vuorovaikutusta ja saadaan keskinäistä hyötyä alueellisista ja paikallisista infrastruktuureista, investoinneista ja markkinoista; katsoo, että sisämarkkinoita voitaisiin vielä vahvistaa korjaamalla markkinoiden puutteita, lujittamalla rajat ylittävää alueellista yhteistyötä sekä tukemalla alue- ja paikallisviranomaisten toimintaa ja rahoitusta alueellisten sopimusten puitteissa;

| I. | katsoo, että korkeimmalla tasolla tehdyistä poliittisista sitoumuksista ja komission ja jäsenvaltioiden toteuttamista toimista huolimatta vaje, joka vallitsee unionin sisämarkkinalainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, nousi vuoden 2008 keskimääräisestä 0,7 prosentista 1,2 prosenttiin helmikuussa 2012 ja on viime kuukausina tapahtuneen edistyksen johdosta asettunut 0,9 prosenttiin; katsoo, että tarvitaan vielä lisää työtä, sillä vaje johtaa epäluottamukseen unionia ja erityisesti sisämarkkinoita kohtaan; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että korkeimmalla tasolla tehdyistä poliittisista sitoumuksista ja komission ja jäsenvaltioiden toteuttamista toimista huolimatta vaje, joka vallitsee unionin sisämarkkinalainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, nousi vuoden 2008 keskimääräisestä 0,7 prosentista 1,2 prosenttiin helmikuussa 2012 ja on viime kuukausina tapahtuneen edistyksen johdosta asettunut 0,9 prosenttiin; katsoo, että tarvitaan vielä lisää työtä, sillä vaje johtaa epäluottamukseen unionia ja erityisesti sisämarkkinoita kohtaan;

| J. | katsoo, että unionin selkärankana toimivat sisämarkkinat ja niiden asianmukainen toiminta unionin taloudellisen ja sosiaalisen elpymisen perustana ja kehyksenä ovat ensiarvoisen tärkeässä asemassa; katsoo, että sosiaalisten oikeuksien kunnioittaminen unionin lainsäädäntöä noudattavien kansallisen lainsäädännön ja käytäntöjen mukaisesti on välttämätöntä; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että unionin selkärankana toimivat sisämarkkinat ja niiden asianmukainen toiminta unionin taloudellisen ja sosiaalisen elpymisen perustana ja kehyksenä ovat ensiarvoisen tärkeässä asemassa; katsoo, että sosiaalisten oikeuksien kunnioittaminen unionin lainsäädäntöä noudattavien kansallisen lainsäädännön ja käytäntöjen mukaisesti on välttämätöntä;

| K. | katsoo, että kuten kuluttajamarkkinoiden tulostaulujen ja neljää vapautta koskeva sisämarkkinoiden yhdentymisen tarkastelu osoitti, yhdentymisprosessin ansiosta lisääntynyt kilpailu on tehokas kannustin, jolla edistetään halvempien ja laadukkaampien tuotteiden aiempaa suuremman valikoiman tarjoamista eurooppalaisille kuluttajille; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että kuten kuluttajamarkkinoiden tulostaulujen ja neljää vapautta koskeva sisämarkkinoiden yhdentymisen tarkastelu osoitti, yhdentymisprosessin ansiosta lisääntynyt kilpailu on tehokas kannustin, jolla edistetään halvempien ja laadukkaampien tuotteiden aiempaa suuremman valikoiman tarjoamista eurooppalaisille kuluttajille;

| L. | katsoo, että mahdollinen taloudellinen hyötyminen palveluista sisämarkkinoilla 12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (6) täysimääräisestä ja asianmukaisesta täytäntöönpanosta tuottaa kasvupotentiaalia, joka on suuruudeltaan 0,8–2,6 prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT), ja että tuloksia olisi odotettavissa viidestä kymmeneen vuoden kuluttua kyseisen direktiivin täytäntöönpanosta |
| --- | --- |

L.

katsoo, että mahdollinen taloudellinen hyötyminen palveluista sisämarkkinoilla 12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (6) täysimääräisestä ja asianmukaisesta täytäntöönpanosta tuottaa kasvupotentiaalia, joka on suuruudeltaan 0,8–2,6 prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT), ja että tuloksia olisi odotettavissa viidestä kymmeneen vuoden kuluttua kyseisen direktiivin täytäntöönpanosta

| M. | ottaa huomioon, että komission arvion mukaan unionin BKT saattaisi kasvaa vielä neljä prosenttia seuraavien kymmenen vuoden aikana, jos sisämarkkinoiden kehittämistä vauhditetaan; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että komission arvion mukaan unionin BKT saattaisi kasvaa vielä neljä prosenttia seuraavien kymmenen vuoden aikana, jos sisämarkkinoiden kehittämistä vauhditetaan;

| N. | katsoo, että sisämarkkinastrategiaa pitäisi koordinoida ja sen pitäisi perustua käytännölliseen, kattavaan ja laaja-alaiseen sopimukseen, jota myös kaikki jäsenvaltiot ja unionin toimielimet tukevat; katsoo, että kaikilta unionin toimielimiltä vaaditaan yhä vahvaa johtajuutta ja jäsenvaltioilta selkeää poliittista vastuuta, jotta sisämarkkinoiden toimintaa säätelevät direktiivit ja asetukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja lisätään sisämarkkinoiden uskottavuutta ja luottamusta niitä kohtaan; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että sisämarkkinastrategiaa pitäisi koordinoida ja sen pitäisi perustua käytännölliseen, kattavaan ja laaja-alaiseen sopimukseen, jota myös kaikki jäsenvaltiot ja unionin toimielimet tukevat; katsoo, että kaikilta unionin toimielimiltä vaaditaan yhä vahvaa johtajuutta ja jäsenvaltioilta selkeää poliittista vastuuta, jotta sisämarkkinoiden toimintaa säätelevät direktiivit ja asetukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja lisätään sisämarkkinoiden uskottavuutta ja luottamusta niitä kohtaan;

| O. | ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja painotti edellä mainitussa, 26. kesäkuuta 2012 antamassaan selvityksessä, että on tärkeää taata täysimääräinen yhdenmukaisuus sisämarkkinoiden kanssa samoin kuin avoimuus edettäessä kohti syvempää talous- ja rahaliittoa; ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja korosti jälleen 5. joulukuuta 2012 laaditussa lopullisessa kertomuksessa sisämarkkinoiden loppuun saattamisen tärkeyttä, sillä ne tarjoavat voimakkaan välineen kasvun edistämiseen; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja painotti edellä mainitussa, 26. kesäkuuta 2012 antamassaan selvityksessä, että on tärkeää taata täysimääräinen yhdenmukaisuus sisämarkkinoiden kanssa samoin kuin avoimuus edettäessä kohti syvempää talous- ja rahaliittoa; ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja korosti jälleen 5. joulukuuta 2012 laaditussa lopullisessa kertomuksessa sisämarkkinoiden loppuun saattamisen tärkeyttä, sillä ne tarjoavat voimakkaan välineen kasvun edistämiseen;

| P. | katsoo, että niin jäsenvaltioissa kuin unionissa on yhä toteutettava konkreettisia toimia, jotta tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus unionissa toteutuisi täysimääräisesti; katsoo, että uusien liiketoimintamahdollisuuksien tarjoaminen yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, myös soveltamalla tarkasti pk-yritystestiä osana komission ja parlamentin tekemiä vaikutustenarviointeja, järkevää sääntelyä koskevan ohjelman nopea edistyminen, ja tarvittaessa erityyppisille yrityksille mukautettu lainsäädäntö siten, ettei vaaranneta kuitenkaan yleisiä tavoitteita, kuten työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta, voisivat osaltaan auttaa unionin talouksien elvyttämistä; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että niin jäsenvaltioissa kuin unionissa on yhä toteutettava konkreettisia toimia, jotta tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus unionissa toteutuisi täysimääräisesti; katsoo, että uusien liiketoimintamahdollisuuksien tarjoaminen yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, myös soveltamalla tarkasti pk-yritystestiä osana komission ja parlamentin tekemiä vaikutustenarviointeja, järkevää sääntelyä koskevan ohjelman nopea edistyminen, ja tarvittaessa erityyppisille yrityksille mukautettu lainsäädäntö siten, ettei vaaranneta kuitenkaan yleisiä tavoitteita, kuten työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta, voisivat osaltaan auttaa unionin talouksien elvyttämistä;

| Q. | katsoo, että olisi annettava sisämarkkinoiden yhteydessä tunnustusta sekä sähköisten että fyysisten keskitettyjen asiointipisteiden arvokkaalle roolille, sillä ne vähentävät hallinnollista rasitusta ja kaupankäyntikuluja, lisäävät tehokkuutta, markkinoiden avautumista ja avoimuutta ja kilpailua, mikä johtaa julkisten menojen vähenemiseen sekä yritysten, myös pk-yritysten ja mikroyritysten, parempiin mahdollisuuksiin päästä markkinoille ja säilyttää työpaikkoja ja luoda niitä lisää; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että olisi annettava sisämarkkinoiden yhteydessä tunnustusta sekä sähköisten että fyysisten keskitettyjen asiointipisteiden arvokkaalle roolille, sillä ne vähentävät hallinnollista rasitusta ja kaupankäyntikuluja, lisäävät tehokkuutta, markkinoiden avautumista ja avoimuutta ja kilpailua, mikä johtaa julkisten menojen vähenemiseen sekä yritysten, myös pk-yritysten ja mikroyritysten, parempiin mahdollisuuksiin päästä markkinoille ja säilyttää työpaikkoja ja luoda niitä lisää;

Lainsäädännön parantaminen

| R. | katsoo, että komission olisi asetettava tavoitteeksi monialaisen koordinoinnin ja yhdenmukaisuuden lisääminen valmisteltaessa lainsäädäntöehdotuksia, joilla on merkitystä sisämarkkinoiden kannalta; katsoo, että komission olisi toteutettava perusteellisia vaikutuksenarviointeja, myös alueellisia vaikutustenarviointeja, joissa esitetään vakuuttavia perusteita sisämarkkinalainsäädännön antamiseksi ennen lainsäädäntöehdotusten hyväksymistä; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että komission olisi asetettava tavoitteeksi monialaisen koordinoinnin ja yhdenmukaisuuden lisääminen valmisteltaessa lainsäädäntöehdotuksia, joilla on merkitystä sisämarkkinoiden kannalta; katsoo, että komission olisi toteutettava perusteellisia vaikutuksenarviointeja, myös alueellisia vaikutustenarviointeja, joissa esitetään vakuuttavia perusteita sisämarkkinalainsäädännön antamiseksi ennen lainsäädäntöehdotusten hyväksymistä;

| S. | katsoo, että komission olisi toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja aina, kun se on asianmukaista – sekä ensisijaisesti tapauksissa, joissa unionin lainsäädännön täytäntöönpanoon liittyen ei tarvita enempää harkintavaltaa – valittava mieluummin asetukset direktiivien sijaan sisämarkkinoita sääntelevinä oikeudellisina välineinä; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että komission olisi toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja aina, kun se on asianmukaista – sekä ensisijaisesti tapauksissa, joissa unionin lainsäädännön täytäntöönpanoon liittyen ei tarvita enempää harkintavaltaa – valittava mieluummin asetukset direktiivien sijaan sisämarkkinoita sääntelevinä oikeudellisina välineinä;

| T. | katsoo, että komission olisi otettava jäsenvaltioissa käyttöön ”sisämarkkinatesti”, jotta olisi mahdollista arvioida, vaikuttaako uusi, kansallisesti hyväksytty lainsäädäntö kielteisesti sisämarkkinoiden toimintatehokkuuteen; katsoo, että komission olisi tarkasteltava mahdollisuutta ottaa käyttöön sellaisten kansallisten lakiesitysten ilmoitusjärjestelmä, jotka saattavat vaikuttaa kielteisesti sisämarkkinoiden toimintaan, millä täydennettäisiin direktiivissä 98/34/EY vahvistettua menettelyä, jotta luotaisiin horisontaalinen väline ja vahvistettaisiin sen ennalta ehkäisevää luonnetta komission antaessa yksityiskohtaisia lausuntoja kansallisista lakiesityksistä ja varmistettaisiin sen soveltaminen niin, että voidaan puuttua tapauksiin, joissa unionin lainsäädäntöä ei ole sovellettu asianmukaisesti paikallistasolla; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että komission olisi otettava jäsenvaltioissa käyttöön ”sisämarkkinatesti”, jotta olisi mahdollista arvioida, vaikuttaako uusi, kansallisesti hyväksytty lainsäädäntö kielteisesti sisämarkkinoiden toimintatehokkuuteen; katsoo, että komission olisi tarkasteltava mahdollisuutta ottaa käyttöön sellaisten kansallisten lakiesitysten ilmoitusjärjestelmä, jotka saattavat vaikuttaa kielteisesti sisämarkkinoiden toimintaan, millä täydennettäisiin direktiivissä 98/34/EY vahvistettua menettelyä, jotta luotaisiin horisontaalinen väline ja vahvistettaisiin sen ennalta ehkäisevää luonnetta komission antaessa yksityiskohtaisia lausuntoja kansallisista lakiesityksistä ja varmistettaisiin sen soveltaminen niin, että voidaan puuttua tapauksiin, joissa unionin lainsäädäntöä ei ole sovellettu asianmukaisesti paikallistasolla;

| U. | katsoo, että on keskeisen tärkeää, että jäsenvaltioiden välistä hallinnollista yhteistyötä toteutetaan tehokkaalla, vaikuttavalla ja kustannustehokkaalla tavalla, kuten sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) tapauksessa; katsoo, että IMI-järjestelmää pitäisi käyttää järjestelmällisesti myös muilla aloilla järjestelmän toimivuuden parantamiseksi, turhan byrokratian poistamiseksi, avoimuuden lisäämiseksi sekä sen varmistamiseksi, että kaikki sisämarkkinatoimijat hyötyvät järjestelmästä täysimääräisesti; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että on keskeisen tärkeää, että jäsenvaltioiden välistä hallinnollista yhteistyötä toteutetaan tehokkaalla, vaikuttavalla ja kustannustehokkaalla tavalla, kuten sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) tapauksessa; katsoo, että IMI-järjestelmää pitäisi käyttää järjestelmällisesti myös muilla aloilla järjestelmän toimivuuden parantamiseksi, turhan byrokratian poistamiseksi, avoimuuden lisäämiseksi sekä sen varmistamiseksi, että kaikki sisämarkkinatoimijat hyötyvät järjestelmästä täysimääräisesti;

Osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen, täytäntöönpanon ja soveltamisen parantaminen

| V. | katsoo, että kunkin jäsenvaltion olisi saatettava kaikki direktiivit johdonmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja hyväksyttävä yhteisesti ja samanaikaisesti kaikki toimenpiteet, joilla säädös saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, jotta varmistetaan, että kyseessä olevan säädöksen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ilmentää unionissa saavutettua kompromissia, sillä direktiivien epätarkka ja myöhäinen saattaminen osaksi lainsäädäntöä vääristää kilpailua ja estää kansalaisia hyödyntämästä täysimääräisesti sisämarkkinoiden etuja; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että kunkin jäsenvaltion olisi saatettava kaikki direktiivit johdonmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja hyväksyttävä yhteisesti ja samanaikaisesti kaikki toimenpiteet, joilla säädös saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, jotta varmistetaan, että kyseessä olevan säädöksen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ilmentää unionissa saavutettua kompromissia, sillä direktiivien epätarkka ja myöhäinen saattaminen osaksi lainsäädäntöä vääristää kilpailua ja estää kansalaisia hyödyntämästä täysimääräisesti sisämarkkinoiden etuja;

| W. | katsoo, että on lisättävä unionin lainsäädännön täytäntöönpanon avoimuutta ja yhtenäistä soveltamista jäsenvaltioissa; katsoo, että vastaavuustaulukkojen hyödyllisyys korostuu entisestään yhdentyneillä sisämarkkinoilla, kun tarkoituksena on ilmentää unionin säännösten saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja katsoo, että komission olisi tästä syystä kehotettava laatimaan näitä taulukoita useammin; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että on lisättävä unionin lainsäädännön täytäntöönpanon avoimuutta ja yhtenäistä soveltamista jäsenvaltioissa; katsoo, että vastaavuustaulukkojen hyödyllisyys korostuu entisestään yhdentyneillä sisämarkkinoilla, kun tarkoituksena on ilmentää unionin säännösten saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja katsoo, että komission olisi tästä syystä kehotettava laatimaan näitä taulukoita useammin;

Täytäntöönpanon seuranta

| X. | katsoo, että kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtaminen jäsenvaltioiden kesken on ratkaisevan tärkeää, jotta saataisiin tietoa unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa koskevista kansallisista mekanismeista ja jäljellä olevista sisämarkkinoiden esteistä; katsoo, että jo ennen säädöksen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä jäsenvaltioiden pitäisi vaihtaa sekä keskenään että komission kanssa tietoa, jotta varmistetaan kansalliseen lainsäädäntöön siirtämisen asianmukaisuus ja estetään hajanaisuus; katsoo, että unionin lainsäädännön täytäntöönpanon valvonta on yksi komission ja sen virkamiesten tärkeimmistä tehtävistä; katsoo, että täyttääkseen velvollisuutensa tukea jäsenvaltioita unionin säädösten saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden täytäntöönpanossa komissio voisi käynnistää kaiken unionin uuden lainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien virkamiesten verkoston toiminnan ja koordinoida sitä SOLVIT-verkon rinnalla, luoden siten vaihto- ja vertaisarviointifoorumin tiiviin yhteistyön tekemiseksi jäsenvaltioiden kanssa ja täytäntöönpanon kokonaisvaltaisen laadun parantamiseksi sekä jäsenvaltioissa havaittujen ongelmien ratkaisemiseksi; katsoo, että olisi edistettävä unionin lainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten virkamiehien välisiä vaihtoja, jotta parannetaan tiedonkulkua ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa; |
| --- | --- |

X.

katsoo, että kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtaminen jäsenvaltioiden kesken on ratkaisevan tärkeää, jotta saataisiin tietoa unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa koskevista kansallisista mekanismeista ja jäljellä olevista sisämarkkinoiden esteistä; katsoo, että jo ennen säädöksen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä jäsenvaltioiden pitäisi vaihtaa sekä keskenään että komission kanssa tietoa, jotta varmistetaan kansalliseen lainsäädäntöön siirtämisen asianmukaisuus ja estetään hajanaisuus; katsoo, että unionin lainsäädännön täytäntöönpanon valvonta on yksi komission ja sen virkamiesten tärkeimmistä tehtävistä; katsoo, että täyttääkseen velvollisuutensa tukea jäsenvaltioita unionin säädösten saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden täytäntöönpanossa komissio voisi käynnistää kaiken unionin uuden lainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien virkamiesten verkoston toiminnan ja koordinoida sitä SOLVIT-verkon rinnalla, luoden siten vaihto- ja vertaisarviointifoorumin tiiviin yhteistyön tekemiseksi jäsenvaltioiden kanssa ja täytäntöönpanon kokonaisvaltaisen laadun parantamiseksi sekä jäsenvaltioissa havaittujen ongelmien ratkaisemiseksi; katsoo, että olisi edistettävä unionin lainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten virkamiehien välisiä vaihtoja, jotta parannetaan tiedonkulkua ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa;

| Y. | katsoo, että sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanoa koskevien, yksinomaan määrällisten tilastojen avulla ei voida arvioida täytäntöönpanon laadukkuutta ja keskeisten erityisvälineiden vaikutusta sisämarkkinoihin; katsoo, että tästä syystä tarvitaan sisämarkkinoiden täytäntöönpanoa ja edistymistä koskevaa poliittista ja laadullista arviointia, erityisesti ottaen huomioon uuden sisämarkkinalainsäädännön taloudellinen merkitys ja nykyisen lainsäädännön soveltaminen; |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanoa koskevien, yksinomaan määrällisten tilastojen avulla ei voida arvioida täytäntöönpanon laadukkuutta ja keskeisten erityisvälineiden vaikutusta sisämarkkinoihin; katsoo, että tästä syystä tarvitaan sisämarkkinoiden täytäntöönpanoa ja edistymistä koskevaa poliittista ja laadullista arviointia, erityisesti ottaen huomioon uuden sisämarkkinalainsäädännön taloudellinen merkitys ja nykyisen lainsäädännön soveltaminen;

| Z. | katsoo, että tällaisessa arvioinnissa olisi tehtävä ero sen välillä, jätetäänkö lainsäädäntöä saattamatta osaksi kansallista lainsäädäntöä, mikä on selvästi tunnistettavissa jäsenvaltion laiminlyöntinä, vai jätetäänkö lainsäädäntöä mahdollisesti noudattamatta, mikä saattaa perustua unionin lainsäädännön erilaiseen tulkintaan ja ymmärtämiseen; toteaa, että perussopimuksissa määrätään, että ainoastaan Euroopan unionin tuomioistuin voi viime kädessä ja julkisesti vahvistaa, että kansallinen lainsäädäntö ei ole unionin lainsäädännön mukainen; toteaa, ettei mikään muu toimielin siten voi todeta, että jonkin maan kansallinen lainsäädäntö ei ole unionin lainsäädännön mukainen; katsoo, että parlamentille olisi toimitettava vuosittain luettelo unionin säädöksistä, joita ei ole saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä tai joita ei ole saatettu asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä kyseisissä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että tällaisessa arvioinnissa olisi tehtävä ero sen välillä, jätetäänkö lainsäädäntöä saattamatta osaksi kansallista lainsäädäntöä, mikä on selvästi tunnistettavissa jäsenvaltion laiminlyöntinä, vai jätetäänkö lainsäädäntöä mahdollisesti noudattamatta, mikä saattaa perustua unionin lainsäädännön erilaiseen tulkintaan ja ymmärtämiseen; toteaa, että perussopimuksissa määrätään, että ainoastaan Euroopan unionin tuomioistuin voi viime kädessä ja julkisesti vahvistaa, että kansallinen lainsäädäntö ei ole unionin lainsäädännön mukainen; toteaa, ettei mikään muu toimielin siten voi todeta, että jonkin maan kansallinen lainsäädäntö ei ole unionin lainsäädännön mukainen; katsoo, että parlamentille olisi toimitettava vuosittain luettelo unionin säädöksistä, joita ei ole saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä tai joita ei ole saatettu asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä kyseisissä jäsenvaltioissa;

| AA. | ottaa huomioon, että rakennerahastojen ehdoista, jotka koskevat sisämarkkinadirektiivien saattamista osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä, neuvotellaan edelleen uusien asetusten hyväksymistä koskevan lainsäädäntöprosessin yhteydessä; katsoo, että näihin toimiin olisi turvauduttava vasta viimeisenä keinona ja että unionin antamasta taloudellisesta tuesta koituvan vipuvoiman käyttöä kannustimiin, joilla edistetään sisämarkkinasäännösten pikaista saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, olisi puntaroitava asianmukaisesti; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että rakennerahastojen ehdoista, jotka koskevat sisämarkkinadirektiivien saattamista osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä, neuvotellaan edelleen uusien asetusten hyväksymistä koskevan lainsäädäntöprosessin yhteydessä; katsoo, että näihin toimiin olisi turvauduttava vasta viimeisenä keinona ja että unionin antamasta taloudellisesta tuesta koituvan vipuvoiman käyttöä kannustimiin, joilla edistetään sisämarkkinasäännösten pikaista saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, olisi puntaroitava asianmukaisesti;

Täytäntöönpanon parantaminen

| AB. | katsoo, että sisämarkkinoiden hallinnoinnin parantamiseksi olisi sovellettava nollatoleranssia niihin jäsenvaltioihin, jotka eivät noudata asianmukaisesti sisämarkkinoiden sääntöjä; |
| --- | --- |

AB.

katsoo, että sisämarkkinoiden hallinnoinnin parantamiseksi olisi sovellettava nollatoleranssia niihin jäsenvaltioihin, jotka eivät noudata asianmukaisesti sisämarkkinoiden sääntöjä;

| AC. | katsoo, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklassa vahvistetut ja komission täytäntöön panemat rikkomismenettelyt eivät anna mahdollisuutta tarkastella ja oikaista nopeasti puutteita, jotka liittyvät sisämarkkinasäännösten täytäntöönpanoon ja soveltamiseen jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

AC.

katsoo, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklassa vahvistetut ja komission täytäntöön panemat rikkomismenettelyt eivät anna mahdollisuutta tarkastella ja oikaista nopeasti puutteita, jotka liittyvät sisämarkkinasäännösten täytäntöönpanoon ja soveltamiseen jäsenvaltioissa;

| AD. | ottaa huomioon, että rikkomismenettelyissä on usein ilmennyt joitakin seikkoja, jotka rajoittavat edellytyksiä täyttää niiden avulla yksittäisten kuluttajien ja yritysten odotuksia, ja että olisi perustettava yksi unionin tason oikeussuojaväline, joka on nopea ja kohtuuhintainen; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että rikkomismenettelyissä on usein ilmennyt joitakin seikkoja, jotka rajoittavat edellytyksiä täyttää niiden avulla yksittäisten kuluttajien ja yritysten odotuksia, ja että olisi perustettava yksi unionin tason oikeussuojaväline, joka on nopea ja kohtuuhintainen;

| AE. | toteaa, että jäsenvaltioiden ja Eurooppa-neuvoston olisi tästä syystä jatkettava rikkomismenettelyjen kehittämistä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen tulevien tarkistusten yhteydessä; katsoo, että sillä välin pitäisi kaikin tavoin pyrkiä käyttämään tiukemmin rikkomismenettelyjä unionin sisämarkkinasäännösten vastaisten rikkomusten johdosta; katsoo, että tässä yhteydessä olisi sovellettava aktiivisemmin nopeampia menettelyjä komissiossa ja vietävä tarvittaessa asia välitoimimenettelyyn unionin tuomioistuimessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 279 artiklan mukaisesti; ottaa huomioon, että eräissä unionin säädöksissä on säädetty väliaikaisista toimenpiteistä, joita kansalliset tuomioistuimet voivat toteuttaa estääkseen säännöksen välittömän rikkomisen, kuten kieltovaatimuksista; ottaa huomioon, että tämä voisi toimia mallina tehokkaammille menettelyille ja että tällaisia väliaikaisia toimenpiteitä olisi siksi harkittava kaikilla asiaankuuluvilla aloilla; |
| --- | --- |

AE.

toteaa, että jäsenvaltioiden ja Eurooppa-neuvoston olisi tästä syystä jatkettava rikkomismenettelyjen kehittämistä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen tulevien tarkistusten yhteydessä; katsoo, että sillä välin pitäisi kaikin tavoin pyrkiä käyttämään tiukemmin rikkomismenettelyjä unionin sisämarkkinasäännösten vastaisten rikkomusten johdosta; katsoo, että tässä yhteydessä olisi sovellettava aktiivisemmin nopeampia menettelyjä komissiossa ja vietävä tarvittaessa asia välitoimimenettelyyn unionin tuomioistuimessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 279 artiklan mukaisesti; ottaa huomioon, että eräissä unionin säädöksissä on säädetty väliaikaisista toimenpiteistä, joita kansalliset tuomioistuimet voivat toteuttaa estääkseen säännöksen välittömän rikkomisen, kuten kieltovaatimuksista; ottaa huomioon, että tämä voisi toimia mallina tehokkaammille menettelyille ja että tällaisia väliaikaisia toimenpiteitä olisi siksi harkittava kaikilla asiaankuuluvilla aloilla;

| AF. | ottaa huomioon, että EU Pilot -hanke on tuottanut myönteisiä tuloksia pyrittäessä varmistamaan unionin lainsäädännön asianmukainen täytäntöönpano ja että hankkeen avulla vastataan nopeammin kansalaisten ja yritysten ongelmiin; katsoo, että komission olisi tästä syystä edistettävä EU Pilot -hankkeen käyttöä ja jatkettava sen tehokkuuden parantamista, jotta sisämarkkinasääntöjen rikkominen havaittaisiin helpommin ja siihen voitaisiin puuttua paremmin, jolloin vältettäisiin aikaa vievät rikkomismenettelyt; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että EU Pilot -hanke on tuottanut myönteisiä tuloksia pyrittäessä varmistamaan unionin lainsäädännön asianmukainen täytäntöönpano ja että hankkeen avulla vastataan nopeammin kansalaisten ja yritysten ongelmiin; katsoo, että komission olisi tästä syystä edistettävä EU Pilot -hankkeen käyttöä ja jatkettava sen tehokkuuden parantamista, jotta sisämarkkinasääntöjen rikkominen havaittaisiin helpommin ja siihen voitaisiin puuttua paremmin, jolloin vältettäisiin aikaa vievät rikkomismenettelyt;

| AG. | katsoo, että SOLVIT-verkostolla on merkittävä rooli keskeisenä ongelmanratkaisuvälineenä kansallisella tasolla, ja siten se varmistaa unionin sisämarkkinalainsäädännön paremman noudattamisen, mutta sen potentiaalia ei vieläkään käytetä riittävästi; katsoo, että olisi tuettava konkreettisia toimia SOLVIT-verkoston näkyvyyden parantamiseksi ja intensiivisempää tiedottamista unionin kansalaisille, jotta sen potentiaalia voidaan hyödyntää paremmin ylittämättä kuitenkaan nykyistä talousarviota; katsoo, että on tehtävä lisää työtä SOLVIT-verkoston integroimiseksi paremmin jäsenvaltioiden ja unionin tasolla käytettävissä olevien avustavien palveluiden ja täytäntöönpanokeinojen joukkoon; katsoo vastaavasti, että keskitettyjen asiointipisteiden käyttäjäystävällisyyttä ja niiden antamien tietojen selkeyttä olisi parannettava jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

AG.

katsoo, että SOLVIT-verkostolla on merkittävä rooli keskeisenä ongelmanratkaisuvälineenä kansallisella tasolla, ja siten se varmistaa unionin sisämarkkinalainsäädännön paremman noudattamisen, mutta sen potentiaalia ei vieläkään käytetä riittävästi; katsoo, että olisi tuettava konkreettisia toimia SOLVIT-verkoston näkyvyyden parantamiseksi ja intensiivisempää tiedottamista unionin kansalaisille, jotta sen potentiaalia voidaan hyödyntää paremmin ylittämättä kuitenkaan nykyistä talousarviota; katsoo, että on tehtävä lisää työtä SOLVIT-verkoston integroimiseksi paremmin jäsenvaltioiden ja unionin tasolla käytettävissä olevien avustavien palveluiden ja täytäntöönpanokeinojen joukkoon; katsoo vastaavasti, että keskitettyjen asiointipisteiden käyttäjäystävällisyyttä ja niiden antamien tietojen selkeyttä olisi parannettava jäsenvaltioissa;

| AH. | katsoo, että komission on tehostettava toimia, joilla varmistetaan kaikkien jäsenvaltioissa hyväksyttyjen sääntöjen asianmukainen täytäntöönpano ja täytäntöönpanon valvonta, reagoitava nopeammin unionin lainsäädännön epäasianmukaista täytäntöönpanoa koskeviin ilmoituksiin ja kanteluihin sekä toteutettava tarvittavia toimia olemassa olevien epäjohdonmukaisuuksien poistamiseksi; |
| --- | --- |

AH.

katsoo, että komission on tehostettava toimia, joilla varmistetaan kaikkien jäsenvaltioissa hyväksyttyjen sääntöjen asianmukainen täytäntöönpano ja täytäntöönpanon valvonta, reagoitava nopeammin unionin lainsäädännön epäasianmukaista täytäntöönpanoa koskeviin ilmoituksiin ja kanteluihin sekä toteutettava tarvittavia toimia olemassa olevien epäjohdonmukaisuuksien poistamiseksi;

| AI. | toteaa, että komission on poliittisen arvioinnin seurauksena hyödynnettävä päättäväisesti ja täysimääräisesti sen kaikkea toimivaltaa ja sen käytössä olevia seuraamusmekanismeja; |
| --- | --- |

AI.

toteaa, että komission on poliittisen arvioinnin seurauksena hyödynnettävä päättäväisesti ja täysimääräisesti sen kaikkea toimivaltaa ja sen käytössä olevia seuraamusmekanismeja;

| AJ. | katsoo, että ”EU:n tehoiskut”, jotka ovat komission koordinoimia ja asianomaisten kansallisten viranomaisten samanaikaisesti jäsenvaltioissa täytäntöön panemia valvontatoimia, ovat osoittautuneet hyödylliseksi välineeksi sikäli, että niiden avulla komissio ja jäsenvaltiot voivat yhteisin toimin valvoa voimassa olevan sisämarkkinalainsäädännön soveltamista jäsenvaltioissa; katsoo, että viimeaikaisissa tehoiskuissa havaittiin, että pankkialalla noudatettiin huonosti kuluttajansuojasäännöksiä kaikkialla unionissa; katsoo tästä syystä, että komission olisi tarjottava jäsenvaltioille laajamittaisempaa mahdollisuutta käyttää EU:n tehoiskuja erityisesti heikommin varustettujen ja valmistautuneiden kansallisten viranomaisten valvonnan helpottamiseksi; katsoo, että on tarpeen harkita EU:n tehoiskujen yhteensovittamista myös muilla aloilla sekä laajentaa ne koskemaan myös muita kuin internetissä myytäviä tuotteita ja palveluita; |
| --- | --- |

AJ.

katsoo, että ”EU:n tehoiskut”, jotka ovat komission koordinoimia ja asianomaisten kansallisten viranomaisten samanaikaisesti jäsenvaltioissa täytäntöön panemia valvontatoimia, ovat osoittautuneet hyödylliseksi välineeksi sikäli, että niiden avulla komissio ja jäsenvaltiot voivat yhteisin toimin valvoa voimassa olevan sisämarkkinalainsäädännön soveltamista jäsenvaltioissa; katsoo, että viimeaikaisissa tehoiskuissa havaittiin, että pankkialalla noudatettiin huonosti kuluttajansuojasäännöksiä kaikkialla unionissa; katsoo tästä syystä, että komission olisi tarjottava jäsenvaltioille laajamittaisempaa mahdollisuutta käyttää EU:n tehoiskuja erityisesti heikommin varustettujen ja valmistautuneiden kansallisten viranomaisten valvonnan helpottamiseksi; katsoo, että on tarpeen harkita EU:n tehoiskujen yhteensovittamista myös muilla aloilla sekä laajentaa ne koskemaan myös muita kuin internetissä myytäviä tuotteita ja palveluita;

Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti

| AK. | katsoo, että sisämarkkinoiden toimenpidepaketti auttaa osaltaan vahvistamaan sisämarkkinoiden hallinnointia, koska sen ansiosta voidaan helpottaa ja koordinoida paremmin etenkin lainsäädäntöä edeltävää vaihetta; |
| --- | --- |

AK.

katsoo, että sisämarkkinoiden toimenpidepaketti auttaa osaltaan vahvistamaan sisämarkkinoiden hallinnointia, koska sen ansiosta voidaan helpottaa ja koordinoida paremmin etenkin lainsäädäntöä edeltävää vaihetta;

| AL. | ottaa huomioon, että sisämarkkinoiden toimenpidepaketin jaksottainen esittelymenettely olisi nähtävä myönteisenä asiana, koska sen pohjalta voidaan määrittää sisämarkkinoiden kehityksen painopisteitä ja keskustella niistä säännöllisin väliajoin; |
| --- | --- |

AL.

ottaa huomioon, että sisämarkkinoiden toimenpidepaketin jaksottainen esittelymenettely olisi nähtävä myönteisenä asiana, koska sen pohjalta voidaan määrittää sisämarkkinoiden kehityksen painopisteitä ja keskustella niistä säännöllisin väliajoin;

| AM. | katsoo, että sisämarkkinoiden ensimmäisessä toimenpidepaketissa luotiin toimiva strategia sisämarkkinoiden suurimpien puutteiden korjaamiseksi; toteaa myös, että kyseinen strategia sisälsi konkreettisia horisontaalisia lainsäädäntötoimia ja muita kuin lainsäädäntötoimia, joiden avulla voidaan hyödyntää käyttämättä jäänyt potentiaali ja poistaa sisämarkkinoiden esteitä; ottaa huomioon, että komission antamissa ehdotuksissa on havaittavissa joitakin asiaa koskevia edistysaskeleita, mutta edelleen tarvitaan kaukonäköisiä tulevaisuuteen tähtääviä toimia; ottaa huomioon, että komission olisi painotettava nyt sisämarkkinoiden toimenpidepaketin jo sisältämiä ehdotuksia ja erityisesti laaja-alaista markkinoiden valvontavälinettä, pankkimaksujen avoimuutta sekä yritysten antamia muita kuin taloudellisia tietoja; |
| --- | --- |

AM.

katsoo, että sisämarkkinoiden ensimmäisessä toimenpidepaketissa luotiin toimiva strategia sisämarkkinoiden suurimpien puutteiden korjaamiseksi; toteaa myös, että kyseinen strategia sisälsi konkreettisia horisontaalisia lainsäädäntötoimia ja muita kuin lainsäädäntötoimia, joiden avulla voidaan hyödyntää käyttämättä jäänyt potentiaali ja poistaa sisämarkkinoiden esteitä; ottaa huomioon, että komission antamissa ehdotuksissa on havaittavissa joitakin asiaa koskevia edistysaskeleita, mutta edelleen tarvitaan kaukonäköisiä tulevaisuuteen tähtääviä toimia; ottaa huomioon, että komission olisi painotettava nyt sisämarkkinoiden toimenpidepaketin jo sisältämiä ehdotuksia ja erityisesti laaja-alaista markkinoiden valvontavälinettä, pankkimaksujen avoimuutta sekä yritysten antamia muita kuin taloudellisia tietoja;

| AN. | toteaa, että sisämarkkinoiden toinen toimenpidepaketti jatkaa samalla linjalla, koska siinä määritetään integroidut verkot, kansalaisten ja yritysten liikkuvuus, digitaalitalous ja yhteiskunnallinen yrittäjyys sekä kuluttajien luottamus tulevan kasvun neljäksi tukipilariksi; katsoo, että lainsäädäntöesitykset, joilla varmistetaan kansalaisten oikeus saada käyttöön peruspankkitili, maksupalveluista sisämarkkinoilla 13. marraskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/64/EY (7) tarkistaminen sekä pitkän aikavälin investointeja helpottavat toimet reaalitaloudessa voisivat olla merkittävässä roolissa tässä asiassa; katsoo, että komission olisi toimenpiteitä ehdottaessaan ja parlamentin ja neuvoston olisi niitä käsitellessään arvioitava huolellisesti kaikki suunnitellut toimet ja niihin liittyvät mahdollisuudet erittäin kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden saavuttamiseksi ja pyrittävä hyväksymään kyseiset toimet ripeästi; |
| --- | --- |

AN.

toteaa, että sisämarkkinoiden toinen toimenpidepaketti jatkaa samalla linjalla, koska siinä määritetään integroidut verkot, kansalaisten ja yritysten liikkuvuus, digitaalitalous ja yhteiskunnallinen yrittäjyys sekä kuluttajien luottamus tulevan kasvun neljäksi tukipilariksi; katsoo, että lainsäädäntöesitykset, joilla varmistetaan kansalaisten oikeus saada käyttöön peruspankkitili, maksupalveluista sisämarkkinoilla 13. marraskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/64/EY (7) tarkistaminen sekä pitkän aikavälin investointeja helpottavat toimet reaalitaloudessa voisivat olla merkittävässä roolissa tässä asiassa; katsoo, että komission olisi toimenpiteitä ehdottaessaan ja parlamentin ja neuvoston olisi niitä käsitellessään arvioitava huolellisesti kaikki suunnitellut toimet ja niihin liittyvät mahdollisuudet erittäin kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden saavuttamiseksi ja pyrittävä hyväksymään kyseiset toimet ripeästi;

| AO. | ottaa huomioon, että sisämarkkinoiden toimenpidepaketilla olisi myös puututtava unionin sosioekonomisiin ongelmiin ja edistettävä kansalaisia palvelevia markkinoita; |
| --- | --- |

AO.

ottaa huomioon, että sisämarkkinoiden toimenpidepaketilla olisi myös puututtava unionin sosioekonomisiin ongelmiin ja edistettävä kansalaisia palvelevia markkinoita;

| AP. | katsoo, että tulevien horisontaalisien toimien yhteydessä pitäisi pyrkiä digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamiseen, jotta kansalaiset voisivat hyödyntää digitaalisia ratkaisuja täysimääräisesti ja jotta voitaisiin varmistaa unionin yritysten kilpailukyky; |
| --- | --- |

AP.

katsoo, että tulevien horisontaalisien toimien yhteydessä pitäisi pyrkiä digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamiseen, jotta kansalaiset voisivat hyödyntää digitaalisia ratkaisuja täysimääräisesti ja jotta voitaisiin varmistaa unionin yritysten kilpailukyky;

Avainalat

| AQ. | toteaa, että komissio ehdottaa sen toimien kohdistamista erityisiin avainaloihin ja -välineisiin; katsoo kuitenkin, että on keskityttävä vielä enemmän tiettyihin välineisiin ja toimiin, jotta saadaan aikaan konkreettisia parannuksia sisämarkkinasääntöjen soveltamiseen; toteaa, että digitaaliset sisämarkkinat, palveluala, energia-ala, julkiset hankinnat, tutkimus ja innovointi sekä kuluttajansuoja ja kansalaisten, erityisesti työntekijöiden ja asiantuntijoiden, lisääntynyt liikkuvuus, kuuluvat kasvun kannalta tärkeimpiin avainaloihin; |
| --- | --- |

AQ.

toteaa, että komissio ehdottaa sen toimien kohdistamista erityisiin avainaloihin ja -välineisiin; katsoo kuitenkin, että on keskityttävä vielä enemmän tiettyihin välineisiin ja toimiin, jotta saadaan aikaan konkreettisia parannuksia sisämarkkinasääntöjen soveltamiseen; toteaa, että digitaaliset sisämarkkinat, palveluala, energia-ala, julkiset hankinnat, tutkimus ja innovointi sekä kuluttajansuoja ja kansalaisten, erityisesti työntekijöiden ja asiantuntijoiden, lisääntynyt liikkuvuus, kuuluvat kasvun kannalta tärkeimpiin avainaloihin;

| AR. | toteaa, että näitä avainaloja ja välineitä voitaisiin tarkistaa vuosittain, jotta viimeaikaiset tapahtumat jäsenvaltioissa ja erityisesti sisämarkkinoiden kannalta taloudellisesti tärkeillä aloilla otetaan asianmukaisesti huomioon unionin toimielimien päätöksentekoprosesseissa näyttöön perustuvan arvioinnin perusteella; katsoo, että avainalojen määrittämiseen tarkoitettua menetelmää sisämarkkinoiden toiminnan parantamiseksi on tarkistettava säännöllisesti, ja siinä on otettava huomioon kasvutavoitteet ja -näkymät; |
| --- | --- |

AR.

toteaa, että näitä avainaloja ja välineitä voitaisiin tarkistaa vuosittain, jotta viimeaikaiset tapahtumat jäsenvaltioissa ja erityisesti sisämarkkinoiden kannalta taloudellisesti tärkeillä aloilla otetaan asianmukaisesti huomioon unionin toimielimien päätöksentekoprosesseissa näyttöön perustuvan arvioinnin perusteella; katsoo, että avainalojen määrittämiseen tarkoitettua menetelmää sisämarkkinoiden toiminnan parantamiseksi on tarkistettava säännöllisesti, ja siinä on otettava huomioon kasvutavoitteet ja -näkymät;

| AS. | toteaa, että jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten olisi keskityttävä avainaloihin liittyvien lainsäädäntötoimien hyväksymiseen ja nopeaan täytäntöönpanoon, sillä ne ovat välttämättömiä kasvun ja työpaikkojen luomisen kannalta, kuten kasvu- ja työllisyyssopimuksessa on korostettu; |
| --- | --- |

AS.

toteaa, että jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten olisi keskityttävä avainaloihin liittyvien lainsäädäntötoimien hyväksymiseen ja nopeaan täytäntöönpanoon, sillä ne ovat välttämättömiä kasvun ja työpaikkojen luomisen kannalta, kuten kasvu- ja työllisyyssopimuksessa on korostettu;

| AT. | katsoo, että tarvitaan lisätoimia sellaisen rahoituspalvelujen sääntelyvälineen aikaansaamiseksi, joka tarjoaa kuluttajille asianmukaista tietoa ja suojelua, mahdollistaa rahoitustuotteiden ja etenkin riskialttiiden rahoitustuotteiden avoimen arvioinnin sekä tarjoaa riita-asioissa mahdollisuuden vaihtoehtoisiin ratkaisuihin, jotka takaavat kuluttajille todellisia vahingonkorvauksia ja hyvityksiä; |
| --- | --- |

AT.

katsoo, että tarvitaan lisätoimia sellaisen rahoituspalvelujen sääntelyvälineen aikaansaamiseksi, joka tarjoaa kuluttajille asianmukaista tietoa ja suojelua, mahdollistaa rahoitustuotteiden ja etenkin riskialttiiden rahoitustuotteiden avoimen arvioinnin sekä tarjoaa riita-asioissa mahdollisuuden vaihtoehtoisiin ratkaisuihin, jotka takaavat kuluttajille todellisia vahingonkorvauksia ja hyvityksiä;

| AU. | katsoo, että moitteettomasti toimivia ja täysin valmiita sisämarkkinoita ei ole mahdollista toteuttaa ilman yhteistä, yhteensopivaa ja tehokasta Euroopan laajuista liikennejärjestelmää, sillä se on ratkaisevan tärkeä tavaroiden, ihmisten ja palvelujen sujuvan liikkumisen eli sisämarkkinoiden keskeisten perusvapauksien kannalta; |
| --- | --- |

AU.

katsoo, että moitteettomasti toimivia ja täysin valmiita sisämarkkinoita ei ole mahdollista toteuttaa ilman yhteistä, yhteensopivaa ja tehokasta Euroopan laajuista liikennejärjestelmää, sillä se on ratkaisevan tärkeä tavaroiden, ihmisten ja palvelujen sujuvan liikkumisen eli sisämarkkinoiden keskeisten perusvapauksien kannalta;

| AV. | ottaa huomioon, että yhtenäisen Euroopan liikennealueen pitäisi helpottaa kansalaisten ja rahdin liikkumista, vähentää kustannuksia ja parantaa Euroopan liikenteen kestävyyttä toteuttamalla yhteentoimivat ja kestävät Euroopan laajuiset liikenneverkot ja poistamalla kaikki jäljellä olevat esteet liikennemuotojen ja kansallisten järjestelmien väliltä ja helpottamalla samalla monikansallisten ja multimodaalisten operaattorien syntyä alalle; katsoo, että yhtenäisen Euroopan liikennealueen loppuun saattamisen kannalta rautatiepalvelut, meriliikenne, maanteiden rahtiliikenne sekä yhtenäinen eurooppalainen ilmatila ja yhtenäinen tulkinta matkustajien oikeuksista ovat keskeisessä asemassa; |
| --- | --- |

AV.

ottaa huomioon, että yhtenäisen Euroopan liikennealueen pitäisi helpottaa kansalaisten ja rahdin liikkumista, vähentää kustannuksia ja parantaa Euroopan liikenteen kestävyyttä toteuttamalla yhteentoimivat ja kestävät Euroopan laajuiset liikenneverkot ja poistamalla kaikki jäljellä olevat esteet liikennemuotojen ja kansallisten järjestelmien väliltä ja helpottamalla samalla monikansallisten ja multimodaalisten operaattorien syntyä alalle; katsoo, että yhtenäisen Euroopan liikennealueen loppuun saattamisen kannalta rautatiepalvelut, meriliikenne, maanteiden rahtiliikenne sekä yhtenäinen eurooppalainen ilmatila ja yhtenäinen tulkinta matkustajien oikeuksista ovat keskeisessä asemassa;

Kaikkien toimijoiden sisämarkkinat

| AW. | katsoo, että unionin kansalaisia ja erityisesti opiskelijoita, asiantuntijoita ja yrittäjiä sekä pk-yrityksiä kaikissa jäsenvaltioissa olisi kehotettava esittämään ehdotuksia siitä, miten sisämarkkinoiden täysimääräinen täytäntöönpano onnistuu parhaiten, ja katsoo, että kaikkia toimielimiä olisi kannustettava kehittämään julkinen kuulemisprosessi sekä käynnistämään vuoropuhelu kansalaisyhteiskunnan kanssa sen varmistamiseksi, että kansalaisten, kuluttajien ja yritysten tarpeet huomioidaan asianmukaisesti ja että ehdotettu politiikka tuottaa kaikille toimijoille lisäarvoa; katsoo, että tarvitaan kunnolliset välineet unionin lainsäädännöstä tiedottamiseksi kansalaisille; |
| --- | --- |

AW.

katsoo, että unionin kansalaisia ja erityisesti opiskelijoita, asiantuntijoita ja yrittäjiä sekä pk-yrityksiä kaikissa jäsenvaltioissa olisi kehotettava esittämään ehdotuksia siitä, miten sisämarkkinoiden täysimääräinen täytäntöönpano onnistuu parhaiten, ja katsoo, että kaikkia toimielimiä olisi kannustettava kehittämään julkinen kuulemisprosessi sekä käynnistämään vuoropuhelu kansalaisyhteiskunnan kanssa sen varmistamiseksi, että kansalaisten, kuluttajien ja yritysten tarpeet huomioidaan asianmukaisesti ja että ehdotettu politiikka tuottaa kaikille toimijoille lisäarvoa; katsoo, että tarvitaan kunnolliset välineet unionin lainsäädännöstä tiedottamiseksi kansalaisille;

| AX. | katsoo, että kaikkien toimijoiden oikeudet on asetettava keskeiselle sijalle sisämarkkinoilla; katsoo, että työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan ja kaikkien muiden sidosryhmien tiiviimpi ja varhaisemmassa vaiheessa tapahtuva osallistuminen kasvua ja kansalaisten oikeuksia sisämarkkinoilla edistävien toimenpiteiden suunnitteluun, hyväksymiseen, toteutukseen ja valvontaan, jotka voivat perustua myös verkossa tapahtuviin osallistumisen muotoihin ja sähköisen demokratian välineisiin, on tärkeää luottamuksen palauttamiseksi sisämarkkinoihin; |
| --- | --- |

AX.

katsoo, että kaikkien toimijoiden oikeudet on asetettava keskeiselle sijalle sisämarkkinoilla; katsoo, että työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan ja kaikkien muiden sidosryhmien tiiviimpi ja varhaisemmassa vaiheessa tapahtuva osallistuminen kasvua ja kansalaisten oikeuksia sisämarkkinoilla edistävien toimenpiteiden suunnitteluun, hyväksymiseen, toteutukseen ja valvontaan, jotka voivat perustua myös verkossa tapahtuviin osallistumisen muotoihin ja sähköisen demokratian välineisiin, on tärkeää luottamuksen palauttamiseksi sisämarkkinoihin;

| AY. | toteaa, että paikallisen ja alueellisen itsehallinnon kautta paikalliset ja alueelliset toimijat suorittavat useita unionin sisämarkkinalainsäädännössä edellytettyjä tehtäviä, erityisesti julkisten hankintojen, valtiontuen, yleisen taloudellisen edun mukaisten palvelujen ja toimilupien aloilla; katsoo, että nämä toimet on pantava asianmukaisesti täytäntöön, muun muassa koheesiopolitiikan virheiden määrän vähentämiseksi; katsoo, että korkealaatuisten julkisten palvelujen tarjoaminen kansalaisille jokaisella unionin alueella on ehdottoman välttämätöntä dynaamisille ja vahvoille sisämarkkinoille, ja katsoo, että sisämarkkinoiden tehokkaassa hallintotavassa olisi otettava huomioon paikallisten ja alueellisten sidosryhmien edut; |
| --- | --- |

AY.

toteaa, että paikallisen ja alueellisen itsehallinnon kautta paikalliset ja alueelliset toimijat suorittavat useita unionin sisämarkkinalainsäädännössä edellytettyjä tehtäviä, erityisesti julkisten hankintojen, valtiontuen, yleisen taloudellisen edun mukaisten palvelujen ja toimilupien aloilla; katsoo, että nämä toimet on pantava asianmukaisesti täytäntöön, muun muassa koheesiopolitiikan virheiden määrän vähentämiseksi; katsoo, että korkealaatuisten julkisten palvelujen tarjoaminen kansalaisille jokaisella unionin alueella on ehdottoman välttämätöntä dynaamisille ja vahvoille sisämarkkinoille, ja katsoo, että sisämarkkinoiden tehokkaassa hallintotavassa olisi otettava huomioon paikallisten ja alueellisten sidosryhmien edut;

| AZ. | katsoo, että sisämarkkinastrategialla olisi vahvistettava sosiaaliturvaa, talouksien lähentymistä ja työntekijöiden oikeuksia, ehkäistävä sosiaalista polkumyyntiä sekä varmistettava oikeudenmukaiset työolot kaikille eurooppalaisille; |
| --- | --- |

AZ.

katsoo, että sisämarkkinastrategialla olisi vahvistettava sosiaaliturvaa, talouksien lähentymistä ja työntekijöiden oikeuksia, ehkäistävä sosiaalista polkumyyntiä sekä varmistettava oikeudenmukaiset työolot kaikille eurooppalaisille;

| BA. | katsoo, että kansallisella tasolla olisi oltava yksi helppokäyttöinen ensisijainen tukipalvelu, jonka puoleen yritykset ja kansalaiset, vammaiset mukaan luettuina, voivat kääntyä kohdatessaan ongelmia sisämarkkinoiden tarjoamien oikeuksien ja mahdollisuuksien hyödyntämisessä; katsoo, että olisi kiinnitettävä huomiota esteettömyyden parantamiseen rakennetussa ympäristössä ja palveluissa, jotta kaikki kansalaiset voivat hyötyä sisämarkkinoista; |
| --- | --- |

BA.

katsoo, että kansallisella tasolla olisi oltava yksi helppokäyttöinen ensisijainen tukipalvelu, jonka puoleen yritykset ja kansalaiset, vammaiset mukaan luettuina, voivat kääntyä kohdatessaan ongelmia sisämarkkinoiden tarjoamien oikeuksien ja mahdollisuuksien hyödyntämisessä; katsoo, että olisi kiinnitettävä huomiota esteettömyyden parantamiseen rakennetussa ympäristössä ja palveluissa, jotta kaikki kansalaiset voivat hyötyä sisämarkkinoista;

EU-ohjausjakso

| BB. | katsoo, että EU-ohjausjakso muodostaa kehyksen talouspolitiikkojen koordinoimista ja jäsenvaltioiden talousarvioon liittyvän ja taloudellisen tilanteen arvioimista varten, mutta siinä ei oteta huomioon sisämarkkinoiden tilaa huolimatta siitä, miten ensiarvoisen tärkeä se on kaikkien jäsenvaltioiden talouden kannalta; |
| --- | --- |

BB.

katsoo, että EU-ohjausjakso muodostaa kehyksen talouspolitiikkojen koordinoimista ja jäsenvaltioiden talousarvioon liittyvän ja taloudellisen tilanteen arvioimista varten, mutta siinä ei oteta huomioon sisämarkkinoiden tilaa huolimatta siitä, miten ensiarvoisen tärkeä se on kaikkien jäsenvaltioiden talouden kannalta;

| BC. | katsoo, että sisämarkkinat voivat olla tärkeässä asemassa edistettäessä sosiaalista yhteenkuuluvuutta unionissa; katsoo, että sisämarkkinoiden taloudellisen hallinnoinnin kehyksen olisi perustuttava sellaisten toisiinsa liittyvien ja keskenään johdonmukaisten toimien kokonaisuuteen, jotka vauhdittavat kasvua ja työllisyyttä, ja että sisämarkkinoiden täysipainoinen kehittäminen on välttämätöntä tämän saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

BC.

katsoo, että sisämarkkinat voivat olla tärkeässä asemassa edistettäessä sosiaalista yhteenkuuluvuutta unionissa; katsoo, että sisämarkkinoiden taloudellisen hallinnoinnin kehyksen olisi perustuttava sellaisten toisiinsa liittyvien ja keskenään johdonmukaisten toimien kokonaisuuteen, jotka vauhdittavat kasvua ja työllisyyttä, ja että sisämarkkinoiden täysipainoinen kehittäminen on välttämätöntä tämän saavuttamiseksi;

| BD. | katsoo, että komission olisi valvottava sisämarkkinoiden loppuun saattamista ja siihen liittyvien toimien todellista täytäntöönpanoa EU-ohjausjakson vuotuisen arvioinnin yhteydessä ottamalla huomioon hallinnon vuotuisen tarkastuksen ja tulostaulun ilmoitusmekanismit; katsoo lisäksi, että vuosittaisella valvonnalla olisi arvioitava, missä määrin kuluttajat ja yrittäjät hyötyvät sisämarkkinoista, ja sen yhteydessä olisi ilmoitettava sisämarkkinoiden toimintaa haittaavista esteistä; |
| --- | --- |

BD.

katsoo, että komission olisi valvottava sisämarkkinoiden loppuun saattamista ja siihen liittyvien toimien todellista täytäntöönpanoa EU-ohjausjakson vuotuisen arvioinnin yhteydessä ottamalla huomioon hallinnon vuotuisen tarkastuksen ja tulostaulun ilmoitusmekanismit; katsoo lisäksi, että vuosittaisella valvonnalla olisi arvioitava, missä määrin kuluttajat ja yrittäjät hyötyvät sisämarkkinoista, ja sen yhteydessä olisi ilmoitettava sisämarkkinoiden toimintaa haittaavista esteistä;

| BE. | katsoo, että jokaisessa kevään Eurooppa-neuvoston kokouksessa olisi myös keskityttävä sisämarkkinoiden tilan arviointiin, jota täydennetään seurantaprosessilla; |
| --- | --- |

BE.

katsoo, että jokaisessa kevään Eurooppa-neuvoston kokouksessa olisi myös keskityttävä sisämarkkinoiden tilan arviointiin, jota täydennetään seurantaprosessilla;

| BF. | katsoo, että on tarkoituksenmukaista tarkastella kunkin jäsenvaltion tilannetta ja pyrkiä jatkuvasti tiiviimpään yhteistyöhön kansallisten parlamenttien kanssa osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamiseen, täytäntöönpanoon ja soveltamiseen liittyvien puutteiden havaitsemiseksi ja niiden korjaamiseksi valtiokohtaisissa suosituksissa; |
| --- | --- |

BF.

katsoo, että on tarkoituksenmukaista tarkastella kunkin jäsenvaltion tilannetta ja pyrkiä jatkuvasti tiiviimpään yhteistyöhön kansallisten parlamenttien kanssa osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamiseen, täytäntöönpanoon ja soveltamiseen liittyvien puutteiden havaitsemiseksi ja niiden korjaamiseksi valtiokohtaisissa suosituksissa;

| BG. | ottaa huomioon, että vuotuinen kasvuselvitys 2013 käynnisti kolmannen EU-ohjausjakson ja siihen sisältyy nyt ensimmäistä kertaa vuotuinen kertomus sisämarkkinoiden yhdentymisestä; katsoo, että keskittyminen entistä enemmän sisämarkkinoihin EU-ohjausjakson yhteydessä on välttämätöntä, jotta niiden kasvua ja työllisyyttä edistävää potentiaalia voidaan hyödyntää paremmin Euroopassa ja jotta kansalaiset ja yritykset voivat hyötyä siitä täysimääräisesti; |
| --- | --- |

BG.

ottaa huomioon, että vuotuinen kasvuselvitys 2013 käynnisti kolmannen EU-ohjausjakson ja siihen sisältyy nyt ensimmäistä kertaa vuotuinen kertomus sisämarkkinoiden yhdentymisestä; katsoo, että keskittyminen entistä enemmän sisämarkkinoihin EU-ohjausjakson yhteydessä on välttämätöntä, jotta niiden kasvua ja työllisyyttä edistävää potentiaalia voidaan hyödyntää paremmin Euroopassa ja jotta kansalaiset ja yritykset voivat hyötyä siitä täysimääräisesti;

| BH. | ottaa huomioon, että edellä mainitussa vuoden 2013 kertomuksessa sisämarkkinoiden yhdentymisestä ei kuitenkaan esitetä uusia näkemyksiä jäsenvaltioiden tilanteesta eikä tarjota riittävän laajoja päätelmiä sisämarkkinoiden luomasta konkreettisesta kasvupotentiaalista; katsoo, että yhdentymiskertomuksessa valittujen painopistealojen olisi perustuttava kattaviin tietoihin; |
| --- | --- |

BH.

ottaa huomioon, että edellä mainitussa vuoden 2013 kertomuksessa sisämarkkinoiden yhdentymisestä ei kuitenkaan esitetä uusia näkemyksiä jäsenvaltioiden tilanteesta eikä tarjota riittävän laajoja päätelmiä sisämarkkinoiden luomasta konkreettisesta kasvupotentiaalista; katsoo, että yhdentymiskertomuksessa valittujen painopistealojen olisi perustuttava kattaviin tietoihin;

| BI. | katsoo, että tulevissa sisämarkkinoiden yhdentymistä koskevissa kertomuksissa olisi siksi todettava selvemmin sisämarkkinoiden puutteet ja tarjottava enemmän konkreettisia neuvoja mahdollisista ratkaisuista ja odotetuista hyödyistä, jotta jäsenvaltiot voivat reagoida niihin tarkoituksenmukaisesti; |
| --- | --- |

BI.

katsoo, että tulevissa sisämarkkinoiden yhdentymistä koskevissa kertomuksissa olisi siksi todettava selvemmin sisämarkkinoiden puutteet ja tarjottava enemmän konkreettisia neuvoja mahdollisista ratkaisuista ja odotetuista hyödyistä, jotta jäsenvaltiot voivat reagoida niihin tarkoituksenmukaisesti;

| BJ. | ottaa huomioon, että vuoden 2013 kertomuksessa sisämarkkinoiden yhdentymisestä korostetaan erityisesti palvelualan merkitystä ja kehotetaan muun muassa noudattamaan täysimääräisesti direktiiviä 2006/123/EY; katsoo, että kehotus on perusteltu mutta se on velvoittava vain jos siihen liitetään tukitoimenpiteitä ja tiukkoja toimenpiteitä, jotka koskevat direktiivin moitteetonta tulkintaa ja saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täysimääräistä täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

BJ.

ottaa huomioon, että vuoden 2013 kertomuksessa sisämarkkinoiden yhdentymisestä korostetaan erityisesti palvelualan merkitystä ja kehotetaan muun muassa noudattamaan täysimääräisesti direktiiviä 2006/123/EY; katsoo, että kehotus on perusteltu mutta se on velvoittava vain jos siihen liitetään tukitoimenpiteitä ja tiukkoja toimenpiteitä, jotka koskevat direktiivin moitteetonta tulkintaa ja saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täysimääräistä täytäntöönpanoa;

| BK. | ottaa huomioon, että kertomuksessa luetellaan joitakin painopistealoja energia- ja liikennemarkkinoilla ja että useat näistä painopistealoista osoittavat, että kansallisista ja eurooppalaisista investoinneista ja kilpailusta on puutetta tietyillä aloilla; toteaa, että näillä markkinoilla tarvitaan lisää tutkimusta ja näyttöön pohjautuvaa tietoa, jotta voidaan perustella erityiset toimenpiteet ja jäsenvaltioita koskevat kehotukset; katsoo, että integroitu, yhteentoimiva ja kaikkien ulottuvilla oleva eurooppalainen liikenneinfrastruktuuri, energian sisämarkkinoiden luominen varmistamalla samalla tehokas kilpailu ja vahvistamalla kuluttajansuojaa sekä kunnianhimoinen eurooppalainen teollisuuspolitiikka ovat elintärkeitä sisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan varmistamiseksi; |
| --- | --- |

BK.

ottaa huomioon, että kertomuksessa luetellaan joitakin painopistealoja energia- ja liikennemarkkinoilla ja että useat näistä painopistealoista osoittavat, että kansallisista ja eurooppalaisista investoinneista ja kilpailusta on puutetta tietyillä aloilla; toteaa, että näillä markkinoilla tarvitaan lisää tutkimusta ja näyttöön pohjautuvaa tietoa, jotta voidaan perustella erityiset toimenpiteet ja jäsenvaltioita koskevat kehotukset; katsoo, että integroitu, yhteentoimiva ja kaikkien ulottuvilla oleva eurooppalainen liikenneinfrastruktuuri, energian sisämarkkinoiden luominen varmistamalla samalla tehokas kilpailu ja vahvistamalla kuluttajansuojaa sekä kunnianhimoinen eurooppalainen teollisuuspolitiikka ovat elintärkeitä sisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan varmistamiseksi;

| BL. | ottaa huomioon, että myös digitaalitaloutta pidetään painopistealana; katsoo, että digitaaliset sisämarkkinat edellyttävät ajanmukaisia ja toteuttamiskelpoisia avoimuus- ja kuluttajansuojajärjestelyitä; katsoo, että digitaalitalouden kehityksen kannalta on tärkeää saattaa kuluttajan oikeuksista 25. lokakuuta 2011 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/83/EU (8) osaksi kansallista lainsäädäntöä ja panna se täytäntöön oikea-aikaisesti ja asianmukaisesti; |
| --- | --- |

BL.

ottaa huomioon, että myös digitaalitaloutta pidetään painopistealana; katsoo, että digitaaliset sisämarkkinat edellyttävät ajanmukaisia ja toteuttamiskelpoisia avoimuus- ja kuluttajansuojajärjestelyitä; katsoo, että digitaalitalouden kehityksen kannalta on tärkeää saattaa kuluttajan oikeuksista 25. lokakuuta 2011 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/83/EU (8) osaksi kansallista lainsäädäntöä ja panna se täytäntöön oikea-aikaisesti ja asianmukaisesti;

| BM. | ottaa huomioon, että unionin kansalaiset eivät ole vielä voineet täysipainoisesti hyötyä sisämarkkinoiden mahdollisuuksista monilla aloilla, erityisesti henkilöiden ja työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta; katsoo, että työntekijöiden liikkuvuus Euroopassa on yhä liian vähäistä, ja tarvitaan vahvempia toimia, jotta voidaan poistaa jäljellä olevat esteet ja varmistaa kaikkien työntekijöiden yhdenvertaisen kohtelun periaate perussopimusten soveltamisalalla ja kansallisen lainsäädännön ja käytäntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

BM.

ottaa huomioon, että unionin kansalaiset eivät ole vielä voineet täysipainoisesti hyötyä sisämarkkinoiden mahdollisuuksista monilla aloilla, erityisesti henkilöiden ja työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta; katsoo, että työntekijöiden liikkuvuus Euroopassa on yhä liian vähäistä, ja tarvitaan vahvempia toimia, jotta voidaan poistaa jäljellä olevat esteet ja varmistaa kaikkien työntekijöiden yhdenvertaisen kohtelun periaate perussopimusten soveltamisalalla ja kansallisen lainsäädännön ja käytäntöjen mukaisesti;

| BN. | katsoo, että kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta 16. helmikuuta 2011 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/7/EU (9) on tärkeä väline, jolla voidaan vähentää julkishallinnon suurta velkaa monille yrityksille ja erityisesti pk-yrityksille, ja toteaa, että se olisi saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä nopeasti ja asianmukaisesti, jotta voidaan vähentää maksukyvyttömyystilanteiden määrää; |
| --- | --- |

BN.

katsoo, että kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta 16. helmikuuta 2011 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/7/EU (9) on tärkeä väline, jolla voidaan vähentää julkishallinnon suurta velkaa monille yrityksille ja erityisesti pk-yrityksille, ja toteaa, että se olisi saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä nopeasti ja asianmukaisesti, jotta voidaan vähentää maksukyvyttömyystilanteiden määrää;

| BO. | katsoo, että sisämarkkinoiden tukemiseksi tarvitaan lisää innovatiivisia toimia, jotka perustuvat sosiaaliseen markkinatalouteen; katsoo, että vuotuisessa kasvuselvityksessä 2013 esitettiin mielenkiintoinen ehdotus kuluttajien maksukyvyttömyysjärjestelmän käyttöönotosta ja että tätä ehdotusta olisi pohdittava tarkemmin, sillä tämänkaltaiset toimenpiteet voivat olla tärkeässä asemassa finanssialan mahdollisten järjestelmäriskien estämisen ja kuluttajansuojan kannalta; |
| --- | --- |

BO.

katsoo, että sisämarkkinoiden tukemiseksi tarvitaan lisää innovatiivisia toimia, jotka perustuvat sosiaaliseen markkinatalouteen; katsoo, että vuotuisessa kasvuselvityksessä 2013 esitettiin mielenkiintoinen ehdotus kuluttajien maksukyvyttömyysjärjestelmän käyttöönotosta ja että tätä ehdotusta olisi pohdittava tarkemmin, sillä tämänkaltaiset toimenpiteet voivat olla tärkeässä asemassa finanssialan mahdollisten järjestelmäriskien estämisen ja kuluttajansuojan kannalta;

| BP. | katsoo, että on tärkeää laatia kuluttajia koskeva kunnianhimoinen strategia, joka sisältää lainsäädäntöön ja ohjelmatyöhön liittyviä toimia ja jonka tavoitteena on kannustaa keskivertokuluttajia vastuullisuuteen ja suojella nykyistä enemmän haavoittuvassa asemassa olevia kuluttajia; |
| --- | --- |

BP.

katsoo, että on tärkeää laatia kuluttajia koskeva kunnianhimoinen strategia, joka sisältää lainsäädäntöön ja ohjelmatyöhön liittyviä toimia ja jonka tavoitteena on kannustaa keskivertokuluttajia vastuullisuuteen ja suojella nykyistä enemmän haavoittuvassa asemassa olevia kuluttajia;

| BQ. | katsoo, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttaminen, johon EU-ohjausjaksossa on keskityttävä, riippuu sisämarkkinoiden mahdollisuuksien täysipainoisesta kehittämisestä, unionin kokonaisvaltaisesta sitoutumisesta asiaan sekä jäsenvaltioiden tehokkaasta yhteistyöstä; |
| --- | --- |

BQ.

katsoo, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttaminen, johon EU-ohjausjaksossa on keskityttävä, riippuu sisämarkkinoiden mahdollisuuksien täysipainoisesta kehittämisestä, unionin kokonaisvaltaisesta sitoutumisesta asiaan sekä jäsenvaltioiden tehokkaasta yhteistyöstä;

| BR. | katsoo, että EU-ohjausjakso on liitettävä entistä järjestelmällisemmin nyt käynnissä oleviin unionin aloitteisiin ja että siinä on otettava huomioon sisämarkkinoiden loppuun saattaminen, jotta voidaan taata unionin talouspolitiikan johdonmukaisuus sekä ennen kaikkea riittävä lähentyminen euroalueeseen kuuluvien ja siihen kuulumattomien maiden välillä; |
| --- | --- |

BR.

katsoo, että EU-ohjausjakso on liitettävä entistä järjestelmällisemmin nyt käynnissä oleviin unionin aloitteisiin ja että siinä on otettava huomioon sisämarkkinoiden loppuun saattaminen, jotta voidaan taata unionin talouspolitiikan johdonmukaisuus sekä ennen kaikkea riittävä lähentyminen euroalueeseen kuuluvien ja siihen kuulumattomien maiden välillä;

| BS. | katsoo, että kansallisten uudistusohjelmien laatu vaihtelee EU-ohjausjakson puitteissa merkittävästi konkreettisuuden, avoimuuden, toteutettavuuden ja kokonaisvaltaisuuden kannalta ja että niiden panosta olisi syvennettävä, parannettava ja niistä olisi tehtävä riittävän kunnianhimoisia, jotta voidaan saavuttaa taloudellisen yhdentymisen tavoitteet ja saattaa sisämarkkinat loppuun; |
| --- | --- |

BS.

katsoo, että kansallisten uudistusohjelmien laatu vaihtelee EU-ohjausjakson puitteissa merkittävästi konkreettisuuden, avoimuuden, toteutettavuuden ja kokonaisvaltaisuuden kannalta ja että niiden panosta olisi syvennettävä, parannettava ja niistä olisi tehtävä riittävän kunnianhimoisia, jotta voidaan saavuttaa taloudellisen yhdentymisen tavoitteet ja saattaa sisämarkkinat loppuun;

| BT. | katsoo, että jäsenvaltioiden olisi annettava mahdollisimman yksityiskohtaisia tietoja myös sisämarkkinoiden avainalojen soveltamis- ja täytäntöönpanojärjestelyistä; |
| --- | --- |

BT.

katsoo, että jäsenvaltioiden olisi annettava mahdollisimman yksityiskohtaisia tietoja myös sisämarkkinoiden avainalojen soveltamis- ja täytäntöönpanojärjestelyistä;

| BU. | katsoo, että on tarpeen soveltaa EU-ohjausjaksoon uutta menetelmää, jonka puitteissa keskustellaan sisämarkkinoiden painopisteistä samanaikaisesti talouden ja talousarvion painopisteiden kanssa ja yhdistetään ne keskenään yhdessä työllisyys- ja sosiaalitoimien painopisteiden kanssa kokonaisvaltaiseksi yhteistyökehykseksi; |
| --- | --- |

BU.

katsoo, että on tarpeen soveltaa EU-ohjausjaksoon uutta menetelmää, jonka puitteissa keskustellaan sisämarkkinoiden painopisteistä samanaikaisesti talouden ja talousarvion painopisteiden kanssa ja yhdistetään ne keskenään yhdessä työllisyys- ja sosiaalitoimien painopisteiden kanssa kokonaisvaltaiseksi yhteistyökehykseksi;

| BV. | katsoo, että valtiokohtaisissa erityissuosituksissa on otettava huomioon sisämarkkinalainsäädännössä saavutettu edistys ja täytäntöönpanojärjestelyt kiinnittämällä erityistä huomiota avainaloihin sekä vuosittain määriteltyihin painopisteisiin; |
| --- | --- |

BV.

katsoo, että valtiokohtaisissa erityissuosituksissa on otettava huomioon sisämarkkinalainsäädännössä saavutettu edistys ja täytäntöönpanojärjestelyt kiinnittämällä erityistä huomiota avainaloihin sekä vuosittain määriteltyihin painopisteisiin;

| BW. | katsoo, että maakohtaisilla suosituksilla olisi samanaikaisesti tarjottava jäsenvaltioille käytännönläheisempiä ratkaisuja sisämarkkinoiden toimivuuden parantamiseksi siten, että saadaan aikaan vahvempaa julkista tukea ja poliittista sitoutuneisuutta sisämarkkinoiden loppuun saattamisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

BW.

katsoo, että maakohtaisilla suosituksilla olisi samanaikaisesti tarjottava jäsenvaltioille käytännönläheisempiä ratkaisuja sisämarkkinoiden toimivuuden parantamiseksi siten, että saadaan aikaan vahvempaa julkista tukea ja poliittista sitoutuneisuutta sisämarkkinoiden loppuun saattamisen edistämiseksi;

| BX. | katsoo, että sisämarkkinoiden tilasta laadittavan arvioinnin olisi oltava olennainen osa EU-ohjausjaksoa ja sisämarkkinoiden hallinnointia koskeva pilari olisi otettava käyttöön taloudellista hallinnointia koskevan pilarin rinnalle; katsoo, että komission ehdotus, joka koskee vuotuisen kertomuksen laatimista sisämarkkinoiden yhdentymisestä valtiokohtaisten suositusten taustalla vaikuttavien näyttöjen edistämiseksi, voisi muodostaa tulevan vuotuisen sisämarkkinasyklin perustan EU-ohjausjakson kehyksessä; |
| --- | --- |

BX.

katsoo, että sisämarkkinoiden tilasta laadittavan arvioinnin olisi oltava olennainen osa EU-ohjausjaksoa ja sisämarkkinoiden hallinnointia koskeva pilari olisi otettava käyttöön taloudellista hallinnointia koskevan pilarin rinnalle; katsoo, että komission ehdotus, joka koskee vuotuisen kertomuksen laatimista sisämarkkinoiden yhdentymisestä valtiokohtaisten suositusten taustalla vaikuttavien näyttöjen edistämiseksi, voisi muodostaa tulevan vuotuisen sisämarkkinasyklin perustan EU-ohjausjakson kehyksessä;

| BY. | katsoo, että EU-ohjausjakson käyttöönoton on tapahduttava kansallisten parlamenttien täysipainoisen osallistumisen pohjalta, ja toteaa lisäksi, että EU-ohjausjakson on toimittava ilman, että horjutetaan Euroopan parlamentin oikeuksia; |
| --- | --- |

BY.

katsoo, että EU-ohjausjakson käyttöönoton on tapahduttava kansallisten parlamenttien täysipainoisen osallistumisen pohjalta, ja toteaa lisäksi, että EU-ohjausjakson on toimittava ilman, että horjutetaan Euroopan parlamentin oikeuksia;

| 1. | kehottaa komissiota laatimaan mahdollisimman pian säädösehdotuksen, jolla pyritään vahvistamaan sisämarkkinoiden hallinnointia tämän asiakirjan liitteenä olevien yksityiskohtaisten suositusten mukaisesti siten, että mahdolliseksi oikeusperustaksi harkitaan kaikkia Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen sisämarkkinoita koskevia asiaankuuluvia määräyksiä, myös sen 26 artiklan 3 kohtaa; |
| --- | --- |

1.

kehottaa komissiota laatimaan mahdollisimman pian säädösehdotuksen, jolla pyritään vahvistamaan sisämarkkinoiden hallinnointia tämän asiakirjan liitteenä olevien yksityiskohtaisten suositusten mukaisesti siten, että mahdolliseksi oikeusperustaksi harkitaan kaikkia Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen sisämarkkinoita koskevia asiaankuuluvia määräyksiä, myös sen 26 artiklan 3 kohtaa;

| 2. | vahvistaa, että suosituksissa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan toissijaisuusperiaatetta; |
| --- | --- |

2.

vahvistaa, että suosituksissa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan toissijaisuusperiaatetta;

| 3. | katsoo, että pyydetyn ehdotuksen rahoitusvaikutukset olisi katettava talousarvion olemassa olevista määrärahoista; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että pyydetyn ehdotuksen rahoitusvaikutukset olisi katettava talousarvion olemassa olevista määrärahoista;

o

o o

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä liitteenä olevat yksityiskohtaiset suositukset komissiolle ja neuvostolle sekä Eurooppa-neuvostolle ja jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä liitteenä olevat yksityiskohtaiset suositukset komissiolle ja neuvostolle sekä Eurooppa-neuvostolle ja jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0211.

(2)  EUVL C 161 E, 31.5.2011, s. 84.

(3)  EUVL C 296 E, 2.10.2012, s. 51.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0258.

(5)  EUVL C 33 E, 5.2.2013, s. 9.

(6)  EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36.

(7)  EUVL L 319, 5.12.2007, s. 1.

(8)  EUVL L 304, 22.11.2011, s. 64.

(9)  EUVL L 48, 23.2.2011, s. 1.

---

LIITE

PYYDETYN EHDOTUKSEN SISÄLTÖÄ KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SUOSITUKSET

Suositus 1: Vahvistetaan sisämarkkinoiden hallinnointia koskevat johdonmukaiset suuntaviivat

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädösehdotuksessa olisi pyrittävä sääntelemään seuraavaa:

| — | Säädösehdotus, jolla pyritään vahvistamaan sisämarkkinoiden hallinnointia, olisi annettava, jotta voidaan auttaa varmistamaan unionin sisämarkkinoiden toiminta ja edistää osallistavaa talouskasvua Euroopassa. Ehdotuksen olisi perustuttava asianomaiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen sisämarkkinoita koskevaan määräykseen. Komission olisi harkittava myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 26 artiklan 3 kohtaan perustuvan ehdotuksen laatimista. |
| --- | --- |

—

Säädösehdotus, jolla pyritään vahvistamaan sisämarkkinoiden hallinnointia, olisi annettava, jotta voidaan auttaa varmistamaan unionin sisämarkkinoiden toiminta ja edistää osallistavaa talouskasvua Euroopassa. Ehdotuksen olisi perustuttava asianomaiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen sisämarkkinoita koskevaan määräykseen. Komission olisi harkittava myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 26 artiklan 3 kohtaan perustuvan ehdotuksen laatimista.

| — | Menettelyn olisi mahdollistettava Euroopan parlamentin asianmukainen osallistuminen sisämarkkinoiden hallinnoinnin kehysten määrittelyyn. Lisäksi olisi edellytettävä, että Euroopan parlamentin ja neuvoston on hyväksyttävä sisämarkkinoiden hallinnoinnin vahvistamiseksi muita tarpeellisia toimenpiteitä erityisesti sellaisilla aloilla, joiden sääntelykehyksestä unionissa on päätetty Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklassa määrättyä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen. |
| --- | --- |

—

Menettelyn olisi mahdollistettava Euroopan parlamentin asianmukainen osallistuminen sisämarkkinoiden hallinnoinnin kehysten määrittelyyn. Lisäksi olisi edellytettävä, että Euroopan parlamentin ja neuvoston on hyväksyttävä sisämarkkinoiden hallinnoinnin vahvistamiseksi muita tarpeellisia toimenpiteitä erityisesti sellaisilla aloilla, joiden sääntelykehyksestä unionissa on päätetty Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklassa määrättyä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen.

| — | Säädöksessä ei olisi rajoitettava jo käytössä olevaa sisämarkkinoiden sääntelykehystä tai eri aloilla käyttöön otettavia sääntöjä. Sillä ei olisi myöskään rajoitettava perussopimuksissa vahvistettuja toimielimien erioikeuksia, etenkään komission osalta, tai jäsenvaltioiden velvoitteita, jotka perustuvat perussopimuksiin tai johtuvat sisämarkkinoita koskevasta unionin säännöstöstä. |
| --- | --- |

—

Säädöksessä ei olisi rajoitettava jo käytössä olevaa sisämarkkinoiden sääntelykehystä tai eri aloilla käyttöön otettavia sääntöjä. Sillä ei olisi myöskään rajoitettava perussopimuksissa vahvistettuja toimielimien erioikeuksia, etenkään komission osalta, tai jäsenvaltioiden velvoitteita, jotka perustuvat perussopimuksiin tai johtuvat sisämarkkinoita koskevasta unionin säännöstöstä.

| — | Säädöksellä olisi täydennettävä sisämarkkinoiden sääntelykehystä ja helpotettava sisämarkkinoita koskevien sääntöjen ja vapauksien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, niiden täytäntöönpanoa, soveltamista ja täytäntöönpanon valvontaa. |
| --- | --- |

—

Säädöksellä olisi täydennettävä sisämarkkinoiden sääntelykehystä ja helpotettava sisämarkkinoita koskevien sääntöjen ja vapauksien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, niiden täytäntöönpanoa, soveltamista ja täytäntöönpanon valvontaa.

| — | Säädöksessä olisi hyväksyttävä unionin sisämarkkinoita koskevat suuntaviivat. Suuntaviivoihin olisi sisällytettävä tavoitteita, joihin on määrä pyrkiä, toiminnan painopistealoja ja täytettäviä edellytyksiä, ja niihin olisi liitettävä toimintatavat ja -menetelmät, jotka on määritettävä sisämarkkinoiden hallinnoinnin vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

—

Säädöksessä olisi hyväksyttävä unionin sisämarkkinoita koskevat suuntaviivat. Suuntaviivoihin olisi sisällytettävä tavoitteita, joihin on määrä pyrkiä, toiminnan painopistealoja ja täytettäviä edellytyksiä, ja niihin olisi liitettävä toimintatavat ja -menetelmät, jotka on määritettävä sisämarkkinoiden hallinnoinnin vahvistamiseksi.

| — | Olisi myös määritettävä menettelyt, jotka koskevat kansallisten toimintasuunnitelmien esittämistä, arviointia ja seurantaa, ja sisämarkkinoihin liittyvien maakohtaisten suositusten laatimista. |
| --- | --- |

—

Olisi myös määritettävä menettelyt, jotka koskevat kansallisten toimintasuunnitelmien esittämistä, arviointia ja seurantaa, ja sisämarkkinoihin liittyvien maakohtaisten suositusten laatimista.

| — | Olisi määritettävä täydentäviä toimia, joilla parannetaan sisämarkkinoiden sääntelykehyksen täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon valvontaa. |
| --- | --- |

—

Olisi määritettävä täydentäviä toimia, joilla parannetaan sisämarkkinoiden sääntelykehyksen täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon valvontaa.

| — | Olisi selvennettävä sisämarkkinoiden hallinnointisyklin ja EU-ohjausjakson vuotuisen poliittisen syklin välistä yhteyttä. |
| --- | --- |

—

Olisi selvennettävä sisämarkkinoiden hallinnointisyklin ja EU-ohjausjakson vuotuisen poliittisen syklin välistä yhteyttä.

Suositus 2: Määritetään unionin tavoitteet ja toiminnan painopisteet sisämarkkinoiden toiminnan parantamiseksi

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädösehdotuksessa olisi pyrittävä sääntelemään seuraavaa:

| — | Olisi vahvistettava unionin suuntaviivoja sisämarkkinoiden toiminnan parantamiseksi, jotta kasvua, työllisyyttä sekä kuluttajien ja yritysten luottamusta voitaisiin todella edistää sisämarkkinoiden avulla. Suuntaviivoihin olisi sisällyttävä seuraavaa






  a) | unionin ja jäsenvaltioiden toiminnan tavoitteet ja painopistealat, |
| --- | --- | --- |

—

Olisi vahvistettava unionin suuntaviivoja sisämarkkinoiden toiminnan parantamiseksi, jotta kasvua, työllisyyttä sekä kuluttajien ja yritysten luottamusta voitaisiin todella edistää sisämarkkinoiden avulla. Suuntaviivoihin olisi sisällyttävä seuraavaa

a)

unionin ja jäsenvaltioiden toiminnan tavoitteet ja painopistealat,

| b) | käyttöön otettavat edellytykset sisämarkkinoiden hallinnoinnin parantamiseksi entisestään. |
| --- | --- |

b)

käyttöön otettavat edellytykset sisämarkkinoiden hallinnoinnin parantamiseksi entisestään.

| — | Olisi määritettävä rajattu joukko toiminnallisia tavoitteita ja painopistealoja aloilla, joilla toimivammat sisämarkkinat todennäköisesti tuottavat kaikkein merkittävimpiä etuja kasvun edistämiseksi ja työpaikkojen luomiseksi kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

—

Olisi määritettävä rajattu joukko toiminnallisia tavoitteita ja painopistealoja aloilla, joilla toimivammat sisämarkkinat todennäköisesti tuottavat kaikkein merkittävimpiä etuja kasvun edistämiseksi ja työpaikkojen luomiseksi kaikkialla unionissa.

| — | Toiminnallisten tavoitteiden ja painopistealojen valinnan olisi perustuttava seuraaviin kriteereihin:






  a) | tuotantoa koskeva vertailuanalyysi, jossa käytetään tavaroiden ja palvelujen tuotantopanokset käsittävän keskeisten määrällisten indikaattoreiden valikoimaa; niiden avulla yksilöidään alat, joilla on eniten käyttämätöntä potentiaalia kasvun luomiseen; |
| --- | --- | --- |

—

Toiminnallisten tavoitteiden ja painopistealojen valinnan olisi perustuttava seuraaviin kriteereihin:

a)

tuotantoa koskeva vertailuanalyysi, jossa käytetään tavaroiden ja palvelujen tuotantopanokset käsittävän keskeisten määrällisten indikaattoreiden valikoimaa; niiden avulla yksilöidään alat, joilla on eniten käyttämätöntä potentiaalia kasvun luomiseen;

| b) | taloudellinen merkitys ja sen analysoiminen, onko ala taloudellisilta mittasuhteiltaan niin suuri, että se voi vaikuttaa merkittävästi kasvuun, jos puututaan niihin perimmäisiin syihin, joiden vuoksi alan potentiaali on jäänyt käyttämättä; |
| --- | --- |

b)

taloudellinen merkitys ja sen analysoiminen, onko ala taloudellisilta mittasuhteiltaan niin suuri, että se voi vaikuttaa merkittävästi kasvuun, jos puututaan niihin perimmäisiin syihin, joiden vuoksi alan potentiaali on jäänyt käyttämättä;

| c) | dynaamiset tekijät, joilla analysoidaan, pyritäänkö alalla jo hyödyntämään käyttämätöntä potentiaalia; analyysi perustuu muun muassa alan kykyyn lisätä työllisyyttä ja sen mahdollisuuteen lähestyä vertailukohteina olevia työn tuottavuuden tasoja; |
| --- | --- |

c)

dynaamiset tekijät, joilla analysoidaan, pyritäänkö alalla jo hyödyntämään käyttämätöntä potentiaalia; analyysi perustuu muun muassa alan kykyyn lisätä työllisyyttä ja sen mahdollisuuteen lähestyä vertailukohteina olevia työn tuottavuuden tasoja;

| d) | sisämarkkinatekijät, joilla selvitetään, onko olemassa näyttöä siitä, että käyttämätön potentiaali saadaan hyödynnettyä parantamalla sisämarkkinoiden toimintaa; |
| --- | --- |

d)

sisämarkkinatekijät, joilla selvitetään, onko olemassa näyttöä siitä, että käyttämätön potentiaali saadaan hyödynnettyä parantamalla sisämarkkinoiden toimintaa;

| e) | tekijät, jotka liittyvät kuluttajia, työntekijöitä ja kansalaisia koskeviin uusiin suoja- ja turvaelementteihin. |
| --- | --- |

e)

tekijät, jotka liittyvät kuluttajia, työntekijöitä ja kansalaisia koskeviin uusiin suoja- ja turvaelementteihin.

Suositus 3: Määritetään sisämarkkinoiden hallinnoinnin parantamiseksi varmistettavat edellytykset

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädösehdotuksessa olisi pyrittävä sääntelemään seuraavaa:

| — | Sisämarkkinoiden hallinnoinnin parantamiseksi käyttöön otettavien edellytysten olisi katettava:






  a) | järkevän sääntelyn periaatteiden soveltaminen sisämarkkinasääntöjen laadintaan ja täytäntöönpanoon nähden, jotta varmistetaan, että sääntöjä laaditaan, saatetaan osaksi kansallisia lainsäädäntöjä ja pannaan täytäntöön siten, että ne toimivat tehokkaasti niiden hyväksi, joille ne on tarkoitettu; |
| --- | --- | --- |

—

Sisämarkkinoiden hallinnoinnin parantamiseksi käyttöön otettavien edellytysten olisi katettava:

a)

järkevän sääntelyn periaatteiden soveltaminen sisämarkkinasääntöjen laadintaan ja täytäntöönpanoon nähden, jotta varmistetaan, että sääntöjä laaditaan, saatetaan osaksi kansallisia lainsäädäntöjä ja pannaan täytäntöön siten, että ne toimivat tehokkaasti niiden hyväksi, joille ne on tarkoitettu;

| b) | erityisesti pk-yritysten hallinnollisten rasitusten pitäminen mahdollisimman pieninä; |
| --- | --- |

b)

erityisesti pk-yritysten hallinnollisten rasitusten pitäminen mahdollisimman pieninä;

| c) | sen takaaminen, että jos yritysten ja kansalaisten on noudatettava tiettyjä menettelyjä, ne voivat tehdä sen nopeasti sähköisten välineiden avulla; |
| --- | --- |

c)

sen takaaminen, että jos yritysten ja kansalaisten on noudatettava tiettyjä menettelyjä, ne voivat tehdä sen nopeasti sähköisten välineiden avulla;

| d) | sen varmistaminen, että yritykset ja kansalaiset löytävät tietoa ja apua ja että yrityksillä ja kansalaisilla on käytettävissään nopeat ja tehokkaat sekä kohtuuhintaiset oikeussuojakeinot; |
| --- | --- |

d)

sen varmistaminen, että yritykset ja kansalaiset löytävät tietoa ja apua ja että yrityksillä ja kansalaisilla on käytettävissään nopeat ja tehokkaat sekä kohtuuhintaiset oikeussuojakeinot;

| e) | tietotekniikan järkevämpi käyttö yrityksille ja kansalaisille suunnatussa tiedotuksessa, jotta ne voivat käyttää oikeuksiaan ja mahdollisuuksiaan sekä parantaa aloitteiden kytkemistä yhteen kansallisesti ja unionin tasolla; |
| --- | --- |

e)

tietotekniikan järkevämpi käyttö yrityksille ja kansalaisille suunnatussa tiedotuksessa, jotta ne voivat käyttää oikeuksiaan ja mahdollisuuksiaan sekä parantaa aloitteiden kytkemistä yhteen kansallisesti ja unionin tasolla;

| f) | verkkovälineiden, kuten sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI), käytön lisääminen rajat ylittävässä hallintojen välisessä yhteistyössä; |
| --- | --- |

f)

verkkovälineiden, kuten sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI), käytön lisääminen rajat ylittävässä hallintojen välisessä yhteistyössä;

| g) | keskitettyjen asiointipisteiden kehittämisen jatkaminen; |
| --- | --- |

g)

keskitettyjen asiointipisteiden kehittämisen jatkaminen;

| h) | nopeiden ja tehokkaiden ongelmanratkaisumenetelmien ja oikeussuojakeinojen tehokas käyttäminen, myös siten, että perustetaan kansallisesti yksi helppokäyttöinen ensisijainen tukipalvelu, jonka puoleen yritykset ja kansalaiset voivat kääntyä kohdatessaan ongelmia sisämarkkinoiden tarjoamien oikeuksien ja mahdollisuuksien käytössä. |
| --- | --- |

h)

nopeiden ja tehokkaiden ongelmanratkaisumenetelmien ja oikeussuojakeinojen tehokas käyttäminen, myös siten, että perustetaan kansallisesti yksi helppokäyttöinen ensisijainen tukipalvelu, jonka puoleen yritykset ja kansalaiset voivat kääntyä kohdatessaan ongelmia sisämarkkinoiden tarjoamien oikeuksien ja mahdollisuuksien käytössä.

Suositus 4: Määritetään täydentävät toimet sisämarkkinoiden sääntelykehyksen täytäntöönpanon ja täytäntöönpanon valvonnan parantamiseksi

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädösehdotuksessa olisi pyrittävä sääntelemään seuraavaa:

| — | Sisämarkkinoiden sääntelykehyksen täytäntöönpanon ja täytäntöönpanon valvonnan parantamiseksi komission olisi






  a) | tehostettava apuaan jäsenvaltioille sellaisten direktiivien saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, joita ei ole vielä saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- | --- |

—

Sisämarkkinoiden sääntelykehyksen täytäntöönpanon ja täytäntöönpanon valvonnan parantamiseksi komission olisi

a)

tehostettava apuaan jäsenvaltioille sellaisten direktiivien saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, joita ei ole vielä saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä;

| b) | suoritettava järjestelmällisesti tarkastuksia vaatimuksenmukaisuuden toteamiseksi ja toteutettava tukitoimenpiteitä, jotta säännöt saataisiin toimimaan käytännössä kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

b)

suoritettava järjestelmällisesti tarkastuksia vaatimuksenmukaisuuden toteamiseksi ja toteutettava tukitoimenpiteitä, jotta säännöt saataisiin toimimaan käytännössä kaikissa jäsenvaltioissa;

| c) | tarkasteltava perusteellisesti säädöksiä, jotka on jo saatettu osaksi kansallisia lainsäädäntöjä ja pantu täytäntöön, saadakseen käsityksen siitä, miten sääntöjä pannaan täytäntöön ja miten säännöt toimivat käytännössä sekä oikeudellisesta että taloudellisesta näkökulmasta katsottuna; |
| --- | --- |

c)

tarkasteltava perusteellisesti säädöksiä, jotka on jo saatettu osaksi kansallisia lainsäädäntöjä ja pantu täytäntöön, saadakseen käsityksen siitä, miten sääntöjä pannaan täytäntöön ja miten säännöt toimivat käytännössä sekä oikeudellisesta että taloudellisesta näkökulmasta katsottuna;

| d) | parannettava jälkikäteen tapahtuvaa, täytäntöönpanoa koskevaa raportointia painottaen sitä, miten sääntelyä noudatetaan jäsenvaltioissa, ja sen suorituskykyä koskevia arviointeja, joissa keskitytään tarkastelemaan hyväksyttyjen poliittisten toimien tehokkuutta; |
| --- | --- |

d)

parannettava jälkikäteen tapahtuvaa, täytäntöönpanoa koskevaa raportointia painottaen sitä, miten sääntelyä noudatetaan jäsenvaltioissa, ja sen suorituskykyä koskevia arviointeja, joissa keskitytään tarkastelemaan hyväksyttyjen poliittisten toimien tehokkuutta;

| e) | järjestettävä vertaisarviointeja jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

e)

järjestettävä vertaisarviointeja jäsenvaltioiden kanssa.

| — | Sisämarkkinoiden sääntelykehyksen täytäntöönpanon ja täytäntöönpanon valvonnan parantamiseksi jäsenvaltioiden olisi






  a) | ilmoitettava komissiolle sellaisten toimenpiteiden luonnoksista, joilla säännöt saatetaan osaksi kansallisia lainsäädäntöjä, kun jäsenvaltiot tai komissio pitävät sitä aiheellisena, jotta varmistetaan, että säädöksen asianmukaista saattamista osaksi kansallisia lainsäädäntöjä voidaan arvioida myös etukäteen, sekä taataan vaatimustenmukaisuus ja nopea täytäntöönpano; |
| --- | --- | --- |

—

Sisämarkkinoiden sääntelykehyksen täytäntöönpanon ja täytäntöönpanon valvonnan parantamiseksi jäsenvaltioiden olisi

a)

ilmoitettava komissiolle sellaisten toimenpiteiden luonnoksista, joilla säännöt saatetaan osaksi kansallisia lainsäädäntöjä, kun jäsenvaltiot tai komissio pitävät sitä aiheellisena, jotta varmistetaan, että säädöksen asianmukaista saattamista osaksi kansallisia lainsäädäntöjä voidaan arvioida myös etukäteen, sekä taataan vaatimustenmukaisuus ja nopea täytäntöönpano;

| b) | kuultava säännöllisesti sidosryhmiä ja kansalaisyhteiskuntaa, kuten kuluttajia ja yrityksiä sekä paikallisia ja alueellisia viranomaisia, sääntelyn saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä liittyvän prosessin ja täytäntöönpanon aikana; |
| --- | --- |

b)

kuultava säännöllisesti sidosryhmiä ja kansalaisyhteiskuntaa, kuten kuluttajia ja yrityksiä sekä paikallisia ja alueellisia viranomaisia, sääntelyn saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä liittyvän prosessin ja täytäntöönpanon aikana;

| c) | annettava verkon välityksellä selvitys siitä, miten ne ovat saattaneet säännöt osaksi kansallisia lainsäädäntöjään ja miten säännöt toimivat käytännössä. |
| --- | --- |

c)

annettava verkon välityksellä selvitys siitä, miten ne ovat saattaneet säännöt osaksi kansallisia lainsäädäntöjään ja miten säännöt toimivat käytännössä.

Suositus 5: Säädetään kansallisten toimintasuunnitelmien esittämisestä, arvioinnista ja valvonnasta

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädösehdotuksessa olisi pyrittävä sääntelemään seuraavaa:

| — | Jäsenvaltioiden olisi laadittava ja annettava komissiolle kansallisia toimintasuunnitelmia, joiden tavoitteena on panna täytäntöön unionin toiminnalliset tavoitteet ja painopistealat, jotka koskevat sisämarkkinoiden toiminnan parantamista. Toimintasuunnitelmiin olisi sisällytettävä luettelo yksityiskohtaisista toteutettavista toimista ja niiden täytäntöönpanoa koskeva etenemissuunnitelma. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden olisi laadittava ja annettava komissiolle kansallisia toimintasuunnitelmia, joiden tavoitteena on panna täytäntöön unionin toiminnalliset tavoitteet ja painopistealat, jotka koskevat sisämarkkinoiden toiminnan parantamista. Toimintasuunnitelmiin olisi sisällytettävä luettelo yksityiskohtaisista toteutettavista toimista ja niiden täytäntöönpanoa koskeva etenemissuunnitelma.

| — | Kansalliset toimintasuunnitelmat olisi laadittava kuullen asianomaisia sidosryhmiä, jotka edustavat taloudellisia ja sosiaalisia etuja sekä kuluttajien etuja. |
| --- | --- |

—

Kansalliset toimintasuunnitelmat olisi laadittava kuullen asianomaisia sidosryhmiä, jotka edustavat taloudellisia ja sosiaalisia etuja sekä kuluttajien etuja.

| — | Komission olisi yhteistyössä sisämarkkinoiden neuvoa-antavan komitean kanssa arvioitava kansallisia toimintasuunnitelmia ja esitettävä yhteenveto Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

—

Komission olisi yhteistyössä sisämarkkinoiden neuvoa-antavan komitean kanssa arvioitava kansallisia toimintasuunnitelmia ja esitettävä yhteenveto Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

| — | Kansallisia toimintasuunnitelmia arvioitaessa olisi otettava huomioon sisämarkkinoiden tulostaulu ja sisämarkkinoiden hallinnointia koskeva kertomus (Single Market Governance Report). |
| --- | --- |

—

Kansallisia toimintasuunnitelmia arvioitaessa olisi otettava huomioon sisämarkkinoiden tulostaulu ja sisämarkkinoiden hallinnointia koskeva kertomus (Single Market Governance Report).

| — | Komission olisi seurattava kansallisten toimintasuunnitelmien täytäntöönpanon edistymistä. Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden olisi annettava komissiolle kaikki asianmukaiset tiedot, joita tarvitaan saavutetun edistymisen arvioimiseksi. |
| --- | --- |

—

Komission olisi seurattava kansallisten toimintasuunnitelmien täytäntöönpanon edistymistä. Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden olisi annettava komissiolle kaikki asianmukaiset tiedot, joita tarvitaan saavutetun edistymisen arvioimiseksi.

| — | Kansallisten toimintasuunnitelmien esittämistä ja arviointia olisi pidettävä integroidussa toimintakehyksessä yhteensovitettuina toimina, jotka ovat osa vuotuista sykliä poliittisten painopisteiden määrittämiseksi toteutettaessa sisämarkkinat täysipainoisesti niin, että huomioidaan taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat ja ympäristönäkökohdat. |
| --- | --- |

—

Kansallisten toimintasuunnitelmien esittämistä ja arviointia olisi pidettävä integroidussa toimintakehyksessä yhteensovitettuina toimina, jotka ovat osa vuotuista sykliä poliittisten painopisteiden määrittämiseksi toteutettaessa sisämarkkinat täysipainoisesti niin, että huomioidaan taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat ja ympäristönäkökohdat.

Suositus 6: Säädetään erillisten, sisämarkkinoihin liittyvien valtiokohtaisten suositusten esittämisestä

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädösehdotuksessa olisi pyrittävä sääntelemään seuraavaa:

| — | Perustuen kansallisia toimintasuunnitelmia koskevaan arviointiin ja hyödyntäen muita asianmukaisia sisämarkkinavälineitä neuvoston olisi, komission ehdotuksesta ja tapauksen mukaan Euroopan parlamenttia kuultuaan, esitettävä jäsenvaltioille avainaloilla ensisijaisten poliittisten toimien pohjalta sisämarkkinoita koskevia suosituksia, joiden tavoitteena on parantaa sisämarkkinasääntöjen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, niiden täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon valvontaa. |
| --- | --- |

—

Perustuen kansallisia toimintasuunnitelmia koskevaan arviointiin ja hyödyntäen muita asianmukaisia sisämarkkinavälineitä neuvoston olisi, komission ehdotuksesta ja tapauksen mukaan Euroopan parlamenttia kuultuaan, esitettävä jäsenvaltioille avainaloilla ensisijaisten poliittisten toimien pohjalta sisämarkkinoita koskevia suosituksia, joiden tavoitteena on parantaa sisämarkkinasääntöjen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, niiden täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon valvontaa.

| — | Neuvoston olisi suosituksia jäsenvaltioille esittäessään hyödynnettävä täysimääräisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisia välineitä. |
| --- | --- |

—

Neuvoston olisi suosituksia jäsenvaltioille esittäessään hyödynnettävä täysimääräisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisia välineitä.

| — | Kun esitetään sisämarkkinoihin liittyvä suositus, Euroopan parlamentin asiasta vastaavalla valiokunnalla olisi oltava mahdollisuus kutsua kyseisen jäsenvaltion edustajia osallistumaan keskusteluun ja komission edustajien olisi saatava tilaisuus keskustella kyseisen jäsenvaltion parlamentin kanssa. |
| --- | --- |

—

Kun esitetään sisämarkkinoihin liittyvä suositus, Euroopan parlamentin asiasta vastaavalla valiokunnalla olisi oltava mahdollisuus kutsua kyseisen jäsenvaltion edustajia osallistumaan keskusteluun ja komission edustajien olisi saatava tilaisuus keskustella kyseisen jäsenvaltion parlamentin kanssa.

Suositus 7. Määritellään EU-ohjausjakson sisämarkkinoita koskeva pilari

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädösehdotuksessa olisi pyrittävä sääntelemään seuraavaa:

| — | Sen varmistamiseksi, että sisämarkkinat tuottavat kansalaisten, kuluttajien, työntekijöiden ja yritysten kannalta konkreettisia tuloksia, EU-ohjausjakson vuotuista sykliä olisi käytettävä foorumina poliittisen ohjauksen antamiseksi, raportoimiseksi, sen valvomiseksi, miten jäsenvaltiot ja unioni edistyvät sisämarkkinoiden tavoitteiden saavuttamisessa, ja korjaavien toimien määrittämiseksi. |
| --- | --- |

—

Sen varmistamiseksi, että sisämarkkinat tuottavat kansalaisten, kuluttajien, työntekijöiden ja yritysten kannalta konkreettisia tuloksia, EU-ohjausjakson vuotuista sykliä olisi käytettävä foorumina poliittisen ohjauksen antamiseksi, raportoimiseksi, sen valvomiseksi, miten jäsenvaltiot ja unioni edistyvät sisämarkkinoiden tavoitteiden saavuttamisessa, ja korjaavien toimien määrittämiseksi.

| — | Olisi määriteltävä EU-ohjausjakson sisämarkkinoita koskeva pilari. |
| --- | --- |

—

Olisi määriteltävä EU-ohjausjakson sisämarkkinoita koskeva pilari.

| — | EU-ohjausjakson sisämarkkinoita koskevan pilarin olisi sisällettävä seuraavaa:






  a) | sisämarkkinoiden tulostaulu ja yksityiskohtaiset maakohtaiset kertomukset sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanosta ja soveltamisesta; |
| --- | --- | --- |

—

EU-ohjausjakson sisämarkkinoita koskevan pilarin olisi sisällettävä seuraavaa:

a)

sisämarkkinoiden tulostaulu ja yksityiskohtaiset maakohtaiset kertomukset sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanosta ja soveltamisesta;

| b) | lainsäädännön sisämarkkinoihin soveltamisen menettelyt, joita jäsenvaltiot ovat tarkentaneet ja joissa painotetaan erityisesti avainaloja ja vuosittain määriteltyjä poliittisia painopisteitä; |
| --- | --- |

b)

lainsäädännön sisämarkkinoihin soveltamisen menettelyt, joita jäsenvaltiot ovat tarkentaneet ja joissa painotetaan erityisesti avainaloja ja vuosittain määriteltyjä poliittisia painopisteitä;

| c) | komission ehdotukset tulevan vuoden poliittisiksi painopistealoiksi unionissa ja jäsenvaltioissa, esitettyinä vuotuisen kasvuselvityksen ja sisämarkkinoiden yhdentymistä koskevan vuotuisen kertomuksen yhteydessä; jossa olisi myös arvioitava sisämarkkinoiden toimintaa käytännössä; Poliittisia painopistealoja koskevien ehdotusten olisi perustuttava sisämarkkinoiden tulostaulun ja muiden sisämarkkinoiden valvontavälineiden havaintoihin, jotta vältettäisiin päällekkäisyydet ja voitaisiin antaa tehokkaita ja selkeitä suosituksia sekä varmistaa unionin talouspolitiikan johdonmukaisuus; |
| --- | --- |

c)

komission ehdotukset tulevan vuoden poliittisiksi painopistealoiksi unionissa ja jäsenvaltioissa, esitettyinä vuotuisen kasvuselvityksen ja sisämarkkinoiden yhdentymistä koskevan vuotuisen kertomuksen yhteydessä; jossa olisi myös arvioitava sisämarkkinoiden toimintaa käytännössä; Poliittisia painopistealoja koskevien ehdotusten olisi perustuttava sisämarkkinoiden tulostaulun ja muiden sisämarkkinoiden valvontavälineiden havaintoihin, jotta vältettäisiin päällekkäisyydet ja voitaisiin antaa tehokkaita ja selkeitä suosituksia sekä varmistaa unionin talouspolitiikan johdonmukaisuus;

| d) | toiminnallisten poliittisten painopistealojen ja saavutettavien tavoitteiden määrittäminen sisämarkkinoita koskevien suuntaviivojen muodossa, jotta poistetaan jäljellä olevat esteet unionissa ja kansallisesti; |
| --- | --- |

d)

toiminnallisten poliittisten painopistealojen ja saavutettavien tavoitteiden määrittäminen sisämarkkinoita koskevien suuntaviivojen muodossa, jotta poistetaan jäljellä olevat esteet unionissa ja kansallisesti;

| e) | jäsenvaltioiden kansallisten toimintasuunnitelmien esittäminen, joilla pyritään sisämarkkinoita koskevien suuntaviivojen täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

e)

jäsenvaltioiden kansallisten toimintasuunnitelmien esittäminen, joilla pyritään sisämarkkinoita koskevien suuntaviivojen täytäntöönpanoon;

| f) | komission toteuttama kansallisten toimintasuunnitelmien arviointi tiiviissä yhteistyössä sisämarkkinoiden neuvoa-antavan komitean kanssa ja ottaen huomioon sisämarkkinoiden tulostaulun ja sisämarkkinoiden hallinnointia koskevan vuotuisen kertomuksen (Annual Single Market Governance Report); |
| --- | --- |

f)

komission toteuttama kansallisten toimintasuunnitelmien arviointi tiiviissä yhteistyössä sisämarkkinoiden neuvoa-antavan komitean kanssa ja ottaen huomioon sisämarkkinoiden tulostaulun ja sisämarkkinoiden hallinnointia koskevan vuotuisen kertomuksen (Annual Single Market Governance Report);

| g) | neuvoston ja Euroopan parlamentin antamat erilliset sisämarkkinoihin liittyvät ja komission ehdotukseen perustuvat suositukset jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

g)

neuvoston ja Euroopan parlamentin antamat erilliset sisämarkkinoihin liittyvät ja komission ehdotukseen perustuvat suositukset jäsenvaltioille.

Suositus 8: Lisätään Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien demokraattista vastuuvelvollisuutta ja roolia

Euroopan parlamentti katsoo, että annettavassa säädösehdotuksessa olisi pyrittävä sääntelemään seuraavaa:

| — | Euroopan parlamentti olisi otettava mukaan sisämarkkinoiden hallinnoinnin kehysten määrittelyyn perussopimusten mukaisesti. Parlamentti olisi otettava mukaan ja neuvoston olisi ainakin kuultava sitä muita sisämarkkinoiden hallinnoinnin vahvistamiseksi tarvittavia toimenpiteitä hyväksyttäessä, myös tavoitteiden, painopisteiden ja suunniteltujen poliittisten toimenpiteiden osalta. |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentti olisi otettava mukaan sisämarkkinoiden hallinnoinnin kehysten määrittelyyn perussopimusten mukaisesti. Parlamentti olisi otettava mukaan ja neuvoston olisi ainakin kuultava sitä muita sisämarkkinoiden hallinnoinnin vahvistamiseksi tarvittavia toimenpiteitä hyväksyttäessä, myös tavoitteiden, painopisteiden ja suunniteltujen poliittisten toimenpiteiden osalta.

| — | Euroopan parlamentin olisi ennen kevään Eurooppa-neuvostoa keskusteltava vuotuisesta kasvuselvityksestä ja äänestettävä tarkistuksista, jotka liittyvät Eurooppa-neuvostolle toimitettavaan vuotuiseen kertomukseen sisämarkkinoiden yhdentymisestä. |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin olisi ennen kevään Eurooppa-neuvostoa keskusteltava vuotuisesta kasvuselvityksestä ja äänestettävä tarkistuksista, jotka liittyvät Eurooppa-neuvostolle toimitettavaan vuotuiseen kertomukseen sisämarkkinoiden yhdentymisestä.

| — | Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan olisi esiteltävä Euroopan parlamentin näkemykset sisämarkkinoiden yhdentymisestä kevään Eurooppa-neuvoston kokouksessa. |
| --- | --- |

—

Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan olisi esiteltävä Euroopan parlamentin näkemykset sisämarkkinoiden yhdentymisestä kevään Eurooppa-neuvoston kokouksessa.

| — | Neuvoston ja komission olisi osallistuttava Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien välisiin kokouksiin, kun niissä keskustellaan sisämarkkinoiden yhdentymisestä. |
| --- | --- |

—

Neuvoston ja komission olisi osallistuttava Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien välisiin kokouksiin, kun niissä keskustellaan sisämarkkinoiden yhdentymisestä.

---

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/89 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/89

---

P7_TA(2013)0055

Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvoston 22. istunto

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvoston 22. istunnosta (2013/2533(RSP))

(2016/C 024/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen sekä YK:n ihmisoikeusyleissopimukset ja niiden valinnaiset pöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen sekä YK:n ihmisoikeusyleissopimukset ja niiden valinnaiset pöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 60/251 ihmisoikeusneuvoston perustamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 60/251 ihmisoikeusneuvoston perustamisesta,

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2000 annetun YK:n vuosituhatjulistuksen ja YK:n yleiskokouksen päätöslauselmat siitä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2000 annetun YK:n vuosituhatjulistuksen ja YK:n yleiskokouksen päätöslauselmat siitä,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen, Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja EU:n perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen, Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja EU:n perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen sekä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman sellaisina kuin ne hyväksyttiin 25. kesäkuuta 2012 ulkoasiainneuvoston 3179. kokouksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen sekä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman sellaisina kuin ne hyväksyttiin 25. kesäkuuta 2012 ulkoasiainneuvoston 3179. kokouksessa,

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2012 antamansa suosituksen neuvostolle ihmisoikeuksista vastaavasta Euroopan unionin erityisedustajasta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2012 antamansa suosituksen neuvostolle ihmisoikeuksista vastaavasta Euroopan unionin erityisedustajasta (1),

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa YK:n ihmisoikeusneuvostosta (UNHRC) sekä parlamentin ensisijaiset tavoitteet tässä yhteydessä; ottaa huomioon erityisesti 16. helmikuuta 2012 antamansa päätöslauselman parlamentin kannasta YK:n ihmisoikeusneuvoston 19. istuntoa varten (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa YK:n ihmisoikeusneuvostosta (UNHRC) sekä parlamentin ensisijaiset tavoitteet tässä yhteydessä; ottaa huomioon erityisesti 16. helmikuuta 2012 antamansa päätöslauselman parlamentin kannasta YK:n ihmisoikeusneuvoston 19. istuntoa varten (2),

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston 19. istuntoon osallistuneen parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunnan kertomuksen valtuuskunnan matkasta ja YK:n yleiskokouksen 67. istuntoon osallistuneen parlamentin ulkoasiainvaliokunnasta, ihmisoikeuksien alivaliokunnasta sekä turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunnasta koostuneen yhteisen valtuuskunnan vastaavan kertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston 19. istuntoon osallistuneen parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunnan kertomuksen valtuuskunnan matkasta ja YK:n yleiskokouksen 67. istuntoon osallistuneen parlamentin ulkoasiainvaliokunnasta, ihmisoikeuksien alivaliokunnasta sekä turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunnasta koostuneen yhteisen valtuuskunnan vastaavan kertomuksen,

| — | ottaa huomioon kiireelliset päätöslauselmansa ihmisoikeuskysymyksistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kiireelliset päätöslauselmansa ihmisoikeuskysymyksistä,

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2012 antamansa päätöslauselman EU:n ihmisoikeusstrategian tarkistamisesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2012 antamansa päätöslauselman EU:n ihmisoikeusstrategian tarkistamisesta (3),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2012 antamansa päätöslauselman EU:n vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2011 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2012 antamansa päätöslauselman EU:n vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2011 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan, 3 artiklan 5 kohdan sekä 18, 21, 27 ja 47 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan, 3 artiklan 5 kohdan sekä 18, 21, 27 ja 47 artiklan,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston tulevat istunnot vuonna 2013, erityisesti 25. helmikuuta – 22. maaliskuuta 2013 pidettävän 22. sääntömääräisen istunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston tulevat istunnot vuonna 2013, erityisesti 25. helmikuuta – 22. maaliskuuta 2013 pidettävän 22. sääntömääräisen istunnon,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | katsoo, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisuuden kunnioittaminen, edistäminen ja suojelu ovat osa Euroopan unionin eettistä ja oikeudellista säännöstöä ja yksi Euroopan yhtenäisyyden ja eheyden kulmakivistä (5); |
| --- | --- |

A.

katsoo, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisuuden kunnioittaminen, edistäminen ja suojelu ovat osa Euroopan unionin eettistä ja oikeudellista säännöstöä ja yksi Euroopan yhtenäisyyden ja eheyden kulmakivistä (5);

| B. | katsoo, että EU:n ihmisoikeusstrategian viimeaikaisten tarkistusten onnistuneen täytäntöönpanon pitäisi lisätä EU:n uskottavuutta YK:n ihmisoikeusneuvostossa, sillä se parantaa unionin sisä- ja ulkopolitiikan johdonmukaisuutta; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että EU:n ihmisoikeusstrategian viimeaikaisten tarkistusten onnistuneen täytäntöönpanon pitäisi lisätä EU:n uskottavuutta YK:n ihmisoikeusneuvostossa, sillä se parantaa unionin sisä- ja ulkopolitiikan johdonmukaisuutta;

| C. | katsoo, että parhaisiin mahdollisiin tuloksiin pääsemiseksi unionin olisi pyrittävä vastustamaan ihmisoikeusloukkauksia yhtenä yhtenäisenä rintamana; katsoo, että tässä yhteydessä unionin olisi lujitettava edelleen yhteistyötä ja tehostettava jäsenvaltioiden välisiä organisatorisia järjestelyjä ja koordinointia; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että parhaisiin mahdollisiin tuloksiin pääsemiseksi unionin olisi pyrittävä vastustamaan ihmisoikeusloukkauksia yhtenä yhtenäisenä rintamana; katsoo, että tässä yhteydessä unionin olisi lujitettava edelleen yhteistyötä ja tehostettava jäsenvaltioiden välisiä organisatorisia järjestelyjä ja koordinointia;

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin neuvosto on hyväksynyt ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen sekä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman, joilla pyritään parantamaan EU:n tällä alalla toteuttamien toimien tehokkuutta, näkyvyyttä ja johdonmukaisuutta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin neuvosto on hyväksynyt ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen sekä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman, joilla pyritään parantamaan EU:n tällä alalla toteuttamien toimien tehokkuutta, näkyvyyttä ja johdonmukaisuutta;

| E. | panee merkille, että 25. heinäkuuta 2012 nimitettiin unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan alaisuudessa toimiva ihmisoikeuksista vastaava Euroopan unionin erityisedustaja, jonka tehtävänä on lisätä unionin ihmisoikeuspolitiikan tehokkuutta ja näkyvyyttä sekä auttaa strategiakehyksen sekä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

E.

panee merkille, että 25. heinäkuuta 2012 nimitettiin unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan alaisuudessa toimiva ihmisoikeuksista vastaava Euroopan unionin erityisedustaja, jonka tehtävänä on lisätä unionin ihmisoikeuspolitiikan tehokkuutta ja näkyvyyttä sekä auttaa strategiakehyksen sekä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa;

| F. | ottaa huomioon, että parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunta matkustaa Geneveen YK:n ihmisoikeusneuvoston 22. istuntoon samoin kuin aikaisempina vuosina YK:n ihmisoikeusneuvoston istuntoihin; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunta matkustaa Geneveen YK:n ihmisoikeusneuvoston 22. istuntoon samoin kuin aikaisempina vuosina YK:n ihmisoikeusneuvoston istuntoihin;

| 1. | panee merkille käynnissä olevan prosessin, joka koskee EU:n ensisijaisten tavoitteiden vahvistamista YK:n ihmisoikeusneuvoston 22. istuntoa varten; panee tyytyväisenä merkille, että Syyrian, Burman/Myanmarin, Korean demokraattisen kansantasavallan ja Malin tilanne on saanut EU:n päähuomion ja että EU tukee Iranin ihmisoikeustilannetta tarkastelevan erityisraportoijan toimeksiannon jatkamista; kannattaa myös sitä, että keskitytään teemakohtaisiin kysymyksiin, kuten ajatuksen-, uskonnon- ja uskonvapauteen, kuolemanrangaistuksen poistamiseen, lapsen oikeuksiin, liike-elämän ja ihmisoikeuksien perusperiaatteisiin, naisiin kohdistuvaan väkivaltaan sekä homo- ja biseksuaalien, transihmisten ja intersukupuolisten oikeuksiin; |
| --- | --- |

1.

panee merkille käynnissä olevan prosessin, joka koskee EU:n ensisijaisten tavoitteiden vahvistamista YK:n ihmisoikeusneuvoston 22. istuntoa varten; panee tyytyväisenä merkille, että Syyrian, Burman/Myanmarin, Korean demokraattisen kansantasavallan ja Malin tilanne on saanut EU:n päähuomion ja että EU tukee Iranin ihmisoikeustilannetta tarkastelevan erityisraportoijan toimeksiannon jatkamista; kannattaa myös sitä, että keskitytään teemakohtaisiin kysymyksiin, kuten ajatuksen-, uskonnon- ja uskonvapauteen, kuolemanrangaistuksen poistamiseen, lapsen oikeuksiin, liike-elämän ja ihmisoikeuksien perusperiaatteisiin, naisiin kohdistuvaan väkivaltaan sekä homo- ja biseksuaalien, transihmisten ja intersukupuolisten oikeuksiin;

| 2. | panee tyytyväisenä merkille, että sääntömääräisen 22. istunnon asialistalla on muun muassa paneelikeskusteluja ihmisoikeuksien valtavirtaistamisesta, rahoitus- ja talouskriisin sekä korruption kielteisistä vaikutuksista ihmisoikeuksien toteutumiseen, Wienin julistuksen ja toimintaohjelman 20. vuosipäivän juhlatilaisuus, vuorovaikutteisia keskusteluja esimerkiksi vammaisten oikeuksista sekä laajoja kokouksia, joissa käsitellään erilaisia kysymyksiä, kuten lapsen oikeutta nauttia parhaasta mahdollisesta terveydentilasta; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita osallistumaan aktiivisesti näihin keskusteluihin ja ilmoittamaan selvästi, että ihmisoikeudet ovat yleismaailmallisia, jakamattomia ja toisistaan riippuvia; |
| --- | --- |

2.

panee tyytyväisenä merkille, että sääntömääräisen 22. istunnon asialistalla on muun muassa paneelikeskusteluja ihmisoikeuksien valtavirtaistamisesta, rahoitus- ja talouskriisin sekä korruption kielteisistä vaikutuksista ihmisoikeuksien toteutumiseen, Wienin julistuksen ja toimintaohjelman 20. vuosipäivän juhlatilaisuus, vuorovaikutteisia keskusteluja esimerkiksi vammaisten oikeuksista sekä laajoja kokouksia, joissa käsitellään erilaisia kysymyksiä, kuten lapsen oikeutta nauttia parhaasta mahdollisesta terveydentilasta; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita osallistumaan aktiivisesti näihin keskusteluihin ja ilmoittamaan selvästi, että ihmisoikeudet ovat yleismaailmallisia, jakamattomia ja toisistaan riippuvia;

| 3. | panee tyytyväisenä merkille raportit, jotka erityisraportoijien on määrä esitellä muun muassa ihmisoikeustilanteista Iranissa, Burmassa/Myanmarissa ja vuonna 1967 miehitetyillä palestiinalaisalueilla, sekä YK:n ihmisoikeusvaltuutetun kirjallisen raportin Malin ja erityisesti maan pohjoisosan ihmisoikeustilanteesta sekä asuinoloista osana oikeutta riittävään elintasoon ja oikeudesta syrjimättömyyteen tässä yhteydessä, ajatuksen-, uskonnon- ja uskonvapaudesta sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämisestä ja suojelusta terrorismia torjuttaessa; |
| --- | --- |

3.

panee tyytyväisenä merkille raportit, jotka erityisraportoijien on määrä esitellä muun muassa ihmisoikeustilanteista Iranissa, Burmassa/Myanmarissa ja vuonna 1967 miehitetyillä palestiinalaisalueilla, sekä YK:n ihmisoikeusvaltuutetun kirjallisen raportin Malin ja erityisesti maan pohjoisosan ihmisoikeustilanteesta sekä asuinoloista osana oikeutta riittävään elintasoon ja oikeudesta syrjimättömyyteen tässä yhteydessä, ajatuksen-, uskonnon- ja uskonvapaudesta sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämisestä ja suojelusta terrorismia torjuttaessa;

YK:n ihmisoikeusneuvoston työskentely

| 4. | panee merkille, että YK:n ihmisoikeusneuvoston 18 uutta jäsentä valittiin syyskuussa 2012 ja että uudet jäsenet eli Argentiina, Brasilia, Norsunluurannikko, Viro, Etiopia, Gabon, Saksa, Irlanti, Japani, Kazakstan, Kenia, Montenegro, Pakistan, Etelä-Korea, Sierra Leone, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Yhdysvallat ja Venezuela ottivat tehtävänsä vastaan 1. tammikuuta 2013; toteaa, että ihmisoikeusneuvostossa on nyt yhdeksän EU:n jäsenvaltiota; |
| --- | --- |

4.

panee merkille, että YK:n ihmisoikeusneuvoston 18 uutta jäsentä valittiin syyskuussa 2012 ja että uudet jäsenet eli Argentiina, Brasilia, Norsunluurannikko, Viro, Etiopia, Gabon, Saksa, Irlanti, Japani, Kazakstan, Kenia, Montenegro, Pakistan, Etelä-Korea, Sierra Leone, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Yhdysvallat ja Venezuela ottivat tehtävänsä vastaan 1. tammikuuta 2013; toteaa, että ihmisoikeusneuvostossa on nyt yhdeksän EU:n jäsenvaltiota;

| 5. | panee merkille, että YK:n ihmisoikeusneuvoston puheenjohtajaksi valittiin puolalainen Remigiusz A. Henczel ja neljäksi varapuheenjohtajaksi vuonna 2013 šeikki Ahmed Ould Zahaf (Mauritania), Iruthisham Adam (Malediivit), Luis Gallegos Chiriboga (Ecuador) ja Alexandre Fasel (Sveitsi); |
| --- | --- |

5.

panee merkille, että YK:n ihmisoikeusneuvoston puheenjohtajaksi valittiin puolalainen Remigiusz A. Henczel ja neljäksi varapuheenjohtajaksi vuonna 2013 šeikki Ahmed Ould Zahaf (Mauritania), Iruthisham Adam (Malediivit), Luis Gallegos Chiriboga (Ecuador) ja Alexandre Fasel (Sveitsi);

| 6. | korostaa, että ihmisoikeusneuvoston vaalien olisi perustuttava kilpailuun, ja vastustaa sitä, että alueelliset ryhmät sopivat vaaleista etukäteen; korostaa, että ihmisoikeusneuvoston jäsenyysvaatimuksena olisi oltava sitoutuminen ihmisoikeuksien toteuttamiseen ja siinä saavutetut tulokset; korostaa, että ihmisoikeusneuvoston jäsenten on taattava ihmisoikeuksien edistämistä ja suojelua koskevat tiukimmat vaatimukset; muistuttaa, että erotettujen jäsenmaiden uudelleen hyväksymisen yhteydessä on tärkeää soveltaa lujia ja avoimia kriteerejä; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että ihmisoikeusneuvoston vaalien olisi perustuttava kilpailuun, ja vastustaa sitä, että alueelliset ryhmät sopivat vaaleista etukäteen; korostaa, että ihmisoikeusneuvoston jäsenyysvaatimuksena olisi oltava sitoutuminen ihmisoikeuksien toteuttamiseen ja siinä saavutetut tulokset; korostaa, että ihmisoikeusneuvoston jäsenten on taattava ihmisoikeuksien edistämistä ja suojelua koskevat tiukimmat vaatimukset; muistuttaa, että erotettujen jäsenmaiden uudelleen hyväksymisen yhteydessä on tärkeää soveltaa lujia ja avoimia kriteerejä;

| 7. | pitää valitettavana, että äskettäin ihmisoikeusneuvoston jäseneksi valitun Kazakstanin viranomaiset ovat toistaiseksi evänneet kansainvälisen riippumattoman tutkinnan Zhanaozenin alueen tapahtumista YK:n ihmisoikeusvaltuutetun ja Euroopan parlamentin kehotuksista huolimatta; |
| --- | --- |

7.

pitää valitettavana, että äskettäin ihmisoikeusneuvoston jäseneksi valitun Kazakstanin viranomaiset ovat toistaiseksi evänneet kansainvälisen riippumattoman tutkinnan Zhanaozenin alueen tapahtumista YK:n ihmisoikeusvaltuutetun ja Euroopan parlamentin kehotuksista huolimatta;

| 8. | on edelleen huolissaan niin sanotusta blokkipolitiikasta ja siitä, miten se vaikuttaa ihmisoikeusneuvoston uskottavuuteen ja sen työskentelyn tehokkuuteen; |
| --- | --- |

8.

on edelleen huolissaan niin sanotusta blokkipolitiikasta ja siitä, miten se vaikuttaa ihmisoikeusneuvoston uskottavuuteen ja sen työskentelyn tehokkuuteen;

| 9. | suhtautuu myönteisesti siihen, että YK:n yleiskokous nimitti Navanethem Pillayn YK:n ihmisoikeusvaltuutetuksi toiselle kaudelle; tukee voimakkaasti YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimistoa sekä sen riippumattomuutta ja koskemattomuutta; |
| --- | --- |

9.

suhtautuu myönteisesti siihen, että YK:n yleiskokous nimitti Navanethem Pillayn YK:n ihmisoikeusvaltuutetuksi toiselle kaudelle; tukee voimakkaasti YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimistoa sekä sen riippumattomuutta ja koskemattomuutta;

| 10. | antaa YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle kiitosta hänen työstään yleissopimuksen mukaisen elimen vahvistamiseksi ja panee tyytyväisenä merkille ihmisoikeusvaltuutetun tästä aiheesta 22. kesäkuuta 2012 julkaiseman raportin; vahvistaa sopimuselinten monenvälisen luonteen ja korostaa, että kansalaisyhteiskunta on otettava jatkuvasti mukaan näihin prosesseihin; korostaa niin ikään, että sopimuselinten riippumattomuus ja tehokkuus on säilytettävä ja niitä on lisättävä; korostaa, että sopimuselimille on varmistettava riittävä rahoitus, jotta ne voivat selviytyä lisääntyvästä työmäärästään; kehottaa EU:ta ottamaan johtavan aseman sopimuselinjärjestelmän tehokkaan toiminnan varmistamisessa, mihin kuuluu myös riittävä rahoitus; |
| --- | --- |

10.

antaa YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle kiitosta hänen työstään yleissopimuksen mukaisen elimen vahvistamiseksi ja panee tyytyväisenä merkille ihmisoikeusvaltuutetun tästä aiheesta 22. kesäkuuta 2012 julkaiseman raportin; vahvistaa sopimuselinten monenvälisen luonteen ja korostaa, että kansalaisyhteiskunta on otettava jatkuvasti mukaan näihin prosesseihin; korostaa niin ikään, että sopimuselinten riippumattomuus ja tehokkuus on säilytettävä ja niitä on lisättävä; korostaa, että sopimuselimille on varmistettava riittävä rahoitus, jotta ne voivat selviytyä lisääntyvästä työmäärästään; kehottaa EU:ta ottamaan johtavan aseman sopimuselinjärjestelmän tehokkaan toiminnan varmistamisessa, mihin kuuluu myös riittävä rahoitus;

Arabikevään maat

| 11. | tuomitsee jyrkästi Syyrian väestöön kohdistuvan Assadin hallinnon lisääntyneen ja summittaisen väkivallan käytön, myös raskaan tykistön käytön ja asuinalueiden pommittamisen kranaateilla, mielivaltaiset teloitukset ja tahdonvastaiset katoamiset; tuomitsee yksiselitteisesti jatkuvat järjestelmälliset ihmisoikeusloukkaukset, joihin hallinto syyllistyy ja jotka saattavat merkitä rikoksia ihmisyyttä vastaan; ilmaisee syvän huolensa siviiliväestön aseman jatkuvasta huonontumisesta; tuomitsee myös ihmisoikeusloukkaukset, joihin oppositioryhmät ja -joukot ovat syyllistyneet; kehottaa kaikkia aseellisia toimijoita lopettamaan välittömästi väkivallan Syyriassa; muistuttaa Assadin hallinnolle antamastaan kehotuksesta luopua välittömästi vallasta ja käynnistää rauhanomainen prosessi kohti poliittista siirtymäkautta; kehottaa kaikkia konfliktin osapuolia varmistamaan kansainväliselle humanitaariselle avulle täysimääräisen ja turvallisen pääsyn rajan ylitse; |
| --- | --- |

11.

tuomitsee jyrkästi Syyrian väestöön kohdistuvan Assadin hallinnon lisääntyneen ja summittaisen väkivallan käytön, myös raskaan tykistön käytön ja asuinalueiden pommittamisen kranaateilla, mielivaltaiset teloitukset ja tahdonvastaiset katoamiset; tuomitsee yksiselitteisesti jatkuvat järjestelmälliset ihmisoikeusloukkaukset, joihin hallinto syyllistyy ja jotka saattavat merkitä rikoksia ihmisyyttä vastaan; ilmaisee syvän huolensa siviiliväestön aseman jatkuvasta huonontumisesta; tuomitsee myös ihmisoikeusloukkaukset, joihin oppositioryhmät ja -joukot ovat syyllistyneet; kehottaa kaikkia aseellisia toimijoita lopettamaan välittömästi väkivallan Syyriassa; muistuttaa Assadin hallinnolle antamastaan kehotuksesta luopua välittömästi vallasta ja käynnistää rauhanomainen prosessi kohti poliittista siirtymäkautta; kehottaa kaikkia konfliktin osapuolia varmistamaan kansainväliselle humanitaariselle avulle täysimääräisen ja turvallisen pääsyn rajan ylitse;

| 12. | on huolissaan Syyrian kriisin vaikutuksista alueen turvallisuuteen ja vakauteen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita avustamaan alueen valtioita niiden pyrkimyksissä toimittaa humanitaarista apua Syyriasta tuleville pakolaisille; |
| --- | --- |

12.

on huolissaan Syyrian kriisin vaikutuksista alueen turvallisuuteen ja vakauteen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita avustamaan alueen valtioita niiden pyrkimyksissä toimittaa humanitaarista apua Syyriasta tuleville pakolaisille;

| 13. | pitää myönteisenä sitä jatkuvaa huomiota, jota YK:n ihmisoikeusneuvosto osoittaa Syyrian äärimmäisen vakavalle ihmisoikeustilanteelle ja humanitaariselle tilanteelle, kuten ilmenee ihmisoikeusneuvoston 19., 20. ja 21. istunnossa sekä sen 1. kesäkuuta 2012 pidetyssä Syyriaa käsitelleessä erityistunnossa hyväksytyistä, maan tilannetta koskevista päätöslauselmista; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita varmistamaan, että Syyrian tilannetta käsitellään kaikkein ensisijaisimpana YK:ssa ja erityisesti ihmisoikeusneuvostossa; muistuttaa vastuuvelvollisuuden varmistamisen merkityksestä, kun kyseessä ovat konfliktin aikana tehdyt kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön ja humanitaarisen oikeuden loukkaukset; |
| --- | --- |

13.

pitää myönteisenä sitä jatkuvaa huomiota, jota YK:n ihmisoikeusneuvosto osoittaa Syyrian äärimmäisen vakavalle ihmisoikeustilanteelle ja humanitaariselle tilanteelle, kuten ilmenee ihmisoikeusneuvoston 19., 20. ja 21. istunnossa sekä sen 1. kesäkuuta 2012 pidetyssä Syyriaa käsitelleessä erityistunnossa hyväksytyistä, maan tilannetta koskevista päätöslauselmista; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita varmistamaan, että Syyrian tilannetta käsitellään kaikkein ensisijaisimpana YK:ssa ja erityisesti ihmisoikeusneuvostossa; muistuttaa vastuuvelvollisuuden varmistamisen merkityksestä, kun kyseessä ovat konfliktin aikana tehdyt kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön ja humanitaarisen oikeuden loukkaukset;

| 14. | esittää varauksettoman tukensa Syyriaa käsittelevälle riippumattomalle tutkintakomissiolle ja sille, että YK:n ihmisoikeusneuvosto jatkaa sen toimeksiantoa; korostaa, että on tärkeää hyväksyä digitaalista todistusaineistoa rikoksista, väkivaltaisuuksista ja ihmisoikeusrikkomuksista; on tyytyväinen Carla del Ponten ja Vitit Muntarbhornin nimittämiseen uusiksi jäseniksi sekä Paolo Pinheiron nimittämiseen Syyrian erityisraportoijaksi ja toteaa, että hän aloittaa työnsä, kun tutkintakomission toimeksianto päättyy; suhtautuu myönteisesti komission kertomukseen, jossa paljastetaan Syyriassa tehtyjä julmuuksia; |
| --- | --- |

14.

esittää varauksettoman tukensa Syyriaa käsittelevälle riippumattomalle tutkintakomissiolle ja sille, että YK:n ihmisoikeusneuvosto jatkaa sen toimeksiantoa; korostaa, että on tärkeää hyväksyä digitaalista todistusaineistoa rikoksista, väkivaltaisuuksista ja ihmisoikeusrikkomuksista; on tyytyväinen Carla del Ponten ja Vitit Muntarbhornin nimittämiseen uusiksi jäseniksi sekä Paolo Pinheiron nimittämiseen Syyrian erityisraportoijaksi ja toteaa, että hän aloittaa työnsä, kun tutkintakomission toimeksianto päättyy; suhtautuu myönteisesti komission kertomukseen, jossa paljastetaan Syyriassa tehtyjä julmuuksia;

| 15. | pitää valitettavana, että vielä ei ole päästy sopimukseen Syyrian tilannetta koskevasta YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmasta, ja katsoo erityisesti, että tämä estää tehokkaan painostuksen maassa vallitsevan väkivallan lopettamiseksi; kehottaa turvallisuusneuvoston jäseniä muistamaan velvollisuutensa Syyrian kansaa kohtaan; antaa kiitosta korkean edustajan / varapuheenjohtajan ja EU:n jäsenvaltioiden diplomaattisille pyrkimyksille saada Kiina ja Venäjä mukaan ratkaisemaan tätä asiaa; kehottaa niitä jatkamaan näitä pyrkimyksiä; muistuttaa myös kaikkia YK:n jäsenvaltioita YK:n yleiskokouksessa hyväksytystä suojeluvastuun periaatteesta; kehottaa kaikkia valtioita toimimaan siten, että YK:n turvallisuusneuvosto saattaa Syyrian tilanteen Kansainvälisen rikostuomioistuimen käsiteltäväksi, ja pitää myönteisenä tätä koskevaa Sveitsin johtamaa aloitetta niiden 58 maan puolesta, joista 26 on EU:n jäsenvaltioita; kehottaa lisäksi EU:n korkeaa edustajaa ryhtymään henkilökohtaisesti toimiin laajan ja kattavan kansainvälisen koalition rakentamiseksi tukemaan tämän asian vireillepanoa; |
| --- | --- |

15.

pitää valitettavana, että vielä ei ole päästy sopimukseen Syyrian tilannetta koskevasta YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmasta, ja katsoo erityisesti, että tämä estää tehokkaan painostuksen maassa vallitsevan väkivallan lopettamiseksi; kehottaa turvallisuusneuvoston jäseniä muistamaan velvollisuutensa Syyrian kansaa kohtaan; antaa kiitosta korkean edustajan / varapuheenjohtajan ja EU:n jäsenvaltioiden diplomaattisille pyrkimyksille saada Kiina ja Venäjä mukaan ratkaisemaan tätä asiaa; kehottaa niitä jatkamaan näitä pyrkimyksiä; muistuttaa myös kaikkia YK:n jäsenvaltioita YK:n yleiskokouksessa hyväksytystä suojeluvastuun periaatteesta; kehottaa kaikkia valtioita toimimaan siten, että YK:n turvallisuusneuvosto saattaa Syyrian tilanteen Kansainvälisen rikostuomioistuimen käsiteltäväksi, ja pitää myönteisenä tätä koskevaa Sveitsin johtamaa aloitetta niiden 58 maan puolesta, joista 26 on EU:n jäsenvaltioita; kehottaa lisäksi EU:n korkeaa edustajaa ryhtymään henkilökohtaisesti toimiin laajan ja kattavan kansainvälisen koalition rakentamiseksi tukemaan tämän asian vireillepanoa;

| 16. | on tyytyväinen Libyaa käsittelevän riippumattoman tutkintakomission kirjalliseen loppuraporttiin, joka esitettiin YK:n ihmisoikeusneuvoston 19. istunnon aikana ja jossa korostettiin maassa tehtyjä ihmisoikeusloukkauksia; kehottaa ihmisoikeusneuvostoa ilmaisemaan huolestumisensa jatkuvista loukkauksista ja seuraamaan edelleen tilannetta sekä pyytämään ihmisoikeusvaltuutettua raportoimaan Libyan ihmisoikeustilanteesta; |
| --- | --- |

16.

on tyytyväinen Libyaa käsittelevän riippumattoman tutkintakomission kirjalliseen loppuraporttiin, joka esitettiin YK:n ihmisoikeusneuvoston 19. istunnon aikana ja jossa korostettiin maassa tehtyjä ihmisoikeusloukkauksia; kehottaa ihmisoikeusneuvostoa ilmaisemaan huolestumisensa jatkuvista loukkauksista ja seuraamaan edelleen tilannetta sekä pyytämään ihmisoikeusvaltuutettua raportoimaan Libyan ihmisoikeustilanteesta;

| 17. | kehottaa Yhdistyneitä arabiemiirikuntia vastavalittuna ihmisoikeusneuvoston jäsenenä ja yhtenä niistä 14 valtiosta, joiden ihmisoikeustilastot yleisen määräaikaisarvioinnin työryhmän istunto tarkastaa, lopettamaan meneillään olevat iskut rauhanomaisia ihmisoikeuksien puolustajia ja poliittisia aktivisteja vastaan ja kunnioittamaan antamiaan sitoumuksia noudattaa ihmisoikeuksien edistämistä ja suojelua koskevia tiukimpia vaatimuksia; |
| --- | --- |

17.

kehottaa Yhdistyneitä arabiemiirikuntia vastavalittuna ihmisoikeusneuvoston jäsenenä ja yhtenä niistä 14 valtiosta, joiden ihmisoikeustilastot yleisen määräaikaisarvioinnin työryhmän istunto tarkastaa, lopettamaan meneillään olevat iskut rauhanomaisia ihmisoikeuksien puolustajia ja poliittisia aktivisteja vastaan ja kunnioittamaan antamiaan sitoumuksia noudattaa ihmisoikeuksien edistämistä ja suojelua koskevia tiukimpia vaatimuksia;

| 18. | on huolestunut ihmisoikeuksien puolustajien ja poliittisen opposition aktivistien tilanteesta Bahrainissa; kehottaa EU:n jäsenvaltioita pyrkimään siihen, että ihmisoikeusneuvosto hyväksyy 22. istunnossaan Bahrainin ihmisoikeustilanteesta päätöslauselman, johon sisältyisi sellaisen kansainvälisen mekanismin luominen, jolla seurattaisiin Bahrainia käsittelevän riippumattoman tutkintakomission suositusten täytäntöönpanoa, mukaan luettuina ihmisoikeuksien puolustajia koskevat suositukset, |
| --- | --- |

18.

on huolestunut ihmisoikeuksien puolustajien ja poliittisen opposition aktivistien tilanteesta Bahrainissa; kehottaa EU:n jäsenvaltioita pyrkimään siihen, että ihmisoikeusneuvosto hyväksyy 22. istunnossaan Bahrainin ihmisoikeustilanteesta päätöslauselman, johon sisältyisi sellaisen kansainvälisen mekanismin luominen, jolla seurattaisiin Bahrainia käsittelevän riippumattoman tutkintakomission suositusten täytäntöönpanoa, mukaan luettuina ihmisoikeuksien puolustajia koskevat suositukset,

| 19. | suhtautuu myönteisesti ihmisoikeusneuvoston lokakuussa 2012 hyväksymään päätöslauselmaan, joka koskee teknistä apua ja valmiuksien kehittämistä ihmisoikeusalalla Jemenissä sekä ihmisoikeusvaltuutetun toimiston alueellisen toimiston perustamista Jemeniin; kehottaa ihmisoikeusneuvostoa seuraamaan maan tilannetta edelleen; |
| --- | --- |

19.

suhtautuu myönteisesti ihmisoikeusneuvoston lokakuussa 2012 hyväksymään päätöslauselmaan, joka koskee teknistä apua ja valmiuksien kehittämistä ihmisoikeusalalla Jemenissä sekä ihmisoikeusvaltuutetun toimiston alueellisen toimiston perustamista Jemeniin; kehottaa ihmisoikeusneuvostoa seuraamaan maan tilannetta edelleen;

| 20. | on syvästi huolissaan Egyptin poliittisesta epävakaudesta ja väkivaltaisuuksista; tukee täysimääräisesti siirtymistä oikeusvaltioon ja perustuslain mukaiseen järjestelmään perustuvaan demokraattiseen yhteiskuntaan, jossa kunnioitetaan täysimääräisesti ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, erityisesti ilmaisunvapautta, sekä naisten oikeuksia ja vähemmistöjä; kehottaa Egyptin viranomaisia käynnistämään avoimen tutkinnan turvallisuusjoukkojen ja poliisin mielenosoittajiin kohdistamasta väkivallasta ja varmistamaan, että ihmisoikeusrikkomuksiin syyllistyneet saatetaan vastuuseen; muistuttaa EU:n vastustavan kuolemanrangaistusta ja kehottaa tässä yhteydessä keskeyttämään kuolemanrangaistusten täytäntöönpanon Egyptissä myös niiden 21 henkilön tapauksessa, jotka tuomittiin hiljattain kuolemaan viime vuoden Port Saidin jalkapallostadionin mellakoista; |
| --- | --- |

20.

on syvästi huolissaan Egyptin poliittisesta epävakaudesta ja väkivaltaisuuksista; tukee täysimääräisesti siirtymistä oikeusvaltioon ja perustuslain mukaiseen järjestelmään perustuvaan demokraattiseen yhteiskuntaan, jossa kunnioitetaan täysimääräisesti ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, erityisesti ilmaisunvapautta, sekä naisten oikeuksia ja vähemmistöjä; kehottaa Egyptin viranomaisia käynnistämään avoimen tutkinnan turvallisuusjoukkojen ja poliisin mielenosoittajiin kohdistamasta väkivallasta ja varmistamaan, että ihmisoikeusrikkomuksiin syyllistyneet saatetaan vastuuseen; muistuttaa EU:n vastustavan kuolemanrangaistusta ja kehottaa tässä yhteydessä keskeyttämään kuolemanrangaistusten täytäntöönpanon Egyptissä myös niiden 21 henkilön tapauksessa, jotka tuomittiin hiljattain kuolemaan viime vuoden Port Saidin jalkapallostadionin mellakoista;

| 21. | on huolissaan ihmisoikeuksien jatkuvasta loukkaamisesta Länsi-Saharassa; vaatii suojelemaan Länsi-Saharan kansan perusoikeuksia, etenkin yhdistymisvapautta, ilmaisunvapautta ja kokoontumisvapautta; vaatii vapauttamaan kaikki länsisaharalaiset poliittiset vangit; panee tyytyväisenä merkille Sahelin erityisedustajan nimittämisen ja korostaa, että Länsi-Saharan ihmisoikeustilannetta on seurattava kansainvälisesti; tukee konfliktin ratkaisemista oikeudenmukaisella ja kestävällä tavalla, joka perustuisi Länsi-Saharan kansan itsemääräämisoikeuteen asiaa koskevien YK:n päätöslauselmien mukaisesti; |
| --- | --- |

21.

on huolissaan ihmisoikeuksien jatkuvasta loukkaamisesta Länsi-Saharassa; vaatii suojelemaan Länsi-Saharan kansan perusoikeuksia, etenkin yhdistymisvapautta, ilmaisunvapautta ja kokoontumisvapautta; vaatii vapauttamaan kaikki länsisaharalaiset poliittiset vangit; panee tyytyväisenä merkille Sahelin erityisedustajan nimittämisen ja korostaa, että Länsi-Saharan ihmisoikeustilannetta on seurattava kansainvälisesti; tukee konfliktin ratkaisemista oikeudenmukaisella ja kestävällä tavalla, joka perustuisi Länsi-Saharan kansan itsemääräämisoikeuteen asiaa koskevien YK:n päätöslauselmien mukaisesti;

Muut asiat

| 22. | pitää myönteisenä YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöstä nimittää Valko-Venäjän ihmisoikeustilannetta käsittelevä erityisraportoija ja panee merkille, että nämä toimivaltuudet perustavaa päätöslauselmaa on tuettu yli alueiden rajojen, mikä osoittaa, että kaikkialla maailmassa valtiot pitävät Valko-Venäjän ihmisoikeustilannetta äärimmäisen vakavana; |
| --- | --- |

22.

pitää myönteisenä YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöstä nimittää Valko-Venäjän ihmisoikeustilannetta käsittelevä erityisraportoija ja panee merkille, että nämä toimivaltuudet perustavaa päätöslauselmaa on tuettu yli alueiden rajojen, mikä osoittaa, että kaikkialla maailmassa valtiot pitävät Valko-Venäjän ihmisoikeustilannetta äärimmäisen vakavana;

| 23. | on tyytyväinen siihen, että Norsunluurannikkoa, Haitia ja Somaliaa käsittelevien riippumattomien asiantuntijoiden toimeksiantoja on jatkettu; kehottaa näiden maiden viranomaisia tekemään täysipainoista yhteistyötä toimeksisaajien kanssa; |
| --- | --- |

23.

on tyytyväinen siihen, että Norsunluurannikkoa, Haitia ja Somaliaa käsittelevien riippumattomien asiantuntijoiden toimeksiantoja on jatkettu; kehottaa näiden maiden viranomaisia tekemään täysipainoista yhteistyötä toimeksisaajien kanssa;

| 24. | kehottaa jatkamaan Iranin ihmisoikeustilannetta käsittelevän erityisraportoijan toimeksiantoa; |
| --- | --- |

24.

kehottaa jatkamaan Iranin ihmisoikeustilannetta käsittelevän erityisraportoijan toimeksiantoa;

| 25. | kehottaa jatkamaan vuodella Korean demokraattisen kansantasavallan ihmisoikeustilannetta käsittelevän erityisraportoijan toimeksiantoa; pitää myönteisenä sitä, että päätöslauselma Korean demokraattisesta tasavallasta hyväksyttiin yksimielisesti, mikä osoittaa, että toimeksiannolla on laaja tuki; kehottaa Korean demokraattisen tasavallan hallitusta tekemään täysipainoista yhteistyötä erityisraportoijan kanssa ja helpottamaan hänen vierailujaan maassa; kehottaa ihmisoikeusneuvostoa ryhtymään toimiin ihmisoikeusvaltuutetun kehotuksesta ja perustamaan kansainvälisen tutkintakomission selvittämään niitä vakavia rikoksia, joita Korean demokraattisessa tasavallassa on tapahtunut vuosikymmenten ajan; |
| --- | --- |

25.

kehottaa jatkamaan vuodella Korean demokraattisen kansantasavallan ihmisoikeustilannetta käsittelevän erityisraportoijan toimeksiantoa; pitää myönteisenä sitä, että päätöslauselma Korean demokraattisesta tasavallasta hyväksyttiin yksimielisesti, mikä osoittaa, että toimeksiannolla on laaja tuki; kehottaa Korean demokraattisen tasavallan hallitusta tekemään täysipainoista yhteistyötä erityisraportoijan kanssa ja helpottamaan hänen vierailujaan maassa; kehottaa ihmisoikeusneuvostoa ryhtymään toimiin ihmisoikeusvaltuutetun kehotuksesta ja perustamaan kansainvälisen tutkintakomission selvittämään niitä vakavia rikoksia, joita Korean demokraattisessa tasavallassa on tapahtunut vuosikymmenten ajan;

| 26. | suhtautuu myönteisesti YK:n ihmisoikeusneuvoston antamaan päätöslauselmaan Burmasta/Myanmarista ja kehottaa jatkamaan maan ihmisoikeustilannetta käsittelevän erityisedustajan toimeksiantoa; panee merkille Burman hallituksen alkuvuodesta 2011 alkaen toteuttamat toimet kansalaisoikeuksien palauttamiseksi maahan; on kuitenkin hyvin huolestunut Kashinin osavaltiossa toteutettujen sotilasoperaatioiden runsaista siviiliuhreista sekä Rakhinen osavaltiossa puhjenneesta yhteisöjen välisestä väkivallasta ja sen aiheuttamista kuolonuhreista ja loukkaantumisista, omaisuuden tuhoutumisesta ja siitä, että paikallinen väestö on joutunut siirtymään asuinsijoiltaan; katsoo, että tilanteen perimmäinen syy on se, että rohingya- ja kashin-väestöä kohtaan on pitkään harjoitettu syrjivää politiikkaa; korostaa, että tarvitaan tehokkaampia toimia ongelman perimmäisen syyn poistamiseksi; kehottaa Myanmarin hallitusta toteuttamaan nopeammin lupauksensa perustaa Myanmariin YK:n ihmisoikeusvaltuutetun alueellinen toimisto ja korostaa, että nykyisissä olosuhteissa erityisraportoijan olisi jatkossakin raportoitava tilanteesta ja seurattava sitä jatkuvasti; |
| --- | --- |

26.

suhtautuu myönteisesti YK:n ihmisoikeusneuvoston antamaan päätöslauselmaan Burmasta/Myanmarista ja kehottaa jatkamaan maan ihmisoikeustilannetta käsittelevän erityisedustajan toimeksiantoa; panee merkille Burman hallituksen alkuvuodesta 2011 alkaen toteuttamat toimet kansalaisoikeuksien palauttamiseksi maahan; on kuitenkin hyvin huolestunut Kashinin osavaltiossa toteutettujen sotilasoperaatioiden runsaista siviiliuhreista sekä Rakhinen osavaltiossa puhjenneesta yhteisöjen välisestä väkivallasta ja sen aiheuttamista kuolonuhreista ja loukkaantumisista, omaisuuden tuhoutumisesta ja siitä, että paikallinen väestö on joutunut siirtymään asuinsijoiltaan; katsoo, että tilanteen perimmäinen syy on se, että rohingya- ja kashin-väestöä kohtaan on pitkään harjoitettu syrjivää politiikkaa; korostaa, että tarvitaan tehokkaampia toimia ongelman perimmäisen syyn poistamiseksi; kehottaa Myanmarin hallitusta toteuttamaan nopeammin lupauksensa perustaa Myanmariin YK:n ihmisoikeusvaltuutetun alueellinen toimisto ja korostaa, että nykyisissä olosuhteissa erityisraportoijan olisi jatkossakin raportoitava tilanteesta ja seurattava sitä jatkuvasti;

| 27. | suhtautuu niin ikään myönteisesti Sri Lankasta annettuun päätöslauselmaan, jossa korostetaan sovintoa ja vastuuvelvollisuutta; tukee Sri Lankaa käsitelleen YK:n pääsihteerin asiantuntijapaneelin suositusta, jonka mukaan olisi pidettävä tiukasti kiinni oikeuslaitoksen riippumattomuudesta, jotta esimerkiksi aiemmat sotarikokset käsiteltäisiin asianmukaisesti; |
| --- | --- |

27.

suhtautuu niin ikään myönteisesti Sri Lankasta annettuun päätöslauselmaan, jossa korostetaan sovintoa ja vastuuvelvollisuutta; tukee Sri Lankaa käsitelleen YK:n pääsihteerin asiantuntijapaneelin suositusta, jonka mukaan olisi pidettävä tiukasti kiinni oikeuslaitoksen riippumattomuudesta, jotta esimerkiksi aiemmat sotarikokset käsiteltäisiin asianmukaisesti;

| 28. | pitää myönteisenä ihmisoikeusneuvoston 20. istunnossa hyväksyttyä päätöslauselmaa, jolla perustetaan Eritrean ihmisoikeustilannetta käsittelevän erityisraportoijan virka; panee merkille, että tämä on ensimmäinen kerta, kun ihmisoikeusneuvosto on käsitellyt tätä kysymystä, ja arvostaa Afrikan maiden tässä asiassa omaksumaa johtavaa roolia; |
| --- | --- |

28.

pitää myönteisenä ihmisoikeusneuvoston 20. istunnossa hyväksyttyä päätöslauselmaa, jolla perustetaan Eritrean ihmisoikeustilannetta käsittelevän erityisraportoijan virka; panee merkille, että tämä on ensimmäinen kerta, kun ihmisoikeusneuvosto on käsitellyt tätä kysymystä, ja arvostaa Afrikan maiden tässä asiassa omaksumaa johtavaa roolia;

| 29. | pitää myönteisenä sitä, että YK:n ihmisoikeusneuvosto seuraa tarkoin Malin tilannetta, ja antaa ihmisoikeusneuvoston huomion tähän kysymykseen kiinnittäneille Afrikan valtioille tunnustusta niiden osoittamasta johtajuudesta; kehottaa ihmisoikeusneuvostoa tukemaan seurantavalmiuksien nopeaa käyttöönottoa Malissa ja pyytämään, että ihmisoikeusvaltuutetun toimisto jatkaa raportointia maan tilanteesta; |
| --- | --- |

29.

pitää myönteisenä sitä, että YK:n ihmisoikeusneuvosto seuraa tarkoin Malin tilannetta, ja antaa ihmisoikeusneuvoston huomion tähän kysymykseen kiinnittäneille Afrikan valtioille tunnustusta niiden osoittamasta johtajuudesta; kehottaa ihmisoikeusneuvostoa tukemaan seurantavalmiuksien nopeaa käyttöönottoa Malissa ja pyytämään, että ihmisoikeusvaltuutetun toimisto jatkaa raportointia maan tilanteesta;

| 30. | pitää myönteisenä Kongon demokraattista tasavaltaa koskevan päätöslauselman hyväksymistä, mutta on edelleen huolissaan maan ihmisoikeustilanteesta erityisesti Pohjois-Kivun maakunnassa maan itäosassa; tuomitsee jyrkästi kapinallisjoukkojen, erityisesti M23-liikkeen, hyökkäykset maan itäosissa ja siviiliväestöön, myös naisiin ja lapsiin, kohdistuvat hyökkäykset; tuomitsee voimakkaasti raiskauksen järjestelmällisen käytön sota-aseena; on erittäin huolestunut jatkuvasta lasten käyttämisestä sotilaina ja vaatii, että heidät riisutaan aseista, että heitä kuntoutetaan ja että heidät integroidaan takaisin yhteiskuntaan; pitää myönteisinä Suurten järvien alueen kansainvälisen konferenssin, Afrikan unionin ja YK:n jäsenvaltioiden toimia rauhanomaisen poliittisen ratkaisun löytämiseksi kriisiin; kehottaa toistamiseen perustamaan uudelleen YK:n Kongon demokraattisen tasavallan ihmisoikeustilanteen riippumattoman asiantuntijan viran sellaisen luotettavan mekanismin tarjoamiseksi, jossa keskitytään maan vakavia ja pitkällisiä ihmisoikeusongelmia koskevan tilanteen parantamiseen; |
| --- | --- |

30.

pitää myönteisenä Kongon demokraattista tasavaltaa koskevan päätöslauselman hyväksymistä, mutta on edelleen huolissaan maan ihmisoikeustilanteesta erityisesti Pohjois-Kivun maakunnassa maan itäosassa; tuomitsee jyrkästi kapinallisjoukkojen, erityisesti M23-liikkeen, hyökkäykset maan itäosissa ja siviiliväestöön, myös naisiin ja lapsiin, kohdistuvat hyökkäykset; tuomitsee voimakkaasti raiskauksen järjestelmällisen käytön sota-aseena; on erittäin huolestunut jatkuvasta lasten käyttämisestä sotilaina ja vaatii, että heidät riisutaan aseista, että heitä kuntoutetaan ja että heidät integroidaan takaisin yhteiskuntaan; pitää myönteisinä Suurten järvien alueen kansainvälisen konferenssin, Afrikan unionin ja YK:n jäsenvaltioiden toimia rauhanomaisen poliittisen ratkaisun löytämiseksi kriisiin; kehottaa toistamiseen perustamaan uudelleen YK:n Kongon demokraattisen tasavallan ihmisoikeustilanteen riippumattoman asiantuntijan viran sellaisen luotettavan mekanismin tarjoamiseksi, jossa keskitytään maan vakavia ja pitkällisiä ihmisoikeusongelmia koskevan tilanteen parantamiseen;

| 31. | on huolestunut tilanteesta Keski-Afrikan tasavallassa, jossa aseelliset ryhmät ovat hyökänneet maan koillisosassa useisiin kaupunkeihin ja pitävät niitä hallussaan; pitää myönteisinä Librevillessä 11. tammikuuta 2013 allekirjoitettuja sopimuksia, tulitaukosopimus ja maassa vallitsevan kriisin ratkaisua koskeva poliittinen sopimus mukaan luettuina; korostaa näiden sopimusten nopean täytäntöönpanon merkitystä; suhtautuu myönteisesti korkean edustajan / varapuheenjohtajan 11. tammikuuta 2013 antamaan lausuntoon, jossa kehotettiin kaikkia allekirjoittajia noudattamaan näitä sopimuksia; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan tämän asian esiin YK:n ihmisoikeusneuvostossa, jotta Keski-Afrikan tasavallan tilannetta koskeva kysymys pidetään korkealla sijalla kansainvälisellä asialistalla; |
| --- | --- |

31.

on huolestunut tilanteesta Keski-Afrikan tasavallassa, jossa aseelliset ryhmät ovat hyökänneet maan koillisosassa useisiin kaupunkeihin ja pitävät niitä hallussaan; pitää myönteisinä Librevillessä 11. tammikuuta 2013 allekirjoitettuja sopimuksia, tulitaukosopimus ja maassa vallitsevan kriisin ratkaisua koskeva poliittinen sopimus mukaan luettuina; korostaa näiden sopimusten nopean täytäntöönpanon merkitystä; suhtautuu myönteisesti korkean edustajan / varapuheenjohtajan 11. tammikuuta 2013 antamaan lausuntoon, jossa kehotettiin kaikkia allekirjoittajia noudattamaan näitä sopimuksia; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan tämän asian esiin YK:n ihmisoikeusneuvostossa, jotta Keski-Afrikan tasavallan tilannetta koskeva kysymys pidetään korkealla sijalla kansainvälisellä asialistalla;

| 32. | on huolestunut Israelin ja Gazan tilanteesta konfliktin pahennuttua vuoden 2012 lopulla ja tuomitsee tapahtuneet väkivaltaisuudet; kehottaa lopettamaan Gazan alueen saarron ja ottamaan samalla huomioon Israelin legitiimit turvallisuusnäkökohdat, kehottaa toteuttamaan toimia Gazan alueen jälleenrakentamisen ja taloudellisen elvyttämisen edistämiseksi; suhtautuu myönteisesti Israelin siirtokuntia miehitetyllä palestiinalaisalueella käsittelevään kansainväliseen selvitysvaltuuskuntaan, joka perustettiin YK:n ihmisoikeusneuvoston 19. istunnon aikana, ja odottaa sen raporttia ihmisoikeusneuvoston 22. istunnon aikana; on huolissaan siitä, että Israel on keskeyttänyt yhteistyönsä YK:n ihmisoikeusneuvoston ja yleisen määräaikaisarvioinnin (URP) kanssa; kannustaa voimakkaasti kaikkia pyrkimyksiä kahden valtion ratkaisuun; |
| --- | --- |

32.

on huolestunut Israelin ja Gazan tilanteesta konfliktin pahennuttua vuoden 2012 lopulla ja tuomitsee tapahtuneet väkivaltaisuudet; kehottaa lopettamaan Gazan alueen saarron ja ottamaan samalla huomioon Israelin legitiimit turvallisuusnäkökohdat, kehottaa toteuttamaan toimia Gazan alueen jälleenrakentamisen ja taloudellisen elvyttämisen edistämiseksi; suhtautuu myönteisesti Israelin siirtokuntia miehitetyllä palestiinalaisalueella käsittelevään kansainväliseen selvitysvaltuuskuntaan, joka perustettiin YK:n ihmisoikeusneuvoston 19. istunnon aikana, ja odottaa sen raporttia ihmisoikeusneuvoston 22. istunnon aikana; on huolissaan siitä, että Israel on keskeyttänyt yhteistyönsä YK:n ihmisoikeusneuvoston ja yleisen määräaikaisarvioinnin (URP) kanssa; kannustaa voimakkaasti kaikkia pyrkimyksiä kahden valtion ratkaisuun;

| 33. | panee tyytyväisenä merkille, että YK:n yleiskokous hyväksyi 29. marraskuuta 2012 päätöslauselman, jolla Palestiinasta tuli YK:n tarkkailijavaltio; pitää Palestiinan statuksen nostamista edelleen kannatettavana; panee merkille, että EU on ilmaissut tukevansa Palestiinan pyrkimyksiä YK:n täysjäsenyydestä osana Israelin ja Palestiinan konfliktin poliittista ratkaisua; vahvistaa, että EU ei hyväksy muutoksia ennen vuotta 1967 määriteltyihin rajoihin, ei myöskään Jerusalemin osalta, paitsi jos niistä on sovittu osapuolten kesken; |
| --- | --- |

33.

panee tyytyväisenä merkille, että YK:n yleiskokous hyväksyi 29. marraskuuta 2012 päätöslauselman, jolla Palestiinasta tuli YK:n tarkkailijavaltio; pitää Palestiinan statuksen nostamista edelleen kannatettavana; panee merkille, että EU on ilmaissut tukevansa Palestiinan pyrkimyksiä YK:n täysjäsenyydestä osana Israelin ja Palestiinan konfliktin poliittista ratkaisua; vahvistaa, että EU ei hyväksy muutoksia ennen vuotta 1967 määriteltyihin rajoihin, ei myöskään Jerusalemin osalta, paitsi jos niistä on sovittu osapuolten kesken;

| 34. | suhtautuu myönteisesti siihen, että ihmisoikeusneuvosto pitää oikeutta asuntoon tärkeänä, ja kehottaa unionia ja jäsenvaltioita edistämään oikeutta asianmukaiseen asuntoon perusoikeutena; |
| --- | --- |

34.

suhtautuu myönteisesti siihen, että ihmisoikeusneuvosto pitää oikeutta asuntoon tärkeänä, ja kehottaa unionia ja jäsenvaltioita edistämään oikeutta asianmukaiseen asuntoon perusoikeutena;

| 35. | tuomitsee Iranissa viime aikoina toimeenpannut joukkoteloitukset; vahvistaa vastustavansa jyrkästi kuolemanrangaistusta kaikissa tapauksissa ja kaikissa olosuhteissa; |
| --- | --- |

35.

tuomitsee Iranissa viime aikoina toimeenpannut joukkoteloitukset; vahvistaa vastustavansa jyrkästi kuolemanrangaistusta kaikissa tapauksissa ja kaikissa olosuhteissa;

| 36. | pitää valitettavana Japanissa vuonna 2012 toimeenpantuja teloituksia sen jälkeen kun kuolemanrangaistusten täytäntöönpanoa oli lykätty vuonna 2011, samoin kuin Taiwanissa joulukuussa 2012 toimeenpantuja kuutta teloitusta sekä Saudi-Arabiassa vuonna 2012 annettuja kuolemanrangaistuksia; pitää erittäin valitettavana Intiassa vuoden 2004 jälkeen havaittuja kuolemanrangaistuksen tosiasiallisen lykkäyksen rikkomisia, sillä rikoksesta tuomittu teloitettiin marraskuussa 2012, mikä on kuolemanrangaistuksen poistamista koskevan yleismaailmallisen suuntauksen vastaista; kehottaa kaikkia maita, joissa kuolemanrangaistus on edelleen voimassa, poistamaan sen tai ainakin lykkäämään teloituksia; |
| --- | --- |

36.

pitää valitettavana Japanissa vuonna 2012 toimeenpantuja teloituksia sen jälkeen kun kuolemanrangaistusten täytäntöönpanoa oli lykätty vuonna 2011, samoin kuin Taiwanissa joulukuussa 2012 toimeenpantuja kuutta teloitusta sekä Saudi-Arabiassa vuonna 2012 annettuja kuolemanrangaistuksia; pitää erittäin valitettavana Intiassa vuoden 2004 jälkeen havaittuja kuolemanrangaistuksen tosiasiallisen lykkäyksen rikkomisia, sillä rikoksesta tuomittu teloitettiin marraskuussa 2012, mikä on kuolemanrangaistuksen poistamista koskevan yleismaailmallisen suuntauksen vastaista; kehottaa kaikkia maita, joissa kuolemanrangaistus on edelleen voimassa, poistamaan sen tai ainakin lykkäämään teloituksia;

| 37. | muistuttaa, että EU pitää erittäin tärkeänä kidutuksen ja muunlaisen huonon kohtelun torjuntaa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita osoittamaan yhteisen sitoutumisensa kidutuksen hävittämiseen ja uhrien tukemiseen erityisesti siten, että ne osallistuvat YK:n vapaaehtoisrahastoon kidutuksen uhrien auttamiseksi ja kidutuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen valinnaisessa pöytäkirjassa perustettuun erityisrahastoon; |
| --- | --- |

37.

muistuttaa, että EU pitää erittäin tärkeänä kidutuksen ja muunlaisen huonon kohtelun torjuntaa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita osoittamaan yhteisen sitoutumisensa kidutuksen hävittämiseen ja uhrien tukemiseen erityisesti siten, että ne osallistuvat YK:n vapaaehtoisrahastoon kidutuksen uhrien auttamiseksi ja kidutuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen valinnaisessa pöytäkirjassa perustettuun erityisrahastoon;

| 38. | panee tyytyväisenä merkille, että ihmisoikeusneuvosto hyväksyi päätöslauselman uskonnon- ja uskonvapaudesta; korostaa, että aihe on EU:lle tärkeä; kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan työtä aiheen parissa ja odottaa uusia EU:n toimintaohjeita, joiden on määrä valmistua alkuvuodesta; antaa kiitosta uskonnon- ja uskonvapautta käsittelevän YK:n erityisraportoijan tekemälle työlle; korostaa, että erityisraportoijan toimeksiannon jatkaminen YK:n ihmisoikeusneuvoston 22. istunnossa oli tärkeää; korostaa jatkuvaa tarvetta paneutua täysipainoisesti uskonnollisiin vähemmistöihin kaikkialla maailmassa kohdistuvan syrjinnän ongelmaan; toistaa, että ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapaus, mukaan luettuna vapaus vaihtaa uskontoaan tai uskoaan tai luopua siitä, on perusihmisoikeus; |
| --- | --- |

38.

panee tyytyväisenä merkille, että ihmisoikeusneuvosto hyväksyi päätöslauselman uskonnon- ja uskonvapaudesta; korostaa, että aihe on EU:lle tärkeä; kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan työtä aiheen parissa ja odottaa uusia EU:n toimintaohjeita, joiden on määrä valmistua alkuvuodesta; antaa kiitosta uskonnon- ja uskonvapautta käsittelevän YK:n erityisraportoijan tekemälle työlle; korostaa, että erityisraportoijan toimeksiannon jatkaminen YK:n ihmisoikeusneuvoston 22. istunnossa oli tärkeää; korostaa jatkuvaa tarvetta paneutua täysipainoisesti uskonnollisiin vähemmistöihin kaikkialla maailmassa kohdistuvan syrjinnän ongelmaan; toistaa, että ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapaus, mukaan luettuna vapaus vaihtaa uskontoaan tai uskoaan tai luopua siitä, on perusihmisoikeus;

| 39. | pitää myönteisenä seurantaprosessia, joka liittyy YK:n ihmisoikeusvaltuutetun raporttiin syrjivästä lainsäädännöstä ja käytännöistä sekä yksilöihin heidän seksuaalisen suuntautumisensa ja sukupuoli-identiteettinsä perusteella kohdistetuista väkivallanteoista; kannustaa toteuttamaan edelleen seurantatoimia, muun muassa järjestämällä alueellisia kokouksia, ja kannustaa jäsenvaltioita, neuvostoa sekä Euroopan ulkosuhdehallintoa osallistumaan aktiivisesti näihin toimiin; tuomitsee tässä suhteessa ehdottomasti seksuaalisen suuntautumisen perusteella annettavien kuoleman- tai vankeusrangaistusten tai rikostuomioiden käytön joissakin maissa ja kehottaa luopumaan niistä välittömästi; pitää myönteisenä, että YK:n pääsihteeri ja ihmisoikeusvaltuutettu ovat osoittaneet johtajuutta tässä asiassa sekä ihmisoikeusneuvostossa että sen ulkopuolella; pitää valitettavina jatkuvia yrityksiä horjuttaa ihmisoikeuksien jakamattomuutta ja yleismaailmallisuutta erityisesti vetoamalla ”perinteisiin arvoihin”; |
| --- | --- |

39.

pitää myönteisenä seurantaprosessia, joka liittyy YK:n ihmisoikeusvaltuutetun raporttiin syrjivästä lainsäädännöstä ja käytännöistä sekä yksilöihin heidän seksuaalisen suuntautumisensa ja sukupuoli-identiteettinsä perusteella kohdistetuista väkivallanteoista; kannustaa toteuttamaan edelleen seurantatoimia, muun muassa järjestämällä alueellisia kokouksia, ja kannustaa jäsenvaltioita, neuvostoa sekä Euroopan ulkosuhdehallintoa osallistumaan aktiivisesti näihin toimiin; tuomitsee tässä suhteessa ehdottomasti seksuaalisen suuntautumisen perusteella annettavien kuoleman- tai vankeusrangaistusten tai rikostuomioiden käytön joissakin maissa ja kehottaa luopumaan niistä välittömästi; pitää myönteisenä, että YK:n pääsihteeri ja ihmisoikeusvaltuutettu ovat osoittaneet johtajuutta tässä asiassa sekä ihmisoikeusneuvostossa että sen ulkopuolella; pitää valitettavina jatkuvia yrityksiä horjuttaa ihmisoikeuksien jakamattomuutta ja yleismaailmallisuutta erityisesti vetoamalla ”perinteisiin arvoihin”;

| 40. | panee merkille Genevessä 4.–6. joulukuuta 2012 kokoontuneen liike-elämän ja ihmisoikeuksien perusperiaatteita käsittelevän foorumin ensimmäisen istunnon, joka keräsi yhteen laajan joukon sidosryhmiä keskustelemaan YK:n perusperiaatteiden täytäntöönpanosta tällä alalla; tukee foorumin ensimmäisiä neuvotteluja siitä, millä tavoin hallitukset ja yritykset voidaan saada hyväksymään sääntely-, toiminta- ja täytäntöönpanokehys, jotta voidaan torjua liiketoimintaan liittyviä ihmisoikeusloukkauksia; |
| --- | --- |

40.

panee merkille Genevessä 4.–6. joulukuuta 2012 kokoontuneen liike-elämän ja ihmisoikeuksien perusperiaatteita käsittelevän foorumin ensimmäisen istunnon, joka keräsi yhteen laajan joukon sidosryhmiä keskustelemaan YK:n perusperiaatteiden täytäntöönpanosta tällä alalla; tukee foorumin ensimmäisiä neuvotteluja siitä, millä tavoin hallitukset ja yritykset voidaan saada hyväksymään sääntely-, toiminta- ja täytäntöönpanokehys, jotta voidaan torjua liiketoimintaan liittyviä ihmisoikeusloukkauksia;

| 41. | panee tyytyväisenä merkille yksityisiä sotilas- ja turvallisuusalan yrityksiä käsittelevän avoimen hallitustenvälisen työryhmän työn; toteaa, että sen tehtävänä on pohtia mahdollisuutta laatia kansainvälinen sääntelykehys; antaa tunnustusta sille, että työryhmä pohti perusteellisesti mahdollisuutta kehittää oikeudellisesti sitova väline, jolla säänneltäisiin, seurattaisiin ja valvottaisiin yksityisten sotilas- ja turvallisuusalan yritysten toimintaa, ja ilmaisee tukevansa tällaista oikeudellisesti sitovaa sääntelykehystä; vaatii, että vastuuvelvollisuudesta on tehtävä keskeinen tekijä, ja kehottaa niitä yksityisiä sotilas- ja turvallisuusalan yrityksiä, jotka eivät vielä ole allekirjoittaneet yksityisten turvallisuuspalvelujen tarjoajien kansainvälistä käytännesäännöstöä (ICoC), liittymään käytännesääntöihin; odottaa työryhmän raportin esittämistä; kehottaa jatkamaan työryhmän toimeksiantoa; |
| --- | --- |

41.

panee tyytyväisenä merkille yksityisiä sotilas- ja turvallisuusalan yrityksiä käsittelevän avoimen hallitustenvälisen työryhmän työn; toteaa, että sen tehtävänä on pohtia mahdollisuutta laatia kansainvälinen sääntelykehys; antaa tunnustusta sille, että työryhmä pohti perusteellisesti mahdollisuutta kehittää oikeudellisesti sitova väline, jolla säänneltäisiin, seurattaisiin ja valvottaisiin yksityisten sotilas- ja turvallisuusalan yritysten toimintaa, ja ilmaisee tukevansa tällaista oikeudellisesti sitovaa sääntelykehystä; vaatii, että vastuuvelvollisuudesta on tehtävä keskeinen tekijä, ja kehottaa niitä yksityisiä sotilas- ja turvallisuusalan yrityksiä, jotka eivät vielä ole allekirjoittaneet yksityisten turvallisuuspalvelujen tarjoajien kansainvälistä käytännesäännöstöä (ICoC), liittymään käytännesääntöihin; odottaa työryhmän raportin esittämistä; kehottaa jatkamaan työryhmän toimeksiantoa;

| 42. | korostaa yleisen määräaikaisarvioinnin yleismaailmallisen luonteen merkitystä ja painottaa tämän arvioinnin tärkeyttä siinä mielessä, että voidaan saada täysipainoisesti tietoa ihmisoikeustilanteesta paikan päällä kaikissa YK:n jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

42.

korostaa yleisen määräaikaisarvioinnin yleismaailmallisen luonteen merkitystä ja painottaa tämän arvioinnin tärkeyttä siinä mielessä, että voidaan saada täysipainoisesti tietoa ihmisoikeustilanteesta paikan päällä kaikissa YK:n jäsenvaltioissa;

| 43. | on tyytyväinen yleisen määräaikaisarvioinnin toisen kierroksen alkamiseen ja sen ensimmäisten tulosten hyväksymiseen; muistuttaa, kuinka tärkeää on, että toisella kierroksella keskitytään ensimmäisellä kierroksella hyväksyttyjen suositusten täytäntöönpanoon; vaatii kuitenkin, että niitä suosituksia, joita valtiot eivät hyväksyneet ensimmäisellä kierroksella, käsitellään uudelleen UPR-prosessin jatkuessa; |
| --- | --- |

43.

on tyytyväinen yleisen määräaikaisarvioinnin toisen kierroksen alkamiseen ja sen ensimmäisten tulosten hyväksymiseen; muistuttaa, kuinka tärkeää on, että toisella kierroksella keskitytään ensimmäisellä kierroksella hyväksyttyjen suositusten täytäntöönpanoon; vaatii kuitenkin, että niitä suosituksia, joita valtiot eivät hyväksyneet ensimmäisellä kierroksella, käsitellään uudelleen UPR-prosessin jatkuessa;

| 44. | uskoo, että täytäntöönpano on keskeinen tekijä UPR-prosessin potentiaalin toteuttamisessa; muistuttaa näin ollen, kuinka tärkeää on, että komissio ja jäsenvaltiot antavat teknistä apua auttaakseen arvioitavana olevia valtioita panemaan suositukset täytäntöön; kannustaa lisäksi valtioita esittämään puolivälin päivityksiä, jotta ne voivat osaltaan parantaa täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

44.

uskoo, että täytäntöönpano on keskeinen tekijä UPR-prosessin potentiaalin toteuttamisessa; muistuttaa näin ollen, kuinka tärkeää on, että komissio ja jäsenvaltiot antavat teknistä apua auttaakseen arvioitavana olevia valtioita panemaan suositukset täytäntöön; kannustaa lisäksi valtioita esittämään puolivälin päivityksiä, jotta ne voivat osaltaan parantaa täytäntöönpanoa;

| 45. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita, jotka osallistuvat yleisen määräaikaisarvioinnin yhteydessä vuorovaikutteisiin vuoropuheluihin, esittämään täsmällisiä ja paremmin mitattavissa olevia suosituksia, jotta voidaan parantaa hyväksyttyjen suositusten seurannan ja täytäntöönpanon laatua; |
| --- | --- |

45.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita, jotka osallistuvat yleisen määräaikaisarvioinnin yhteydessä vuorovaikutteisiin vuoropuheluihin, esittämään täsmällisiä ja paremmin mitattavissa olevia suosituksia, jotta voidaan parantaa hyväksyttyjen suositusten seurannan ja täytäntöönpanon laatua;

| 46. | suosittaa, että UPR-suositukset sisällytetään järjestelmällisesti EU:n ihmisoikeusvuoropuheluihin ja -neuvotteluihin sekä EU:n maakohtaisiin ihmisoikeusstrategioihin, jotta varmistetaan UPR-tulosten seuranta; suosittaa samaten, että parlamentti ottaa nämä suositukset esille, kun sen valtuuskunnat vierailevat kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

46.

suosittaa, että UPR-suositukset sisällytetään järjestelmällisesti EU:n ihmisoikeusvuoropuheluihin ja -neuvotteluihin sekä EU:n maakohtaisiin ihmisoikeusstrategioihin, jotta varmistetaan UPR-tulosten seuranta; suosittaa samaten, että parlamentti ottaa nämä suositukset esille, kun sen valtuuskunnat vierailevat kolmansissa maissa;

| 47. | suhtautuu myönteisesti toimiin, joilla mahdollistetaan monien eri sidosryhmien osallistuminen UPR-prosessiin; ilmaisee tässä yhteydessä tyytyväisyytensä puhujaluetteloon tehtyihin muutoksiin, sillä kaikille UPR-prosessissa puheenvuoron haluaville valtioille annetaan siihen tilaisuus; muistuttaa arvostavansa Pariisin periaatteiden mukaisesti kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden saamaa vahvempaa roolia; suhtautuu myönteisesti alan toimijoiden aktiivisempaan osallistumiseen lisääntyneen videokonferenssien käytön ansiosta; |
| --- | --- |

47.

suhtautuu myönteisesti toimiin, joilla mahdollistetaan monien eri sidosryhmien osallistuminen UPR-prosessiin; ilmaisee tässä yhteydessä tyytyväisyytensä puhujaluetteloon tehtyihin muutoksiin, sillä kaikille UPR-prosessissa puheenvuoron haluaville valtioille annetaan siihen tilaisuus; muistuttaa arvostavansa Pariisin periaatteiden mukaisesti kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden saamaa vahvempaa roolia; suhtautuu myönteisesti alan toimijoiden aktiivisempaan osallistumiseen lisääntyneen videokonferenssien käytön ansiosta;

| 48. | uskoo, että kansalaisyhteiskunta voidaan saada paremmin mukaan UPR-prosessiin ja sen tulosten täytäntöönpanoon sekä yleisemmin ihmisoikeusneuvoston työskentelyyn; |
| --- | --- |

48.

uskoo, että kansalaisyhteiskunta voidaan saada paremmin mukaan UPR-prosessiin ja sen tulosten täytäntöönpanoon sekä yleisemmin ihmisoikeusneuvoston työskentelyyn;

Erityismenettelyt

| 49. | vahvistaa, että erityismenettelyillä on ratkaiseva merkitys ihmisoikeusneuvoston tekemän työn uskottavuuden ja tehokkuuden ylläpitämisessä ja että ne muodostavat YK:n ihmisoikeusjärjestelmän ytimen; toistaa antavansa vahvan tukensa erityismenettelyille ja korostaa näiden toimeksiantojen riippumattomuuden keskeistä merkitystä; |
| --- | --- |

49.

vahvistaa, että erityismenettelyillä on ratkaiseva merkitys ihmisoikeusneuvoston tekemän työn uskottavuuden ja tehokkuuden ylläpitämisessä ja että ne muodostavat YK:n ihmisoikeusjärjestelmän ytimen; toistaa antavansa vahvan tukensa erityismenettelyille ja korostaa näiden toimeksiantojen riippumattomuuden keskeistä merkitystä;

| 50. | vaatii valtioita tekemään täysipainoista yhteistyötä erityismenettelyjen toimeksisaajien kanssa esimerkiksi ottamalla toimeksisaajia viipymättä vastaan maavierailuille, vastaamalla heidän esittämiinsä kiireellisiin väitteisiin ja syytteisiin rikkomuksista ja varmistamalla toimeksisaajien antamien suositusten asianmukaisen seurannan; kehottaa ihmisoikeusneuvoston jäseniä näyttämään esimerkkiä näissä asioissa; |
| --- | --- |

50.

vaatii valtioita tekemään täysipainoista yhteistyötä erityismenettelyjen toimeksisaajien kanssa esimerkiksi ottamalla toimeksisaajia viipymättä vastaan maavierailuille, vastaamalla heidän esittämiinsä kiireellisiin väitteisiin ja syytteisiin rikkomuksista ja varmistamalla toimeksisaajien antamien suositusten asianmukaisen seurannan; kehottaa ihmisoikeusneuvoston jäseniä näyttämään esimerkkiä näissä asioissa;

| 51. | panee tyytyväisenä merkille, että unioni esitti yhdessä pysyvän vierailukutsun kaikille YK:n ihmisoikeusalan erityismenettelyjen toimeksisaajille ja tätä kautta näytti esimerkkiä tässä asiassa; kehottaa muita YK:n jäsenvaltioita tekemään samoin; |
| --- | --- |

51.

panee tyytyväisenä merkille, että unioni esitti yhdessä pysyvän vierailukutsun kaikille YK:n ihmisoikeusalan erityismenettelyjen toimeksisaajille ja tätä kautta näytti esimerkkiä tässä asiassa; kehottaa muita YK:n jäsenvaltioita tekemään samoin;

| 52. | tuomitsee kaikenlaiset kostotoimet niitä henkilöitä vastaan, jotka toimivat yhteistyössä UPR-prosessin ja erityismenettelyjen toimeksisaajien kanssa; korostaa, että kyseiset toimet heikentävät YK:n ihmisoikeusjärjestelmää kokonaisuudessaan; kehottaa kaikkia valtioita järjestämään riittävän suojelun tällaisia pelottelutoimia vastaan; |
| --- | --- |

52.

tuomitsee kaikenlaiset kostotoimet niitä henkilöitä vastaan, jotka toimivat yhteistyössä UPR-prosessin ja erityismenettelyjen toimeksisaajien kanssa; korostaa, että kyseiset toimet heikentävät YK:n ihmisoikeusjärjestelmää kokonaisuudessaan; kehottaa kaikkia valtioita järjestämään riittävän suojelun tällaisia pelottelutoimia vastaan;

EU:n osallistuminen

| 53. | vahvistaa erittäin painokkaasti, että EU:n aktiivinen osallistuminen YK:n ihmisoikeusjärjestelmään, YK:n ihmisoikeusneuvosto mukaan lukien, on tärkeää; kannustaa jäsenvaltioita tukemaan päätöslauselmia, osallistumaan aktiivisesti keskusteluihin ja vuorovaikutteisiin vuoropuheluihin ja antamaan lausuntoja; tukee voimakkaasti EU:n lisääntyvää turvautumista alueiden rajat ylittäviin aloitteisiin; |
| --- | --- |

53.

vahvistaa erittäin painokkaasti, että EU:n aktiivinen osallistuminen YK:n ihmisoikeusjärjestelmään, YK:n ihmisoikeusneuvosto mukaan lukien, on tärkeää; kannustaa jäsenvaltioita tukemaan päätöslauselmia, osallistumaan aktiivisesti keskusteluihin ja vuorovaikutteisiin vuoropuheluihin ja antamaan lausuntoja; tukee voimakkaasti EU:n lisääntyvää turvautumista alueiden rajat ylittäviin aloitteisiin;

| 54. | korostaa, että YK:n ihmisoikeusneuvostossa Genevessä tehtävä työ on tärkeää yhdistää unionissa, myös Euroopan parlamentissa, tehtävään asiaankuuluvaan sisäiseen ja ulkoiseen toimintaan; |
| --- | --- |

54.

korostaa, että YK:n ihmisoikeusneuvostossa Genevessä tehtävä työ on tärkeää yhdistää unionissa, myös Euroopan parlamentissa, tehtävään asiaankuuluvaan sisäiseen ja ulkoiseen toimintaan;

| 55. | korostaa, että on tärkeää luoda ihmisoikeuksista vastaavan Euroopan unionin erityisedustajan toimi; kannustaa erityisedustajaa toimimaan unionin ihmisoikeuspolitiikan tehokkuuden, johdonmukaisuuden ja näkyvyyden puolesta YK:n ihmisoikeusneuvoston yhteydessä ja kehittämään läheistä yhteistyötä YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston kanssa ja erityismenettelyjen yhteydessä; |
| --- | --- |

55.

korostaa, että on tärkeää luoda ihmisoikeuksista vastaavan Euroopan unionin erityisedustajan toimi; kannustaa erityisedustajaa toimimaan unionin ihmisoikeuspolitiikan tehokkuuden, johdonmukaisuuden ja näkyvyyden puolesta YK:n ihmisoikeusneuvoston yhteydessä ja kehittämään läheistä yhteistyötä YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston kanssa ja erityismenettelyjen yhteydessä;

| 56. | kannustaa korkeaa edustajaa / varapuheenjohtajaa ja erityisedustajaa olemaan läsnä ihmisoikeusneuvoston korkean tason osuudessa; |
| --- | --- |

56.

kannustaa korkeaa edustajaa / varapuheenjohtajaa ja erityisedustajaa olemaan läsnä ihmisoikeusneuvoston korkean tason osuudessa;

| 57. | vahvistaa, että unionin toiminnasta tulee tehokasta, kun unioni ja sen jäsenvaltiot valjastavat kollektiiviset voimansa; korostaa, että tässä yhteydessä on tehostettava edelleen jäsenvaltioiden välistä koordinointia ja yhteistyötä, jotta päästään yhteisymmärrykseen ihmisoikeuskysymyksistä; vaatii uudelleen rohkeampaa ja kunnianhimoisempaa toimintaa ja konkreettista sitoutumista sen sijaan että turvaudutaan pienimmän yhteisen nimittäjän hyväksymiseen; kannustaa tässä yhteydessä Euroopan ulkosuhdehallintoa ja erityisesti EU:n edustustoja Genevessä ja New Yorkissa parantamaan toimiensa yhtenäisyyttä oikea-aikaisten ja sisältöä koskevien neuvottelujen avulla; |
| --- | --- |

57.

vahvistaa, että unionin toiminnasta tulee tehokasta, kun unioni ja sen jäsenvaltiot valjastavat kollektiiviset voimansa; korostaa, että tässä yhteydessä on tehostettava edelleen jäsenvaltioiden välistä koordinointia ja yhteistyötä, jotta päästään yhteisymmärrykseen ihmisoikeuskysymyksistä; vaatii uudelleen rohkeampaa ja kunnianhimoisempaa toimintaa ja konkreettista sitoutumista sen sijaan että turvaudutaan pienimmän yhteisen nimittäjän hyväksymiseen; kannustaa tässä yhteydessä Euroopan ulkosuhdehallintoa ja erityisesti EU:n edustustoja Genevessä ja New Yorkissa parantamaan toimiensa yhtenäisyyttä oikea-aikaisten ja sisältöä koskevien neuvottelujen avulla;

| 58. | korostaa vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen ratifioinnin merkitystä, sillä kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun unioni ratifioi YK:n yleissopimuksen oikeushenkilönä; kehottaa unionia allekirjoittamaan ja ratifioimaan Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta; |
| --- | --- |

58.

korostaa vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen ratifioinnin merkitystä, sillä kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun unioni ratifioi YK:n yleissopimuksen oikeushenkilönä; kehottaa unionia allekirjoittamaan ja ratifioimaan Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta;

| 59. | toistaa jälleen kerran, että unionin jäsenvaltioiden on tärkeää tehdä työtä sen eteen, että ihmisoikeuksien jakamattomuus ja yleismaailmallisuus toteutuu, sekä tukea ihmisoikeusneuvoston tässä yhteydessä tekemää työtä erityisesti siten, että ne ratifioivat kaikki ihmisoikeusneuvoston luomat kansainväliset ihmisoikeusvälineet; muistuttaa pitävänsä valitettavana, että yksikään EU:n jäsenvaltio ei ole ratifioinut kansainvälistä yleissopimusta siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksista; muistuttaa niin ikään pitävänsä valitettavana sitä, että useat jäsenvaltiot eivät vielä ole hyväksyneet ja/tai ratifioineet kansainvälistä yleissopimusta kaikkien henkilöiden suojelemiseksi tahdonvastaiselta katoamiselta eikä kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun vastaisen yleissopimuksen valinnaista pöytäkirjaa ja että ainoastaan kaksi jäsenvaltiota on ratifioinut taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan; toistaa kaikille jäsenvaltioille antamansa kehotuksen ratifioida nämä yleissopimukset ja pöytäkirjat ja kannustaa niitä allekirjoittamaan ja ratifioimaan lapsen oikeuksien yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan valitusoikeudesta; toteaa, että tämä pöytäkirja avattiin allekirjoitettavaksi Genevessä Sveitsissä 28. helmikuuta 2012; korostaa, että jäsenvaltioiden on tärkeää toimittaa määräaikaiskertomuksensa hyvissä ajoin YK:n valvontaelimille; |
| --- | --- |

59.

toistaa jälleen kerran, että unionin jäsenvaltioiden on tärkeää tehdä työtä sen eteen, että ihmisoikeuksien jakamattomuus ja yleismaailmallisuus toteutuu, sekä tukea ihmisoikeusneuvoston tässä yhteydessä tekemää työtä erityisesti siten, että ne ratifioivat kaikki ihmisoikeusneuvoston luomat kansainväliset ihmisoikeusvälineet; muistuttaa pitävänsä valitettavana, että yksikään EU:n jäsenvaltio ei ole ratifioinut kansainvälistä yleissopimusta siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksista; muistuttaa niin ikään pitävänsä valitettavana sitä, että useat jäsenvaltiot eivät vielä ole hyväksyneet ja/tai ratifioineet kansainvälistä yleissopimusta kaikkien henkilöiden suojelemiseksi tahdonvastaiselta katoamiselta eikä kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun vastaisen yleissopimuksen valinnaista pöytäkirjaa ja että ainoastaan kaksi jäsenvaltiota on ratifioinut taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan; toistaa kaikille jäsenvaltioille antamansa kehotuksen ratifioida nämä yleissopimukset ja pöytäkirjat ja kannustaa niitä allekirjoittamaan ja ratifioimaan lapsen oikeuksien yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan valitusoikeudesta; toteaa, että tämä pöytäkirja avattiin allekirjoitettavaksi Genevessä Sveitsissä 28. helmikuuta 2012; korostaa, että jäsenvaltioiden on tärkeää toimittaa määräaikaiskertomuksensa hyvissä ajoin YK:n valvontaelimille;

| 60. | vahvistaa, että unionille on erittäin tärkeää puolustaa YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston riippumattomuutta, jotta varmistetaan, että toimisto voi edelleen suorittaa tehtävänsä puolueettomasti; muistuttaa, että ihmisoikeusvaltuutetun toimistolle on turvattava riittävä rahoitus, jotta se voi pitää alueelliset toimistonsa avoinna; |
| --- | --- |

60.

vahvistaa, että unionille on erittäin tärkeää puolustaa YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston riippumattomuutta, jotta varmistetaan, että toimisto voi edelleen suorittaa tehtävänsä puolueettomasti; muistuttaa, että ihmisoikeusvaltuutetun toimistolle on turvattava riittävä rahoitus, jotta se voi pitää alueelliset toimistonsa avoinna;

| 61. | toteaa, että ihmisoikeuksien puolustajien suojelu on unionin ihmisoikeuspolitiikan keskeinen tavoite; korostaa, että YK:n ihmisoikeusjärjestelmässä yhteistyötä tekeviin ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistuvat kostotoimet ja pelottelu uhkaavat heikentää järjestelmää; arvostaa sen vuoksi käytännön tukea ja rahoitusapua, jota demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevasta eurooppalaisesta rahoitusvälineestä annetaan ihmisoikeuksien puolustajien kiireelliseen suojeluun ja tukemiseen; |
| --- | --- |

61.

toteaa, että ihmisoikeuksien puolustajien suojelu on unionin ihmisoikeuspolitiikan keskeinen tavoite; korostaa, että YK:n ihmisoikeusjärjestelmässä yhteistyötä tekeviin ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistuvat kostotoimet ja pelottelu uhkaavat heikentää järjestelmää; arvostaa sen vuoksi käytännön tukea ja rahoitusapua, jota demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevasta eurooppalaisesta rahoitusvälineestä annetaan ihmisoikeuksien puolustajien kiireelliseen suojeluun ja tukemiseen;

| 62. | pitää myönteisenä Brysselissä toimivan neuvoston ihmisoikeustyöryhmän (COHOM) perustamista vuonna 2012; panee merkille neuvoston ihmisoikeustyöryhmän pyrkimykset parantaa EU:n kantojen valmistelua ja koordinointia YK:n ihmisoikeusneuvoston istuntoja varten samoin kuin Genevessä järjestettyyn neuvoston ihmisoikeustyöryhmän kokoukseen; odottaa, että neuvoston ihmisoikeustyöryhmä vaikuttaa keskeisesti unionin ulkoisen ja sisäisen ihmisoikeuspolitiikan johdonmukaisuuteen; |
| --- | --- |

62.

pitää myönteisenä Brysselissä toimivan neuvoston ihmisoikeustyöryhmän (COHOM) perustamista vuonna 2012; panee merkille neuvoston ihmisoikeustyöryhmän pyrkimykset parantaa EU:n kantojen valmistelua ja koordinointia YK:n ihmisoikeusneuvoston istuntoja varten samoin kuin Genevessä järjestettyyn neuvoston ihmisoikeustyöryhmän kokoukseen; odottaa, että neuvoston ihmisoikeustyöryhmä vaikuttaa keskeisesti unionin ulkoisen ja sisäisen ihmisoikeuspolitiikan johdonmukaisuuteen;

| 63. | odottaa, että EU:n maakohtaisten ihmisoikeusstrategioiden kehittäminen koordinoidaan asianmukaisesti unionin toiminnan kanssa YK:n foorumeilla; toistaa suosituksensa, että EU:n maakohtaiset ihmisoikeusstrategiat toimitetaan Euroopan parlamentille ja, mikäli mahdollista, julkistetaan, jotta saadaan näkyvyyttä EU:n kolmansissa maissa tekemille ihmisoikeussitoumuksille ja jotta ihmisoikeuksiensa puolesta kamppailevat voivat tukeutua näihin asiakirjoihin; |
| --- | --- |

63.

odottaa, että EU:n maakohtaisten ihmisoikeusstrategioiden kehittäminen koordinoidaan asianmukaisesti unionin toiminnan kanssa YK:n foorumeilla; toistaa suosituksensa, että EU:n maakohtaiset ihmisoikeusstrategiat toimitetaan Euroopan parlamentille ja, mikäli mahdollista, julkistetaan, jotta saadaan näkyvyyttä EU:n kolmansissa maissa tekemille ihmisoikeussitoumuksille ja jotta ihmisoikeuksiensa puolesta kamppailevat voivat tukeutua näihin asiakirjoihin;

| 64. | korostaa, että on tärkeää tuoda esiin kysymys siitä, että kansalaisjärjestöjen liikkumatila YK:n ihmisoikeusneuvostossa kapenee; kannustaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita pyrkimään yhdessä nostamaan tämän kysymyksen esiin; |
| --- | --- |

64.

korostaa, että on tärkeää tuoda esiin kysymys siitä, että kansalaisjärjestöjen liikkumatila YK:n ihmisoikeusneuvostossa kapenee; kannustaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita pyrkimään yhdessä nostamaan tämän kysymyksen esiin;

| 65. | kehottaa jälleen korkeaa edustajaa / varapuheenjohtajaa kiinnittämään huomiota ihmisoikeusloukkauksiin, joihin EU:n yritykset uusien raporttien mukaan syyllistyvät kolmansissa maissa; kehottaa komissiota kehittämään yritysten yhteiskuntavastuuta koskevaa kunnianhimoisempaa politiikkaa; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa, komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään tehokkaisiin toimiin, jotta varmistetaan yritysten vastuuvelvollisuus ihmisoikeusrikkomuksista; muistuttaa tässä yhteydessä, että on tärkeää lisätä sisä- ja ulkopolitiikan johdonmukaisuutta ja varmistaa ihmisoikeuksien täysimääräinen noudattaminen sisäpolitiikassa, jotta ei syyllistytä kaksinaismoraaliin; |
| --- | --- |

65.

kehottaa jälleen korkeaa edustajaa / varapuheenjohtajaa kiinnittämään huomiota ihmisoikeusloukkauksiin, joihin EU:n yritykset uusien raporttien mukaan syyllistyvät kolmansissa maissa; kehottaa komissiota kehittämään yritysten yhteiskuntavastuuta koskevaa kunnianhimoisempaa politiikkaa; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa, komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään tehokkaisiin toimiin, jotta varmistetaan yritysten vastuuvelvollisuus ihmisoikeusrikkomuksista; muistuttaa tässä yhteydessä, että on tärkeää lisätä sisä- ja ulkopolitiikan johdonmukaisuutta ja varmistaa ihmisoikeuksien täysimääräinen noudattaminen sisäpolitiikassa, jotta ei syyllistytä kaksinaismoraaliin;

| 66. | valtuuttaa valtuuskuntansa YK:n ihmisoikeusneuvoston 22. istunnossa tuomaan esiin tässä päätöslauselmassa ilmaistut huolenaiheet; kehottaa valtuuskuntaa raportoimaan vierailustaan ihmisoikeuksien alivaliokunnalle; pitää välttämättömänä jatkaa käytäntöä, jonka mukaisesti parlamentti lähettää valtuuskunnan asianomaisiin YK:n ihmisoikeusneuvoston ja YK:n yleiskokouksen istuntoihin; |
| --- | --- |

66.

valtuuttaa valtuuskuntansa YK:n ihmisoikeusneuvoston 22. istunnossa tuomaan esiin tässä päätöslauselmassa ilmaistut huolenaiheet; kehottaa valtuuskuntaa raportoimaan vierailustaan ihmisoikeuksien alivaliokunnalle; pitää välttämättömänä jatkaa käytäntöä, jonka mukaisesti parlamentti lähettää valtuuskunnan asianomaisiin YK:n ihmisoikeusneuvoston ja YK:n yleiskokouksen istuntoihin;

o

o o

| 67. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksista vastaavalle Euroopan unionin erityisedustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n turvallisuusneuvostolle, YK:n pääsihteerille, YK:n yleiskokouksen 67. istunnon puheenjohtajalle, YK:n ihmisoikeusneuvoston puheenjohtajalle, YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle sekä ulkoasiainvaliokunnan perustamalle EU:n ja YK:n väliselle työryhmälle. |
| --- | --- |

67.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksista vastaavalle Euroopan unionin erityisedustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n turvallisuusneuvostolle, YK:n pääsihteerille, YK:n yleiskokouksen 67. istunnon puheenjohtajalle, YK:n ihmisoikeusneuvoston puheenjohtajalle, YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle sekä ulkoasiainvaliokunnan perustamalle EU:n ja YK:n väliselle työryhmälle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0250.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0058.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0504.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0503.

(5)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artikla, 3 artiklan 5 kohta ja 6 artikla.

---

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/97 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/97

---

P7_TA(2013)0056

Oikeusalan koulutus ja oikeuskoordinaattorit

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 oikeusalan koulutuksesta ja oikeuskoordinaattoreista (2012/2864(RSP))

(2016/C 024/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 ja 82 artiklan mukaan toimet, joilla pyritään varmistamaan tuomareiden ja oikeuslaitoksen henkilöstön koulutuksen tukeminen, hyväksytään noudattaen tavallista lainsäätämisjärjestystä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 ja 82 artiklan mukaan toimet, joilla pyritään varmistamaan tuomareiden ja oikeuslaitoksen henkilöstön koulutuksen tukeminen, hyväksytään noudattaen tavallista lainsäätämisjärjestystä,

| — | ottaa huomioon 10. syyskuuta 1991 antamansa päätöslauselman eurooppaoikeuden akatemian perustamisesta (1), 24. syyskuuta 2002 hyväksymänsä kannan neuvoston päätöksen tekemiseksi oikeuslaitoksen palveluksessa olevien koulutuksen eurooppalaisen verkoston perustamisesta (2), 9. heinäkuuta 2008 antamansa päätöslauselman kansallisen tuomarin asemasta Euroopan oikeuslaitoksessa (3) ja 7. toukokuuta 2009 antamansa suosituksen neuvostolle EU:n rikosoikeudellisen alueen kehittämisestä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. syyskuuta 1991 antamansa päätöslauselman eurooppaoikeuden akatemian perustamisesta (1), 24. syyskuuta 2002 hyväksymänsä kannan neuvoston päätöksen tekemiseksi oikeuslaitoksen palveluksessa olevien koulutuksen eurooppalaisen verkoston perustamisesta (2), 9. heinäkuuta 2008 antamansa päätöslauselman kansallisen tuomarin asemasta Euroopan oikeuslaitoksessa (3) ja 7. toukokuuta 2009 antamansa suosituksen neuvostolle EU:n rikosoikeudellisen alueen kehittämisestä (4),

| — | ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2010 annetun komission tiedonannon toimintasuunnitelmasta Tukholman ohjelman toteuttamiseksi (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2010 annetun komission tiedonannon toimintasuunnitelmasta Tukholman ohjelman toteuttamiseksi (COM(2010)0171),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2009 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue kansalaisia varten – Tukholman ohjelma” (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2009 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue kansalaisia varten – Tukholman ohjelma” (5),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Parannetaan luottamusta oikeuden saatavuuteen EU:ssa: eurooppalaisen oikeusalan koulutuksen uusi ulottuvuus” (COM(2011)0551), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Parannetaan luottamusta oikeuden saatavuuteen EU:ssa: eurooppalaisen oikeusalan koulutuksen uusi ulottuvuus” (COM(2011)0551),

| — | ottaa huomioon vuonna 2011 ehdottamansa oikeusalan harjoittelun pilottihankkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2011 ehdottamansa oikeusalan harjoittelun pilottihankkeen,

| — | ottaa huomioon oikeusalan koulutusta jäsenvaltioissa koskevan vertailevan tutkimuksen, jonka parlamentti tilasi Eurooppaoikeuden akatemialta (ERA) yhdessä oikeuslaitoksen palveluksessa olevien henkilöiden koulutuksen eurooppalaisen verkoston (EJTN) (6) kanssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeusalan koulutusta jäsenvaltioissa koskevan vertailevan tutkimuksen, jonka parlamentti tilasi Eurooppaoikeuden akatemialta (ERA) yhdessä oikeuslaitoksen palveluksessa olevien henkilöiden koulutuksen eurooppalaisen verkoston (EJTN) (6) kanssa,

| — | ottaa huomioon oikeusalan koulutuksesta 17. kesäkuuta 2010 (7) ja 14. maaliskuuta 2012 (8) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeusalan koulutuksesta 17. kesäkuuta 2010 (7) ja 14. maaliskuuta 2012 (8) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon kokemukset, joita Alankomaissa on saatu Eurinfrasta ja sen eurooppaoikeutta käsittelevien oikeuskoordinaattorien verkostosta, jollaista on alettu soveltaa myös muissa jäsenvaltioissa ja erityisesti Italiassa, jolla on eurooppalainen Gaius-hanke; toteaa, että Tanska, Romania ja Bulgaria ovat perustaneet järjestelmänsä kolmeen pilariin, jotka ovat (a) eurooppaoikeutta koskevan tiedonsaannin parantaminen verkkotekniikan avulla, (b) eurooppaoikeutta koskevan tietämyksen parantaminen oikeuslaitoksessa ja (c) eurooppaoikeutta käsittelevien oikeuskoordinaattorien verkon perustaminen ja ylläpitäminen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kokemukset, joita Alankomaissa on saatu Eurinfrasta ja sen eurooppaoikeutta käsittelevien oikeuskoordinaattorien verkostosta, jollaista on alettu soveltaa myös muissa jäsenvaltioissa ja erityisesti Italiassa, jolla on eurooppalainen Gaius-hanke; toteaa, että Tanska, Romania ja Bulgaria ovat perustaneet järjestelmänsä kolmeen pilariin, jotka ovat (a) eurooppaoikeutta koskevan tiedonsaannin parantaminen verkkotekniikan avulla, (b) eurooppaoikeutta koskevan tietämyksen parantaminen oikeuslaitoksessa ja (c) eurooppaoikeutta käsittelevien oikeuskoordinaattorien verkon perustaminen ja ylläpitäminen,

| — | ottaa huomioon tietotekniikan huikean edistyksen, kun esimerkiksi verkko-oppimista voidaan yhä enemmän käyttää joustavana välineenä yhä useampien loppukäyttäjien tavoittamiseksi ajasta ja paikasta riippumatta samalla, kun kehittynyttä tekniikkaa ja erityisesti pitkälle kehitettyjen hakukoneita voidaan käyttää tiedon keräämiseen ja lakitiedon saatavuuden parantamiseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tietotekniikan huikean edistyksen, kun esimerkiksi verkko-oppimista voidaan yhä enemmän käyttää joustavana välineenä yhä useampien loppukäyttäjien tavoittamiseksi ajasta ja paikasta riippumatta samalla, kun kehittynyttä tekniikkaa ja erityisesti pitkälle kehitettyjen hakukoneita voidaan käyttää tiedon keräämiseen ja lakitiedon saatavuuden parantamiseen,

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyt kysymykset oikeusalan koulutuksesta ja oikeuskoordinaattoreista (O-000186/2012 – B7-0112/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyt kysymykset oikeusalan koulutuksesta ja oikeuskoordinaattoreista (O-000186/2012 – B7-0112/2013),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että oikeusjärjestelmiemme juuret ovat moninaiset ja että äskettäisen tutkimuksen (9) mukaan roomalainen oikeus on pikemminkin monikulttuurinen hanke kuin yhden kulttuurin kehityksen omintakeinen tulos, ja tapaoikeus (kun jätetään huomiotta sen pretoriaaninen sisar, ”kohtuuden oikeus” ja kanonisen oikeuden vaikutus) on ehkä paremmin tunnettu ”anglo-normaanisena” oikeutena; toteaa, että oikeusvaltio on meille yhteinen asia ja yksi asioista, jotka eurooppaoikeus on antanut maailmalle; katsoo, että sekä oikeusalan toimijoiden että oikeuslaitoksen olisi tarkasteltava lakia kokonaisvaltaisesti; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että oikeusjärjestelmiemme juuret ovat moninaiset ja että äskettäisen tutkimuksen (9) mukaan roomalainen oikeus on pikemminkin monikulttuurinen hanke kuin yhden kulttuurin kehityksen omintakeinen tulos, ja tapaoikeus (kun jätetään huomiotta sen pretoriaaninen sisar, ”kohtuuden oikeus” ja kanonisen oikeuden vaikutus) on ehkä paremmin tunnettu ”anglo-normaanisena” oikeutena; toteaa, että oikeusvaltio on meille yhteinen asia ja yksi asioista, jotka eurooppaoikeus on antanut maailmalle; katsoo, että sekä oikeusalan toimijoiden että oikeuslaitoksen olisi tarkasteltava lakia kokonaisvaltaisesti;

| B. | katsoo, etteivät kansalliset tuomarit, jotka ovat ja joiden pitää olla eurooppalaisia tuomareita, voi vedota tietämättömyyteen tilanteessa, jossa heidän on oltava keskeisessä asemassa Euroopan painoarvoa lisättäessä; toteaa, ettei tämä estä vaalimasta eurooppalaista oikeuskulttuuria, jossa monimuotoisuus on yhteistä hyvää; |
| --- | --- |

B.

katsoo, etteivät kansalliset tuomarit, jotka ovat ja joiden pitää olla eurooppalaisia tuomareita, voi vedota tietämättömyyteen tilanteessa, jossa heidän on oltava keskeisessä asemassa Euroopan painoarvoa lisättäessä; toteaa, ettei tämä estä vaalimasta eurooppalaista oikeuskulttuuria, jossa monimuotoisuus on yhteistä hyvää;

| C. | toteaa, että kaikki kansainväliset tuomioistuimet ovat EU:n oikeutta soveltavia tuomioistuimia; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että kaikki kansainväliset tuomioistuimet ovat EU:n oikeutta soveltavia tuomioistuimia;

| D. | toteaa, että jäsenvaltioiden määrän kasvu ja Euroopan unionin tuomioistuimen yhä suurempi taakka merkitsevät sitä, että kansallisten tuomioistuimien on käytettävä kaikkia käytettävissään olevia välineitä, jotta muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuden käyttö olisi tehokasta ja nopeaa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että jäsenvaltioiden määrän kasvu ja Euroopan unionin tuomioistuimen yhä suurempi taakka merkitsevät sitä, että kansallisten tuomioistuimien on käytettävä kaikkia käytettävissään olevia välineitä, jotta muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuden käyttö olisi tehokasta ja nopeaa;

| E. | toteaa, että tarvitaan kustannustehokkaita tapoja parantaa tuomareiden koulutusta ja heidän mahdollisuuttaan saada lainsäädäntöä koskevia tietoja; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että tarvitaan kustannustehokkaita tapoja parantaa tuomareiden koulutusta ja heidän mahdollisuuttaan saada lainsäädäntöä koskevia tietoja;

| F. | pitää korvaamattomina toimia, joilla edistetään ajatusta eurooppaoikeutta käsittelevistä kansallisten tuomioistuinten koordinaattoreista ja heidän keskinäisistä yhteyksistään Euroopan tasolla; katsoo, että tuomioistuinten koordinaattorien keskinäisen verkon tärkein tehtävä olisi mahdollistaa se, että tuomarit voivat helposti kysyä neuvoa jokapäiväisessä työssään muissa jäsenvaltioissa olevilta virkaveljiltään esimerkiksi sovellettavan eurooppaoikeuden (direktiivi tai asetus) tiettyjen termien tulkintaan liittyen turvallisessa digitaalisessa ympäristössä (käyttäen varta vasten luotua sosiaalista mediaa tai sähköisen oikeudenkäytön verkkosivuja); katsoo, että tällaiset ”yhtenäisyyden piirit” parantaisivat EU:n oikeuden soveltamisen yhdenmukaisuutta ja vähentäisivät ennakkoratkaisujen tarvetta heikentämättä kuitenkaan unionin tuomioistuimen merkitystä; |
| --- | --- |

F.

pitää korvaamattomina toimia, joilla edistetään ajatusta eurooppaoikeutta käsittelevistä kansallisten tuomioistuinten koordinaattoreista ja heidän keskinäisistä yhteyksistään Euroopan tasolla; katsoo, että tuomioistuinten koordinaattorien keskinäisen verkon tärkein tehtävä olisi mahdollistaa se, että tuomarit voivat helposti kysyä neuvoa jokapäiväisessä työssään muissa jäsenvaltioissa olevilta virkaveljiltään esimerkiksi sovellettavan eurooppaoikeuden (direktiivi tai asetus) tiettyjen termien tulkintaan liittyen turvallisessa digitaalisessa ympäristössä (käyttäen varta vasten luotua sosiaalista mediaa tai sähköisen oikeudenkäytön verkkosivuja); katsoo, että tällaiset ”yhtenäisyyden piirit” parantaisivat EU:n oikeuden soveltamisen yhdenmukaisuutta ja vähentäisivät ennakkoratkaisujen tarvetta heikentämättä kuitenkaan unionin tuomioistuimen merkitystä;

| G. | muistuttaa jälleen, että yksi tapa ratkaista ongelmia (kustannukset, kielikoulutus, kustannustehokkuus) on käyttää nykytekniikkaa ja rahoittaa erilaisia sovelluksia (tietokonesovelluksia, joita voidaan käyttää esimerkiksi tietokoneella, matkapuhelimella tai taulutietokoneella); |
| --- | --- |

G.

muistuttaa jälleen, että yksi tapa ratkaista ongelmia (kustannukset, kielikoulutus, kustannustehokkuus) on käyttää nykytekniikkaa ja rahoittaa erilaisia sovelluksia (tietokonesovelluksia, joita voidaan käyttää esimerkiksi tietokoneella, matkapuhelimella tai taulutietokoneella);

| H. | katsoo, että toiminta voitaisiin aloittaa EU:n lainsäädännön yleisestä osasta, koska sähköinen tiedonhallinta mahdollistaa uusimpien tietojen täyden saannin; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että toiminta voitaisiin aloittaa EU:n lainsäädännön yleisestä osasta, koska sähköinen tiedonhallinta mahdollistaa uusimpien tietojen täyden saannin;

| I. | toteaa, että tilanne, jossa jokainen jäsenvaltio alkaisi kehittää omaa tekniikkaansa ja omia digitaalisia rakenteitaan digitaalisten työkalujen käyttämiseksi, olisi energian ja rahoituksen haaskausta etenkin nykyisinä tiukan talouden aikoina; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että tilanne, jossa jokainen jäsenvaltio alkaisi kehittää omaa tekniikkaansa ja omia digitaalisia rakenteitaan digitaalisten työkalujen käyttämiseksi, olisi energian ja rahoituksen haaskausta etenkin nykyisinä tiukan talouden aikoina;

| J. | katsoo, että on vältettävä päällekkäisyyksiä ja edistettävä korkealaatuisten koulutushankkeiden uudelleenkäyttöä; katsoo, että tämä edellyttää yhä enemmän jäsenvaltioiden keskinäisiä yhteyksiä EU:n oikeutta koskevan tiedon hallinnassa; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että on vältettävä päällekkäisyyksiä ja edistettävä korkealaatuisten koulutushankkeiden uudelleenkäyttöä; katsoo, että tämä edellyttää yhä enemmän jäsenvaltioiden keskinäisiä yhteyksiä EU:n oikeutta koskevan tiedon hallinnassa;

| K. | katsoo, että erityisesti tuomioiden, lausuntojen ja yleisesti EU:n oikeuden haussa käytettävien hakukoneiden kehittämisen yhteydessä jäsenvaltioiden olisi harkittava, voisiko tällainen tekniikka hyödyttää myös muiden jäsenvaltioiden oikeuslaitoksia, jolloin sitä voitaisiin yhdistää, koordinoida ja kehittää yhdessä; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että erityisesti tuomioiden, lausuntojen ja yleisesti EU:n oikeuden haussa käytettävien hakukoneiden kehittämisen yhteydessä jäsenvaltioiden olisi harkittava, voisiko tällainen tekniikka hyödyttää myös muiden jäsenvaltioiden oikeuslaitoksia, jolloin sitä voitaisiin yhdistää, koordinoida ja kehittää yhdessä;

| L. | katsoo, että olisi pantava alulle koulutustuotteiden uudelleenkäyttöjärjestelmä esimerkiksi niin, että luentoja tallennettaisiin ja käännettäisiin/dubattaisiin/tekstitettäisiin yhteisrahoituksen turvin; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että olisi pantava alulle koulutustuotteiden uudelleenkäyttöjärjestelmä esimerkiksi niin, että luentoja tallennettaisiin ja käännettäisiin/dubattaisiin/tekstitettäisiin yhteisrahoituksen turvin;

| M. | katsoo, että kaikki tämä olisi yhdistettävä oikeuslaitosten tiedonhallintaa koskevaksi kokonaissuunnitelmaksi käyttäen tarvittaessa sähköisen oikeudenkäytön verkkosivuja; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että kaikki tämä olisi yhdistettävä oikeuslaitosten tiedonhallintaa koskevaksi kokonaissuunnitelmaksi käyttäen tarvittaessa sähköisen oikeudenkäytön verkkosivuja;

| N. | katsoo, että jos yhteinen eurooppalainen kauppalaki hyväksytään, se antaa koekentän eurooppaoikeutta käsittelevien oikeuskoordinaattorien verkolle tarjoamalla mahdollisuuden horisontaalisen yhdenmukaisuuden saavuttamiseen kansallisten tuomarien välillä alueilla, joilla ei ole juuri syntynyt unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä, samalla kun vältetään luomasta kaksinkertaisia erityisverkkoja tällä alalla; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että jos yhteinen eurooppalainen kauppalaki hyväksytään, se antaa koekentän eurooppaoikeutta käsittelevien oikeuskoordinaattorien verkolle tarjoamalla mahdollisuuden horisontaalisen yhdenmukaisuuden saavuttamiseen kansallisten tuomarien välillä alueilla, joilla ei ole juuri syntynyt unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä, samalla kun vältetään luomasta kaksinkertaisia erityisverkkoja tällä alalla;

| O. | katsoo, että unionissa ja koko maailmassa tarvitaan yleisesti muita järjestelmiä koskevaa uteliaisuutta, avoimuutta myös uuden tekniikan ja uusien menetelmien käytön suhteen sekä vuoropuhelua, ja oikeuden sekä oikeusalan toimijoiden on oltava entistä innovatiivisempia tiedonhallinnan suhteen; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että unionissa ja koko maailmassa tarvitaan yleisesti muita järjestelmiä koskevaa uteliaisuutta, avoimuutta myös uuden tekniikan ja uusien menetelmien käytön suhteen sekä vuoropuhelua, ja oikeuden sekä oikeusalan toimijoiden on oltava entistä innovatiivisempia tiedonhallinnan suhteen;

| P. | katsoo, että tämä voi vaikuttaa myönteisesti yleiseen käsitykseen Euroopan unionista – mitä enemmän faktatietoa on vapaasti saatavissa, sitä vähemmän uskotaan itse unionia, sen oikeutta ja sen toimintaa koskeviin myytteihin ja virheelliseen tietoon ja sitä enemmän tilaa saa rehellinen debatti ja poliittinen keskustelu (10); |
| --- | --- |

P.

katsoo, että tämä voi vaikuttaa myönteisesti yleiseen käsitykseen Euroopan unionista – mitä enemmän faktatietoa on vapaasti saatavissa, sitä vähemmän uskotaan itse unionia, sen oikeutta ja sen toimintaa koskeviin myytteihin ja virheelliseen tietoon ja sitä enemmän tilaa saa rehellinen debatti ja poliittinen keskustelu (10);

| Q. | katsoo, että tämä on osa Euroopan oikeuskulttuurin rakentamista mutta ei käsitä vielä kaikkea; katsoo, että uudet koulutusmenetelmät ja opinto-ohjelmat, jotka korostavat kielten oppimista ja edistävät vertailevan oikeuden ja kansainvälisen oikeuden opiskelua, on ulotettava yliopistoihin ja oikeusalan oppilaitoksiin – Erasmus (oikeustieteen opiskelijoille ja tuomareille) oli vain alkua; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että tämä on osa Euroopan oikeuskulttuurin rakentamista mutta ei käsitä vielä kaikkea; katsoo, että uudet koulutusmenetelmät ja opinto-ohjelmat, jotka korostavat kielten oppimista ja edistävät vertailevan oikeuden ja kansainvälisen oikeuden opiskelua, on ulotettava yliopistoihin ja oikeusalan oppilaitoksiin – Erasmus (oikeustieteen opiskelijoille ja tuomareille) oli vain alkua;

| R. | katsoo, että aika on kypsä asioiden viemiseksi eteenpäin ja suoran keskustelun aloittamiseksi tuomareiden ja oikeusalan toimijoiden oikeudellisesta koulutuksesta sekä oikeusalan koulutuksesta foorumilla, johon osallistuvat myös oikeuslaitoksen jäsenet, asianomaiset kansalliset viranomaiset ja tuomareiden sekä oikeusalan oppilaitosten neuvostot sekä Eurooppaoikeuden akatemia (ERA), oikeuslaitoksen palveluksessa olevien henkilöiden koulutuksen eurooppalainen verkosto (EJTN), Euroopan tuomarineuvostojen verkosto (ENCJ) ja Euroopan oikeusinstituutti (ELI); |
| --- | --- |

R.

katsoo, että aika on kypsä asioiden viemiseksi eteenpäin ja suoran keskustelun aloittamiseksi tuomareiden ja oikeusalan toimijoiden oikeudellisesta koulutuksesta sekä oikeusalan koulutuksesta foorumilla, johon osallistuvat myös oikeuslaitoksen jäsenet, asianomaiset kansalliset viranomaiset ja tuomareiden sekä oikeusalan oppilaitosten neuvostot sekä Eurooppaoikeuden akatemia (ERA), oikeuslaitoksen palveluksessa olevien henkilöiden koulutuksen eurooppalainen verkosto (EJTN), Euroopan tuomarineuvostojen verkosto (ENCJ) ja Euroopan oikeusinstituutti (ELI);

| 1. | viittaa edellä mainittuihin oikeusalan koulutuksesta 17. kesäkuuta 2010 ja 14. maaliskuuta 2012 antamiinsa päätöslauselmiin ja toistaa niissä esitetyt näkemykset; |
| --- | --- |

1.

viittaa edellä mainittuihin oikeusalan koulutuksesta 17. kesäkuuta 2010 ja 14. maaliskuuta 2012 antamiinsa päätöslauselmiin ja toistaa niissä esitetyt näkemykset;

| 2. | kehottaa komissiota jouduttamaan sopimusten myöntämistä pilottihankkeen yhteydessä; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota jouduttamaan sopimusten myöntämistä pilottihankkeen yhteydessä;

| 3. | kehottaa komissiota edistämään ja tukemaan eurooppaoikeutta käsitteleviä kansallisia tuomioistuinten koordinaattoreita sekä tuomioistuinten koordinaattorien verkoston keskinäisiä yhteyksiä, jotka jo ovat alullaan; kehottaa samalla kannustamaan ja edistämään ajatuksia, jotka on esitetty tämän päätöslauselman johdanto-osan kappaleissa ja parlamentin 17. kesäkuuta 2010 ja 14. maaliskuuta 2012 antamissa päätöslauselmissa; |
| --- | --- |

3.

kehottaa komissiota edistämään ja tukemaan eurooppaoikeutta käsitteleviä kansallisia tuomioistuinten koordinaattoreita sekä tuomioistuinten koordinaattorien verkoston keskinäisiä yhteyksiä, jotka jo ovat alullaan; kehottaa samalla kannustamaan ja edistämään ajatuksia, jotka on esitetty tämän päätöslauselman johdanto-osan kappaleissa ja parlamentin 17. kesäkuuta 2010 ja 14. maaliskuuta 2012 antamissa päätöslauselmissa;

| 4. | kiinnittää huomiota mahdolliseen hyötyyn taloudelle ja erityisesti pk-yrityksille, kun kehitetään ja hyödynnetään verkko-oppimista ja uutta tekniikkaa ja etenkin hakukoneita; |
| --- | --- |

4.

kiinnittää huomiota mahdolliseen hyötyyn taloudelle ja erityisesti pk-yrityksille, kun kehitetään ja hyödynnetään verkko-oppimista ja uutta tekniikkaa ja etenkin hakukoneita;

| 5. | katsoo, että juristien ammatillisessa kehityksessä olisi korostettava tarvetta saada aikaan ammattietiikkaa koskevat yhteiset normit, tarvetta toteuttaa riippumaton ja puolueeton oikeuslaitos ja tarvetta noudattaa unionin sääntelyä, jossa otetaan huomioon monimuotoisuus, koska se on ainoa tapa saavuttaa todellinen vastavuoroinen luottamus; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että juristien ammatillisessa kehityksessä olisi korostettava tarvetta saada aikaan ammattietiikkaa koskevat yhteiset normit, tarvetta toteuttaa riippumaton ja puolueeton oikeuslaitos ja tarvetta noudattaa unionin sääntelyä, jossa otetaan huomioon monimuotoisuus, koska se on ainoa tapa saavuttaa todellinen vastavuoroinen luottamus;

| 6. | toteaa, että jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmät perustuvat monimuotoisuudestaan huolimatta yhteisiin periaatteisiin ja niillä on sama yhteinen alkuperä; muistuttaa, että vielä muutama vuosisata sitten Euroopan oikeusalan ammattien katsottiin muodostavan yhtenäisen yhteisön, johon kuuluvat ammatinharjoittajat antoivat neuvoja, valmistelivat oikeudellisia asiakirjoja ja esittivät anomuksia tuomioistuimissa ympäri Eurooppaa; katsoo, että Euroopan unionin oikeusalan koulutuksessa olisi otettava huomioon tämä seikka, joka osoittaa, että oikeusalan toimijoiden täysi liikkuvuus on mahdollista; |
| --- | --- |

6.

toteaa, että jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmät perustuvat monimuotoisuudestaan huolimatta yhteisiin periaatteisiin ja niillä on sama yhteinen alkuperä; muistuttaa, että vielä muutama vuosisata sitten Euroopan oikeusalan ammattien katsottiin muodostavan yhtenäisen yhteisön, johon kuuluvat ammatinharjoittajat antoivat neuvoja, valmistelivat oikeudellisia asiakirjoja ja esittivät anomuksia tuomioistuimissa ympäri Eurooppaa; katsoo, että Euroopan unionin oikeusalan koulutuksessa olisi otettava huomioon tämä seikka, joka osoittaa, että oikeusalan toimijoiden täysi liikkuvuus on mahdollista;

| 7. | ehdottaa lopuksi, että komissio järjestää kesällä 2013 foorumin – Messinan kokouksen unionin oikeudellisen kulttuurin rakentamiseksi – jossa kokeneet ja vähemmän kokeneet tuomarit voivat tavata ja keskustella viimeaikaisista oikeudellisista kiistoista ja vaikeuksista, jotta voidaan edistää keskustelua, luoda yhteyksiä, yhteydenpitokanavia ja lisätä vastavuoroista luottamusta ja ymmärrystä; katsoo, että tällainen foorumi voisi myös tarjota toimivaltaisille viranomaisille ja asiantuntijoille, mukaan lukien yliopistot ja ammatilliset yhteisöt, historiallisen tilaisuuden keskustella oikeusalan koulutuspolitiikasta ja oikeusalan koulutuksen tulevaisuudesta Euroopassa; |
| --- | --- |

7.

ehdottaa lopuksi, että komissio järjestää kesällä 2013 foorumin – Messinan kokouksen unionin oikeudellisen kulttuurin rakentamiseksi – jossa kokeneet ja vähemmän kokeneet tuomarit voivat tavata ja keskustella viimeaikaisista oikeudellisista kiistoista ja vaikeuksista, jotta voidaan edistää keskustelua, luoda yhteyksiä, yhteydenpitokanavia ja lisätä vastavuoroista luottamusta ja ymmärrystä; katsoo, että tällainen foorumi voisi myös tarjota toimivaltaisille viranomaisille ja asiantuntijoille, mukaan lukien yliopistot ja ammatilliset yhteisöt, historiallisen tilaisuuden keskustella oikeusalan koulutuspolitiikasta ja oikeusalan koulutuksen tulevaisuudesta Euroopassa;

| 8. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle. |
| --- | --- |

8.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle.

---

(1)  EYVL C 267, 14.10.1991, s. 33.

(2)  EUVL C 273 E, 14.11.2003, s. 99.

(3)  EUVL C 294 E, 3.12.2009, s. 27.

(4)  EUVL C 212 E, 5.8.2010, s. 116.

(5)  EUVL C 285 E, 21.10.2010, s. 12.

(6)  http://www.europarl.europa.eu/delegations/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=60091

(7)  EUVL C 236 E, 12.8.2011, s. 130.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0079.

(9)  P.G. Monateri, Black Gaius. A Quest for the Multicultural Origins of the ”Western Legal Tradition”, 51 Hastings Law Journal, 2000, 479 et seq.; http://www.jus.unitn.it/cardozo/users/pigi/blackgaius/bge.pdf

(10)  Esimerkiksi liittyen myytteihin, jotka koskevat EU:n osallistumista rikoslainsäädäntöön, erinomainen teos on Opting out of EUR Criminal law: What is actually involved?, Hinarejos, Spencer and Peers, CELS Working Paper, New Series, N:o 1, http://www.cels.law.cam.ac.uk/publications/working_papers.php

---

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/100 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/100

---

P7_TA(2013)0057

Euroopan investointipankki – vuosikertomus 2011

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 Euroopan investointipankin vuosikertomuksesta 2011 (2012/2286(INI))

(2016/C 024/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan investointipankin (EIP) vuosikertomuksen 2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan investointipankin (EIP) vuosikertomuksen 2011,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 ja 309 artiklan sekä siihen liitetyn pöytäkirjan N:o 5 Euroopan investointipankin perussäännöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 ja 309 artiklan sekä siihen liitetyn pöytäkirjan N:o 5 Euroopan investointipankin perussäännöstä,

| — | ottaa huomioon 29. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Euroopan investointipankki (EIP) – vuosikertomus 2010” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Euroopan investointipankki (EIP) – vuosikertomus 2010” (1),

| — | ottaa huomioon 28. ja 29. kesäkuuta 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa ennakoidaan 10 miljardin euron lisäystä EIP:n pääomaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. ja 29. kesäkuuta 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa ennakoidaan 10 miljardin euron lisäystä EIP:n pääomaan,

| — | ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2012 pidetyn EU-huippukokouksen päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2012 pidetyn EU-huippukokouksen päätelmät,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan 26. kesäkuuta 2012 antaman selvityksen ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan 26. kesäkuuta 2012 antaman selvityksen ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa”,

| — | ottaa huomioon riskinjakovälineitä koskevan mietinnön (hyväksytty viime vuonna yhteispäätösmenettelyssä) ja erityisesti talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon riskinjakovälineitä koskevan mietinnön (hyväksytty viime vuonna yhteispäätösmenettelyssä) ja erityisesti talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) pääoman korottamisen ja sen vaikutuksen etenkin EIP:n ja EBRD:n keskinäisiin suhteisiin ja mahdollisiin päällekkäisyyksiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) pääoman korottamisen ja sen vaikutuksen etenkin EIP:n ja EBRD:n keskinäisiin suhteisiin ja mahdollisiin päällekkäisyyksiin,

| — | ottaa huomioon päätöksen EBRD:n toiminta-alan laajentamisesta koskemaan Välimeren aluetta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon päätöksen EBRD:n toiminta-alan laajentamisesta koskemaan Välimeren aluetta,

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta tehdyn päätöksen N:o 1639/2006/EY sekä yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla annetun asetuksen (EY) N:o 680/2007 muuttamisesta (COM(2011)0659), johon sisältyy Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskeva aloite, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta tehdyn päätöksen N:o 1639/2006/EY sekä yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla annetun asetuksen (EY) N:o 680/2007 muuttamisesta (COM(2011)0659), johon sisältyy Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskeva aloite,

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille COM(2012)0511) ja ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta sekä viimeksi mainitun asetuksen ja luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o .../... välisen vuorovaikutuksen osalta (COM(2012)0512), joiden tavoitteena on perustaa Euroopan pankkiunioni, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille COM(2012)0511) ja ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta sekä viimeksi mainitun asetuksen ja luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o .../... välisen vuorovaikutuksen osalta (COM(2012)0512), joiden tavoitteena on perustaa Euroopan pankkiunioni,

| — | ottaa huomioon EU:n takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille unionin ulkopuolella toteutettaviin hankkeisiin liittyvistä lainoista ja lainatakauksista aiheutuvien tappioiden varalta ja päätöksen N:o 633/2009/EY kumoamisesta 25. lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1080/2011/EU (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille unionin ulkopuolella toteutettaviin hankkeisiin liittyvistä lainoista ja lainatakauksista aiheutuvien tappioiden varalta ja päätöksen N:o 633/2009/EY kumoamisesta 25. lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1080/2011/EU (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan ja 119 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan ja 119 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä talousarvion valvontavaliokunnan lausunnon (A7-0016/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä talousarvion valvontavaliokunnan lausunnon (A7-0016/2013),

| A. | ottaa huomioon, että tiukan julkisen talouden, valtioiden ylivelkaantumisen ja siihen liittyvien, usein kokonaiskysyntää heikentävien korjaavien toimien yhdistelmä sekä rahoituslaitosten riittämätön sääntely synnyttävät joissain tapauksissa taloudellisen syöksykierteen unionin tasolla, aiheuttavat erityisesti pk-yrityksille painetta vähentää investointeja ja vaikuttavat kielteisesti kasvuun, kilpailukykyyn ja työpaikkojen luomiseen unionissa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että tiukan julkisen talouden, valtioiden ylivelkaantumisen ja siihen liittyvien, usein kokonaiskysyntää heikentävien korjaavien toimien yhdistelmä sekä rahoituslaitosten riittämätön sääntely synnyttävät joissain tapauksissa taloudellisen syöksykierteen unionin tasolla, aiheuttavat erityisesti pk-yrityksille painetta vähentää investointeja ja vaikuttavat kielteisesti kasvuun, kilpailukykyyn ja työpaikkojen luomiseen unionissa;

| B. | ottaa huomioon, että EIP perustettiin Rooman sopimuksella ja sen tehtävänä on toimia ”Euroopan unionin pankkina”, joka auttaa toteuttamaan unionin ensisijaisia tavoitteita valitsemalla sille taloudellisesti järkeviä investointihankkeita; ottaa huomioon, että voittoa tavoittelemattomana pankkina se myös täydentää liikepankkeja ja rahoitusalan yleisiä puitteita puuttumalla markkinoiden toimintahäiriöihin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EIP perustettiin Rooman sopimuksella ja sen tehtävänä on toimia ”Euroopan unionin pankkina”, joka auttaa toteuttamaan unionin ensisijaisia tavoitteita valitsemalla sille taloudellisesti järkeviä investointihankkeita; ottaa huomioon, että voittoa tavoittelemattomana pankkina se myös täydentää liikepankkeja ja rahoitusalan yleisiä puitteita puuttumalla markkinoiden toimintahäiriöihin;

| C. | katsoo, että nykyisellä velka-, talous- ja rahoituskriisillä on ollut vakavia vaikutuksia monien jäsenvaltioiden talouden kehitykseen ja että se on heikentänyt sosiaalisia oloja, ja rohkaisee jäsenvaltioita reagoimaan asianmukaisesti toteuttamalla toimia talouden tervehdyttämiseksi ja vakaan perustan luomiseksi tulevalle kasvulle ja työllisyydelle; toteaa, että EIP voi luotonantoa lisäämällä ja osallistumalla taloudellisesti varmoihin investointihankkeisiin edistää rahoitusongelmista kärsivien jäsenvaltioiden sosiaalista koheesiota ja talouskasvua tilanteessa, jossa julkisia varoja on niukasti saatavilla; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että nykyisellä velka-, talous- ja rahoituskriisillä on ollut vakavia vaikutuksia monien jäsenvaltioiden talouden kehitykseen ja että se on heikentänyt sosiaalisia oloja, ja rohkaisee jäsenvaltioita reagoimaan asianmukaisesti toteuttamalla toimia talouden tervehdyttämiseksi ja vakaan perustan luomiseksi tulevalle kasvulle ja työllisyydelle; toteaa, että EIP voi luotonantoa lisäämällä ja osallistumalla taloudellisesti varmoihin investointihankkeisiin edistää rahoitusongelmista kärsivien jäsenvaltioiden sosiaalista koheesiota ja talouskasvua tilanteessa, jossa julkisia varoja on niukasti saatavilla;

| D. | ottaa huomioon, että unionin ulkopuolella toteutettavilla EIP:n toimilla pyritään tukemaan taloudellisesti toteutuskelpoisia hankkeita, jotka ovat unionin ulkoisen toiminnan periaatteiden mukaisia; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että unionin ulkopuolella toteutettavilla EIP:n toimilla pyritään tukemaan taloudellisesti toteutuskelpoisia hankkeita, jotka ovat unionin ulkoisen toiminnan periaatteiden mukaisia;

| E. | huomauttaa, että EIP toimii heikosti säänneltyjen, ei-avoimien ja yhteistyöhaluttomien oikeudenkäyttöalueiden muodostamassa ympäristössä muun muassa i) tarkkaillen epäsuoraan rahoitukseen käyttämiensä rahoituksen välittäjien kykyä torjua rahanpesua ja terrorismin rahoitusta (AML/CFT) määrittämällä asianmukaisesti EIP:n varojen lopulliset edunsaajat sovellettavien unionin AML/CFT-direktiivien tai tapauksen mukaan rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) normien mukaisesti sekä ii) valvoen EIP:n maksujen suorittamista kyseisillä oikeudenkäyttöalueilla; |
| --- | --- |

E.

huomauttaa, että EIP toimii heikosti säänneltyjen, ei-avoimien ja yhteistyöhaluttomien oikeudenkäyttöalueiden muodostamassa ympäristössä muun muassa i) tarkkaillen epäsuoraan rahoitukseen käyttämiensä rahoituksen välittäjien kykyä torjua rahanpesua ja terrorismin rahoitusta (AML/CFT) määrittämällä asianmukaisesti EIP:n varojen lopulliset edunsaajat sovellettavien unionin AML/CFT-direktiivien tai tapauksen mukaan rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) normien mukaisesti sekä ii) valvoen EIP:n maksujen suorittamista kyseisillä oikeudenkäyttöalueilla;

| F. | ottaa huomioon, että unionissa ja erityisesti euroalueella on otettu käyttöön uudet talous-, finanssi- ja budjettivalvontaa sekä talousarvion kurinalaisuutta koskevat säännöt julkisyhteisöjen velan kestävyyden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että unionissa ja erityisesti euroalueella on otettu käyttöön uudet talous-, finanssi- ja budjettivalvontaa sekä talousarvion kurinalaisuutta koskevat säännöt julkisyhteisöjen velan kestävyyden varmistamiseksi;

| G. | ottaa huomioon, että näiden sääntöjen tueksi tarvitaan kiireesti taloutta, teollisuutta, kasvua, kilpailukykyä, innovointia ja työllisyyttä tukevia toimia, mikä edellyttää unionin talousarvion ja EIP:n luotonantokyvyn ja asiantuntemuksen hyödyntämistä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että näiden sääntöjen tueksi tarvitaan kiireesti taloutta, teollisuutta, kasvua, kilpailukykyä, innovointia ja työllisyyttä tukevia toimia, mikä edellyttää unionin talousarvion ja EIP:n luotonantokyvyn ja asiantuntemuksen hyödyntämistä;

| H. | pitää erittäin tärkeänä varmistaa, että EIP säilyttää AAA-luottoluokituksensa, jotta se saa edelleen pääomaa kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta suotuisin rahoitusehdoin, jotka voidaan siirtää lopullisille hankkeiden vetäjille; toteaa, että sen investointien on myötäiltävä unionin toimintalinjoja ja että kasvuun ja työllisyyteen on kiinnitettävä erityistä huomiota; |
| --- | --- |

H.

pitää erittäin tärkeänä varmistaa, että EIP säilyttää AAA-luottoluokituksensa, jotta se saa edelleen pääomaa kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta suotuisin rahoitusehdoin, jotka voidaan siirtää lopullisille hankkeiden vetäjille; toteaa, että sen investointien on myötäiltävä unionin toimintalinjoja ja että kasvuun ja työllisyyteen on kiinnitettävä erityistä huomiota;

| I. | ottaa huomioon, että EIP:n luotonanto, joka oli 72 miljardia euroa vuonna 2010, supistui 61 miljardiin euroon vuonna 2011, sillä kriisin ensimmäisestä aallosta seurannut luotonannon valtaisa kasvu vuosina 2009 ja 2010 ehdytti sen pääomapohjan; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että EIP:n luotonanto, joka oli 72 miljardia euroa vuonna 2010, supistui 61 miljardiin euroon vuonna 2011, sillä kriisin ensimmäisestä aallosta seurannut luotonannon valtaisa kasvu vuosina 2009 ja 2010 ehdytti sen pääomapohjan;

| 1. | pitää myönteisenä EIP:n valtuuston jäsenten päätöstä pankin pääoman korottamisesta 10 miljardilla eurolla, minkä turvin se voisi lisätä luotonantoaan 60 miljardilla eurolla vuosina 2013–2015 ja lainoittaa investointeja yhteensä noin 180 miljardin euron arvosta; toteaa kuitenkin, että edellä mainitusta vipuvaikutuksesta huolimatta näiden investointien vuotuinen määrä olisi 0,5 prosenttia EU:n bkt:stä; katsoo siksi, että pääoman lisäkorotus hyödyttäisi suuresti unionia, joka tarvitsee talouskasvua; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä EIP:n valtuuston jäsenten päätöstä pankin pääoman korottamisesta 10 miljardilla eurolla, minkä turvin se voisi lisätä luotonantoaan 60 miljardilla eurolla vuosina 2013–2015 ja lainoittaa investointeja yhteensä noin 180 miljardin euron arvosta; toteaa kuitenkin, että edellä mainitusta vipuvaikutuksesta huolimatta näiden investointien vuotuinen määrä olisi 0,5 prosenttia EU:n bkt:stä; katsoo siksi, että pääoman lisäkorotus hyödyttäisi suuresti unionia, joka tarvitsee talouskasvua;

| 2. | kehottaa EIP:tä arvioimaan vuosien 2009 ja 2010 kriisitoimenpiteiden tehokkuutta ja kestävyyttä ja hyödyntämään näitä tuloksia, kun päätetään pääoman korotukseen liittyvistä ensisijaisista investointisuunnitelmista; |
| --- | --- |

2.

kehottaa EIP:tä arvioimaan vuosien 2009 ja 2010 kriisitoimenpiteiden tehokkuutta ja kestävyyttä ja hyödyntämään näitä tuloksia, kun päätetään pääoman korotukseen liittyvistä ensisijaisista investointisuunnitelmista;

| 3. | suosittaa, että uusi luotonantokyky nostetaan unionin ensisijaisten kasvu- ja työllisyystavoitteiden tasalle ja että se kohdistetaan erityisesti neljään alueeseen (pk-yritysten rahoituksen saatavuuden parantamista koskeva aloite, innovointi- ja osaamisaloite, resurssitehokkuusaloite ja strategisia infrastruktuureja koskeva aloite), jotka kattavat kaikki jäsenvaltiot mutta keskittyvät ensisijaisesti vähiten kehittyneisiin alueisiin ja joissa huolehditaan sijoitussalkun hajauttamisesta; |
| --- | --- |

3.

suosittaa, että uusi luotonantokyky nostetaan unionin ensisijaisten kasvu- ja työllisyystavoitteiden tasalle ja että se kohdistetaan erityisesti neljään alueeseen (pk-yritysten rahoituksen saatavuuden parantamista koskeva aloite, innovointi- ja osaamisaloite, resurssitehokkuusaloite ja strategisia infrastruktuureja koskeva aloite), jotka kattavat kaikki jäsenvaltiot mutta keskittyvät ensisijaisesti vähiten kehittyneisiin alueisiin ja joissa huolehditaan sijoitussalkun hajauttamisesta;

| 4. | kannustaa käyttämään riskipääomaa ja hyödyntämään rahoitusvälineiden takaisinmaksut uusiin investointeihin EIP:n lainavaltuuksien mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

kannustaa käyttämään riskipääomaa ja hyödyntämään rahoitusvälineiden takaisinmaksut uusiin investointeihin EIP:n lainavaltuuksien mukaisesti;

| 5. | muistuttaa, että järjestäytynyt yhteistyö unionin elinten (komissio ja EIP) kesken ja myös muiden elinten kanssa on todennäköisesti tehokkaampaa kuin tasaväkinen kilpailu; |
| --- | --- |

5.

muistuttaa, että järjestäytynyt yhteistyö unionin elinten (komissio ja EIP) kesken ja myös muiden elinten kanssa on todennäköisesti tehokkaampaa kuin tasaväkinen kilpailu;

| 6. | kehottaa EIP:tä kohdentamaan varansa strategisesti kunkin jäsenvaltion erityistarpeisiin valtuuksiensa rajoissa; |
| --- | --- |

6.

kehottaa EIP:tä kohdentamaan varansa strategisesti kunkin jäsenvaltion erityistarpeisiin valtuuksiensa rajoissa;

| 7. | painottaa tarvetta hyödyntää paremmin komission ja EIR:n/EIP-ryhmän olemassa olevia yhteisiä aloitteita, kuten JEREMIE-aloitetta, joilla rahoitetaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä yhdessä rakennerahastojen kanssa (ELENA tai EPEC mukaan lukien) teknisten ja rahoitukseen liittyvien neuvontapalvelujen tarjoamiseksi, sekä Progress-ohjelman ja Jasmine-toimen kaltaisia aloitteita mikroluottohankkeiden rahoittamiseksi etenkin sellaisilla unionin alueilla, joilla työttömien on äärimmäisen vaikea löytää töitä; kannustaa samalla komissiota antamaan EIP:n/EIR:n käyttöön riittävät talousarviovarat tätä tarkoitusta varten, jotta näistä ohjelmista rahoitettujen hankkeiden määrää voidaan kasvattaa; |
| --- | --- |

7.

painottaa tarvetta hyödyntää paremmin komission ja EIR:n/EIP-ryhmän olemassa olevia yhteisiä aloitteita, kuten JEREMIE-aloitetta, joilla rahoitetaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä yhdessä rakennerahastojen kanssa (ELENA tai EPEC mukaan lukien) teknisten ja rahoitukseen liittyvien neuvontapalvelujen tarjoamiseksi, sekä Progress-ohjelman ja Jasmine-toimen kaltaisia aloitteita mikroluottohankkeiden rahoittamiseksi etenkin sellaisilla unionin alueilla, joilla työttömien on äärimmäisen vaikea löytää töitä; kannustaa samalla komissiota antamaan EIP:n/EIR:n käyttöön riittävät talousarviovarat tätä tarkoitusta varten, jotta näistä ohjelmista rahoitettujen hankkeiden määrää voidaan kasvattaa;

| 8. | toistaa pitävänsä tärkeänä, että EIP noudattaa vapaaehtoisesti voimassaolevia nk. Basel II -pääomavaatimuksia, sekä ehdottaa, että EIP täyttää myös tulevat Basel III -vaatimukset ottaen huomioon sen toiminnan erityispiirteet; |
| --- | --- |

8.

toistaa pitävänsä tärkeänä, että EIP noudattaa vapaaehtoisesti voimassaolevia nk. Basel II -pääomavaatimuksia, sekä ehdottaa, että EIP täyttää myös tulevat Basel III -vaatimukset ottaen huomioon sen toiminnan erityispiirteet;

| 9. | katsoo, että koska EIP:n on pankkina säilytettävä AAA-luottoluokituksensa, siihen ei saa kohdistua rahoitustoimia, jotka tavallisesti kuuluvat julkisyhteisön talousarvion investointeja koskevaan luokkaan, jollainen unionin talousarviosta puuttuu; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että koska EIP:n on pankkina säilytettävä AAA-luottoluokituksensa, siihen ei saa kohdistua rahoitustoimia, jotka tavallisesti kuuluvat julkisyhteisön talousarvion investointeja koskevaan luokkaan, jollainen unionin talousarviosta puuttuu;

| 10. | toistaa jo monena vuotena esittämänsä huomautuksen EIP:n vakavaraisuuteen kohdistuvan pankkivalvonnan tarpeellisuudesta; |
| --- | --- |

10.

toistaa jo monena vuotena esittämänsä huomautuksen EIP:n vakavaraisuuteen kohdistuvan pankkivalvonnan tarpeellisuudesta;

| 11. | ehdottaa, että tätä valvontaa






  i) | harjoittaa Euroopan keskuspankki Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 6 kohdan mukaisesti tai |
| --- | --- | --- |

11.

ehdottaa, että tätä valvontaa

i)

harjoittaa Euroopan keskuspankki Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 6 kohdan mukaisesti tai

| ii) | harjoitetaan tulevassa pankkiunionissa, josta komissio antoi tiedonannon 12. syyskuuta 2012 (3), tai |
| --- | --- |

ii)

harjoitetaan tulevassa pankkiunionissa, josta komissio antoi tiedonannon 12. syyskuuta 2012 (3), tai

| iii) | jos tämä ei ole mahdollista, sitä harjoittaa EIP:n vapaaehtoisen lähestymistavan pohjalta Euroopan pankkiviranomainen, joka voi toimia yhteistyössä yhden tai useamman kansallisen sääntelyviranomaisen kanssa, taikka vaihtoehtoisesti riippumaton tarkastaja; |
| --- | --- |

iii)

jos tämä ei ole mahdollista, sitä harjoittaa EIP:n vapaaehtoisen lähestymistavan pohjalta Euroopan pankkiviranomainen, joka voi toimia yhteistyössä yhden tai useamman kansallisen sääntelyviranomaisen kanssa, taikka vaihtoehtoisesti riippumaton tarkastaja;

pitää valitettavana, että komissio ei ole ehdottanut mitään tällaista, vaikka parlamentti on pyytänyt sitä ensimmäisen kerran jo vuonna 2007;

| 12. | pyytää komissiota takaamaan parlamentille, että EIP:n toiminnoissa noudatetaan kilpailusääntöjä, etenkin suhteessa muihin luottolaitoksiin; |
| --- | --- |

12.

pyytää komissiota takaamaan parlamentille, että EIP:n toiminnoissa noudatetaan kilpailusääntöjä, etenkin suhteessa muihin luottolaitoksiin;

| 13. | muistuttaa ehdotuksestaan, että unionista tulisi EIP:n jäsen; |
| --- | --- |

13.

muistuttaa ehdotuksestaan, että unionista tulisi EIP:n jäsen;

| 14. | katsoo, että tällä hetkellä ja niin kauan kuin yrityksille myönnettävien lainojen korkotaso vaihtelee huomattavasti euroalueen jäsenvaltioiden välillä EIP:n toimet ovat yhä tärkeämpiä unionin pyrkiessä ratkaisemaan ongelmaa; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että tällä hetkellä ja niin kauan kuin yrityksille myönnettävien lainojen korkotaso vaihtelee huomattavasti euroalueen jäsenvaltioiden välillä EIP:n toimet ovat yhä tärkeämpiä unionin pyrkiessä ratkaisemaan ongelmaa;

| 15. | katsoo, että EIP:n ja EU:n yhteisten rahoitusvälineiden kehittämiseksi olisi otettava ripeästi käyttöön tarkoituksenmukainen järjestelmä EIP:n toiminnan seuraamiseksi ja sen demokraattisen vastuuvelvollisuuden lisäämiseksi ottamalla parlamentti ja neuvosto mukaan; katsoo, että tämän järjestelmän avulla EIP:n olisi voitava jatkaa hankkeiden arviointia niiden omien ansioiden perusteella, jotta varmistetaan EIP:n pääomavarojen pitkän aikavälin kestävä käyttö, ja että järjestelmällä olisi puututtava ongelmaan, joka koskee hallintoyksiköiden, rahoituksen välittäjien ja lopullisten edunsaajien osaksi tulevaa liiallista hallintotaakkaa; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että EIP:n ja EU:n yhteisten rahoitusvälineiden kehittämiseksi olisi otettava ripeästi käyttöön tarkoituksenmukainen järjestelmä EIP:n toiminnan seuraamiseksi ja sen demokraattisen vastuuvelvollisuuden lisäämiseksi ottamalla parlamentti ja neuvosto mukaan; katsoo, että tämän järjestelmän avulla EIP:n olisi voitava jatkaa hankkeiden arviointia niiden omien ansioiden perusteella, jotta varmistetaan EIP:n pääomavarojen pitkän aikavälin kestävä käyttö, ja että järjestelmällä olisi puututtava ongelmaan, joka koskee hallintoyksiköiden, rahoituksen välittäjien ja lopullisten edunsaajien osaksi tulevaa liiallista hallintotaakkaa;

| 16. | suosittelee, että EIP:n/EU:n rahoitusvälineiden toteutuksen olisi perustuttava ennalta asetettuihin poliittisiin tavoitteisiin ja perusteisiin yhdistettynä avoimeen ja tehokkaaseen jälkikäteisraportointiin, jolla säilytetään EIP:n riippumattomuus hankkeiden valinnassa ja due diligence -prosessissa; |
| --- | --- |

16.

suosittelee, että EIP:n/EU:n rahoitusvälineiden toteutuksen olisi perustuttava ennalta asetettuihin poliittisiin tavoitteisiin ja perusteisiin yhdistettynä avoimeen ja tehokkaaseen jälkikäteisraportointiin, jolla säilytetään EIP:n riippumattomuus hankkeiden valinnassa ja due diligence -prosessissa;

| 17. | pitää myönteisenä Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevaa aloitetta ja kehottaa nopeuttamaan pilottivaiheen toteutusta ja arvioimaan joutuisasti sen tuloksia, jotta hankejoukkolainojen toinen vaihe voidaan käynnistää mahdollisimman pian; katsoo, että tällä aloitteella olisi edesautettava teollisuuden ja infrastruktuurien tasapainoista kehitystä kaikissa jäsenvaltioissa, eikä se saisi johtaa siihen, että unionin kehittyneimpien ja vähiten kehittyneiden julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ja hankerahoituksen markkinoiden erot voimistuvat; |
| --- | --- |

17.

pitää myönteisenä Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevaa aloitetta ja kehottaa nopeuttamaan pilottivaiheen toteutusta ja arvioimaan joutuisasti sen tuloksia, jotta hankejoukkolainojen toinen vaihe voidaan käynnistää mahdollisimman pian; katsoo, että tällä aloitteella olisi edesautettava teollisuuden ja infrastruktuurien tasapainoista kehitystä kaikissa jäsenvaltioissa, eikä se saisi johtaa siihen, että unionin kehittyneimpien ja vähiten kehittyneiden julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ja hankerahoituksen markkinoiden erot voimistuvat;

| 18. | katsoo, että EIP:n olisi pyrittävä osaltaan poistamaan korruptiota ja avoimuuden puutetta kaikissa unionin jäsenvaltioissa ja unionin ulkopuolisissa maissa, joissa se toimii, ja tätä varten sen olisi kerättävä relevantteja tietoja edunsaajista ja rahoituksen välittäjistä, kiinnitettävä erityishuomiota pk-yritysten luotonsaantimahdollisuuksiin ja niiden yhteyksiin paikalliseen talouteen sekä julkistettava maksujen kokonaismäärät, varojen saajien ja etenkin pk-yritysten lukumäärä ja niiden nimet sekä alueet ja alat, joille varoja on myönnetty; kehottaa EIP:tä lisäksi noudattamaan toiminnassaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 5 kohtaa, jossa edellytetään unionia edistämään kansainvälisen oikeuden tarkkaa noudattamista ja etenkin Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan periaatteiden kunnioittamista, minkä unionin tuomioistuin vahvisti asiassa Air Transport Association of America 21. joulukuuta 2011 antamassaan tuomiossa; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että EIP:n olisi pyrittävä osaltaan poistamaan korruptiota ja avoimuuden puutetta kaikissa unionin jäsenvaltioissa ja unionin ulkopuolisissa maissa, joissa se toimii, ja tätä varten sen olisi kerättävä relevantteja tietoja edunsaajista ja rahoituksen välittäjistä, kiinnitettävä erityishuomiota pk-yritysten luotonsaantimahdollisuuksiin ja niiden yhteyksiin paikalliseen talouteen sekä julkistettava maksujen kokonaismäärät, varojen saajien ja etenkin pk-yritysten lukumäärä ja niiden nimet sekä alueet ja alat, joille varoja on myönnetty; kehottaa EIP:tä lisäksi noudattamaan toiminnassaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 5 kohtaa, jossa edellytetään unionia edistämään kansainvälisen oikeuden tarkkaa noudattamista ja etenkin Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan periaatteiden kunnioittamista, minkä unionin tuomioistuin vahvisti asiassa Air Transport Association of America 21. joulukuuta 2011 antamassaan tuomiossa;

| 19. | kannustaa EIP:tä myös jatkamaan ponnistelujaan sen estämiseksi, ettei sen rahoitustoimien yhteydessä turvauduta offshore-rahoituskeskuksiin tai yhteistyöhaluttomiin oikeudenkäyttöalueisiin; pitää tässä yhteydessä tervetulleena komission suositusta perusteista sellaisten kolmansien maiden yksilöimiseksi, jotka eivät täytä hyvän hallintotavan vähimmäisvaatimuksia verotusalalla; katsoo, että komission olisi aloitettava keskustelu EIP:n kanssa sen varmistamiseksi, että näitä perusteita sovelletaan asianmukaisesti, kun valitaan hankkeita, edunsaajia ja välittäjiä; kehottaa äskettäisen kaivosalan tapauksen perusteella EIP:tä ilmoittamaan, mitä menettelyjä ja sääntöjä voidaan antaa vastaavissa tapauksissa tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

19.

kannustaa EIP:tä myös jatkamaan ponnistelujaan sen estämiseksi, ettei sen rahoitustoimien yhteydessä turvauduta offshore-rahoituskeskuksiin tai yhteistyöhaluttomiin oikeudenkäyttöalueisiin; pitää tässä yhteydessä tervetulleena komission suositusta perusteista sellaisten kolmansien maiden yksilöimiseksi, jotka eivät täytä hyvän hallintotavan vähimmäisvaatimuksia verotusalalla; katsoo, että komission olisi aloitettava keskustelu EIP:n kanssa sen varmistamiseksi, että näitä perusteita sovelletaan asianmukaisesti, kun valitaan hankkeita, edunsaajia ja välittäjiä; kehottaa äskettäisen kaivosalan tapauksen perusteella EIP:tä ilmoittamaan, mitä menettelyjä ja sääntöjä voidaan antaa vastaavissa tapauksissa tulevaisuudessa;

| 20. | muistuttaa, että rahoituksen puute on vain yksi mahdollinen investointien este ja että huono hallinto ja puutteellinen projektijohto voivat usein viivästyttää investointien täytäntöönpanoa; kannustaakin EIP:tä lisäämään entisestään teknistä ja rahoitukseen liittyvää neuvontaansa, rohkaisemaan pankkikumppaneita ja muita rahoituksen välittäjiä kehittämään itse teknisiä ja rahoitukseen liittyviä neuvontapalveluja sekä harkitsemaan parhaisiin käytäntöihin perustuvan ohjeiston antamista; |
| --- | --- |

20.

muistuttaa, että rahoituksen puute on vain yksi mahdollinen investointien este ja että huono hallinto ja puutteellinen projektijohto voivat usein viivästyttää investointien täytäntöönpanoa; kannustaakin EIP:tä lisäämään entisestään teknistä ja rahoitukseen liittyvää neuvontaansa, rohkaisemaan pankkikumppaneita ja muita rahoituksen välittäjiä kehittämään itse teknisiä ja rahoitukseen liittyviä neuvontapalveluja sekä harkitsemaan parhaisiin käytäntöihin perustuvan ohjeiston antamista;

| 21. | muistuttaa, että rahoituksen puute on erityisesti pk-yritysten tapauksessa useissa jäsenvaltioissa suurin ongelma; kehottaa tehostamaan EIP:n toimia pk-yritysten rahoituksen, yrittäjyyden ja viennin tukemiseksi, sillä ne ovat avain talouden elpymiseen; katsoo, että kaikkien toimien, joilla pyritään parantamaan pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksia, olisi täytettävä kolme pääasiallista edellytystä: i) riittävän tiheä verkosto, ii) EIP:n edullisin ehdoin tarjoamien lainojen kustannusten maksimaalinen siirto pk-yrityksille ja iii) mukauttaminen maakohtaisiin tarpeisiin ja unionin toimintapolitiikan tavoitteisiin; |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että rahoituksen puute on erityisesti pk-yritysten tapauksessa useissa jäsenvaltioissa suurin ongelma; kehottaa tehostamaan EIP:n toimia pk-yritysten rahoituksen, yrittäjyyden ja viennin tukemiseksi, sillä ne ovat avain talouden elpymiseen; katsoo, että kaikkien toimien, joilla pyritään parantamaan pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksia, olisi täytettävä kolme pääasiallista edellytystä: i) riittävän tiheä verkosto, ii) EIP:n edullisin ehdoin tarjoamien lainojen kustannusten maksimaalinen siirto pk-yrityksille ja iii) mukauttaminen maakohtaisiin tarpeisiin ja unionin toimintapolitiikan tavoitteisiin;

| 22. | kannustaa EIP:tä jatkamaan riskinjakovälineiden kehittämistä yhteistyössä komission kanssa unionin riskikapasiteetin ja EIP:n luotonantokyvyn optimoimiseksi; |
| --- | --- |

22.

kannustaa EIP:tä jatkamaan riskinjakovälineiden kehittämistä yhteistyössä komission kanssa unionin riskikapasiteetin ja EIP:n luotonantokyvyn optimoimiseksi;

| 23. | katsoo, että kansalliset julkiset rahoituslaitokset voivat parhaiten siirtää EIP:n edullisin ehdoin tarjoamien lainojen kustannukset pk-yrityksille; ehdottaa siksi, että EIP:n olisi jatkossakin toteutettava pk-yrityksille tarkoitetut rahoitusvälineet kansallisten julkisten laitosten kautta, jos nämä täyttävät sen asettamat luotonantovaatimukset; pitää myönteisinä pitkäaikaisten sijoittajien klubin toimia, joilla pyritään lisäämään yhteistyötä EIP:n ja tärkeimpien kansallisten julkisten laitosten kesken; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että kansalliset julkiset rahoituslaitokset voivat parhaiten siirtää EIP:n edullisin ehdoin tarjoamien lainojen kustannukset pk-yrityksille; ehdottaa siksi, että EIP:n olisi jatkossakin toteutettava pk-yrityksille tarkoitetut rahoitusvälineet kansallisten julkisten laitosten kautta, jos nämä täyttävät sen asettamat luotonantovaatimukset; pitää myönteisinä pitkäaikaisten sijoittajien klubin toimia, joilla pyritään lisäämään yhteistyötä EIP:n ja tärkeimpien kansallisten julkisten laitosten kesken;

| 24. | kannustaa komissiota ja EIP:tä lisäksi kehittämään pk-yrityksille tarkoitetun EIP:n lainaikkunan tällaisten kumppanien tarpeisiin, jotta pk-yrityksille tarkoitetut EIP-lainat voidaan ulottaa koskemaan myös sellaisia pieniä rahoituksen välittäjiä (ja pieniä pk-yrityksiä), joita ei tällä hetkellä palvella kovin hyvin niiden rajallisen luottoprofiilin vuoksi; |
| --- | --- |

24.

kannustaa komissiota ja EIP:tä lisäksi kehittämään pk-yrityksille tarkoitetun EIP:n lainaikkunan tällaisten kumppanien tarpeisiin, jotta pk-yrityksille tarkoitetut EIP-lainat voidaan ulottaa koskemaan myös sellaisia pieniä rahoituksen välittäjiä (ja pieniä pk-yrityksiä), joita ei tällä hetkellä palvella kovin hyvin niiden rajallisen luottoprofiilin vuoksi;

| 25. | kannustaa EIP-ryhmää ja komissiota tukemaan edelleen yhteisötaloutta ja nuoria yrittäjiä erilaisin tavoin, kuten räätälöidyin lainoin ja takuujärjestelyin, jotta hyvinvoinnin nykytaso voidaan säilyttää jäsenvaltioiden järjestäessä uudelleen julkista rahoitustaan; pitää erityisen myönteisenä uuden investointifoorumin käynnistämistä, joka mahdollistaa sellaisten yhteiskunnallisten yritysten rahoituksensaannin, jotka puuttuvat liiketoimintamalliensa avulla sosiaalisiin ongelmiin, ja kannustaa EIP:tä toimimaan tiiviissä yhteistyössä komission ja alan edustajien kanssa yhteiskunnallista yrittäjyyttä koskevan aloitteen yhteydessä; |
| --- | --- |

25.

kannustaa EIP-ryhmää ja komissiota tukemaan edelleen yhteisötaloutta ja nuoria yrittäjiä erilaisin tavoin, kuten räätälöidyin lainoin ja takuujärjestelyin, jotta hyvinvoinnin nykytaso voidaan säilyttää jäsenvaltioiden järjestäessä uudelleen julkista rahoitustaan; pitää erityisen myönteisenä uuden investointifoorumin käynnistämistä, joka mahdollistaa sellaisten yhteiskunnallisten yritysten rahoituksensaannin, jotka puuttuvat liiketoimintamalliensa avulla sosiaalisiin ongelmiin, ja kannustaa EIP:tä toimimaan tiiviissä yhteistyössä komission ja alan edustajien kanssa yhteiskunnallista yrittäjyyttä koskevan aloitteen yhteydessä;

| 26. | kehottaa EIP:tä tukemaan muun muassa kriisistä eniten kärsineitä jäsenvaltioita rahoittamalla toteutuskelpoisia toimia työllisyyden edistämiseksi ja talouden ohjaamiseksi kasvuraiteelle; muistuttaa, että EIP:n ja rakennerahastojen välinen yhteistyö on välttämätöntä vaikeuksissa olevissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan toteuttaa varmoja ja tuottavia julkisia ja yksityisiä investointeja ja infrastruktuurihankkeita; |
| --- | --- |

26.

kehottaa EIP:tä tukemaan muun muassa kriisistä eniten kärsineitä jäsenvaltioita rahoittamalla toteutuskelpoisia toimia työllisyyden edistämiseksi ja talouden ohjaamiseksi kasvuraiteelle; muistuttaa, että EIP:n ja rakennerahastojen välinen yhteistyö on välttämätöntä vaikeuksissa olevissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan toteuttaa varmoja ja tuottavia julkisia ja yksityisiä investointeja ja infrastruktuurihankkeita;

| 27. | pitää myönteisenä EIP:n rakenneohjelmien lainojen järjestelmää, josta rahoitetaan merkittävä osa kansallisten talousarvioiden yhteisrahoituksesta EU:n rakennerahastohankkeissa; kannustaa EIP:tä laajentamaan tätä tukea, jotta voidaan saada aikaan välttämättömiä investointeja talouskriisin vakavasti koettelemissa jäsenvaltioissa; huomauttaa kuitenkin, että tämä toimi olisi pidettävä erillään rakennerahastojen ohjelmista ja että se olisi lopetettava vähitellen kriisin päätyttyä; |
| --- | --- |

27.

pitää myönteisenä EIP:n rakenneohjelmien lainojen järjestelmää, josta rahoitetaan merkittävä osa kansallisten talousarvioiden yhteisrahoituksesta EU:n rakennerahastohankkeissa; kannustaa EIP:tä laajentamaan tätä tukea, jotta voidaan saada aikaan välttämättömiä investointeja talouskriisin vakavasti koettelemissa jäsenvaltioissa; huomauttaa kuitenkin, että tämä toimi olisi pidettävä erillään rakennerahastojen ohjelmista ja että se olisi lopetettava vähitellen kriisin päätyttyä;

| 28. | pitää myönteisenä EIP:n osuutta rahoitusvälineen kehittämisessä kulttuuri- ja koulutus- sekä luovalle sektorille ja katsoo, että sen olisi jatkettava kulttuuri- ja koulutustoimia tukevien aloitteiden kehittämistä; |
| --- | --- |

28.

pitää myönteisenä EIP:n osuutta rahoitusvälineen kehittämisessä kulttuuri- ja koulutus- sekä luovalle sektorille ja katsoo, että sen olisi jatkettava kulttuuri- ja koulutustoimia tukevien aloitteiden kehittämistä;

| 29. | kannustaa EIP:tä nykyisessä tiukan julkisen talouden tilanteessa jatkamaan rahoitustukeaan terveydenhuoltoalalle ja tukemaan erityisesti sairaalainfrastruktuurien rakentamista, korvaamista ja nykyaikaistamista; |
| --- | --- |

29.

kannustaa EIP:tä nykyisessä tiukan julkisen talouden tilanteessa jatkamaan rahoitustukeaan terveydenhuoltoalalle ja tukemaan erityisesti sairaalainfrastruktuurien rakentamista, korvaamista ja nykyaikaistamista;

| 30. | tukee EIP:n aikeita jatkaa tutkimus- ja innovaatiohankkeisiin investoimista erityisesti riskinjakorahoitusvälineen kautta ja Horisontti 2020 -ohjelmasta käsin ja keskittyä uuden, myös ympäristöystävällisen, teknologian markkinoille saattamiseen; kehottaa EIP:tä jatkamaan toimia unionin talouksien tutkimuksen ja innovoinnin kuilun umpeen kuromiseksi, koska se haittaa sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

30.

tukee EIP:n aikeita jatkaa tutkimus- ja innovaatiohankkeisiin investoimista erityisesti riskinjakorahoitusvälineen kautta ja Horisontti 2020 -ohjelmasta käsin ja keskittyä uuden, myös ympäristöystävällisen, teknologian markkinoille saattamiseen; kehottaa EIP:tä jatkamaan toimia unionin talouksien tutkimuksen ja innovoinnin kuilun umpeen kuromiseksi, koska se haittaa sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa pitkällä aikavälillä;

| 31. | kannustaa EIP:tä jatkamaan ponnistelujaan kehittää yhdessä komission kanssa innovatiivisia rahoitusvälineitä, joilla pyritään kaikin tavoin tehostamaan unionin rajallisten talousarviovarojen vipuvaikutusta, saamaan käyttöön yksityisiä rahoituslähteitä ja edistämään riskinjakovälineiden käyttöä unionin tärkeimpien investointien rahoittamiseksi muun muassa maatalouden, ilmastotoimien, energian ja resurssitehokkuuden, uusiutuvien energialähteiden, kestävien liikennemuotojen, innovoinnin, Euroopan laajuisten verkkojen sekä koulutuksen ja tutkimuksen aloilla sekä helpottamaan siirtymistä osaamiseen perustuvan kasvun ja kestävän kehityksen tielle, jolla unionista tulee kestävästi kilpailukykyinen; |
| --- | --- |

31.

kannustaa EIP:tä jatkamaan ponnistelujaan kehittää yhdessä komission kanssa innovatiivisia rahoitusvälineitä, joilla pyritään kaikin tavoin tehostamaan unionin rajallisten talousarviovarojen vipuvaikutusta, saamaan käyttöön yksityisiä rahoituslähteitä ja edistämään riskinjakovälineiden käyttöä unionin tärkeimpien investointien rahoittamiseksi muun muassa maatalouden, ilmastotoimien, energian ja resurssitehokkuuden, uusiutuvien energialähteiden, kestävien liikennemuotojen, innovoinnin, Euroopan laajuisten verkkojen sekä koulutuksen ja tutkimuksen aloilla sekä helpottamaan siirtymistä osaamiseen perustuvan kasvun ja kestävän kehityksen tielle, jolla unionista tulee kestävästi kilpailukykyinen;

| 32. | pitää myönteisenä EIP:n viime vuosina lisääntynyttä toimintaa energiatehokkuuden alalla ja kannustaa komissiota ja EIP:tä yhteistyöhön synergian hyödyntämisessä ja uusien yhteisten aloitteiden käynnistämisessä erityisesti, koska investointitarpeet ja äskettäin hyväksytyn energiatehokkuusdirektiivin tarjoamat mahdollisuudet ovat suuret; kehottaa EIP:tä tarkastelemaan muun muassa energiapalveluyritysten (ESCO) erityistä roolia, kun määritellään energiatehokkuutta koskevaa uutta yhteistä aloitetta; |
| --- | --- |

32.

pitää myönteisenä EIP:n viime vuosina lisääntynyttä toimintaa energiatehokkuuden alalla ja kannustaa komissiota ja EIP:tä yhteistyöhön synergian hyödyntämisessä ja uusien yhteisten aloitteiden käynnistämisessä erityisesti, koska investointitarpeet ja äskettäin hyväksytyn energiatehokkuusdirektiivin tarjoamat mahdollisuudet ovat suuret; kehottaa EIP:tä tarkastelemaan muun muassa energiapalveluyritysten (ESCO) erityistä roolia, kun määritellään energiatehokkuutta koskevaa uutta yhteistä aloitetta;

| 33. | pitää myönteisenä unionin ulkopuolisia toimia koskevien EIP:n valtuuksien tarkistamista; kannattaa EIP:n keskittymistä pitkän aikavälin vaurautta ja vakautta luoviin investointeihin unionin naapurimaissa, erityisesti Välimeren alueella ja unionin jäsenyyteen valmistautuvissa maissa, ja sen rahoitustukea yhteenliitännän, kasvun, ilmastonmuutoksen, eurooppalaisten suorien ulkomaisten investointien ja pk-yritysten aloilla; |
| --- | --- |

33.

pitää myönteisenä unionin ulkopuolisia toimia koskevien EIP:n valtuuksien tarkistamista; kannattaa EIP:n keskittymistä pitkän aikavälin vaurautta ja vakautta luoviin investointeihin unionin naapurimaissa, erityisesti Välimeren alueella ja unionin jäsenyyteen valmistautuvissa maissa, ja sen rahoitustukea yhteenliitännän, kasvun, ilmastonmuutoksen, eurooppalaisten suorien ulkomaisten investointien ja pk-yritysten aloilla;

| 34. | suosittaa, että EIP:lle annetaan paremmat mahdollisuudet hyödyntää unionin avustuksia ja että lisätään synergiaa unionin välineiden kanssa uusien valtuuksien puitteissa, ja kannustaa käyttämään unionin ulkopuolisissa toimissa enemmän innovatiivisia rahoitusvälineitä, kuten pk-yritysten oman pääoman ehtoisia instrumentteja ja riskinjakovälineitä, sekä tarjoamaan mahdollisuuksia mikroluottorahoitukseen; |
| --- | --- |

34.

suosittaa, että EIP:lle annetaan paremmat mahdollisuudet hyödyntää unionin avustuksia ja että lisätään synergiaa unionin välineiden kanssa uusien valtuuksien puitteissa, ja kannustaa käyttämään unionin ulkopuolisissa toimissa enemmän innovatiivisia rahoitusvälineitä, kuten pk-yritysten oman pääoman ehtoisia instrumentteja ja riskinjakovälineitä, sekä tarjoamaan mahdollisuuksia mikroluottorahoitukseen;

| 35. | pitää hyvinä EIP:n alueellisia aloitteita, etenkin Itämeren ja Tonavan alueilla, sillä niiden tavoitteena on parantaa näiden alueiden kokonaiskestävyyttä ja kilpailukykyä; pitää näitä aloitteita esimerkkeinä parhaista käytännöistä, kun harkitaan mahdollisuutta laajentaa tukea muille unionin alueille; |
| --- | --- |

35.

pitää hyvinä EIP:n alueellisia aloitteita, etenkin Itämeren ja Tonavan alueilla, sillä niiden tavoitteena on parantaa näiden alueiden kokonaiskestävyyttä ja kilpailukykyä; pitää näitä aloitteita esimerkkeinä parhaista käytännöistä, kun harkitaan mahdollisuutta laajentaa tukea muille unionin alueille;

| 36. | pitää myönteisenä EIP:n osallistumista eurooppalaiseen pankkialan koordinointialoitteeseen eli ns. Wienin aloitteeseen, jolla pyritään estämään rajat ylittävien pankkiryhmittymien laaja ja koordinoimaton vetäytyminen Keski- ja Itä-Euroopan maista ja Baltian alueelta, sekä sen osallistumista tulevaan kansainvälisten rahoituslaitosten yhteiseen Keski-, Itä- ja Kaakkois-Euroopan jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden elpymistä ja kasvua koskevaan toimintasuunnitelmaan; |
| --- | --- |

36.

pitää myönteisenä EIP:n osallistumista eurooppalaiseen pankkialan koordinointialoitteeseen eli ns. Wienin aloitteeseen, jolla pyritään estämään rajat ylittävien pankkiryhmittymien laaja ja koordinoimaton vetäytyminen Keski- ja Itä-Euroopan maista ja Baltian alueelta, sekä sen osallistumista tulevaan kansainvälisten rahoituslaitosten yhteiseen Keski-, Itä- ja Kaakkois-Euroopan jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden elpymistä ja kasvua koskevaan toimintasuunnitelmaan;

| 37. | kannustaa EIP:tä lisäämään edelleen ponnistelujaan lainanantotoimien toteuttamiseksi unionin ulkopuolella ja tehostamaan yhteistyötään muiden maailmanlaajuisten ja alueellisten kehityspankkien sekä jäsenvaltioiden kehitysrahoituslaitosten kanssa kustannusten vähentämiseksi ja resurssien käytön tehostamiseksi; |
| --- | --- |

37.

kannustaa EIP:tä lisäämään edelleen ponnistelujaan lainanantotoimien toteuttamiseksi unionin ulkopuolella ja tehostamaan yhteistyötään muiden maailmanlaajuisten ja alueellisten kehityspankkien sekä jäsenvaltioiden kehitysrahoituslaitosten kanssa kustannusten vähentämiseksi ja resurssien käytön tehostamiseksi;

| 38. | toteaa, että komission on määrä ehdottaa, että perustetaan unionin ulkoista yhteistyötä ja kehitysapupolitiikkaa käsittelevä foorumi, jossa EIP:n olisi toimittava erityistehtävässään ”EU:n pankkina” ja komission sekä Euroopan ulkosuhdehallinnon luonnollisena kumppanina, kun foorumissa tuetaan unionin ulkopolitiikan tavoitteita ja tarjotaan teknistä ja rahoitukseen liittyvää asiantuntemusta; |
| --- | --- |

38.

toteaa, että komission on määrä ehdottaa, että perustetaan unionin ulkoista yhteistyötä ja kehitysapupolitiikkaa käsittelevä foorumi, jossa EIP:n olisi toimittava erityistehtävässään ”EU:n pankkina” ja komission sekä Euroopan ulkosuhdehallinnon luonnollisena kumppanina, kun foorumissa tuetaan unionin ulkopolitiikan tavoitteita ja tarjotaan teknistä ja rahoitukseen liittyvää asiantuntemusta;

| 39. | muistuttaa, että välineitä yhdisteltäessä on tärkeää maksimoida myös muista lähteistä kuin unionin talousarviosta peräisin olevien niukkojen talousarviovarojen yhdistäminen ja varmistaa unionin toimintalinjojen ja sääntöjen noudattaminen; |
| --- | --- |

39.

muistuttaa, että välineitä yhdisteltäessä on tärkeää maksimoida myös muista lähteistä kuin unionin talousarviosta peräisin olevien niukkojen talousarviovarojen yhdistäminen ja varmistaa unionin toimintalinjojen ja sääntöjen noudattaminen;

| 40. | kannustaa EIP:tä hyödyntämään mahdollisuuksien mukaan EBRD:n kanssa tehtävän tiiviin yhteistyön synnyttämää synergiaa; |
| --- | --- |

40.

kannustaa EIP:tä hyödyntämään mahdollisuuksien mukaan EBRD:n kanssa tehtävän tiiviin yhteistyön synnyttämää synergiaa;

| 41. | pitää vihreän talouden pääomapulan vallitessa hyvinä EIP:n toimia, joilla pyritään tukemaan unionin siirtymistä kohti älykkäämpää, vihreämpää ja kestävämpää taloutta; |
| --- | --- |

41.

pitää vihreän talouden pääomapulan vallitessa hyvinä EIP:n toimia, joilla pyritään tukemaan unionin siirtymistä kohti älykkäämpää, vihreämpää ja kestävämpää taloutta;

| 42. | kehottaa EIP:tä noudattamaan Århusin yleissopimusta ja asetuksia (EY) N:o 1367/2006 ja (EY) N:o 1049/2001 ja perustamaan julkisen asiakirjarekisterin, jota tarvitaan turvaamaan oikeus tutustua asiakirjoihin, myös EIP:n globaalilainojen lopullisten edunsaajien osalta; |
| --- | --- |

42.

kehottaa EIP:tä noudattamaan Århusin yleissopimusta ja asetuksia (EY) N:o 1367/2006 ja (EY) N:o 1049/2001 ja perustamaan julkisen asiakirjarekisterin, jota tarvitaan turvaamaan oikeus tutustua asiakirjoihin, myös EIP:n globaalilainojen lopullisten edunsaajien osalta;

| 43. | palauttaa mieliin, että EIP:n vastuulla on turvata muun muassa ympäristöä, työoloja ja sosiaalisia oikeuksia, avoimuutta, julkisia hankintoja ja ihmisoikeuksia koskeva unionin säännöstö; |
| --- | --- |

43.

palauttaa mieliin, että EIP:n vastuulla on turvata muun muassa ympäristöä, työoloja ja sosiaalisia oikeuksia, avoimuutta, julkisia hankintoja ja ihmisoikeuksia koskeva unionin säännöstö;

| 44. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan investointipankille sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

44.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan investointipankille sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0119.

(2)  EUVL L 280, 27.10.2011, s. 1.

(3)  COM(2012)0510.

---

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/106

---

P7_TA(2013)0058

Laos: Sombath Somphonen tapaus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 Laosista: Sombath Somphonen tapaus (2013/2535(RSP))

(2016/C 024/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Laosista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Laosista,

| — | ottaa huomioon Laosista vastaavan YK:n ihmisoikeusvaltuutetun tiedottajan 21. joulukuuta 2012 antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Laosista vastaavan YK:n ihmisoikeusvaltuutetun tiedottajan 21. joulukuuta 2012 antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon korkean edustajan Catherine Ashtonin tiedottajan 21. joulukuuta 2012 antaman lausunnon Sombath Somphonen katoamisesta Laosissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean edustajan Catherine Ashtonin tiedottajan 21. joulukuuta 2012 antaman lausunnon Sombath Somphonen katoamisesta Laosissa,

| — | ottaa huomioon Yhdysvaltojen ulkoministerin Hillary Clintonin 16. tammikuuta 2013 antaman lausunnon laosilaisen kansalaisaktivistin Sombath Somphonen katoamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdysvaltojen ulkoministerin Hillary Clintonin 16. tammikuuta 2013 antaman lausunnon laosilaisen kansalaisaktivistin Sombath Somphonen katoamisesta,

| — | ottaa huomioon Laosin ulkoministerin 19. joulukuuta 2012 antaman lausunnon ja Laosin YK-suurlähettilään 4. tammikuuta 2013 antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Laosin ulkoministerin 19. joulukuuta 2012 antaman lausunnon ja Laosin YK-suurlähettilään 4. tammikuuta 2013 antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon monien Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien jäsenten kirjeet sekä 17. tammikuuta 2013 Laosin pääministerille lähetetyn 65 kansalaisjärjestön yhteisen avoimen kirjeen, joka koskee Sombath Somphonen katoamista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon monien Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien jäsenten kirjeet sekä 17. tammikuuta 2013 Laosin pääministerille lähetetyn 65 kansalaisjärjestön yhteisen avoimen kirjeen, joka koskee Sombath Somphonen katoamista,

| — | ottaa huomioon Aasian ihmisoikeus- ja kehitysyhteistyöfoorumin 4. tammikuuta 2013 päivätyn kirjeen Asean-valtioiden hallitustenvälisen ihmisoikeustoimikunnan puheenjohtajalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Aasian ihmisoikeus- ja kehitysyhteistyöfoorumin 4. tammikuuta 2013 päivätyn kirjeen Asean-valtioiden hallitustenvälisen ihmisoikeustoimikunnan puheenjohtajalle,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat vuodelta 2008, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat vuodelta 2008,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen yleissopimuksen kaikkien henkilöiden suojelemiseksi tahdonvastaiselta katoamiselta, jonka allekirjoittajavaltio Laos on, ja 18. joulukuuta 1992 annetun YK:n julistuksen kaikkien henkilöiden suojaamiseksi tahdonvastaisilta katoamisilta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen yleissopimuksen kaikkien henkilöiden suojelemiseksi tahdonvastaiselta katoamiselta, jonka allekirjoittajavaltio Laos on, ja 18. joulukuuta 1992 annetun YK:n julistuksen kaikkien henkilöiden suojaamiseksi tahdonvastaisilta katoamisilta,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan YK:n kansainvälisen yleissopimuksen vuodelta 1966, jonka Laos on ratifioinut 2009, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan YK:n kansainvälisen yleissopimuksen vuodelta 1966, jonka Laos on ratifioinut 2009,

| — | ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 Laosista tehdyn YK:n ihmisoikeusneuvoston yleisen määräaikaisarvioinnin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 Laosista tehdyn YK:n ihmisoikeusneuvoston yleisen määräaikaisarvioinnin,

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 1997 tehdyn EU:n ja Laosin demokraattisen kansantasavallan välisen yhteistyösopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 1997 tehdyn EU:n ja Laosin demokraattisen kansantasavallan välisen yhteistyösopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | toteaa, että Sombath Somphone, johtava yhteiskunnan kehittämisen ja nuorisokoulutuksen parissa toimiva henkilö, katosi 15. joulukuuta 2012 Laosin pääkaupungissa Vientianessa; toteaa, että Sombath Somphonen perheeltä saadun videotallenteen mukaan hänet nähtiin viimeksi katoamispäivänään paikallispoliisin seurassa Thadeaun poliisin toimipisteen luona noin kello 18.00 ja että siviilipukuiset miehet kuljettivat hänet pois autolla; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Sombath Somphone, johtava yhteiskunnan kehittämisen ja nuorisokoulutuksen parissa toimiva henkilö, katosi 15. joulukuuta 2012 Laosin pääkaupungissa Vientianessa; toteaa, että Sombath Somphonen perheeltä saadun videotallenteen mukaan hänet nähtiin viimeksi katoamispäivänään paikallispoliisin seurassa Thadeaun poliisin toimipisteen luona noin kello 18.00 ja että siviilipukuiset miehet kuljettivat hänet pois autolla;

| B. | ottaa huomioon, että Laosin hallitus vahvisti 19. joulukuuta 2012 antamassaan lausunnossa, että turvallisuuskamera on tallentanut välikohtauksen; toteaa, että viranomaiset väittävät, että hän joutui sieppauksen uhriksi henkilökohtaisten tai taloudellisten kiistojen vuoksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Laosin hallitus vahvisti 19. joulukuuta 2012 antamassaan lausunnossa, että turvallisuuskamera on tallentanut välikohtauksen; toteaa, että viranomaiset väittävät, että hän joutui sieppauksen uhriksi henkilökohtaisten tai taloudellisten kiistojen vuoksi;

| C. | ottaa huomioon, että YK ja 65 kansainvälistä ihmisoikeusjärjestöä pelkäävät Sombath Somphonen joutuneen mahdollisesti työnsä vuoksi tahdonvastaisen katoamisen uhriksi ja ovat hyvin huolestuneita hänen turvallisuudestaan sekä siitä, että Laosin viranomaiset, jotka tutkivat hänen katoamistaan, eivät ole edistyneet asiassa eivätkä antaneet siitä tietoja; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että YK ja 65 kansainvälistä ihmisoikeusjärjestöä pelkäävät Sombath Somphonen joutuneen mahdollisesti työnsä vuoksi tahdonvastaisen katoamisen uhriksi ja ovat hyvin huolestuneita hänen turvallisuudestaan sekä siitä, että Laosin viranomaiset, jotka tutkivat hänen katoamistaan, eivät ole edistyneet asiassa eivätkä antaneet siitä tietoja;

| D. | toteaa, että Sombath Somphonen perhe ei ole pystynyt tavoittamaan häntä kyseisen päivän jälkeen toistuvista paikallisviranomaisille esittämistään vetoomuksista sekä lähialueilla suorittamistaan etsinnöistä huolimatta; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Sombath Somphonen perhe ei ole pystynyt tavoittamaan häntä kyseisen päivän jälkeen toistuvista paikallisviranomaisille esittämistään vetoomuksista sekä lähialueilla suorittamistaan etsinnöistä huolimatta;

| E. | toteaa, että Sombath Somphone on erittäin arvostettu ja hyvin tunnettu laajasta kestävää ja oikeudenmukaista kehitystä koskevasta tutkimustyöstään sekä erityisesti vuonna 1996 perustetusta osallistavan kehityksen koulutuskeskuksesta; ottaa huomioon, että hänelle myönnettiin Ramon Magsaysay -palkinto johtajuudesta vuonna 2005; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Sombath Somphone on erittäin arvostettu ja hyvin tunnettu laajasta kestävää ja oikeudenmukaista kehitystä koskevasta tutkimustyöstään sekä erityisesti vuonna 1996 perustetusta osallistavan kehityksen koulutuskeskuksesta; ottaa huomioon, että hänelle myönnettiin Ramon Magsaysay -palkinto johtajuudesta vuonna 2005;

| F. | toteaa, että lokakuussa 2012 Sombath Somphone oli Laosin kansallisen järjestelykomitean jäsenenä mukana järjestämässä yhdeksättä Aasian ja Euroopan välistä kansalaisfoorumia ennen Asemin yhdeksättä kokousta ja hän oli myös yksi tärkeimmistä puhujista; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että lokakuussa 2012 Sombath Somphone oli Laosin kansallisen järjestelykomitean jäsenenä mukana järjestämässä yhdeksättä Aasian ja Euroopan välistä kansalaisfoorumia ennen Asemin yhdeksättä kokousta ja hän oli myös yksi tärkeimmistä puhujista;

| G. | panee merkille, että joukko Asean-maiden kansanedustajia vieraili Laosissa 14.–18. tammikuuta 2013 tekemässä tiedusteluja Sombath Somphonesta; |
| --- | --- |

G.

panee merkille, että joukko Asean-maiden kansanedustajia vieraili Laosissa 14.–18. tammikuuta 2013 tekemässä tiedusteluja Sombath Somphonesta;

| H. | panee merkille, että Laosissa loukataan perusoikeuksia, erityisesti lehdistön ja tiedotusvälineiden vapautta, uskonnon vapautta, kokoontumisvapautta, akateemista vapautta sekä vähemmistöjen oikeuksia; |
| --- | --- |

H.

panee merkille, että Laosissa loukataan perusoikeuksia, erityisesti lehdistön ja tiedotusvälineiden vapautta, uskonnon vapautta, kokoontumisvapautta, akateemista vapautta sekä vähemmistöjen oikeuksia;

| 1. | ilmaisee syvän huolensa Sombath Somphonen katoamisesta, turvallisuudesta ja hyvinvoinnista; |
| --- | --- |

1.

ilmaisee syvän huolensa Sombath Somphonen katoamisesta, turvallisuudesta ja hyvinvoinnista;

| 2. | on huolestunut Sombath Somphonen katoamisen tutkimisen hitaudesta ja avoimuuden puutteesta; kehottaa Laosin viranomaisia suorittamaan tutkimukset täsmällisesti, avoimesti ja perusteellisesti kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön mukaisia velvoitteitaan noudattaen; |
| --- | --- |

2.

on huolestunut Sombath Somphonen katoamisen tutkimisen hitaudesta ja avoimuuden puutteesta; kehottaa Laosin viranomaisia suorittamaan tutkimukset täsmällisesti, avoimesti ja perusteellisesti kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön mukaisia velvoitteitaan noudattaen;

| 3. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa seuraamaan tarkasti Sombath Somphonen katoamiseen liittyviä Laosin hallituksen tutkimuksia; |
| --- | --- |

3.

kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa seuraamaan tarkasti Sombath Somphonen katoamiseen liittyviä Laosin hallituksen tutkimuksia;

| 4. | pyytää Laosin viranomaisia vahvistamaan julkisesti kestävän kehityksen ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden puolesta tehtävän työn laillisuuden ja oikeutuksen Sombath Somphonen tapauksen kaltaisiin tapauksiin liittyvän pelottelun torjumiseksi; |
| --- | --- |

4.

pyytää Laosin viranomaisia vahvistamaan julkisesti kestävän kehityksen ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden puolesta tehtävän työn laillisuuden ja oikeutuksen Sombath Somphonen tapauksen kaltaisiin tapauksiin liittyvän pelottelun torjumiseksi;

| 5. | suhtautuu myönteisesti Asean-maiden kansanedustajien ryhmän tammikuussa 2013 Laosiin tekemään matkaan Sombath Somphonea koskevien tietojen hankkimiseksi ja kehottaa Asean-maiden ihmisoikeustoimikuntaa perustamaan tutkimuskomitean selvittämään Sombath Somphonen tahdonvastaiseen katoamiseen liittyviä tapahtumia; |
| --- | --- |

5.

suhtautuu myönteisesti Asean-maiden kansanedustajien ryhmän tammikuussa 2013 Laosiin tekemään matkaan Sombath Somphonea koskevien tietojen hankkimiseksi ja kehottaa Asean-maiden ihmisoikeustoimikuntaa perustamaan tutkimuskomitean selvittämään Sombath Somphonen tahdonvastaiseen katoamiseen liittyviä tapahtumia;

| 6. | kehottaa EU:ta sisällyttämään Laosin YK:n ihmisoikeusneuvoston 22. istuntoa koskeviin painopisteisiinsä; |
| --- | --- |

6.

kehottaa EU:ta sisällyttämään Laosin YK:n ihmisoikeusneuvoston 22. istuntoa koskeviin painopisteisiinsä;

| 7. | korostaa, että Laosin viranomaisten olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet mielivaltaisten kiinniottojen ja salaisten pidätysten lopettamiseksi; kehottaa niitä tekemään tahdonvastaisesta katoamisesta rikoksen ja ratifioimaan kansainvälisen yleissopimuksen kaikkien henkilöiden suojelemiseksi tahdonvastaiselta katoamiselta; korostaa, että tahdonvastaiset katoamiset ovat selkeä perusihmisoikeuksien ja perusvapauksien loukkaus; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että Laosin viranomaisten olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet mielivaltaisten kiinniottojen ja salaisten pidätysten lopettamiseksi; kehottaa niitä tekemään tahdonvastaisesta katoamisesta rikoksen ja ratifioimaan kansainvälisen yleissopimuksen kaikkien henkilöiden suojelemiseksi tahdonvastaiselta katoamiselta; korostaa, että tahdonvastaiset katoamiset ovat selkeä perusihmisoikeuksien ja perusvapauksien loukkaus;

| 8. | kehottaa Laosin hallitusta kunnioittamaan sananvapautta, kokoontumisvapautta ja vähemmistön oikeuksia ja suojelemaan uskonnon- tai vakaumuksenvapautta sekä kumoamaan kaikki kyseisten oikeuksien rajoitukset 21. syyskuuta 2010 tehdyn YK:n ihmisoikeusneuvoston yleisen määräaikaisarvioinnin mukaisesti; |
| --- | --- |

8.

kehottaa Laosin hallitusta kunnioittamaan sananvapautta, kokoontumisvapautta ja vähemmistön oikeuksia ja suojelemaan uskonnon- tai vakaumuksenvapautta sekä kumoamaan kaikki kyseisten oikeuksien rajoitukset 21. syyskuuta 2010 tehdyn YK:n ihmisoikeusneuvoston yleisen määräaikaisarvioinnin mukaisesti;

| 9. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Asean-valtioiden sihteeristölle, Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetulle, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille sekä Laosin hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

9.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Asean-valtioiden sihteeristölle, Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetulle, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille sekä Laosin hallitukselle ja parlamentille.

---

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/108 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/108

---

P7_TA(2013)0059

Ihmisoikeusaktivistien pidätykset Zimbabwessa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 ihmisoikeusaktivistien pidätyksistä Zimbabwessa (2013/2536(RSP))

(2016/C 024/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Zimbabwesta ja erityisesti viimeisimmän, 17. tammikuuta 2013 annetun päätöslauselman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Zimbabwesta ja erityisesti viimeisimmän, 17. tammikuuta 2013 annetun päätöslauselman (1),

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön välisen Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön välisen Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus),

| — | ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2012 annetut Euroopan unionin neuvoston päätelmät Zimbabwesta sekä neuvoston täytäntöönpanopäätöksen 2012/124/YUTP Zimbabween kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2012 annetut Euroopan unionin neuvoston päätelmät Zimbabwesta sekä neuvoston täytäntöönpanopäätöksen 2012/124/YUTP Zimbabween kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä,

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin 15. helmikuuta 2011 antaman EU:n julkilausuman Zimbabwesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin 15. helmikuuta 2011 antaman EU:n julkilausuman Zimbabwesta,

| — | ottaa huomioon Zimbabwen tasavallassa olevan EU:n edustuston 17. elokuuta 2012 ja 12. marraskuuta 2012 antamat julkilausumat, jotka koskivat ihmisoikeuksien puolustajien ahdistelemista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Zimbabwen tasavallassa olevan EU:n edustuston 17. elokuuta 2012 ja 12. marraskuuta 2012 antamat julkilausumat, jotka koskivat ihmisoikeuksien puolustajien ahdistelemista,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun 24. toukokuuta 2012 ja 29. toukokuuta 2012 antamat julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun 24. toukokuuta 2012 ja 29. toukokuuta 2012 antamat julkilausumat,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston edustajan 18. tammikuuta 2013 antaman julkilausuman ihmisoikeuksien puolustajia vastaan vaalien kynnyksellä tehdyistä iskuista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston edustajan 18. tammikuuta 2013 antaman julkilausuman ihmisoikeuksien puolustajia vastaan vaalien kynnyksellä tehdyistä iskuista,

| — | ottaa huomioon YK:n 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhannen vaihteen julistuksen, jossa asetetaan vuosituhannen kehitystavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhannen vaihteen julistuksen, jossa asetetaan vuosituhannen kehitystavoitteet,

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 1981 julkaistun Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan, jonka Zimbabwe on ratifioinut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 1981 julkaistun Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan, jonka Zimbabwe on ratifioinut,

| — | ottaa huomioon tammikuussa 2007 julkaistun demokratiaa, vaaleja ja hallintotapaa koskevan Afrikan peruskirjan, jonka Zimbabwe on ratifioinut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tammikuussa 2007 julkaistun demokratiaa, vaaleja ja hallintotapaa koskevan Afrikan peruskirjan, jonka Zimbabwe on ratifioinut,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen vuodelta 1948, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen vuodelta 1948,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien vuonna 1998 antaman julistuksen ihmisoikeuksien puolustajista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien vuonna 1998 antaman julistuksen ihmisoikeuksien puolustajista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajien ja Robert Mugaben Zanu PF -puolueen poliittisten vastustajien pelottelu, mielivaltaiset pidätykset, oikeudellinen ajojahti ja katoamiset ovat selvästi lisääntyneet, kun vaalit ovat lähestymässä; ottaa huomioon, että kohteina on ollut monia MDC-puolueen jäseniä ja kansanedustajia ja sen keskeisiä johtohahmoja, kuten energiaministeri Elton Mangoma, toinen sisäministeri Theresa Makone ja Zimbabwen parlamentin erotettu puhemies Lovemore Moyo; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajien ja Robert Mugaben Zanu PF -puolueen poliittisten vastustajien pelottelu, mielivaltaiset pidätykset, oikeudellinen ajojahti ja katoamiset ovat selvästi lisääntyneet, kun vaalit ovat lähestymässä; ottaa huomioon, että kohteina on ollut monia MDC-puolueen jäseniä ja kansanedustajia ja sen keskeisiä johtohahmoja, kuten energiaministeri Elton Mangoma, toinen sisäministeri Theresa Makone ja Zimbabwen parlamentin erotettu puhemies Lovemore Moyo;

| B. | ottaa huomioon, että Zimbabwen ihmisoikeusyhdistyksen kansallinen toimitusjohtaja ja Zimbabwen kriisikoalition puheenjohtaja Okay Machisa pidätettiin 14. tammikuuta 2013; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Zimbabwen ihmisoikeusyhdistyksen kansallinen toimitusjohtaja ja Zimbabwen kriisikoalition puheenjohtaja Okay Machisa pidätettiin 14. tammikuuta 2013;

| C. | toteaa, että Okay Machisaa syytettiin valheiden julkaisemisesta, väärentämisestä ja petoksesta ja siten (kodifioidun ja uudistetun) rikoslain 31, 136 ja 137 pykälän rikkomisesta ja että hänen väitettiin yrittäneen petkuttaa rekisteriviranomaista väärentämällä rekisteröityneitä äänestäjiä koskevia todistuksia; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että Okay Machisaa syytettiin valheiden julkaisemisesta, väärentämisestä ja petoksesta ja siten (kodifioidun ja uudistetun) rikoslain 31, 136 ja 137 pykälän rikkomisesta ja että hänen väitettiin yrittäneen petkuttaa rekisteriviranomaista väärentämällä rekisteröityneitä äänestäjiä koskevia todistuksia;

| D. | ottaa huomioon, että Okay Machisa oli pidätettynä Hararen ja Rhodesvillen poliisiasemilla; toteaa, että korkein oikeus vapautti hänet kohtuuttomia takuita vastaan; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Okay Machisa oli pidätettynä Hararen ja Rhodesvillen poliisiasemilla; toteaa, että korkein oikeus vapautti hänet kohtuuttomia takuita vastaan;

| E. | toteaa, että kaksi muutakin ihmisoikeusyhdistyksen jäsentä, koulutusohjelmista vastaava Leo Chamahwinya ja Highfieldsin paikallisjaoston puheenjohtaja Dorcas Shereni joutuivat myös mielivaltaisesti pidätetyiksi ja oikeudellisen ajojahdin kohteiksi; toteaa, että he olivat vangittuina 4. helmikuuta 2013 saakka rauhantuomioistuimen 21. tammikuuta 2013 tekemän päätöksen nojalla; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että kaksi muutakin ihmisoikeusyhdistyksen jäsentä, koulutusohjelmista vastaava Leo Chamahwinya ja Highfieldsin paikallisjaoston puheenjohtaja Dorcas Shereni joutuivat myös mielivaltaisesti pidätetyiksi ja oikeudellisen ajojahdin kohteiksi; toteaa, että he olivat vangittuina 4. helmikuuta 2013 saakka rauhantuomioistuimen 21. tammikuuta 2013 tekemän päätöksen nojalla;

| F. | toteaa, että Machisan, Chamahwinyan ja Sherenin pidätysten jälkeen poliisi teki ratsian ihmisoikeusyhdistyksen tiloihin 13. joulukuuta 2012; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Machisan, Chamahwinyan ja Sherenin pidätysten jälkeen poliisi teki ratsian ihmisoikeusyhdistyksen tiloihin 13. joulukuuta 2012;

| G. | toteaa, että pidätykset tehtiin vain muutama viikko sen jälkeen, kun ihmisoikeusyhdistys oli ilmoittanut poliisin tekemien raakuuksien lisääntymisestä Zimbabwessa ja vaatinut toimivaltaisilta viranomaisilta pikaisia toimia näiden ihmisoikeusloukkausten lopettamiseksi; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että pidätykset tehtiin vain muutama viikko sen jälkeen, kun ihmisoikeusyhdistys oli ilmoittanut poliisin tekemien raakuuksien lisääntymisestä Zimbabwessa ja vaatinut toimivaltaisilta viranomaisilta pikaisia toimia näiden ihmisoikeusloukkausten lopettamiseksi;

| H. | pitää hälyttävänä, että poliisi teki 5. marraskuuta 2012 ratsian järjestelmällisen väkivallan ja kidutuksen uhreille lääkinnällistä hoitoa ja neuvontaa tarjoavan rekisteröidyn CSU-lääkintäklinikan tiloihin ja pidätti kolme klinikan työntekijää ilman virallisia syytteitä; |
| --- | --- |

H.

pitää hälyttävänä, että poliisi teki 5. marraskuuta 2012 ratsian järjestelmällisen väkivallan ja kidutuksen uhreille lääkinnällistä hoitoa ja neuvontaa tarjoavan rekisteröidyn CSU-lääkintäklinikan tiloihin ja pidätti kolme klinikan työntekijää ilman virallisia syytteitä;

| I. | toteaa, että yhdistymis-, kokoontumis- ja ilmaisunvapaus kuuluvat aina demokratian olennaisiin tekijöihin erityisesti kun maan perustuslain laatimista ollaan viemässä päätökseen ja valmistaudutaan demokraattisiin vaaleihin; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että yhdistymis-, kokoontumis- ja ilmaisunvapaus kuuluvat aina demokratian olennaisiin tekijöihin erityisesti kun maan perustuslain laatimista ollaan viemässä päätökseen ja valmistaudutaan demokraattisiin vaaleihin;

| J. | toteaa, että poliisi teki vuonna 2012 ratsioita zimbabwelaisten kansalaisjärjestöjen tiloihin ja että kohteina olivat muun muassa Zimbabwen ihmisoikeusyhdistys, hoitoa ja neuvontaa tarjoava CSU-klinikka, Zimbabwen ihmisoikeuksia puolustavien kansalaisjärjestöjen foorumi, vaaliresurssikeskus ERC sekä Zimbabwen homoseksuaalien yhdistys GALZ; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että poliisi teki vuonna 2012 ratsioita zimbabwelaisten kansalaisjärjestöjen tiloihin ja että kohteina olivat muun muassa Zimbabwen ihmisoikeusyhdistys, hoitoa ja neuvontaa tarjoava CSU-klinikka, Zimbabwen ihmisoikeuksia puolustavien kansalaisjärjestöjen foorumi, vaaliresurssikeskus ERC sekä Zimbabwen homoseksuaalien yhdistys GALZ;

| K. | ottaa huomioon, että maahan muodostettiin vuonna 2009 koalitiohallitus sen jälkeen kun Zanu PF ja MDC olivat sopineet syyskuussa vallanjaosta päästäkseen lukkiutuneesta poliittisesta tilanteesta ja lopettaakseen ihmisoikeusloukkaukset vuonna 2008 pidettyjen parlamenttivaalien ja presidentinvaalien jälkeen; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että maahan muodostettiin vuonna 2009 koalitiohallitus sen jälkeen kun Zanu PF ja MDC olivat sopineet syyskuussa vallanjaosta päästäkseen lukkiutuneesta poliittisesta tilanteesta ja lopettaakseen ihmisoikeusloukkaukset vuonna 2008 pidettyjen parlamenttivaalien ja presidentinvaalien jälkeen;

| L. | toteaa, että kansallisen yhtenäisyyden hallitus GNU ilmoitti tekemässään kattavassa poliittisessa sopimuksessa (GPA), että se aikoo laatia uuden perustuslain, kunnioittaa ihmisoikeuksia ja poliittisen toiminnan vapautta sekä elvyttää talouden; toteaa, että vaikka maan hallitus on vaatinut EU:ta lopettamaan rajoittavat toimenpiteet, se ei ole kyennyt täyttämään GPA:n mukaisia sitoumuksiaan, on vaikeuksissa maan vakauttamisessa eikä ole kyennyt pohjustamaan demokratiaan siirtymistä uskottavilla vaaleilla, koska Zanu PF jarruttaa asioita tahallisesti; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että kansallisen yhtenäisyyden hallitus GNU ilmoitti tekemässään kattavassa poliittisessa sopimuksessa (GPA), että se aikoo laatia uuden perustuslain, kunnioittaa ihmisoikeuksia ja poliittisen toiminnan vapautta sekä elvyttää talouden; toteaa, että vaikka maan hallitus on vaatinut EU:ta lopettamaan rajoittavat toimenpiteet, se ei ole kyennyt täyttämään GPA:n mukaisia sitoumuksiaan, on vaikeuksissa maan vakauttamisessa eikä ole kyennyt pohjustamaan demokratiaan siirtymistä uskottavilla vaaleilla, koska Zanu PF jarruttaa asioita tahallisesti;

| M. | toteaa, että tehokas ihmisoikeuskomitea merkitsisi tärkeää vaihetta GPA:n sekä rauhanomaisiin ja uskottaviin vaaleihin tähtäävän sovitun etenemissuunnitelman täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että tehokas ihmisoikeuskomitea merkitsisi tärkeää vaihetta GPA:n sekä rauhanomaisiin ja uskottaviin vaaleihin tähtäävän sovitun etenemissuunnitelman täytäntöönpanossa;

| N. | toteaa, että hyvää hallintoa, poliittisiin virkoihin sovellettavaa avoimuutta ja ihmisoikeuksia koskevia määräyksiä on noudatettava Cotonoun sopimuksen 11 b, 96 ja 97 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että hyvää hallintoa, poliittisiin virkoihin sovellettavaa avoimuutta ja ihmisoikeuksia koskevia määräyksiä on noudatettava Cotonoun sopimuksen 11 b, 96 ja 97 artiklan mukaisesti;

| O. | toteaa, että maan taloudellinen elpyminen on vielä heikkoa ja että tietyt valtion toimet uhkaavat unionin ja Zimbabwen tulevia taloussuhteita; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että maan taloudellinen elpyminen on vielä heikkoa ja että tietyt valtion toimet uhkaavat unionin ja Zimbabwen tulevia taloussuhteita;

| 1. | tuomitsee ihmisoikeusloukkausten jatkumisen, kuten ihmisoikeusaktivistien poliittisen pelottelun, ahdistelun ja mielivaltaiset pidätykset; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee ihmisoikeusloukkausten jatkumisen, kuten ihmisoikeusaktivistien poliittisen pelottelun, ahdistelun ja mielivaltaiset pidätykset;

| 2. | kehottaa Zimbabwen viranomaisia vapauttamaan kaikki ihmisoikeusaktivismin vuoksi pidätetyt ihmisoikeuksien puolustajat, lopettamaan oikeudellisen ajojahdin ja tutkimaan perusteellisesti ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistuneet väärinkäytökset; |
| --- | --- |

2.

kehottaa Zimbabwen viranomaisia vapauttamaan kaikki ihmisoikeusaktivismin vuoksi pidätetyt ihmisoikeuksien puolustajat, lopettamaan oikeudellisen ajojahdin ja tutkimaan perusteellisesti ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistuneet väärinkäytökset;

| 3. | kehottaa Zimbabwen viranomaisia vapauttamaan Dorcas Sherenin ja Leo Chamahwinyan välittömästi ja ehdoitta; |
| --- | --- |

3.

kehottaa Zimbabwen viranomaisia vapauttamaan Dorcas Sherenin ja Leo Chamahwinyan välittömästi ja ehdoitta;

| 4. | kehottaa Zimbabwen viranomaisia takaamaan Okay Machisan, Leo Chamahwinyan, Dorcas Sherenin ja Faith Mamutsen fyysisen ja henkisen koskemattomuuden kaikissa olosuhteissa; |
| --- | --- |

4.

kehottaa Zimbabwen viranomaisia takaamaan Okay Machisan, Leo Chamahwinyan, Dorcas Sherenin ja Faith Mamutsen fyysisen ja henkisen koskemattomuuden kaikissa olosuhteissa;

| 5. | kehottaa Zimbabwea noudattamaan YK:n yleiskokouksessa vuonna 1998 hyväksyttyä julistusta ihmisoikeuksien puolustajista ja erityisesti julistuksen 1 artiklaa, jossa todetaan, että jokaisella on oikeus yksinään tai yhdessä muiden kanssa pyrkiä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelemiseen ja toteutumiseen ja edistää niitä kansallisella ja kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Zimbabwea noudattamaan YK:n yleiskokouksessa vuonna 1998 hyväksyttyä julistusta ihmisoikeuksien puolustajista ja erityisesti julistuksen 1 artiklaa, jossa todetaan, että jokaisella on oikeus yksinään tai yhdessä muiden kanssa pyrkiä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelemiseen ja toteutumiseen ja edistää niitä kansallisella ja kansainvälisellä tasolla;

| 6. | muistuttaa, että Zimbabwe sitoutui GPA:ssa varmistamaan, että niin sen lainsäädäntö kuin sen menettelyt ja käytänteetkin ovat ihmisoikeuksia koskevien kansainvälisten periaatteiden ja kansainvälisen oikeuden mukaisia; |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että Zimbabwe sitoutui GPA:ssa varmistamaan, että niin sen lainsäädäntö kuin sen menettelyt ja käytänteetkin ovat ihmisoikeuksia koskevien kansainvälisten periaatteiden ja kansainvälisen oikeuden mukaisia;

| 7. | kehottaa kansallisen yhtenäisyyden hallitusta muuttamaan sortavia lakeja – kuten tietojen saatavuutta ja yksityisyyden suojaa koskevaa lakia, yleistä järjestystä ja turvallisuutta koskevaa lakia sekä (kodifioitua ja uudistettua) rikoslakia – ennen parlamenttivaalien pitämistä, koska näitä lakeja on käytetty perusoikeuksien tuntuvaan rajoittamiseen; |
| --- | --- |

7.

kehottaa kansallisen yhtenäisyyden hallitusta muuttamaan sortavia lakeja – kuten tietojen saatavuutta ja yksityisyyden suojaa koskevaa lakia, yleistä järjestystä ja turvallisuutta koskevaa lakia sekä (kodifioitua ja uudistettua) rikoslakia – ennen parlamenttivaalien pitämistä, koska näitä lakeja on käytetty perusoikeuksien tuntuvaan rajoittamiseen;

| 8. | on huolissaan siitä, että Zimbabwen oikeusjärjestelmää ei ole toistaiseksi muutettu, vaikka sen katsotaan yleisesti suosivan voimakkaasti Zanu PF -puoluetta; |
| --- | --- |

8.

on huolissaan siitä, että Zimbabwen oikeusjärjestelmää ei ole toistaiseksi muutettu, vaikka sen katsotaan yleisesti suosivan voimakkaasti Zanu PF -puoluetta;

| 9. | kannattaa vaaleihin liittyen ihmisoikeuskomitean aktiivista osallistumista, johon annettiin valtuudet äskettäin julkaistussa vaalilain muutoksessa; katsoo, että ihmisoikeuskomitean olisi käsiteltävä riippumattomasti ja avoimesti kiireellisiä ihmisoikeuskysymyksiä ja että komitean odotetaan tutkivaan ihmisoikeuskanteita, antavan neuvoja ihmisoikeuksia suosivasta lainsäädännöstä sekä yleisesti ottaen edistävän ja suojelevan ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

9.

kannattaa vaaleihin liittyen ihmisoikeuskomitean aktiivista osallistumista, johon annettiin valtuudet äskettäin julkaistussa vaalilain muutoksessa; katsoo, että ihmisoikeuskomitean olisi käsiteltävä riippumattomasti ja avoimesti kiireellisiä ihmisoikeuskysymyksiä ja että komitean odotetaan tutkivaan ihmisoikeuskanteita, antavan neuvoja ihmisoikeuksia suosivasta lainsäädännöstä sekä yleisesti ottaen edistävän ja suojelevan ihmisoikeuksia;

| 10. | antaa tunnustusta Zimbabwen ihmisoikeuskomitean perustamisesta, mutta on huolissaan siitä, ettei komitealle ole annettu merkittäviä valmiuksia itsenäiseen toimintaan ja maan kiireellisiä ihmisoikeuskysymyksiä koskevien tavoitteiden saavuttamiseen; |
| --- | --- |

10.

antaa tunnustusta Zimbabwen ihmisoikeuskomitean perustamisesta, mutta on huolissaan siitä, ettei komitealle ole annettu merkittäviä valmiuksia itsenäiseen toimintaan ja maan kiireellisiä ihmisoikeuskysymyksiä koskevien tavoitteiden saavuttamiseen;

| 11. | kehottaa Zimbabwen hallitusta toteuttamaan tarvittavat toimet, joita ovat muun muassa oikeusvaltion periaatteiden, demokratian ja ihmisoikeuksien kunnioituksen palauttaminen sekä etenkin rauhanomaisen ja uskottavan perustuslakia koskevan kansanäänestyksen ja vaalien järjestäminen yleisesti hyväksyttyjen kansainvälisten standardien mukaisesti; |
| --- | --- |

11.

kehottaa Zimbabwen hallitusta toteuttamaan tarvittavat toimet, joita ovat muun muassa oikeusvaltion periaatteiden, demokratian ja ihmisoikeuksien kunnioituksen palauttaminen sekä etenkin rauhanomaisen ja uskottavan perustuslakia koskevan kansanäänestyksen ja vaalien järjestäminen yleisesti hyväksyttyjen kansainvälisten standardien mukaisesti;

| 12. | kehottaa tässä yhteydessä eteläisen Afrikan kehitysyhteisöä (SADC) aktiivisempaan osallistumiseen; katsoo, että tällä alueellisella organisaatiolla on merkittävä rooli GPA:n takaajana, mukaan luettuna sopimuksen ja etenkin sen 13 artiklan täytäntöönpano, jotta voidaan varmistaa, että poliisi ja muut turvallisuusjoukot eivät toimi yhtä puoluetta suosivasti; |
| --- | --- |

12.

kehottaa tässä yhteydessä eteläisen Afrikan kehitysyhteisöä (SADC) aktiivisempaan osallistumiseen; katsoo, että tällä alueellisella organisaatiolla on merkittävä rooli GPA:n takaajana, mukaan luettuna sopimuksen ja etenkin sen 13 artiklan täytäntöönpano, jotta voidaan varmistaa, että poliisi ja muut turvallisuusjoukot eivät toimi yhtä puoluetta suosivasti;

| 13. | kehottaa SADC:tä arvioimaan Zimabwen ihmisoikeustilannetta sekä omia demokraattisten vaalien hallinnoimista koskevia periaatteitaan ja ohjeitaan ennen kuin maassa pidetään seuraavat vaalit; |
| --- | --- |

13.

kehottaa SADC:tä arvioimaan Zimabwen ihmisoikeustilannetta sekä omia demokraattisten vaalien hallinnoimista koskevia periaatteitaan ja ohjeitaan ennen kuin maassa pidetään seuraavat vaalit;

| 14. | kehottaa turvautumaan kansainvälisiin tarkkailijoihin, etenkin SADC:n ja yleisafrikkalaisen parlamentin tarkkailijoihin aikaisessa vaiheessa ja riittävässä määrin; kehottaa tarkkailijoita kenttätyöhön ennen vaaleja ja vaalien jälkeen väkivallan ja pelottelun havaitsemiseksi ja tekemään tällöin yhteistyötä ihmisoikeuskomitean kanssa; |
| --- | --- |

14.

kehottaa turvautumaan kansainvälisiin tarkkailijoihin, etenkin SADC:n ja yleisafrikkalaisen parlamentin tarkkailijoihin aikaisessa vaiheessa ja riittävässä määrin; kehottaa tarkkailijoita kenttätyöhön ennen vaaleja ja vaalien jälkeen väkivallan ja pelottelun havaitsemiseksi ja tekemään tällöin yhteistyötä ihmisoikeuskomitean kanssa;

| 15. | kannattaa EU:n nykyisiä kohdennettuja toimenpiteitä, joilla reagoidaan Zimbabwen poliittiseen tilanteeseen ja ihmisoikeustilanteeseen, sekä vuosittaisia päätöksiä, joiden avulla EU voi seurata tiiviisti Zimbabwen hallituksen keulahahmojen toimintaa; kehottaa kansallisen yhtenäisyyden hallitusta toteuttamaan tarvittavat toimet, jotta EU:n soveltamat rajoittavat toimenpiteet voidaan ajan mittaan keskeyttää; |
| --- | --- |

15.

kannattaa EU:n nykyisiä kohdennettuja toimenpiteitä, joilla reagoidaan Zimbabwen poliittiseen tilanteeseen ja ihmisoikeustilanteeseen, sekä vuosittaisia päätöksiä, joiden avulla EU voi seurata tiiviisti Zimbabwen hallituksen keulahahmojen toimintaa; kehottaa kansallisen yhtenäisyyden hallitusta toteuttamaan tarvittavat toimet, jotta EU:n soveltamat rajoittavat toimenpiteet voidaan ajan mittaan keskeyttää;

| 16. | kehottaa Hararessa olevaa EU:n edustustoa jatkamaan avunantoa Zimbabwen kansallisen yhtenäisyyden hallitukselle maan ihmisoikeustilanteen kohentamiseksi, jotta maassa voidaan pitää rauhanomaiset ja uskottavat vaalit soveltaen normeja, joita EU odottaa kaikkien kauppakumppaneidensa noudattavan; |
| --- | --- |

16.

kehottaa Hararessa olevaa EU:n edustustoa jatkamaan avunantoa Zimbabwen kansallisen yhtenäisyyden hallitukselle maan ihmisoikeustilanteen kohentamiseksi, jotta maassa voidaan pitää rauhanomaiset ja uskottavat vaalit soveltaen normeja, joita EU odottaa kaikkien kauppakumppaneidensa noudattavan;

| 17. | pitää valitettavana, että neljän itäisen ja eteläisen Afrikan maan, mukaan luettuna Zimbabwe, kanssa tehdyssä väliaikaisessa talouskumppanuussopimuksessa ei ole vahvaa ihmisoikeuslauseketta; vaatii jälleen kerran, että EU:n tekemiin kauppasopimuksiin on sisällytettävä sitovia ihmisoikeuslausekkeita, joista ei neuvotella; kehottaa komissiota asettamaan tämän yhdeksi ensisijaiseksi tavoitteeksi kun näiden neljän maan kanssa neuvotellaan täysimittaisesta talouskumppanuussopimuksesta; |
| --- | --- |

17.

pitää valitettavana, että neljän itäisen ja eteläisen Afrikan maan, mukaan luettuna Zimbabwe, kanssa tehdyssä väliaikaisessa talouskumppanuussopimuksessa ei ole vahvaa ihmisoikeuslauseketta; vaatii jälleen kerran, että EU:n tekemiin kauppasopimuksiin on sisällytettävä sitovia ihmisoikeuslausekkeita, joista ei neuvotella; kehottaa komissiota asettamaan tämän yhdeksi ensisijaiseksi tavoitteeksi kun näiden neljän maan kanssa neuvotellaan täysimittaisesta talouskumppanuussopimuksesta;

| 18. | tähdentää, että Euroopan unionin kehitysyhteistyön keskeytystä olisi tässä tilanteessa jatkettava (Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisesti), mutta huomauttaa, että Euroopan unioni on edelleen sitoutunut tukemaan paikallista väestöä; |
| --- | --- |

18.

tähdentää, että Euroopan unionin kehitysyhteistyön keskeytystä olisi tässä tilanteessa jatkettava (Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisesti), mutta huomauttaa, että Euroopan unioni on edelleen sitoutunut tukemaan paikallista väestöä;

| 19. | kehottaa Maailmanpankkia ja Zimbabwea noudattamaan kansainvälisen oikeuden päätöksiä; |
| --- | --- |

19.

kehottaa Maailmanpankkia ja Zimbabwea noudattamaan kansainvälisen oikeuden päätöksiä;

| 20. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, Zimbabwen hallitukselle ja parlamentille, eteläisen Afrikan kehitysyhteisön maiden hallituksille, Maailmanpankille, Kansainyhteisön pääsihteerille ja yleisafrikkalaiselle parlamentille. |
| --- | --- |

20.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, Zimbabwen hallitukselle ja parlamentille, eteläisen Afrikan kehitysyhteisön maiden hallituksille, Maailmanpankille, Kansainyhteisön pääsihteerille ja yleisafrikkalaiselle parlamentille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0024.

---

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/111 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/111

---

P7_TA(2013)0060

Äskettäiset hyökkäykset terveystyöntekijöitä vastaan Pakistanissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. helmikuuta 2013 äskettäisistä hyökkäyksistä lääketieteellisiä avustustyöntekijöitä vastaan Pakistanissa (2013/2537(RSP))

(2016/C 024/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Pakistanista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Pakistanista,

| — | ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön WHO:n ja Unicefin 18. joulukuuta 2012 antamat julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön WHO:n ja Unicefin 18. joulukuuta 2012 antamat julkilausumat,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Lapsille erikoisasema EU:n ulkoisissa toimissa” (COM(2008)0055), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Lapsille erikoisasema EU:n ulkoisissa toimissa” (COM(2008)0055),

| — | ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2012 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista maailmassa ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla, mukaan luettuina vaikutukset EU:n strategiseen ihmisoikeuspolitiikkaan (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2012 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista maailmassa ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla, mukaan luettuina vaikutukset EU:n strategiseen ihmisoikeuspolitiikkaan (1),

| — | ottaa huomioon maaliskuussa 2012 vahvistetun EU:n ja Pakistanin välisen viisivuotisen toimintasuunnitelman, jonka painopisteisiin kuuluvat muun muassa hyvä hallintotapa, yhteistyö naisten voimaannuttamisen alalla sekä ihmisoikeuksia koskeva vuoropuhelu, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maaliskuussa 2012 vahvistetun EU:n ja Pakistanin välisen viisivuotisen toimintasuunnitelman, jonka painopisteisiin kuuluvat muun muassa hyvä hallintotapa, yhteistyö naisten voimaannuttamisen alalla sekä ihmisoikeuksia koskeva vuoropuhelu,

| — | ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2012 hyväksytyt neuvoston päätelmät, joissa muistutettiin unionin odotuksista, jotka koskevat ihmisoikeuksien edistämistä ja kunnioittamista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2012 hyväksytyt neuvoston päätelmät, joissa muistutettiin unionin odotuksista, jotka koskevat ihmisoikeuksien edistämistä ja kunnioittamista,

| — | ottaa huomioon Pakistanin vuonna 1994 käynnistämän kansallisen ohjelman polion hävittämiseksi; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pakistanin vuonna 1994 käynnistämän kansallisen ohjelman polion hävittämiseksi;

| — | ottaa huomioon WHO:n maailmanlaajuisen polion hävittämistä koskevan ohjelman ja WHO:n uuden polion hävittämistä ja loppupeliä koskevan strategisen suunnitelman (2013–2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon WHO:n maailmanlaajuisen polion hävittämistä koskevan ohjelman ja WHO:n uuden polion hävittämistä ja loppupeliä koskevan strategisen suunnitelman (2013–2018),

| — | ottaa huomioon humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että WHO:n mukaan Pakistan on yksi kolmesta maasta, joissa polio on yhä endeeminen, ja että vuonna 2011 Pakistanissa todettiin 198 tartuntaa; ottaa huomioon, että WHO:n mukaan epäonnistuminen polion pysähdyttämisessä merkitsisi vakavaa terveysriskiä alueella ja sen ulkopuolella, sillä polio on erittäin tarttuva tauti; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että WHO:n mukaan Pakistan on yksi kolmesta maasta, joissa polio on yhä endeeminen, ja että vuonna 2011 Pakistanissa todettiin 198 tartuntaa; ottaa huomioon, että WHO:n mukaan epäonnistuminen polion pysähdyttämisessä merkitsisi vakavaa terveysriskiä alueella ja sen ulkopuolella, sillä polio on erittäin tarttuva tauti;

| B. | ottaa huomioon, että 1. tammikuuta 2013 kuusi lääketieteellistä avustustyöntekijää ja yksi lääkäri ammuttiin heidän matkustaessaan kotiin yhteisökeskuksesta, jossa he olivat työskennelleet eräälle kansalaisjärjestölle luoteisella Swabin alueella, joka sijaitsee noin 75 kilometriä luoteeseen pääkaupungista Islamabadista; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että 1. tammikuuta 2013 kuusi lääketieteellistä avustustyöntekijää ja yksi lääkäri ammuttiin heidän matkustaessaan kotiin yhteisökeskuksesta, jossa he olivat työskennelleet eräälle kansalaisjärjestölle luoteisella Swabin alueella, joka sijaitsee noin 75 kilometriä luoteeseen pääkaupungista Islamabadista;

| C. | ottaa huomioon, että 17.–19. joulukuuta 2012 yhdeksän Pakistanin polion hävittämisohjelmassa toimivaa terveysalan työntekijää, kuusi heistä naisia, ammuttiin Karachissa ja Peshwarissa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että 17.–19. joulukuuta 2012 yhdeksän Pakistanin polion hävittämisohjelmassa toimivaa terveysalan työntekijää, kuusi heistä naisia, ammuttiin Karachissa ja Peshwarissa;

| D. | ottaa huomioon, että 29. tammikuuta 2013 poliisi, joka suojeli YK:n suojelemaa poliorokotustiimiä, surmattiin Swabin lähellä ja että 31. tammikuuta 2013 kaksi poliorokotustyöntekijää kuoli maamiinan räjähdyksessä Luoteis-Pakistanissa, vaikka ei ole selvää, oliko räjähdyksessä kyse kohdistetusta hyökkäyksestä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 29. tammikuuta 2013 poliisi, joka suojeli YK:n suojelemaa poliorokotustiimiä, surmattiin Swabin lähellä ja että 31. tammikuuta 2013 kaksi poliorokotustyöntekijää kuoli maamiinan räjähdyksessä Luoteis-Pakistanissa, vaikka ei ole selvää, oliko räjähdyksessä kyse kohdistetusta hyökkäyksestä;

| E. | ottaa huomioon, että heinäkuussa 2012 tehdyssä hyökkäyksessä haavoittuivat Karachissa polion vastaisessa ohjelmassa avustava ghanalainen WHO:n lääkäri ja tämän autonkuljettaja; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että heinäkuussa 2012 tehdyssä hyökkäyksessä haavoittuivat Karachissa polion vastaisessa ohjelmassa avustava ghanalainen WHO:n lääkäri ja tämän autonkuljettaja;

| F. | ottaa huomioon, että arvelujen mukaan kaikki nämä hyökkäykset liittyvät ohjelmaan, jossa Pakistanin lapsille annetaan poliorokote; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että arvelujen mukaan kaikki nämä hyökkäykset liittyvät ohjelmaan, jossa Pakistanin lapsille annetaan poliorokote;

| G. | ottaa huomioon, että viimeisimmät murhat saivat WHO:n ja Unicefin keskeyttämään poliokampanjansa Pakistanissa; ottaa huomioon, että myös Pakistanin hallitus sekä Sindhin ja Khybein provinssit ovat tilapäisesti keskeyttäneet rokotuskampanjat, koska ne ovat huolissaan terveysalan työntekijöiden turvallisuudesta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että viimeisimmät murhat saivat WHO:n ja Unicefin keskeyttämään poliokampanjansa Pakistanissa; ottaa huomioon, että myös Pakistanin hallitus sekä Sindhin ja Khybein provinssit ovat tilapäisesti keskeyttäneet rokotuskampanjat, koska ne ovat huolissaan terveysalan työntekijöiden turvallisuudesta;

| H. | ottaa huomioon, että Pakistanin hallitus on julistanut polion kansalliseksi hätätilaksi ja on parhaillaan suorittamassa poliorokotuskampanjaa pyrkien sen avulla hävittämään tämän taudin alueeltaan; ottaa huomioon, että kansainvälisesti tätä kampanjaa tukevat WHO, Unicef ja muut toimijat ja että se on osa maailmanlaajuista aloitetta polion hävittämiseksi; ottaa huomioon, että rokotukset kohdistuvat 33 miljoonaan lapseen, että työssä on mukana satoja tuhansia terveysalan työntekijöitä, monet heistä naisia, jotka antavat rokotuksia kaikkialla maassa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Pakistanin hallitus on julistanut polion kansalliseksi hätätilaksi ja on parhaillaan suorittamassa poliorokotuskampanjaa pyrkien sen avulla hävittämään tämän taudin alueeltaan; ottaa huomioon, että kansainvälisesti tätä kampanjaa tukevat WHO, Unicef ja muut toimijat ja että se on osa maailmanlaajuista aloitetta polion hävittämiseksi; ottaa huomioon, että rokotukset kohdistuvat 33 miljoonaan lapseen, että työssä on mukana satoja tuhansia terveysalan työntekijöitä, monet heistä naisia, jotka antavat rokotuksia kaikkialla maassa;

| I. | ottaa huomioon, että Pakistanissa terveydenhuoltoalan osuus sekä liittovaltion että maakuntien talousarvioista on alle 0,3 prosenttia; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Pakistanissa terveydenhuoltoalan osuus sekä liittovaltion että maakuntien talousarvioista on alle 0,3 prosenttia;

| J. | ottaa huomioon, että suurin osa terveysalan työntekijöihin kohdistuneista hyökkäyksistä on tehty maan luoteisosassa lähellä militanttien tukikohtia ja niillä uskotaan olevan kytköksiä Taliban-liikkeeseen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että suurin osa terveysalan työntekijöihin kohdistuneista hyökkäyksistä on tehty maan luoteisosassa lähellä militanttien tukikohtia ja niillä uskotaan olevan kytköksiä Taliban-liikkeeseen;

| K. | ottaa huomioon, että tällaiset hyökkäykset riistävät Pakistanin lapsilta oikeuden elämän pelastavaan terveydenhoitoon ja asettavat heidät alttiiksi taudille, joka aiheuttaa elinikäisen vamman; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että tällaiset hyökkäykset riistävät Pakistanin lapsilta oikeuden elämän pelastavaan terveydenhoitoon ja asettavat heidät alttiiksi taudille, joka aiheuttaa elinikäisen vamman;

| L. | ottaa huomioon, että viimeaikaisten hyökkäysten syynä näyttää olevan rokotuskampanjoiden vastustus islamististen ääriryhmien keskuudessa, jotka väittävät, että rokotusten tarkoituksena on tehdä muslimilapset hedelmättömiksi; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että viimeaikaisten hyökkäysten syynä näyttää olevan rokotuskampanjoiden vastustus islamististen ääriryhmien keskuudessa, jotka väittävät, että rokotusten tarkoituksena on tehdä muslimilapset hedelmättömiksi;

| M. | ottaa huomioon, että rikollisten toimiensa oikeuttamiseksi Taliban-liike on käyttänyt tekosyynä sitä, että aiemmin ulkomaiset tiedustelupalvelut ovat käyttäneet paikallisia rokotustiimejä tietojen keräämiseen eri puolilla maata; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että rikollisten toimiensa oikeuttamiseksi Taliban-liike on käyttänyt tekosyynä sitä, että aiemmin ulkomaiset tiedustelupalvelut ovat käyttäneet paikallisia rokotustiimejä tietojen keräämiseen eri puolilla maata;

| N. | ottaa huomioon, että kouluttajiin ja terveydenhuollon työntekijöihin yhä useammin kohdistuvista iskuista ovat vastuussa militantit islamistiryhmät, kuten Tehreek-e-Talibanin (TTP) ja Jundullahin, jotka vastustavat polion vastaisia toimia Pakistanissa ja pitävät niitä keinona edistää ulkomaisia liberaaleja tavoitteita; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että kouluttajiin ja terveydenhuollon työntekijöihin yhä useammin kohdistuvista iskuista ovat vastuussa militantit islamistiryhmät, kuten Tehreek-e-Talibanin (TTP) ja Jundullahin, jotka vastustavat polion vastaisia toimia Pakistanissa ja pitävät niitä keinona edistää ulkomaisia liberaaleja tavoitteita;

| O. | ottaa huomioon, että murhat ovat merkki avustustyöntekijöiden kasvavasta turvattomuudesta Pakistanissa; ottaa huomioon, että Aid Worker Security Databasen vuoden 2012 raportin mukaan Pakistan on yksi viidestä avustustyöntekijöille vaarallisimmasta maasta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että murhat ovat merkki avustustyöntekijöiden kasvavasta turvattomuudesta Pakistanissa; ottaa huomioon, että Aid Worker Security Databasen vuoden 2012 raportin mukaan Pakistan on yksi viidestä avustustyöntekijöille vaarallisimmasta maasta;

| P. | ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöillä ja avustustyöntekijöillä on keskeinen rooli monilla Pakistanin alueilla ja maakunnissa, erityisesti heimoalueilla, joilla hallitus ei ole kyennyt tarjoamaan palveluja kuten terveysklinikoita ja kouluja; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöillä ja avustustyöntekijöillä on keskeinen rooli monilla Pakistanin alueilla ja maakunnissa, erityisesti heimoalueilla, joilla hallitus ei ole kyennyt tarjoamaan palveluja kuten terveysklinikoita ja kouluja;

| Q. | ottaa huomioon, että suurin osa hyökkäysten uhreista on terveysalan henkilöstöä, etenkin naisia, ja hyökkäykset noudattavat Taliban-taistelijoiden käytäntöä hyökätä naispuolisia työntekijöitä ja edustajia vastaan ja siten viestittää, että naiset eivät saa työskennellä kodin ulkopuolella; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että suurin osa hyökkäysten uhreista on terveysalan henkilöstöä, etenkin naisia, ja hyökkäykset noudattavat Taliban-taistelijoiden käytäntöä hyökätä naispuolisia työntekijöitä ja edustajia vastaan ja siten viestittää, että naiset eivät saa työskennellä kodin ulkopuolella;

| 1. | tuomitsee jyrkästi monet viime kuukausina tapahtuneet murhat ja hyökkäykset terveysalan työntekijöitä ja heitä suojelemaan asetettua turvallisuushenkilöstöä vastaan; korostaa, että näillä hyökkäyksillä Pakistanin kaikkein haavoittuvimmalta väestönosalta, lapsilta, riistetään oikeus perustaviin elämää suojaaviin toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee jyrkästi monet viime kuukausina tapahtuneet murhat ja hyökkäykset terveysalan työntekijöitä ja heitä suojelemaan asetettua turvallisuushenkilöstöä vastaan; korostaa, että näillä hyökkäyksillä Pakistanin kaikkein haavoittuvimmalta väestönosalta, lapsilta, riistetään oikeus perustaviin elämää suojaaviin toimenpiteisiin;

| 2. | ilmaisee osanottonsa uhrien perheille; |
| --- | --- |

2.

ilmaisee osanottonsa uhrien perheille;

| 3. | pitää myönteisenä, että Pakistanin hallitus ja kansalaisyhteiskunta ovat laajasti tuominneet hyökkäykset; |
| --- | --- |

3.

pitää myönteisenä, että Pakistanin hallitus ja kansalaisyhteiskunta ovat laajasti tuominneet hyökkäykset;

| 4. | kehottaa Pakistanin hallitusta tuomaan viime kuukausina hyökkäyksiin syyllistyneet oikeuden eteen; |
| --- | --- |

4.

kehottaa Pakistanin hallitusta tuomaan viime kuukausina hyökkäyksiin syyllistyneet oikeuden eteen;

| 5. | ihailee niiden terveysalan työntekijöiden, joista monet ovat naisia, rohkeutta ja päättäväisyyttä, jotka suuresta vaarasta huolimatta työskentelevät epäitsekkäästi polion hävittämiseksi ja muiden terveyspalvelujen tarjoamiseksi Pakistanin lapsille; |
| --- | --- |

5.

ihailee niiden terveysalan työntekijöiden, joista monet ovat naisia, rohkeutta ja päättäväisyyttä, jotka suuresta vaarasta huolimatta työskentelevät epäitsekkäästi polion hävittämiseksi ja muiden terveyspalvelujen tarjoamiseksi Pakistanin lapsille;

| 6. | korostaa, että avustustyöntekijöiden on saatava toimia turvallisessa ympäristössä; on erittäin huolissaan siitä, että militantit yhdistävät kansainväliset avustustyöntekijät yhä useammin länsimaisiin tiedusteluagentteihin ja sotilaallisiin voimiin; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että avustustyöntekijöiden on saatava toimia turvallisessa ympäristössä; on erittäin huolissaan siitä, että militantit yhdistävät kansainväliset avustustyöntekijät yhä useammin länsimaisiin tiedusteluagentteihin ja sotilaallisiin voimiin;

| 7. | korostaa, että poliorokotusohjelman keskeyttäminen Pakistanissa merkitsee vakavaa iskua maailmanlaajuisille ponnistuksille polion hävittämiseksi lopullisesti lähitulevaisuudessa; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että poliorokotusohjelman keskeyttäminen Pakistanissa merkitsee vakavaa iskua maailmanlaajuisille ponnistuksille polion hävittämiseksi lopullisesti lähitulevaisuudessa;

| 8. | pitää ilahduttavana Pakistanin hallituksen kansallista hätätoimintasuunnitelmaa polion hävittämiseksi vuonna 2012 ja korostaa, että on tärkeää jatkaa sitä menestyksellisesti, jotta voidaan välttää tartuntojen lisääntyminen; panee merkille, että viimeksi käynnistetyn immunisointikampanjan jälkeen tartuntojen lukumäärä on laskenut alemmaksi kuin koskaan; |
| --- | --- |

8.

pitää ilahduttavana Pakistanin hallituksen kansallista hätätoimintasuunnitelmaa polion hävittämiseksi vuonna 2012 ja korostaa, että on tärkeää jatkaa sitä menestyksellisesti, jotta voidaan välttää tartuntojen lisääntyminen; panee merkille, että viimeksi käynnistetyn immunisointikampanjan jälkeen tartuntojen lukumäärä on laskenut alemmaksi kuin koskaan;

| 9. | pitää ilahduttavana, että WHO ja muut kansainväliset järjestöt ovat sitoutuneet edelleen tukemaan Pakistanin hallitusta ja kansaa niiden ponnistellessa polion ja muiden tautien hävittämiseksi; |
| --- | --- |

9.

pitää ilahduttavana, että WHO ja muut kansainväliset järjestöt ovat sitoutuneet edelleen tukemaan Pakistanin hallitusta ja kansaa niiden ponnistellessa polion ja muiden tautien hävittämiseksi;

| 10. | kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa tutkimaan, miten ne voisivat yhteistyössä Maailman terveysjärjestön kanssa tukea Lady Health Worker -ohjelmaa, jonka tarkoituksena on parantaa ennaltaehkäisevien perusterveyspalvelujen saatavuutta erityisesti maaseudulla; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa tutkimaan, miten ne voisivat yhteistyössä Maailman terveysjärjestön kanssa tukea Lady Health Worker -ohjelmaa, jonka tarkoituksena on parantaa ennaltaehkäisevien perusterveyspalvelujen saatavuutta erityisesti maaseudulla;

| 11. | suhtautuu myönteisesti Pakistanin hallituksen jo toteuttamiin toimiin turvallisuuden varmistamiseksi lääketieteellisten kampanjoiden aikana ja uuden strategian kehittämiseksi avustustyöntekijöiden suojelemiseksi; kehottaa kuitenkin Pakistanin hallitusta merkittävästi lisäämään turvatoimenpiteitä avustusjärjestöjen ja niiden työntekijöiden suojelemiseksi; |
| --- | --- |

11.

suhtautuu myönteisesti Pakistanin hallituksen jo toteuttamiin toimiin turvallisuuden varmistamiseksi lääketieteellisten kampanjoiden aikana ja uuden strategian kehittämiseksi avustustyöntekijöiden suojelemiseksi; kehottaa kuitenkin Pakistanin hallitusta merkittävästi lisäämään turvatoimenpiteitä avustusjärjestöjen ja niiden työntekijöiden suojelemiseksi;

| 12. | kehottaa kaikkia maailman hallituksia turvaamaan humanitaarisen työn puolueettomuuden, sillä jos ei niin tehdä, taudit uhkaavat kymmeniä tuhansia ihmisiä ja laillisia ja oleellisia terveyspalveluja tarjoavat joutuvat vaaraan; |
| --- | --- |

12.

kehottaa kaikkia maailman hallituksia turvaamaan humanitaarisen työn puolueettomuuden, sillä jos ei niin tehdä, taudit uhkaavat kymmeniä tuhansia ihmisiä ja laillisia ja oleellisia terveyspalveluja tarjoavat joutuvat vaaraan;

| 13. | on erittäin huolissaan naisten tilanteesta Pakistanissa, erityisesti naisten ja tyttöjen, jotka alkavat toimia aktiivisesti yhteiskunnassa ja saavat uhkauksia Taliban-liikkeeltä ja muilta ääriryhmiltä; |
| --- | --- |

13.

on erittäin huolissaan naisten tilanteesta Pakistanissa, erityisesti naisten ja tyttöjen, jotka alkavat toimia aktiivisesti yhteiskunnassa ja saavat uhkauksia Taliban-liikkeeltä ja muilta ääriryhmiltä;

| 14. | kehottaa Pakistanin hallitusta toteuttamaan kattavan tiedotuskampanjan, jolla luodaan lisäkannatusta ja asian omistajuutta Pakistanin yhteiskunnassa ja vahvistetaan luottamusta rokotuskampanjoihin; kehottaa tässä yhteydessä Pakistanin hallitusta ryhtymään vuoropuheluun yhteisöjohtajien kassa, jotta voidaan käsitellä ongelman perussyitä; |
| --- | --- |

14.

kehottaa Pakistanin hallitusta toteuttamaan kattavan tiedotuskampanjan, jolla luodaan lisäkannatusta ja asian omistajuutta Pakistanin yhteiskunnassa ja vahvistetaan luottamusta rokotuskampanjoihin; kehottaa tässä yhteydessä Pakistanin hallitusta ryhtymään vuoropuheluun yhteisöjohtajien kassa, jotta voidaan käsitellä ongelman perussyitä;

| 15. | katsoo, että Pakistanin tiedotusvälineillä ja kansalaisyhteiskunnalla yhdessä humanitaaristen toimien parissa työskentelevien kansainvälisten järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen kanssa on velvollisuus lisätä tietoisuutta lääketieteellisten avustustyöntekijöiden merkittävästä ja riippumattomasta tehtävästä väestön avustamisessa; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että Pakistanin tiedotusvälineillä ja kansalaisyhteiskunnalla yhdessä humanitaaristen toimien parissa työskentelevien kansainvälisten järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen kanssa on velvollisuus lisätä tietoisuutta lääketieteellisten avustustyöntekijöiden merkittävästä ja riippumattomasta tehtävästä väestön avustamisessa;

| 16. | toistaa, että Euroopan unioni on valmis tarjoamaan apua Pakistanin tulevissa vaaleissa, jotka ovat ratkaisevat maan demokraattisen tulevaisuuden ja alueen vakauden kannalta; panee merkille, että unioni ei ole vieläkään saanut asiaa koskevaa virallista kutsukirjettä Pakistanin viranomaisilta; |
| --- | --- |

16.

toistaa, että Euroopan unioni on valmis tarjoamaan apua Pakistanin tulevissa vaaleissa, jotka ovat ratkaisevat maan demokraattisen tulevaisuuden ja alueen vakauden kannalta; panee merkille, että unioni ei ole vieläkään saanut asiaa koskevaa virallista kutsukirjettä Pakistanin viranomaisilta;

| 17. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksia käsittelevälle EU:n erityisedustajalle, UN Women -järjestölle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle, Unicefille, WHO:lle sekä Pakistanin hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

17.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksia käsittelevälle EU:n erityisedustajalle, UN Women -järjestölle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle, Unicefille, WHO:lle sekä Pakistanin hallitukselle ja parlamentille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0126.

---

III Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 5. helmikuuta 2013

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/115 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/115

---

P7_TA(2013)0034

Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavat maatalousalan erityistoimenpiteet ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä (KOM(2010)0767 – C7-0003/2011 – 2010/0370(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 024/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0767), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0767),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 42 artiklan ensimmäisen alakohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0003/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 42 artiklan ensimmäisen alakohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0003/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 15. maaliskuuta 2011 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 15. maaliskuuta 2011 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 19. marraskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 19. marraskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A7-0319/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A7-0319/2011),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen julistuksen; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen julistuksen;

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 132, 3.5.2011, s. 82.

---

P7_TC1-COD(2010)0370

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1405/2006 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 229/2013.)

---

Lainsäädäntöpäätöslauselman liite

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen julistus

Koska Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavat maatalousalan toimenpiteet ovat hyvin erityisluonteisia, Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio toteavat, että tämän asetuksen yhdenmukaistamiskysymyksistä sopimukseen pääseminen ei vaikuta kantaan, jonka jokin näistä kolmesta toimielimestä muodostaa vastaavista kysymyksistä, jotka saattavat tulla esille muiden EU-lainsäädäntöehdotusten yhteydessä.

---

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/116

---

P7_TA(2013)0035

Unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavat maatalousalan erityistoimenpiteet ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä (KOM(2010)0498 – C7-0284/2010 – 2010/0256(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 024/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0498), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0498),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 42 artiklan ensimmäisen alakohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0284/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 42 artiklan ensimmäisen alakohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0284/2010),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan ja 349 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan ja 349 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. helmikuuta 2011 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. helmikuuta 2011 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 19. marraskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 19. marraskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 ja 37 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 ja 37 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan, budjettivaliokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0321/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan, budjettivaliokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0321/2011),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen julistuksen; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen julistuksen;

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 107, 6.4.2011, s. 33.

---

P7_TC1-COD(2010)0256

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 247/2006 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 228/2013.)

---

Lainsäädäntöpäätöslauselman liite

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen julistus

Koska Posei-järjestelmän yhteydessä syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavat maatalousalan toimenpiteet ovat hyvin erityisluonteisia, Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio toteavat, että tämän asetuksen yhdenmukaistamiskysymyksistä sopimukseen pääseminen ei vaikuta kantaan, jonka jokin näistä kolmesta toimielimestä muodostaa vastaavista kysymyksistä, jotka saattavat tulla esille muiden EU-lainsäädäntöehdotusten yhteydessä.

---

Keskiviikko 6. helmikuuta 2013

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/118 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/118

---

P7_TA(2013)0037

EU:n ja Yhdysvaltojen välinen vuoden 1994 GATT-sopimus: Bulgarian tasavallan ja Romanian myönnytysluetteloissa mainittavien myönnytysten muuttaminen maiden EU:hun liittymisen vuoksi ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Bulgarian tasavallan ja Romanian myönnytysluetteloissa mainittavien myönnytysten muuttamisesta maiden Euroopan unioniin liittymisen vuoksi kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä (12213/2012 – C7-0409/2012 – 2012/0167(NLE))

(Hyväksyntä)

(2016/C 024/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (12213/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (12213/2012),

| — | ottaa huomioon kirjeenvaihtona tehdyn sopimusluonnoksen Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Bulgarian tasavallan ja Romanian myönnytysluetteloissa mainittavien myönnytysten muuttamiseksi maiden Euroopan unioniin liittymisen vuoksi (12214/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kirjeenvaihtona tehdyn sopimusluonnoksen Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Bulgarian tasavallan ja Romanian myönnytysluetteloissa mainittavien myönnytysten muuttamiseksi maiden Euroopan unioniin liittymisen vuoksi (12214/2012),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0409/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0409/2012),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A7-0430/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A7-0430/2012),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Amerikan yhdysvaltojen hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Amerikan yhdysvaltojen hallituksille ja parlamenteille.

---

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/118 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/118

---

P7_TA(2013)0038

Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (COM(2012)0709 – C7-0410/2012 – 2012/0335(NLE))

(Kuuleminen)

(2016/C 024/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2012)0709), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2012)0709),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0410/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0410/2012),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan ja 46 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan ja 46 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0010/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0010/2013),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen;

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/119 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/119

---

P7_TA(2013)0039

Ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintojen sääntelytoimenpiteiden avoimuus ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintojen sääntelytoimenpiteiden avoimuudesta ja kyseisten lääkkeiden sisällyttämisestä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin (COM(2012)0084 – C7-0056/2012 – 2012/0035(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 024/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0084), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0084),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0056/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0056/2012),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Itävallan kansallisneuvoston ja Luxemburgin edustajainhuoneen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Itävallan kansallisneuvoston ja Luxemburgin edustajainhuoneen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 12. heinäkuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 12. heinäkuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 ja 37 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 ja 37 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon (A7-0015/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon (A7-0015/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 299, 4.10.2012, s. 81.

---

P7_TC1-COD(2012)0035

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/.../EU ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintojen sääntelytoimenpiteiden avoimuudesta ja kyseisten lääkkeiden sisällyttämisestä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun säädösehdotus on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintojen sääntelytoimenpiteiden avoimuudesta ja niiden soveltamisesta kansallisissa sairausvakuutusjärjestelmissä 21 päivänä joulukuuta 1988 annettu neuvoston direktiivi 89/105/ETY (3) hyväksyttiin yhteisön sisäisen lääkekaupan vääristymien poistamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintojen sääntelytoimenpiteiden avoimuudesta ja niiden soveltamisesta kansallisissa sairausvakuutusjärjestelmissä 21 päivänä joulukuuta 1988 annettu neuvoston direktiivi 89/105/ETY (3) hyväksyttiin yhteisön sisäisen lääkekaupan vääristymien poistamiseksi.

| (2) | Jotta otetaan huomioon kehitys lääkemarkkinoilla ja kansallisissa politiikoissa, jotka koskevat julkisten lääkemenojen valvontaa, on tarpeen muuttaa merkittävästi kaikkia direktiivin 89/105/ETY tärkeimpiä säännöksiä. Siitä syystä direktiivi 89/105/ETY olisi selkeyden vuoksi kumottava ja korvattava tällä direktiivillä. |
| --- | --- |

(2)

Jotta otetaan huomioon kehitys lääkemarkkinoilla ja kansallisissa politiikoissa, jotka koskevat julkisten lääkemenojen valvontaa, on tarpeen muuttaa merkittävästi kaikkia direktiivin 89/105/ETY tärkeimpiä säännöksiä. Siitä syystä direktiivi 89/105/ETY olisi selkeyden vuoksi kumottava ja korvattava tällä direktiivillä.

| (3) | Unionin lainsäädännössä säädetään ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hyväksymistä koskevista yhdenmukaisista puitteista. Ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä 6 päivänä marraskuuta 2001 annetun direktiivin 2001/83/EY (4) mukaisesti unionin markkinoille saa saattaa lääkkeitä vasta sen jälkeen, kun niille on myönnetty laadun, turvallisuuden ja tehon arviointiin perustuva myyntilupa. |
| --- | --- |

(3)

Unionin lainsäädännössä säädetään ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hyväksymistä koskevista yhdenmukaisista puitteista. Ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä 6 päivänä marraskuuta 2001 annetun direktiivin 2001/83/EY (4) mukaisesti unionin markkinoille saa saattaa lääkkeitä vasta sen jälkeen, kun niille on myönnetty laadun, turvallisuuden ja tehon arviointiin perustuva myyntilupa.

| (4) | Jäsenvaltioiden lääkemenot ovat viime vuosikymmeninä jatkaneet vakaasti nousuaan, minkä vuoksi jäsenvaltioiden on ollut otettava käyttöön yhä innovatiivisempia ja monitahoisempia toimintatapoja lääkkeiden kulutuksen hallitsemiseksi jäsenvaltioiden yleisten sairausvakuutusjärjestelmien puitteissa. Jäsenvaltioiden viranomaiset ovat etenkin toteuttaneet monia erilaisia lääkemääräysten valvontatoimenpiteitä, jotta kyseisten lääkkeiden hintoja voidaan säännellä ja vahvistaa niiden julkisen rahoituksen edellytykset. Tällaisten toimenpiteiden pääasiallinen tarkoitus on edistää
  kaikkien kansalaisten tapauksessa
  kansanterveyttä takaamalla kohtuuhintaisten lääkkeiden riittävä saatavuus
  tasapuolisin ehdoin kaikille unionin kansalaisille
  ja samalla varmistaa yleisten sairausvakuutusjärjestelmien taloudellinen vakaus

  , että kaikilla on yhdenvertaiset mahdollisuudet käyttää korkealaatuisia terveydenhoitopalveluja
  .
  Näillä toimenpiteillä olisi niin ikään pyrittävä edistämään tutkimusta ja uusien lääkkeiden kehittämistä sekä lääketieteen alan innovointia. Maailman terveysjärjestön luettelossa keskeisiksi luokiteltujen lääkkeiden olisi oltava potilaiden saatavilla kaikissa jäsenvaltioissa markkinoiden koosta riippumatta
  . [tark. 3] |
| --- | --- |

(4)

Jäsenvaltioiden lääkemenot ovat viime vuosikymmeninä jatkaneet vakaasti nousuaan, minkä vuoksi jäsenvaltioiden on ollut otettava käyttöön yhä innovatiivisempia ja monitahoisempia toimintatapoja lääkkeiden kulutuksen hallitsemiseksi jäsenvaltioiden yleisten sairausvakuutusjärjestelmien puitteissa. Jäsenvaltioiden viranomaiset ovat etenkin toteuttaneet monia erilaisia lääkemääräysten valvontatoimenpiteitä, jotta kyseisten lääkkeiden hintoja voidaan säännellä ja vahvistaa niiden julkisen rahoituksen edellytykset. Tällaisten toimenpiteiden pääasiallinen tarkoitus on edistää
  kaikkien kansalaisten tapauksessa
  kansanterveyttä takaamalla kohtuuhintaisten lääkkeiden riittävä saatavuus
  tasapuolisin ehdoin kaikille unionin kansalaisille
  ja samalla varmistaa yleisten sairausvakuutusjärjestelmien taloudellinen vakaus

  , että kaikilla on yhdenvertaiset mahdollisuudet käyttää korkealaatuisia terveydenhoitopalveluja
  .
  Näillä toimenpiteillä olisi niin ikään pyrittävä edistämään tutkimusta ja uusien lääkkeiden kehittämistä sekä lääketieteen alan innovointia. Maailman terveysjärjestön luettelossa keskeisiksi luokiteltujen lääkkeiden olisi oltava potilaiden saatavilla kaikissa jäsenvaltioissa markkinoiden koosta riippumatta
  . [tark. 3]

| (4 a) | Jotta varmistetaan lääkkeiden saatavuus kaikkialla Euroopan unionissa sekä tavaroiden todellinen vapaa liikkuvuus, jäsenvaltioiden on noudatettava järkevää kansainvälistä hintavertailua esimerkiksi ottamalla vertailukohteiksi sellaiset jäsenvaltiot, joissa on vastaavanlainen tulotaso. On osoittautunut, että kansainvälisen hintavertailun harkitsematon käyttö voi vähentää lääkkeiden saatavuutta, sillä se voi aiheuttaa lääkepulaa halvan hintatason jäsenvaltioissa. [tark. 4] |
| --- | --- |

(4 a)

Jotta varmistetaan lääkkeiden saatavuus kaikkialla Euroopan unionissa sekä tavaroiden todellinen vapaa liikkuvuus, jäsenvaltioiden on noudatettava järkevää kansainvälistä hintavertailua esimerkiksi ottamalla vertailukohteiksi sellaiset jäsenvaltiot, joissa on vastaavanlainen tulotaso. On osoittautunut, että kansainvälisen hintavertailun harkitsematon käyttö voi vähentää lääkkeiden saatavuutta, sillä se voi aiheuttaa lääkepulaa halvan hintatason jäsenvaltioissa. [tark. 4]

| (5) | Kansallisten toimenpiteiden väliset erot saattavat estää tai häiritä unionin sisäistä lääkkeiden kauppaa ja vääristää kilpailua ja vaikuttaa siten suoraan lääkkeiden sisämarkkinoiden toimintaan. |
| --- | --- |

(5)

Kansallisten toimenpiteiden väliset erot saattavat estää tai häiritä unionin sisäistä lääkkeiden kauppaa ja vääristää kilpailua ja vaikuttaa siten suoraan lääkkeiden sisämarkkinoiden toimintaan.

| (6) | Jotta tällaisilla eroilla olisi vähemmän vaikutuksia sisämarkkinoihin, kansallisten toimenpiteiden olisi oltava sellaisten menettelyjä koskevien vähimmäisvaatimusten mukaisia, joiden avulla asianomaiset osapuolet voivat varmistaa, että kyseiset toimenpiteet eivät aiheuta tuonnin tai viennin määrällisiä rajoituksia tai muita toimenpiteitä, joilla on vastaava vaikutus.
  Näillä menettelyjä koskevilla vähimmäisvaatimuksilla olisi myös varmistettava oikeusvarmuus ja avoimuus toimivaltaisten viranomaisten tehdessä päätöksiä lääkkeiden hinnoittelusta ja korvaamisesta yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmistä samalla, kun edistetään lääkkeiden tuotantoa, nopeutetaan geneeristen lääkkeiden pääsyä markkinoille ja kannustetaan uusien lääkkeiden tutkimukseen ja kehittämiseen.
  Kyseisten vaatimusten ei kuitenkaan pitäisi vaikuttaa niiden jäsenvaltioiden menettelytapoihin, joissa lääkkeiden hintojen määrittäjänä käytetään ensisijaisesti vapaata kilpailua. Näiden vaatimusten ei liioin pitäisi vaikuttaa hintojen vahvistamista ja sosiaaliturvajärjestelmän kehittämistä koskeviin kansallisiin toimintalinjoihin, paitsi jos se on tarpeen avoimuuden saavuttamiseksi tässä direktiivissä tarkoitetulla tavalla sekä sisämarkkinoiden toimivuuden varmistamiseksi. [tark. 5] |
| --- | --- |

(6)

Jotta tällaisilla eroilla olisi vähemmän vaikutuksia sisämarkkinoihin, kansallisten toimenpiteiden olisi oltava sellaisten menettelyjä koskevien vähimmäisvaatimusten mukaisia, joiden avulla asianomaiset osapuolet voivat varmistaa, että kyseiset toimenpiteet eivät aiheuta tuonnin tai viennin määrällisiä rajoituksia tai muita toimenpiteitä, joilla on vastaava vaikutus.
  Näillä menettelyjä koskevilla vähimmäisvaatimuksilla olisi myös varmistettava oikeusvarmuus ja avoimuus toimivaltaisten viranomaisten tehdessä päätöksiä lääkkeiden hinnoittelusta ja korvaamisesta yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmistä samalla, kun edistetään lääkkeiden tuotantoa, nopeutetaan geneeristen lääkkeiden pääsyä markkinoille ja kannustetaan uusien lääkkeiden tutkimukseen ja kehittämiseen.
  Kyseisten vaatimusten ei kuitenkaan pitäisi vaikuttaa niiden jäsenvaltioiden menettelytapoihin, joissa lääkkeiden hintojen määrittäjänä käytetään ensisijaisesti vapaata kilpailua. Näiden vaatimusten ei liioin pitäisi vaikuttaa hintojen vahvistamista ja sosiaaliturvajärjestelmän kehittämistä koskeviin kansallisiin toimintalinjoihin, paitsi jos se on tarpeen avoimuuden saavuttamiseksi tässä direktiivissä tarkoitetulla tavalla sekä sisämarkkinoiden toimivuuden varmistamiseksi. [tark. 5]

| (7) | Lääkkeiden sisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan varmistamiseksi tätä direktiiviä olisi sovellettava kaikkiin direktiivissä 2001/83/EY tarkoitettuihin ihmisille tarkoitettuihin lääkkeisiin. |
| --- | --- |

(7)

Lääkkeiden sisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan varmistamiseksi tätä direktiiviä olisi sovellettava kaikkiin direktiivissä 2001/83/EY tarkoitettuihin ihmisille tarkoitettuihin lääkkeisiin.

| (8) | Kansalliset toimenpiteet, joilla hallitaan lääkkeiden kulutusta, säännellään niiden hintoja tai vahvistetaan niiden julkisen rahoituksen edellytykset, vaihtelevat jäsenvaltiosta toiseen, ja siksi direktiiviä 89/105/ETY on tarpeen selkeyttää. Tämän direktiivin soveltamisalaan olisi kuuluttava etenkin kaikentyyppiset jäsenvaltioiden kehittämät nykyiset tai tulevat toimenpiteet, jotka voivat vaikuttaa sisämarkkinoihin. Direktiivin 89/105/ETY hyväksymisen jälkeen hinnoittelu- ja korvausmenettelyt ovat muuttuneet ja tulleet monitahoisemmiksi. Jotkin jäsenvaltiot ovat tulkinneet direktiivin 89/105/ETY soveltamisalaa suppeasti, kun taas unionin tuomioistuimen tuomioiden mukaan kyseiset hinnoittelu- ja korvausmenettelyt kuuluvat direktiivin 89/105/ETY soveltamisalaan, kun otetaan huomioon mainitun direktiivin tavoitteet ja tarve varmistaa sen vaikuttavuus. Näin ollen direktiivissä pitäisi ottaa huomioon kansallisen hinnoittelu- ja korvauspolitiikan kehitys. Koska julkisiin hankintoihin ja vapaaehtoisiin sopimuksiin sovellettavia erityissääntöjä ja -menettelyjä on voimassa, julkisia hankintoja ja vapaaehtoisia sopimuksia sisältävät kansalliset toimenpiteet olisi jätettävä tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(8)

Kansalliset toimenpiteet, joilla hallitaan lääkkeiden kulutusta, säännellään niiden hintoja tai vahvistetaan niiden julkisen rahoituksen edellytykset, vaihtelevat jäsenvaltiosta toiseen, ja siksi direktiiviä 89/105/ETY on tarpeen selkeyttää. Tämän direktiivin soveltamisalaan olisi kuuluttava etenkin kaikentyyppiset jäsenvaltioiden kehittämät nykyiset tai tulevat toimenpiteet, jotka voivat vaikuttaa sisämarkkinoihin. Direktiivin 89/105/ETY hyväksymisen jälkeen hinnoittelu- ja korvausmenettelyt ovat muuttuneet ja tulleet monitahoisemmiksi. Jotkin jäsenvaltiot ovat tulkinneet direktiivin 89/105/ETY soveltamisalaa suppeasti, kun taas unionin tuomioistuimen tuomioiden mukaan kyseiset hinnoittelu- ja korvausmenettelyt kuuluvat direktiivin 89/105/ETY soveltamisalaan, kun otetaan huomioon mainitun direktiivin tavoitteet ja tarve varmistaa sen vaikuttavuus. Näin ollen direktiivissä pitäisi ottaa huomioon kansallisen hinnoittelu- ja korvauspolitiikan kehitys. Koska julkisiin hankintoihin ja vapaaehtoisiin sopimuksiin sovellettavia erityissääntöjä ja -menettelyjä on voimassa, julkisia hankintoja ja vapaaehtoisia sopimuksia sisältävät kansalliset toimenpiteet olisi jätettävä tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle.

| (8 a) | Innovatiivisten hoitomuotojen tuomiseksi potilaiden saataville toimivaltaiset viranomaiset ja myyntiluvan haltijat tekevät yhä useammin sopimuksia, joiden nojalla tietty lääke sisällytetään yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmään, mutta samalla valvotaan ennalta sovittuja seikkoja määräpituisen ajanjakson ajan, jotta voidaan puuttua lääkkeen tehoon ja/tai suhteelliseen tehoon tai asianmukaiseen käyttöön liittyviin näytön heikkouksiin. Tällaisten sopimusten ehtoja ei usein saada määriteltyä asetetussa määräajassa, minkä vuoksi nämä sopimukset olisi perusteltua jättää tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Tällaiset sopimukset olisi rajattava tiettyihin hoitoaloihin, joilla ne todella helpottaisivat innovatiivisten lääkkeiden tuomista potilaiden saataville tai mahdollistaisivat sen, ne olisivat edelleen vapaaehtoisia eivätkä vaikuttaisi myyntiluvan haltijan oikeuteen esittää hakemus tämän direktiivin mukaisesti. [tark. 6] |
| --- | --- |

(8 a)

Innovatiivisten hoitomuotojen tuomiseksi potilaiden saataville toimivaltaiset viranomaiset ja myyntiluvan haltijat tekevät yhä useammin sopimuksia, joiden nojalla tietty lääke sisällytetään yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmään, mutta samalla valvotaan ennalta sovittuja seikkoja määräpituisen ajanjakson ajan, jotta voidaan puuttua lääkkeen tehoon ja/tai suhteelliseen tehoon tai asianmukaiseen käyttöön liittyviin näytön heikkouksiin. Tällaisten sopimusten ehtoja ei usein saada määriteltyä asetetussa määräajassa, minkä vuoksi nämä sopimukset olisi perusteltua jättää tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Tällaiset sopimukset olisi rajattava tiettyihin hoitoaloihin, joilla ne todella helpottaisivat innovatiivisten lääkkeiden tuomista potilaiden saataville tai mahdollistaisivat sen, ne olisivat edelleen vapaaehtoisia eivätkä vaikuttaisi myyntiluvan haltijan oikeuteen esittää hakemus tämän direktiivin mukaisesti. [tark. 6]

| (9) | Kaikkien suoraan tai epäsuorasti lääkkeiden hintoja sääntelevien toimenpiteiden sekä yleisen sairausvakuutuksen lääkekorvausjärjestelmien piiriin kuulumista koskevien toimenpiteiden
  , mahdollisesti edellytettävät suositukset mukaan lukien,
  olisi perustuttava
  avoimiin,
  puolueettomiin ja todennettavissa oleviin arviointiperusteisiin, jotka ovat riippumattomia tuotteen alkuperästä ja jotka tarjoavat vaikutusten kohteena oleville yrityksille riittävät oikeussuojakeinot, tuomioistuinteitse toteutettavat oikeuskeinot mukaan luettuna

  kansallisten menettelyjen mukaisesti
  . Näitä vaatimuksia olisi sovellettava myös kansallisiin, alueellisiin tai paikallisiin toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on valvoa tai edistää tiettyjen lääkkeiden määräämistä, koska kyseisten toimenpiteiden perusteella määräytyy myös lääkkeiden tosiasiallinen kuuluminen yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin. [tark. 7] |
| --- | --- |

(9)

Kaikkien suoraan tai epäsuorasti lääkkeiden hintoja sääntelevien toimenpiteiden sekä yleisen sairausvakuutuksen lääkekorvausjärjestelmien piiriin kuulumista koskevien toimenpiteiden
  , mahdollisesti edellytettävät suositukset mukaan lukien,
  olisi perustuttava
  avoimiin,
  puolueettomiin ja todennettavissa oleviin arviointiperusteisiin, jotka ovat riippumattomia tuotteen alkuperästä ja jotka tarjoavat vaikutusten kohteena oleville yrityksille riittävät oikeussuojakeinot, tuomioistuinteitse toteutettavat oikeuskeinot mukaan luettuna

  kansallisten menettelyjen mukaisesti
  . Näitä vaatimuksia olisi sovellettava myös kansallisiin, alueellisiin tai paikallisiin toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on valvoa tai edistää tiettyjen lääkkeiden määräämistä, koska kyseisten toimenpiteiden perusteella määräytyy myös lääkkeiden tosiasiallinen kuuluminen yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin. [tark. 7]

| (9 a) | Kaikkien lääkkeiden hintojen sääntelyä suoraan tai välillisesti koskevien päätösten sekä sen määrittelyyn liittyvien toimenpiteiden, missä määrin ne kuuluvat yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin, perustana oleviin arviointiperusteisiin olisi sisällyttävä täyttymättömän lääketieteellisen tarpeen, kliinisten ja yhteiskunnallisten hyötyjen sekä innovoinnin arvioiminen, kuten Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 12. heinäkuuta 2012 antamassa lausunnossa aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintojen sääntelytoimenpiteiden avoimuudesta ja kyseisten lääkkeiden sisällyttämisestä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin”

   (5)

  todetaan. Kyseisiin arviointiperusteisiin olisi sisällyttävä myös muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien suojelu. [tark. 8] |
| --- | --- |

(9 a)

Kaikkien lääkkeiden hintojen sääntelyä suoraan tai välillisesti koskevien päätösten sekä sen määrittelyyn liittyvien toimenpiteiden, missä määrin ne kuuluvat yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin, perustana oleviin arviointiperusteisiin olisi sisällyttävä täyttymättömän lääketieteellisen tarpeen, kliinisten ja yhteiskunnallisten hyötyjen sekä innovoinnin arvioiminen, kuten Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 12. heinäkuuta 2012 antamassa lausunnossa aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintojen sääntelytoimenpiteiden avoimuudesta ja kyseisten lääkkeiden sisällyttämisestä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin”

   (5)

  todetaan. Kyseisiin arviointiperusteisiin olisi sisällyttävä myös muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien suojelu. [tark. 8]

| (10) | Lääkkeiden hintojen hyväksymistä tai yleisen sairausvakuutuksen lääkekorvausjärjestelmän piiriin kuulumista koskevien hakemusten ei pitäisi tarpeettomasti viivästyttää kyseisen valmisteen saattamista markkinoille. Siksi on toivottavaa, että tässä direktiivissä vahvistetaan sitovat määräajat, joiden kuluessa kansalliset päätökset on tehtävä. Ollakseen tehokkaita vahvistettujen määräaikojen olisi katettava ajanjakso, joka alkaa hakemuksen vastaanottamisesta ja päättyy vastaavan päätökseen voimaantuloon. Määräaikoihin olisi sisällyttävä kaikki
  suositukset ja
  asiantuntija-arviot, tarvittaessa myös terveysteknologian arvioinnit, sekä kaikki päätöksen tekemisen ja voimaantulon edellyttämät hallintomenettelyt. [tark. 9] |
| --- | --- |

(10)

Lääkkeiden hintojen hyväksymistä tai yleisen sairausvakuutuksen lääkekorvausjärjestelmän piiriin kuulumista koskevien hakemusten ei pitäisi tarpeettomasti viivästyttää kyseisen valmisteen saattamista markkinoille. Siksi on toivottavaa, että tässä direktiivissä vahvistetaan sitovat määräajat, joiden kuluessa kansalliset päätökset on tehtävä. Ollakseen tehokkaita vahvistettujen määräaikojen olisi katettava ajanjakso, joka alkaa hakemuksen vastaanottamisesta ja päättyy vastaavan päätökseen voimaantuloon. Määräaikoihin olisi sisällyttävä kaikki
  suositukset ja
  asiantuntija-arviot, tarvittaessa myös terveysteknologian arvioinnit, sekä kaikki päätöksen tekemisen ja voimaantulon edellyttämät hallintomenettelyt. [tark. 9]

| (10 a) | Näiden määräaikojen noudattamisen edistämiseksi saattaa olla hyödyllistä, että hakijat käynnistävät hintojen hyväksymistä ja lääkkeiden sisällyttämistä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin koskevat menettelyt jo ennen kuin myyntilupa on virallisesti myönnetty. Jäsenvaltiot voivat tätä varten sallia sen, että hakijat esittävät hakemuksen heti kun ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevä komitea tai tarvittaessa myyntilupamenettelystä vastaava kansallinen viranomainen on antanut myönteisen lausunnon myyntiluvan myöntämisestä kyseiselle lääkkeelle. Näissä tapauksissa määräaikojen olisi alettava myyntiluvan virallisesta vastaanottamisesta. [tark. 10] |
| --- | --- |

(10 a)

Näiden määräaikojen noudattamisen edistämiseksi saattaa olla hyödyllistä, että hakijat käynnistävät hintojen hyväksymistä ja lääkkeiden sisällyttämistä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin koskevat menettelyt jo ennen kuin myyntilupa on virallisesti myönnetty. Jäsenvaltiot voivat tätä varten sallia sen, että hakijat esittävät hakemuksen heti kun ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevä komitea tai tarvittaessa myyntilupamenettelystä vastaava kansallinen viranomainen on antanut myönteisen lausunnon myyntiluvan myöntämisestä kyseiselle lääkkeelle. Näissä tapauksissa määräaikojen olisi alettava myyntiluvan virallisesta vastaanottamisesta. [tark. 10]

| (10 b) | Potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa 9 päivänä maaliskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/24/EU

   (6)

  15 artiklan mukaisella unionin tuella terveydenhuollon menetelmien arviointia koskevalle yhteistyölle pyritään optimoimaan ja sovittamaan yhteen terveydenhuollon menetelmien arviointimenetelmiä, joiden on määrä myös vähentää viiveitä lääkkeiden hinnoittelu- ja korvausmenettelyissä, joissa jäsenvaltiot hyödyntävät terveydenhuollon menetelmien arviointia päätöksenteon tukena. Terveydenhuollon menetelmien arvioinnissa tarkastellaan erityisesti tietoja, jotka koskevat terveydenhuollon menetelmien suhteellista tehoa ja tarvittaessa lyhyen ja pitkän aikavälin vaikuttavuutta, ja otetaan huomioon arvioitavan lääkkeen laajemmat taloudelliset ja sosiaaliset hyödyt tai kustannustehokkuus toimivaltaisten viranomaisten käyttämiä menetelmiä noudattaen. Terveydenhuollon menetelmien arviointi on monitieteellinen prosessi, jossa tehdään systemaattisesti, avoimesti, puolueettomasti ja määrätietoisesti yhteenvetoja tiedosta, joka koskee terveydenhuollon menetelmien käytön lääketieteellisiä, sosiaalisia, taloudellisia ja eettisiä näkökohtia. Sillä pyritään tuottamaan tietoa sellaisen turvallisen ja vaikuttavan terveyspolitiikan määrittelyn tueksi, joka on potilaskeskeistä ja jolla pyritään parhaaseen mahdolliseen hyötyyn. [tark. 11] |
| --- | --- |

(10 b)

Potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa 9 päivänä maaliskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/24/EU

   (6)

  15 artiklan mukaisella unionin tuella terveydenhuollon menetelmien arviointia koskevalle yhteistyölle pyritään optimoimaan ja sovittamaan yhteen terveydenhuollon menetelmien arviointimenetelmiä, joiden on määrä myös vähentää viiveitä lääkkeiden hinnoittelu- ja korvausmenettelyissä, joissa jäsenvaltiot hyödyntävät terveydenhuollon menetelmien arviointia päätöksenteon tukena. Terveydenhuollon menetelmien arvioinnissa tarkastellaan erityisesti tietoja, jotka koskevat terveydenhuollon menetelmien suhteellista tehoa ja tarvittaessa lyhyen ja pitkän aikavälin vaikuttavuutta, ja otetaan huomioon arvioitavan lääkkeen laajemmat taloudelliset ja sosiaaliset hyödyt tai kustannustehokkuus toimivaltaisten viranomaisten käyttämiä menetelmiä noudattaen. Terveydenhuollon menetelmien arviointi on monitieteellinen prosessi, jossa tehdään systemaattisesti, avoimesti, puolueettomasti ja määrätietoisesti yhteenvetoja tiedosta, joka koskee terveydenhuollon menetelmien käytön lääketieteellisiä, sosiaalisia, taloudellisia ja eettisiä näkökohtia. Sillä pyritään tuottamaan tietoa sellaisen turvallisen ja vaikuttavan terveyspolitiikan määrittelyn tueksi, joka on potilaskeskeistä ja jolla pyritään parhaaseen mahdolliseen hyötyyn. [tark. 11]

| (11) | Direktiivissä 89/105/ETY säädetyt määräajat lääkkeiden sisällyttämiseksi yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin ovat sitovia, kuten tuomioistuimen oikeuskäytännöstä käy ilmi. Kokemus on osoittanut, että kyseisiä määräaikoja ei aina noudateta ja että on tarpeen taata oikeusvarmuus ja parantaa menettelysääntöjä, jotka koskevat lääkkeiden sisällyttämistä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmiin. Tämän vuoksi olisi otettava käyttöön tehokas ja nopea oikeussuojamenettely. |
| --- | --- |

(11)

Direktiivissä 89/105/ETY säädetyt määräajat lääkkeiden sisällyttämiseksi yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin ovat sitovia, kuten tuomioistuimen oikeuskäytännöstä käy ilmi. Kokemus on osoittanut, että kyseisiä määräaikoja ei aina noudateta ja että on tarpeen taata oikeusvarmuus ja parantaa menettelysääntöjä, jotka koskevat lääkkeiden sisällyttämistä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmiin. Tämän vuoksi olisi otettava käyttöön tehokas ja nopea oikeussuojamenettely.

| (12) | Komissio osoitti 8 päivänä heinäkuuta 2009 antamassaan lääkealan toimialakohtaista tutkimusta koskevassa tiedonannossaan ”Executive Summary of the Pharmaceutical Sector Inquiry Report”, että hinnoittelu- ja korvausmenettelyt usein viivästyttävät tarpeettomasti geneeristen geneeristen
  tai biosimilaarien
  lääkkeiden käyttöönottoa unionin markkinoilla. Geneerisen
  tai biosimilaarin
  lääkkeen hinnan ja yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmän piiriin kuulumisen hyväksyminen ei saisi edellyttää uusia tai yksityiskohtaisia arviointeja, jos vertailutuote on jo hinnoiteltu ja hyväksytty yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmään. Sen vuoksi on aiheellista säätää geneerisiä
  tai biosimilaareja
  lääkkeitä koskevista lyhyemmistä määräajoista, joita sovelletaan mainituissa tapauksissa. [tark. 12] |
| --- | --- |

(12)

Komissio osoitti 8 päivänä heinäkuuta 2009 antamassaan lääkealan toimialakohtaista tutkimusta koskevassa tiedonannossaan ”Executive Summary of the Pharmaceutical Sector Inquiry Report”, että hinnoittelu- ja korvausmenettelyt usein viivästyttävät tarpeettomasti geneeristen geneeristen
  tai biosimilaarien
  lääkkeiden käyttöönottoa unionin markkinoilla. Geneerisen
  tai biosimilaarin
  lääkkeen hinnan ja yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmän piiriin kuulumisen hyväksyminen ei saisi edellyttää uusia tai yksityiskohtaisia arviointeja, jos vertailutuote on jo hinnoiteltu ja hyväksytty yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmään. Sen vuoksi on aiheellista säätää geneerisiä
  tai biosimilaareja
  lääkkeitä koskevista lyhyemmistä määräajoista, joita sovelletaan mainituissa tapauksissa. [tark. 12]

| (13) | Jäsenvaltioissa käytettävillä, tuomioistuinteitse toteutettavilla oikeussuojakeinoilla on ollut vain vähäistä merkitystä varmistettaessa, että määräaikoja noudatetaan, sillä kansallisissa tuomioistuimissa on usein aikaa vievät menettelyt, jotka estävät vaikutusten kohteena olevia yrityksiä ryhtymästä oikeustoimiin. Sen vuoksi tarvitaan tehokkaita menettelyjä, joilla
  varmistetaan rikkomustapausten nopea ratkaiseminen hallinnollisen sovittelun avulla ennen oikeudellisen menettelyn aloittamista ja
  pannaan täytäntöön ja valvotaan hinnoittelu- ja korvauspäätöksiä koskevien määräaikojen noudattamista.
  Jäsenvaltiot voisivat nimetä tätä varten elimen, joka voi olla jo toiminnassa oleva elin. [tark. 13] |
| --- | --- |

(13)

Jäsenvaltioissa käytettävillä, tuomioistuinteitse toteutettavilla oikeussuojakeinoilla on ollut vain vähäistä merkitystä varmistettaessa, että määräaikoja noudatetaan, sillä kansallisissa tuomioistuimissa on usein aikaa vievät menettelyt, jotka estävät vaikutusten kohteena olevia yrityksiä ryhtymästä oikeustoimiin. Sen vuoksi tarvitaan tehokkaita menettelyjä, joilla
  varmistetaan rikkomustapausten nopea ratkaiseminen hallinnollisen sovittelun avulla ennen oikeudellisen menettelyn aloittamista ja
  pannaan täytäntöön ja valvotaan hinnoittelu- ja korvauspäätöksiä koskevien määräaikojen noudattamista.
  Jäsenvaltiot voisivat nimetä tätä varten elimen, joka voi olla jo toiminnassa oleva elin. [tark. 13]

| (14) | Lääkkeiden laatu, turvallisuus ja teho, mukaan luettuna geneeristen lääkkeiden biologinen samanarvoisuus
  sekä biosimilaarien lääkkeiden biosimilaarisuus
  vertailulääkkeen kanssa, varmistetaan myyntilupamenettelyjen puitteissa. Sen vuoksi jäsenvaltioiden

  näistä päätöksistä vastaavien toimivaltaisten viranomaisten
  ei pitäisi hinnoittelu- ja korvausmenettelyjen

  korvauspäätösten
  yhteydessä arvioida uudelleen
  keskeisiä
  seikkoja, joihin myyntilupa perustuu, kuten kyseisen lääkkeen laatua, turvallisuutta, tehoa, tai biologista samanarvoisuutta
  tai biosimilaarisuutta
  .
  Myöskään harvinaislääkkeiden tapauksessa toimivaltaisten viranomaisten ei pitäisi arvioida niiden arviointiperusteita uudelleen. Toimivaltaisilla viranomaisilla olisi kuitenkin oltava käytettävissään kaikki lääkkeen myyntiluvan myöntämisestä vastaavien viranomaisten käyttämät tiedot sekä mahdollisuus lisätä tai tuottaa lääkkeen arvioinnin kannalta olennaisen tärkeitä lisätietoja ajatellen lääkkeen sisällyttämistä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmään. [tark. 14] |
| --- | --- |

(14)

Lääkkeiden laatu, turvallisuus ja teho, mukaan luettuna geneeristen lääkkeiden biologinen samanarvoisuus
  sekä biosimilaarien lääkkeiden biosimilaarisuus
  vertailulääkkeen kanssa, varmistetaan myyntilupamenettelyjen puitteissa. Sen vuoksi jäsenvaltioiden

  näistä päätöksistä vastaavien toimivaltaisten viranomaisten
  ei pitäisi hinnoittelu- ja korvausmenettelyjen

  korvauspäätösten
  yhteydessä arvioida uudelleen
  keskeisiä
  seikkoja, joihin myyntilupa perustuu, kuten kyseisen lääkkeen laatua, turvallisuutta, tehoa, tai biologista samanarvoisuutta
  tai biosimilaarisuutta
  .
  Myöskään harvinaislääkkeiden tapauksessa toimivaltaisten viranomaisten ei pitäisi arvioida niiden arviointiperusteita uudelleen. Toimivaltaisilla viranomaisilla olisi kuitenkin oltava käytettävissään kaikki lääkkeen myyntiluvan myöntämisestä vastaavien viranomaisten käyttämät tiedot sekä mahdollisuus lisätä tai tuottaa lääkkeen arvioinnin kannalta olennaisen tärkeitä lisätietoja ajatellen lääkkeen sisällyttämistä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmään. [tark. 14]

| (14 a) | Vaikka myyntiluvan perusteena olevia seikkoja ei arvioida uudelleen hinnoittelu- ja korvausmenettelyjen yhteydessä, toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava pyytää, saada ja käyttää myyntilupamenettelyssä tuotettuja tietoja arviointia ja terveydenhuollon menetelmien arviointia varten. Myyntiluvasta sekä hinnoittelusta ja korvaamisesta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava vaihtaa tietoja kansallisella tasolla, mikäli tällaista vaihtoa tapahtuu. Toimivaltaisten viranomaisten olisi myös voitava ottaa huomioon tai tuottaa asiaankuuluvia lisätietoja arviointia ja terveydenhuollon menetelmien arviointia varten. [tark. 15] |
| --- | --- |

(14 a)

Vaikka myyntiluvan perusteena olevia seikkoja ei arvioida uudelleen hinnoittelu- ja korvausmenettelyjen yhteydessä, toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava pyytää, saada ja käyttää myyntilupamenettelyssä tuotettuja tietoja arviointia ja terveydenhuollon menetelmien arviointia varten. Myyntiluvasta sekä hinnoittelusta ja korvaamisesta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava vaihtaa tietoja kansallisella tasolla, mikäli tällaista vaihtoa tapahtuu. Toimivaltaisten viranomaisten olisi myös voitava ottaa huomioon tai tuottaa asiaankuuluvia lisätietoja arviointia ja terveydenhuollon menetelmien arviointia varten. [tark. 15]

| (15) | Direktiivin 2001/83/EY mukaisesti teollis- ja tekijänoikeudet eivät ole riittävä peruste kieltäytyä myöntämästä myyntilupaa tai peruuttaa myyntilupa väliaikaisesti tai kokonaan. Samoin hakemuksia, päätöksentekomenettelyjä sekä päätöksiä, joilla säännellään lääkkeiden hintoja tai määritetään niiden kuuluminen yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmän piiriin, olisi pidettävä hallintomenettelyinä, jotka eivät sellaisenaan liity teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanon valvontaan. Mainituista menettelyistä vastaavien kansallisten viranomaisten ei
  biologisesti samanarvoista
  geneeristä
  tai biosimilaaria
  lääkettä koskevaa hakemusta tarkastellessaan pitäisi edellyttää tietoja vertailulääkkeen patentointitilanteesta eikä

  , mutta niiden pitäisi voida
  tutkia väitetyn teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksen aiheellisuutta, jos geneerinen
  tai biosimilaari
  lääke on valmistettu tai saatettu markkinoille viranomaisten päätöksen jälkeen.
  Toimivallan olisi pysyttävä jäsenvaltioilla.
  Teollis- ja tekijänoikeuskysymysten ei näin ollen pitäisi häiritä eikä viivästyttää hinnoittelu-

  geneeristen lääkkeiden hinnoittelua
  ja korvausmenettelyjä jäsenvaltioissa
  , sanotun kuitenkaan vaikuttamatta jäsenvaltioiden velvollisuuteen tarkistaa tiedot
  . [tark. 16] |
| --- | --- |

(15)

Direktiivin 2001/83/EY mukaisesti teollis- ja tekijänoikeudet eivät ole riittävä peruste kieltäytyä myöntämästä myyntilupaa tai peruuttaa myyntilupa väliaikaisesti tai kokonaan. Samoin hakemuksia, päätöksentekomenettelyjä sekä päätöksiä, joilla säännellään lääkkeiden hintoja tai määritetään niiden kuuluminen yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmän piiriin, olisi pidettävä hallintomenettelyinä, jotka eivät sellaisenaan liity teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanon valvontaan. Mainituista menettelyistä vastaavien kansallisten viranomaisten ei
  biologisesti samanarvoista
  geneeristä
  tai biosimilaaria
  lääkettä koskevaa hakemusta tarkastellessaan pitäisi edellyttää tietoja vertailulääkkeen patentointitilanteesta eikä

  , mutta niiden pitäisi voida
  tutkia väitetyn teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksen aiheellisuutta, jos geneerinen
  tai biosimilaari
  lääke on valmistettu tai saatettu markkinoille viranomaisten päätöksen jälkeen.
  Toimivallan olisi pysyttävä jäsenvaltioilla.
  Teollis- ja tekijänoikeuskysymysten ei näin ollen pitäisi häiritä eikä viivästyttää hinnoittelu-

  geneeristen lääkkeiden hinnoittelua
  ja korvausmenettelyjä jäsenvaltioissa
  , sanotun kuitenkaan vaikuttamatta jäsenvaltioiden velvollisuuteen tarkistaa tiedot
  . [tark. 16]

| (15 a) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava kansallisen käytännön mukaisesti asiakirjojen ja tietojen julkinen saatavuus asiaan soveltuvassa julkaisussa, mahdollisesti myös sähköisessä muodossa ja verkossa. Niiden olisi myös varmistettava, että toimitetut tiedot ovat ymmärrettäviä ja että niitä julkaistaan kohtuullisessa määrin. Komission ja jäsenvaltioiden olisi myös tutkittava, kuinka jatketaan EURIPID-hintatietokannan toimivuutta koskevaa yhteistyötä. Kyseinen tietokanta tarjoaa unionin laajuista lisäarvoa hinnoittelun avoimuuden suhteen. [tark. 17] |
| --- | --- |

(15 a)

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava kansallisen käytännön mukaisesti asiakirjojen ja tietojen julkinen saatavuus asiaan soveltuvassa julkaisussa, mahdollisesti myös sähköisessä muodossa ja verkossa. Niiden olisi myös varmistettava, että toimitetut tiedot ovat ymmärrettäviä ja että niitä julkaistaan kohtuullisessa määrin. Komission ja jäsenvaltioiden olisi myös tutkittava, kuinka jatketaan EURIPID-hintatietokannan toimivuutta koskevaa yhteistyötä. Kyseinen tietokanta tarjoaa unionin laajuista lisäarvoa hinnoittelun avoimuuden suhteen. [tark. 17]

| (15 b) | Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten päätöksenteon avoimuutta, yhtenäisyyttä ja riippumattomuutta koskeva periaate olisi varmistettava julkistamalla hinnoittelu- ja korvauspäätöksistä vastaaviin elimiin osallistuvien asiantuntijoiden nimet sekä ilmoitukset heidän sidonnaisuuksistaan ja hinnoittelu- ja korvauspäätöksiin johtavat menettelyvaiheet. [tark. 18] |
| --- | --- |

(15 b)

Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten päätöksenteon avoimuutta, yhtenäisyyttä ja riippumattomuutta koskeva periaate olisi varmistettava julkistamalla hinnoittelu- ja korvauspäätöksistä vastaaviin elimiin osallistuvien asiantuntijoiden nimet sekä ilmoitukset heidän sidonnaisuuksistaan ja hinnoittelu- ja korvauspäätöksiin johtavat menettelyvaiheet. [tark. 18]

| (16) | Jäsenvaltiot ovat moneen kertaan muuttaneet sairausvakuutusjärjestelmiään tai ottaneet käyttöön uusia menettelyjä, jotka kuuluvat direktiivin 89/105/ETY soveltamisalaan. Sen vuoksi on tarpeen perustaa tiedotusjärjestelmiä, joiden

  tiedotusjärjestelmä, jonka
  tarkoituksena on sekä varmistaa
  kaikkien
  asianomaisten sidosryhmien
  , myös kansalaisyhteiskunnan järjestöjen,
  kuuleminen että helpottaa komission kanssa käytävää ennalta ehkäisevää vuoropuhelua tämän direktiivin soveltamisesta. [tark. 19] |
| --- | --- |

(16)

Jäsenvaltiot ovat moneen kertaan muuttaneet sairausvakuutusjärjestelmiään tai ottaneet käyttöön uusia menettelyjä, jotka kuuluvat direktiivin 89/105/ETY soveltamisalaan. Sen vuoksi on tarpeen perustaa tiedotusjärjestelmiä, joiden

  tiedotusjärjestelmä, jonka
  tarkoituksena on sekä varmistaa
  kaikkien
  asianomaisten sidosryhmien
  , myös kansalaisyhteiskunnan järjestöjen,
  kuuleminen että helpottaa komission kanssa käytävää ennalta ehkäisevää vuoropuhelua tämän direktiivin soveltamisesta. [tark. 19]

| (17) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta eli sisämarkkinoiden toiminnan varmistavien, avoimuutta koskevien vähimmäissääntöjen vahvistamista, koska kansallisten toimenpiteiden avoimuus ymmärretään jäsenvaltioissa eri tavoin ja sitä myös sovelletaan vaihtelevasti, vaan se voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(17)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta eli sisämarkkinoiden toiminnan varmistavien, avoimuutta koskevien vähimmäissääntöjen vahvistamista, koska kansallisten toimenpiteiden avoimuus ymmärretään jäsenvaltioissa eri tavoin ja sitä myös sovelletaan vaihtelevasti, vaan se voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (18) | Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman (7) mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. Tämän direktiivin osalta lainsäätäjä pitää tällaisten asiakirjojen toimittamista perusteltuna, |
| --- | --- |

(18)

Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman (7) mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. Tämän direktiivin osalta lainsäätäjä pitää tällaisten asiakirjojen toimittamista perusteltuna,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

I luku

Soveltamisala ja määritelmät

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki laissa, asetuksissa tai hallinnollisissa määräyksissä vahvistetut kansalliset, alueelliset tai paikalliset toimenpiteet ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintojen valvomiseksi tai yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien kattamien lääkevalikoimien määrittämiseksi, mukaan luettuna korvausjärjestelmiin sisällyttämisen laajuus ja edellytykset, ovat tässä direktiivissä säädettyjen vaatimusten mukaisia.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei näitä toimenpiteitä toteuteta niiden alueella toiseen kertaan alue- tai paikallistasolla. [tark. 20]

2.   Tätä direktiiviä ei sovelleta

| a) | viranomaisten ja lääkkeen myyntiluvan haltijan välisiin vapaaehtoisiin sopimuksiin, joiden tarkoituksena on
  sisällyttää lääke yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmään ja valvoa samalla sopimuspuolten ennalta sopimia, lääkkeen vaikuttavuuteen ja/tai suhteelliseen tehoon tai asianmukaiseen käyttöön liittyviä seikkoja ja
  mahdollistaa kyseisen lääkkeen toimittaminen potilaille tietyin edellytyksin
  ja määräpituisen ajanjakson ajan
  ; [tark. 21] |
| --- | --- |

a)

viranomaisten ja lääkkeen myyntiluvan haltijan välisiin vapaaehtoisiin sopimuksiin, joiden tarkoituksena on
  sisällyttää lääke yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmään ja valvoa samalla sopimuspuolten ennalta sopimia, lääkkeen vaikuttavuuteen ja/tai suhteelliseen tehoon tai asianmukaiseen käyttöön liittyviä seikkoja ja
  mahdollistaa kyseisen lääkkeen toimittaminen potilaille tietyin edellytyksin
  ja määräpituisen ajanjakson ajan
  ; [tark. 21]

| b) | sellaisiin kansallisiin toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on määrittää lääkkeiden hinta tai niiden kuuluminen yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin ja joihin sovelletaan julkisista hankinnoista annettua kansallista tai unionin lainsäädäntöä, etenkin neuvoston direktiiviä 89/665/ETY (8), neuvoston direktiiviä 92/13/ETY (9) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2004/18/EY (10). |
| --- | --- |

b)

sellaisiin kansallisiin toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on määrittää lääkkeiden hinta tai niiden kuuluminen yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin ja joihin sovelletaan julkisista hankinnoista annettua kansallista tai unionin lainsäädäntöä, etenkin neuvoston direktiiviä 89/665/ETY (8), neuvoston direktiiviä 92/13/ETY (9) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2004/18/EY (10).

Tätä direktiiviä sovelletaan toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on määrittää, mitkä lääkkeet voivat sisältyä sopimuksiin tai julkisiin hankintoihin.
  Liikesalaisuuksia koskevan unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti sopimuksiin tai julkisiin hankintoihin sisältyviä lääkkeitä koskevat perustiedot, kuten lääkkeen nimi ja myyntiluvan haltijan nimi, on asetettava julkisesti saataville, kun sopimus on tehty tai hankintamenettely saatettu päätökseen. [tark. 22]

3.   Tässä direktiivissä säädetyllä ei sallita sellaisen lääkkeen saattamista markkinoille, jolle ei ole myönnetty direktiivin 2001/83/EY 6 artiklan mukaista myyntilupaa.

3 a.
     
  Tämän direktiivin nojalla ei voida kyseenalaistaa lääkettä koskevaa direktiivin 2001/83/EY 6 artiklan mukaisesti myönnettyä myyntilupaa. [tark. 23]

2 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1) | ”lääkkeellä” tarkoitetaan direktiivin 2001/83/EY 1 artiklassa määriteltyä lääkettä; |
| --- | --- |

1)

”lääkkeellä” tarkoitetaan direktiivin 2001/83/EY 1 artiklassa määriteltyä lääkettä;

| 2) | ”vertailulääkkeellä” tarkoitetaan direktiivin 2001/83/EY 10 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määriteltyä vertailulääkettä; |
| --- | --- |

2)

”vertailulääkkeellä” tarkoitetaan direktiivin 2001/83/EY 10 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määriteltyä vertailulääkettä;

| 3) | ”geneerisellä lääkkeellä” tarkoitetaan direktiivin 2001/83/EY 10 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määriteltyä geneeristä lääkettä; |
| --- | --- |

3)

”geneerisellä lääkkeellä” tarkoitetaan direktiivin 2001/83/EY 10 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määriteltyä geneeristä lääkettä;

| 3 a) | ”biosimilaarilla lääkkeellä” tarkoitetaan samankaltaista biologista lääkettä, joka on saanut hyväksynnän direktiivin 2001/83/EY 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti; [tark. 24] |
| --- | --- |

3 a)

”biosimilaarilla lääkkeellä” tarkoitetaan samankaltaista biologista lääkettä, joka on saanut hyväksynnän direktiivin 2001/83/EY 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti; [tark. 24]

| 4) | ”terveysteknologialla” tarkoitetaan direktiivin 2011/24/EU 3 artiklan l kohdassa määriteltyä terveysteknologiaa; |
| --- | --- |

4)

”terveysteknologialla” tarkoitetaan direktiivin 2011/24/EU 3 artiklan l kohdassa määriteltyä terveysteknologiaa;

| 5) | ”terveydenhuollon menetelmien arvioinnilla” tarkoitetaan
  arviointia, jossa tarkastellaan vähintään
  lääkkeen suhteellisen tehon

  suhteellista tehoa
  tai lyhyen ja pitkän aikavälin vaikuttavuuden arviointia

  vaikuttavuutta
  verrattuna muihin terveydenhuollon menetelmiin
  tai toimenpiteisiin
  , joita tietyn kliinisen tilan hoitamiseksi on käytössä. [tark. 25] |
| --- | --- |

5)

”terveydenhuollon menetelmien arvioinnilla” tarkoitetaan
  arviointia, jossa tarkastellaan vähintään
  lääkkeen suhteellisen tehon

  suhteellista tehoa
  tai lyhyen ja pitkän aikavälin vaikuttavuuden arviointia

  vaikuttavuutta
  verrattuna muihin terveydenhuollon menetelmiin
  tai toimenpiteisiin
  , joita tietyn kliinisen tilan hoitamiseksi on käytössä. [tark. 25]

| 5 a) | ”vapaaehtoisella sopimuksella” tarkoitetaan viranomaisten ja lääkkeen myyntiluvan haltijan välistä sopimusta, joka ei ole pakollinen eikä lain edellyttämä eikä myöskään ainoa vaihtoehto kansallisen hinnoittelu- ja korvausjärjestelmän piiriin pääsemiseksi; [tark. 26] |
| --- | --- |

5 a)

”vapaaehtoisella sopimuksella” tarkoitetaan viranomaisten ja lääkkeen myyntiluvan haltijan välistä sopimusta, joka ei ole pakollinen eikä lain edellyttämä eikä myöskään ainoa vaihtoehto kansallisen hinnoittelu- ja korvausjärjestelmän piiriin pääsemiseksi; [tark. 26]

| 5 b) | ”muita heikommassa asemassa olevilla ryhmillä” tarkoitetaan väestöryhmiä, joihin vaikuttavat eniten ne toimenpiteet, joilla määritellään, missä määrin lääkkeet kuuluvat yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin, esimerkiksi lapset, eläkeläiset, työttömät, harvinaislääkkeitä käyttävät henkilöt ja kroonisesti sairaat henkilöt. [tark. 27] |
| --- | --- |

5 b)

”muita heikommassa asemassa olevilla ryhmillä” tarkoitetaan väestöryhmiä, joihin vaikuttavat eniten ne toimenpiteet, joilla määritellään, missä määrin lääkkeet kuuluvat yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin, esimerkiksi lapset, eläkeläiset, työttömät, harvinaislääkkeitä käyttävät henkilöt ja kroonisesti sairaat henkilöt. [tark. 27]

II luku

Lääkkeiden hinnoittelu

3 artikla

Hinnan hyväksyminen

1.   Tämän artiklan 2–9 kohdan säännöksiä sovelletaan, jos lääkkeen pitäminen kaupan on sallittua vasta sitten, kun asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet lääkkeen hinnan.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että myyntiluvan haltija voi esittää lääkkeen hinnan hyväksymistä koskevan hakemuksen milloin tahansa

  välittömästi sen jälkeen kun lääkkeelle on myönnetty myyntilupa
  .
  Jäsenvaltiot voivat myös antaa myyntiluvan hakijalle mahdollisuuden esittää tällaisen hinnan hyväksymistä koskevan hakemuksen välittömästi sen jälkeen kun ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön lupa- ja valvontamenettelyistä ja Euroopan lääkeviraston perustamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 726/2004

   (11)

  perustettu ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevä komitea tai kansallinen toimivaltainen viranomainen on antanut myönteisen lausunnon myyntiluvan myöntämisestä kyseiselle lääkkeelle.
  Toimivaltaisten viranomaisten on annettava hakijalle virallinen vastaanottotodistus
  10 päivän kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta
  . [tark. 28]

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kyseessä olevan lääkkeen hintaa koskeva päätös tehdään ja toimitetaan tiedoksi hakijalle 60 päivän

  90 päivän
  kuluessa siitä, kun myyntiluvan haltijan jäsenvaltion vahvistamien vaatimusten mukaisesti esittämä hakemus vastaanotettiin. Niiden lääkkeiden osalta, joita koskevassa päätöksenteossa jäsenvaltiot käyttävät terveysteknologian arviointia, määräaika on 90 päivää. Geneeristen lääkkeiden osalta kyseinen määräaika on 15 päivää

  30 päivää
  sillä edellytyksellä, että toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet vertailulääkkeen hinnan.
  Tarvittaessa jäsenvaltioiden on käytettävä lääkkeiden hinnoittelua koskevassa päätöksenteossa terveydenhuollon menetelmien arviointia. [tark. 29]

4.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava yksityiskohtaisesti, mitä tietoja ja asiakirjoja hakijan on toimitettava.

5.   Jos hakemukseen liitetyt tiedot ovat riittämättömät, on toimivaltaisten viranomaisten viipymättä annettava hakijalle tieto vaadittavista täydentävistä tiedoista ja tehtävä lopullinen päätös 60 päivän

  90 päivän
  kuluessa siitä, kun täydentävät tiedot otettiin vastaan. Niiden lääkkeiden osalta, joita koskevassa päätöksenteossa jäsenvaltiot käyttävät terveysteknologian arviointia, määräaika on 90 päivää. Geneeristen lääkkeiden osalta kyseinen määräaika on joka tapauksessa 15 päivää

  30 päivää
  sillä edellytyksellä, että toimivaltaiset viranomaiset ovat hyväksyneet vertailulääkkeen hinnan. Jäsenvaltiot eivät saa pyytää mitään täydentäviä tietoja, joita ei nimenomaisesti edellytetä kansallisessa lainsäädännössä tai hallinnollisissa ohjeissa.
  [tark. 30]

6.   Jos päätöstä ei tehdä 3 ja 5 kohdassa säädetyn asianmukaisen määräajan kuluessa, hakijalla on oikeus pitää lääkettä kaupan esittämäänsä hintaan.

7.   Jos toimivaltaiset viranomaiset päättävät, että kyseessä olevan lääkkeen pitäminen kaupan ei ole sallittua hakijan esittämään hintaan, päätöksessä on oltava puolueettomien ja todennettavissa olevien arviointiperusteiden mukaiset perustelut sekä kaikki arvioinnit, asiantuntijalausunnot tai -suositukset, joihin päätös perustuu. Hakijalle on ilmoitettava kaikista käytettävissä olevista, myös tuomioistuinteitse toteutettavista oikeussuojakeinoista sekä tällaisten oikeussuojakeinojen hakemista koskevista määräajoista.

8.   Jäsenvaltioiden on julkaistava asiaan soveltuvassa julkaisussa ja toimitettava komissiolle ne arviointiperusteet, jotka toimivaltaisten viranomaisten on otettava huomioon päätettäessä lääkkeiden hinnoista.
  Nämä arviointiperusteet ja tiedot kansallisista tai alueellisista päätöksentekoelimistä on asetettava julkisesti saataville. [tark. 31]

9.   Jos toimivaltaiset viranomaiset päättävät omasta aloitteestaan alentaa tietyn nimetyn lääkkeen hintaa, päätöksessä on oltava puolueettomien ja todennettavissa olevien arviointiperusteiden mukaiset perustelut sekä kaikki arvioinnit, asiantuntijalausunnot tai -suositukset, joihin päätös perustuu. Päätös on toimitettava tiedoksi myyntiluvan haltijalle, jolle on ilmoitettava kaikista käytettävissä olevista, myös tuomioistuinteitse toteutettavista oikeussuojakeinoista sekä tällaisten oikeussuojakeinojen hakemista koskevista määräajoista.
  Päätös ja yhteenveto sen perusteluista on asetettava viipymättä julkisesti saataville. [tark. 32]

4 artikla

Hinnan korottaminen

1.   Rajoittamatta 5 artiklan soveltamista 2–6 kohdan säännöksiä sovelletaan, jos lääkkeen hinnan korottaminen on sallittua ainoastaan toimivaltaisten viranomaisten ennakkoon antaman luvan jälkeen.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että myyntiluvan haltija voi esittää lääkkeen hinnan korottamista koskevan hakemuksen milloin tahansa

  kansallisen lainsäädännön mukaisesti
  . Toimivaltaisten viranomaisten on annettava hakijalle virallinen vastaanottotodistus
  10 päivän kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta
  . [tark. 33]

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että päätös hakemuksesta

  hakemuksen
  , jonka myyntiluvan haltija on esittänyt asianomaisen jäsenvaltion vahvistamien vaatimusten mukaisesti ja joka koskee lääkkeen hinnan korottamista,
  hyväksymisestä tai hylkäämisestä
  tehdään ja toimitetaan hakijalle 60 päivän

  90 päivän
  kuluessa siitä, kun hakemus vastaanotettiin. [tark. 34]

Jos hakemuksia on poikkeuksellisen paljon, voidaan ensimmäisessä alakohdassa säädettyä määräaikaa pidentää kerran vielä 60 päivällä. Hakijalle on annettava tieto tällaisesta pidennyksestä ennen ensimmäisessä alakohdassa säädetyn määräajan päättymistä.

4.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava yksityiskohtaisesti, mitä tietoja ja asiakirjoja hakijan on toimitettava.

Hakijan on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille riittävät tiedot, mukaan lukien asiaan vaikuttavia, lääkkeen edellisen hinnan vahvistamisen jälkeisiä tapahtumia koskevat yksityiskohdat, jotka hänen mielestään muodostavat perusteen pyydetylle hinnan korotukselle. Jos hakemukseen liitetyt tiedot ovat riittämättömät, on toimivaltaisten viranomaisten viipymättä annettava hakijalle tieto vaadittavista täydentävistä tiedoista ja tehtävä lopullinen päätös 60 päivän

  90 päivän
  kuluessa siitä, kun täydentävät tiedot otettiin vastaan. Jäsenvaltiot eivät saa pyytää mitään täydentäviä tietoja, joita ei nimenomaisesti edellytetä kansallisessa lainsäädännössä tai hallinnollisissa ohjeissa.
  [tark. 35]

5.   Jos päätöstä ei tehdä 3 ja 4 kohdassa tarkoitetun asianmukaisen määräajan kuluessa, hakijalla on oikeus soveltaa pyytämäänsä hinnankorotusta.
  [tark. 36]

6.   Jos toimivaltaiset viranomaiset päättävät olla hyväksymättä esitettyä hinnankorotusta kokonaisuudessaan tai osittain, on päätöksessä oltava puolueettomien ja todennettavissa olevien arviointiperusteiden mukaiset perustelut, ja hakijalle on ilmoitettava kaikista käytettävissä olevista, myös tuomioistuinteitse toteutettavista oikeussuojakeinoista sekä tällaisten oikeussuojakeinojen hakemista koskevista määräajoista.

5 artikla

Hintasulku ja hinnan alentaminen

1.   Jos jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset määräävät kaikille lääkkeille tai tietyille lääkeryhmille hintasulun tai hinnan alentamisen, kyseisen jäsenvaltion on julkaistava puolueettomien ja todennettavissa olevien arviointiperusteiden mukaiset päätöksen perustelut, mukaan lukien soveltuvissa tapauksissa perustelut hintasulkua tai hinnan alentamista koskeville lääkeryhmille.
  Jäsenvaltioiden on vuosittain pantava toimeen tällaisia toimivaltaisten viranomaistensa tekemiä päätöksiä koskeva tarkastus. [tark. 37]

2.   Myyntiluvan haltija voi erityisten seikkojen perusteella pyytää, ettei tähän sovellettaisi hintasulkua tai hinnan alentamista. Kyseiset seikat on hakemuksessa perusteltava riittävästi. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että myyntiluvan haltija voi esittää poikkeusta koskevan hakemuksen milloin tahansa. Toimivaltaisten viranomaisten on annettava hakijalle virallinen vastaanottotodistus
  10 päivän kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta
  . [tark. 38]

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 2 kohdassa tarkoitettua hakemusta koskeva perusteltu päätös tehdään ja toimitetaan hakijalle 60 päivän

  90 päivän
  kuluessa siitä, kun hakemus vastaanotettiin. Jos hakemukseen liitetyt tiedot ovat riittämättömät, on toimivaltaisten viranomaisten viipymättä annettava hakijalle tieto vaadittavista täydentävistä tiedoista ja tehtävä lopullinen päätös 60 päivän

  90 päivän
  kuluessa siitä, kun täydentävät tiedot otettiin vastaan. Jos poikkeus myönnetään, on toimivaltaisten viranomaisten viipymättä julkaistava ilmoitus sallitusta hinnankorotuksesta. [tark. 39]

Jos hakemuksia on poikkeuksellisen paljon, voidaan ensimmäisessä alakohdassa säädettyä asianmukaista määräaikaa pidentää kerran vielä 60 päivällä. Hakijalle on annettava tieto tällaisesta pidennyksestä ennen ensimmäisessä alakohdassa säädetyn määräajan päättymistä.

6 artikla

Voitonvalvonta

Jos jäsenvaltio soveltaa lääkkeiden markkinoille saattamisesta vastaaviin henkilöihin suoraa tai välillistä kannattavuuden valvontajärjestelmää, on asianomaisen jäsenvaltion julkaistava asiaan soveltuvassa julkaisussa ja toimitettava komissiolle seuraavat tiedot:

| a) | asianomaisen jäsenvaltion käyttämä menetelmä tai käyttämät menetelmät kannattavuuden määrittelemiseksi: myyntituotto tai pääoman tuotto; |
| --- | --- |

a)

asianomaisen jäsenvaltion käyttämä menetelmä tai käyttämät menetelmät kannattavuuden määrittelemiseksi: myyntituotto tai pääoman tuotto;

| b) | lääkkeiden markkinoille saattamisesta vastaaville asianomaisessa jäsenvaltiossa kyseisellä hetkellä sallittu tavoitevoittomarginaali; |
| --- | --- |

b)

lääkkeiden markkinoille saattamisesta vastaaville asianomaisessa jäsenvaltiossa kyseisellä hetkellä sallittu tavoitevoittomarginaali;

| c) | perusteet, joiden mukaan kyseiset tavoitevoittomarginaalit vahvistetaan kullekin lääkkeen markkinoille saattamisesta vastaavalle, sekä perusteet, joiden mukaan heidän sallitaan pitää tavoitteiden yli asianomaisessa jäsenvaltiossa menevät voitot; |
| --- | --- |

c)

perusteet, joiden mukaan kyseiset tavoitevoittomarginaalit vahvistetaan kullekin lääkkeen markkinoille saattamisesta vastaavalle, sekä perusteet, joiden mukaan heidän sallitaan pitää tavoitteiden yli asianomaisessa jäsenvaltiossa menevät voitot;

| d) | enimmäisvoittoprosentti, jonka lääkkeiden markkinoille saattamisesta vastaava saa pitää tavoitteen yli asianomaisessa jäsenvaltiossa menevästä osasta. |
| --- | --- |

d)

enimmäisvoittoprosentti, jonka lääkkeiden markkinoille saattamisesta vastaava saa pitää tavoitteen yli asianomaisessa jäsenvaltiossa menevästä osasta.

Nämä ensimmäisessä kohdassa tarkoitetut tiedot on saatettava ajan tasalle kerran vuodessa tai silloin, kun merkittäviä muutoksia tehdään.

Jos jäsenvaltiossa on voittojen suoran tai välillisen valvontajärjestelmän lisäksi tietynlaisten voitonvalvontajärjestelmään kuulumattomien lääkkeiden hintojen valvontajärjestelmä, noudatetaan tällaiseen hintavalvontaan soveltuvin osin 3, 4 ja 5 artiklaa. Kyseisiä artikloja ei kuitenkaan sovelleta, jos voittojen suoran tai välillisen valvontajärjestelmän tavanomainen toiminta johtaa poikkeuksellisesti hinnan vahvistamiseen yksittäiselle lääkkeelle.

III luku

Lääkkeiden kuuluminen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin

7 artikla

Lääkkeiden sisällyttäminen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin

1.   Tämän artiklan 2–8 kohdan säännöksiä sovelletaan, jos lääke kuuluu kansallisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmään vasta sen jälkeen, kun toimivaltaiset viranomaiset ovat päättäneet sisällyttää lääkkeen kyseisen järjestelmän piiriin.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että myyntiluvan haltija voi milloin tahansa esittää hakemuksen lääkkeen sisällyttämistä

  sisällyttämisestä
  yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin
  välittömästi sen jälkeen kun lääkkeelle on myönnetty myyntilupa
  . Jos yleinen sairausvakuutus sisältää useita järjestelmiä tai korvausryhmiä,

  Jäsenvaltiot voivat myös antaa
  myyntiluvan haltijalla on oikeus hakea tuotteensa sisällyttämistä valitsemaansa järjestelmään tai korvausryhmään

  hakijalle mahdollisuuden esittää tällaisen sisällyttämistä koskevan hakemuksen välittömästi sen jälkeen kun asetuksella (EY) N:o 726/2004 perustettu ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevä komitea tai kansallinen toimivaltainen viranomainen on antanut myönteisen lausunnon myyntiluvan myöntämisestä asianomaiselle lääkkeelle
  . Toimivaltaisten viranomaisten on annettava hakijalle virallinen vastaanottotodistus
  10 päivän kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta
  . [tark. 40]

3.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava yksityiskohtaisesti, mitä tietoja ja asiakirjoja hakijan on toimitettava.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että päätös hakemuksesta, joka koskee lääkkeen sisällyttämistä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmän piiriin ja jonka myyntiluvan haltija on esittänyt asianomaisen jäsenvaltion vahvistamien vaatimusten mukaisesti, tehdään ja toimitetaan hakijalle 60 päivän

  90 päivän
  kuluessa siitä, kun hakemus vastaanotettiin. Niiden lääkkeiden osalta, joita koskevassa päätöksenteossa jäsenvaltiot käyttävät terveysteknologian arviointia, määräaika on 90 päivää. Geneeristen lääkkeiden osalta kyseinen määräaika on 15 päivää

  30 päivää
  sillä edellytyksellä, että toimivaltaiset viranomaiset ovat jo sisällyttäneet vertailulääkkeen yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmään.
  Tarvittaessa jäsenvaltioiden on käytettävä lääkkeiden sisällyttämistä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmän piiriin koskevassa päätöksenteossa terveydenhuollon menetelmien arviointia. [tark. 41]

5.   Jos hakemukseen liitetyt tiedot ovat riittämättömät, on toimivaltaisten viranomaisten viipymättä annettava hakijalle tieto vaadittavista täydentävistä tiedoista ja tehtävä lopullinen päätös 60 päivän

  90 päivän
  kuluessa siitä, kun täydentävät tiedot otettiin vastaan. Niiden lääkkeiden osalta, joita koskevassa päätöksenteossa jäsenvaltiot käyttävät terveysteknologian arviointia, määräaika on 90 päivää. Geneeristen lääkkeiden osalta kyseinen määräaika on 15 päivää

  30 päivää
  , sillä edellytyksellä että toimivaltaiset viranomaiset ovat jo sisällyttäneet vertailulääkkeen yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmään. Jäsenvaltiot eivät saa pyytää mitään täydentäviä tietoja, joita ei nimenomaisesti edellytetä kansallisessa lainsäädännössä tai hallinnollisissa ohjeissa.
  [tark. 42]

6.   Jäsenvaltioiden on sisäisten menettelyjensä organisoinnista riippumatta varmistettava, että tämän artiklan 5 kohdassa säädettyyn sisällyttämismenettelyyn ja 3 artiklassa säädettyyn hinnan hyväksymismenettelyyn käytettävä kokonaisaika ei ole yli 120 päivää

  180 päivää
  . Niiden lääkkeiden osalta, joita koskevassa päätöksenteossa jäsenvaltiot käyttävät terveysteknologian arviointia, määräaika ei saa olla yli 180 päivää. Geneeristen lääkkeiden osalta kyseinen määräaika ei saa olla yli 30 päivää

  60 päivää
  sillä edellytyksellä, että toimivaltaiset viranomaiset ovat jo sisällyttäneet vertailulääkkeen yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmään. Kyseisiä määräaikoja voidaan jatkaa tämän artiklan 5 kohdan tai 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti. [tark. 43]

7.   Päätöksessä siitä, että lääkettä ei sisällytetä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmän piiriin, on oltava puolueettomien ja todennettavissa olevien arviointiperusteiden mukaiset perustelut. Kaikissa päätöksissä siitä, että lääke sisällytetään yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmään, on oltava puolueettomien ja todennettavissa olevien arviointiperusteiden mukaiset perustelut, mukaan luettuna lääkkeen sisällyttämisen laajuus ja edellytykset.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuissa päätöksissä on oltava mahdolliset arvioinnit ja asiantuntijalausunnot tai -suositukset, joiden perusteella kyseiset päätökset on tehty. Hakijalle on ilmoitettava kaikista käytettävissä olevista, myös tuomioistuinteitse toteutettavista oikeussuojakeinoista ja 8 artiklassa säädetystä oikeussuojamenettelystä
  sovittelu- ja oikeussuojamenettelyistä
  sekä tällaisten oikeussuojakeinojen hakemista koskevista

  tällaisiin menettelyihin sovellettavista
  määräajoista.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen päätösten perusteisiin on sisällytettävä arvioinnit, jotka koskevat täyttymättä jääneitä lääketieteellisiä tarpeita sekä kliinisiä ja sosiaalisia hyötyjä, innovointia ja muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien suojelua. [tark. 44]

8.   Jäsenvaltioiden on julkaistava asiaan soveltuvassa julkaisussa ja toimitettava komissiolle ne arviointiperusteet, jotka toimivaltaisten viranomaisten on otettava huomioon päätettäessä siitä, sisällytetäänkö lääkkeitä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmään.
  Nämä arviointiperusteet ja tiedot kansallisista tai alueellisista päätöksentekoelimistä on asetettava julkisesti saataville. [tark. 45]

8 artikla

Oikeussuojamenettely niitä tapauksia varten, joissa lääkkeiden sisällyttämistä sairausvakuutuksen korvausmenettelyn piiriin koskevia määräaikoja ei noudateta

  Sovittelu- ja oikeussuojamenettelyt

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hakijalla on
  niiden kansallisen lainsäädännön mukaisesti
  käytettävissä tehokkaita ja nopeita oikeussuojakeinoja

  sovittelu- tai oikeussuojamenettelyjä
  , jos
  perusteettomia viivästyksiä esiintyy tai jos
  7 artiklassa säädettyjä määräaikoja ei noudateta.

2.   Jäsenvaltioiden on nimettävä

  Jäsenvaltiot voivat nimetä sovittelu- tai
  oikeussuojamenettelyä varten elin

  hallinnollisen elimen
  , jolle annetaan valtuudet

| a) | ryhtyä mahdollisimman aikaisessa vaiheessa ja kiireellisesti väliaikaisiin toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on saada väitetty virheellinen menettely päättymään tai estää kyseisiin etuihin kohdistuvat lisävahingot;. |
| --- | --- |

a)

ryhtyä mahdollisimman aikaisessa vaiheessa ja kiireellisesti väliaikaisiin toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on saada väitetty virheellinen menettely päättymään tai estää kyseisiin etuihin kohdistuvat lisävahingot;.

| b) | määrätä maksettavaksi hakijalle vahingonkorvauksia, jos 7 artiklassa säädettyjä määräaikoja ei noudateta ja vahingonkorvauksia vaaditaan, ellei toimivaltainen viranomainen voi osoittaa, että viivästyminen ei johdu kyseisestä viranomaisesta; |
| --- | --- |

b)

määrätä maksettavaksi hakijalle vahingonkorvauksia, jos 7 artiklassa säädettyjä määräaikoja ei noudateta ja vahingonkorvauksia vaaditaan, ellei toimivaltainen viranomainen voi osoittaa, että viivästyminen ei johdu kyseisestä viranomaisesta;

| c) | määrätä maksettavaksi uhkasakko, joka lasketaan jokaiselta myöhästymispäivältä. |
| --- | --- |

c)

määrätä maksettavaksi uhkasakko, joka lasketaan jokaiselta myöhästymispäivältä.

Edellä olevan c alakohdan soveltamiseksi uhkasakkoa laskettaessa on otettava huomioon rikkomisen vakavuus, sen kesto ja tarve varmistaa sakon varoittava vaikutus, jotta voidaan välttää rikkomisen toistuminen.

Jäsenvaltiot voivat säätää, että ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu elin voi ottaa huomioon kaikki tämän kohdan mukaisten mahdollisten toimenpiteiden todennäköiset vaikutukset kaikkiin niihin etuihin, joille niistä saattaa aiheutua haittaa, sekä yleisen edun, ja päättää olla toteuttamatta näitä toimenpiteitä, jos niiden kielteiset seuraukset voisivat olla myönteisiä suuremmat.

3.   Päätös olla toteuttamatta väliaikaisia toimenpiteitä ei rajoita niitä pyytävän hakijan oikeutta esittää muita vaatimuksia.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että oikeussuojamenettelystä vastaavien elinten päätökset voidaan panna täytäntöön tehokkaasti.

5.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetun elimen on oltava riippumaton toimivaltaisista viranomaisista, jotka vastaavat ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintavalvonnasta tai näiden lääkkeiden kuulumisesta sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin.

6.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetun elimen on perusteltava päätöksensä. Jos kyseinen elin ei ole tuomioistuin, on lisäksi säädettävä menettelyistä, joilla varmistetaan mahdollisuus saattaa riippumattoman elimen lainvastaisiksi väitetyt toimenpiteet tai sille annettujen toimivaltuuksien väitetyt väärinkäytökset tuomioistuimen tai muun sellaisen elimen tutkittaviksi, joka on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 267 artiklassa tarkoitettu tuomioistuin ja riippumaton sekä toimivaltaisesta viranomaisesta että 2 kohdassa tarkoitetusta elimestä.

Edellä 2 kohdassa tarkoitetun elimen jäsenet nimitetään ja heidän toimikautensa päättyy nimittävän viranomaisen, toimikauden pituuden ja tehtävästä vapauttamisen osalta samoin edellytyksin kuin tuomioistuinten jäsenten. Ainakin elimen puheenjohtajan on täytettävä samat oikeudellista ja ammatillista pätevyyttä koskevat vaatimukset kuin tuomioistuimen jäsenten. Elimen on tehtävä päätöksensä noudattaen menettelyä, jossa molempia osapuolia kuullaan, ja näiden päätösten on oltava oikeudellisesti sitovia kunkin jäsenvaltion päättämällä tavalla.
  [tark. 46]

9 artikla

Lääkkeiden poistaminen yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiristä

1.   Päätöksessä, joka koskee lääkkeen poistamista yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmän piiristä tai kyseisen lääkkeen korvausjärjestelmään kuulumisen laajuuden tai edellytysten muuttamista, on oltava puolueettomien ja todennettavissa olevien arviointiperusteiden mukaiset perustelut. Tällaisissa päätöksissä on oltava
  arvioinnit, jotka koskevat täyttymättä jääneitä lääketieteellisiä tarpeita sekä kliinisiä ja sosiaalisia hyötyjä, innovointia ja muita heikommassa asemassa olevien väestöryhmien suojelua, sekä
  kaikki arvioinnit, asiantuntijalausunnot tai -suositukset, joiden perusteella päätökset on tehty. Hakijalle on ilmoitettava kaikista käytettävissä olevista, myös tuomioistuinteitse toteutettavista oikeussuojakeinoista sekä tällaisten oikeussuojakeinojen hakemista koskevista määräajoista. [tark. 47]

2.   Päätöksessä, joka koskee lääkeryhmän poistamista yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmän piiristä tai kyseisen lääkeryhmän korvausjärjestelmään kuulumisen laajuuden tai edellytysten muuttamista, on oltava puolueettomien ja todennettavissa olevien arviointiperusteiden mukaiset perustelut, ja päätös on julkaistava asiaan soveltuvassa julkaisussa. [tark. 48]

2 a.
     
  Kaikki päätökset poistaa lääke tai lääkeryhmä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmän piiristä ja yhteenveto päätösten perusteluista on asetettava julkisesti saataville. [tark. 49]

10 artikla

Lääkkeiden luokittelu niiden sisällyttämiseksi yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin

1.   Tämän artiklan 2, 3 ja 4 kohdan säännöksiä sovelletaan, jos lääkkeitä ryhmitellään tai luokitellaan terapeuttisten tai muiden perusteiden mukaisesti lääkkeiden sisällyttämiseksi yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmän piiriin.

2.   Jäsenvaltioiden on julkaistava asiaan soveltuvassa julkaisussa ja toimitettava komissiolle ne puolueettomat ja todennettavissa olevat arviointiperusteet, joiden mukaisesti lääkkeet luokitellaan niiden sisällyttämiseksi yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmään.

3.   Ryhmiteltävien tai luokiteltavien lääkkeiden osalta jäsenvaltioiden on julkaistava asiaan soveltuvassa julkaisussa ja toimitettava komissiolle menetelmät, joita käytetään määritettäessä, missä laajuudessa ja millä edellytyksin lääkkeet sisällytetään yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmän piiriin.

4.   Toimivaltaisten viranomaisten on myyntiluvan haltijan pyynnöstä esitettävä puolueettomat tiedot, joiden pohjalta ne ovat 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen perusteiden ja menetelmien mukaisesti päättäneet lääkkeen kuulumisesta yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmän piiriin. Tällaisessa tapauksessa toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava myös myyntiluvan haltijalle kaikista käytettävissä olevista, myös tuomioistuinteitse toteutettavista oikeussuojakeinoista sekä tällaisten oikeussuojakeinojen hakemista koskevista määräajoista.

11 artikla

Toimenpiteet, joiden tarkoituksena on valvoa tai edistää tiettyjen lääkkeiden määräämistä

1.   Tämän artiklan 2, 3 ja 4 kohdan säännöksiä sovelletaan, jos jäsenvaltio ottaa käyttöön toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on valvoa tai edistää tiettyjen nimettyjen lääkkeiden
  tai lääkeryhmän
  määräämistä. [tark. 50]

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden on perustuttava puolueettomiin ja todennettavissa oleviin arviointiperusteisiin.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet, mukaan luettuna kaikki arvioinnit, asiantuntijalausunnot tai -suositukset, joihin toimenpiteet perustuvat, on julkaistava asiaan soveltuvassa julkaisussa
  ja annettava yleisön saataville
  . [tark. 51]

4.   Toimivaltaisten viranomaisten on sellaisen myyntiluvan haltijan pyynnöstä, jonka etuihin tai oikeudelliseen asemaan 1 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet vaikuttavat, esitettävä puolueettomat tiedot ja arviointiperusteet, joiden pohjalta kyseiset lääkettä koskevat toimenpiteet on toteutettu. Tällaisessa tapauksessa toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava myös myyntiluvan haltijalle kaikista käytettävissä olevista, myös tuomioistuinteitse toteutettavista oikeussuojakeinoista, sekä tällaisten oikeussuojakeinojen hakemista koskevista määräajoista.

IV luku

Erityisvaatimukset

12 artikla

Määräaikojen vaikuttavuus

1.   Edellä 3, 4, 5 ja 7 artiklassa vahvistetut määräajat katsotaan ajanjaksoksi, joka alkaa hakemuksen tai mahdollisten täydentävien tietojen vastaanottamisesta ja päättyy vastaavan päätökseen tosiasialliseen voimaantuloon. Kaikki päätöksen tekemisen ja voimaantulon edellyttämät asiantuntijalausunnot ja hallintomenettelyt on toteutettava säädetyissä määräajoissa.

1 a.
     
  Geneeristen lääkkeiden osalta tiettyä hakemuksen esittämiseen varattua aikaa ja tiettyä vastaavan päätöksen tosiasialliseen voimaantuloon varattua aikaa ei kuitenkaan sisällytetä määräaikoihin, edellyttäen että kumpikaan näistä ajanjaksoista ei ylitä yhtä kalenterikuukautta ja että kyseisistä ajanjaksoista säädetään nimenomaisesti kansallisessa lainsäädännössä tai määrätään hallinnollisissa ohjeissa. [tark. 52]

1 b.
     
  Jos päätöksenteko edellyttää neuvotteluja myyntiluvan haltijan ja toimivaltaisen viranomaisen välillä, 3, 4, 5 ja 7 artiklassa vahvistettujen määräaikojen soveltaminen keskeytetään siitä alkaen, kun toimivaltainen viranomainen välittää ehdotuksensa myyntiluvan haltijalle, ja siihen saakka, kunnes toimivaltainen viranomainen on saanut myyntiluvan haltijalta ehdotuksia koskevan vastauksen. [tark. 53]

13 artikla

Laatua, turvallisuutta, tehoa tai biologista samanarvoisuutta koskeva lisänäyttö

  Myyntiluvan keskeisten perusteiden uudelleenarviointikielto

1.
     Jäsenvaltiot

  Toimivaltaiset viranomaiset
  eivät saa hinnoittelu- ja korvauspäätöksiä tehdessään arvioida uudelleen myyntiluvan
  keskeisiä
  perusteita, mukaan luettuna

  kuten
  lääkkeiden laatu, turvallisuus, teho, ja biologinen samanarvoisuus
  , biosimilaarisuus tai harvinaislääkkeiden arviointiperusteet
  .

1 a.
     
  Edellä olevan 1 kohdan soveltaminen ei rajoita toimivaltaisten viranomaisten oikeutta pyytää ja saada täysimääräisesti käyttöönsä myyntilupamenettelyssä tuotettuja tietoja arviointia ja terveydenhuollon menetelmien arviointia varten, jotta ne voivat arvioida tarvittaessa lääkkeen suhteellisen tehon sekä sen lyhyen ja pitkän aikavälin vaikuttavuuden ajatellen lääkkeen sisällyttämistä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmään.

1 b.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on myös voitava lisätä tai laatia lääkkeiden arvioinnin kannalta olennaisia lisätietoja. [tark. 54]

14 artikla

Teollis- ja tekijänoikeuksien erillisyys

1.   Jäsenvaltioiden on pidettävä hakemuksia, päätöksentekomenettelyjä sekä päätöksiä, joilla 3 artiklan mukaisesti säännellään lääkkeiden hintoja tai päätetään 7 ja 9 artiklan mukaisesti niiden kuulumisesta yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin, hallintomenettelyinä, jotka eivät sellaisenaan liity teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanon valvontaan.

2.   Teollis- ja tekijänoikeuksien suojaaminen ei ole riittävä peruste evätä tai peruuttaa väliaikaisesti tai kokonaan päätös, joka koskee lääkkeen hintaa tai sen sisällyttämistä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin.

3.   Edellä olevan 1 ja 2 kohdan säännöksiä sovelletaan rajoittamatta teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamisesta annettua unionin ja kansallista lainsäädäntöä.

V luku

Avoimuusmenettelyt

15 artikla

Asianomaisten osapuolten kuuleminen

Kun jäsenvaltio aikoo hyväksyä tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvan toimenpiteen

  lainsäädäntötoimenpiteen
  tai muuttaa tällaista toimenpidettä, sen on annettava asianomaisille osapuolille
  , myös kansalaisyhteiskunnan järjestöille, kuten potilas- ja kuluttajajärjestöille,
  mahdollisuus esittää kohtuullisessa määräajassa lausuntonsa ehdotetuista toimenpiteistä. Toimivaltaisten viranomaisten on julkaistava kuulemismenettelyihin sovellettavat säännöt. Kuulemisten tulokset on annettava julkisesti saataville, jollei tietoja ole luokiteltu luottamuksellisiksi liikesalaisuuksia koskevassa unionin ja kansallisessa lainsäädännössä. [tark. 55]

15 a artikla

Päätöksentekoelinten ja hintojen avoimuus

1.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset, jotka vastaavat lääkkeiden hintavalvonnasta tai lääkkeiden kuulumisesta yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin, asettavat julkisesti saataville säännöllisesti ajan tasalle saatetun luettelon päätöksentekoelintensä jäsenistä sekä ilmoitukset heidän sidonnaisuuksistaan.

2.
     
  Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan myös 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun hallinnolliseen elimeen.

3.
     
  Toimivaltaisten viranomaisten on julkaistava asiaan soveltuvassa julkaisussa ja toimitettava komissiolle ainakin kerran vuodessa täydellinen luettelo asianomaisten valtioiden yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmissä korvattavista lääkkeistä ja hinnat, jotka on vahvistettu kyseiselle ajanjaksolle. [tark. 56]

16 artikla

Kansallisia toimenpide-ehdotuksia koskevat ilmoitukset

1.   Kun jäsenvaltiot aikovat ottaa käyttöön tai muuttaa tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvan toimenpiteen, niiden on viipymättä toimitettava komissiolle ehdotetun toimenpiteen luonnos perusteluineen.

2.   Jäsenvaltioiden on tarvittaessa toimitettava samanaikaisesti keskeisimpien ja välittömästi asiaa koskevien perustana olevien lakien ja asetusten teksti, jos sen tunteminen on tarpeen toimenpiteen vaikutusten arvioimiseksi.

3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava 1 kohdassa tarkoitettu toimenpideluonnos uudelleen, jos ne tekevät luonnokseen muutoksia, jotka muuttavat merkittävästi sen soveltamisalaa tai sisältöä taikka nopeuttavat alun perin suunniteltua täytäntöönpanoaikataulua.

4.   Komissio voi kolmen kuukauden kuluessa lähettää huomautuksensa toimenpideluonnoksen toimittaneelle jäsenvaltiolle.

Kyseisen jäsenvaltion on otettava mahdollisimman laajalti huomioon komission huomautukset etenkin, jos huomautuksissa osoitetaan, että toimenpideluonnos saattaa olla ristiriidassa unionin lainsäädännön kanssa.

5.   Kun kyseinen jäsenvaltio hyväksyy lopullisesti toimenpideluonnoksen, sen on viipymättä toimitettava komissiolle teksti lopullisessa muodossaan. Jos komissio on 4 kohdan mukaisesti esittänyt huomautuksia, jäsenvaltion on lopullisessa muodossaan olevan toimenpiteen mukana toimitettava kertomus toimista, jotka on toteutettu vastauksena komission huomautuksiin.
  [tark. 57]

17 artikla

Määräaikojen täytäntöönpanoa koskeva kertomus

1.   Jäsenvaltioiden on 31 päivään tammikuuta ... (*) mennessä ja tämän jälkeen joka vuosi 31 päivään tammikuuta ja 1 päivään heinäkuuta mennessä toimitettava komissiolle ja julkaistava asiaan soveltuvassa julkaisussa yksityiskohtainen kertomus, joka sisältää seuraavat tiedot: [tark. 58]

| a) | edellisenä vuonna vastaanotettujen 3, 4 ja 7 artiklan mukaisten hakemusten määrä; |
| --- | --- |

a)

edellisenä vuonna vastaanotettujen 3, 4 ja 7 artiklan mukaisten hakemusten määrä;

| b) | päätöksentekoon kulunut aika kunkin 3, 4 ja 7 artiklan mukaisesti vastaanotetun hakemuksen osalta; |
| --- | --- |

b)

päätöksentekoon kulunut aika kunkin 3, 4 ja 7 artiklan mukaisesti vastaanotetun hakemuksen osalta;

| c) | mahdollisten viivästysten syiden analysointi sekä suositukset päätöksentekomenettelyjen saattamiseksi tässä direktiivissä säädettyjen määräaikojen mukaisiksi. |
| --- | --- |

c)

mahdollisten viivästysten syiden analysointi sekä suositukset päätöksentekomenettelyjen saattamiseksi tässä direktiivissä säädettyjen määräaikojen mukaisiksi.

Edellä olevan 1 kohdan a alakohdan soveltamiseksi on erotettava muista lääkkeistä geneeriset lääkkeet, joihin sovelletaan lyhyempiä määräaikoja 3, 4 ja 7 artiklan mukaisesti.

Edellä olevan 1 kohdan b alakohdan soveltamiseksi on ilmoitettava kaikista menettelyn keskeytyksistä, kun hakijalta pyydetään täydentäviä tietoja, ja kertomuksessa on esitettävä selkeästi keskeytyksen kesto sekä yksityiskohtaiset keskeytyksen syyt.

2.   Komissio julkaisee joka kuudes kuukausi

  vuosittain
  kertomuksen tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet 1 kohdan mukaisesti. [tark. 59]

VI luku

Loppusäännökset

18 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään ... (**). Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset.

Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä ... (***).

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

19 artikla

Tämän direktiivin täytäntöönpanoa koskeva kertomus

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tämän direktiivin täytäntöönpanoa koskeva kertomus viimeistään ... (****) ja sen jälkeen kolmen vuoden välein.

2.   Komissio antaa viimeistään ... (*****) Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanosta. Kertomuksen yhteydessä voidaan antaa tarvittavia ehdotuksia.

20 artikla

Kumoaminen

Kumotaan direktiivi 89/105/ETY ... (******).

Säilytetään direktiivin 89/105/ETY 10 artiklan vaikutukset.

Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin.

21 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

22 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 299, 4.10.2012, s. 81.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 6. helmikuuta 2013.

2

(3)  EYVL L 40, 11.2.1989, s. 8.

3

(4)  EYVL L 311, 28.11.2001, s. 67.

4

(5)  

  EUVL C 299, 4.10.2012, s. 81.

5

EUVL C 299, 4.10.2012, s. 81.

(6)  

  EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45.

6

EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45.

(7)  EUVL C 369, 17.12.2011, s. 14.

7

(8)  Neuvoston direktiivi 89/665/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1989, julkisia tavaranhankintoja ja rakennusurakoita koskeviin sopimuksiin liittyvien muutoksenhakumenettelyjen soveltamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (EYVL L 395, 30.12.1989, s. 33).

8

(9)  Neuvoston direktiivi 92/13/ETY, annettu 25 päivänä helmikuuta 1992, vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjä koskevien yhteisön sääntöjen soveltamiseen liittyvien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (EYVL L 76, 23.3.1992, s. 14).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/18/EY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta (EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114).

10

(11)  

  EUVL L 136, 30.4.2004, s. 1.

11

EUVL L 136, 30.4.2004, s. 1.

(*)  18 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua päivämäärää seuraava vuosi.

*

(**)  Päivämäärä, joka on tämän direktiivin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaisemista seuraavan 12. kuukauden viimeinen päivä.

**

(***)  Päivämäärä, joka on ensimmäisessä alakohdassa esitettyä päivämäärää seuraava päivä.

***

(****)  Kaksi vuotta 18 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetusta päivämäärästä.

****

(*****)  Kolme vuotta 18 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetusta päivämäärästä.

*****

(******)  18 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa vahvistettu päivämäärä.

******

---

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/134 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/134

---

P7_TA(2013)0040

Yhteinen kalastuspolitiikka ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisestä kalastuspolitiikasta (COM(2011)0425 – C7-0198/2011 – 2011/0195(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 024/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0425),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0198/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0198/2011),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 4. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 4. toukokuuta 2012 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 ja 37 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 ja 37 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön ja kehitysyhteistyövaliokunnan, budjettivaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0008/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön ja kehitysyhteistyövaliokunnan, budjettivaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0008/2013),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | palauttaa mieliin 8 päivänä kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Sijoittaminen tulevaisuuteen: uusi monivuotinen rahoituskehys kilpailukykyistä, kestävää ja osallistavaa Euroopan unionia varten (3)”; muistuttaa, että seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä tarvitaan riittävästi lisävaroja, jotta unioni kykenee huolehtimaan nykyisistä toimintapoliittisista painopisteistään ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisista uusista tehtävistä sekä reagoimaan ennakoimattomiin tapahtumiin; katsoo, että jos neuvosto on tästä asiasta eri mieltä, sen olisi ilmoitettava selkeästi, mistä sen toimintapoliittisista painopisteistä tai hankkeista voitaisiin kokonaan luopua, vaikka niillä olisikin osoitettu olevan eurooppalaista lisäarvoa; |
| --- | --- |

2.

palauttaa mieliin 8 päivänä kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Sijoittaminen tulevaisuuteen: uusi monivuotinen rahoituskehys kilpailukykyistä, kestävää ja osallistavaa Euroopan unionia varten (3)”; muistuttaa, että seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä tarvitaan riittävästi lisävaroja, jotta unioni kykenee huolehtimaan nykyisistä toimintapoliittisista painopisteistään ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisista uusista tehtävistä sekä reagoimaan ennakoimattomiin tapahtumiin; katsoo, että jos neuvosto on tästä asiasta eri mieltä, sen olisi ilmoitettava selkeästi, mistä sen toimintapoliittisista painopisteistä tai hankkeista voitaisiin kokonaan luopua, vaikka niillä olisikin osoitettu olevan eurooppalaista lisäarvoa;

| 3. | huomauttaa, että lainsäädäntöehdotuksessa esitetyt rahoituspuitteet ovat lainsäädäntövallan käyttäjän kannalta vain ohjeelliset eikä niitä voida vahvistaa, ennen kuin vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevasta asetusehdotuksesta on päästy sopimukseen; |
| --- | --- |

3.

huomauttaa, että lainsäädäntöehdotuksessa esitetyt rahoituspuitteet ovat lainsäädäntövallan käyttäjän kannalta vain ohjeelliset eikä niitä voida vahvistaa, ennen kuin vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevasta asetusehdotuksesta on päästy sopimukseen;

| 4. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

4.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 181, 21.6.2012, s. 183.

(2)  EUVL C 225, 27.7.2012, s. 20.

(3)  EUVL C 380, 11.12.2012, s. 89.

---

P7_TC1-COD(2011)0195

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 768/2005 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 sekä neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksella (EY) N:o 2371/2002 (4) perustettiin yhteisön järjestelmä yhteisen kalastuspolitiikan mukaista elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämistä ja kestävää hyödyntämistä varten. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksella (EY) N:o 2371/2002 (4) perustettiin yhteisön järjestelmä yhteisen kalastuspolitiikan mukaista elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämistä ja kestävää hyödyntämistä varten.

| (2) | Yhteisen kalastuspolitiikan soveltamisalaan kuuluvat meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen, hoito ja hyödyntäminen

  sekä niitä hyödyntävän kalastuksen hoito
  . Lisäksi
  siihen
  kuuluvat politiikan tavoitteita tukevien markkina- ja rahoitustoimenpiteiden osalta makean veden elolliset luonnonvarat ja vesiviljely sekä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostus ja kaupan pitäminen, jos kyseistä toimintaa harjoitetaan jäsenvaltioiden alueella tai unionin vesillä, mukaan luettuina kolmansien maiden lipun alla purjehtivat tai niissä rekisteröidyt kalastusalukset, taikka jos sitä harjoittavat unionin kalastusalukset tai jäsenvaltioiden kansalaiset, lippuvaltion ensisijaista vastuuta rajoittamatta ja ottaen huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen 117 artiklan määräykset. [tark. 2] |
| --- | --- |

(2)

Yhteisen kalastuspolitiikan soveltamisalaan kuuluvat meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen, hoito ja hyödyntäminen

  sekä niitä hyödyntävän kalastuksen hoito
  . Lisäksi
  siihen
  kuuluvat politiikan tavoitteita tukevien markkina- ja rahoitustoimenpiteiden osalta makean veden elolliset luonnonvarat ja vesiviljely sekä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostus ja kaupan pitäminen, jos kyseistä toimintaa harjoitetaan jäsenvaltioiden alueella tai unionin vesillä, mukaan luettuina kolmansien maiden lipun alla purjehtivat tai niissä rekisteröidyt kalastusalukset, taikka jos sitä harjoittavat unionin kalastusalukset tai jäsenvaltioiden kansalaiset, lippuvaltion ensisijaista vastuuta rajoittamatta ja ottaen huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen 117 artiklan määräykset. [tark. 2]

| (3) | Yhteisellä kalastuspolitiikalla olisi varmistettava, että kalastus- ja vesiviljelytoimilla edistetään ympäristön,
  ja
  talouden ja sosiaalisten näkökohtien kestävyyttä
  sekä sosiaalista kestävyyttä
  pitkällä aikavälillä. Lisäksi sen avulla

  Siihen
  olisi voitava parantaa tuottavuutta, helpottaa

  kuuluttava sääntöjä, joilla pyritään varmistamaan unioniin tuotujen tuotteiden jäljitettävyys, turvallisuus ja laatu,
  kohtuullisen elintason
  saavuttaminen
  kalastusalalla
  , elintarviketurva
  ja edistää markkinoiden
  vakaus, ja

  turvata

  sillä olisi turvattava
  kalavarojen saatavuus ja se, että tarjonta kohtaa kuluttajat kohtuullisin hinnoin. [tark. 3] |
| --- | --- |

(3)

Yhteisellä kalastuspolitiikalla olisi varmistettava, että kalastus- ja vesiviljelytoimilla edistetään ympäristön,
  ja
  talouden ja sosiaalisten näkökohtien kestävyyttä
  sekä sosiaalista kestävyyttä
  pitkällä aikavälillä. Lisäksi sen avulla

  Siihen
  olisi voitava parantaa tuottavuutta, helpottaa

  kuuluttava sääntöjä, joilla pyritään varmistamaan unioniin tuotujen tuotteiden jäljitettävyys, turvallisuus ja laatu,
  kohtuullisen elintason
  saavuttaminen
  kalastusalalla
  , elintarviketurva
  ja edistää markkinoiden
  vakaus, ja

  turvata

  sillä olisi turvattava
  kalavarojen saatavuus ja se, että tarjonta kohtaa kuluttajat kohtuullisin hinnoin. [tark. 3]

| (4) | Unioni on 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (Unclos) (5) sopimuspuoli, ja se on ratifioinut 4 päivänä elokuuta 1995 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien sopimuksen hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta (6). Se on myös hyväksynyt aavan meren kalastusalusten kansainvälisten suojelu- ja hoitotoimenpiteiden edistämisestä 24 päivänä marraskuuta 1993 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön sopimuksen (FAO:n sopimus) (7). Kyseisissä kansainvälisissä asiakirjoissa määrätään ennen kaikkea luonnonvarojen säilyttämistä koskevista velvoitteista, muun muassa velvoitteista toteuttaa säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä meren luonnonvarojen palauttamiseksi kestävän enimmäistuoton mahdollistaville tasoille sekä kansalliseen lainkäyttövaltaan kuuluvilla merialueilla että aavalla merellä ja tehdä tätä varten yhteistyötä muiden valtioiden kanssa, velvoitteista soveltaa kalakantojen säilyttämiseen, hoitoon ja hyödyntämiseen laajasti ennalta varautuvaa lähestymistapaa, velvoitteista varmistaa säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden sääntöjenmukaisuus meren luonnonvarojen esiintyessä lainkäyttövallan suhteen asemaltaan erilaisilla merialueilla sekä velvoitteista ottaa asianmukaisesti huomioon merien oikeutettu käyttö muihin tarkoituksiin. Yhteisellä kalastuspolitiikalla olisi myötävaikutettava siihen, että unioni täyttää asiamukaisesti edellä mainittuihin kansainvälisiin välineisiin perustuvat kansainväliset velvoitteensa. Kun jäsenvaltiot toteuttavat säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa saamansa toimivallan mukaisesti, niiden olisi myös toimittava kaikilta osin mainittuihin kansainvälisiin asiakirjoihin perustuvien kansainvälisten säilyttämis- ja yhteistyövelvoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Unioni on 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (Unclos) (5) sopimuspuoli, ja se on ratifioinut 4 päivänä elokuuta 1995 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien sopimuksen hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta (6). Se on myös hyväksynyt aavan meren kalastusalusten kansainvälisten suojelu- ja hoitotoimenpiteiden edistämisestä 24 päivänä marraskuuta 1993 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön sopimuksen (FAO:n sopimus) (7). Kyseisissä kansainvälisissä asiakirjoissa määrätään ennen kaikkea luonnonvarojen säilyttämistä koskevista velvoitteista, muun muassa velvoitteista toteuttaa säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä meren luonnonvarojen palauttamiseksi kestävän enimmäistuoton mahdollistaville tasoille sekä kansalliseen lainkäyttövaltaan kuuluvilla merialueilla että aavalla merellä ja tehdä tätä varten yhteistyötä muiden valtioiden kanssa, velvoitteista soveltaa kalakantojen säilyttämiseen, hoitoon ja hyödyntämiseen laajasti ennalta varautuvaa lähestymistapaa, velvoitteista varmistaa säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden sääntöjenmukaisuus meren luonnonvarojen esiintyessä lainkäyttövallan suhteen asemaltaan erilaisilla merialueilla sekä velvoitteista ottaa asianmukaisesti huomioon merien oikeutettu käyttö muihin tarkoituksiin. Yhteisellä kalastuspolitiikalla olisi myötävaikutettava siihen, että unioni täyttää asiamukaisesti edellä mainittuihin kansainvälisiin välineisiin perustuvat kansainväliset velvoitteensa. Kun jäsenvaltiot toteuttavat säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa saamansa toimivallan mukaisesti, niiden olisi myös toimittava kaikilta osin mainittuihin kansainvälisiin asiakirjoihin perustuvien kansainvälisten säilyttämis- ja yhteistyövelvoitteiden mukaisesti.

| (5) | Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa unioni ja sen jäsenvaltiot sitoutuivat toteuttamaan toimia monien kalakantojen jatkuvan hupenemisen torjumiseksi. Sen vuoksi unionin olisi parannettava mitä pikimmin yhteistä kalastuspolitiikkaansa varmistaakseen
  sen,
  että meren elollisten luonnonvarojen hyödynnettävät kannat elvytetään tasoille, jotka mahdollistavat pyydettävien kantojen kestävän enimmäistuoton vuoteen 2015 mennessä
  kalastuskuolevuus saatetaan tasolle, jonka pitäisi mahdollistaa kalakantojen elpyminen vuoteen 2020 mennessä kestävän enimmäistuoton mahdollistavaa tasoa suuremmaksi ja kaikkien elvytettyjen kantojen pitäminen tällä tasolla
  . Tapauksissa, joissa tieteellistä tietoa ei ole käytettävissä riittävästi, kestävän enimmäistuoton osalta joudutaan ehkä käyttämään likiarvoja. [tark. 5] |
| --- | --- |

(5)

Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa unioni ja sen jäsenvaltiot sitoutuivat toteuttamaan toimia monien kalakantojen jatkuvan hupenemisen torjumiseksi. Sen vuoksi unionin olisi parannettava mitä pikimmin yhteistä kalastuspolitiikkaansa varmistaakseen
  sen,
  että meren elollisten luonnonvarojen hyödynnettävät kannat elvytetään tasoille, jotka mahdollistavat pyydettävien kantojen kestävän enimmäistuoton vuoteen 2015 mennessä
  kalastuskuolevuus saatetaan tasolle, jonka pitäisi mahdollistaa kalakantojen elpyminen vuoteen 2020 mennessä kestävän enimmäistuoton mahdollistavaa tasoa suuremmaksi ja kaikkien elvytettyjen kantojen pitäminen tällä tasolla
  . Tapauksissa, joissa tieteellistä tietoa ei ole käytettävissä riittävästi, kestävän enimmäistuoton osalta joudutaan ehkä käyttämään likiarvoja. [tark. 5]

| (5 a) | YK:n merioikeusyleissopimuksen mukainen kestävän enimmäistuoton käsite on ollut unionia oikeudellisesti sitova kalastuksenhoitotavoite siitä lähtien, kun sopimus ratifioitiin vuonna 1998. [tark. 6] |
| --- | --- |

(5 a)

YK:n merioikeusyleissopimuksen mukainen kestävän enimmäistuoton käsite on ollut unionia oikeudellisesti sitova kalastuksenhoitotavoite siitä lähtien, kun sopimus ratifioitiin vuonna 1998. [tark. 6]

| (5 b) | Sellaisten kalastuskuolevuustasojen hyväksyminen, jotka ovat kalakantojen kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja alhaisemmat, on ainoa keino varmistaa, että kalastusalasta tulee pitkällä aikavälillä taloudellisesti kannattava julkisesta tuesta riippumatta. [tark. 232] |
| --- | --- |

(5 b)

Sellaisten kalastuskuolevuustasojen hyväksyminen, jotka ovat kalakantojen kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja alhaisemmat, on ainoa keino varmistaa, että kalastusalasta tulee pitkällä aikavälillä taloudellisesti kannattava julkisesta tuesta riippumatta. [tark. 232]

| (5 c) | Monivuotisten suunnitelmien olisi oltava tärkein väline sen varmistamiseksi, että vuoteen 2015 mennessä kalastuskuolevuus saatetaan tasolle, joka mahdollistaa kalakantojen elpymisen vuoteen 2020 mennessä kestävän enimmäistuoton mahdollistavaa tasoa suuremmaksi ja jonka pitäisi mahdollistaa kaikkien elvytettyjen kantojen pitäminen tällä tasolla. Ainoastaan selvällä ja velvoittavalla sitoutumisella näihin päivämääriin voidaan varmistaa, että välittömiin toimiin ryhdytään ja että elvytystoimet eivät enää viivästy. Sellaisten kantojen osalta, joille ei ole vielä hyväksytty monivuotista suunnitelmaa, on tärkeää varmistaa, että neuvosto noudattaa täysin yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita määrittäessään niitä koskevia kalastusmahdollisuuksia. [tark. 7] |
| --- | --- |

(5 c)

Monivuotisten suunnitelmien olisi oltava tärkein väline sen varmistamiseksi, että vuoteen 2015 mennessä kalastuskuolevuus saatetaan tasolle, joka mahdollistaa kalakantojen elpymisen vuoteen 2020 mennessä kestävän enimmäistuoton mahdollistavaa tasoa suuremmaksi ja jonka pitäisi mahdollistaa kaikkien elvytettyjen kantojen pitäminen tällä tasolla. Ainoastaan selvällä ja velvoittavalla sitoutumisella näihin päivämääriin voidaan varmistaa, että välittömiin toimiin ryhdytään ja että elvytystoimet eivät enää viivästy. Sellaisten kantojen osalta, joille ei ole vielä hyväksytty monivuotista suunnitelmaa, on tärkeää varmistaa, että neuvosto noudattaa täysin yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita määrittäessään niitä koskevia kalastusmahdollisuuksia. [tark. 7]

| (5 d) | Vakaampien olosuhteiden luomiseksi kalastusalalle monivuotisiin suunnitelmiin olisi voitava sisällyttää myös määräyksiä, joilla rajoitetaan elvytettyjen kantojen suurimpien sallittujen saaliiden vuosittaisia vaihteluja. Näiden vaihtelujen tarkat rajat olisi määritettävä monivuotisissa suunnitelmissa. [tark. 8] |
| --- | --- |

(5 d)

Vakaampien olosuhteiden luomiseksi kalastusalalle monivuotisiin suunnitelmiin olisi voitava sisällyttää myös määräyksiä, joilla rajoitetaan elvytettyjen kantojen suurimpien sallittujen saaliiden vuosittaisia vaihteluja. Näiden vaihtelujen tarkat rajat olisi määritettävä monivuotisissa suunnitelmissa. [tark. 8]

| (5 e) | Sekakalastuksen kestävään enimmäistuottoon liittyvissä hoitopäätöksissä olisi otettava huomioon se, että sekakalastuksessa on vaikeaa kalastaa kaikkia kantoja siten, että niistä saadaan samanaikaisesti kestävä enimmäistuotto, jos tutkimustieto osoittaa, että käytettyjen pyydysten valikoivuutta lisäämällä on erittäin vaikea välttää kalastustoiminnan lopettamisen aiheuttavia kalalajeja. Kansainväliseltä merentutkimusneuvostolta (ICES) ja tieteellis-teknis-taloudelliselta kalastuskomitealta olisi pyydettävä asianmukaisia kalastuskuolevuuden tasoja tällaisissa olosuhteissa koskevia neuvoja. [tark. 9] |
| --- | --- |

(5 e)

Sekakalastuksen kestävään enimmäistuottoon liittyvissä hoitopäätöksissä olisi otettava huomioon se, että sekakalastuksessa on vaikeaa kalastaa kaikkia kantoja siten, että niistä saadaan samanaikaisesti kestävä enimmäistuotto, jos tutkimustieto osoittaa, että käytettyjen pyydysten valikoivuutta lisäämällä on erittäin vaikea välttää kalastustoiminnan lopettamisen aiheuttavia kalalajeja. Kansainväliseltä merentutkimusneuvostolta (ICES) ja tieteellis-teknis-taloudelliselta kalastuskomitealta olisi pyydettävä asianmukaisia kalastuskuolevuuden tasoja tällaisissa olosuhteissa koskevia neuvoja. [tark. 9]

| (5 f) | Jos kalastusmahdollisuuksia on vähennettävä merkittävästi siirtymäkauden aikana kestävän enimmäistuoton saavuttamiseksi, unionin ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että toteutetaan asianmukaisia sosiaalisia ja rahoituksellisia toimia, jotta koko tuotantoketjussa säilyy tarpeeksi yrityksiä tasapainon saavuttamiseksi kalastuslaivaston kapasiteetin ja käytettävissä olevien resurssien välillä samalla, kun saavutetaan kestävä enimmäistuotto. [tark. 10] |
| --- | --- |

(5 f)

Jos kalastusmahdollisuuksia on vähennettävä merkittävästi siirtymäkauden aikana kestävän enimmäistuoton saavuttamiseksi, unionin ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että toteutetaan asianmukaisia sosiaalisia ja rahoituksellisia toimia, jotta koko tuotantoketjussa säilyy tarpeeksi yrityksiä tasapainon saavuttamiseksi kalastuslaivaston kapasiteetin ja käytettävissä olevien resurssien välillä samalla, kun saavutetaan kestävä enimmäistuotto. [tark. 10]

| (6) | Kalastusta koskevat tavoitteet on vahvistettu luonnon monimuotoisuutta koskevasta strategisesta suunnitelmasta 2011–2020 tehdyssä biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten kokouksen päätöksessä (8), ja yhteisessä kalastuspolitiikassa olisi varmistettava yhtenevyys Eurooppa-neuvoston hyväksymien biodiversiteettitavoitteiden (9) ja komission tiedonannossa ”Luonnonpääoma elämämme turvaajana: luonnon monimuotoisuutta koskeva EU:n strategia vuoteen 2020” (10) asetettujen tavoitteiden kanssa, erityisesti jotta kestävä enimmäistuotto toteutuisi vuoteen 2015 mennessä. |
| --- | --- |

(6)

Kalastusta koskevat tavoitteet on vahvistettu luonnon monimuotoisuutta koskevasta strategisesta suunnitelmasta 2011–2020 tehdyssä biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten kokouksen päätöksessä (8), ja yhteisessä kalastuspolitiikassa olisi varmistettava yhtenevyys Eurooppa-neuvoston hyväksymien biodiversiteettitavoitteiden (9) ja komission tiedonannossa ”Luonnonpääoma elämämme turvaajana: luonnon monimuotoisuutta koskeva EU:n strategia vuoteen 2020” (10) asetettujen tavoitteiden kanssa, erityisesti jotta kestävä enimmäistuotto toteutuisi vuoteen 2015 mennessä.

| (7) | Meren elollisten luonnonvarojen kestävän hyödyntämisen olisi perustuttava
  aina
  ennalta varautuvaan lähestymistapaan, joka on johdettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa mainitusta ennalta varautumisen periaatteesta
  , ja olisi otettava huomioon käytettävissä olevat tutkimustiedot
  . [tark. 12] |
| --- | --- |

(7)

Meren elollisten luonnonvarojen kestävän hyödyntämisen olisi perustuttava
  aina
  ennalta varautuvaan lähestymistapaan, joka on johdettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa mainitusta ennalta varautumisen periaatteesta
  , ja olisi otettava huomioon käytettävissä olevat tutkimustiedot
  . [tark. 12]

| (8) | Yhteisen kalastuspolitiikan olisi edistettävä meriympäristön suojelua
  , kaikkien kaupallisesti hyödynnettävien lajien kestävää hoitoa
  ja erityisesti ympäristön hyvän tilan saavuttamista viimeistään vuoteen 2020 mennessä, kuten yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista 17 päivänä kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (11) (meristrategiadirektiivi) 1 artiklan 1 kohdassa säädetään. [tark. 13] |
| --- | --- |

(8)

Yhteisen kalastuspolitiikan olisi edistettävä meriympäristön suojelua
  , kaikkien kaupallisesti hyödynnettävien lajien kestävää hoitoa
  ja erityisesti ympäristön hyvän tilan saavuttamista viimeistään vuoteen 2020 mennessä, kuten yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista 17 päivänä kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (11) (meristrategiadirektiivi) 1 artiklan 1 kohdassa säädetään. [tark. 13]

| (8 a) | Yhteisellä kalastuspolitiikalla olisi myös tuettava ravintoarvoltaan korkeiden elintarvikkeiden toimittamista unionin markkinoille, sisämarkkinoiden elintarvikeriippuvuuden vähentämistä sekä suorien ja välillisten työpaikkojen luomista ja rannikkoalueiden talouskehitystä. [tark. 14] |
| --- | --- |

(8 a)

Yhteisellä kalastuspolitiikalla olisi myös tuettava ravintoarvoltaan korkeiden elintarvikkeiden toimittamista unionin markkinoille, sisämarkkinoiden elintarvikeriippuvuuden vähentämistä sekä suorien ja välillisten työpaikkojen luomista ja rannikkoalueiden talouskehitystä. [tark. 14]

| (9) | Kalastuksenhoidossa on tarpeen ottaa käyttöön ekosysteemilähtöinen toimintatapa
  sen varmistamiseksi
  , kalastustoiminnan ympäristövaikutuksia

  että ihmisen toiminnalla on mahdollisimman vähäinen vaikutus meriekosysteemiin ja että vältetään, minimoidaan ja mahdollisuuksien mukaan lopetetaan tahattomat saaliit ja saavutetaan vähitellen tilanne, jossa kaikki

  rajoitettava ja tahattomat saaliit olisi saatava mahdollisimman pieniksi ja vähitellen lopetettua kokonaan

  puretaan
  . [tark. 15] |
| --- | --- |

(9)

Kalastuksenhoidossa on tarpeen ottaa käyttöön ekosysteemilähtöinen toimintatapa
  sen varmistamiseksi
  , kalastustoiminnan ympäristövaikutuksia

  että ihmisen toiminnalla on mahdollisimman vähäinen vaikutus meriekosysteemiin ja että vältetään, minimoidaan ja mahdollisuuksien mukaan lopetetaan tahattomat saaliit ja saavutetaan vähitellen tilanne, jossa kaikki

  rajoitettava ja tahattomat saaliit olisi saatava mahdollisimman pieniksi ja vähitellen lopetettua kokonaan

  puretaan
  . [tark. 15]

| (10) | On tärkeää, että yhteisen kalastuspolitiikan hallinnointi perustuu hyvän hallinnan periaatteisiin. Kyseisiin periaatteisiin kuuluvat parhaaseen käytettävissä olevaan tutkimustietoon perustuva päätöksenteko, sidosryhmien laaja osallistuminen sekä pitkän aikavälin näkökulma. Yhteisen kalastuspolitiikan hallinnoinnin onnistumisen kannalta on tärkeää, että unionin tason sekä kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason vastuut on määritelty selkeästi ja että yhteinen kalastuspolitiikka ja unionin muiden politiikkojen yhteydessä toteutettavat toimenpiteet sopivat yhteen ja ovat keskenään johdonmukaisia. |
| --- | --- |

(10)

On tärkeää, että yhteisen kalastuspolitiikan hallinnointi perustuu hyvän hallinnan periaatteisiin. Kyseisiin periaatteisiin kuuluvat parhaaseen käytettävissä olevaan tutkimustietoon perustuva päätöksenteko, sidosryhmien laaja osallistuminen sekä pitkän aikavälin näkökulma. Yhteisen kalastuspolitiikan hallinnoinnin onnistumisen kannalta on tärkeää, että unionin tason sekä kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason vastuut on määritelty selkeästi ja että yhteinen kalastuspolitiikka ja unionin muiden politiikkojen yhteydessä toteutettavat toimenpiteet sopivat yhteen ja ovat keskenään johdonmukaisia.

| (11) | Yhteisessä kalastuspolitiikassa olisi tarvittaessa otettava kaikilta osin huomioon eläinten terveyteen ja hyvinvointiin sekä elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuteen liittyvät näkökohdat. |
| --- | --- |

(11)

Yhteisessä kalastuspolitiikassa olisi tarvittaessa otettava kaikilta osin huomioon eläinten terveyteen ja hyvinvointiin sekä elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuteen liittyvät näkökohdat.

| (12) | Yhteinen kalastuspolitiikka olisi pantava täytäntöön tavalla, joka on
  yleisesti johdonmukainen muiden unionin politiikkojen kanssa ja joka ottaa erityisesti
  huomioon vuorovaikutuksen yhdennetyn meripolitiikan

   (12)

  alaan kuuluvien muiden meripolitiikan alojen kanssa, ja olisi tunnustettava, että kaikki Euroopan meriä ja valtameriä koskevat asiat kytkeytyvät toisiinsa, merten aluesuunnittelu mukaan luettuna. Olisi varmistettava, että eri alojen politiikkoja hallinnoidaan johdonmukaisesti ja yhtenäisesti Itämeren, Pohjanmeren, Kelttienmeren, Biskajanlahden ja Iberian niemimaan rannikon sekä Välimeren ja Mustanmeren alueilla. [tark. 17] |
| --- | --- |

(12)

Yhteinen kalastuspolitiikka olisi pantava täytäntöön tavalla, joka on
  yleisesti johdonmukainen muiden unionin politiikkojen kanssa ja joka ottaa erityisesti
  huomioon vuorovaikutuksen yhdennetyn meripolitiikan

   (12)

  alaan kuuluvien muiden meripolitiikan alojen kanssa, ja olisi tunnustettava, että kaikki Euroopan meriä ja valtameriä koskevat asiat kytkeytyvät toisiinsa, merten aluesuunnittelu mukaan luettuna. Olisi varmistettava, että eri alojen politiikkoja hallinnoidaan johdonmukaisesti ja yhtenäisesti Itämeren, Pohjanmeren, Kelttienmeren, Biskajanlahden ja Iberian niemimaan rannikon sekä Välimeren ja Mustanmeren alueilla. [tark. 17]

| (13) | Unionin kalastusaluksilla olisi oltava yhtäläinen pääsy yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen piiriin kuuluville unionin vesille ja yhtäläinen oikeus hyödyntää kyseisten sääntöjen piiriin kuuluvia luonnonvaroja. |
| --- | --- |

(13)

Unionin kalastusaluksilla olisi oltava yhtäläinen pääsy yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen piiriin kuuluville unionin vesille ja yhtäläinen oikeus hyödyntää kyseisten sääntöjen piiriin kuuluvia luonnonvaroja.

| (14) | Nykyisin voimassa olevat säännöt, joilla evätään mahdollisuus luonnonvarojen hyödyntämiseen 12 meripeninkulman alueella jäsenvaltioista, ovat toimineet tyydyttävästi ja edistäneet luonnonvarojen säilymistä rajoittaessaan kalastusta unionin vesialueiden herkimmillä osilla. Kyseisten sääntöjen ansiosta on myös säilynyt perinteinen kalastustoiminta, jonka varassa tiettyjen rannikkoyhteisöjen sosiaalinen ja taloudellinen kehitys hyvin suuressa määrin on. Sen vuoksi sääntöjen soveltamista olisi jatkettava
  , ja sääntöjä olisi mahdollisuuksien mukaan vahvistettava etuoikeutettujen kalastusmahdollisuuksien antamiseksi pienimuotoista kalastusta harjoittaville ja rannikkoalueiden kalastajille
  . [tark. 18] |
| --- | --- |

(14)

Nykyisin voimassa olevat säännöt, joilla evätään mahdollisuus luonnonvarojen hyödyntämiseen 12 meripeninkulman alueella jäsenvaltioista, ovat toimineet tyydyttävästi ja edistäneet luonnonvarojen säilymistä rajoittaessaan kalastusta unionin vesialueiden herkimmillä osilla. Kyseisten sääntöjen ansiosta on myös säilynyt perinteinen kalastustoiminta, jonka varassa tiettyjen rannikkoyhteisöjen sosiaalinen ja taloudellinen kehitys hyvin suuressa määrin on. Sen vuoksi sääntöjen soveltamista olisi jatkettava
  , ja sääntöjä olisi mahdollisuuksien mukaan vahvistettava etuoikeutettujen kalastusmahdollisuuksien antamiseksi pienimuotoista kalastusta harjoittaville ja rannikkoalueiden kalastajille
  . [tark. 18]

| (14 a) | Pienimuotoisen kalastuksen määritelmää olisi laajennettava siten, että siinä otetaan huomioon alusten koon lisäksi useita eri tekijöitä, muun muassa vallitsevat sääolot, käytettyjen kalastusmenetelmien vaikutus meriekosysteemiin, merelläoloaika ja luonnonvaroja hyödyntävän taloudellisen yksikön ominaispiirteet. Kalastuksesta riippuvaisten pienten rannikkomeren saarten asema olisi tunnustettava, ja niitä olisi tuettava sekä rahoituksellisesti että myöntämällä lisäresursseja, jotta mahdollistetaan niiden selviytyminen ja hyvinvointi tulevaisuudessa. [tark. 19] |
| --- | --- |

(14 a)

Pienimuotoisen kalastuksen määritelmää olisi laajennettava siten, että siinä otetaan huomioon alusten koon lisäksi useita eri tekijöitä, muun muassa vallitsevat sääolot, käytettyjen kalastusmenetelmien vaikutus meriekosysteemiin, merelläoloaika ja luonnonvaroja hyödyntävän taloudellisen yksikön ominaispiirteet. Kalastuksesta riippuvaisten pienten rannikkomeren saarten asema olisi tunnustettava, ja niitä olisi tuettava sekä rahoituksellisesti että myöntämällä lisäresursseja, jotta mahdollistetaan niiden selviytyminen ja hyvinvointi tulevaisuudessa. [tark. 19]

| (15) | Azorien, Madeiran ja Kanariansaarten ympärillä olevien meren elollisten luonnonvarojen erityistä suojelua olisi jatkettava, sillä kyseiset luonnonvarat edistävät saarten paikallistalouden säilymistä saarten rakenteellisen, sosiaalisen ja taloudellisen tilanteen kannalta. Tästä syystä kyseisillä vesialueilla olisi pidettävä voimassa tiettyjä kalastustoimia koskevat rajoitukset, joita sovelletaan Azorien, Madeiran ja Kanariansaarten satamissa rekisteröityihin aluksiin. |
| --- | --- |

(15)

Azorien, Madeiran ja Kanariansaarten ympärillä olevien meren elollisten luonnonvarojen erityistä suojelua olisi jatkettava, sillä kyseiset luonnonvarat edistävät saarten paikallistalouden säilymistä saarten rakenteellisen, sosiaalisen ja taloudellisen tilanteen kannalta. Tästä syystä kyseisillä vesialueilla olisi pidettävä voimassa tiettyjä kalastustoimia koskevat rajoitukset, joita sovelletaan Azorien, Madeiran ja Kanariansaarten satamissa rekisteröityihin aluksiin.

| (16) | Meren elollisten luonnonvarojen kestävän hyödyntämisen tavoite saavutetaan paremmin soveltamalla kalastuksenhoitoon monen vuoden päähän ulottuvaa lähestymistapaa, jonka tärkeimpänä piirteenä on

  . Tätä varten jäsenvaltioiden olisi tiiviissä yhteistyössä viranomaisten ja neuvoa-antavien toimikuntien kanssa luotava edellytykset kestävyydelle myös paikallistasolla ja laadittava ensisijaisia monivuotisia suunnitelmia
  ,
  joissa otetaan huomioon
  eri kalastusten erityispiirteet huomioon ottavien

  . Tämä voitaisiin toteuttaa yhteisillä alueellisen tason toimilla ja sitovammin päätöksentekomenettelyillä, jotka johtavat
  monivuotisten suunnitelmien laadinta

  laatimiseen
  . [tark. 20] |
| --- | --- |

(16)

Meren elollisten luonnonvarojen kestävän hyödyntämisen tavoite saavutetaan paremmin soveltamalla kalastuksenhoitoon monen vuoden päähän ulottuvaa lähestymistapaa, jonka tärkeimpänä piirteenä on

  . Tätä varten jäsenvaltioiden olisi tiiviissä yhteistyössä viranomaisten ja neuvoa-antavien toimikuntien kanssa luotava edellytykset kestävyydelle myös paikallistasolla ja laadittava ensisijaisia monivuotisia suunnitelmia
  ,
  joissa otetaan huomioon
  eri kalastusten erityispiirteet huomioon ottavien

  . Tämä voitaisiin toteuttaa yhteisillä alueellisen tason toimilla ja sitovammin päätöksentekomenettelyillä, jotka johtavat
  monivuotisten suunnitelmien laadinta

  laatimiseen
  . [tark. 20]

| (17) | Monivuotisissa suunnitelmissa olisi mahdollisuuksien mukaan käsiteltävä monia eri kantoja silloin, kun ne ovat kaikki saman hyödyntämisen kohteena. Monivuotisissa suunnitelmissa olisi vahvistettava perusta kalastusmahdollisuuksien ja määrällisten tavoitteiden määrittämiseksi asianomaisten kantojen kestävää hyödyntämistä ja asianomaisia meriekosysteemejä varten, annettava selvät aikarajat sekä määriteltävä suojamekanismit ennakoimattomien tapahtumien varalta.
  Monivuotisiin suunnitelmiin olisi myös sovellettava tarkkaan määriteltyjä hoitotavoitteita, jotta tuetaan asianomaisten kalakantojen ja meriekosysteemien kestävää hyödyntämistä. Jos hoitosuunnitelmilla voisi olla sosioekonomisia vaikutuksia asianomaisiin alueisiin, nämä suunnitelmat olisi hyväksyttävä kalastusalan toimijoita, tutkijoita ja institutionaalisia kumppaneita kuullen. [tark. 21] |
| --- | --- |

(17)

Monivuotisissa suunnitelmissa olisi mahdollisuuksien mukaan käsiteltävä monia eri kantoja silloin, kun ne ovat kaikki saman hyödyntämisen kohteena. Monivuotisissa suunnitelmissa olisi vahvistettava perusta kalastusmahdollisuuksien ja määrällisten tavoitteiden määrittämiseksi asianomaisten kantojen kestävää hyödyntämistä ja asianomaisia meriekosysteemejä varten, annettava selvät aikarajat sekä määriteltävä suojamekanismit ennakoimattomien tapahtumien varalta.
  Monivuotisiin suunnitelmiin olisi myös sovellettava tarkkaan määriteltyjä hoitotavoitteita, jotta tuetaan asianomaisten kalakantojen ja meriekosysteemien kestävää hyödyntämistä. Jos hoitosuunnitelmilla voisi olla sosioekonomisia vaikutuksia asianomaisiin alueisiin, nämä suunnitelmat olisi hyväksyttävä kalastusalan toimijoita, tutkijoita ja institutionaalisia kumppaneita kuullen. [tark. 21]

| (18) | Nykyisin suurina määrinä esiintyvien tahattomien saaliiden
  vähentämiseksi
  ja kalojen poisheittämisten vähentämiseksi ja lopettamiseksi
  vähitellen
  kokonaan tarvitaan toimenpiteitä. Tahattomat saaliit ja

  Aiemmalla lainsäädännöllä kalastajat on valitettavasti usein pakotettu heittämään pois arvokkaita kalavaroja.
  Poisheitetyt määrät muodostavat näet merkittävän jäte-erän ja vaikuttavat kielteisellä tavalla meren elollisten luonnonvarojen kestävään hyödyntämiseen ja meriekosysteemeihin sekä kalastuselinkeinon taloudelliseen kannattavuuteen. Olisi vahvistettava velvoite purkaa aluksesta kaikki unionin vesillä tai unionin kalastusalusten toimesta toteutettujen kalastustoimien aikana pyydetyt hoidettujen kantojen saaliit, ja otettava se käyttöön asteittain.
  Etusijalle olisi asetettava sellaisten toimenpiteiden ja kannustimien kehittäminen, edistäminen ja suosiminen, joilla pyritään alun alkaen välttämään tahattomia saaliita. [tark. 22] |
| --- | --- |

(18)

Nykyisin suurina määrinä esiintyvien tahattomien saaliiden
  vähentämiseksi
  ja kalojen poisheittämisten vähentämiseksi ja lopettamiseksi
  vähitellen
  kokonaan tarvitaan toimenpiteitä. Tahattomat saaliit ja

  Aiemmalla lainsäädännöllä kalastajat on valitettavasti usein pakotettu heittämään pois arvokkaita kalavaroja.
  Poisheitetyt määrät muodostavat näet merkittävän jäte-erän ja vaikuttavat kielteisellä tavalla meren elollisten luonnonvarojen kestävään hyödyntämiseen ja meriekosysteemeihin sekä kalastuselinkeinon taloudelliseen kannattavuuteen. Olisi vahvistettava velvoite purkaa aluksesta kaikki unionin vesillä tai unionin kalastusalusten toimesta toteutettujen kalastustoimien aikana pyydetyt hoidettujen kantojen saaliit, ja otettava se käyttöön asteittain.
  Etusijalle olisi asetettava sellaisten toimenpiteiden ja kannustimien kehittäminen, edistäminen ja suosiminen, joilla pyritään alun alkaen välttämään tahattomia saaliita. [tark. 22]

| (18 a) | Velvoite purkaa aluksesta kaikki saaliit olisi otettava käyttöön kalastuskohtaisesti. Kalastajien olisi annettava jatkaa sellaisten lajien poisheittämistä, joilla on uusimpien tieteellisten tietojen mukaan korkea eloonjäämisaste, kun ne lasketaan mereen tietylle kalastukselle määritetyin ehdoin. [tark. 23] |
| --- | --- |

(18 a)

Velvoite purkaa aluksesta kaikki saaliit olisi otettava käyttöön kalastuskohtaisesti. Kalastajien olisi annettava jatkaa sellaisten lajien poisheittämistä, joilla on uusimpien tieteellisten tietojen mukaan korkea eloonjäämisaste, kun ne lasketaan mereen tietylle kalastukselle määritetyin ehdoin. [tark. 23]

| (18 b) | Jotta velvoite purkaa aluksesta kaikki saaliit olisi toteutettavissa ja jotta voitaisiin lieventää saaliin vuosittaisen koostumuksen vaihtelun vaikutuksia, jäsenvaltioiden olisi sallittava siirtää kiintiöitä vuodelta toiselle tiettyyn prosenttimäärään asti. [tark. 24] |
| --- | --- |

(18 b)

Jotta velvoite purkaa aluksesta kaikki saaliit olisi toteutettavissa ja jotta voitaisiin lieventää saaliin vuosittaisen koostumuksen vaihtelun vaikutuksia, jäsenvaltioiden olisi sallittava siirtää kiintiöitä vuodelta toiselle tiettyyn prosenttimäärään asti. [tark. 24]

| (19) | Tahattomien saaliiden purkamisesta ei saisi koitua toimijalle täyttä taloudellista hyötyä. Säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien kalojen saaliita purettaessa saaliiden määränpäälle olisi asetettava rajoituksia eikä saalista saisi myydä ihmisravinnoksi.
  Kunkin jäsenvaltion olisi voitava päättää, haluaako se sallia purettujen saaliiden vapaan jakelun avustus- tai hyväntekeväisyystarkoituksiin. [tark. 25] |
| --- | --- |

(19)

Tahattomien saaliiden purkamisesta ei saisi koitua toimijalle täyttä taloudellista hyötyä. Säilyttämisen vähimmäisviitekokoa pienempien kalojen saaliita purettaessa saaliiden määränpäälle olisi asetettava rajoituksia eikä saalista saisi myydä ihmisravinnoksi.
  Kunkin jäsenvaltion olisi voitava päättää, haluaako se sallia purettujen saaliiden vapaan jakelun avustus- tai hyväntekeväisyystarkoituksiin. [tark. 25]

| (20) | Kantojen säilymisen turvaamiseksi
  ja laivastojen ja kalastusten mukauttamiseksi
  olisi tiettyjen teknisten toimenpiteiden yhteydessä asetettava selkeät tavoitteet
  ja hallintatasot olisi räätälöitävä hoitovaatimusten mukaisiksi
  . [tark. 26] |
| --- | --- |

(20)

Kantojen säilymisen turvaamiseksi
  ja laivastojen ja kalastusten mukauttamiseksi
  olisi tiettyjen teknisten toimenpiteiden yhteydessä asetettava selkeät tavoitteet
  ja hallintatasot olisi räätälöitävä hoitovaatimusten mukaisiksi
  . [tark. 26]

| (21) | Kannoilla, joille ei ole vahvistettu monivuotista suunnitelmaa, kestävän enimmäistuoton mahdollistava hyödyntämisintensiteetti olisi varmistettava asettamalla saalis- ja/tai pyyntiponnistusrajoituksia.
  Jos saatavilla ei ole riittävästi tietoja, kalastusta olisi hoidettava käyttämällä muuttujia koskevia vaatimuksia. [tark. 27] |
| --- | --- |

(21)

Kannoilla, joille ei ole vahvistettu monivuotista suunnitelmaa, kestävän enimmäistuoton mahdollistava hyödyntämisintensiteetti olisi varmistettava asettamalla saalis- ja/tai pyyntiponnistusrajoituksia.
  Jos saatavilla ei ole riittävästi tietoja, kalastusta olisi hoidettava käyttämällä muuttujia koskevia vaatimuksia. [tark. 27]

| (21 a) | Unionin olisi lisättävä toimiaan, jotta saavutettaisiin tehokas kansainvälinen yhteistyö ja kalakantojen hoito merillä, jotka rajoittuvat sekä jäsenvaltioihin että kolmansiin maihin, mahdollistamalla tarvittaessa alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen perustaminen kyseisillä alueilla. Unionin olisi erityisesti edistettävä alueellisen kalastusjärjestön perustamista Mustallemerelle. [tark. 28] |
| --- | --- |

(21 a)

Unionin olisi lisättävä toimiaan, jotta saavutettaisiin tehokas kansainvälinen yhteistyö ja kalakantojen hoito merillä, jotka rajoittuvat sekä jäsenvaltioihin että kolmansiin maihin, mahdollistamalla tarvittaessa alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen perustaminen kyseisillä alueilla. Unionin olisi erityisesti edistettävä alueellisen kalastusjärjestön perustamista Mustallemerelle. [tark. 28]

| (22) | Kun otetaan huomioon kalastusalan epävarma taloudellinen tilanne
  osalla kalastusalaa
  ja tiettyjen rannikkoyhteisöjen riippuvuus kalastuksesta, on tarpeen varmistaa kalastustoiminnan suhteellinen vakaus jakamalla kalastusmahdollisuudet jäsenvaltioiden kesken kalakannoista kullekin jäsenvaltiolle kuuluvan ennakoitavissa olevan osuuden perusteella. [tark. 29] |
| --- | --- |

(22)

Kun otetaan huomioon kalastusalan epävarma taloudellinen tilanne
  osalla kalastusalaa
  ja tiettyjen rannikkoyhteisöjen riippuvuus kalastuksesta, on tarpeen varmistaa kalastustoiminnan suhteellinen vakaus jakamalla kalastusmahdollisuudet jäsenvaltioiden kesken kalakannoista kullekin jäsenvaltiolle kuuluvan ennakoitavissa olevan osuuden perusteella. [tark. 29]

| (23) | Tilanteessa, jossa kantojen biologinen tilanne muuttuu nopeasti, tällaisen kalastustoimien suhteellisen vakauden odotetaan turvaavan erityistarpeet sellaisilla alueilla, joilla paikalliset yhteisöt ovat erityisen riippuvaisia kalastuksesta ja sen liitännäistoiminnoista, siten kuin neuvosto on päättänyt tietyistä yhteisön 200 meripeninkulman kalastusvyöhykkeen 1 päivänä tammikuuta 1977 voimaan tulevaan perustamiseen liittyvistä ulkoisista näkökohdista 3 päivänä marraskuuta 1976 antamassaan päätöslauselmassa (13) ja erityisesti sen liitteessä VII. Juuri näin olisi sen vuoksi ymmärrettävä tavoitteena oleva suhteellisen vakauden käsite. |
| --- | --- |

(23)

Tilanteessa, jossa kantojen biologinen tilanne muuttuu nopeasti, tällaisen kalastustoimien suhteellisen vakauden odotetaan turvaavan erityistarpeet sellaisilla alueilla, joilla paikalliset yhteisöt ovat erityisen riippuvaisia kalastuksesta ja sen liitännäistoiminnoista, siten kuin neuvosto on päättänyt tietyistä yhteisön 200 meripeninkulman kalastusvyöhykkeen 1 päivänä tammikuuta 1977 voimaan tulevaan perustamiseen liittyvistä ulkoisista näkökohdista 3 päivänä marraskuuta 1976 antamassaan päätöslauselmassa (13) ja erityisesti sen liitteessä VII. Juuri näin olisi sen vuoksi ymmärrettävä tavoitteena oleva suhteellisen vakauden käsite.

| (24) | Jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus esittää perusteltuja pyyntöjä komissiolle, jotta tämä laatisi yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa sellaisia toimenpiteitä, joita jäsenvaltiot katsovat tarvittavan luonnonvaraisten lintujen suojelusta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston direktiivin 2009/147/EY (14) 4 artiklan mukaisiin erityissuojelualueisiin, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (15) 6 artiklan mukaisiin erityisten suojelutoimien alueisiin sekä direktiivin 2008/56/EY 13 artiklan 4 kohdan mukaisiin suojeltuihin merialueisiin liittyvien velvoitteiden täyttämiseksi. |
| --- | --- |

(24)

Jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus esittää perusteltuja pyyntöjä komissiolle, jotta tämä laatisi yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa sellaisia toimenpiteitä, joita jäsenvaltiot katsovat tarvittavan luonnonvaraisten lintujen suojelusta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston direktiivin 2009/147/EY (14) 4 artiklan mukaisiin erityissuojelualueisiin, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (15) 6 artiklan mukaisiin erityisten suojelutoimien alueisiin sekä direktiivin 2008/56/EY 13 artiklan 4 kohdan mukaisiin suojeltuihin merialueisiin liittyvien velvoitteiden täyttämiseksi.

| (25) | Komission olisi
  neuvoa-antavia toimikuntia ja asianomaisisa jäsenvaltioita kuultuaan
  voitava toteuttaa väliaikaisia toimenpiteitä, jos ilmenee sellaisia meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen tai meren ekosysteemiin kohdistuvia kalastustoiminnasta johtuvia vakavia uhkia, jotka edellyttävät välitöntä toimintaa.
  Nämä toimenpiteet olisi vahvistettava tietyssä aikataulussa, ja niiden olisi oltava käytössä tietyn ajan. [tark. 30] |
| --- | --- |

(25)

Komission olisi
  neuvoa-antavia toimikuntia ja asianomaisisa jäsenvaltioita kuultuaan
  voitava toteuttaa väliaikaisia toimenpiteitä, jos ilmenee sellaisia meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen tai meren ekosysteemiin kohdistuvia kalastustoiminnasta johtuvia vakavia uhkia, jotka edellyttävät välitöntä toimintaa.
  Nämä toimenpiteet olisi vahvistettava tietyssä aikataulussa, ja niiden olisi oltava käytössä tietyn ajan. [tark. 30]

| (26) | Yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöön panemiseksi jäsenvaltioiden olisi
  asianomaisten neuvoa-antavien toimikuntien ja sidosryhmien näkemykset asianmukaisesti huomioon otettuaan
  voitava toteuttaa säilyttämistoimia ja teknisiä toimenpiteitä, jotta politiikalla voitaisiin käsitellä nykyistä paremmin
  eri merialueiden ja
  yksittäisten kalastusten todellisia tilanteita ja erityispiirteitä ja jotta politiikan noudattamista saataisiin tehostettua. [tark. 31] |
| --- | --- |

(26)

Yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöön panemiseksi jäsenvaltioiden olisi
  asianomaisten neuvoa-antavien toimikuntien ja sidosryhmien näkemykset asianmukaisesti huomioon otettuaan
  voitava toteuttaa säilyttämistoimia ja teknisiä toimenpiteitä, jotta politiikalla voitaisiin käsitellä nykyistä paremmin
  eri merialueiden ja
  yksittäisten kalastusten todellisia tilanteita ja erityispiirteitä ja jotta politiikan noudattamista saataisiin tehostettua. [tark. 31]

| (26 a) | Jäsenvaltioita olisi kannustettava yhteistyöhön toistensa kanssa alueelliselta pohjalta. [tark. 32] |
| --- | --- |

(26 a)

Jäsenvaltioita olisi kannustettava yhteistyöhön toistensa kanssa alueelliselta pohjalta. [tark. 32]

| (27) | Jäsenvaltioille olisi annettava lupa toteuttaa oman 12 meripeninkulman vyöhykkeensä sisällä kaikkiin unionin kalastusaluksiin sovellettavia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä edellyttäen, että kun toimenpiteitä sovelletaan toisten jäsenvaltioiden kalastusaluksiin, ne ovat syrjimättömiä ja niistä on edeltäkäsin kuultu muita jäsenvaltioita, joita asia koskee, eikä unioni ole toteuttanut kyseisellä 12 meripeninkulman alueella erityisesti säilyttämiseen ja kalastuksenhoitoon liittyviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(27)

Jäsenvaltioille olisi annettava lupa toteuttaa oman 12 meripeninkulman vyöhykkeensä sisällä kaikkiin unionin kalastusaluksiin sovellettavia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä edellyttäen, että kun toimenpiteitä sovelletaan toisten jäsenvaltioiden kalastusaluksiin, ne ovat syrjimättömiä ja niistä on edeltäkäsin kuultu muita jäsenvaltioita, joita asia koskee, eikä unioni ole toteuttanut kyseisellä 12 meripeninkulman alueella erityisesti säilyttämiseen ja kalastuksenhoitoon liittyviä toimenpiteitä.

| (28) | Jäsenvaltioille olisi annettava lupa toteuttaa unionin vesillä olevien kantojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, joita sovelletaan ainoastaan niiden lipun alla purjehtiviin unionin kalastusaluksiin. |
| --- | --- |

(28)

Jäsenvaltioille olisi annettava lupa toteuttaa unionin vesillä olevien kantojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, joita sovelletaan ainoastaan niiden lipun alla purjehtiviin unionin kalastusaluksiin.

| (28 a) | Kalastusoikeuden olisi perustuttava avoimiin ja puolueettomiin ympäristökriteereihin ja sosiaalisiin kriteereihin keinona edistää vastuullista kalastusta, millä varmistettaisiin ympäristöä vähiten vahingoittavalla tavalla kalastavien ja yhteiskunnalle suurinta etua tarjoavien toimijoiden tukeminen. [tark. 234] |
| --- | --- |

(28 a)

Kalastusoikeuden olisi perustuttava avoimiin ja puolueettomiin ympäristökriteereihin ja sosiaalisiin kriteereihin keinona edistää vastuullista kalastusta, millä varmistettaisiin ympäristöä vähiten vahingoittavalla tavalla kalastavien ja yhteiskunnalle suurinta etua tarjoavien toimijoiden tukeminen. [tark. 234]

| (29) | Useimpien yhteisen kalastuspolitiikan mukaisesti hoidettujen kantojen osalta olisi viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013 otettava käyttöön siirrettäviä kalastusoikeuksia koskeva järjestelmä, jota sovelletaan kaikkiin vähintään 12 metrin pituisiin aluksiin sekä kaikkiin muihin vedettävillä pyydyksillä kalastaviin aluksiin. Jäsenvaltiot voivat jättää siirrettävien kalastusoikeuksien järjestelmän ulkopuolelle sellaiset alle 12 metrin pituiset alukset, jotka eivät käytä vedettäviä pyydyksiä. Tällaisen järjestelmän odotetaan kannustavan kalastusalaa pienentämään laivastojen kokoa sekä parantavan taloudellista tulosta samalla, kun luodaan oikeudellisesti varma jäsenvaltion vuotuisia kalastusmahdollisuuksia koskeva yksinomainen siirrettävä kalastusoikeus. Koska meren elolliset luonnonvarat ovat yhteinen hyödyke, siirrettävillä kalastusoikeuksilla vain vahvistettaisiin käyttöoikeus jäsenvaltion osuuteen vuotuisista kalastusmahdollisuuksista ja ne voitaisiin peruuttaa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.
  [tark. 33] |
| --- | --- |

(29)

Useimpien yhteisen kalastuspolitiikan mukaisesti hoidettujen kantojen osalta olisi viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013 otettava käyttöön siirrettäviä kalastusoikeuksia koskeva järjestelmä, jota sovelletaan kaikkiin vähintään 12 metrin pituisiin aluksiin sekä kaikkiin muihin vedettävillä pyydyksillä kalastaviin aluksiin. Jäsenvaltiot voivat jättää siirrettävien kalastusoikeuksien järjestelmän ulkopuolelle sellaiset alle 12 metrin pituiset alukset, jotka eivät käytä vedettäviä pyydyksiä. Tällaisen järjestelmän odotetaan kannustavan kalastusalaa pienentämään laivastojen kokoa sekä parantavan taloudellista tulosta samalla, kun luodaan oikeudellisesti varma jäsenvaltion vuotuisia kalastusmahdollisuuksia koskeva yksinomainen siirrettävä kalastusoikeus. Koska meren elolliset luonnonvarat ovat yhteinen hyödyke, siirrettävillä kalastusoikeuksilla vain vahvistettaisiin käyttöoikeus jäsenvaltion osuuteen vuotuisista kalastusmahdollisuuksista ja ne voitaisiin peruuttaa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.
  [tark. 33]

| (29 a) | Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kullekin jäsenvaltioille olisi jätettävä mahdollisuus valita sille myönnettyjen kalastusmahdollisuuksien jakotapa, eikä unionin tasolla olisi asetettava pakollista jakojärjestelmää. Tällä tavoin jäsenvaltioilla on vapaus vahvistaa siirrettävien kalastusoikeuksien järjestelmä tai olla vahvistamatta tällaista järjestelmää. [tark. 37] |
| --- | --- |

(29 a)

Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kullekin jäsenvaltioille olisi jätettävä mahdollisuus valita sille myönnettyjen kalastusmahdollisuuksien jakotapa, eikä unionin tasolla olisi asetettava pakollista jakojärjestelmää. Tällä tavoin jäsenvaltioilla on vapaus vahvistaa siirrettävien kalastusoikeuksien järjestelmä tai olla vahvistamatta tällaista järjestelmää. [tark. 37]

| (30) | Kalastusoikeuksia olisi voitava siirtää ja vuokrata, jotta kalastusmahdollisuuksien hallinnointia saataisiin hajautettua kalastusalalle ja voitaisiin varmistaa, ettei elinkeinosta luopuvien kalastajien tarvitse turvautua julkiseen taloudelliseen tukeen yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa.
  [tark. 35] |
| --- | --- |

(30)

Kalastusoikeuksia olisi voitava siirtää ja vuokrata, jotta kalastusmahdollisuuksien hallinnointia saataisiin hajautettua kalastusalalle ja voitaisiin varmistaa, ettei elinkeinosta luopuvien kalastajien tarvitse turvautua julkiseen taloudelliseen tukeen yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa.
  [tark. 35]

| (31) | Joidenkin pienimuotoista kalastusta harjoittavien laivastojen erityispiirteiden ja sosioekonomisen haavoittuvuuden vuoksi on perusteltua rajoittaa siirrettäviä kalastusoikeuksia koskeva pakollinen järjestelmä suuriin aluksiin. Siirrettävien kalastusoikeuksien järjestelmää olisi sovellettava kantoihin, joiden osalta on myönnetty kalastusmahdollisuuksia.
  [tark. 36] |
| --- | --- |

(31)

Joidenkin pienimuotoista kalastusta harjoittavien laivastojen erityispiirteiden ja sosioekonomisen haavoittuvuuden vuoksi on perusteltua rajoittaa siirrettäviä kalastusoikeuksia koskeva pakollinen järjestelmä suuriin aluksiin. Siirrettävien kalastusoikeuksien järjestelmää olisi sovellettava kantoihin, joiden osalta on myönnetty kalastusmahdollisuuksia.
  [tark. 36]

| (31 a) | Komission olisi arvioitava laivastoja saadakseen luotettavia tuloksia ja tarkkoja tietoja ylikapasiteetin suuruudesta unionissa, sillä näin se voisi ehdottaa asianmukaisia ja kohdennettuja toimenpiteitä ylikapasiteetin vähentämiseksi. [tark. 34] |
| --- | --- |

(31 a)

Komission olisi arvioitava laivastoja saadakseen luotettavia tuloksia ja tarkkoja tietoja ylikapasiteetin suuruudesta unionissa, sillä näin se voisi ehdottaa asianmukaisia ja kohdennettuja toimenpiteitä ylikapasiteetin vähentämiseksi. [tark. 34]

| (31 b) | Laivastojen rekisterien arvioimiseksi ja kapasiteettien ylärajojen tarkastamiseksi olisi perustettava sitova järjestelmä, jotta varmistetaan, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat niille asetettuja ylärajoja, ja lujitetaan kalastuksenvalvontajärjestelmää kalastuskapasiteetin mukauttamiseksi hyödynnettävissä oleviin luonnonvaroihin. [tark. 38] |
| --- | --- |

(31 b)

Laivastojen rekisterien arvioimiseksi ja kapasiteettien ylärajojen tarkastamiseksi olisi perustettava sitova järjestelmä, jotta varmistetaan, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat niille asetettuja ylärajoja, ja lujitetaan kalastuksenvalvontajärjestelmää kalastuskapasiteetin mukauttamiseksi hyödynnettävissä oleviin luonnonvaroihin. [tark. 38]

| (32) | Siirrettävien kalastusoikeuksien järjestelmään kuulumattomien unionin alusten yhteydessä voidaan toteuttaa

  Joissakin tapauksissa jäsenvaltioiden on edelleen toteutettava
  erityistoimenpiteitä unionin kalastusalusten lukumäärän

  kalastuskapasiteettinsa
  mukauttamiseksi hyödynnettävissä olevien luonnonvarojen määrään. Toimenpiteillä

  Tästä syystä
  olisi määrättävä laivaston kapasiteetin ehdoton yläraja ja vahvistettava käytöstä poistoja varten Euroopan kalatalousrahastosta myönnettävään rahoitukseen liittyvät kansalliset lisäys-/poistojärjestelmät

  arvioitava kunkin kannan ja vesialueen kapasiteetti unionissa
  .
  Tämän arvion olisi perustuttava yhteisiin suuntaviivoihin. Kunkin jäsenvaltion olisi voitava valita toimenpiteet ja välineet, jotka se haluaa hyväksyä liiallisen kalastuskapasiteetin vähentämiseksi
  . [tark. 39] |
| --- | --- |

(32)

Siirrettävien kalastusoikeuksien järjestelmään kuulumattomien unionin alusten yhteydessä voidaan toteuttaa

  Joissakin tapauksissa jäsenvaltioiden on edelleen toteutettava
  erityistoimenpiteitä unionin kalastusalusten lukumäärän

  kalastuskapasiteettinsa
  mukauttamiseksi hyödynnettävissä olevien luonnonvarojen määrään. Toimenpiteillä

  Tästä syystä
  olisi määrättävä laivaston kapasiteetin ehdoton yläraja ja vahvistettava käytöstä poistoja varten Euroopan kalatalousrahastosta myönnettävään rahoitukseen liittyvät kansalliset lisäys-/poistojärjestelmät

  arvioitava kunkin kannan ja vesialueen kapasiteetti unionissa
  .
  Tämän arvion olisi perustuttava yhteisiin suuntaviivoihin. Kunkin jäsenvaltion olisi voitava valita toimenpiteet ja välineet, jotka se haluaa hyväksyä liiallisen kalastuskapasiteetin vähentämiseksi
  . [tark. 39]

| (33) | Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava vähimmäistiedot oman lippunsa alla purjehtivien unionin kalastusalusten ominaisuuksista ja toiminnasta. Kyseiset tiedot olisi saatettava komission käyttöön jäsenvaltioiden laivastojen koon seurantaa varten. |
| --- | --- |

(33)

Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava vähimmäistiedot oman lippunsa alla purjehtivien unionin kalastusalusten ominaisuuksista ja toiminnasta. Kyseiset tiedot olisi saatettava komission käyttöön jäsenvaltioiden laivastojen koon seurantaa varten.

| (34) | Parhaaseen käytettävissä olevaan

  Täydelliseen tai tarkkaan
  tutkimustietoon perustuvaan kalastuksenhoitoon tarvitaan yhdenmukaistettuja, luotettavia ja tarkkoja tietokokonaisuuksia. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi kerättävä tietoa laivastoista ja niiden kalastustoiminnasta, erityisesti biologista tietoa kalasaaliista, poisheitetyt saaliit mukaan luettuina, sekä selvityksiä kalakannoista ja meriekosysteemiin kalastustoiminnan vuoksi mahdollisesti kohdistuvista ympäristövaikutuksista.
  Komission olisi parannettava tarvittavia edellytyksiä tiedon yhdenmukaistamiselle luonnonvarojen ekosysteemilähtöisen tulkinnan edistämiseksi. [tark. 40] |
| --- | --- |

(34)

Parhaaseen käytettävissä olevaan

  Täydelliseen tai tarkkaan
  tutkimustietoon perustuvaan kalastuksenhoitoon tarvitaan yhdenmukaistettuja, luotettavia ja tarkkoja tietokokonaisuuksia. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi kerättävä tietoa laivastoista ja niiden kalastustoiminnasta, erityisesti biologista tietoa kalasaaliista, poisheitetyt saaliit mukaan luettuina, sekä selvityksiä kalakannoista ja meriekosysteemiin kalastustoiminnan vuoksi mahdollisesti kohdistuvista ympäristövaikutuksista.
  Komission olisi parannettava tarvittavia edellytyksiä tiedon yhdenmukaistamiselle luonnonvarojen ekosysteemilähtöisen tulkinnan edistämiseksi. [tark. 40]

| (35) | Olisi myös kerättävä tietoja, jotka helpottavat
  kaikkien ja kaikenkokoisten
  kalastus- ja vesiviljelyaloilla ja kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostuksen parissa toimivien yritysten sekä kyseisten alojen työllisyyssuuntausten taloudellista arviointia
  , sekä tietoja tällaisen kehityksen vaikutuksesta kalastusyhteisöihin
  . [tark. 41] |
| --- | --- |

(35)

Olisi myös kerättävä tietoja, jotka helpottavat
  kaikkien ja kaikenkokoisten
  kalastus- ja vesiviljelyaloilla ja kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostuksen parissa toimivien yritysten sekä kyseisten alojen työllisyyssuuntausten taloudellista arviointia
  , sekä tietoja tällaisen kehityksen vaikutuksesta kalastusyhteisöihin
  . [tark. 41]

| (36) | Jäsenvaltioiden olisi hallinnoitava kerättyjä tietoja ja saatettava ne tieteellisen tiedon loppukäyttäjien käyttöön unionin monivuotisen ohjelman mukaisesti
  toimittamalla olennaiset tulokset sidosryhmille
  .
  Alueviranomaisten olisi osallistuttava aktiivisemmin tiedonkeruuseen.
  Lisäksi jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä keskenään tiedonkeruun koordinoimiseksi. Tarvittaessa jäsenvaltioiden olisi tehtävä tiedonkeruuyhteistyötä samalla merialueella toimivien kolmansien maiden kanssa
  mahdollisuuksien mukaan tätä varten perustetussa aluetason elimessä ottaen huomioon tarpeen noudattaa kansainvälisen oikeuden ja erityisesti YK:n merioikeusyleissopimuksen määräyksiä
  . [tark. 42] |
| --- | --- |

(36)

Jäsenvaltioiden olisi hallinnoitava kerättyjä tietoja ja saatettava ne tieteellisen tiedon loppukäyttäjien käyttöön unionin monivuotisen ohjelman mukaisesti
  toimittamalla olennaiset tulokset sidosryhmille
  .
  Alueviranomaisten olisi osallistuttava aktiivisemmin tiedonkeruuseen.
  Lisäksi jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä keskenään tiedonkeruun koordinoimiseksi. Tarvittaessa jäsenvaltioiden olisi tehtävä tiedonkeruuyhteistyötä samalla merialueella toimivien kolmansien maiden kanssa
  mahdollisuuksien mukaan tätä varten perustetussa aluetason elimessä ottaen huomioon tarpeen noudattaa kansainvälisen oikeuden ja erityisesti YK:n merioikeusyleissopimuksen määräyksiä
  . [tark. 42]

| (37) | Soveltavaa kalataloustutkimusta olisi lisättävä hyväksymällä kalataloutta koskevan tutkimustiedon keruuta ja alan
  riippumatonta
  tutkimusta ja innovointia koskevia ohjelmia kansallisella tasolla koordinoidusti muiden jäsenvaltioiden kanssa ja myös käyttäen unionin tutkimus- ja innovointikehykseen sisältyviä välineitä
  sekä tietojen yhdenmukaistamiseen ja systematisointiin liittyvillä toimilla, joita komission on määrä toteuttaa
  . [tark. 43] |
| --- | --- |

(37)

Soveltavaa kalataloustutkimusta olisi lisättävä hyväksymällä kalataloutta koskevan tutkimustiedon keruuta ja alan
  riippumatonta
  tutkimusta ja innovointia koskevia ohjelmia kansallisella tasolla koordinoidusti muiden jäsenvaltioiden kanssa ja myös käyttäen unionin tutkimus- ja innovointikehykseen sisältyviä välineitä
  sekä tietojen yhdenmukaistamiseen ja systematisointiin liittyvillä toimilla, joita komission on määrä toteuttaa
  . [tark. 43]

| (38) | Unionin olisi edistettävä yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita kansainvälisellä tasolla. Tätä tarkoitusta varten unionin olisi pyrittävä parantamaan alueellisten ja kansainvälisten organisaatioiden saavutuksia kalakantojen säilyttämisen ja
  kestävän
  hoidon alalla siten, että edistetään tutkimustietoon perustuvaa päätöksentekoa ja sääntöjen parempaa noudattamista, lisätään avoimuutta ja
  taataan
  sidosryhmien osallistumista

  todellinen osallistuminen
  sekä torjutaan laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastustoimintaa. [tark. 44] |
| --- | --- |

(38)

Unionin olisi edistettävä yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita kansainvälisellä tasolla. Tätä tarkoitusta varten unionin olisi pyrittävä parantamaan alueellisten ja kansainvälisten organisaatioiden saavutuksia kalakantojen säilyttämisen ja
  kestävän
  hoidon alalla siten, että edistetään tutkimustietoon perustuvaa päätöksentekoa ja sääntöjen parempaa noudattamista, lisätään avoimuutta ja
  taataan
  sidosryhmien osallistumista

  todellinen osallistuminen
  sekä torjutaan laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastustoimintaa. [tark. 44]

| (39) | Kolmansien maiden kanssa tehtävissä kestävää kalastusta koskevissa sopimuksissa olisi varmistettava, että unionin kolmansien maiden vesillä harjoittama kalastustoiminta perustuu parhaaseen käytettävissä olevaan tutkimustietoon, ja näin varmistettava meren elollisten luonnonvarojen hyödyntäminen
  ja säilyttäminen
  kestävällä tavalla
  kunnioittaen samalla YK:n merioikeusyleissopimuksessa tarkoitettua ylijäämää koskevaa periaatetta
  . Näillä sopimuksilla, jotka takaavat unionille pääsyn vesialueille vastikkeeksi sen antamasta rahoitustuesta, olisi edistettävä laadukkaan
  tieteellisen tiedon keruujärjestelmän ja laadukkaan
  hallinnan kehyksen kehittämistä erityisesti tehokkaiden seuranta-, tarkkailu- ja valvontatoimenpiteiden varmistamiseksi. [tark. 45] |
| --- | --- |

(39)

Kolmansien maiden kanssa tehtävissä kestävää kalastusta koskevissa sopimuksissa olisi varmistettava, että unionin kolmansien maiden vesillä harjoittama kalastustoiminta perustuu parhaaseen käytettävissä olevaan tutkimustietoon, ja näin varmistettava meren elollisten luonnonvarojen hyödyntäminen
  ja säilyttäminen
  kestävällä tavalla
  kunnioittaen samalla YK:n merioikeusyleissopimuksessa tarkoitettua ylijäämää koskevaa periaatetta
  . Näillä sopimuksilla, jotka takaavat unionille pääsyn vesialueille vastikkeeksi sen antamasta rahoitustuesta, olisi edistettävä laadukkaan
  tieteellisen tiedon keruujärjestelmän ja laadukkaan
  hallinnan kehyksen kehittämistä erityisesti tehokkaiden seuranta-, tarkkailu- ja valvontatoimenpiteiden varmistamiseksi. [tark. 45]

| (40) | Ihmisoikeuslausekkeen sisällyttäminen kestävää kalastusta koskeviin sopimuksiin olisi toteutettava niin, että noudatetaan kaikilta osin unionin kehitysyhteistyöpolitiikan yleisiä tavoitteita. |
| --- | --- |

(40)

Ihmisoikeuslausekkeen sisällyttäminen kestävää kalastusta koskeviin sopimuksiin olisi toteutettava niin, että noudatetaan kaikilta osin unionin kehitysyhteistyöpolitiikan yleisiä tavoitteita.

| (41) | Ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja muissa kansainvälisissä ihmisoikeusasiakirjoissa määriteltyjen demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen olisi kuuluttava olennaisena osana kestävää kalastusta koskeviin sopimuksiin, ja sopimuksissa olisi oltava niitä koskeva erityinen ihmisoikeuslauseke. |
| --- | --- |

(41)

Ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja muissa kansainvälisissä ihmisoikeusasiakirjoissa määriteltyjen demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen olisi kuuluttava olennaisena osana kestävää kalastusta koskeviin sopimuksiin, ja sopimuksissa olisi oltava niitä koskeva erityinen ihmisoikeuslauseke.

| (41 a) | Kahdenvälisten tai monenvälisten sopimusten nojalla kolmansien maiden vesillä kalastaviin unionin aluksiin kohdistuvan vakavan merirosvousongelman vuoksi ja koska nämä alukset ovat erityisen alttiita merirosvoukselle, olisi tehostettava toimenpiteitä ja operaatioita, joilla näitä aluksia suojellaan. [tark. 46] |
| --- | --- |

(41 a)

Kahdenvälisten tai monenvälisten sopimusten nojalla kolmansien maiden vesillä kalastaviin unionin aluksiin kohdistuvan vakavan merirosvousongelman vuoksi ja koska nämä alukset ovat erityisen alttiita merirosvoukselle, olisi tehostettava toimenpiteitä ja operaatioita, joilla näitä aluksia suojellaan. [tark. 46]

| (42) | Vesiviljelyalan olisi osallistuttava kestävällä tavalla ruoantuotantopotentiaalin säilyttämiseen koko unionissa, jotta Euroopan kansalaisille voitaisiin taata elintarviketurva,
  myös elintarvikkeiden saatavuus, sekä kasvu ja työllisyys
  pitkällä aikavälillä ja auttaa tyydyttämään vesieliöistä saatavien elintarvikkeiden kasvavaa kysyntää maailmassa. [tark. 47] |
| --- | --- |

(42)

Vesiviljelyalan olisi osallistuttava kestävällä tavalla ruoantuotantopotentiaalin säilyttämiseen koko unionissa, jotta Euroopan kansalaisille voitaisiin taata elintarviketurva,
  myös elintarvikkeiden saatavuus, sekä kasvu ja työllisyys
  pitkällä aikavälillä ja auttaa tyydyttämään vesieliöistä saatavien elintarvikkeiden kasvavaa kysyntää maailmassa. [tark. 47]

| (43) | Vuonna 2009 hyväksytyssä Euroopan vesiviljelyn kestävää kehittämistä koskevassa komission strategiassa (16), joka sai myönteisen vastaanoton sekä neuvostolta että Euroopan parlamentilta, todettiin, että vesiviljelylle on luotava tasavertaiset toimintaedellytykset perustaksi alan kestävälle kehittämiselle. |
| --- | --- |

(43)

Vuonna 2009 hyväksytyssä Euroopan vesiviljelyn kestävää kehittämistä koskevassa komission strategiassa (16), joka sai myönteisen vastaanoton sekä neuvostolta että Euroopan parlamentilta, todettiin, että vesiviljelylle on luotava tasavertaiset toimintaedellytykset perustaksi alan kestävälle kehittämiselle.

| (44) | Yhteisen kalastuspolitiikan olisi annettava panoksensa älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevaan EU 2020 -strategiaan (17) ja autettava saavuttamaan siinä asetetut tavoitteet. |
| --- | --- |

(44)

Yhteisen kalastuspolitiikan olisi annettava panoksensa älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevaan EU 2020 -strategiaan (17) ja autettava saavuttamaan siinä asetetut tavoitteet.

| (45) | Vesiviljelytoiminnan edellytykset vaihtelevat unionissa yli kansallisten rajojen, myös toimijoille myönnettävien lupien suhteen, ja kansallisia strategiasuunnitelmia varten olisi vesiviljelyalan kilpailukyvyn parantamiseksi laadittava unionin strategiset suuntaviivat, jotka tukevat alan kehittämistä ja innovointia ja kannustavat taloudelliseen toimintaan, monipuolistamiseen ja elämän laadun parantamiseen rannikko- ja maaseutualueilla sekä edistävät järjestelyjä, joissa jäsenvaltiot voivat kansallisten toimenpiteiden avoimen koordinointimenetelmän avulla vaihtaa tietoja ja parhaita käytäntöjä yritysturvallisuudesta, pääsystä unionin vesille ja muille alueille ja lupamenettelyjen hallinnon yksinkertaistamisesta. |
| --- | --- |

(45)

Vesiviljelytoiminnan edellytykset vaihtelevat unionissa yli kansallisten rajojen, myös toimijoille myönnettävien lupien suhteen, ja kansallisia strategiasuunnitelmia varten olisi vesiviljelyalan kilpailukyvyn parantamiseksi laadittava unionin strategiset suuntaviivat, jotka tukevat alan kehittämistä ja innovointia ja kannustavat taloudelliseen toimintaan, monipuolistamiseen ja elämän laadun parantamiseen rannikko- ja maaseutualueilla sekä edistävät järjestelyjä, joissa jäsenvaltiot voivat kansallisten toimenpiteiden avoimen koordinointimenetelmän avulla vaihtaa tietoja ja parhaita käytäntöjä yritysturvallisuudesta, pääsystä unionin vesille ja muille alueille ja lupamenettelyjen hallinnon yksinkertaistamisesta.

| (46) | Vesiviljelylle tarvitaan alan erityisluonteen vuoksi neuvoa-antava toimikunta, jotta alan sidosryhmiä voidaan kuulla unionin politiikkojen sellaisista osista, jotka ehkä vaikuttavat vesiviljelyyn. |
| --- | --- |

(46)

Vesiviljelylle tarvitaan alan erityisluonteen vuoksi neuvoa-antava toimikunta, jotta alan sidosryhmiä voidaan kuulla unionin politiikkojen sellaisista osista, jotka ehkä vaikuttavat vesiviljelyyn.

| (46 a) | Syrjäisimpien alueiden erityispiirteiden ja erityisesti niiden maantieteellisen etäisyyden vuoksi ja koska kalatalous on tärkeää niiden talouksille, olisi perustettava syrjäisimpien alueiden neuvoa-antava toimikunta, joka jakaantuu kolmeen osaan merialueiden mukaisesti: Länsi-Atlantti, Itä-Atlantti ja Intian valtameri. Tämän neuvoa-antavan toimikunnan yhtenä tavoitteena olisi oltava laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen maailmanlaajuinen torjunta. [tark. 48] |
| --- | --- |

(46 a)

Syrjäisimpien alueiden erityispiirteiden ja erityisesti niiden maantieteellisen etäisyyden vuoksi ja koska kalatalous on tärkeää niiden talouksille, olisi perustettava syrjäisimpien alueiden neuvoa-antava toimikunta, joka jakaantuu kolmeen osaan merialueiden mukaisesti: Länsi-Atlantti, Itä-Atlantti ja Intian valtameri. Tämän neuvoa-antavan toimikunnan yhtenä tavoitteena olisi oltava laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen maailmanlaajuinen torjunta. [tark. 48]

| (47) | On tarpeen parantaa unionin kalastus- ja vesiviljelyalan kilpailukykyä ja vaatia yksinkertaistamista alan tuotanto- ja kaupanpitämistoimien hallinnoinnin tehostamiseksi.
  Tässä yhteydessä on tarpeen varmistaa, että kauppa kolmansien maiden kanssa on vastavuorista niin, että unionin markkinoilla on yhdenvertaiset mahdollisuudet paitsi kalastuksen kestävyyden myös terveystarkastusten osalta
  ; kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisen markkinajärjestelyn olisi taattava yhdenvertaiset mahdollisuudet kaikille unionissa kaupan pidettäville kalastus- ja vesiviljelytuotteille
  , olivatpa nämä tuotteet peräisin unionista tai kolmansista maista
  , luotava kuluttajille mahdollisuus tehdä nykyistä paremmin tietoon
  ja jäljitettävyyteen
  perustuvia valintoja ja tuettava vastuullista kuluttamista sekä parannettava taloudellista tietoa ja ymmärrystä unionin markkinoista koko toimitusketjun osalta.
  Tämän asetuksen yhteistä markkinajärjestelyä koskevaan osaan olisi sisällytettävä säännöksiä, joiden mukaan kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuonnissa on noudatettava kansainvälisesti tunnustettuja sosiaali- ja ympäristöalan normeja. [tark. 49] |
| --- | --- |

(47)

On tarpeen parantaa unionin kalastus- ja vesiviljelyalan kilpailukykyä ja vaatia yksinkertaistamista alan tuotanto- ja kaupanpitämistoimien hallinnoinnin tehostamiseksi.
  Tässä yhteydessä on tarpeen varmistaa, että kauppa kolmansien maiden kanssa on vastavuorista niin, että unionin markkinoilla on yhdenvertaiset mahdollisuudet paitsi kalastuksen kestävyyden myös terveystarkastusten osalta
  ; kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisen markkinajärjestelyn olisi taattava yhdenvertaiset mahdollisuudet kaikille unionissa kaupan pidettäville kalastus- ja vesiviljelytuotteille
  , olivatpa nämä tuotteet peräisin unionista tai kolmansista maista
  , luotava kuluttajille mahdollisuus tehdä nykyistä paremmin tietoon
  ja jäljitettävyyteen
  perustuvia valintoja ja tuettava vastuullista kuluttamista sekä parannettava taloudellista tietoa ja ymmärrystä unionin markkinoista koko toimitusketjun osalta.
  Tämän asetuksen yhteistä markkinajärjestelyä koskevaan osaan olisi sisällytettävä säännöksiä, joiden mukaan kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuonnissa on noudatettava kansainvälisesti tunnustettuja sosiaali- ja ympäristöalan normeja. [tark. 49]

| (48) | Yhteinen markkinajärjestely olisi pantava täytäntöön unionin kansainvälisiä sitoumuksia, erityisesti Maailman kauppajärjestön määräyksiä, vastaavalla tavalla. Yhteisen kalastuspolitiikan onnistumiseen tarvitaan tehokas valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanojärjestelmä, joka kattaa myös laittomien, ilmoittamattomien ja sääntelemättömien kalastustoimien torjunnan.
  Näin ollen tämän alan nykyinen lainsäädäntö olisi pantava tehokkaasti täytäntöön ja
  valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanojärjestelmä olisi luotava sellaiseksi, että unioni pystyy sen avulla täyttämään yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen vaatimukset. [tark. 50] |
| --- | --- |

(48)

Yhteinen markkinajärjestely olisi pantava täytäntöön unionin kansainvälisiä sitoumuksia, erityisesti Maailman kauppajärjestön määräyksiä, vastaavalla tavalla. Yhteisen kalastuspolitiikan onnistumiseen tarvitaan tehokas valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanojärjestelmä, joka kattaa myös laittomien, ilmoittamattomien ja sääntelemättömien kalastustoimien torjunnan.
  Näin ollen tämän alan nykyinen lainsäädäntö olisi pantava tehokkaasti täytäntöön ja
  valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanojärjestelmä olisi luotava sellaiseksi, että unioni pystyy sen avulla täyttämään yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen vaatimukset. [tark. 50]

| (49) | Unionin valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanojärjestelmän yhteydessä olisi pyrittävä lisäämään nykyaikaisten
  ja tehokkaiden
  tekniikoiden käyttöä. Jäsenvaltioilla tai komissiolla olisi oltava mahdollisuus toteuttaa uusiin valvontatekniikoihin ja tiedonhallintajärjestelmiin liittyviä pilottihankkeita. [tark. 51] |
| --- | --- |

(49)

Unionin valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanojärjestelmän yhteydessä olisi pyrittävä lisäämään nykyaikaisten
  ja tehokkaiden
  tekniikoiden käyttöä. Jäsenvaltioilla tai komissiolla olisi oltava mahdollisuus toteuttaa uusiin valvontatekniikoihin ja tiedonhallintajärjestelmiin liittyviä pilottihankkeita. [tark. 51]

| (50) | Jotta voitaisiin varmistaa asianomaisten toimijoiden osallisuus unionin valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanojärjestelmässä, jäsenvaltioiden olisi voitava edellyttää, että niiden lipun alla purjehtivien vähintään 12 metrin pituisten unionin alusten kalastuslisenssien haltijat

  toimijat
  osallistuvat suhteellisella osuudella järjestelmän
  toimintakustannuksiin
  . [tark. 196] |
| --- | --- |

(50)

Jotta voitaisiin varmistaa asianomaisten toimijoiden osallisuus unionin valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanojärjestelmässä, jäsenvaltioiden olisi voitava edellyttää, että niiden lipun alla purjehtivien vähintään 12 metrin pituisten unionin alusten kalastuslisenssien haltijat

  toimijat
  osallistuvat suhteellisella osuudella järjestelmän
  toimintakustannuksiin
  . [tark. 196]

| (51) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita, kun otetaan huomioon kalastusalan kehittämisessä ja hallinnoimisessa ilmenneet ongelmat ja jäsenvaltioiden rajalliset taloudelliset resurssit. Kyseisten tavoitteiden saavuttamista varten olisi sen vuoksi myönnettävä unionin monivuotista rahoitustukea kohdennetusti yhteisen kalastuspolitiikan painopisteisiin
  ja mukautettuna kalastusalan erityispiirteisiin yksittäisissä jäsenvaltioissa
  . [tark. 52] |
| --- | --- |

(51)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita, kun otetaan huomioon kalastusalan kehittämisessä ja hallinnoimisessa ilmenneet ongelmat ja jäsenvaltioiden rajalliset taloudelliset resurssit. Kyseisten tavoitteiden saavuttamista varten olisi sen vuoksi myönnettävä unionin monivuotista rahoitustukea kohdennetusti yhteisen kalastuspolitiikan painopisteisiin
  ja mukautettuna kalastusalan erityispiirteisiin yksittäisissä jäsenvaltioissa
  . [tark. 52]

| (51 a) | Unionin rahoitustuella olisi edistettävä julkisten hyödykkeiden ja palvelujen kehittämistä kalastusalalla ja erityisesti tuettava valvonta- ja seurantatoimenpiteitä, tietojen keruuta, tutkimusta ja sellaisten toimien kehittämistä, joilla pyritään varmistamaan terve meriekosysteemi. [tark. 245] |
| --- | --- |

(51 a)

Unionin rahoitustuella olisi edistettävä julkisten hyödykkeiden ja palvelujen kehittämistä kalastusalalla ja erityisesti tuettava valvonta- ja seurantatoimenpiteitä, tietojen keruuta, tutkimusta ja sellaisten toimien kehittämistä, joilla pyritään varmistamaan terve meriekosysteemi. [tark. 245]

| (52) | Unionin rahoitustuen saamisen ehtona olisi oltava, että sekä jäsenvaltiot että toimijat
  , myös alusten omistajat,
  noudattavat yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä. Niinpä rahoitustuen maksu olisi keskeytettävä tai sitä olisi lykättävä tai siihen olisi tehtävä oikaisuja tapauksissa, joissa jäsenvaltiot eivät noudata yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä tai toimijat rikkovat kyseisiä sääntöjä vakavasti. [tark. 53] |
| --- | --- |

(52)

Unionin rahoitustuen saamisen ehtona olisi oltava, että sekä jäsenvaltiot että toimijat
  , myös alusten omistajat,
  noudattavat yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä. Niinpä rahoitustuen maksu olisi keskeytettävä tai sitä olisi lykättävä tai siihen olisi tehtävä oikaisuja tapauksissa, joissa jäsenvaltiot eivät noudata yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä tai toimijat rikkovat kyseisiä sääntöjä vakavasti. [tark. 53]

| (53) | Alan sidosryhmien kanssa käytävä vuoropuhelu on osoittautunut yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamisen kannalta olennaisen tärkeäksi. Kun otetaan huomioon unionin vesialueiden moninaiset olosuhteet ja yhteisen kalastuspolitiikan kasvanut alueellistaminen, on tärkeää, että politiikassa voidaan käyttää neuvoa-antavien toimikuntien välityksellä hyödyksi alan kaikkien sidosryhmien tiedot ja kokemukset
  erityisesti monivuotisten suunnitelmien laatimisessa
  . [tark. 54] |
| --- | --- |

(53)

Alan sidosryhmien kanssa käytävä vuoropuhelu on osoittautunut yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamisen kannalta olennaisen tärkeäksi. Kun otetaan huomioon unionin vesialueiden moninaiset olosuhteet ja yhteisen kalastuspolitiikan kasvanut alueellistaminen, on tärkeää, että politiikassa voidaan käyttää neuvoa-antavien toimikuntien välityksellä hyödyksi alan kaikkien sidosryhmien tiedot ja kokemukset
  erityisesti monivuotisten suunnitelmien laatimisessa
  . [tark. 54]

| (54) | Näyttää aiheelliselta, että komissiolle siirretään delegointisäädöksillä valta

  Kun otetaan huomioon syrjäisimpien alueiden, vesiviljelyn ja sisävesikalastuksen, markkinoiden ja Mustanmeren erityispiirteet, on asianmukaista
  perustaa uusi neuvoa-antava toimikunta ja muuttaa nykyisten toimikuntien toimivalta-aluetta ottaen erityisesti huomioon Mustanmeren erityisluonne

  niitä jokaista varten
  . [tark. 55] |
| --- | --- |

(54)

Näyttää aiheelliselta, että komissiolle siirretään delegointisäädöksillä valta

  Kun otetaan huomioon syrjäisimpien alueiden, vesiviljelyn ja sisävesikalastuksen, markkinoiden ja Mustanmeren erityispiirteet, on asianmukaista
  perustaa uusi neuvoa-antava toimikunta ja muuttaa nykyisten toimikuntien toimivalta-aluetta ottaen erityisesti huomioon Mustanmeren erityisluonne

  niitä jokaista varten
  . [tark. 55]

| (55) | Yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiäellaisten kalastukseen liittyvien toimenpiteiden täsmentämiseksi, jotka koskevat erityissuojelualueilla harjoitettavan kalastustoiminnan vaikutusten lieventämistä

  meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen tai meriekosysteemiin kohdistuvan vakavan uhan vähentämistä
  ,
  mikäli erittäin kiireelliset syyt sitä edellyttävät,
  kaikkien saaliiden purkamista koskevan velvoitteen mukauttamista unionin kansainvälisiin velvoitteisiin, yksipuolisia säilyttämistoimia monivuotisten suunnitelmien yhteydessä tai teknisiä toimenpiteitä, laivaston kapasiteetin ylärajojen laskemista uudelleen, unionin kalastusalusten ominaisuuksista ja toiminnasta ilmoitettavien tietojen määrittelyä, uusia valvontatekniikoita ja tiedonhallintajärjestelmiä koskevien pilottihankkeiden toteutukseen sovellettavia sääntöjä liitteeseen III neuvoa-antavien toimikuntien toimivalta-alueiden muuttumisen sekä neuvoa-antavien toimikuntien kokoonpanoa ja toimintaa. [tark. 56] |
| --- | --- |

(55)

Yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiäellaisten kalastukseen liittyvien toimenpiteiden täsmentämiseksi, jotka koskevat erityissuojelualueilla harjoitettavan kalastustoiminnan vaikutusten lieventämistä

  meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen tai meriekosysteemiin kohdistuvan vakavan uhan vähentämistä
  ,
  mikäli erittäin kiireelliset syyt sitä edellyttävät,
  kaikkien saaliiden purkamista koskevan velvoitteen mukauttamista unionin kansainvälisiin velvoitteisiin, yksipuolisia säilyttämistoimia monivuotisten suunnitelmien yhteydessä tai teknisiä toimenpiteitä, laivaston kapasiteetin ylärajojen laskemista uudelleen, unionin kalastusalusten ominaisuuksista ja toiminnasta ilmoitettavien tietojen määrittelyä, uusia valvontatekniikoita ja tiedonhallintajärjestelmiä koskevien pilottihankkeiden toteutukseen sovellettavia sääntöjä liitteeseen III neuvoa-antavien toimikuntien toimivalta-alueiden muuttumisen sekä neuvoa-antavien toimikuntien kokoonpanoa ja toimintaa. [tark. 56]

| (56) | On erityisen tärkeää, että komissio delegoituja säädöksiä valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. |
| --- | --- |

(56)

On erityisen tärkeää, että komissio delegoituja säädöksiä valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.

| (57) | Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(57)

Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

| (58) | Jotta voidaan varmistaa kalastuslaivastorekistereitä koskevien tietojen ja kalastuksenhoidossa tarvittavien tietojen siirrolle asetettujen teknisten vaatimusten yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (18) mukaisesti. |
| --- | --- |

(58)

Jotta voidaan varmistaa kalastuslaivastorekistereitä koskevien tietojen ja kalastuksenhoidossa tarvittavien tietojen siirrolle asetettujen teknisten vaatimusten yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (18) mukaisesti.

| (59) | Yhteisen kalastuspolitiikan perustavoitteen saavuttamiseksi eli kalastus- ja vesiviljelyalan pitkäaikaisten kestävien ympäristöä koskevien, taloudellisten ja sosiaalisten edellytysten turvaamiseksi ja elintarvikkeiden saatavuuden lisäämiseksi on tarpeen ja aiheellista vahvistaa säännöt meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä ja hyödyntämistä varten
  ja säännöt, joilla varmistetaan unionin kalastusalan ja simpukanviljelyalan taloudellinen ja sosiaalinen kestävyys, sekä myöntää tapauksen mukaan riittävä rahoitus
  . [tark. 57] |
| --- | --- |

(59)

Yhteisen kalastuspolitiikan perustavoitteen saavuttamiseksi eli kalastus- ja vesiviljelyalan pitkäaikaisten kestävien ympäristöä koskevien, taloudellisten ja sosiaalisten edellytysten turvaamiseksi ja elintarvikkeiden saatavuuden lisäämiseksi on tarpeen ja aiheellista vahvistaa säännöt meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä ja hyödyntämistä varten
  ja säännöt, joilla varmistetaan unionin kalastusalan ja simpukanviljelyalan taloudellinen ja sosiaalinen kestävyys, sekä myöntää tapauksen mukaan riittävä rahoitus
  . [tark. 57]

| (60) | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(60)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (61) | Alueellisten neuvoa-antavien toimikuntien perustamisesta yhteisen kalastuspolitiikan alalla 19 päivänä heinäkuuta 2004 tehty neuvoston päätös 2004/585/EY (19) olisi kumottava tämän asetuksen vastaavien sääntöjen tullessa voimaan. |
| --- | --- |

(61)

Alueellisten neuvoa-antavien toimikuntien perustamisesta yhteisen kalastuspolitiikan alalla 19 päivänä heinäkuuta 2004 tehty neuvoston päätös 2004/585/EY (19) olisi kumottava tämän asetuksen vastaavien sääntöjen tullessa voimaan.

| (62) | Kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista yhteisön puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta 25 päivänä helmikuuta 2008 annettu asetus (EY) N:o 199/2008

   (20)

  olisi kumottava, mutta sitä olisi sovellettava edelleen tietojen keruuta ja hallinnointia koskeviin, vuosiksi 2011–2013 hyväksyttyihin kansallisiin ohjelmiin.
  [tark. 58] |
| --- | --- |

(62)

Kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista yhteisön puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta 25 päivänä helmikuuta 2008 annettu asetus (EY) N:o 199/2008

   (20)

  olisi kumottava, mutta sitä olisi sovellettava edelleen tietojen keruuta ja hallinnointia koskeviin, vuosiksi 2011–2013 hyväksyttyihin kansallisiin ohjelmiin.
  [tark. 58]

| (63) | Tarvittavien muutosten määrän ja suuren merkityksen vuoksi neuvoston asetus (EY) N:o 2371/2002 olisi kumottava, |
| --- | --- |

(63)

Tarvittavien muutosten määrän ja suuren merkityksen vuoksi neuvoston asetus (EY) N:o 2371/2002 olisi kumottava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I OSA

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Soveltamisala

1.   Yhteisen kalastuspolitiikan alaan kuuluvat

| a) | meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen,
  ja tällaisia luonnonvaroja hyödyntävän kalastuksen kestävä hyödyntäminen ja
  hoito; ja hyödyntäminen; sekä |
| --- | --- |

a)

meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen,
  ja tällaisia luonnonvaroja hyödyntävän kalastuksen kestävä hyödyntäminen ja
  hoito; ja hyödyntäminen; sekä

| b) | makean veden elolliset luonnonvarat, vesiviljely sekä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostus ja kaupan pitäminen yhteistä kalastuspolitiikkaa tukevien markkina- ja rahoitustoimenpiteiden
  , rakennetoimenpiteiden ja laivaston kapasiteetin hallinnan
  osalta.; |
| --- | --- |

b)

makean veden elolliset luonnonvarat, vesiviljely sekä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostus ja kaupan pitäminen yhteistä kalastuspolitiikkaa tukevien markkina- ja rahoitustoimenpiteiden
  , rakennetoimenpiteiden ja laivaston kapasiteetin hallinnan
  osalta.;

| b a) | kalastustoimien sosiaalinen ja taloudellinen elinkelpoisuus, työllisyyden edistäminen rannikkoyhteisöissä ja rannikkoyhteisöjen kehittäminen sekä pienimuotoisen kalastuksen ja vesiviljelyn erityisongelmat. [tark. 59] |
| --- | --- |

b a)

kalastustoimien sosiaalinen ja taloudellinen elinkelpoisuus, työllisyyden edistäminen rannikkoyhteisöissä ja rannikkoyhteisöjen kehittäminen sekä pienimuotoisen kalastuksen ja vesiviljelyn erityisongelmat. [tark. 59]

2.   Yhteistä kalastuspolitiikkaa sovelletaan 1 kohdassa tarkoitettuun toimintaan, jos sitä harjoitetaan/harjoittavat

| (a) | jäsenvaltioiden alueella; tai |
| --- | --- |

(a)

jäsenvaltioiden alueella; tai

| (b) | unionin vesialueilla, myös jos on kyse kolmannen maan lipun alla purjehtivista ja kolmannessa maassa rekisteröidyistä kalastusaluksista; tai |
| --- | --- |

(b)

unionin vesialueilla, myös jos on kyse kolmannen maan lipun alla purjehtivista ja kolmannessa maassa rekisteröidyistä kalastusaluksista; tai

| (c) | unionin kalastusalukset unionin vesialueiden ulkopuolella; tai |
| --- | --- |

(c)

unionin kalastusalukset unionin vesialueiden ulkopuolella; tai

| (d) | jäsenvaltioiden kansalaiset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta lippuvaltion ensisijaista vastuuta. |
| --- | --- |

(d)

jäsenvaltioiden kansalaiset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta lippuvaltion ensisijaista vastuuta.

2 artikla

Yleiset tavoitteet

1.   Yhteisellä kalastuspolitiikalla olisi varmistettava

  varmistetaan
  , että kalastus- ja vesiviljelytoimet luovat edellytyksiä ympäristön, talouden

  ovat ekologisesti kestäviä pitkällä aikavälillä
  ja sosiaalisten näkökohtien pitkän aikavälin kestävyydelle ja

  niitä hoidetaan johdonmukaisesti taloudellisten, sosiaalisten ja työllisyyteen liittyvien etujen saavuttamista koskevien tavoitteiden kanssa ja että ne
  parantavat elintarvikkeiden saatavuutta
  ja virkistyskalastusmahdollisuuksia ja mahdollistavat jalostusteollisuuden ja maalla toteutettavan suoraan kalastustoimintaan liittyvän toiminnan sekä kuluttajien ja tuottajien etujen huomioon ottamisen
  .

2.   Yhteisessä kalastuspolitiikassa sovelletaan kalastuksenhoitoon ennalta varautuvaa lähestymistapaa, ja politiikalla pyritään varmistamaan

  varmistetaan
  , että meren elollisia luonnonvaroja hyödynnetään siten, että pyydettävien lajien kannat palautetaan vuoteen 2015 mennessä
  kalastuskuolevuus asetetaan tasolle, joka mahdollistaa kalakantojen elpymisen vuoteen 2020 mennessä
  kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi ja pidetään tämän kokoisina

  mahdollistavaa tasoa suuremmaksi ja jonka pitäisi mahdollistaa kaikkien elvytettyjen kantojen pitäminen tällä tasolla
  .

3.   Yhteisessä kalastuspolitiikassa sovelletaan kalastuksenhoitoon
  ja vesiviljelyyn
  ekosysteemilähtöistä lähestymistapaa sen varmistamiseksi, että kalastustoimien vuoksi

  kalastus ja vesiviljely auttavat osaltaan rajoittamaan ihmisen toiminnan vaikutuksia
  meriekosysteemiin kohdistuvia vaikutuksia saataisiin rajoitettua

  eivätkä edistä merellisen ympäristön huonontumista ja että ne mukautetaan tehokkaasti yksittäisiin kalastuksiin ja alueisiin
  .

3 a.
     
  Yhteisellä kalastuspolitiikalla edistetään rannikkoyhteisöjen kestävää kehitystä ja niiden hyvinvointia sekä kalastusalan toimijoiden työllisyyttä, työoloja ja turvallisuutta.

4.   Yhteiseen kalastuspolitiikkaan sisällytetään

  Yhteisen kalastuspolitiikan on oltava yhdenmukaista
  unionin ympäristölainsäädännön vaatimukset

  sekä unionin muiden politiikkojen kanssa
  .

4 a.
     
  Yhteisellä kalastuspolitiikalla varmistetaan, että laivastojen kalastuskapasiteetti vastaa 2 kohdan mukaisia hyödyntämistasoja.

4 b.
     
  Yhteisellä kalastuspolitiikalla edistetään kattavien ja luotettavien tieteellisten tietojen keruuta. [tark. 60]

3 artikla

Erityiset tavoitteet

Edellä 2 artiklassa asetettujen yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisellä kalastuspolitiikalla pyritään erityisesti

| a) | ehkäisemään, minimoimaan ja mahdollisuuksien mukaan
  lopettamaan kaupallisten kantojen tahattomat saaliit ja varmistamaan vähitellen, että kyseisten kantojen kaikki saaliit puretaan aluksesta; |
| --- | --- |

a)

ehkäisemään, minimoimaan ja mahdollisuuksien mukaan
  lopettamaan kaupallisten kantojen tahattomat saaliit ja varmistamaan vähitellen, että kyseisten kantojen kaikki saaliit puretaan aluksesta;

| a a) | varmistamaan, että pyydettävien ja säänneltyjen kantojen kaikki saaliit puretaan aluksesta ja että otetaan huomioon parhaat tieteelliset tiedot ja vältetään uusien markkinoiden luominen tai nykyisten markkinoiden laajentaminen; |
| --- | --- |

a a)

varmistamaan, että pyydettävien ja säänneltyjen kantojen kaikki saaliit puretaan aluksesta ja että otetaan huomioon parhaat tieteelliset tiedot ja vältetään uusien markkinoiden luominen tai nykyisten markkinoiden laajentaminen;

| b) | luomaan edellytykset tehokkaille
  , ekologisesti kestäville
  kalastustoimille taloudellisesti kannattavan ja kilpailukykyisen kalastusalan puitteissa

  unionissa kalastusalan taloudellisen kannattavuuden ja kilpailukyvyn palauttamiseksi sekä varmistamaan oikeudenmukaiset olosuhteet sisämarkkinoilla
  ; |
| --- | --- |

b)

luomaan edellytykset tehokkaille
  , ekologisesti kestäville
  kalastustoimille taloudellisesti kannattavan ja kilpailukykyisen kalastusalan puitteissa

  unionissa kalastusalan taloudellisen kannattavuuden ja kilpailukyvyn palauttamiseksi sekä varmistamaan oikeudenmukaiset olosuhteet sisämarkkinoilla
  ;

| c) | edistämään unionin vesiviljelytoiminnan kehittämistä elintarviketurvan ja työllisyyden varmistamiseksi

  ja siihen liittyvää teollisuutta ja varmistamaan, että se on ekologisesti kestävää ja edistää elintarviketurvaa ja työllisyyttä
  rannikko- ja maaseutualueilla; |
| --- | --- |

c)

edistämään unionin vesiviljelytoiminnan kehittämistä elintarviketurvan ja työllisyyden varmistamiseksi

  ja siihen liittyvää teollisuutta ja varmistamaan, että se on ekologisesti kestävää ja edistää elintarviketurvaa ja työllisyyttä
  rannikko- ja maaseutualueilla;

| d) | edistämään
  meren luonnonvarojen tasapuolista jakamista, jotta voidaan edistää
  kohtuullisen elintason toteutumista kalastustoiminnasta riippuvaisille; |
| --- | --- |

d)

edistämään
  meren luonnonvarojen tasapuolista jakamista, jotta voidaan edistää
  kohtuullisen elintason toteutumista kalastustoiminnasta riippuvaisille;

| e) | ottamaan huomioon kuluttajien edut; |
| --- | --- |

e)

ottamaan huomioon kuluttajien edut;

| f) | varmistamaan järjestelmällinen
  , yhdenmukaistettu, säännöllinen
  ja yhdenmukaistettu

  luotettava
  tietojen keruu ja
  avoin tietojen
  hallinnointi
  ja käsittelemään ongelmia, joita aiheutuu kantojen hoidosta puutteellisten tietojen perusteella
  .; |
| --- | --- |

f)

varmistamaan järjestelmällinen
  , yhdenmukaistettu, säännöllinen
  ja yhdenmukaistettu

  luotettava
  tietojen keruu ja
  avoin tietojen
  hallinnointi
  ja käsittelemään ongelmia, joita aiheutuu kantojen hoidosta puutteellisten tietojen perusteella
  .;

| f a) | edistämään pienimuotoista rannikkokalastusta. |
| --- | --- |

f a)

edistämään pienimuotoista rannikkokalastusta.

| f b) | edistämään ympäristön hyvän tilan saavuttamista ja ylläpitämistä, kuten direktiivin 2008/56/EY 1 artiklan 1 kohdassa säädetään; [tark. 61 ja 235] |
| --- | --- |

f b)

edistämään ympäristön hyvän tilan saavuttamista ja ylläpitämistä, kuten direktiivin 2008/56/EY 1 artiklan 1 kohdassa säädetään; [tark. 61 ja 235]

4 artikla

Hyvän hallinnan periaatteet

Yhteistä kalastuspolitiikkaa ohjaavat seuraavat

  Yhteisessä kalastuspolitiikassa noudatetaan seuraavia
  hyvän hallinnan periaatteet

  periaatteita
  :

| a) | vastuiden selkeä määrittely sekä unionin tasolla että
  alueellisella,
  kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla
  , kunnioittaen kunkin jäsenvaltion perustuslaillisia menettelyjä
  ; |
| --- | --- |

a)

vastuiden selkeä määrittely sekä unionin tasolla että
  alueellisella,
  kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla
  , kunnioittaen kunkin jäsenvaltion perustuslaillisia menettelyjä
  ;

| a a) | tarve omaksua hajautettu ja alueellinen lähestymistapa kalastuksenhoitoon; |
| --- | --- |

a a)

tarve omaksua hajautettu ja alueellinen lähestymistapa kalastuksenhoitoon;

| b) | toimenpiteiden vahvistaminen parhaan käytettävissä olevan tutkimustiedon mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

toimenpiteiden vahvistaminen parhaan käytettävissä olevan tutkimustiedon mukaisesti;

| c) | pitkän aikavälin näkökulma; |
| --- | --- |

c)

pitkän aikavälin näkökulma;

| c a) | hallintokustannusten vähentäminen; |
| --- | --- |

c a)

hallintokustannusten vähentäminen;

| d) | alan toimijoiden laaja

  , erityisesti neuvoa-antavien toimikuntien ja työmarkkinaosapuolten, tarkoituksenmukainen
  osallistuminen toimenpiteiden kaikkiin vaiheisiin, suunnittelusta täytäntöönpanoon
  , jolloin varmistetaan alueellisten erityispiirteiden säilyminen alueellisen lähestymistavan avulla
  ; |
| --- | --- |

d)

alan toimijoiden laaja

  , erityisesti neuvoa-antavien toimikuntien ja työmarkkinaosapuolten, tarkoituksenmukainen
  osallistuminen toimenpiteiden kaikkiin vaiheisiin, suunnittelusta täytäntöönpanoon
  , jolloin varmistetaan alueellisten erityispiirteiden säilyminen alueellisen lähestymistavan avulla
  ;

| e) | lippuvaltion ensisijainen vastuu; |
| --- | --- |

e)

lippuvaltion ensisijainen vastuu;

| f) | johdonmukaisuus yhdennettyyn meripolitiikkaan sekä unionin muihin politiikkoihin nähden; |
| --- | --- |

f)

johdonmukaisuus yhdennettyyn meripolitiikkaan sekä unionin muihin politiikkoihin nähden;

| f a) | tarve toteuttaa ympäristövaikutusten arviointi ja strateginen arviointi; |
| --- | --- |

f a)

tarve toteuttaa ympäristövaikutusten arviointi ja strateginen arviointi;

| f b) | yhteisen kalastuspolitiikan sisäisen ja ulkoisen ulottuvuuden johdonmukaisuus niin, että unionissa sovellettuja vaatimuksia ja valvontamekanismeja sovelletaan soveltuvin osin myös ulkoisesti; |
| --- | --- |

f b)

yhteisen kalastuspolitiikan sisäisen ja ulkoisen ulottuvuuden johdonmukaisuus niin, että unionissa sovellettuja vaatimuksia ja valvontamekanismeja sovelletaan soveltuvin osin myös ulkoisesti;

| f c) | avoin tietojen käsittely ja päätöksenteko noudattaen tiedon saantia, kansalaisten osallistumisoikeutta sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ympäristöasioissa koskevaa Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomitean yleissopimusta (”Århusin yleissopimus”), joka on hyväksytty unionin puolesta neuvoston päätöksellä 2005/370/EY

   (21)
  . [tark. 62 ja 220] |
| --- | --- |

f c)

avoin tietojen käsittely ja päätöksenteko noudattaen tiedon saantia, kansalaisten osallistumisoikeutta sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ympäristöasioissa koskevaa Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomitean yleissopimusta (”Århusin yleissopimus”), joka on hyväksytty unionin puolesta neuvoston päätöksellä 2005/370/EY

   (21)
  . [tark. 62 ja 220]

5 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ”unionin vesillä” jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvia vesialueita
  ja merenpohjaa
  , lukuun ottamatta
  niitä, jotka sijaitsevat lähellä
  perussopimuksen liitteen II luettelossa mainittujen alueiden lähivesiä

  mainittuja alueita
  , [tark. 63] |
| --- | --- |

1)

”unionin vesillä” jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvia vesialueita
  ja merenpohjaa
  , lukuun ottamatta
  niitä, jotka sijaitsevat lähellä
  perussopimuksen liitteen II luettelossa mainittujen alueiden lähivesiä

  mainittuja alueita
  , [tark. 63]

| 2) | ”meren elollisilla luonnonvaroilla” käytettävissä ja saavutettavissa olevia merivedessä eläviä lajeja, myös anadromisia ja katadromisia lajeja, niiden elinkierron kaikissa vaiheissa, |
| --- | --- |

2)

”meren elollisilla luonnonvaroilla” käytettävissä ja saavutettavissa olevia merivedessä eläviä lajeja, myös anadromisia ja katadromisia lajeja, niiden elinkierron kaikissa vaiheissa,

| 3) | ”makean veden elollisilla luonnonvaroilla” käytettävissä ja saavutettavissa olevia makeassa vedessä eläviä lajeja, |
| --- | --- |

3)

”makean veden elollisilla luonnonvaroilla” käytettävissä ja saavutettavissa olevia makeassa vedessä eläviä lajeja,

| 4) | ”kalastusaluksella” aluksia, jotka on varustettu meren elollisten luonnonvarojen kaupallista kalastusta varten, |
| --- | --- |

4)

”kalastusaluksella” aluksia, jotka on varustettu meren elollisten luonnonvarojen kaupallista kalastusta varten,

| 5) | ”unionin kalastusaluksella” jonkin jäsenvaltion lipun alla purjehtivaa ja unionissa rekisteröityä kalastusalusta, |
| --- | --- |

5)

”unionin kalastusaluksella” jonkin jäsenvaltion lipun alla purjehtivaa ja unionissa rekisteröityä kalastusalusta,

| 5 a) | ”kalastajalla” henkilöä, jonka jäsenvaltio katsoo harjoittavan ammattikalastusta kalastusta harjoittavalla kalastusaluksella tai jonka jäsenvaltio katsoo harjoittavan meren eliöiden ammattimaista pyyntiä ilman alusta, [tark. 64] |
| --- | --- |

5 a)

”kalastajalla” henkilöä, jonka jäsenvaltio katsoo harjoittavan ammattikalastusta kalastusta harjoittavalla kalastusaluksella tai jonka jäsenvaltio katsoo harjoittavan meren eliöiden ammattimaista pyyntiä ilman alusta, [tark. 64]

| 5 b) | ”
  kalastusaluksen lisäämisellä” kalastusaluksen rekisteröimistä jäsenvaltion kalastusalusrekisteriin, [tark. 65] |
| --- | --- |

5 b)

”
  kalastusaluksen lisäämisellä” kalastusaluksen rekisteröimistä jäsenvaltion kalastusalusrekisteriin, [tark. 65]

| 6) | ”kestävällä enimmäistuotolla” suurinta saalista

  teoreettista tasapainon säilyttävää tuottoa
  , joka kalakannasta

  kannasta (keskimäärin)
  voidaan pyytää määräämättömän ajan

  jatkuvasti nykyisissä (keskimääräisissä) ympäristöolosuhteissa vaikuttamatta merkittävästi lisääntymisprosessiin
  , [tark. 66] |
| --- | --- |

6)

”kestävällä enimmäistuotolla” suurinta saalista

  teoreettista tasapainon säilyttävää tuottoa
  , joka kalakannasta

  kannasta (keskimäärin)
  voidaan pyytää määräämättömän ajan

  jatkuvasti nykyisissä (keskimääräisissä) ympäristöolosuhteissa vaikuttamatta merkittävästi lisääntymisprosessiin
  , [tark. 66]

| 6 a) | ”pyydettävällä lajilla” lajia, joka on kalastuspaineen tai hyödyntämisen kohteena, mukaan lukien lajit, joita ei pureta aluksesta mutta joita saadaan sivusaaliina tai joihin kalastus vaikuttaa, [tark. 67] |
| --- | --- |

6 a)

”pyydettävällä lajilla” lajia, joka on kalastuspaineen tai hyödyntämisen kohteena, mukaan lukien lajit, joita ei pureta aluksesta mutta joita saadaan sivusaaliina tai joihin kalastus vaikuttaa, [tark. 67]

| 7) | ”kalastuksenhoidon ennalta varautuvalla lähestymistavalla”
  kalakantoja koskevan YK:n sopimuksen 6 artiklassa tarkoitettua
  toimintamallia, jossa riittävien tieteellisten tietojen puuttumisen perusteella ei voida lykätä tai jättää toteuttamatta hoitotoimenpiteitä kohdelajien, niiden ohessa saaliiksi saatavien tai niistä riippuvaisten lajien sekä muiden kuin kohdelajien ja niiden ympäristön suojelemiseksi, [tark. 68] |
| --- | --- |

7)

”kalastuksenhoidon ennalta varautuvalla lähestymistavalla”
  kalakantoja koskevan YK:n sopimuksen 6 artiklassa tarkoitettua
  toimintamallia, jossa riittävien tieteellisten tietojen puuttumisen perusteella ei voida lykätä tai jättää toteuttamatta hoitotoimenpiteitä kohdelajien, niiden ohessa saaliiksi saatavien tai niistä riippuvaisten lajien sekä muiden kuin kohdelajien ja niiden ympäristön suojelemiseksi, [tark. 68]

| 8) | ”kalastuksenhoidon ekosysteemilähtöisellä lähestymistavalla” toimintamallia, jossa pyritään varmistamaan

  varmistetaan
  , että elollisista vesiluonnonvaroista

  päätöksenteossa otetaan huomioon kalastuksen, ihmisen muun toiminnan ja ympäristötekijöiden vaikutus kohteena oleviin kantoihin ja muihin samaan ekosysteemiin kuuluviin lajeihin tai lajeihin, jotka
  saadaan suuri hyöty samalla kun kalastustoimista meriekosysteemeihin kohdistuvat suorat ja välilliset vaikutukset pysyvät vähäisinä eivätkä vahingoita

  saaliiksi yhdessä kohdelajien kanssa tai ovat riippuvaisia kohdelajeista, sekä varmistetaan, että
  kyseisten ekosysteemien toimintaa, monimuotoisuutta ja eheyttä

  toimien aiheuttama kokonaispaine pidetään tasolla
  ,
  joka on sopusoinnussa ympäristön hyvän tilan saavuttamisen kanssa
  , [tark. 237] |
| --- | --- |

8)

”kalastuksenhoidon ekosysteemilähtöisellä lähestymistavalla” toimintamallia, jossa pyritään varmistamaan

  varmistetaan
  , että elollisista vesiluonnonvaroista

  päätöksenteossa otetaan huomioon kalastuksen, ihmisen muun toiminnan ja ympäristötekijöiden vaikutus kohteena oleviin kantoihin ja muihin samaan ekosysteemiin kuuluviin lajeihin tai lajeihin, jotka
  saadaan suuri hyöty samalla kun kalastustoimista meriekosysteemeihin kohdistuvat suorat ja välilliset vaikutukset pysyvät vähäisinä eivätkä vahingoita

  saaliiksi yhdessä kohdelajien kanssa tai ovat riippuvaisia kohdelajeista, sekä varmistetaan, että
  kyseisten ekosysteemien toimintaa, monimuotoisuutta ja eheyttä

  toimien aiheuttama kokonaispaine pidetään tasolla
  ,
  joka on sopusoinnussa ympäristön hyvän tilan saavuttamisen kanssa
  , [tark. 237]

| 9) | ”kalastuskuolevuudella”jonkin kannan tietyn ajanjakson saaliita osuutena kyseisenä ajanjaksona keskimäärin käytettävissä olevasta

  tasoa, jolla kalastustoimilla poistetaan lajien biomassaa ja yksilöitä
  kannasta, [tark. 70] |
| --- | --- |

9)

”kalastuskuolevuudella”jonkin kannan tietyn ajanjakson saaliita osuutena kyseisenä ajanjaksona keskimäärin käytettävissä olevasta

  tasoa, jolla kalastustoimilla poistetaan lajien biomassaa ja yksilöitä
  kannasta, [tark. 70]

| 9 a) | ”kestävän enimmäistuoton mukaisella kalastuskuolevuudella” kalastuskuolevuutta, joka vastaa kestävän enimmäistuoton saavuttamista, [tark. 71] |
| --- | --- |

9 a)

”kestävän enimmäistuoton mukaisella kalastuskuolevuudella” kalastuskuolevuutta, joka vastaa kestävän enimmäistuoton saavuttamista, [tark. 71]

| 10) | ”kannalla” tietyllä kalastuksenhoitoalueella esiintyvää, ominaisuuksiltaan erottuvaa meren elollista luonnonvaraa, [tark. 72] |
| --- | --- |

10)

”kannalla” tietyllä kalastuksenhoitoalueella esiintyvää, ominaisuuksiltaan erottuvaa meren elollista luonnonvaraa, [tark. 72]

| 11) | ”saalisrajalla” jonkin kalakannan tai kalakantaryhmän purettujen saaliiden määrällistä rajoitusta tiettynä ajanjaksona, [tark. 73] |
| --- | --- |

11)

”saalisrajalla” jonkin kalakannan tai kalakantaryhmän purettujen saaliiden määrällistä rajoitusta tiettynä ajanjaksona, [tark. 73]

| 11 a) | ”tahattomilla saaliilla” sellaisten lajien saaliita, jotka ovat säilyttämisen vähimmäisviitekokoa tai aluksesta purkamisen vähimmäiskokoa pienempiä, tai kiellettyjen taikka suojeltujen lajien saaliita tai myyntiin kelpaamattomien lajien saaliita tai sellaisten myyntikelpoisten lajien yksilöitä, jotka eivät täytä teknisistä toimenpiteistä ja valvonta- ja säilyttämistoimenpiteistä annetun unionin kalastuslainsäädännön säännöksissä tarkoitettuja vaatimuksia, [tark. 74] |
| --- | --- |

11 a)

”tahattomilla saaliilla” sellaisten lajien saaliita, jotka ovat säilyttämisen vähimmäisviitekokoa tai aluksesta purkamisen vähimmäiskokoa pienempiä, tai kiellettyjen taikka suojeltujen lajien saaliita tai myyntiin kelpaamattomien lajien saaliita tai sellaisten myyntikelpoisten lajien yksilöitä, jotka eivät täytä teknisistä toimenpiteistä ja valvonta- ja säilyttämistoimenpiteistä annetun unionin kalastuslainsäädännön säännöksissä tarkoitettuja vaatimuksia, [tark. 74]

| 12) | ”säilyttämisen viitearvoilla” kalakantoja koskevien parametrien (kuten biomassa
  (B), kutukannan biomassa (SSB)
  tai kalastuskuolevuus
  (F)
  ) arvoja, joita käytetään kalastuksenhoidossa esimerkiksi suhteessa hyväksyttävään biologiseen riskitasoon

  hyväksyttävän biologisen riskitason
  tai toivottuun tuotostasoon

  toivotun tuotostason määrittelyssä
  , [tark. 75] |
| --- | --- |

12)

”säilyttämisen viitearvoilla” kalakantoja koskevien parametrien (kuten biomassa
  (B), kutukannan biomassa (SSB)
  tai kalastuskuolevuus
  (F)
  ) arvoja, joita käytetään kalastuksenhoidossa esimerkiksi suhteessa hyväksyttävään biologiseen riskitasoon

  hyväksyttävän biologisen riskitason
  tai toivottuun tuotostasoon

  toivotun tuotostason määrittelyssä
  , [tark. 75]

| 12 a) | ”viiteraja-arvoilla” kalakantoja koskevien parametrien (kuten biomassa tai kalastuskuolevuus) arvoja, joita käytetään kalastuksenhoidossa osoittamaan raja, jonka ylä- tai alapuolella kalastuksenhoito vastaa hoitotavoitetta, kuten hyväksyttävää biologista riskitasoa tai toivottua tuotostasoa, [tark. 76] |
| --- | --- |

12 a)

”viiteraja-arvoilla” kalakantoja koskevien parametrien (kuten biomassa tai kalastuskuolevuus) arvoja, joita käytetään kalastuksenhoidossa osoittamaan raja, jonka ylä- tai alapuolella kalastuksenhoito vastaa hoitotavoitetta, kuten hyväksyttävää biologista riskitasoa tai toivottua tuotostasoa, [tark. 76]

| 12 b) | ”turvallisten biologisten rajojen sisällä olevalla kannalla” kantaa, jonka osalta on erittäin todennäköistä, että kannalle arvioitu kutevan kannan biomassa edellisen vuoden lopussa on korkeampi kuin biomassan viiteraja-arvo (Blim) ja sen edelliselle vuodelle arvioitu kalastuskuolevuus on pienempi kuin kalastuskuolevuuden viiteraja-arvo (Flim), [tark. 77] |
| --- | --- |

12 b)

”turvallisten biologisten rajojen sisällä olevalla kannalla” kantaa, jonka osalta on erittäin todennäköistä, että kannalle arvioitu kutevan kannan biomassa edellisen vuoden lopussa on korkeampi kuin biomassan viiteraja-arvo (Blim) ja sen edelliselle vuodelle arvioitu kalastuskuolevuus on pienempi kuin kalastuskuolevuuden viiteraja-arvo (Flim), [tark. 77]

| 13) | ”suojatoimenpiteellä” varotoimenpidettä, jonka tavoitteena on
  välttää

  tai estää jonkin ei-toivotun asian
  tapahtuminen

  esiintyminen, [tark. 78] |
| --- | --- |

13)

”suojatoimenpiteellä” varotoimenpidettä, jonka tavoitteena on
  välttää

  tai estää jonkin ei-toivotun asian
  tapahtuminen

  esiintyminen, [tark. 78]

| 14) | ”teknisellä toimenpiteellä” toimenpidettä, jolla säädellään saaliiden lajikoostumusta ja kokojakaumaa sekä kalastustoiminnan vuoksi ekosysteemien eri osiin
  tai niiden toimintaan
  kohdistuvia vaikutuksia määräämällä pyydysten käytön ja
  ominaisuuksien

  rakenteen osalta ehtoja ja rajoittamalla

  asettamalla kalastusalueille
  pääsyä kalastusalueille

  koskevia aikaan tai paikkaan liittyviä rajoituksia
  , [tark. 79] |
| --- | --- |

14)

”teknisellä toimenpiteellä” toimenpidettä, jolla säädellään saaliiden lajikoostumusta ja kokojakaumaa sekä kalastustoiminnan vuoksi ekosysteemien eri osiin
  tai niiden toimintaan
  kohdistuvia vaikutuksia määräämällä pyydysten käytön ja
  ominaisuuksien

  rakenteen osalta ehtoja ja rajoittamalla

  asettamalla kalastusalueille
  pääsyä kalastusalueille

  koskevia aikaan tai paikkaan liittyviä rajoituksia
  , [tark. 79]

| 14 a) | ”tärkeillä kalojen elinympäristöillä” haavoittuvia merielinympäristöjä, joita on suojeltava niiden elintärkeän tehtävän vuoksi kalalajien ekologisten ja biologisten tarpeiden täyttämisessä, myös lisääntymis-, poikastuotanto- ja ravinnonsaantialueita, [tark. 80] |
| --- | --- |

14 a)

”tärkeillä kalojen elinympäristöillä” haavoittuvia merielinympäristöjä, joita on suojeltava niiden elintärkeän tehtävän vuoksi kalalajien ekologisten ja biologisten tarpeiden täyttämisessä, myös lisääntymis-, poikastuotanto- ja ravinnonsaantialueita, [tark. 80]

| 14 b) | ”kalastuksensuojelualueella” maantieteellisesti määriteltyä merialuetta, jolla kaikki tai tietyt kalastustoimet on kielletty väliaikaisesti tai pysyvästi tai niitä on rajoitettu elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntämisen ja säilyttämisen parantamiseksi tai meriekosysteemien suojelemiseksi, [tark. 81] |
| --- | --- |

14 b)

”kalastuksensuojelualueella” maantieteellisesti määriteltyä merialuetta, jolla kaikki tai tietyt kalastustoimet on kielletty väliaikaisesti tai pysyvästi tai niitä on rajoitettu elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntämisen ja säilyttämisen parantamiseksi tai meriekosysteemien suojelemiseksi, [tark. 81]

| 15) | ”kalastusmahdollisuudella”
  tiettyä kalakantaa koskevaa
  määrällistä kalastusoikeutta, joka ilmaistaan
  suurimpana
  saaliina ja/tai

  tai suurimpana
  pyyntiponnistuksena, sekä sellaisia siihen toiminnallisesti kytkeytyviä edellytyksiä, joita määrän ilmoittamiseksi jollain tietyllä tasolla tarvitaan

  kalastuksenhoitoalueella
  , [tark. 82] |
| --- | --- |

15)

”kalastusmahdollisuudella”
  tiettyä kalakantaa koskevaa
  määrällistä kalastusoikeutta, joka ilmaistaan
  suurimpana
  saaliina ja/tai

  tai suurimpana
  pyyntiponnistuksena, sekä sellaisia siihen toiminnallisesti kytkeytyviä edellytyksiä, joita määrän ilmoittamiseksi jollain tietyllä tasolla tarvitaan

  kalastuksenhoitoalueella
  , [tark. 82]

| 16) | ”pyyntiponnistuksella” kalastusaluksen kapasiteetin ja kalastustoiminnan tuloa; kun on kyse kalastusalusten ryhmästä, tarkoitetaan ryhmän kaikkien alusten pyyntiponnistusten summaa, |
| --- | --- |

16)

”pyyntiponnistuksella” kalastusaluksen kapasiteetin ja kalastustoiminnan tuloa; kun on kyse kalastusalusten ryhmästä, tarkoitetaan ryhmän kaikkien alusten pyyntiponnistusten summaa,

| 17) | ”siirrettävillä kalastusoikeuksilla” peruutettavissa olevia, jäsenvaltiolle myönnettyjen tai jäsenvaltion asetuksen (EY) N:o 1967/2006
   (22)
  19 artiklan mukaisesti hyväksymissä kalastuksenhoitosuunnitelmissa vahvistettujen kalastusmahdollisuuksien tiettyä osaa koskevia käyttöoikeuksia, jotka niiden haltija saa siirtää muille hyväksyttäville tällaisten siirrettävien kalastusoikeuksien haltijoille,

  [tark. 83] |
| --- | --- |

17)

”siirrettävillä kalastusoikeuksilla” peruutettavissa olevia, jäsenvaltiolle myönnettyjen tai jäsenvaltion asetuksen (EY) N:o 1967/2006
   (22)
  19 artiklan mukaisesti hyväksymissä kalastuksenhoitosuunnitelmissa vahvistettujen kalastusmahdollisuuksien tiettyä osaa koskevia käyttöoikeuksia, jotka niiden haltija saa siirtää muille hyväksyttäville tällaisten siirrettävien kalastusoikeuksien haltijoille,

  [tark. 83]

| 18) | ”yksittäisillä kalastusmahdollisuuksilla” vuotuisia kalastusmahdollisuuksia, jotka on myönnetty jäsenvaltiossa siirrettävien kalastusoikeuksien haltijoille kyseiselle jäsenvaltiolle kuuluvan kalastusmahdollisuusosuuden perusteella,
  [tark. 84] |
| --- | --- |

18)

”yksittäisillä kalastusmahdollisuuksilla” vuotuisia kalastusmahdollisuuksia, jotka on myönnetty jäsenvaltiossa siirrettävien kalastusoikeuksien haltijoille kyseiselle jäsenvaltiolle kuuluvan kalastusmahdollisuusosuuden perusteella,
  [tark. 84]

| 19) | ”kalastuskapasiteetilla”
  aluksen kykyä pyytää kalaa aluksen ominaisuuksien perusteella mitattuna, myös
  kalastusalusten ominaisuuksista 22 päivänä syyskuuta 1986 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2930/86 (23) 4 ja 5 artiklan mukaista aluksen vetoisuutta bruttotonneina (bt) ja tehoa kilowatteina (kW),
  sekä sen pyydysten ominaisuuksia ja kokoa ja kaikkia muut parametreja, jotka vaikuttavat aluksen pyyntikykyyn, [tark. 85] |
| --- | --- |

19)

”kalastuskapasiteetilla”
  aluksen kykyä pyytää kalaa aluksen ominaisuuksien perusteella mitattuna, myös
  kalastusalusten ominaisuuksista 22 päivänä syyskuuta 1986 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2930/86 (23) 4 ja 5 artiklan mukaista aluksen vetoisuutta bruttotonneina (bt) ja tehoa kilowatteina (kW),
  sekä sen pyydysten ominaisuuksia ja kokoa ja kaikkia muut parametreja, jotka vaikuttavat aluksen pyyntikykyyn, [tark. 85]

| 19 a) | ”oleskelukapasiteetilla” tarkoitetaan aluksella olevia tiloja, jotka on tarkoitettu pelkästään miehistön asumista ja lepoa varten, [tark. 86] |
| --- | --- |

19 a)

”oleskelukapasiteetilla” tarkoitetaan aluksella olevia tiloja, jotka on tarkoitettu pelkästään miehistön asumista ja lepoa varten, [tark. 86]

| 20) | ”vesiviljelyllä” vesieliöiden kasvatusta tai viljelyä, jossa käytetyllä tekniikalla on tarkoitus lisätä kyseisten eliöiden tuotantoa ympäristön luonnollista kapasiteettia suuremmaksi ja jossa eliöt pysyvät koko kasvatus- tai viljelyvaiheen ja myös nostovaiheen ajan luonnollisen tai oikeushenkilön omaisuutena, [tark. 87] |
| --- | --- |

20)

”vesiviljelyllä” vesieliöiden kasvatusta tai viljelyä, jossa käytetyllä tekniikalla on tarkoitus lisätä kyseisten eliöiden tuotantoa ympäristön luonnollista kapasiteettia suuremmaksi ja jossa eliöt pysyvät koko kasvatus- tai viljelyvaiheen ja myös nostovaiheen ajan luonnollisen tai oikeushenkilön omaisuutena, [tark. 87]

| 21) | ”kalastuslisenssillä” yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (24) 4 artiklan 9 kohdassa tarkoitettua lisenssiä, |
| --- | --- |

21)

”kalastuslisenssillä” yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (24) 4 artiklan 9 kohdassa tarkoitettua lisenssiä,

| 22) | ”kalastusluvalla” asetuksen (EY) N:o 1224/2009 4 artiklan 10 kohdassa tarkoitettua lupaa, |
| --- | --- |

22)

”kalastusluvalla” asetuksen (EY) N:o 1224/2009 4 artiklan 10 kohdassa tarkoitettua lupaa,

| 23) | ”kalastuksella” luontaisessa ympäristössään elävien vesieliöiden keräämistä tai pyydystämistä tai tällaisen keräämisen tai pyydystämisen mahdollistavan minkä tahansa välineen tarkoituksellista käyttöä, |
| --- | --- |

23)

”kalastuksella” luontaisessa ympäristössään elävien vesieliöiden keräämistä tai pyydystämistä tai tällaisen keräämisen tai pyydystämisen mahdollistavan minkä tahansa välineen tarkoituksellista käyttöä,

| 24) | ”kalastustuotteilla” mistä tahansa kalastustoiminnasta saatuja vesieliöitä, |
| --- | --- |

24)

”kalastustuotteilla” mistä tahansa kalastustoiminnasta saatuja vesieliöitä,

| 25) | ”toimijalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka hoitaa tai pitää hallinnassaan mitä tahansa yritystä, joka toteuttaa kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuotannon, jalostuksen, kaupan pitämisen, jakelun ja vähittäiskaupan vaiheisiin liittyviä toimia,
  tai mitä tahansa muuta, kalastusalan ammattilaisia edustavaa organisaatiota, joka on oikeudellisesti tunnustettu ja joka vastaa kalastusmahdollisuuksien käyttöoikeuden hallinnasta sekä ammattimaisesta kalastuksesta ja vesiviljelystä, [tark. 88] |
| --- | --- |

25)

”toimijalla” luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka hoitaa tai pitää hallinnassaan mitä tahansa yritystä, joka toteuttaa kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuotannon, jalostuksen, kaupan pitämisen, jakelun ja vähittäiskaupan vaiheisiin liittyviä toimia,
  tai mitä tahansa muuta, kalastusalan ammattilaisia edustavaa organisaatiota, joka on oikeudellisesti tunnustettu ja joka vastaa kalastusmahdollisuuksien käyttöoikeuden hallinnasta sekä ammattimaisesta kalastuksesta ja vesiviljelystä, [tark. 88]

| 26) | ”vakavalla rikkomuksella” laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä 29 päivänä syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 (25) 42 artiklan 1 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 1224/2009 90 artiklan 1 kohdassa määriteltyä rikkomusta, |
| --- | --- |

26)

”vakavalla rikkomuksella” laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä 29 päivänä syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 (25) 42 artiklan 1 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 1224/2009 90 artiklan 1 kohdassa määriteltyä rikkomusta,

| 27) | ”tieteellisen tiedon loppukäyttäjällä”tahoa

  tutkimuslaitosta tai hallintoelintä
  , jolla on tutkimuksen tai hallinnon näkökulmasta mielenkiintoa kalastusalan tietojen tieteellistä analysointia kohtaan, [tark. 89] |
| --- | --- |

27)

”tieteellisen tiedon loppukäyttäjällä”tahoa

  tutkimuslaitosta tai hallintoelintä
  , jolla on tutkimuksen tai hallinnon näkökulmasta mielenkiintoa kalastusalan tietojen tieteellistä analysointia kohtaan, [tark. 89]

| 28) | ”sallitun saaliin ylimäärällä” sallitun saaliin osaa, jonka pyyntiin

  kalastukseen
  rannikkovaltiolla ei ole kapasiteettia
  tiettynä ajanjaksona ja joka johtaa sellaisen tason alapuolelle jäävään yksittäisten kalakantojen hyödyntämisasteeseen
  ,
  että kannat voivat uusiutua ja että pyydettyjen lajien kannat pysyvät vähintään tasolla, jota kestävä enimmäistuotto edellyttää
  , [tark. 90] |
| --- | --- |

28)

”sallitun saaliin ylimäärällä” sallitun saaliin osaa, jonka pyyntiin

  kalastukseen
  rannikkovaltiolla ei ole kapasiteettia
  tiettynä ajanjaksona ja joka johtaa sellaisen tason alapuolelle jäävään yksittäisten kalakantojen hyödyntämisasteeseen
  ,
  että kannat voivat uusiutua ja että pyydettyjen lajien kannat pysyvät vähintään tasolla, jota kestävä enimmäistuotto edellyttää
  , [tark. 90]

| 29) | ”vesiviljelytuotteella” vesiviljelytoiminnalla tuotettuja vesieliöitä niiden elinkierron kaikissa vaiheissa, |
| --- | --- |

29)

”vesiviljelytuotteella” vesiviljelytoiminnalla tuotettuja vesieliöitä niiden elinkierron kaikissa vaiheissa,

| 30) | ”kutukannan biomassalla” arviota tietyn määrättynä aikana lisääntyvän

  lisääntymisen kannalta riittävän sukukypsän
  kalavaran kalojen massasta, mukaan luettuina sekä naaras- että koirasyksilöt sekä eläviä poikasia synnyttävät kalat,
  [tark. 91] |
| --- | --- |

30)

”kutukannan biomassalla” arviota tietyn määrättynä aikana lisääntyvän

  lisääntymisen kannalta riittävän sukukypsän
  kalavaran kalojen massasta, mukaan luettuina sekä naaras- että koirasyksilöt sekä eläviä poikasia synnyttävät kalat,
  [tark. 91]

| 31) | ”sekakalastuksella” kalastusta, jossa kalastusalueella

  tietyllä alueella
  on useampia pyydykseen herkästi

  lajeja ja ne voivat jäädä
  kiinni jääviä lajeja

  samassa saaliissa
  , [tark. 92] |
| --- | --- |

31)

”sekakalastuksella” kalastusta, jossa kalastusalueella

  tietyllä alueella
  on useampia pyydykseen herkästi

  lajeja ja ne voivat jäädä
  kiinni jääviä lajeja

  samassa saaliissa
  , [tark. 92]

| 32) | ”kestävää kalastusta koskevalla sopimuksella” muiden valtioiden kanssa tehtyjä kansainvälisiä sopimuksia, joiden tarkoituksena on saada pääsy luonnonvarojen hyödyntämiseen tai vesialueille
  , jotta kyseiset valtiot voivat hyödyntää kestävästi osuuden meren elollisten luonnonvarojen ylimäärästä sellaista
  unionin myöntämää taloudellista tukea vastaan.
  , jolla tuetaan paikallista kalastusalaa samalla kun keskitytään erityisesti tieteellisten tietojen keruuseen, seurantaan ja valvontaan, tai saada vastavuoroisen pääsyn luonnonvarojen hyödyntämiseen tai vesialueille unionin ja kolmannen maan välistä kalastusmahdollisuuksien vaihtamista vastaan, [tark. 93] |
| --- | --- |

32)

”kestävää kalastusta koskevalla sopimuksella” muiden valtioiden kanssa tehtyjä kansainvälisiä sopimuksia, joiden tarkoituksena on saada pääsy luonnonvarojen hyödyntämiseen tai vesialueille
  , jotta kyseiset valtiot voivat hyödyntää kestävästi osuuden meren elollisten luonnonvarojen ylimäärästä sellaista
  unionin myöntämää taloudellista tukea vastaan.
  , jolla tuetaan paikallista kalastusalaa samalla kun keskitytään erityisesti tieteellisten tietojen keruuseen, seurantaan ja valvontaan, tai saada vastavuoroisen pääsyn luonnonvarojen hyödyntämiseen tai vesialueille unionin ja kolmannen maan välistä kalastusmahdollisuuksien vaihtamista vastaan, [tark. 93]

| 32 a) | ”sivusaaliilla” muiden kuin kohdelajien pyyntiä riippumatta siitä, säilytetäänkö se ja puretaanko se aluksesta vai heitetäänkö se pois, [tark. 95] |
| --- | --- |

32 a)

”sivusaaliilla” muiden kuin kohdelajien pyyntiä riippumatta siitä, säilytetäänkö se ja puretaanko se aluksesta vai heitetäänkö se pois, [tark. 95]

| 32 b) | ”saaliilla” kaikkia meren elollisia luonnonvaroja, jotka on pyydetty kalastamalla, [tark. 96] |
| --- | --- |

32 b)

”saaliilla” kaikkia meren elollisia luonnonvaroja, jotka on pyydetty kalastamalla, [tark. 96]

| 32 c) | ”vähän vaikuttavalla kalastuksella” sellaisten valikoivien pyyntimenetelmien käyttöä, joilla on mahdollisimman vähän haitallisia vaikutuksia meren ekosysteemeihin ja joiden polttoainepäästöt ovat vähäisiä, [tark. 97] |
| --- | --- |

32 c)

”vähän vaikuttavalla kalastuksella” sellaisten valikoivien pyyntimenetelmien käyttöä, joilla on mahdollisimman vähän haitallisia vaikutuksia meren ekosysteemeihin ja joiden polttoainepäästöt ovat vähäisiä, [tark. 97]

| 32 d) | ”valikoivalla pyynnillä” kalastamista sellaisella menetelmällä tai pyydyksellä, että pyyntiteho kohdistuu kalastuksen aikana vain tietynkokoisiin yksilöihin ja tiettyihin lajeihin niin, että muiden kuin kohdelajien pyynti voidaan välttää tai ne voidaan vapauttaa vahingoittumattomina, [tark. 98] |
| --- | --- |

32 d)

”valikoivalla pyynnillä” kalastamista sellaisella menetelmällä tai pyydyksellä, että pyyntiteho kohdistuu kalastuksen aikana vain tietynkokoisiin yksilöihin ja tiettyihin lajeihin niin, että muiden kuin kohdelajien pyynti voidaan välttää tai ne voidaan vapauttaa vahingoittumattomina, [tark. 98]

II OSA

PÄÄSY VESIALUEILLE

6 artikla

Vesialueille pääsyä koskevat yleiset säännöt

1.   Unionin kalastusaluksilla on yhtäläinen pääsy kaikille unionin vesialueille ja yhtäläinen vesiluonnonvarojen käyttöoikeus kaikilla unionin vesillä lukuun ottamatta 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja vesiä, jollei III osan mukaisesti hyväksytyistä toimenpiteistä muuta johdu.

2.   Jäsenvaltioilla on niiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla merialueilla enintään 12 meripeninkulman sisällä niiden perusviivoista lukien tammikuun 1 päivästä 2013joulukuun 31 päivään 2022 oikeus rajoittaa kalastus niihin kalastusaluksiin, jotka perinteisesti kalastavat tällä vyöhykkeellä läheisen rannikon satamista käsin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivia unionin kalastusaluksia koskevia järjestelyjä, jotka perustuvat jäsenvaltioiden välisiin olemassa oleviin naapuruussuhteisiin, ja liitteeseen I sisältyviä järjestelyjä, joissa vahvistetaan kullekin jäsenvaltiolle sellaiset muiden jäsenvaltioiden rannikkoalueen maantieteelliset vyöhykkeet, joilla kalastusta harjoitetaan, sekä kalastuksen kohteena olevat lajit.
  Jäsenvaltioiden voivat myöntää yksinomaisen tai etuoikeutetun pääsyn pienimuotoisen kalastuksen ja rannikkokalastuksen harjoittajille ottaen huomioon sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät tekijät, myös mahdolliset hyödyt, jotka saadaan yksinomaisen tai etuoikeutetun pääsyn myöntämisestä paikallisille yrityksille tai mikroyrityksille sekä kalastajille, jotka harjoittavat valikoivaa ja vaikutuksiltaan vähäistä kalastusta.
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän kohdan nojalla asetetuista rajoituksista. [tark. 251]

3.   Azorien, Madeiran ja Kanariansaarten vesialueilla 100 meripeninkulman sisällä niiden perusviivoista asianomaiset jäsenvaltiot voivat rajoittaa kalastuksen tammikuun 1 päivästä 2013joulukuun 31 päivään 2022 kyseisten saarten satamissa rekisteröityihin aluksiin. Tällaisia rajoituksia ei sovelleta kyseisillä vesialueilla perinteisesti kalastaviin unionin kalastusaluksiin niin kauan kuin alukset eivät ylitä perinteisesti käytetyn pyyntiponnistuksen tasoa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän kohdan nojalla asetetuista rajoituksista.

3 a.
     
  Nykyisten biologisesti herkkien alueiden asema, joka on määritelty tiettyjä yhteisön kalastusalueita ja kalavaroja koskevan pyyntiponnistuksen hallinnoinnista 4 päivänä marraskuuta 2003 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1954/2003

   (26)

  , säilytetään nykymuodossaan. [tark. 99]

4.   Edellä 2 ja 3 kohdassa kuvattujen järjestelyjen jälkeen sovellettavat säännökset on annettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022.

III OSA

TOIMENPITEET MEREN ELOLLISTEN LUONNONVAROJEN SÄILYTTÄMISEKSI
  JA NIIDEN HYÖDYNTÄMISEKSI KESTÄVÄSTI [tark. 100]

I OSASTO

TOIMENPIDELAJIT

-7 artikla

Säilyttämistoimenpiteitä koskevat yleiset säännökset

1.
     
  Edellä 2 artiklassa asetettujen yhteisen kalastuspolitiikan yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi unioni hyväksyy meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen ja kestävään hyödyntämiseen tähtääviä 7 ja 8 artiklan mukaisia toimenpiteitä. Ne hyväksytään erityisesti monivuotisina suunnitelmina 9, 10 ja 11 artiklan mukaisesti.

2.
     
  Näiden toimenpiteiden on oltava 2 ja 3 artiklassa säädettyjen tavoitteiden mukaisia, ja ne on hyväksyttävä ottaen huomioon asianomaisilta neuvoa-antavilta toimikunnilta saadut uusimmat tieteelliset tiedot ja lausunnot.

3.
     
  Siirretään jäsenvaltioille valta hyväksyä 17–24 artiklan ja tämän asetuksen muiden asiaa koskevien säännösten mukaisia säilyttämistoimenpiteitä.

  [tark. 101]

7 artikla

Säilyttämistoimenpiteiden lajit

Meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistoimenpiteisiin
  ja kestävään hyödyntämiseen
  voi kuulua seuraavaa:

| a) | 9–11 artiklan mukaisten monivuotisten suunnitelmien hyväksyminen; |
| --- | --- |

a)

9–11 artiklan mukaisten monivuotisten suunnitelmien hyväksyminen;

| b) | tavoitteiden vahvistaminen kantojen kestävälle hyödyntämiselle
  ja säilyttämiselle ja meriympäristön suojelemiselle kalastustoiminnan vaikutukselta
  ; |
| --- | --- |

b)

tavoitteiden vahvistaminen kantojen kestävälle hyödyntämiselle
  ja säilyttämiselle ja meriympäristön suojelemiselle kalastustoiminnan vaikutukselta
  ;

| c) | toimenpiteiden toteutus kalastusalusten lukumäärän ja/tai kalastusalustyyppien mukauttamiseksi käytettävissä oleviin kalastusmahdollisuuksiin; |
| --- | --- |

c)

toimenpiteiden toteutus kalastusalusten lukumäärän ja/tai kalastusalustyyppien mukauttamiseksi käytettävissä oleviin kalastusmahdollisuuksiin;

| d) | kannustimien vahvistaminen,
  valikoivamman kalastuksen ja meriekosysteemiin ja kalavaroihin vähän vaikuttavien kalastusmenetelmien edistämiseksi
  ,
  mukaan lukien etuoikeutettu kansallisten kalastusmahdollisuuksien myöntäminen ja
  taloudelliset kannustimet mukaan luettuina, valikoivamman tai vähän vaikuttavan kalastuksen edistämiseksi; |
| --- | --- |

d)

kannustimien vahvistaminen,
  valikoivamman kalastuksen ja meriekosysteemiin ja kalavaroihin vähän vaikuttavien kalastusmenetelmien edistämiseksi
  ,
  mukaan lukien etuoikeutettu kansallisten kalastusmahdollisuuksien myöntäminen ja
  taloudelliset kannustimet mukaan luettuina, valikoivamman tai vähän vaikuttavan kalastuksen edistämiseksi;

| e) | kalastusmahdollisuuksien vahvistaminen

  vahvistamiseen ja jakamiseen liittyvien toimenpiteiden 16 artiklan mukainen toteutus
  ; |
| --- | --- |

e)

kalastusmahdollisuuksien vahvistaminen

  vahvistamiseen ja jakamiseen liittyvien toimenpiteiden 16 artiklan mukainen toteutus
  ;

| f) | 8 ja
  14 artiklassa tarkoitettujen teknisten toimenpiteiden toteutus; |
| --- | --- |

f)

8 ja
  14 artiklassa tarkoitettujen teknisten toimenpiteiden toteutus;

| g) | kaikkien saaliiden purkamista koskevaan velvoitteeseen toimenpiteiden toteutus
  15 artiklan tavoitteiden saavuttamiseksi
  ; |
| --- | --- |

g)

kaikkien saaliiden purkamista koskevaan velvoitteeseen toimenpiteiden toteutus
  15 artiklan tavoitteiden saavuttamiseksi
  ;

| h) | sellaisia
  vaihtoehtoisia kalastuksenhoitomenetelmiä
  ja pyydyksiä
  koskevien pilottihankkeiden toteuttaminen
  , joilla parannetaan valikoivuutta tai minimoidaan kalastustoiminnan vaikutus meriympäristöön; |
| --- | --- |

h)

sellaisia
  vaihtoehtoisia kalastuksenhoitomenetelmiä
  ja pyydyksiä
  koskevien pilottihankkeiden toteuttaminen
  , joilla parannetaan valikoivuutta tai minimoidaan kalastustoiminnan vaikutus meriympäristöön;

| h a) | sellaisten toimenpiteiden toteutus, jotka auttavat jäsenvaltioita täyttämään ympäristölainsäädännön velvoitteet; |
| --- | --- |

h a)

sellaisten toimenpiteiden toteutus, jotka auttavat jäsenvaltioita täyttämään ympäristölainsäädännön velvoitteet;

| h b) | muiden sellaisten toimien toteutus, jotka edistävät 2 ja 3 artiklan tavoitteiden saavuttamista
  . [tark. 102] |
| --- | --- |

h b)

muiden sellaisten toimien toteutus, jotka edistävät 2 ja 3 artiklan tavoitteiden saavuttamista
  . [tark. 102]

7 a artikla

Kalakantojen elvyttämisalueiden perustaminen

1.
     
  Jotta voidaan turvata elollisten vesiluonnonvarojen ja merten ekosysteemien säilyttäminen, jäsenvaltioiden on osana ennalta varautumisen periaatetta perustettava sellaisten kalakantojen elvyttämisalueiden yhtenäinen verkosto, joilla kaikki kalastus on kiellettyä ja jotka käsittävät kalakantojen lisääntymisen kannalta tärkeitä alueita.

2.
     
  Jäsenvaltioiden on yksilöitävä ja nimettävä tarvittavat alueet kalakantojen elvyttämisalueiden yhtenäisen verkoston perustamiseksi.

  [tark. 103]

8 artikla

Teknisten toimenpiteiden lajit

Teknisiin toimenpiteisiin voi kuulua seuraavaa:

| (a) | silmäkoot ja pyydysten

  pyydysten ominaisuuksien määritelmät ja niiden
  käyttöä koskevat säännöt; |
| --- | --- |

(a)

silmäkoot ja pyydysten

  pyydysten ominaisuuksien määritelmät ja niiden
  käyttöä koskevat säännöt;

| (b) | pyydysten rakentamista koskevat rajoitukset

  eritelmät
  , mukaan luettuna






  i) | muutokset tai lisälaitteet valikoivuuden parantamiseksi tai bentaaliseen vyöhykkeeseen

  ekosysteemiin
  kohdistuvien
  kielteisten
  vaikutusten vähentämiseksi

  minimoimiseksi
  , |
| --- | --- | --- |

(b)

pyydysten rakentamista koskevat rajoitukset

  eritelmät
  , mukaan luettuna

i)

muutokset tai lisälaitteet valikoivuuden parantamiseksi tai bentaaliseen vyöhykkeeseen

  ekosysteemiin
  kohdistuvien
  kielteisten
  vaikutusten vähentämiseksi

  minimoimiseksi
  ,

| ii) | muutokset tai lisälaitteet uhanalaisten, uhattujen ja suojeltujen lajien
  ja muiden tahattomien saaliiden
  tahattoman pyynnin vähentämiseksi; |
| --- | --- |

ii)

muutokset tai lisälaitteet uhanalaisten, uhattujen ja suojeltujen lajien
  ja muiden tahattomien saaliiden
  tahattoman pyynnin vähentämiseksi;

| (c) | tiettyjen pyydysten
  tai muiden teknisten laitteiden
  käytön kieltäminen tietyillä alueilla tai tiettyinä aikoina

  tai rajoittaminen
  ; |
| --- | --- |

(c)

tiettyjen pyydysten
  tai muiden teknisten laitteiden
  käytön kieltäminen tietyillä alueilla tai tiettyinä aikoina

  tai rajoittaminen
  ;

| (d) | kalastustoiminnan kieltäminen tai rajoittaminen

  kiellot tai rajoitukset
  tietyillä vyöhykkeillä ja/tai

  tai
  tiettyinä aikoina; |
| --- | --- |

(d)

kalastustoiminnan kieltäminen tai rajoittaminen

  kiellot tai rajoitukset
  tietyillä vyöhykkeillä ja/tai

  tai
  tiettyinä aikoina;

| (e) | kalastusaluksille asetetut vaatimukset lopettaa toiminta jollakin

  määritellyllä
  alueella määritellyksi vähimmäisajaksi
  tärkeiden kalojen elinympäristöjen,
  meren herkästi haavoittuvien luonnonvarojentilapäisen yhteenkertymän

  , uhanalaisten lajien tai kutevien tai nuorten kalojen tilapäisten yhteenkertymien
  suojelemiseksi; |
| --- | --- |

(e)

kalastusaluksille asetetut vaatimukset lopettaa toiminta jollakin

  määritellyllä
  alueella määritellyksi vähimmäisajaksi
  tärkeiden kalojen elinympäristöjen,
  meren herkästi haavoittuvien luonnonvarojentilapäisen yhteenkertymän

  , uhanalaisten lajien tai kutevien tai nuorten kalojen tilapäisten yhteenkertymien
  suojelemiseksi;

| (f) | erityistoimenpiteet kalastustoimista
  meren biologiseen monimuotoisuuteen ja
  meriekosysteemeihin ja muihin kuin kohdelajeihin kohdistuvien
  kielteisten
  vaikutusten vähentämiseksi;

  minimoimiseksi erityisesti, kun on kyse biomaantieteellisesti herkiksi todetuista kohteista, kuten syrjäisimpiä alueita ympäröivistä merenalaisista vuorista, joiden alueella valikoivaa ja ympäristöystävällistä pyydystä käyttävän paikallisen laivaston olisi hyödynnettävä kalavaroja, sekä toimenpiteet tahattomien saaliiden estämiseksi, vähentämiseksi ja mahdollisuuksien mukaan lopettamiseksi. |
| --- | --- |

(f)

erityistoimenpiteet kalastustoimista
  meren biologiseen monimuotoisuuteen ja
  meriekosysteemeihin ja muihin kuin kohdelajeihin kohdistuvien
  kielteisten
  vaikutusten vähentämiseksi;

  minimoimiseksi erityisesti, kun on kyse biomaantieteellisesti herkiksi todetuista kohteista, kuten syrjäisimpiä alueita ympäröivistä merenalaisista vuorista, joiden alueella valikoivaa ja ympäristöystävällistä pyydystä käyttävän paikallisen laivaston olisi hyödynnettävä kalavaroja, sekä toimenpiteet tahattomien saaliiden estämiseksi, vähentämiseksi ja mahdollisuuksien mukaan lopettamiseksi.

| (g) | muut meren biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi toteutettavat tekniset toimenpiteet.
  [tark. 104 ja 295] |
| --- | --- |

(g)

muut meren biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi toteutettavat tekniset toimenpiteet.
  [tark. 104 ja 295]

II OSASTO

UNIONIN TOIMENPITEET

9 artikla

Monivuotiset suunnitelmat

1.   
  Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat
  ensisijaisena toimenpiteenä olisi vahvistettava

  tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen viimeistään ... päivänä ...kuuta ...

   (*) monivuotiset suunnitelmat säilyttämistoimiksi,
  joissa noudatetaan tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean ja Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) tieteellisiä neuvoja ja joihin sisältyy säilyttämistoimia,
  joilla kalakannat säilytetään kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suurempina tai palautetaan näitä tasoja suuremmiksi
  2 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  .
  Monivuotiset suunnitelmat mahdollistavat myös muiden, 2 ja 3 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamisen
  .

2.   Monivuotisissa suunnitelmissa esitetään

| (a) | perusta asianomaisia kalakantoja koskevien kalastusmahdollisuuksien vahvistamista varten etukäteen määriteltyjen säilyttämisen viitearvojen
  ja/tai rajaviitearvojen
  pohjalta; sekä

  , jotka ovat yhdenmukaisia 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden kanssa ja noudattavat tutkimustietoa, ja |
| --- | --- |

(a)

perusta asianomaisia kalakantoja koskevien kalastusmahdollisuuksien vahvistamista varten etukäteen määriteltyjen säilyttämisen viitearvojen
  ja/tai rajaviitearvojen
  pohjalta; sekä

  , jotka ovat yhdenmukaisia 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden kanssa ja noudattavat tutkimustietoa, ja

| (b) | toimenpiteet, joilla säilyttämisen viitearvojen

  rajaviitearvojen
  ylitykset voidaan ehkäistä tehokkaasti
  ja joilla pyritään saavuttamaan säilyttämisen viitearvot
  . |
| --- | --- |

(b)

toimenpiteet, joilla säilyttämisen viitearvojen

  rajaviitearvojen
  ylitykset voidaan ehkäistä tehokkaasti
  ja joilla pyritään saavuttamaan säilyttämisen viitearvot
  .

3.   Monivuotiset suunnitelmat koskevat mahdollisuuksien mukaan joko yhtä tai useampaa kantaa hyödyntävää kalastusta, ja niissä otetaan asianmukaisesti huomioon kantojen
  , kalastusten
  ja kalastusten

  meriekosysteemien
  vuorovaikutus.

4.   Monivuotiset suunnitelmat perustuvat kalastuksenhoidon ennalta varautuvaan lähestymistapaan, ja niissä on otettava huomioon käytettävissä olevia tietoja ja arviointimenetelmiä koskevat rajoitukset
  , myös sellaisten kalakantojen arvioinnit, joista tietoa on vähän,
  sekä kaikki mitattavissa olevat epävarmuustekijät tieteellisesti hyväksyttävällä tavalla. [tark. 105]

10 artikla

Monivuotisten suunnitelmien tavoitteet

1.   Monivuotisissa suunnitelmissa esitetään toimenpiteet kalastuskuolevuuden mukauttamiseksi sellaiseksi, että kaikki kannat voidaan palauttaa pysyvästi kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi vuoteen 2015 mennessä
  kalastuskuolevuus saatetaan tasolle, jonka pitäisi mahdollistaa kalakantojen elpyminen vuoteen 2020 mennessä kestävän enimmäistuoton mahdollistavaa tasoa suuremmaksi ja kaikkien elvytettyjen kantojen pitäminen tällä tasolla
  .

2.   Silloin kun ei ole mahdollista määritellä
  1 kohdan mukaista
  kalastuskuolevuutta, joka takaa kantojen palauttamisen pysyvästi kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi, monivuotisissa suunnitelmissa on esitettävä varotoimenpiteet,
  sovellettava kalastuksenhoidon ennalta varautuvaa lähestymistapaa ja määritettävä muuttujia koskevat vaatimukset ja toimenpiteet,
  joilla voidaan turvata

  varmistetaan ainakin
  asianomaisten kantojen säilyttäminen vastaavan tasoisesti.

2 a.
     
  Monivuotisiin suunnitelmiin sisällytettävät toimenpiteet ja niiden täytäntöönpanoaikataulu on suhteutettava tavoitteisiin ja suunniteltuun ajanjaksoon, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 ja 2 kohdan säännösten soveltamista. Ennen kuin toimenpiteet sisällytetään monivuotisiin suunnitelmiin, on otettava huomioon niiden todennäköiset taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset. Kiireellisiä tapauksia lukuun ottamatta tällaiset toimenpiteet on otettava käyttöön asteittain.

2 b.
     
  Monivuotisiin suunnitelmiin voi sisältyä sekakalastuksen erityisongelmia koskevia säännöksiä, jotka liittyvät kantojen säilyttämiseen ja palauttamiseen kestävän enimmäistuoton mahdollistavaa tasoa suuremmiksi, ellei valikoivuutta voida tieteellisen tiedon mukaan lisätä siten, että voitaisiin välttää kalastustoiminnan lopettamisen aiheuttavia kalalajeja. [tark. 106 ja 107]

11 artikla

Monivuotisten suunnitelmien sisältö

1.
     Monivuotisessa suunnitelmassa esitetään

| a) | suunnitelman soveltamisala, joka ilmoitetaan
  maantieteellisen alueen,
  kantojen, kalastuksen

  kalastusten
  ja meriekosysteemin muodossa; |
| --- | --- |

a)

suunnitelman soveltamisala, joka ilmoitetaan
  maantieteellisen alueen,
  kantojen, kalastuksen

  kalastusten
  ja meriekosysteemin muodossa;

| b) | 2 ja 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden
  ja 7 a, 9 ja 10 artiklan
  mukaiset tavoitteet; |
| --- | --- |

b)

2 ja 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden
  ja 7 a, 9 ja 10 artiklan
  mukaiset tavoitteet;

| b a) | arvio laivastojen kapasiteetista, ja kun kalastuskapasiteetti ja käytettävissä olevat kalastusmahdollisuudet eivät ole keskenään asianmukaisessa tasapainossa, kapasiteetin vähentämissuunnitelma aikatauluineen sekä erityiset toimet, jotka kunkin asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava, jotta kalastuskapasiteetti mukautetaan käytettävissä oleviin kalastusmahdollisuuksiin sitovan aikataulun mukaisesti; arvioon olisi sisällyttävä myös tarkastelun kohteena olevan laivaston sosioekonomisten näkökohtien arviointi, tämän kuitenkaan vaikuttamatta 34 artiklassa säädettyihin velvoitteisiin; |
| --- | --- |

b a)

arvio laivastojen kapasiteetista, ja kun kalastuskapasiteetti ja käytettävissä olevat kalastusmahdollisuudet eivät ole keskenään asianmukaisessa tasapainossa, kapasiteetin vähentämissuunnitelma aikatauluineen sekä erityiset toimet, jotka kunkin asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava, jotta kalastuskapasiteetti mukautetaan käytettävissä oleviin kalastusmahdollisuuksiin sitovan aikataulun mukaisesti; arvioon olisi sisällyttävä myös tarkastelun kohteena olevan laivaston sosioekonomisten näkökohtien arviointi, tämän kuitenkaan vaikuttamatta 34 artiklassa säädettyihin velvoitteisiin;

| b b) | arvio monivuotisessa suunnitelmassa toteutettujen toimenpiteiden sosioekonomisesta vaikutuksesta; |
| --- | --- |

b b)

arvio monivuotisessa suunnitelmassa toteutettujen toimenpiteiden sosioekonomisesta vaikutuksesta;

| c) | määrälliset tavoitteet, jotka ilmoitetaan






  i) | kalastuskuolevuutena, ja/tai |
| --- | --- | --- |

c)

määrälliset tavoitteet, jotka ilmoitetaan

i)

kalastuskuolevuutena, ja/tai

| ii) | kutukannan biomassana, ja |
| --- | --- |

ii)

kutukannan biomassana, ja

| ii a) | tahattoman ja luvattoman saaliin enimmäisprosenttina, ja |
| --- | --- |

ii a)

tahattoman ja luvattoman saaliin enimmäisprosenttina, ja

| ii b) | kalastusmahdollisuuksien vuosittaisina enimmäismuutoksina; |
| --- | --- |

ii b)

kalastusmahdollisuuksien vuosittaisina enimmäismuutoksina;

| iii) | saaliiden vakautena; |
| --- | --- |

iii)

saaliiden vakautena;

| d) | selvät aikarajat
  kaikkien
  määrällisten tavoitteiden saavuttamiselle; |
| --- | --- |

d)

selvät aikarajat
  kaikkien
  määrällisten tavoitteiden saavuttamiselle;

| d a) | säännökset, joilla vähennetään järjestelmällisesti kalastusmahdollisuuksia, kun kalastuksesta saatavien tietojen laatu heikkenee tai niiden määrä pienenee; |
| --- | --- |

d a)

säännökset, joilla vähennetään järjestelmällisesti kalastusmahdollisuuksia, kun kalastuksesta saatavien tietojen laatu heikkenee tai niiden määrä pienenee;

| e) | säilyttämistoimenpiteet ja
  tekniset toimenpiteet, mukaan luettuina

  15 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja
  tahattomien saaliiden
  vähentämiseksi ja mahdollisuuksien mukaan
  lopettamiseksi toteutettavat toimenpiteet; |
| --- | --- |

e)

säilyttämistoimenpiteet ja
  tekniset toimenpiteet, mukaan luettuina

  15 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja
  tahattomien saaliiden
  vähentämiseksi ja mahdollisuuksien mukaan
  lopettamiseksi toteutettavat toimenpiteet;

| f) | monivuotisen suunnitelman tavoitteiden saavuttamista
  ja sen sosioekonomisia vaikutuksia
  kuvaavat määrälliset indikaattorit edistymisen määräajoin tehtävää seurantaa ja arviointia varten; |
| --- | --- |

f)

monivuotisen suunnitelman tavoitteiden saavuttamista
  ja sen sosioekonomisia vaikutuksia
  kuvaavat määrälliset indikaattorit edistymisen määräajoin tehtävää seurantaa ja arviointia varten;

| g) | tarvittaessa
  erityistoimenpiteet ja -tavoitteet anadromisten ja katadromisten lajien makeassa vedessä tapahtuvaa elinkierron vaihetta varten; |
| --- | --- |

g)

tarvittaessa
  erityistoimenpiteet ja -tavoitteet anadromisten ja katadromisten lajien makeassa vedessä tapahtuvaa elinkierron vaihetta varten;

| h) | kalastuksesta ekosysteemiin kohdistuvien vaikutusten minimointi

  vähentämistä koskevat toimenpiteet
  ; |
| --- | --- |

h)

kalastuksesta ekosysteemiin kohdistuvien vaikutusten minimointi

  vähentämistä koskevat toimenpiteet
  ;

| i) | suojatoimet ja perusteet niiden aktivoinnille; |
| --- | --- |

i)

suojatoimet ja perusteet niiden aktivoinnille;

| i a) | toimenpiteet, joilla varmistetaan, että monivuotisen suunnitelman säännöksiä noudatetaan; |
| --- | --- |

i a)

toimenpiteet, joilla varmistetaan, että monivuotisen suunnitelman säännöksiä noudatetaan;

| j) | muut mahdolliset, monivuotisten suunnitelmien tavoitteiden saavuttamisen kannalta aiheelliset
  ja oikeasuhteiset
  toimenpiteet. |
| --- | --- |

j)

muut mahdolliset, monivuotisten suunnitelmien tavoitteiden saavuttamisen kannalta aiheelliset
  ja oikeasuhteiset
  toimenpiteet.

1 a.
     
  Monivuotisissa suunnitelmissa on määrättävä niiden säännöllisistä uudelleen tarkasteluista, jotta voidaan arvioida edistymistä suunniteltujen tavoitteiden saavuttamisessa. Säännöllisissä tarkasteluissa on otettava erityisesti huomioon uudet seikat, kuten tieteellisten tietojen muutokset, jotta voidaan tehdä mahdollisesti tarvittavat välivaiheen mukautukset. [tark. 108 ja 239]

12 artikla

Unionin ympäristölainsäädännön mukaisten velvoitteiden täyttyminen
  suojeltujen alueiden osalta

1.   
  Yhteisessä kalastuspolitiikassa ja kaikissa jäsenvaltioiden erityissuojelualueiden osalta toteuttamissa myöhemmissä toimenpiteissä noudatetaan täysimääräisesti direktiiviä 92/43/ETY, direktiiviä 2009/147/EY ja direktiiviä 2008/56/EY. Jos jäsenvaltio on nimennyt
  direktiivin 92/43/ETY 6 artiklassa, direktiivin 2009/147/EY 4 artiklassa ja direktiivin 2008/56/EY 13 artiklan 4 kohdan mukaisilla erityissuojelualueilla jäsenvaltioiden on harjoitettava

  4 kohdassa mainittuja suojelualueita, sen on komissiota, neuvoa-antavia toimikuntia ja muita asianomaisia sidosryhmiä kuultuaan säänneltävä
  kalastustoimintaa sillä tavoin, että lievennetään kalastuksesta kyseisillä erityissuojelualueilla aiheutuvia vaikutuksia

  tavalla, joka vastaa täysin näiden direktiivien tavoitteita
  . [tark. 109]

1 a.
     
  Kaikissa unionin ja jäsenvaltioiden yhteisen kalastuspolitiikan mukaisissa toimissa noudatetaan kaikilta osin Århusin sopimusta, Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselmia 61/105, 64/72 ja 66/68 sekä Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta 10 päivänä joulukuuta 1982 tehtyä sopimusta, joka koskee hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa. [tark. 257]

1 b.
     
  Yksittäisen jäsenvaltion suvereniteettiin ja lainkäyttövaltaan kuuluvilla aluevesillä harjoitettavaa kalastusta varten asianomaiselle jäsenvaltiolle annetaan valta hyväksyä toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen unionin ympäristölainsäädännön mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi suojeltujen alueiden osalta. Näiden toimenpiteiden on sovittava yhteen 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden kanssa ja oltava vähintään yhtä tiukkoja kuin voimassa olevassa unionin lainsäädännössä säädetyt toimenpiteet. [tark. 258]

1 c.
     
  Jäsenvaltioiden, joilla on välitön kalastusintressi alueilla, joita 1 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet koskevat, on tehtävä keskenään yhteistyötä 21 artiklan 1 a kohdan mukaisesti. Mitkä tahansa näistä jäsenvaltioista voivat pyytää, että komissio toteuttaa 1 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet. [tark. 111]

1 d.
     
  Jotta komissio voi toimia 1 c kohdassa tarkoitetun pyynnön perusteella, pyynnön esittäneen jäsenvaltion tai pyynnön esittäneiden jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki aiheelliset tiedot pyydetyistä toimenpiteistä, myös pyynnön perustelut, sekä tieteelliset tiedot ja yksityiskohtaiset tiedot toimenpiteiden käytännön toteutuksesta. Toimenpiteitä toteuttaessaan komissio ottaa huomioon kaikki sen käytettävissä olevat asiaa koskevat tieteelliset lausunnot. [tark. 260]

2.   Siirretään komissiolle valta antaa kalastukseen liittyvien, kalastustoiminnasta erityissuojelualueille aiheutuvien vaikutusten lieventämiseksi toteutettavien toimenpiteiden täsmentämiseksi delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti.
  [tark. 114]

2 a.
     
  Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen komission ehdotuksesta toimia, joilla vähennetään 1 kohdassa tarkoitettujen velvoitteiden noudattamisen mahdollisia kielteisiä sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia. [tark. 262]

13 artikla

Komission toimenpiteet, kun meren elollisiin luonnonvaroihin kohdistuu vakava uhka

1.   Jos on
  luotettavaan tieteelliseen tietoon perustuvia
  merkkejä meren elollisten luonnonvarojen säilymiseen tai meriekosysteemiin kohdistuvasta, välitöntä toimintaa edellyttävästä vakavasta uhasta, komissio voi joko jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä tai omasta aloitteestaan tehdä päätöksen väliaikaisista toimenpiteistä

  komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti
  uhan vähentämiseksi.

Nämä delegoidut säädökset hyväksytään ainoastaan, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisissä tapauksissa, ja tällöin sovelletaan 55 a artiklan mukaista menettelyä.

2.   Jäsenvaltion on toimitettava 1 kohdassa tarkoitettu perusteltu pyyntönsä samanaikaisesti komissiolle, muille jäsenvaltioille ja asianomaisille neuvoa-antaville toimikunnille.
  [tark. 115]

13 a artikla

Jäsenvaltioiden toteuttamat kiireelliset toimenpiteet

1.
     
  Jos on näyttöä siitä, että kalastuksesta aiheutuu vakava ja ennalta arvaamaton uhka elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämiselle tai meriekosysteemille jäsenvaltion suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla merialueilla, ja siitä, että aiheeton viivyttely johtaisi vahinkoon, jota olisi vaikea korjata, kyseinen jäsenvaltio voi toteuttaa enintään kolme kuukautta kestäviä kiireellisiä toimenpiteitä.

2.
     
  Jäsenvaltioiden, jotka aikovat toteuttaa kiireellisiä toimenpiteitä, on ennen toimenpiteiden hyväksymistä ilmoitettava aikomuksestaan komissiolle, muille jäsenvaltioille ja asianomaisille neuvoa-antaville toimikunnille lähettämällä näille kyseinen toimenpideluonnos ja toimenpiteiden perustelut.

3.
     
  Jäsenvaltiot ja asianomaiset neuvoa-antavat toimikunnat voivat jättää kirjalliset huomautuksensa komissiolle viiden työpäivän kuluessa tiedoksi antamisesta. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä toimenpiteen vahvistamiseksi, peruuttamiseksi tai muuttamiseksi. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Komissio hyväksyy välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä 56 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka liittyvät siihen, että kalastuksesta aiheutuu vakava ja ennalta arvaamaton uhka elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämiselle tai meriekosysteemille. [tark. 116]

14 artikla

Tekniset toimenpidekehykset

Meren elollisten luonnonvarojen suojelun ja kalastustoiminnasta kalakantoihin ja meriekosysteemeihin kohdistuvien vaikutusten vähentämisen turvaamiseksi on perustettava teknisiä toimenpidekehyksiä. Teknisten toimenpidekehysten avulla

| (a) | edistetään kalakantojen säilyttämistä kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suurempina tai palauttamista näitä tasoja suuremmiksi parantamalla koon ja tarvittaessa lajin perusteella tapahtuvaa valintaa; |
| --- | --- |

(a)

edistetään kalakantojen säilyttämistä kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suurempina tai palauttamista näitä tasoja suuremmiksi parantamalla koon ja tarvittaessa lajin perusteella tapahtuvaa valintaa;

| (b) | vähennetään kalakantojen alimittaisia yksilöitä sisältäviä saaliita; |
| --- | --- |

(b)

vähennetään kalakantojen alimittaisia yksilöitä sisältäviä saaliita;

| (c) | vähennetään ei-toivottujen merieliöiden saaliita; |
| --- | --- |

(c)

vähennetään ei-toivottujen merieliöiden saaliita;

| (d) | lievennetään

  minimoidaan
  pyydyksistä ekosysteemille ja ympäristölle

  meriympäristölle
  aiheutuvia vaikutuksia, erityisesti biologisesti herkkien kantojen ja
  hauraiden
  elinympäristöjen osalta
  etenkin, kun on kyse biomaantieteellisesti herkiksi todetuista elinympäristöistä, kuten syrjäisimpiä alueita ympäröivistä merenalaisista vuorista, joiden alueella valikoivaa ja ympäristöystävällistä pyydystä käyttävä paikallinen laivasto hyödyntää kalavaroja
  . [tark. 296] |
| --- | --- |

(d)

lievennetään

  minimoidaan
  pyydyksistä ekosysteemille ja ympäristölle

  meriympäristölle
  aiheutuvia vaikutuksia, erityisesti biologisesti herkkien kantojen ja
  hauraiden
  elinympäristöjen osalta
  etenkin, kun on kyse biomaantieteellisesti herkiksi todetuista elinympäristöistä, kuten syrjäisimpiä alueita ympäröivistä merenalaisista vuorista, joiden alueella valikoivaa ja ympäristöystävällistä pyydystä käyttävä paikallinen laivasto hyödyntää kalavaroja
  . [tark. 296]

14 a artikla

Tahattomien saaliiden välttäminen ja minimointi

1.
     
  Ennen 15 artiklan mukaisen velvoitteen, joka koskee kaikkien saaliiden purkamista aluksesta, käyttöönottoa jäsenvaltioiden on tarvittaessa toteutettava uusimpiin tieteellisiin tietoihin perustuvia pilottihankkeita, joissa otetaan huomioon asianomaisten neuvoa-antavien toimikuntien lausunnot ja joilla pyritään tutkimaan täysimääräisesti kaikkia käytettävissä olevia menetelmiä kalastuksen tahattomien saaliiden välttämiseksi, minimoimiseksi ja niiden lopettamiseksi kokonaan. Tarvittaessa tuottajajärjestöt toteuttavat nämä pilottihankkeet. Tällaisten pilottihankkeiden tulokset on sisällytettävä kunkin kalastuksen monivuotiseen hoitosuunnitelmaan siten, että tarjotaan lisäkannustimia valikoivimpien pyydysten ja kalastusmenetelmien käytölle. Jäsenvaltioiden on myös laadittava poisheittoja koskeva selvitys, josta käy ilmi poisheittojen määrä kussakin 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa kalastuksessa. Tämän selvityksen on perustuttava objektiivisiin ja edustaviin tietoihin.

2.
     
  Unioni antaa taloudellista tukea 1 kohdan mukaisesti toteutettavien pilottihankkeiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon sekä valikoivien pyydysten käyttöön tahattomien ja luvattomien saaliiden vähentämiseksi. Taloudellisia tukitoimia hyväksyttäessä otetaan erityisesti huomioon kalastajat, joihin sovelletaan velvoitetta purkaa aluksista kaikki saaliit ja jotka harjoittavat sekakalastusta.

  [tark. 118]

15 artikla

Velvoite purkaa aluksesta kaikki
  pyydettävien ja säänneltyjen lajien
  saaliit
  ja ilmoittaa niistä

1.   Kaikki seuraavien kalakantojen

  pyydettävien ja säänneltyjen lajien seuraavassa mainitut kalastetut
  saaliit, joihin sovelletaan saalisrajoja ja jotka on pyydetty unionin vesillä harjoitetun kalastuksen aikana tai jotka ovat unionin alusten unionin vesien ulkopuolella pyytämiä, on nostettava kalastusalukselle ja säilytettävä siellä, ilmoitettava ja purettava aluksesta, jos niitä ei käytetä elävänä syöttinä, seuraavan aikataulun mukaisesti:

| a) | viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2014:






  — | pienimuotoinen pelaginen kalastus eli seuraavien lajien kalastus:
  makrilli, silli, piikkimakrilli, mustakitaturska, karjukala, sardelli, hopeakuore, Sardinella spp., villakuore

  sardiini ja kilohaili
  , |
| --- | --- | --- |

a)

viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2014:

—

pienimuotoinen pelaginen kalastus eli seuraavien lajien kalastus:
  makrilli, silli, piikkimakrilli, mustakitaturska, karjukala, sardelli, hopeakuore, Sardinella spp., villakuore

  sardiini ja kilohaili
  ,

| — | suurimuotoinen pelaginen kalastus eli seuraavien lajien kalastus:
  tonnikala, miekkakala, valkotonnikala, isosilmätonnikala, muut purjekalat; |
| --- | --- |

—

suurimuotoinen pelaginen kalastus eli seuraavien lajien kalastus:
  tonnikala, miekkakala, valkotonnikala, isosilmätonnikala, muut purjekalat;

| — | kalastus teollisiin tarkoituksiin, muun muassa seuraavien kalastus: villakuore, tuulenkala ja harmaaturska; |
| --- | --- |

—

kalastus teollisiin tarkoituksiin, muun muassa seuraavien kalastus: villakuore, tuulenkala ja harmaaturska;

| — | lohi Itämerellä. |
| --- | --- |

—

lohi Itämerellä.

| b) | viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2015
  : turska, kummeliturska, meriantura

  2016
  ;






  — | seuraava lajien kalastus unionin vesillä Pohjois-Atlantilla:




  Pohjanmeri








  — | turskan, koljan, valkoturskan ja seitin kalastus; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2015
  : turska, kummeliturska, meriantura

  2016
  ;

—

seuraava lajien kalastus unionin vesillä Pohjois-Atlantilla:

Pohjanmeri

—

turskan, koljan, valkoturskan ja seitin kalastus;

| — | keisarihummerin kalastus; |
| --- | --- |

—

keisarihummerin kalastus;

| — | punakampelan ja kielikampelan kalastus; |
| --- | --- |

—

punakampelan ja kielikampelan kalastus;

| — | kummeliturskan kalastus; |
| --- | --- |

—

kummeliturskan kalastus;

| — | pohjankatkaravun kalastus; |
| --- | --- |

—

pohjankatkaravun kalastus;

| — | muu edelleen selvitettävä kalastus; |
| --- | --- |

—

muu edelleen selvitettävä kalastus;

| — | kalastus Itämerellä lukuun ottamatta lohta; |
| --- | --- |

—

kalastus Itämerellä lukuun ottamatta lohta;

Luoteiset vesialueet

| — | turskan, koljan, valkoturskan ja seitin kalastus; |
| --- | --- |

—

turskan, koljan, valkoturskan ja seitin kalastus;

| — | keisarihummerin kalastus; |
| --- | --- |

—

keisarihummerin kalastus;

| — | punakampelan ja kielikampelan kalastus; |
| --- | --- |

—

punakampelan ja kielikampelan kalastus;

| — | kummeliturskan kalastus; |
| --- | --- |

—

kummeliturskan kalastus;

| — | muu edelleen selvitettävä kalastus; |
| --- | --- |

—

muu edelleen selvitettävä kalastus;

Lounaiset vedet

| — | turskan, koljan, valkoturskan ja seitin kalastus; |
| --- | --- |

—

turskan, koljan, valkoturskan ja seitin kalastus;

| — | keisarihummerin kalastus; |
| --- | --- |

—

keisarihummerin kalastus;

| — | punakampelan ja kielikampelan kalastus; |
| --- | --- |

—

punakampelan ja kielikampelan kalastus;

| — | kummeliturskan kalastus; |
| --- | --- |

—

kummeliturskan kalastus;

| — | muu edelleen selvitettävä kalastus. |
| --- | --- |

—

muu edelleen selvitettävä kalastus.

| c) | viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2016
  : kolja, valkoturska, lasikampela, merikrotti, punakampela, molva, seiti, lyyraturska, pikkupääkampela, piikkikampela, silokampela, tylppäpyrstömolva, mustahuotrakala, lestikala, keltaroussi, grönlanninpallas, keila, punasimppu ja Välimeren pohjakalakannat

  2017: muu kuin 1 a kohdassa tarkoitettu kalastus unionin vesillä ja unionin ulkopuolisilla vesillä
  . |
| --- | --- |

c)

viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2016
  : kolja, valkoturska, lasikampela, merikrotti, punakampela, molva, seiti, lyyraturska, pikkupääkampela, piikkikampela, silokampela, tylppäpyrstömolva, mustahuotrakala, lestikala, keltaroussi, grönlanninpallas, keila, punasimppu ja Välimeren pohjakalakannat

  2017: muu kuin 1 a kohdassa tarkoitettu kalastus unionin vesillä ja unionin ulkopuolisilla vesillä
  .

1 a.
     
  Kun kaikkien saaliiden purkamista koskeva velvoite on otettu käyttöön tietyssä kalastuksessa, kaikki tämän velvoitteen alaisten lajien saaliit kirjataan ja vähennetään tarpeen mukaan asianomaisen kalastajien, tuottajaorganisaation tai yhteisen kalastuksenhoitoryhmän kiintiöstä lukuun ottamatta lajeja, jotka voidaan laskea mereen 1 b kohdan mukaisesti.

1 b.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettu saaliiden purkamista koskeva velvoite ei koske seuraavia lajeja:

| — | pyydetyt lajit, joita käytetään elävänä syöttinä; |
| --- | --- |

—

pyydetyt lajit, joita käytetään elävänä syöttinä;

| — | lajit, joiden eloonjäämisaste on korkea käytettävissä olevan tutkimustiedon mukaan, ottaen huomioon pyydysten luonne, kalastuskäytännöt sekä kalastusalueen olosuhteet. |
| --- | --- |

—

lajit, joiden eloonjäämisaste on korkea käytettävissä olevan tutkimustiedon mukaan, ottaen huomioon pyydysten luonne, kalastuskäytännöt sekä kalastusalueen olosuhteet.

1 c.
     
  Jotta kaikkien saaliiden purkamisvelvoitteen toteuttamista voitaisiin yksinkertaistaa ja yhdenmukaistaa ja jotta voitaisiin välttää kohteena olevan kalastuksen epäasianmukainen häiriytyminen ja vähentää ei-toivottujen saaliiden määrää, 9 artiklassa tarkoitetuissa monivuotisissa suunnitelmissa tai purkuvelvoitteen täytäntöönpanoa koskevissa erityisissä unionin säädöksissä tai muissa unionin säädöksissä on määritettävä tarvittaessa seuraavaa:

| a) | luettelo luonnossa harvinaisista muista kuin kohdelajeista, jotka voidaan ottaa huomioon kohdelajin kiintiössä asianomaisessa kalastuksessa, jos








  — | tämän ei-kohdelajin kansallinen vuotuinen kiintiö on käytetty kokonaan; |
| --- | --- | --- |

a)

luettelo luonnossa harvinaisista muista kuin kohdelajeista, jotka voidaan ottaa huomioon kohdelajin kiintiössä asianomaisessa kalastuksessa, jos

—

tämän ei-kohdelajin kansallinen vuotuinen kiintiö on käytetty kokonaan;

| — | muiden kuin kohdelajien saaliit yhteensä eivät ylitä kolmen prosentin osuutta kohdelajin koko saaliista; ja |
| --- | --- |

—

muiden kuin kohdelajien saaliit yhteensä eivät ylitä kolmen prosentin osuutta kohdelajin koko saaliista; ja

| — | ei-kohdelajin kanta on turvallisten biologisten rajojen sisällä; |
| --- | --- |

—

ei-kohdelajin kanta on turvallisten biologisten rajojen sisällä;

| b) | sellaisia kannustimia koskevat säännöt, joilla pyritään siihen, että nuorten kalojen pyydystämistä pidätytään, myös korkeammat kiintiöosuudet, jotka on vähennettävä kalastajan kiintiöstä silloin, kun saaliina on poikasia. |
| --- | --- |

b)

sellaisia kannustimia koskevat säännöt, joilla pyritään siihen, että nuorten kalojen pyydystämistä pidätytään, myös korkeammat kiintiöosuudet, jotka on vähennettävä kalastajan kiintiöstä silloin, kun saaliina on poikasia.

2.   Edellä 1 kohdassa mainituille kalakannoille
  , joita koskee kaikkien saaliiden purkamisvelvoite,
  on
  tarvittaessa nuorten kalojen suojelemiseksi siten, että kalastajia kannustetaan pidättymään niiden tarkoituksellisesta kalastuksesta,
  vahvistettava säilyttämisen vähimmäisviitekoot
  , jotka kuvastavat ensimmäisen lisääntymisen edellyttämää ikää ja kokoa
  parhaan käytettävissä olevan
  tarkan ja ajantasaisen
  tutkimustiedon pohjalta. Kyseisistä kannoista pyydettyjen, säilyttämisen

  Tällaisten
  vähimmäisviitekokoa pienempien kalojen myynti

  saaliit
  sallitaan ainoastaan
  muuhun käyttöön kuin ihmisravinnoksi, kuten
  kalajauhoksi tai

  ja -öljyksi,
  lemmikkieläinten ruoaksi
  tai syöteiksi
  .
  Asianomainen jäsenvaltio voi myös sallia tällaisten kalojen lahjoittamisen hyväntekeväisyys- tai avustustarkoituksiin
  .

3.   
  Jäsenvaltiot voivat käyttää sellaisten kalakantojen kohdalla, joihin sovelletaan purkamista koskevaa velvoitetta, sallittuja purettuja määriä koskevaa viiden prosentin vuosittaista joustovaraa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta erityislainsäädännössä vahvistettua suurempaa joustoa.
  Kaupan pitämistä koskevat vaatimukset
  ja markkinointia
  koskevat vaatimukset

  säännöt
  vahvistettuja kalastusmahdollisuuksia suuremmille saaliille vahvistetaan

  voidaan vahvistaa
  kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä ... päivänä ...kuuta ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 (27)
   (**)
  27 artiklan

  39 artiklan
  mukaisesti.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden lipun alla purjehtivat unionin kalastusalukset on varustettu niin, että kaikki kalastus- ja jalostustoimet voidaan dokumentoida kattavasti kaikkien saaliiden purkamista koskevan velvoitteen noudattamisen seurantaa varten.
  Näin tehdessään jäsenvaltioiden on noudatettava tehokkuuden ja suhteellisuuden periaatetta.

5.   Edellä oleva 1 kohta ei rajoita kansainvälisten velvoitteiden noudattamista.

6.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden täsmentämiseksi

  laatimiseksi
  , jotta unioni pystyisi täyttämään kansainväliset velvoitteensa. [tark. 119]

16 artikla

Kalastusmahdollisuudet

1.   Jäsenvaltioille jaetut

  Kun neuvosto määrittää kalastusmahdollisuuksia ja jakaa niitä, se toimii 2, 9, 10 ja 11 artiklan mukaisesti, soveltaa pitkän aikavälin näkökulmaa ja toimii uusimpien tieteellisten tietojen pohjalta. Jäsenvaltioiden kesken jaetaan
  kalastusmahdollisuudet
  siten, että ne
  takaavat kullekin jäsenvaltiolle

  niistä
  kalastustoiminnan suhteellisen vakauden kunkin kalakannan

  kannan
  tai kalastuksen osalta. Kaikkien jäsenvaltioiden edut on otettava huomioon uusia kalastusmahdollisuuksia jaettaessa.

Neuvosto vahvistaa kolmansien maiden käytettävissä olevat kalastusmahdollisuudet unionin vesillä ja jakaa ne näille kolmansille maille.

Kalastusmahdollisuuksien jäsenvaltiolle tai kolmannelle maalle jakamisen ehtona on, että ne noudattavat yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä.

1 a.
     
  Tehdessään vuosittaisia päätöksiä kiintiöiden myöntämisestä neuvosto ottaa täysimääräisesti huomioon alueet, joilla paikalliset yhteisöt ovat erityisen riippuvaisia kalastuksesta ja sen liitännäistoiminnoista, siten kuin neuvosto on päättänyt tietyistä yhteisön 200 meripeninkulman kalastusvyöhykkeen 1 päivänä tammikuuta 1977 voimaan tulevaan perustamiseen liittyvistä ulkoisista näkökohdista 3 päivänä marraskuuta 1976 antamassaan päätöslauselmassa ja erityisesti sen liitteessä VII.

2.   Kalastusmahdollisuuksien kokonaismäärään voidaan sisällyttää sivusaaliiden kalastusmahdollisuuksia koskeva varaus.

3.   Kalastusmahdollisuudet on vahvistettava siten, että ne vastaavat 9 artiklan 2 kohdan ja 11 artiklan b, c ja h alakohdan mukaisesti
  monivuotisissa suunnitelmissa
  vahvistettuja määrällisiä tavoitteita

  pyyntitavoitteita
  , aikarajoja ja marginaaleja.
  Jos kaupallisesti hyödynnettävälle kalakannalle ei ole hyväksytty vastaavaa monivuotista suunnitelmaa, neuvosto varmistaa, että vuoteen 2015 mennessä suurimmat sallitut saaliit vahvistetaan tasolle, jonka pitäisi mahdollistaa kalakantojen elpyminen vuoteen 2020 mennessä kestävän enimmäistuoton mahdollistavaa tasoa suuremmaksi ja kaikkien elvytettyjen kantojen pitäminen tällä tasolla.

3 a.
     
  Euroopan parlamentin ja neuvoa-antavien toimikuntien valtuuskuntien on oltava läsnä, kun neuvosto tekee kalastusmahdollisuuksia koskevia päätöksiä.

3 b.
     
  Jos tietylle kalakannalle ei voida tietojen puuttumisen vuoksi määrittää kestävän enimmäistuotannon mahdollistavaa hyödyntämisintensiteettiä:

| i) | kalastuksenhoitoon sovelletaan ennalta varautumisen periaatetta; |
| --- | --- |

i)

kalastuksenhoitoon sovelletaan ennalta varautumisen periaatetta;

| ii) | otetaan käyttöön merivesien hyvän ekologisen tilan arvioinnissa käytettävistä perusteista ja menetelmästandardeista 1 päivänä syyskuuta 2010 annetun komission päätöksen 2010/477/EU

   (28)

  liitteessä olevan B osan 3.1 ja 3.2 kohdan mukaisia perusteita ja kalastuskuolevuutta vähennetään edelleen ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti tai se pidetään vakaana, jos on merkkejä siitä, että kannan taso on tyydyttävä; |
| --- | --- |

ii)

otetaan käyttöön merivesien hyvän ekologisen tilan arvioinnissa käytettävistä perusteista ja menetelmästandardeista 1 päivänä syyskuuta 2010 annetun komission päätöksen 2010/477/EU

   (28)

  liitteessä olevan B osan 3.1 ja 3.2 kohdan mukaisia perusteita ja kalastuskuolevuutta vähennetään edelleen ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti tai se pidetään vakaana, jos on merkkejä siitä, että kannan taso on tyydyttävä;

| iii) | komissio ja jäsenvaltiot arvioivat tutkimuksen ja tiedonhankinnan esteitä ja toteuttavat toimia sen varmistamiseksi, että kalakantoja ja ekosysteemiä koskevia lisätietoja saadaan viipymättä. |
| --- | --- |

iii)

komissio ja jäsenvaltiot arvioivat tutkimuksen ja tiedonhankinnan esteitä ja toteuttavat toimia sen varmistamiseksi, että kalakantoja ja ekosysteemiä koskevia lisätietoja saadaan viipymättä.

3 c.
     
  Kunkin jäsenvaltion on päätettävä, mitä menetelmää se käyttää jakaessaan sen lipun alla purjehtiville aluksille myönnettt kalastusmahdollisuudet, unionin lainsäädännön mukaisesti. Sen on ilmoitettava jakomenetelmä komissiolle.

4.   Jäsenvaltiot voivat vaihtaa keskenään kaikki niille jaetut kalastusmahdollisuudet tai osan niistä ilmoitettuaan asiasta komissiolle.

4 a.
     
  Jos komissio katsoo, että jäsenvaltio ei ole 19 tai 23 artiklaa soveltaen toteutetun arvioinnin nojalla hyväksynyt asianmukaisia toimenpiteitä 17-24 artiklan mukaisesti, unionin kyseiselle jäsenvaltiolle myöntämiä kalastusmahdollisuuksiia vähennetään seuraavana vuonna tai seuraavina vuosina ja kyseiselle jäsenvaltiolle suoritettavat maksut keskeytetään tai niitä lykätään tai tehdään rahoitusoikaisuja yhteisen kalastuspolitiikan mukaiseen unionin rahoitustukeen 50 artiklan mukaisesti. Tällaisten toimenpiteiden on oltava oikeasuhtaisia sääntöjen noudattamatta jättämisen luonteeseen, laajuuteen, kestoon ja toistuvuuteen nähden.

4 b.
     
  Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen, jossa arvioidaan, onko nykyisillä kalastusmahdollisuuksilla pystytty tehokkaasti palauttamaan pyydettävien lajien kannat pysyvästi 2 artiklan 2 kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamisen mahdollistavia tasoja suuremmiksi ja säilyttämään ne näillä tasoilla. [tark. 120, 264, 293 ja 301]

16 a artikla

Perusteet, joiden mukaisesti jäsenvaltioit jakavat kalastusmahdollisuuksia

Kun jäsenvaltiot jakavat käytettävissään olevia kalastusmahdollisuuksia 16 artiklan mukaisesti, niiden on käytettävä avoimia ja puolueettomia ympäristö- ja sosiaaliperusteita kuten kalastuksen vaikutus ympäristöön, sääntöjen noudattamisen historia ja panos paikalliseen talouteen. Myös muita perusteita, kuten historialliset saaliiden tasot, voidaan käyttää. Jäsenvaltioiden on myös tarjottava kalastusaluksille niille osoitettujen kalastusmahdollisuuksien rajoissa kannustimia, jotta nämä käyttäisivät valikoivia pyydyksiä tai sellaisia kalastusmenetelmiä, joiden ympäristövaikutukset ovat nykyistä pienemmät, kuten vähäisempi energiankulutus tai elinympäristölle aiheutettu vahinko. [tark. 227]

III OSASTO

ALUEELLISTAMINEN

I LUKU

MONIVUOTISET SUUNNITELMAT

17 artikla

Monivuotisten suunnitelmien mukaisesti hyväksytyt säilyttämistoimet

1.   Edellä olevien 9, 10 ja 11 artiklan mukaisesti laaditussa monivuotisessa suunnitelmassa voidaan antaa

  kyseisen kalastuksen jakaville
  jäsenvaltioille
  annetaan
  lupa toteuttaa
  tässä artiklassa esitettyjen menettelyjen mukaisesti
  kyseisen monivuotisen suunnitelman mukaisesti toimenpiteitä, joissa täsmennetään asianomaisten valtioiden lipun alla purjehtiviin aluksiin sovellettavat säilyttämistoimet, sellaisia unionin vesialueilla olevia kantoja varten, joiden osalta jäsenvaltioille on myönnetty kalastusmahdollisuuksia.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 kohdan nojalla toteutetut säilyttämistoimet

| a) | ovat 2 ja 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden
  ja 4 artiklassa vahvistettujen hyvän hallinnan periaatteiden
  mukaisia; |
| --- | --- |

a)

ovat 2 ja 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden
  ja 4 artiklassa vahvistettujen hyvän hallinnan periaatteiden
  mukaisia;

| b) | ovat monivuotisen suunnitelman soveltamisalan ja tavoitteiden mukaisia; |
| --- | --- |

b)

ovat monivuotisen suunnitelman soveltamisalan ja tavoitteiden mukaisia;

| c) | todella täyttävät monivuotisessa suunnitelmassa asetetut yleiset ja määrälliset tavoitteet
  asetetun aikataulun puitteissa
  ; sekä |
| --- | --- |

c)

todella täyttävät monivuotisessa suunnitelmassa asetetut yleiset ja määrälliset tavoitteet
  asetetun aikataulun puitteissa
  ; sekä

| d) | ovat vähintään yhtä tiukkoja kuin voimassa olevassa unionin lainsäädännössä säädetyt toimenpiteet. |
| --- | --- |

d)

ovat vähintään yhtä tiukkoja kuin voimassa olevassa unionin lainsäädännössä säädetyt toimenpiteet.

2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on tehtävä keskenään yhteistyötä sen varmistamiseksi, että hyväksytään keskenään yhteensopivia toimenpiteitä, joiden avulla monivuotisten suunnitelmien tavoitteet saavutetaan, ja ne koordinoivat tällaisten toimenpiteiden toteuttamista keskenään. Jäsenvaltioiden on käytettävä olemassa olevia alueellisia institutionaalisia yhteistyörakenteita ja -mekanismeja, kun se on käytännöllistä ja tarkoituksenmukaista, mukaan lukien asianomaisen alueen tai kalastuksen kattavien alueellisten meriyleissopimusten rakenteet ja mekanismit.

Kalastuksen jakavien jäsenvaltioiden koordinointitoimintaan voidaan myöntää Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR) rahoitusta Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ... päivänä ...kuuta ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013

   (29)
   (***)

  mukaisesti.

2 b.
     
  Jäsenvaltioiden on kuultava asianomaisia neuvoa-antavia toimikuntia ja ICESiä ja/tai tieteellis-teknis-taloudellista kalastuskomiteaa toimittamalla niille luonnos toteutettavista toimenpiteistä sekä asiaa koskevat perustelut. Tällaisista luonnoksista on samanaikaisesti ilmoitettava komissiolle ja muille kalastuksen jakaville jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden on pyrittävä kaikin tavoin saamaan kuulemiseen mukaan aikaisessa vaiheessa ja avoimesti muut asianomaisen kalastuksen kannalta merkittävät sidosryhmät, jotta kaikkien osapuolten kannat ja ehdotukset voitaisiin selvittää suunniteltuja toimenpiteitä valmisteltaessa.

Jäsenvaltioiden on saatettava yleisön saataville yhteenvedot säädettäviksi ehdottamiensa säilyttämistoimenpiteiden luonnoksista.

2 c.
     
  Jäsenvaltioiden on otettava asianmukaisella tavalla huomioon asianomaisten neuvoa-antavien toimikuntien, ICESin ja/tai tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean lausunnot ja esitettävä yksityiskohtainen selvitys poikkeamisten syistä, jos lopulliset toimet poikkeavat näistä lausunnoista.

2 d.
     
  Jos jäsenvaltiot haluavat muuttaa hyväksyttyjä toimenpiteitä, sovelletaan myös 2–2 c kohtaa.

2 e.
     
  Komissio hyväksyy suuntaviivat, joilla määritetään sellaisen menettelyn yksityiskohdat, jota noudatetaan 2 a, 2 b ja 2 c kohtaa sovellettaessa, sen varmistamiseksi, että hyväksytyt toimenpiteet ovat johdonmukaisia ja koordinoituja alueellisella tasolla ja että niissä noudatetaan laadittuja monivuotisia suunnitelmia. Näissä suuntaviivoissa on myös määriteltävä tai vahvistettava hallinnolliset puitteet, kuten alueellista kalastusta käsittelevät työryhmät, jotta voidaan käytännössä järjestää jäsenvaltioiden välinen yhteistyö ja erityisesti edistää toimenpiteiden toteutusta kussakin jäsenvaltiossa.

2 f.
     
  Kalastuksen jakavat jäsenvaltiot voivat sopia yhteisistä toimenpiteistä ja toteuttaa niitä ennen vuotta 2014 hyväksyttyjen monivuotisten hoitosuunnitelmien puitteissa 25 artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.

2 g.
     
  Yksittäisen jäsenvaltion suvereniteettiin ja lainkäyttövaltaan kuuluvilla aluevesillä kokonaan harjoitettavaa kalastusta varten asianomaisen jäsenvaltion on perustettava yksi tai useampi yhteisesti hallinnoitu komitea, johon kuuluvat kaikki asianomaiset sidosryhmät. Tällaisia komiteoita on kuultava toteutettavista toimenpiteistä. Jos jäsenvaltio aikoo poiketa millään tavalla tällaiselta komitealta saamistaan neuvoista, sen on julkaistava arvio, jossa esitetään yksityiskohtaisesti neuvoista poikkeamisen syyt. [tark. 121]

18 artikla

Ilmoitus jäsenvaltioiden säilyttämistoimista

Toteuttaessaan 17 artiklan 1 kohdan nojalla säilyttämistoimia jäsenvaltioiden on
  julkistettava ne ja
  ilmoitettava toimenpiteistä

  niistä
  komissiolle, muille jäsenvaltioille, joita asia koskee, sekä asianomaisille neuvoa-antaville toimikunnille. [tark. 122]

19 artikla

Arviointi

1.
     Komissio voi milloin tahansa arvioida jäsenvaltioiden 17 artiklan 1 kohdan nojalla toteuttamien säilyttämistoimien yhteensopivuutta ja vaikuttavuutta
  , ja se arvioi joka tapauksessa näitä kysymyksiä vähintään kolmen vuoden välein tai asianomaisen monivuotisen suunnitelman niin vaatiessa ja raportoi niistä. Arvioinnin on perustuttava uusimpaan käytettävissä olevaan tutkimustietoon
  .

Jäsenvaltioiden on Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (Inspire) perustamisesta 14 päivänä maaliskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY

   (30)

  mukaisesti ja tukeakseen komissiota sen hoitaessa yhteiseen kalastuspolitiikkaan liittyviä tehtäviään annettava komissiolle pääsy ja käyttöoikeudet kansallisten säilyttämistoimien 17 artiklassa tarkoitetun määrittämisen ja säätämisen yhteydessä valmisteltuun aineistoon ja käytettyihin tietoihin.

Oikeuteen saada tutustua ympäristötietoihin sovelletaan direktiiviä 2003/4/EY

   (31)

  sekä asetuksia (EY) N:o 1049/2001

   (32)

  ja (EY) N:o 1367/2006

   (33)
  . [tark. 123]

1 a.
     
  Komissio julkaisee tämän artiklan mukaisesti tehdyt arvioinnit ja saattaa nämä tiedot yleisön saataville julkaisemalla ne asianmukaisilla verkkosivustoilla tai antamalla niihin suoran hypertekstilinkin. Oikeuteen saada tutustua ympäristötietoihin sovelletaan asetuksia (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006. [tark. 124]

20 artikla

Monivuotisten suunnitelmien puitteissa toteutettavat yksipuoliset säilyttämistoimet

1.   Siirretään komissiolle valta antaa monivuotisessa suunnitelmassa tarkoitettuihin kalastuksiin sovellettavien säilyttämistoimien täsmentämiseksi delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti, jos jäsenvaltiot, jotka ovat 17 artiklan mukaisesti saaneet luvan toteuttaa toimenpiteitä, eivät ilmoita tällaisista toimenpiteistä komissiolle kolmen

  monivuotisessa suunnitelmassa vahvistetussa määräajassa tai, jos määräaikaa ei ole vahvistettu, kuuden
  kuukauden kuluessa monivuotisen suunnitelman voimaantulopäivästä.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa monivuotisessa suunnitelmassa tarkoitettuihin kalastuksiin sovellettavien säilyttämistoimien täsmentämiseksi delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti, jos

  Jos komissio katsoo, että

| (a) | jäsenvaltioiden toimenpiteet eivät ole
  19 artiklan nojalla suoritetun arvioinnin perusteella katsotaan, etteivät jäsenvaltioiden toimenpiteet ole yhdenmukaisia monivuotisen suunnitelman tavoitteiden kanssa; tai |
| --- | --- |

(a)

jäsenvaltioiden toimenpiteet eivät ole
  19 artiklan nojalla suoritetun arvioinnin perusteella katsotaan, etteivät jäsenvaltioiden toimenpiteet ole yhdenmukaisia monivuotisen suunnitelman tavoitteiden kanssa; tai

| (b) | 19 artiklan

  jäsenvaltioiden toimenpiteet eivät 19 artiklan
  nojalla suoritetun arvioinnin perusteella katsotaan, etteivät jäsenvaltioiden toimenpiteet tosiasiassa täytä monivuotisissa suunnitelmissa asetettuja yleisiä ja määrällisiä tavoitteita; tai |
| --- | --- |

(b)

19 artiklan

  jäsenvaltioiden toimenpiteet eivät 19 artiklan
  nojalla suoritetun arvioinnin perusteella katsotaan, etteivät jäsenvaltioiden toimenpiteet tosiasiassa täytä monivuotisissa suunnitelmissa asetettuja yleisiä ja määrällisiä tavoitteita; tai

| (c) | toteutetaan 11 artiklan i kohdan mukaisesti vahvistettuja suojatoimenpiteitä; |
| --- | --- |

(c)

toteutetaan 11 artiklan i kohdan mukaisesti vahvistettuja suojatoimenpiteitä;

komissio ilmoittaa tästä asianomaiselle jäsenvaltiolle ja esittää perustelunsa.

2 a.
     
  Jos komissio antaa 2 kohdan mukaisen lausunnon, asianomaisella jäsenvaltiolla on kolme kuukautta aikaa mukauttaa toimenpiteitään saattaakseen ne monivuotisen suunnitelman mukaisiksi ja saavuttaakseen sen tavoitteet.

2 b.
     
  Mikäli jäsenvaltio ei mukauta toimenpiteitään 2 a kohdan mukaisesti, siirretään komissiolle valta antaa monivuotisessa suunnitelmassa tarkoitettujen kalastuksiin sovellettavien säilyttämistoimenpiteiden täsmentämiseksi delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti.

3.   Komission toteuttamilla säilyttämistoimilla pyritään varmistamaan monivuotisessa suunnitelmassa asetettujen tavoitteiden toteutuminen. Kun komissio antaa delegoidun säädöksen, jäsenvaltion toimenpiteiden voimassaolo lakkaa.

3 a.
     
  Ennen kuin komissio antaa tässä artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä, se kuulee asianomaisia neuvoa-antavia toimikuntia sekä ICESiä ja/tai tieteellis-teknis-taloudellista kalastuskomiteaa toimenpideluonnokseen sisältyvistä suunnitelluista toimenpiteistä ja siihen liitetyistä perusteluista. [tark. 125]

II LUKU

TEKNISET TOIMENPITEET

21 artikla

Tekniset toimenpiteet

1.
     Edellä olevan 14 artiklan mukaisesti laaditussa teknisessä toimenpidekehyksessä voidaan antaa jäsenvaltioille
  annetaan
  lupa toteuttaa kyseisen kehyksen mukaisesti toimenpiteitä, joissa täsmennetään asianomaisten valtioiden lipun alla purjehtiviin aluksiin sovellettavat tekniset toimenpiteet, sellaisia jäsenvaltioiden

  unionin
  vesialueilla olevia kantoja varten, joiden osalta niille on myönnetty kalastusmahdollisuuksia. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tekniset toimenpiteet

| a) | ovat 2 ja 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden mukaisia; |
| --- | --- |

a)

ovat 2 ja 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden mukaisia;

| b) | sopivat yhteen 14 artiklan mukaisesti toteutetuissa toimenpiteissä vahvistettujen tavoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

b)

sopivat yhteen 14 artiklan mukaisesti toteutetuissa toimenpiteissä vahvistettujen tavoitteiden kanssa;

| c) | tosiasiassa täyttävät 14 artiklan mukaisesti toteutetuissa toimenpiteissä asetetut tavoitteet; sekä |
| --- | --- |

c)

tosiasiassa täyttävät 14 artiklan mukaisesti toteutetuissa toimenpiteissä asetetut tavoitteet; sekä

| d) | eivät ole ristiriidassa voimassa olevien unionin lainsäädännössä säädettyjen toimenpiteiden kanssa ja
  ovat vähintään yhtä tiukkoja kuin voimassa olevassa unionin lainsäädännössä säädetyt toimenpiteet

  ne
  . |
| --- | --- |

d)

eivät ole ristiriidassa voimassa olevien unionin lainsäädännössä säädettyjen toimenpiteiden kanssa ja
  ovat vähintään yhtä tiukkoja kuin voimassa olevassa unionin lainsäädännössä säädetyt toimenpiteet

  ne
  .

1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on tehtävä keskenään yhteistyötä sen varmistamiseksi, että hyväksytään keskenään yhteensopivia toimenpiteitä, joiden avulla teknisten toimenpidekehysten tavoitteet saavutetaan, ja niiden on koordinoitava tällaisten toimien toteuttaminen keskenään. Tätä varten jäsenvaltiot käyttävät olemassa olevia alueellisia institutionaalisia yhteistyörakenteita ja -mekanismeja, kun se on käytännöllistä ja tarkoituksenmukaista, mukaan lukien asianomaisen alueen tai kalastuksen kattavien alueellisten meriyleissopimusten rakenteet ja mekanismit.

1 b.
     
  Jäsenvaltioiden on kuultava asianomaisia neuvoa-antavia toimikuntia, ICESiä ja/tai tieteellis-teknis-taloudellista kalastuskomiteaa toimenpideluonnoksesta, johon on liitetty perustelut. Tällaisista lonnoksista on ilmoitettava samanaikaisesti komissiolle ja muille kalastuksen jakaville jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden on pyrittävä kaikin tavoin saamaan kuulemiseen mukaan aikaisessa vaiheessa ja avoimesti muut asianomaisen kalastuksen kannalta merkittävät sidosryhmät, jotta kaikkien osapuolten kannat ja ehdotukset voitaisiin selvittää suunniteltuja toimenpiteitä valmisteltaessa.

1 c.
     
  Jäsenvaltioiden on otettava asianmukaisella tavalla huomioon asianomaisten neuvoa-antavien toimikuntien ja ICESin ja/tai tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean lausunnot ja, jos lopulliset toimet poikkeavat näistä lausunnoista, esitettävä yksityiskohtainen selvitys poikkeamisten syistä.

1 d.
     
  Jos jäsenvaltiot haluavat muuttaa hyväksyttyjä toimenpiteitä, sovelletaan myös 1 a, 1 b ja 1 c kohtaa.

1 e.
     
  Komissio hyväksyy suuntaviivat, joilla määritetään yksityiskohdat menettelylle, jota noudatetaan 1 a, 1 b ja 1 c kohtaa sovellettaessa, sen varmistamiseksi, että hyväksytyt toimenpiteet ovat johdonmukaisia ja koordinoituja alueellisella tasolla ja että niissä noudatetaan laadittuja teknisiä toimenpidekehyksiä. Näissä suuntaviivoissa on myös määriteltävä tai vahvistettava hallinnolliset puitteet, kuten alueellista kalastusta käsittelevät työryhmät, jotta voidaan käytännössä järjestää jäsenvaltioiden välinen yhteistyö ja erityisesti edistää toimenpiteiden toteutusta kussakin jäsenvaltiossa. [tark. 126]

22 artikla

Ilmoitus jäsenvaltioiden teknisistä toimenpiteistä

Toteuttaessaan 21 artiklan tarkoitettuja

  nojalla
  teknisiä toimenpiteitä

  toimia
  jäsenvaltioiden on
  julkistettava ne ja
  ilmoitettava toimenpiteistä

  niistä
  komissiolle, muille jäsenvaltioille, joita asia koskee, sekä asianomaisille neuvoa-antaville toimikunnille. [tark. 127]

23 artikla

Arviointi

1.
     Komissio voi milloin tahansa arvioida jäsenvaltioiden 21 artiklan nojalla toteuttamien teknisten toimenpiteiden yhteensopivuutta ja vaikuttavuutta
  , ja se arvioi niitä joka tapauksessa vähintään kolmen vuoden välein tai asianomaisen teknisten toimenpiteiden kehyksen niin vaatiessa ja raportoi niistä
  .

1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on direktiivin 2007/2/EY mukaisesti ja tukeakseen komissiota sen hoitaessa yhteiseen kalastuspolitiikkaan liittyviä tehtäviään annettava komissiolle pääsy ja käyttöoikeudet teknisten toimenpiteiden 21 artiklan mukaisen määrittämisen ja säätämisen yhteydessä valmisteltuun aineistoon ja käytettyihin tietoihin.

Oikeuteen saada tutustua ympäristötietoihin sovelletaan direktiiviä 2003/4/EY sekä asetuksia (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006. [tark. 128]

1 b.
     
  Komissio julkaisee tämän artiklan mukaisesti tehdyt arvioinnit ja saattaa nämä tiedot yleisön saataville julkaisemalla ne asianmukaisilla verkkosivustoilla tai antamalla niihin suoran hypertekstilinkin. Oikeuteen saada tutustua ympäristötietoihin sovelletaan asetuksia (EY) N:o 1049/2001 ja (EY) N:o 1367/2006. [tark. 129]

24 artikla

Teknisen toimenpidekehyksen puitteissa toteutettavat yksipuoliset toimenpiteet

1.   Siirretään komissiolle valta antaa teknisessä toimenpidekehyksessä tarkoitettujen teknisten toimenpiteiden täsmentämiseksi delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti, jos jäsenvaltiot, jotka ovat 21 artiklan mukaisesti saaneet luvan toteuttaa toimenpiteitä, eivät ilmoita tällaisista toimenpiteistä komissiolle kolmen

  teknisessä toimenpidekehyksessä vahvistetussa määräajassa tai, jos määräaikaa ei ole vahvistettu, kuuden
  kuukauden kuluessa teknisen toimenpidekehyksen voimaantulopäivästä.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa teknisten toimenpiteiden täsmentämiseksi delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti, jos 23 artiklan nojalla suoritetun arvioinnin perusteella katsotaan, etteivät jäsenvaltioiden

  Jos komissio katsoo, että jäsenvaltion
  toimenpiteet

| a) | eivät
  sovi yhteen teknisessä toimenpidekehyksessä vahvistettujen tavoitteiden kanssa, tai |
| --- | --- |

a)

eivät
  sovi yhteen teknisessä toimenpidekehyksessä vahvistettujen tavoitteiden kanssa, tai

| b) | eivät
  tosiasiassa täytä kyseisessä teknisessä toimenpidekehyksessä vahvistettuja tavoitteita, |
| --- | --- |

b)

eivät
  tosiasiassa täytä kyseisessä teknisessä toimenpidekehyksessä vahvistettuja tavoitteita,

komissio ilmoittaa tästä asianomaiselle jäsenvaltiolle ja esittää perustelunsa
  .

2 a.
     
  Jos komissio antaa 2 kohdan mukaisen lausunnon, asianomaisella jäsenvaltiolla on kolme kuukautta aikaa mukauttaa toimenpiteitään saattaakseen ne teknisen toimenpidekehyksen mukaisiksi ja saavuttaakseen sen tavoitteet.

2 b.
     
  Mikäli jäsenvaltio ei mukauta toimenpiteitään 2 a kohdan mukaisesti, siirretään komissiolle valta antaa teknisessä toimenpidekehyksessä tarkoitettujen teknisten toimenpiteiden täsmentämiseksi delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti.

3.   Komission toteuttamilla teknisillä toimenpiteillä pyritään varmistamaan teknisen toimenpidekehyksen tavoitteiden toteutuminen. Kun komissio antaa delegoidun säädöksen, jäsenvaltion toimenpiteiden voimassaolo lakkaa.

3 a.
     
  Ennen kuin komissio antaa tässä artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä, se kuulee asianomaisia neuvoa-antavia toimikuntia sekä ICESiä ja tieteellis-teknis-taloudellista kalastuskomiteaa toimenpideluonnokseen sisältyvistä suunnitelluista toimista. [tark. 130]

IV OSASTO

KANSALLISET TOIMENPITEET

25 artikla

Jäsenvaltioiden toimenpiteet, joita sovelletaan ainoastaan niiden oman lipun alla purjehtiviin kalastusaluksiin

1.
     Jäsenvaltio voi toteuttaa toimenpiteitä kalakantojen säilyttämiseksi unionin vesillä edellyttäen, että

| (a) | toimenpiteitä sovelletaan ainoastaan kyseisen jäsenvaltion lipun alla purjehtiviin kalastusaluksiin tai, jos kalastustoimintaa ei harjoita kalastusalus, kyseiseen jäsenvaltioon sijoittautuneisiin henkilöihin

  kaikkiin sellaisiin aluksiin, jotka harjoittavat kalastustoimintaa sellaisten jäsenvaltioiden vesialueilla olevien kantojen suhteen, joiden osalta niille on myönnetty kalastusmahdollisuuksia
  ; [tark. 131] |
| --- | --- |

(a)

toimenpiteitä sovelletaan ainoastaan kyseisen jäsenvaltion lipun alla purjehtiviin kalastusaluksiin tai, jos kalastustoimintaa ei harjoita kalastusalus, kyseiseen jäsenvaltioon sijoittautuneisiin henkilöihin

  kaikkiin sellaisiin aluksiin, jotka harjoittavat kalastustoimintaa sellaisten jäsenvaltioiden vesialueilla olevien kantojen suhteen, joiden osalta niille on myönnetty kalastusmahdollisuuksia
  ; [tark. 131]

| (b) | toimenpiteet ovat 2 ja 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden mukaisia, sekä |
| --- | --- |

(b)

toimenpiteet ovat 2 ja 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden mukaisia, sekä

| (c) | toimenpiteet ovat vähintään yhtä tiukkoja kuin voimassa olevassa unionin lainsäädännössä säädetyt toimenpiteet. |
| --- | --- |

(c)

toimenpiteet ovat vähintään yhtä tiukkoja kuin voimassa olevassa unionin lainsäädännössä säädetyt toimenpiteet.

1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on valvontaa varten ilmoitettava toisille jäsenvaltioille, joita asia koskee, 1 kohdan mukaisesti hyväksytyistä säännöksistä. [tark. 132]

1 b.
     
  Jäsenvaltioiden on annettava tämän artiklan mukaisesti hyväksyttyihin toimiin liittyvät tiedot julkisesti saataville. [tark. 133]

26 artikla

Jäsenvaltioiden 12 meripeninkulman vyöhykkeen sisäpuolella toteuttamat toimenpiteet

1.   Jäsenvaltio voi toteuttaa syrjimättömiä toimenpiteitä kalakantojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi sekä kalastuksesta meriekosysteemiin kohdistuvien vaikutusten minimoimiseksi

  muihin elollisiin vesiluonnonvaroihin liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi ja meriekosysteemin suojelutason ylläpitämiseksi tai parantamiseksi
  12 meripeninkulman sisällä kyseisen jäsenvaltion perusviivoista edellyttäen, ettei unioni ole toteuttanut erityisesti kyseistä aluetta koskevia
  tai erityisesti asianomaisen jäsenvaltion havaitsemaan ongelmaan puuttuvia
  säilyttämis- ja kalastuksenhoitotoimenpiteitä. Jäsenvaltioiden toteuttamien toimenpiteiden on sovittava yhteen 2 ja 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden kanssa ja oltava vähintään yhtä tiukkoja kuin voimassa olevassa unionin lainsäädännössä säädetyt toimenpiteet. [tark. 134]

2.   Jos jäsenvaltio aikoo toteuttaa sellaisia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, jotka todennäköisesti vaikuttavat muiden jäsenvaltioiden kalastusaluksiin, toimenpiteet saa toteuttaa vasta sen jälkeen, kun komissiota, kyseisiä jäsenvaltioita ja asianomaisia neuvoa-antavia toimikuntia

  komissiolle, asianomaisille jäsenvaltioille ja asianomaisille neuvoa-antaville toimikunnille
  on kuultu toimenpideluonnoksesta, johon on

  ilmoitettu toimenpiteistä, joihin on
  liitetty perustelut
  , joista ilmenee myös, että kyseiset toimenpiteet ovat syrjimättömiä
  . [tark. 135]

2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on annettava tämän artiklan mukaisesti hyväksyttyihin toimiin liittyvät tiedot julkisesti saataville. [tark. 136]

IV OSA

MAHDOLLISUUS HYÖDYNTÄÄ LUONNONVAROJA

27 artikla

Siirrettäviä kalastusoikeuksia koskevien järjestelmien perustaminen

1.   Kunkin jäsenvaltion on perustettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013 siirrettävien kalastusoikeuksien järjestelmä

| (a) | kaikkia kokonaispituudeltaan vähintään 12 metrin pituisia kalastusaluksia varten; sekä |
| --- | --- |

(a)

kaikkia kokonaispituudeltaan vähintään 12 metrin pituisia kalastusaluksia varten; sekä

| (b) | kaikkia vedettävillä pyydyksillä varustettuja kokonaispituudeltaan alle 12 metrin pituisia kalastusaluksia varten. |
| --- | --- |

(b)

kaikkia vedettävillä pyydyksillä varustettuja kokonaispituudeltaan alle 12 metrin pituisia kalastusaluksia varten.

2.   Jäsenvaltiot voivat laajentaa siirrettävien kalastusoikeuksien järjestelmää niin, että siihen kuuluvat myös ne kokonaispituudeltaan alle 12 metrin pituiset kalastusalukset, jotka käyttävät muun tyyppisiä pyydyksiä kuin vedettäviä pyydyksiä, ja tällöin niiden on ilmoitettava asiasta komissiolle.

28 artikla

Siirrettävien kalastusoikeuksien jakaminen

1.   Siirrettävät kalastusoikeudet vahvistavat oikeuden käyttää 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti jaettuja yksittäisiä kalastusmahdollisuuksia.

2.   Kunkin jäsenvaltion on jaettava siirrettävät kalastusoikeudet avoimin perustein kutakin sellaista kalakantaa tai kalakantaryhmää varten, jonka osalta on jaettu kalastusmahdollisuuksia 16 artiklan mukaisesti, lukuun ottamatta kestävää kalastusta koskevien sopimusten nojalla saatuja kalastusmahdollisuuksia.

3.   Sekakalastukseen liittyviä siirrettäviä kalastusoikeuksia jaettaessa jäsenvaltioiden on otettava huomioon kyseiseen kalastukseen osallistuvien alusten todennäköinen saaliskoostumus.

4.   Jäsenvaltio voi jakaa siirrettäviä kalastusoikeuksia ainoastaan sen oman lipun alla purjehtivan kalastusaluksen omistajalle taikka oikeushenkilölle tai luonnolliselle henkilölle käytettäväksi tällaisella aluksella. Siirrettävät kalastusoikeudet voidaan keskittää yhteen oikeushenkilöiden tai luonnollisten henkilöiden taikka tunnustettujen tuottajaorganisaatioiden toimesta suoritettavaa hallinnointia varten. Jäsenvaltiot voivat rajoittaa siirrettävien kalastusoikeuksien saamiselle asetettuja edellytyksiä avoimia ja puolueettomia perusteita soveltaen.

5.   Jäsenvaltiot voivat rajoittaa siirrettävien kalastusoikeuksien voimassaoloajan vähintään 15 vuoden pituiseksi ajaksi niiden uudelleen jakamista varten. Jos jäsenvaltiot eivät ole rajoittaneet siirrettävien kalastusoikeuksien voimassaoloaikaa, ne voivat peruuttaa kyseiset oikeudet ilmoittamalla tästä vähintään 15 vuotta aikaisemmin.

6.   Jäsenvaltiot voivat peruuttaa siirrettävät kalastusoikeudet lyhyemmällä varoitusajalla, jos vahvistetaan, että oikeuksien haltija on syyllistynyt vakavaan rikkomukseen. Peruutus on tehtävä noudattaen kaikilta osin yhteistä kalastuspolitiikkaa ja suhteellisuusperiaatetta, ja tarvittaessa sen on tultava voimaan välittömästi.

7.   Sen estämättä, mitä 5 ja 6 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat peruuttaa sellaiset siirrettävät kalastusoikeudet, joita ei ole käytetty kalastusaluksella kolmeen peräkkäiseen vuoteen.

29 artikla

Yksittäisten kalastusmahdollisuuksien jakaminen

1.   Jäsenvaltiot jakavat yksittäiset kalastusmahdollisuudet 28 artiklassa tarkoitetuille siirrettävien kalastusoikeuksien haltijoille jäsenvaltioille jaettujen tai jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 1967/2006 19 artiklan mukaisesti hyväksymissä monivuotisissa suunnitelmissa vahvistettujen kalastusmahdollisuuksien pohjalta.

2.   Jäsenvaltioiden on määritettävä kalastusmahdollisuudet, jotka parhaan käytettävissä olevan tutkimustiedon mukaan voidaan jakaa kyseisten jäsenvaltioiden lipun alla purjehtiville kalastusaluksille sellaisten lajien osalta, joita varten neuvosto ei ole vahvistanut kalastusmahdollisuuksia.

3.   Kalastusalukset saavat harjoittaa kalastustoimintaa vain, jos niillä on hallussaan riittävät yksittäiset kalastusmahdollisuudet niiden kaikkia mahdollisia saaliita varten.

4.   Jäsenvaltiot voivat varata kalastusmahdollisuuksista enimmillään 5 prosenttia. Niiden on vahvistettava tavoitteet ja avoimet perusteet kyseisten varantoon sisältyvien kalastusmahdollisuuksien jakamista varten. Kyseisiä kalastusmahdollisuuksia voidaan jakaa ainoastaan hyväksyttäville 28 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuille siirrettävien kalastusoikeuksien haltijoille.

5.   Jakaessaan siirrettäviä kalastusoikeuksia 28 artiklan mukaisesti ja kalastusmahdollisuuksia tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltiot voivat tarjota kalastusaluksille kannustimia, jotta nämä käyttäisivät valikoivia pyydyksiä tahattomien sivusaaliiden torjumiseksi asianomaiselle jäsenvaltiolle osoitettujen kalastusmahdollisuuksien rajoissa.

6.   Jäsenvaltiot voivat asettaa yksittäisten kalastusmahdollisuuksien käytölle maksuja, joilla katetaan kalastuksenhoidon kustannuksia.

30 artikla

Siirrettävien kalastusoikeuksien ja yksittäisten kalastusmahdollisuuksien rekisteri

Jäsenvaltioiden on perustettava siirrettävien kalastusoikeuksien ja yksittäisten kalastusmahdollisuuksien rekisteri ja pidettävä sitä yllä.

31 artikla

Siirrettävien kalastusoikeuksien siirto

1.   Kokonaisia tai osittaisia siirrettäviä kalastusoikeuksia voidaan siirtää jäsenvaltiossa kyseisten oikeuksien hyväksyttävien haltijoiden kesken.

2.   Jäsenvaltio voi antaa luvan toiseen jäsenvaltioon tai toisesta jäsenvaltiosta suuntautuvaan siirrettävien kalastusoikeuksien siirtoon.

3.   Jäsenvaltiot voivat säännellä siirrettävien kalastusoikeuksien siirtoa määräämällä siihen avoimin ja puolueettomin perustein sovellettavista edellytyksistä.

32 artikla

Yksittäisten kalastusmahdollisuuksien vuokraus

1.   Yksittäisiä kalastusmahdollisuuksia voidaan vuokrata kokonaisina tai osittaisina jäsenvaltion sisällä.

2.   Jäsenvaltio voi antaa luvan toiseen jäsenvaltioon tai toisesta jäsenvaltiosta suuntautuvaan yksittäisten kalastusmahdollisuuksien vuokraukseen.

33 artikla

Siirrettävien kalastusoikeuksien järjestelmän ulkopuolella olevien kalastusmahdollisuuksien jako

1.   Kukin jäsenvaltio päättää, kuinka sellaiset sille 16 artiklan mukaisesti osoitetut kalastusmahdollisuudet, joihin ei sovelleta siirrettävien kalastusoikeuksien järjestelmää, voidaan jakaa sen lipun alla purjehtiville aluksille. Sen on ilmoitettava jakomenetelmä komissiolle.
  [tark. 137]

V OSA

KALASTUSKAPASITEETIN HALLINNOINTI

34 artikla

Kalastuskapasiteetin mukauttaminen

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava
  tarpeen vaatiessa
  laivastojensa kalastuskapasiteetin mukauttamistoimenpiteitä hyvän

  vakaan ja kestävän
  tasapainon saavuttamiseksi kyseisen

  niiden
  kalastuskapasiteetin ja omien kalastusmahdollisuuksiensa

  kalastusmahdollisuuksien
  välillä
  2 artiklassa määritettyjen yleisten tavoitteiden mukaisesti
  .

1 a.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltioiden on suoritettava vuosittainen kapasiteetin arviointi ja toimitettava sen tulokset komissiolle joka vuosi viimeistään 30 päivänä toukokuuta. Kapasiteetin arviointi käsittää arvion laivaston kokonaiskapasiteetista kalastuskohtaisesti ja laivaston osien mukaisesti arviointihetkellä ja sen vaikutuksesta kalakantoihin ja laajempaan merten ekosysteemiin. Kapasiteetin arvioiteihin sisältyy myös analyysi laivaston pitkän aikavälin kannattavuudesta. Jotta varmistetaan, että arviot tehdään kaikissa jäsenvaltioissa samalla tavalla, arvioinnissa noudatetaan komission suuntaviivoja laivastojen kapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välisen tasapainon entistä paremmalle arvioinnille ja niissä otetaan huomioon myös laivaston kannattavuus. Arviot on julkistettava.

1 b.
     
  Jos arvioinnista käy ilmi, että kalastuskapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välillä on epäsuhta, jäsenvaltioiden on hyväksyttävä arviointia seuraavan vuoden kuluessa yksityiskohtainen ohjelma, johon sisältyy sitova aikataulu ja jossa esitetään niiden laivastojen kalastuskapasiteetin mukauttaminen alusten lukumäärän ja ominaisuuksien osalta vakaan ja kestävän tasapainon saavuttamiseksi niiden kalastuskapasiteetin ja omien kalastusmahdollisuuksien välillä. Niiden on toimitettava tämä ohjelma Euroopan parlamentille, komissiolle ja muille jäsenvaltioille.

1 c.
     
  Jollei tällaista arviointia toteuteta tai jos jäsenvaltiota vaaditaan hyväksymään kapasiteetin vähentämistä koskeva ohjelma eikä se toimita sitä tai jos jäsenvaltio ei pane ohjelmaa täytäntöön, tämä johtaa yhteisen kalastuspolitiikan mukaisen unionin rahoitustuen keskeyttämiseen kyseiselle jäsenvaltiolle.

Viimeisenä keinona ja ainoastaan, jos jokin ensimmäisessä alakohdassa mainituista toimista viivästyy kahdella tai useammalla vuodella, komissio voi keskeyttää asianomaisten laivastojen osien kalastusmahdollisuudet.

2.   Alusta ei saa poistaa Euroopan kalatalousrahastosta ohjelmakaudella 2007–2013 myönnetyin julkisin varoin tuetusta laivastosta, ellei kalastuslisenssiä ja kalastuslupia ole ensin peruutettu.

3.   Julkisella tuella käytöstä poistettujen kalastusalusten kalastuskapasiteettia ei korvata uudella kapasiteetilla.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 päivästä tammikuuta 2013 niiden laivaston kalastuskapasiteetti ei missään vaiheessa ylitä 35 artiklan mukaisesti vahvistettuja kalastuskapasiteetin ylärajoja.

4 a.
     
  Jotta unionin aluksille voitaisiin antaa kalastuslisenssi tai -lupa, niillä on oltava asetuksen (EY) N:o 1224/2009 mukaisesti annettu voimassa oleva moottoritodistus. [tark. 138 ja 241]

34 a artikla

Lisäys-/poistojärjestelmä

Jäsenvaltioiden on hallinnoitava laivastojaan koskevia lisäyksiä ja poistoja siten, että laivastoon ilman julkista tukea tehtävän uuden kapasiteetin lisäyksen vastapainona on aikaisempi ilman julkista tukea tehty kapasiteetiltaan vähintään samansuuruinen poisto. [tark. 139]

35 artikla

Kalastuskapasiteetin hallinnointi

1.   Kunkin jäsenvaltion laivastolle asetetaan kalastuskapasiteetin
  tiukat
  ylärajat liitteen II mukaisesti.

2.   Jäsenvaltiot voivat pyytää komissiota olemaan sisällyttämättä 1 kohdan

  Komissio tekee viimeistään 31 päivänä joulukuuta ...

   (****)

  ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän asetuksen liitteen II ja asetuksen (ETY) N:o 2930/86 muuttamisesta, jotta kalastuskapasiteetti määritellään kaikkien aluksen pyyntikykyyn mahdollisesti vaikuttavien mitattavissa olevien parametrien
  mukaisesti vahvistettuihin kalastuskapasiteetin ylärajoihin kalastusaluksia, joihin sovelletaan 27 artiklan mukaisesti vahvistettua siirrettävien kalastusoikeuksien järjestelmää. Tällaisessa tapauksessa kalastuskapasiteetin ylärajat on laskettava uudelleen siten, että huomioon otetaan kalastusalukset, joihin siirrettävien kalastusoikeuksien järjestelmää ei sovelleta.

Tässä uudessa määritelmässä otetaan huomioon sosiaaliset ja taloudelliset perusteet sekä jäsenvaltioiden toteuttamat valvontatoimet. Tällaisessa ehdotuksessa kunkin jäsenvaltion laivaston kapasiteetti eritellään laivaston osien mukaan, mukaan lukien sellaisten alusten erityinen erittely, jotka toimivat syrjäisimmillä alueilla ja jotka toimivat vain yhteisön vesien ulkopuolella.

3.   Siirretään komissiolle valta antaa 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua kalastuskapasiteetin ylärajojen uudelleen laskemista varten delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti.
  [tark. 140]

36 artikla

Kalastusalusrekisterit

1.   Jäsenvaltioiden on kirjattava niiden lipun alla purjehtivien unionin kalastusalusten
  omistajuudesta, kalastusalusten ja niiden pyydysten
  ominaisuuksista ja
  kalastusalusten
  toiminnasta tiedot, joita tarvitaan tämän asetuksen nojalla vahvistettujen toimenpiteiden hallinnoimiseksi
  , ja niiden on julkaistava nämä tiedot varmistaen samalla, että henkilötietoja suojellaan asianmukaisesti
  .

2.   Jäsenvaltioiden on annettava komission käyttöön

  toimitettava komissiolle
  1 kohdassa tarkoitetut tiedot.

3.   Komissio perustaa unionin kalastuslaivastorekisterin, joka sisältää sen 2 kohdan nojalla saamat tiedot.

4.   Unionin kalastuslaivastorekisteriin sisältyvät tiedot on saatettava kaikkien jäsenvaltioiden
  ja Euroopan parlamentin
  käyttöön. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen määrittelyä varten.

5.   Komissio vahvistaa

  hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan
  2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen tietojen siirron teknistä toteutusta koskevat vaatimukset. Asianomaiset

  Nämä
  täytäntöönpanosäädökset annetaan 56 artiklassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti

  hyväksytään 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen
  . [tark. 141]

VI OSA

KALASTUKSENHOIDON TIETEELLINEN PERUSTA

37 artikla

Kalastuksenhoidossa tarvittavat tiedot

1.   
  Meren elollisten luonnonvarojen säilyttämisen, hoidon ja kestävän hyödyntämisen on perustuttava parhaaseen saatavilla olevaan tietoon. Siksi
  jäsenvaltioiden on kerättävä ekosysteemilähtöisessä kalastuksenhoidossa

  kalastuksessa
  tarvittavia biologisia, teknisiä, ympäristöä koskevia
  , teknisiä
  ja sosioekonomisia tietoja, käsiteltävä ne ja saatettava ne tieteellisen tutkimustiedon loppukäyttäjien saataville, mukaan luettuina komission nimeämät elimet. Kyseisten

  Unioni antaa Euroopan meri- ja kalatalousrahaston kautta rahallista tukea, joka riittää rahoittamaan näiden
  tietojen
  hankkimisen. Näiden
  tietojen avulla olisi erityisesti voitava arvioida
  seuraavaa: [tark. 142]

| a) | hyödynnettyjen meren biologisten luonnonvarojen tilaa

  nykytilaa
  ; [tark. 143] |
| --- | --- |

a)

hyödynnettyjen meren biologisten luonnonvarojen tilaa

  nykytilaa
  ; [tark. 143]

| b) | kalastuksen voimakkuutta
  niin, että erotetaan toisistaan selvästi teollinen ja ei-teollinen kalastus,
  sekä vaikutuksia, joita kalastustoiminnasta kohdistuu meren biologisiin luonnonvaroihin ja meriekosysteemeihin; sekä [tark. 224] |
| --- | --- |

b)

kalastuksen voimakkuutta
  niin, että erotetaan toisistaan selvästi teollinen ja ei-teollinen kalastus,
  sekä vaikutuksia, joita kalastustoiminnasta kohdistuu meren biologisiin luonnonvaroihin ja meriekosysteemeihin; sekä [tark. 224]

| c) | kalastus-, vesiviljely- ja jalostusalojen
  nykyistä
  sosioekonomista tilannetta unionin vesillä ja niiden ulkopuolella. [tark. 144] |
| --- | --- |

c)

kalastus-, vesiviljely- ja jalostusalojen
  nykyistä
  sosioekonomista tilannetta unionin vesillä ja niiden ulkopuolella. [tark. 144]

2.   Jäsenvaltioiden on

| a) | varmistettava, että kerätyt tiedot ovat tarkkoja
  , luotettavia
  ja luotettavia

  kattavia ja että tiedot kerätään ajallaan ja yhdenmukaisella tavalla kaikissa jäsenvaltioissa
  ; [tark. 145] |
| --- | --- |

a)

varmistettava, että kerätyt tiedot ovat tarkkoja
  , luotettavia
  ja luotettavia

  kattavia ja että tiedot kerätään ajallaan ja yhdenmukaisella tavalla kaikissa jäsenvaltioissa
  ; [tark. 145]

| a a) | varmistettava, että tieteellisissä tiedoissa ja menetelmissä otetaan huomioon happamoitumisen ja meren lämpötilan kaltaiset tekijät tietoja kerättäessä, ja varmistetaan näin, että tietoja kerätään eri alueilta ympäri vuoden; [tark. 146] |
| --- | --- |

a a)

varmistettava, että tieteellisissä tiedoissa ja menetelmissä otetaan huomioon happamoitumisen ja meren lämpötilan kaltaiset tekijät tietoja kerättäessä, ja varmistetaan näin, että tietoja kerätään eri alueilta ympäri vuoden; [tark. 146]

| b) | vältettävä

  perustettava koordinointimekanismeja, jotta voidaan välttää
  päällekkäisyyttä tietojen keruussa eri tarkoituksiin; [tark. 147] |
| --- | --- |

b)

vältettävä

  perustettava koordinointimekanismeja, jotta voidaan välttää
  päällekkäisyyttä tietojen keruussa eri tarkoituksiin; [tark. 147]

| c) | varmistettava kerättyjen tietojen turvallinen varastointi ja tarvittaessa kerättyjen tietojen

  asetettava ne julkisesti saataville lukuun ottamatta poikkeustapauksia, joissa
  asianmukainen suoja ja luottamuksellisuus
  ovat tarpeen, edellyttäen että tällaisten rajoitusten perusteet ilmoitetetaan
  ; [tark. 148] |
| --- | --- |

c)

varmistettava kerättyjen tietojen turvallinen varastointi ja tarvittaessa kerättyjen tietojen

  asetettava ne julkisesti saataville lukuun ottamatta poikkeustapauksia, joissa
  asianmukainen suoja ja luottamuksellisuus
  ovat tarpeen, edellyttäen että tällaisten rajoitusten perusteet ilmoitetetaan
  ; [tark. 148]

| d) | varmistettava, että komissiolla tai sen nimeämillä elimillä on tietojen olemassaolon ja laadun tarkastamiseksi pääsy
  kaikkiin
  kerättyjen tietojen käsittelyssä käytettäviin kansallisiin tietokantoihin ja -järjestelmiin. [tark. 149] |
| --- | --- |

d)

varmistettava, että komissiolla tai sen nimeämillä elimillä on tietojen olemassaolon ja laadun tarkastamiseksi pääsy
  kaikkiin
  kerättyjen tietojen käsittelyssä käytettäviin kansallisiin tietokantoihin ja -järjestelmiin. [tark. 149]

| d a) | annettava osapuolten saataviin asianmukaiset tiedot ja menettelyt, joiden avulla ne on saatu, ottaen huomioon tällaisten osapuolten mahdollisesti antamat täydentävät tiedot. [tark. 150] |
| --- | --- |

d a)

annettava osapuolten saataviin asianmukaiset tiedot ja menettelyt, joiden avulla ne on saatu, ottaen huomioon tällaisten osapuolten mahdollisesti antamat täydentävät tiedot. [tark. 150]

2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on esitettävä komissiolle vuosittain yhteenvetokertomus, joka sisältää luettelon kalastusalueista, joilla tietoja on kerättävä, ja osoittaa kussakin luokassa ja tapauksessa, onko vaatimus täytetty. Yhteenvetokertomus on asetettava julkisesti saataville. [tark. 151]

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava tutkimustiedon
  , myös sosioekonomisen tiedon,
  keruun ja hallinnan kansallinen koordinointi kalastuksenhoitoa varten. Tätä varten ne nimeävät kansallisen vastuuhenkilön ja järjestävät vuosittain kansallisen koordinointikokouksen.
  Euroopan parlamentille ja
  komissiolle on ilmoitettava kansallisista koordinointitoimista, ja se on kutsuttava koordinointikokouksiin. [tark. 152]

4.   Jäsenvaltioiden on
  tiiviissä yhteistyössä komission kanssa
  koordinoitava tiedonkeruutoimintansa samalla merialueella toimivien muiden jäsenvaltioiden kanssa, ja niiden on kaikin tavoin pyrittävä koordinoimaan toimintansa niiden kolmansien maiden kanssa, joiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvia vesialueita on samalla merialueella. [tark. 153]

5.   Tietojen keruu, hallinta ja käyttö tapahtuvat vuodesta 2014 lähtien monivuotisen ohjelman puitteissa. Monivuotisilla ohjelmilla on oltava tavoitteet kerättävien tietojen tarkkuuden osalta sekä aggregointitasojen osalta tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä varten.

6.   Siirretään komissiolle valta antaa 5 kohdassa

  delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti 5 kohdassa
  tarkoitetun monivuotisen ohjelman osalta kerättävien tietojen tarkkuutta koskevien tavoitteiden täsmentämiseksi ja tiedonkeruun aggregointitasojen määrittelemiseksi tietojen hallintaa ja käyttöä varten delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti

  sekä tiedonkeruuta ja tietojen esitystapaa koskevan jäsenvaltioiden välisen koordinoinnin varmistamiseksi
  . [tark. 154]

7.   Komissio vahvistaa kerättyjen tietojen siirron teknistä toteutusta koskevat vaatimukset. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 56 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

7 a.
     
  Jos jäsenvaltio ei noudata tietojen keräämistä koskevia vaatimuksia, julkinen tuki peruutetaan ja komissio määrää lisäseuraamuksia. [tark. 155]

37 a artikla

Neuvoa-antavat tieteelliset elimet

Komissio kuulee asianmukaisia tieteellisiä elimiä säännöllisesti kysymyksistä, jotka liittyvät kalavarojen säilyttämiseen ja hoitoon, ottaen huomioon biologiset, taloudelliset, ympäristöön liittyvät, sosiaaliset ja tekniset näkökohdat sekä julkisten varojen asianmukaisen hoidon, jotta vältetään erilaisten tieteellisten elinten työn päällekkäisyys. [tark. 156]

38 artikla

Tutkimusohjelmat

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kalastukseen
  ja vesiviljelyyn
  liittyviä kansallisia tutkimustiedon keruuohjelmia ja tutkimus- ja innovointiohjelmia. Niiden on koordinoitava
  tiiviissä yhteistyössä komission kanssa
  kalastustietojen keruuta ja alan tutkimus- ja innovointitoimintaa muiden jäsenvaltioiden sekä unionin tutkimus- ja innovointirakenteiden kanssa
  , ja tarvittaessa mukaan on otettava asianomaiset neuvoa-antavat toimikunnat
  .
  Unioni takaa näille ohjelmille riittävän rahoituksen käytettävissä olevien tutkimusta ja kalastusta koskevien välineiden avulla
  . [tark. 157 ja 285]

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tieteelliseen neuvoa-antavaan prosessiin on käytettävissä tarpeen mukaan osaamista ja henkilöresursseja
  , ja otettava mukaan asianomaiset tieteelliset sidosryhmät
  . [tark. 158]

2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on esitettävä komissiolle vuotuisia kertomuksia edistymisestä, jota on saavutettu kansallisella tasolla kalastusta koskevien tieteellisten tietojen keräämiseen, tutkimukseen sekä innovointiin liittyvissä ohjelmissa. [tark. 159]

2 b.
     
  Tutkimusohjelmien tulokset annetaan koko Euroopan tiedeyhteisön saataviin. [tark. 160]

VII OSA

ULKOSUHDEPOLITIIKKA

I OSASTO

KANSAINVÄLISET KALASTUSJÄRJESTÖT

39 artikla

Tavoitteet

1.   
  Merten elollisten luonnonvarojen kestävän hyödyntämisen ja hoidon varmistamiseksi
  unioni
  edistää kansainvälisten kalastussopimusten ja määräysten tehokasta täytäntöönpanoa,
  osallistuu kalastusalan kansainvälisten järjestöjen, myös alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen, toimintaan
  ja tukee sitä. Näin tehdessään unioni toimii
  kansainvälisten
  sitoumusten,
  velvoitteiden ja kalastuspolitiikan

  poliittisten
  tavoitteiden sekä 2 ja 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden mukaisesti
  ja yhdenmukaisesti tämän asetuksen 2, 3 ja 4 artiklan tavoitteiden ja unionin muiden politiikkojen kanssa
  .

2.   Kalastusalan kansainvälisissä järjestöissä ja alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä vahvistettava unionin kanta perustuu parhaaseen käytettävissä olevaan tutkimustietoon, jotta voitaisiin varmistaa kalavarojen säilyminen kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suurempina tai niiden palauttaminen näitä tasoja suuremmiksi.

  Erityisesti unioni:

| a) | tukee ja edistää aktiivisesti parhaan käytettävissä olevan tutkimustiedon saamista; |
| --- | --- |

a)

tukee ja edistää aktiivisesti parhaan käytettävissä olevan tutkimustiedon saamista;

| b) | edistää toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että kalavarat säilytetään 2 artiklan, ja erityisesti sen 2 kohdan, ja 4 artiklan, tavoitteiden mukaisina; |
| --- | --- |

b)

edistää toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että kalavarat säilytetään 2 artiklan, ja erityisesti sen 2 kohdan, ja 4 artiklan, tavoitteiden mukaisina;

| c) | edistää alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen valvontakomiteoiden perustamista ja vahvistamista, toiminnan säännöllisiä riippumattomia arvioita ja asianmukaisia korjaavia toimia sekä varoittavia ja tehokkaita seuraamuksia, joita on sovellettava avoimella ja syrjimättömällä tavalla; |
| --- | --- |

c)

edistää alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen valvontakomiteoiden perustamista ja vahvistamista, toiminnan säännöllisiä riippumattomia arvioita ja asianmukaisia korjaavia toimia sekä varoittavia ja tehokkaita seuraamuksia, joita on sovellettava avoimella ja syrjimättömällä tavalla;

| d) | parantaa unionin hankkeiden, erityisesti ympäristöön, kehitysyhteistyöhön ja kauppaan liittyvän toiminnan, johdonmukaisuutta; |
| --- | --- |

d)

parantaa unionin hankkeiden, erityisesti ympäristöön, kehitysyhteistyöhön ja kauppaan liittyvän toiminnan, johdonmukaisuutta;

| e) | edistää ja tukee kaikissa kansainvälisissä yhteyksissä tarvittavia toimia, joita tarvitaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen kitkemiseksi, sekä tämän saavuttamiseksi varmistaa, ettei unionin markkinoille tule mitään laittomaan, ilmoittamattomaan ja sääntelemättömään kalastukseen liittyviä tuotteita ja myötävaikuttaa siten kestävään kalastustoimintaan, joka on taloudellisesti kannattavaa ja edistää työllisyyttä unionissa; |
| --- | --- |

e)

edistää ja tukee kaikissa kansainvälisissä yhteyksissä tarvittavia toimia, joita tarvitaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen kitkemiseksi, sekä tämän saavuttamiseksi varmistaa, ettei unionin markkinoille tule mitään laittomaan, ilmoittamattomaan ja sääntelemättömään kalastukseen liittyviä tuotteita ja myötävaikuttaa siten kestävään kalastustoimintaan, joka on taloudellisesti kannattavaa ja edistää työllisyyttä unionissa;

| f) | edistää yhteisiä kansainvälisiä toimia ja osallistuu niihin aktiivisesti, jotta voidaan torjua merirosvousta, taata ihmisten turvallisuus ja estää merten kalastustoiminnan keskeytyminen; |
| --- | --- |

f)

edistää yhteisiä kansainvälisiä toimia ja osallistuu niihin aktiivisesti, jotta voidaan torjua merirosvousta, taata ihmisten turvallisuus ja estää merten kalastustoiminnan keskeytyminen;

| g) | edistää kansainvälisten kalastussopimusten ja määräysten tehokasta täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

g)

edistää kansainvälisten kalastussopimusten ja määräysten tehokasta täytäntöönpanoa;

| h) | varmistaa, että kalastustoiminta unionin vesien ulkopuolella perustuu samoihin periaatteisiin ja normeihin kuin unionin vesillä samalla kun edistetään sitä, että alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt soveltavat samoja periaatteita ja normeja, joita noudatetaan unionin vesillä. |
| --- | --- |

h)

varmistaa, että kalastustoiminta unionin vesien ulkopuolella perustuu samoihin periaatteisiin ja normeihin kuin unionin vesillä samalla kun edistetään sitä, että alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt soveltavat samoja periaatteita ja normeja, joita noudatetaan unionin vesillä.

2 a.
     
  Unioni tukee aktiivisesti kalastusmahdollisuuksien oikeudenmukaisten ja avoimien jakomenetelmien kehittämistä.

3.   Unioni osallistuu aktiivisesti tutkimustiedon ja tieteellisten lausuntojen tuottamiseen alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä ja kansainvälisissä järjestöissä ja tukee tätä toimintaa.
  [tark. 161]

3 a.
     
  Unioni edistää yhteistyösuhteita alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen välillä monenvälisten toimien sovittamiseksi yhteen, niiden yhdenmukaistamiseksi sekä niiden edellytysten laajentamiseksi ja tukee tutkimustiedon ja tieteellisten lausuntojen tuottamista alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä sekä kansainvälisissä järjestöissä ja noudattaa kaikkia näin annettavia suosituksia. [tark. 162]

40 artikla

Kansainvälisten määräysten noudattaminen

Unioni tekee
  Euroopan kalastuksenvalvontaviraston avustamana
  yhteistyötä kolmansien maiden sekä kalastusalan kansainvälisten järjestöjen, myös alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen, kanssa tehostaakseen kyseisten kansainvälisten järjestöjen sopimien toimien noudattamista
  ja erityisesti torjuakseen laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta ja varmistaakseen, että kyseisiä toimia noudatetaan tarkasti
  .

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden toimijat noudattavat ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuja toimia. [tark. 163]

II OSASTO

KESTÄVÄÄ KALASTUSTA KOSKEVAT SOPIMUKSET

41 artikla

Kestävää kalastusta koskevien sopimusten periaatteet ja tavoitteet

1.   Kolmansien maiden kanssa tehtävissä kestävää kalastusta koskevissa sopimuksissa vahvistetaan oikeudelliset, taloudelliset ja ympäristöä koskevat näkökohdat kattava hallinnan kehys unionin kalastusalusten kolmansien maiden vesillä harjoittamaa kalastustoimintaa varten
  kansainvälisten järjestöjen, myös alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen, hyväksymien toimenpiteiden mukaisesti
  .
  Tällaisiin kehyksiin voi sisältyä seuraavaa:

| a) | tarpeellisten tiede- ja tutkimuslaitosten kehittäminen ja tukeminen; |
| --- | --- |

a)

tarpeellisten tiede- ja tutkimuslaitosten kehittäminen ja tukeminen;

| b) | seuranta-, valvonta- ja tarkkailuvalmiudet; sekä |
| --- | --- |

b)

seuranta-, valvonta- ja tarkkailuvalmiudet; sekä

| c) | muiden sellaisten valmiuksien kehittämistoimet, jotka liittyvät kolmannen maan kestävän kalastuspolitiikan kehittämiseen. |
| --- | --- |

c)

muiden sellaisten valmiuksien kehittämistoimet, jotka liittyvät kolmannen maan kestävän kalastuspolitiikan kehittämiseen.

Niihin on myös sisällyttävä säännöksiä, joilla varmistetaan, että kalastus tapahtuu oikeusvarmuuden vallitessa
  . [tark. 164]

1 a.
     
  Merten elollisen luonnonvarojen kestävän hyödyntämisen varmistamiseksi unionia ohjaa periaate, jonka mukaan kolmansien maiden kanssa tehtävillä kestävää kalastusta koskevilla järjestelyillä pyritään molempien osapuolten hyötyyn ja ne auttavat jatkamaan unionin laivastojen toimintaa niin, että kolmannen maan ylimäärästä saadaan osuus, joka vastaa unionin laivastojen etua. [tark. 165]

2.   Unionin kalastusalukset saavat pyytää ainoastaan sallitun saaliin sellaisen ylimäärän, jonka asianomainen kolmas maa määrää YK:n merioikeusyleissopimuksen 62 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja joka on määritelty
  selkeästi ja avoimesti
  parhaan käytettävissä olevan tutkimustiedon sekä pyynnin kohteina olevien kantojen
  kaikkien laivastojen
  kokonaispyyntiponnistuksesta unionin ja kolmannen maan välillä vaihdettujen tietojen perusteella, jotta voidaan varmistaa kalavarojen säilyminen kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suurempina. [tark. 166]

2 a.
     
  Kestävää kalastusta koskeviin sopimuksiin ja vastavuoroista pääsyä koskeviin sopimuksiin sisältyy seuraavaa:

| a) | vaatimus noudattaa periaatetta, jolla rajoitetaan sellaisten kalavarojen kalastusta, joiden on tieteellisesti osoitettu olevan saaliin ylimäärää rannikkovaltion omalle kapasiteetille YK:n merioikeusyleissopimuksen määräysten mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

vaatimus noudattaa periaatetta, jolla rajoitetaan sellaisten kalavarojen kalastusta, joiden on tieteellisesti osoitettu olevan saaliin ylimäärää rannikkovaltion omalle kapasiteetille YK:n merioikeusyleissopimuksen määräysten mukaisesti;

| b) | lauseke, jolla kielletään suotuisempien ehtojen myöntäminen kyseisillä vesillä kalastaville eri laivastoille kuin unionin taloudellisille toimijoille, mukaan lukien edut, jotka koskevat luonnonvarojen säilyttämistä, kehittämistä ja hoitoa sekä rahoitussopimuksia, maksuja ja muita oikeuksia, jotka liittyvät kalastuslupien myöntämiseen; |
| --- | --- |

b)

lauseke, jolla kielletään suotuisempien ehtojen myöntäminen kyseisillä vesillä kalastaville eri laivastoille kuin unionin taloudellisille toimijoille, mukaan lukien edut, jotka koskevat luonnonvarojen säilyttämistä, kehittämistä ja hoitoa sekä rahoitussopimuksia, maksuja ja muita oikeuksia, jotka liittyvät kalastuslupien myöntämiseen;

| c) | ehdollisuuslauseke, jolla sopimuksen edellytykseksi asetetaan ihmisoikeuksien noudattaminen kansainvälisten ihmisoikeussopimusten mukaisesti; sekä |
| --- | --- |

c)

ehdollisuuslauseke, jolla sopimuksen edellytykseksi asetetaan ihmisoikeuksien noudattaminen kansainvälisten ihmisoikeussopimusten mukaisesti; sekä

| d) | yksinoikeuslauseke.

  [tark. 167] |
| --- | --- |

d)

yksinoikeuslauseke.

  [tark. 167]

2 b.
     
  Kestävää kalastusta koskevissa sopimuksissa ja vastavuoroista pääsyä koskevissa sopimuksissa on määrättävä, että unionin kalastusalukset voivat harjoittaa toimintaa sellaisen kolmannen maan vesillä, jonka kanssa on tehty sopimus, ainoastaan jos kalastusaluksilla on kummankin sopimuspuolen hyväksymän menettelyn mukaisesti annettu kalastuslupa. [tark. 168]

2 c.
     
  Unionin lipun alla purjehtivien alusten, jotka ovat tilapäisesti poistuneet jäsenvaltion rekisteristä etsiäkseen kalastusmahdollisuuksia muualla, ei sallita hyödyntää kestävää kalastusta koskevien sopimusten tai pöytäkirjojen, jotka ovat voimassa alusten poistuessa rekisteristä, mukaisia kalastusmahdollisuuksia 24 kuukauteen, jos ne myöhemmin palaavat unionin rekisterin piiriin. Sama pätee väliaikaiseen lippuvaltion vaihtamiseen harjoitettaessa kalastusta alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kehyksessä. [tark. 169]

2 d.
     
  Kestävää kalastusta koskevissa sopimuksissa on määrättävä, että kalastuslupia myönnetään ainoastaan uusille kalastusaluksille ja kalastusaluksille, jotka ovat aiemmin purjehtineet unionin lipun alla vähintään 24 kuukauden ajan ennen kalastusluvan hakemista ja joiden ilmoittamat kohdelajit kuuluvat kestävää kalastusta koskevan sopimuksen piiriin. [tark. 170]

2 e.
     
  Sopimuksissa, jotka koskevat hajallaan olevia kalakantoja tai laajasti vaeltavia kalakantoja, on kalastusmahdollisuuksia määritettäessä otettava asianmukaisella tavalla huomioon alueellisella tasolla suoritetut tieteelliset arvioinnit sekä alueellisen kalastuksenhoitojärjestön hyväksymät hoitotoimet. [tark. 171]

2 f.
     
  Unionissa pyritään valvomaan sellaisten unionin kalastusalusten toimintaa, jotka toimivat muilla kuin unionin aluevesillä kestävää kalastusta koskevien sopimusten kehyksen ulkopuolella. Tällaisten alusten on noudatettava samoja pääperiaatteita kuin unionissa kalastavien alusten. [tark. 172]

2 g.
     
  Unionin vesien ulkopuolella toimivat unionin kalastusalukset on varustettava valvontakameroilla tai vastaavilla laitteilla, jotka mahdollistavat kalastusmenetelmien ja saaliiden täyden dokumentoinnin. [tark. 173]

2 h.
     
  Ennen seuraavia pöytäkirjoja koskevan neuvottelumandaatin antamista komissiolle jokaisen pöytäkirjan vaikutuksesta on tehtävä riippumaton arviointi, johon sisältyvät saaliita ja kalastustoimintaa koskevat tiedot. Tällaiset arvioinnit julkistetaan. [tark. 174]

2i.
     
  Jotta voidaan varmistaa naapurimaiden kanssa yhteisten kalakantojen kestävä hoito, on tärkeää sisällyttää ne tämän asetuksen soveltamisalaan. [tark. 175]

42 artikla

Rahoitustuki

Unioni antaa kolmansille maille rahoitustukea kestävää kalastusta koskevien sopimusten kautta tarkoituksena

| (a) | tukea osaa kustannuksista, jotka aiheutuvat pääsystä hyödyntämään kolmansien maiden vesien kalavaroja; |
| --- | --- |

(a)

tukea osaa kustannuksista, jotka aiheutuvat pääsystä hyödyntämään kolmansien maiden vesien kalavaroja;

| (b) | perustaa kolmansien maiden kestävän kalastuspolitiikan kehittämiselle hallinnan kehys, mukaan luettuina tarpeellisten tiede- ja tutkimuslaitosten kehittäminen ja ylläpito, seuranta-, tarkkailu- ja valvontavalmiudet
  , avoimuus-, osallistumis-
  ja
  vastuuvelvollisuusmekanismit ja
  muiden valmiuksien kehittämistoimet. Rahoitustuen saannin edellytyksenä on tiettyjen tulosten

  sosioekonomisten ja ympäristöön liittyvien tulosten
  saavuttaminen
  , ja tuen on täydennettävä kyseisten kolmansien maiden kehityshankkeita ja -ohjelmia ja oltava yhdenmukaista niiden kanssa
  . [tark. 176] |
| --- | --- |

(b)

perustaa kolmansien maiden kestävän kalastuspolitiikan kehittämiselle hallinnan kehys, mukaan luettuina tarpeellisten tiede- ja tutkimuslaitosten kehittäminen ja ylläpito, seuranta-, tarkkailu- ja valvontavalmiudet
  , avoimuus-, osallistumis-
  ja
  vastuuvelvollisuusmekanismit ja
  muiden valmiuksien kehittämistoimet. Rahoitustuen saannin edellytyksenä on tiettyjen tulosten

  sosioekonomisten ja ympäristöön liittyvien tulosten
  saavuttaminen
  , ja tuen on täydennettävä kyseisten kolmansien maiden kehityshankkeita ja -ohjelmia ja oltava yhdenmukaista niiden kanssa
  . [tark. 176]

42 a artikla

Unionin kalastus, joka ei kuulu kestävää kalastusta koskevien sopimusten piiriin

Jäsenvaltioiden on saatava tieto kaikista jäsenvaltion kansalaisten ja kolmannen maan järjestelyistä, joiden nojalla niiden lipun alla purjehtivat kalastusalukset saavat harjoittaa kalastustoimintaa kolmannen maan lainsäädäntövaltaan tai suvereniteettiin kuuluvilla vesillä, sekä asianomaisten alusten ja niiden toimien yksityiskohdista. Jäsenvaltion on ilmoitettava nämä tiedot komissiolle. [tark. 230]

VIII OSA

VESIVILJELY

43 artikla

Kestävän
  vesiviljelyn edistäminen [tark. 177]

1.   Kestävyyden, elintarviketurvan
  ja elintarvikkeiden saatavuuden
  sekä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi komission olisi laadittava viimeistään vuonna 2013 vesiviljelytoiminnan kehittämisen yhteisiä painopisteitä ja tavoitteita koskevat ei-sitovat unionin strategiset suuntaviivat. Näissä suuntaviivoissa on
  erotettava toisistaan toisaalta keskisuuren ja pienen mittakaavan vesiviljely ja toisaalta teollinen vesiviljely ja
  otettava huomioon unionin jäsenvaltioiden erilainen lähtökohta ja erilaiset olosuhteet, ja ne muodostavat perustan monivuotisille kansallisille strategiasuunnitelmille pyrkimyksenä [tark. 178]

| a) | parantaa vesiviljelyalan kilpailukykyä ja tukea sen kehittymistä ja innovointia

  yksinkertaistaa alan lainsäädäntöä ja vähentää hallinnollista rasitetta unionin tasolla
  ; |
| --- | --- |

a)

parantaa vesiviljelyalan kilpailukykyä ja tukea sen kehittymistä ja innovointia

  yksinkertaistaa alan lainsäädäntöä ja vähentää hallinnollista rasitetta unionin tasolla
  ;

| b) | kannustaa taloudelliseen toimintaan

  edistää muiden kuin lihaa syövien lajien käyttöä ja vähentää kalastustuotteiden käyttöä kalanrehuna
  ; |
| --- | --- |

b)

kannustaa taloudelliseen toimintaan

  edistää muiden kuin lihaa syövien lajien käyttöä ja vähentää kalastustuotteiden käyttöä kalanrehuna
  ;

| c) | lisätä monipuolistumista ja parantaa elämän laatua rannikko- ja maaseutualueilla;

  ottaa huomioon vesiviljelytoiminta muilla aloilla, kuten rannikkoalueita koskevassa politiikassa, meristrategioissa ja merten aluesuunnittelua koskevissa suuntaviivoissa, yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY

   (34)

  (vesipuitedirektiivi) täytäntöönpanossa sekä ympäristöpolitiikassa. |
| --- | --- |

c)

lisätä monipuolistumista ja parantaa elämän laatua rannikko- ja maaseutualueilla;

  ottaa huomioon vesiviljelytoiminta muilla aloilla, kuten rannikkoalueita koskevassa politiikassa, meristrategioissa ja merten aluesuunnittelua koskevissa suuntaviivoissa, yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY

   (34)

  (vesipuitedirektiivi) täytäntöönpanossa sekä ympäristöpolitiikassa.

| d) | luoda vesiviljelyalan toimijoille tasavertaiset mahdollisuudet vesille ja muille alueille pääsyn osalta. |
| --- | --- |

d)

luoda vesiviljelyalan toimijoille tasavertaiset mahdollisuudet vesille ja muille alueille pääsyn osalta.

2.   Jäsenvaltiot laativat viimeistään vuonna 2014 monivuotisen kansallisen strategiasuunnitelman vesiviljelytoiminnan kehittämistä varten.

  Unioni tukee unionin kestävien vesiviljelytuotteiden tuotantoa ja kulutusta:

| a) | ottamalla vuoteen 2014 mennessä käyttöön vesiviljelyä koskevia avoimia ja yleisiä laatunormeja ja minimoimalla vesiviljelyn ja viljelytoiminnan ympäristövaikutukset; |
| --- | --- |

a)

ottamalla vuoteen 2014 mennessä käyttöön vesiviljelyä koskevia avoimia ja yleisiä laatunormeja ja minimoimalla vesiviljelyn ja viljelytoiminnan ympäristövaikutukset;

| b) | varmistamalla, että toimitukset saavuttavat kuluttajat kohtuullisin hinnoin; |
| --- | --- |

b)

varmistamalla, että toimitukset saavuttavat kuluttajat kohtuullisin hinnoin;

| c) | määrittämällä unionin sekä tuotujen vesiviljelytuotteiden jäljitettävyyttä, turvallisuutta ja laatua koskevat säännöt asianmukaisen merkinnän tai etiketöinnin avulla [kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun] asetuksen (EU) N:o .../2013

   (*****)

  42 artiklan mukaisesti; [tark. 179 ja 242] |
| --- | --- |

c)

määrittämällä unionin sekä tuotujen vesiviljelytuotteiden jäljitettävyyttä, turvallisuutta ja laatua koskevat säännöt asianmukaisen merkinnän tai etiketöinnin avulla [kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun] asetuksen (EU) N:o .../2013

   (*****)

  42 artiklan mukaisesti; [tark. 179 ja 242]

3.   Monivuotisessa kansallisessa strategiasuunnitelmassa esitetään jäsenvaltion tavoitteet ja niiden saavuttamiseksi toteutettavat

  tarvittavat
  toimenpiteet
  ja aikataulut
  . [tark. 178]

4.   Monivuotisilla kansallisilla strategiasuunnitelmilla on

  vastataan
  erityisesti seuraavat tavoitteet

  seuraavaan
  :

| (a) | hallinnollisen rasitteen vähentäminen ja
  hallinnon yksinkertaistaminen, erityisesti lisenssien osalta; |
| --- | --- |

(a)

hallinnollisen rasitteen vähentäminen ja
  hallinnon yksinkertaistaminen, erityisesti lisenssien osalta;

| (b) | vesiviljelyalan toimijoille turvataan varmuus pääsystä vesille ja muille alueille
  rannikkoalueiden hallintoa ja merten aluesuunnittelua koskevien unionin toimintalinjojen mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

(b)

vesiviljelyalan toimijoille turvataan varmuus pääsystä vesille ja muille alueille
  rannikkoalueiden hallintoa ja merten aluesuunnittelua koskevien unionin toimintalinjojen mukaisesti
  ;

| (c) | laatua,
  ympäristöä, taloutta sekä sosiaalisia kysymyksiä koskevat indikaattorit; |
| --- | --- |

(c)

laatua,
  ympäristöä, taloutta sekä sosiaalisia kysymyksiä koskevat indikaattorit;

| c a) | toimenpiteet, joilla varmistetaan että vesiviljelytoiminnassa noudatetaan täysimääräisesti voimassa olevaa unionin ympäristölainsäädäntöä; |
| --- | --- |

c a)

toimenpiteet, joilla varmistetaan että vesiviljelytoiminnassa noudatetaan täysimääräisesti voimassa olevaa unionin ympäristölainsäädäntöä;

| (d) | muiden mahdollisten viereisiin jäsenvaltioihin
  , meren elollisiin luonnonvaroihin ja meriekosysteemeihin
  kohdistuvien rajat ylittävien vaikutusten arviointi.; |
| --- | --- |

(d)

muiden mahdollisten viereisiin jäsenvaltioihin
  , meren elollisiin luonnonvaroihin ja meriekosysteemeihin
  kohdistuvien rajat ylittävien vaikutusten arviointi.;

| d a) | tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin sekä yhteistyön edistäminen teollisuuden ja tiedeyhteisön välillä; |
| --- | --- |

d a)

tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin sekä yhteistyön edistäminen teollisuuden ja tiedeyhteisön välillä;

| d b) | elintarviketurvallisuus; |
| --- | --- |

d b)

elintarviketurvallisuus;

| d c) | eläinten terveys ja hyvinvointi; |
| --- | --- |

d c)

eläinten terveys ja hyvinvointi;

| d d) | ekologinen kestävyys. [tark. 181] |
| --- | --- |

d d)

ekologinen kestävyys. [tark. 181]

5.   Jäsenvaltioiden on vaihdettava avoimen koordinointimenetelmän kautta tietoja ja parhaita käytäntöjä monivuotisiin strategiasuunnitelmiin sisältyvistä kansallisista toimenpiteistä.

44 artikla

Neuvoa-antavien toimikuntien kuuleminen

Perustetaan vesiviljelyalan neuvoa-antava toimikunta 53 artiklan mukaisesti.

IX OSA

YHTEINEN MARKKINAJÄRJESTELY

45 artikla

Tavoitteet

1.   Perustetaan kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteinen markkinajärjestely

| (a) | edistämään 2 ja 3 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

(a)

edistämään 2 ja 3 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista;

| (b) | luomaan kalastus- ja vesiviljelyalalle edellytykset soveltaa yhteistä kalastuspolitiikkaa sopivalla tasolla; |
| --- | --- |

(b)

luomaan kalastus- ja vesiviljelyalalle edellytykset soveltaa yhteistä kalastuspolitiikkaa sopivalla tasolla;

| (c) | parantamaan unionin kalastus- ja vesiviljelyalan, erityisesti tuottajien, kilpailukykyä

  kilpailukykyä ja edistämään sen laatupolitiikkaa toteuttamalla tuotanto- ja markkinointisuunnitelmia
  ,
  kiinnittäen erityistä huomiota tuottajiin
  ; [tark. 183] |
| --- | --- |

(c)

parantamaan unionin kalastus- ja vesiviljelyalan, erityisesti tuottajien, kilpailukykyä

  kilpailukykyä ja edistämään sen laatupolitiikkaa toteuttamalla tuotanto- ja markkinointisuunnitelmia
  ,
  kiinnittäen erityistä huomiota tuottajiin
  ; [tark. 183]

| (d) | parantamaan markkinoiden avoimuutta
  ja vakautta
  , erityisesti lisäämällä taloudellista tietämystä ja ymmärrystä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden unionin markkinoista koko toimitusketjun osalta
  , lisäarvon oikeudenmukaisella jakautumisella alan koko arvoketjussa
  sekä
  tiedottamalla kuluttajille ja
  lisäämällä kuluttajien tietoisuutta

  heidän tietoisuuttaan sellaisten ilmoitusten tai merkintöjen avulla, joista käyvät ilmi kattavat tiedot
  ; [tark. 184] |
| --- | --- |

(d)

parantamaan markkinoiden avoimuutta
  ja vakautta
  , erityisesti lisäämällä taloudellista tietämystä ja ymmärrystä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden unionin markkinoista koko toimitusketjun osalta
  , lisäarvon oikeudenmukaisella jakautumisella alan koko arvoketjussa
  sekä
  tiedottamalla kuluttajille ja
  lisäämällä kuluttajien tietoisuutta

  heidän tietoisuuttaan sellaisten ilmoitusten tai merkintöjen avulla, joista käyvät ilmi kattavat tiedot
  ; [tark. 184]

| (e) | tukemaan yhdenvertaisten mahdollisuuksien,
  myös terveyttä, sosiaalisia näkökohtia ja ympäristöä koskevien yhtäläisten vaatimusten,
  toteutumista kaikille unionissa kaupan pidettäville tuotteille edistämällä kalavarojen kestävää hyödyntämistä. [tark. 185] |
| --- | --- |

(e)

tukemaan yhdenvertaisten mahdollisuuksien,
  myös terveyttä, sosiaalisia näkökohtia ja ympäristöä koskevien yhtäläisten vaatimusten,
  toteutumista kaikille unionissa kaupan pidettäville tuotteille edistämällä kalavarojen kestävää hyödyntämistä. [tark. 185]

| (e a) | varmistamaan, että kuluttajien saatavilla on monipuolinen valikoima kalastus- ja vesiviljelytuotteita, joiden laatu ja alkuperä on varmennettu, sekä riittävästi tietoa, jonka perusteella he voivat valinnoillaan osallistua tässä asetuksessa asetettujen päämäärien saavuttamiseen; |
| --- | --- |

(e a)

varmistamaan, että kuluttajien saatavilla on monipuolinen valikoima kalastus- ja vesiviljelytuotteita, joiden laatu ja alkuperä on varmennettu, sekä riittävästi tietoa, jonka perusteella he voivat valinnoillaan osallistua tässä asetuksessa asetettujen päämäärien saavuttamiseen;

| e b) | varmistamaan, että kolmansista maista tuodut tuotteet ovat peräisin kalastuksista tai yrityksistä, jotka noudattavat samoja ympäristöön liittyviä normeja sekä talous-, sosiaali- ja terveysnormeja kuin unionin laivastot ja yritykset, ja että tuotteet ovat sellaisen laillisen, ilmoitetun ja säännellyn kalastuksen tuotteita, jossa noudatetaan samoja normeja, joita unionin aluksilta vaaditaan; |
| --- | --- |

e b)

varmistamaan, että kolmansista maista tuodut tuotteet ovat peräisin kalastuksista tai yrityksistä, jotka noudattavat samoja ympäristöön liittyviä normeja sekä talous-, sosiaali- ja terveysnormeja kuin unionin laivastot ja yritykset, ja että tuotteet ovat sellaisen laillisen, ilmoitetun ja säännellyn kalastuksen tuotteita, jossa noudatetaan samoja normeja, joita unionin aluksilta vaaditaan;

| e c) | varmistamaan kaikkien kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jäljitettävyys toimitusketjun kaikissa vaiheissa, antamaan todennettavissa olevia ja täsmällisiä tuotteen alkuperää ja tuotantotapaa koskevia tietoja sekä merkitsemään tuotteet vastaavasti painottaen luotettavia ympäristömerkintöjä. [tark. 186 ja 270] |
| --- | --- |

e c)

varmistamaan kaikkien kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jäljitettävyys toimitusketjun kaikissa vaiheissa, antamaan todennettavissa olevia ja täsmällisiä tuotteen alkuperää ja tuotantotapaa koskevia tietoja sekä merkitsemään tuotteet vastaavasti painottaen luotettavia ympäristömerkintöjä. [tark. 186 ja 270]

2.   Kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteistä markkinajärjestelyä sovelletaan [kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun] asetuksen (EU) N:o .../2013 (******) liitteessä I lueteltuihin kalastus- ja vesiviljelytuotteisiin, joita pidetään kaupan unionissa.

3.   Yhteiseen markkinajärjestelyyn sisältyvät erityisesti

| (a) | alan organisointi mukaan luettuina markkinoiden vakauttamistoimenpiteet; |
| --- | --- |

(a)

alan organisointi mukaan luettuina markkinoiden vakauttamistoimenpiteet;

| (b) | yhteiset kaupan pitämistä koskevat vaatimukset
  ottaen huomioon paikallisyhteisöjen erityispiirteet; [tark. 187] |
| --- | --- |

(b)

yhteiset kaupan pitämistä koskevat vaatimukset
  ottaen huomioon paikallisyhteisöjen erityispiirteet; [tark. 187]

| b a) | unionin kalastus- ja vesiviljelytuotteiden ympäristömerkkijärjestelmän käyttöönottoon tähtäävät yhteiset säännöt; |
| --- | --- |

b a)

unionin kalastus- ja vesiviljelytuotteiden ympäristömerkkijärjestelmän käyttöönottoon tähtäävät yhteiset säännöt;

| b b) | kuluttajille tiedottaminen; |
| --- | --- |

b b)

kuluttajille tiedottaminen;

| b c) | kaupan toimenpiteiden käynnistäminen sellaisia kolmansia maita vastaan, jotka eivät harjoita kestävää kalastusta. [tark. 188] |
| --- | --- |

b c)

kaupan toimenpiteiden käynnistäminen sellaisia kolmansia maita vastaan, jotka eivät harjoita kestävää kalastusta. [tark. 188]

X OSA

VALVONTA JA TÄYTÄNTÖÖNPANO

46 artikla

Tavoitteet

1.   Yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen on varmistettava tehokkaalla unionin kalastuksenvalvontajärjestelmällä, johon kuuluu myös laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjunta.

2.   Unionin kalastuksenvalvontajärjestelmä perustuu erityisesti seuraaviin tekijöihin:

| a) | globaali ja kokonaisvaltainen lähestymistapa
  , jonka olisi johdettava useisiin eri jäsenvaltioiden laivastojen kokoon liittyviin tarkastuksiin
  ; [tark. 225] |
| --- | --- |

a)

globaali ja kokonaisvaltainen lähestymistapa
  , jonka olisi johdettava useisiin eri jäsenvaltioiden laivastojen kokoon liittyviin tarkastuksiin
  ; [tark. 225]

| b) | nykyaikaisten

  kalastusaluksilla jo käytössä olevien järjestelmien tehokkaampi hyödyntäminen ja tarvittaessa tehokkaiden
  valvontatekniikoiden käyttö kalastustietojen

  kalastus- ja vesiviljelytietojen
  saatavuuden ja laadukkuuden varmistamiseksi; [tark. 189] |
| --- | --- |

b)

nykyaikaisten

  kalastusaluksilla jo käytössä olevien järjestelmien tehokkaampi hyödyntäminen ja tarvittaessa tehokkaiden
  valvontatekniikoiden käyttö kalastustietojen

  kalastus- ja vesiviljelytietojen
  saatavuuden ja laadukkuuden varmistamiseksi; [tark. 189]

| b a) | tarkastuksia ja seuraamuksia koskevien määräysten unionin laajuinen yhdenmukaistaminen; [tark. 190] |
| --- | --- |

b a)

tarkastuksia ja seuraamuksia koskevien määräysten unionin laajuinen yhdenmukaistaminen; [tark. 190]

| b b) | merellä ja maissa tehtävien tarkastusten keskinäinen täydentävyys; [tark. 191] |
| --- | --- |

b b)

merellä ja maissa tehtävien tarkastusten keskinäinen täydentävyys; [tark. 191]

| c) | riskiperusteinen strategia, jonka ydinajatuksena on kaikille saatavilla oleville asiaankuuluville tiedoille automaattisesti tehtävä järjestelmällinen ristiintarkistus; |
| --- | --- |

c)

riskiperusteinen strategia, jonka ydinajatuksena on kaikille saatavilla oleville asiaankuuluville tiedoille automaattisesti tehtävä järjestelmällinen ristiintarkistus;

| d) | yhteisvastuun,
  sääntöjen noudattamisen
  ja yhteistyön
  kulttuurin kehittäminen
  kaikkien kalastusalusten
  toimijoiden
  , alusten omistajien ja kalastajien
  keskuudessa; [tark. 192] |
| --- | --- |

d)

yhteisvastuun,
  sääntöjen noudattamisen
  ja yhteistyön
  kulttuurin kehittäminen
  kaikkien kalastusalusten
  toimijoiden
  , alusten omistajien ja kalastajien
  keskuudessa; [tark. 192]

| d a) | vaatimusten noudattamista ja täytäntöönpanoa koskeva standardoitu järjestelmä kullekin jäsenvaltiolle; [tark. 193] |
| --- | --- |

d a)

vaatimusten noudattamista ja täytäntöönpanoa koskeva standardoitu järjestelmä kullekin jäsenvaltiolle; [tark. 193]

| e) | tehokkaiden, oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten käyttöönotto.; |
| --- | --- |

e)

tehokkaiden, oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten käyttöönotto.;

| e a) | yhtäläiset mahdollisuudet, mukaan lukien kauppapakotteet, jos on osoitettu, että kolmannet maat käyttäytyvät vastuuttomasti. [tark. 226] |
| --- | --- |

e a)

yhtäläiset mahdollisuudet, mukaan lukien kauppapakotteet, jos on osoitettu, että kolmannet maat käyttäytyvät vastuuttomasti. [tark. 226]

2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava tehokkaiden, oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten käyttöönotto, myös Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta peräisin olevien varojen jäädyttäminen, sekä otettava tässä huomioon kustannus-hyötysuhde ja suhteellisuusperiaate. [tark. 195]

46 a artikla

Valvontakomitea

1.
     
  Perustetaan unionin valvontakomitea, johon osallistuu jäsenvaltioiden, komission ja valvontaviraston jäseniä.

2.
     
  Unionin valvontakomitean tehtävänä on

| (a) | tehdä vuosittaisia katsauksia siitä, miten kukin jäsenvaltio on noudattanut sääntöjä, tunnistaakseen tapaukset, joissa yhteistä kalastuspolitiikkaa ei ole noudatettu; |
| --- | --- |

(a)

tehdä vuosittaisia katsauksia siitä, miten kukin jäsenvaltio on noudattanut sääntöjä, tunnistaakseen tapaukset, joissa yhteistä kalastuspolitiikkaa ei ole noudatettu;

| (b) | tarkastella uudestaan havaituissa sääntöjen noudattamatta jättämistapauksissa toteutettuja toimia; ja |
| --- | --- |

(b)

tarkastella uudestaan havaituissa sääntöjen noudattamatta jättämistapauksissa toteutettuja toimia; ja

| (c) | esittää päätelmänsä Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

  [tark. 243] |
| --- | --- |

(c)

esittää päätelmänsä Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

  [tark. 243]

47 artikla

Uusia valvontatekniikoita ja tietojärjestelmiä koskevat pilottihankkeet

1.   Komissio ja jäsenvaltiot voivat toteuttaa uusiin valvontatekniikoihin ja tietojärjestelmiin liittyviä pilottihankkeita.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa uusiin valvontatekniikoihin ja tietojärjestelmiin liittyvien pilottihankkeiden toteuttamista koskevien sääntöjen osalta delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti.

48 artikla

Osallistuminen valvonta-, tarkastus- ja täytäntöönpanokustannuksiin

Jäsenvaltiot voivat edellyttää, että niiden lipun alla purjehtivien kokonaispituudeltaan vähintään 12 metrin pituisten kalastusalusten kalastuslisenssin haltijat

  toimijat
  osallistuvat suhteellisella osuudella unionin kalastuksenvalvontajärjestelmän täytäntöönpanon kustannuksiin

  ja tiedonkeruun toimintakustannuksiin
  . [tark. 196]

XI OSA

RAHOITUSVÄLINEET

49 artikla

Tavoitteet

Unionin rahoitustukea voidaan myöntää 2 ja 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden

  ekologiseen, taloudelliseen ja sosiaaliseen kestävyyteen liittyvien pitkän aikavälin tavoitteiden
  saavuttamiseen tähtäävää toimintaa varten.
  Unionin rahoitustukea ei myönnetä sellaisen toiminnan tukemiseen, joka heikentää meren elollisten luonnonvarojen, luonnon monimuotoisuuden, elinympäristöjen ja ekosysteemien kestävyyttä ja säilyttämistä. [tark. 197]

50 artikla

Jäsenvaltioille myönnettävän rahoitustuen edellytykset

1.   Unionin jäsenvaltioille myöntämän rahoitustuen

  myöntämä rahoitustuki on avointa, ja sen
  ehtona on, että jäsenvaltiot noudattavat yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä
  ja 12 artiklassa mainittuja ympäristödirektiivejä sekä ennalta varautumisen periaatetta
  .

2.   Jos jäsenvaltiot eivät noudata yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä
  ja 1 kohdassa tarkoitettuja säädöksiä sekä ennalta varautumisen periaatetta
  ,
  välittömänä
  seurauksena voi olla

  on
  yhteisen kalastuspolitiikan mukaisen unionin rahoitustuen maksujen keskeyttäminen tai lykkääminen tai rahoitusoikaisujen tekeminen tukeen. Kyseisten toimenpiteiden on oltava oikeasuhtaisia sääntöjen noudattamatta jättämisen luonteeseen, laajuuteen, kestoon ja toistuvuuteen nähden.
  On otettava käyttöön menetelmä, johon sisältyvät kaikille jäsenvaltioille yhteiset tavoitteet, indikaattorit sekä yhdenmukaiset ja avoimet mittaukset. [tark. 302]

51 artikla

Toimijoille myönnettävän rahoitustuen edellytykset

1.   Unionin toimijoille myöntämän rahoitustuen ehtona on, että toimijat noudattavat yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä
  sekä jäsenvaltioiden säädöksiä, joilla 12 artiklassa mainitut ympäristödirektiivit sisällytetään kansalliseen lainsäädäntöön
  .
  Rahoitustukea ei myönnetä sellaisen toiminnan tukemiseen, joka heikentää meren elollisten luonnonvarojen, luonnon monimuotoisuuden, elinympäristöjen ja ekosysteemien kestävyyttä ja säilyttämistä.

2.   Jos toimijat rikkovat vakavalla tavalla yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä
  ja 1 kohdassa tarkoitettua kansallista lainsäädäntöä
  , niiltä evätään väliaikaisesti tai pysyvästi mahdollisuus unionin rahoitustukeen ja/tai rahoitustukea vähennetään. Kyseisten
  jäsenvaltion toteuttamien
  toimenpiteiden on oltava
  varoittavia, tehokkaita ja
  oikeasuhtaisia vakavien rikkomusten

  sääntöjen noudattamatta jättämisen
  luonteeseen, laajuuteen, kestoon ja toistuvuuteen nähden.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että unionin rahoitustukea myönnetään vain siinä tapauksessa, ettei asianomaiselle toimijalle ole määrätty seuraamuksia vakavista rikkomuksista

  asianomainen toimija ole syyllistynyt vakaviin rikkomuksiin
  unionin rahoitustuen soveltamispäivää edeltävän

  edeltävien vähintään kolmen
  vuoden aikana. [tark. 199]

XII OSA

NEUVOA-ANTAVAT TOIMIKUNNAT

52 artikla

Neuvoa-antavat toimikunnat

1.   Kutakin liitteessä III ilmoitettua toimivalta-aluetta

  maantieteellistä aluetta tai toimivalta-alaa
  varten perustetaan neuvoa-antava toimikunta edistämään
  54 artiklan 1 kohdan mukaisesti
  kaikkien sidosryhmien tasapainoista edustusta sekä 2 ja 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista.

1 a.
     
  Perustetaan erityisesti seuraavat neuvoa-antavat toimikunnat liitteen III mukaisesti:

| a) | syrjäisimmille alueille tarkoitettu neuvoa-antava toimikunta, joka jakautuu kolmeen osaan merialueiden mukaisesti: Länsi-Atlantti, Itä-Atlantti ja Intian valtameri |
| --- | --- |

a)

syrjäisimmille alueille tarkoitettu neuvoa-antava toimikunta, joka jakautuu kolmeen osaan merialueiden mukaisesti: Länsi-Atlantti, Itä-Atlantti ja Intian valtameri

| b) | vesiviljelyalan ja sisävesikalastuksen neuvoa-antava toimikunta |
| --- | --- |

b)

vesiviljelyalan ja sisävesikalastuksen neuvoa-antava toimikunta

| c) | neuvoa-antava markkinatoimikunta |
| --- | --- |

c)

neuvoa-antava markkinatoimikunta

| d) | Mustanmeren neuvoa-antava toimikunta. |
| --- | --- |

d)

Mustanmeren neuvoa-antava toimikunta.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa neuvoa-antavien toimikuntien toimivalta-alueiden muuttamista, uusien toimivalta-alueiden muodostamista tai uusien neuvoa-antavien toimikuntien perustamista koskevista liitteen muutoksista delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti.

3.   Kukin neuvoa-antava toimikunta laatii oman työjärjestyksensä. [tark. 200]

53 artikla

Neuvoa-antavien toimikuntien tehtävät

-1.
     
  Ennen kuin komissio saattaa loppuun sisäiset menettelynsä, jotka johtavat joko Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan nojalla tavanomaista lainsäädäntömenettelyä noudattaen annettavaan lainsäädäntöehdotukseen, kuten monivuotisten suunnitelmien tai teknisten toimenpidekehysten esittämiseen, tai 55 artiklan mukaisten delegoitujen säädösten hyväksymiseen, komissio kuulee asianomaisia neuvoa-antavia toimikuntia. Tämä kuuleminen ei rajoita ICESin tai muiden asianomaisten tieteellisten elinten kuulemista.

1.   Neuvoa-antavat toimikunnat voivat

| a) | antaa komissiolle tai

  ja
  asianomaiselle jäsenvaltiolle suosituksia tai esittää niille ehdotuksia kalastuksenhoitoon ja vesiviljelyyn liittyvistä kysymyksistä
  ja kalavarojen ja vesiviljelyn säilyttämistä koskevista näkökohdista ja sosioekonomisista kysymyksistä
  ; |
| --- | --- |

a)

antaa komissiolle tai

  ja
  asianomaiselle jäsenvaltiolle suosituksia tai esittää niille ehdotuksia kalastuksenhoitoon ja vesiviljelyyn liittyvistä kysymyksistä
  ja kalavarojen ja vesiviljelyn säilyttämistä koskevista näkökohdista ja sosioekonomisista kysymyksistä
  ;

| b) | ilmoittaa komissiolle ja jäsenvaltioille omalla toimivalta-alueellaan

  maantieteellisellä alueellaan tai toimivalta-alallaan
  ilmenevistä kalastuksenhoitoon ja
  tarvittaessa
  vesiviljelyyn liittyvistä ongelmista
  sekä kalavarojen ja vesiviljelyn säilyttämistä koskevista näkökohdista ja sosioekonomisista kysymyksistä ja ehdottaa ratkaisuja näihin ongelmiin
  ; |
| --- | --- |

b)

ilmoittaa komissiolle ja jäsenvaltioille omalla toimivalta-alueellaan

  maantieteellisellä alueellaan tai toimivalta-alallaan
  ilmenevistä kalastuksenhoitoon ja
  tarvittaessa
  vesiviljelyyn liittyvistä ongelmista
  sekä kalavarojen ja vesiviljelyn säilyttämistä koskevista näkökohdista ja sosioekonomisista kysymyksistä ja ehdottaa ratkaisuja näihin ongelmiin
  ;

| c) | osallistua tiiviissä yhteistyössä tutkijoiden kanssa kalavarojen säilyttämistoimenpiteiden kehittelyssä tarvittavien tietojen keräämiseen, esittämiseen ja analysointiin; |
| --- | --- |

c)

osallistua tiiviissä yhteistyössä tutkijoiden kanssa kalavarojen säilyttämistoimenpiteiden kehittelyssä tarvittavien tietojen keräämiseen, esittämiseen ja analysointiin;

| c a) | antaa lausuntoja 17 artiklan 2 b kohdassa tarkoitetuista alustavista säilyttämistoimenpiteistä ja 21 artiklan 1 b kohdassa tarkoitetuista teknisistä toimenpiteistä ja välittää ne komissiolle ja niille jäsenvaltioille, joihin kyseiset kalavarat tai kyseinen alue suoraan liittyvät. |
| --- | --- |

c a)

antaa lausuntoja 17 artiklan 2 b kohdassa tarkoitetuista alustavista säilyttämistoimenpiteistä ja 21 artiklan 1 b kohdassa tarkoitetuista teknisistä toimenpiteistä ja välittää ne komissiolle ja niille jäsenvaltioille, joihin kyseiset kalavarat tai kyseinen alue suoraan liittyvät.

2.   Komission ja tarvittaessa asianomaisen jäsenvaltion on vastattava kohtuullisen ajan kuluessa 1 kohdan

  otettava asianmukaisesti huomioon neuvoa-antavilta toimikunnilta - 1 tai 1 kohdan
  nojalla saamiinsa suosituksiin, ehdotuksiin ja tietoihin

  saadut lausunnot, suositukset, ehdotukset ja mahdolliset tiedot ja vastattava näihin esityksiin viimeistään 30 työpäivän kuluessa ja joka tapauksessa ennen kuin mitään toimenpiteitä hyväksytään
  .
  Jos lopulliset toimenpiteet poikkeavat neuvoantavilta toimikunnilta - 1 ja 1 kohdan nojalla saaduista lausunnoista, suosituksista ja ehdotuksista, komission tai kyseisen jäsenvaltion on esitettävä yksityiskohtaiset syyt poikkeamiselle
  . [tark. 201]

54 artikla

Neuvoa-antavien toimikuntien kokoonpano, toiminta ja rahoitus

1.   Neuvoa-antavat toimikunnat muodostuvat

| a) | kalastusalan toimijoita
  ja tarvittaessa vesiviljelyalan toimijoita
  edustavista järjestöistä; ja |
| --- | --- |

a)

kalastusalan toimijoita
  ja tarvittaessa vesiviljelyalan toimijoita
  edustavista järjestöistä; ja

| b) | muista yhteisen kalastuspolitiikan alan eturyhmistä
  , kuten ympäristöjärjestöistä ja kuluttajaryhmistä
  . |
| --- | --- |

b)

muista yhteisen kalastuspolitiikan alan eturyhmistä
  , kuten ympäristöjärjestöistä ja kuluttajaryhmistä
  .

Edellä olevan a alakohdan osalta työnantajien, itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien kalastajien ja työntekijöiden sekä erilaisten kalastusammattien on oltava asianmukaisesti edustettuina.

Kansallisten ja alueellisten viranomaisten edustajat, joilla on kalatalouteen liittyviä intressejä asianomaisella alueella, ja komissiota neuvovat jäsenvaltioiden tutkimus- ja kalantutkimuslaitosten sekä kansainvälisten tutkimuslaitosten tutkijat saavat osallistua tarkkailijoina.

1 a.
     
  Euroopan parlamentin ja komission edustajat voivat osallistua tarkkailijoina neuvoa-antavan toimikunnan kokouksiin. Kun neuvotellaan kysymyksistä, jotka vaikuttavat sellaisten kolmansien maiden kalatalousalan ja muiden eturyhmien edustajiin, myös alueellisten kalastusjärjestöjen edustajiin, joilla on kalastusintressejä sellaisella alueella tai sellaisessa kalastuksessa, joka kuuluu neuvoa-antavan toimikunnan piiriin, kyseisten tahojen edustajia voidaan kutsua osallistumaan tarkkailijoina näiden neuvoa-antavien toimikuntien kokouksiin.

2.   Kukin neuvoa-antava toimikunta muodostuu yleiskokouksesta ja toimeenpanevasta komiteasta, ja se hyväksyy toimenpiteet, joita tarvitaan komitean järjestäytymistä varten sekä avoimuuden ja kaikkien ilmaistujen näkökantojen kunnioittamisen takaamiseksi.

3.   Neuvoa-antavat toimikunnat voivat hakea unionin rahoitustukea Euroopan yleistä etua tavoittelevana organisaationa.

4.   Siirretään komissiolle valta antaa neuvoa-antavien toimikuntien kokoonpanon osalta delegoituja säädöksiä 55 artiklan mukaisesti.
  Näillä delegoiduilla säädöksillä ei rajoiteta 1 ja 1 a kohdan soveltamista
  . [tark. 202]

XIII OSA

MENETTELYSÄÄNNÖKSET

55 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään 12 artiklan 2 kohdassa

  13 artiklan 1 kohdassa
  , 15 artiklan 6 kohdassa, 20 artiklan 1 ja 2

  2 b
  kohdassa, 24 artiklan 1 ja 2

  2 b
  kohdassa, 35 artiklan 3 kohdassa, 36 artiklan 4 kohdassa, 37 artiklan 6 kohdassa, 47 artiklan 2 kohdassa 52 artiklan 2 kohdassa ja 54 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu toimivalta määräämättömäksi ajaksi 1 päivästä tammikuuta 2013 lukien.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 12 artiklan 2 kohdassa,

  13 artiklan 1 kohdassa,
  15 artiklan 6 kohdassa, 20 artiklan 1 ja 2

  2 b
  kohdassa, 24 artiklan 1 ja 2

  2 b
  kohdassa, 35 artiklan 3 kohdassa, 36 artiklan 4 kohdassa, 37 artiklan 6 kohdassa, 47 artiklan 2 kohdassa52 artiklan 2 kohdassa ja 54 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun toimivallan siirron.
  Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa
  päätöksessä mainittu säädösvallan siirto lopetetaan peruuttamispäätöksellä. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Edellä olevien 12 artiklan 3 kohdan, 15 artiklan 4 kohdan,

  13 artiklan 1 kohdan, 15 artiklan 6 kohdan,
  20 artiklan 1 ja 2

  2 b
  kohdan, 24 artiklan 1 ja 2

  2 b
  kohdan, 35 artiklan 3 kohdan, 36 artiklan 4 kohdan, 37 artiklan 7 kohdan,

  37 artiklan 6 kohdan,
  47 artiklan 2 kohdan, 52 artiklan 2 kohdan ja 54 artiklan 4 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös voi tulla

  tulee
  voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei vastusta sitä

  ole
  kahden kuukauden kuluessa siitä, kun
  asianomainen
  säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  , ilmaissut vastustavansa sitä
  tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen tämän

  mainitun
  määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, etteivät

  että
  ne
  eivät
  vastusta sitä

  säädöstä
  . Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. [tark. 203]

55 a artikla

Kiireellinen menettely

1.
     
  Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan 2 kohdan mukaisesti kuuden kuukauden ajan. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voivat 55 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.

  [tark. 204]

56 artikla

Täytäntöönpano

1.
     Yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen täytäntöönpanossa komissiota avustaa kalastus- ja vesiviljelyalan komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.
     Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

3.
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 8 artiklaa yhdessä sen 5 artiklan kanssa.

  [tark. 205]

XIV OSA

LOPPUSÄÄNNÖKSET

57 artikla

Kumoamiset

1.   Kumotaan asetus (EY) N:o 2371/2002.

Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen.

2.   Kumotaan päätös 2004/585/EY 51 artiklan 4 kohdan ja 52 artiklan 4 kohdan

  54 artiklan 4 kohdan
  nojalla hyväksyttyjen sääntöjen voimaantulosta alkaen. [tark. 206]

3.   Poistetaan asetuksen (EY) N:o 1954/2003 5 artikla.

4.   Kumotaan asetus (EY) N:o 199/2008.
  [tark. 207]

5.   Kumotaan asetus (EY) N:o 639/2004.

57 a artikla

Asetuksen (EY) N:o 768/2005 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 768/2005 seuraavasti:

Lisätään 16 artiklaan kohta seuraavasti:

”3.
     
  Euroopan kalastuksenvalvontaviraston on toimittava operatiivisena elimenä, jonka tehtävänä on sähköisessä muodossa olevien tietojen vaihtaminen ja merivalvonnan valmiuksien kehittäminen.”

[tark. 273]

[tark. 273]

58 artikla

58 artikla

Siirtymätoimenpiteet

Siirtymätoimenpiteet

Sen estämättä, mitä 57 artiklan 4 kohdassa säädetään, asetusta (EY) N:o 199/2008 sovelletaan edelleen kansallisiin ohjelmiin, jotka koskevat tietojen keruuta ja hallintaa vuosien 2011–2013 osalta.
  [tark. 208]

Sen estämättä, mitä 57 artiklan 4 kohdassa säädetään, asetusta (EY) N:o 199/2008 sovelletaan edelleen kansallisiin ohjelmiin, jotka koskevat tietojen keruuta ja hallintaa vuosien 2011–2013 osalta.

[tark. 208]

58 a artikla

58 a artikla

Uudelleentarkastelu

Uudelleentarkastelu

1.
     
  Komission on viiden vuoden välein tarkasteltava uudestaan 1-5 artiklan säännöksiä ja esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan nojalla tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen ehdotuksia kalastuksenhoidon edistämiseksi ja parhaiden käytänteiden sisällyttämiseksi siihen.

1.

Komission on viiden vuoden välein tarkasteltava uudestaan 1-5 artiklan säännöksiä ja esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan nojalla tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen ehdotuksia kalastuksenhoidon edistämiseksi ja parhaiden käytänteiden sisällyttämiseksi siihen.

2.
     
  Komissio raportoi Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteisen kalastuspolitiikan toiminnasta vuoden 2022 loppuun mennessä.

  [tark. 209]

2.

Komissio raportoi Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteisen kalastuspolitiikan toiminnasta vuoden 2022 loppuun mennessä.

[tark. 209]

58 b artikla

58 b artikla

Vuosittainen kertomus

Vuosittainen kertomus

Komissio julkaisee vuosittaisen kertomuksen, jossa se tiedottaa yleisölle unionin kalastusalan tilanteesta, myös kalakantojen biomassatasoista, hyödyntämisintensiteetistä ja tutkimustiedon saatavuudesta. [tark. 210]

Komissio julkaisee vuosittaisen kertomuksen, jossa se tiedottaa yleisölle unionin kalastusalan tilanteesta, myös kalakantojen biomassatasoista, hyödyntämisintensiteetistä ja tutkimustiedon saatavuudesta.

59 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2013.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 181, 21.6.2012, s. 183.

1

(2)  EUVL C 225, 27.7.2012, s. 20.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 6. helmikuuta 2013.

3

(4)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

4

(5)  EYVL L 179, 23.6.1998, s. 1.

5

(6)  EYVL L 189, 3.7.1998, s. 14.

6

(7)  EYVL L 177, 16.7.1996, s. 24.

7

(8)  COP Decision X/2.

8

(9)  EU CO 7/10, 26. maaliskuuta 2010.

9

(10)  COM(2011)0244.

10

(11)  EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19.

11

(12)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle –

  Euroopan unionin yhdennetty meripolitiikka

  , KOM(2007) 575 lopullinen.

12

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle –

Euroopan unionin yhdennetty meripolitiikka

, KOM(2007) 575 lopullinen.

(13)  EYVL C 105, 7.5.1981, s. 1.

13

(14)  EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7.

14

(15)  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

15

(16)  COM(2009)0162.

16

(17)  COM(2010)2020.

17

(18)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

18

(19)  EUVL L 256, 3.8.2004, s. 17.

19

(20)  
  EUVL L 60, 5.3.2008, s. 1.

20

EUVL L 60, 5.3.2008, s. 1.

(21)  

  EUVL L 124, 17.5.2005, s. 1.

21

EUVL L 124, 17.5.2005, s. 1.

(22)  
  EUVL L 409, 30.12.2006, s. 11.

22

EUVL L 409, 30.12.2006, s. 11.

(23)  EYVL L 274, 25.9.1986, s. 1.

23

(24)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

24

(25)  EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1.

25

(26)  

  EUVL L 289, 7.11.2003, s. 1.

26

EUVL L 289, 7.11.2003, s. 1.

(*)  
  Neljä vuotta tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

*

Neljä vuotta tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

(27)  EUVL L ...

27

(**)  Tämän asetuksen numero, päivämäärä ja nimi (2011/0194(COD)).

**

(28)  

  EUVL L 232, 2.9.2010, s. 14.

28

EUVL L 232, 2.9.2010, s. 14.

(29)  
  EUVL L ...

29

EUVL L ...

(***)  
  Tämän asetuksen numero, päivämäärä ja nimi (2011/0380(COD)).

***

Tämän asetuksen numero, päivämäärä ja nimi (2011/0380(COD)).

(30)  

  EUVL L 108, 25.4.2007, s. 1.

30

EUVL L 108, 25.4.2007, s. 1.

(31)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/4/EY, annettu 28 päivänä tammikuuta 2003, ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta (EUVL L 41, 14.2.2003, s. 26).

31

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/4/EY, annettu 28 päivänä tammikuuta 2003, ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta (EUVL L 41, 14.2.2003, s. 26).

(32)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EUVL L 145, 31.5.2001, s. 43).

32

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EUVL L 145, 31.5.2001, s. 43).

(33)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1367/2006, annettu 6 päivänä syyskuuta 2006, tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin (EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13).

33

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1367/2006, annettu 6 päivänä syyskuuta 2006, tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin (EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13).

(****)  
  Tämän asetuksen voimaantulovuoden jälkeinen vuosi.

****

Tämän asetuksen voimaantulovuoden jälkeinen vuosi.

(34)  

  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.

34

EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.

(*****)  
  Tämän asetuksen numero (2011/0194(COD)).

*****

Tämän asetuksen numero (2011/0194(COD)).

(******)  Tämän asetuksen numero (2011/0194(COD)).

******

LIITE I

6 ARTIKLAN 2 KOHDAN MUKAINEN RANNIKKOVESILLE PÄÄSY

1.   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN RANNIKKOVEDET

A.   RANSKA

| Maantieteellinen alue | Lajit | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| 1. | Berwick-upon-Tweedistä itään
  Coquet Islandista itään |

Maantieteellinen alue

Lajit

Laajuus tai erityispiirteet

Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Berwick-upon-Tweedistä itään

Coquet Islandista itään

silli

rajoittamaton

| 2. | Flamborough Headistä itään
  Spurn Headistä itään |
| --- | --- |

2.

Flamborough Headistä itään

Spurn Headistä itään

silli

rajoittamaton

| 3. | Lowestoftista itään
  Lyme Regisistä etelään |
| --- | --- |

3.

Lowestoftista itään

Lyme Regisistä etelään

kaikki lajit

rajoittamaton

| 4. | Lyme Regisistä etelään
  Eddystonesta etelään |
| --- | --- |

4.

Lyme Regisistä etelään

Eddystonesta etelään

pohjakalat

rajoittamaton

| 5. | Eddystonesta etelään
  Longshipsistä lounaaseen |
| --- | --- |

5.

Eddystonesta etelään

Longshipsistä lounaaseen

pohjakalat

rajoittamaton

kampasimpukat

rajoittamaton

hummerit

rajoittamaton

langusti

rajoittamaton

| 6. | Longshipsistä lounaaseen
  Hartland Pointista luoteeseen |
| --- | --- |

6.

Longshipsistä lounaaseen

Hartland Pointista luoteeseen

pohjakalat

rajoittamaton

langusti

rajoittamaton

hummerit

rajoittamaton

| 7. | Hartland Pointista Lundy Islandista pohjoiseen vedettyyn viivaan |
| --- | --- |

7.

Hartland Pointista Lundy Islandista pohjoiseen vedettyyn viivaan

pohjakalat

rajoittamaton

| 8. | Lundy Islandista suoraan länteen vedetystä viivasta Cardigan Harbouriin |
| --- | --- |

8.

Lundy Islandista suoraan länteen vedetystä viivasta Cardigan Harbouriin

kaikki lajit

rajoittamaton

| 9. | Point Lynasista pohjoiseen
  Morecamben majakkalaivasta itään |
| --- | --- |

9.

Point Lynasista pohjoiseen

Morecamben majakkalaivasta itään

kaikki lajit

rajoittamaton

| 10. | County Down |
| --- | --- |

10.

County Down

pohjakalat

rajoittamaton

| 11. | New Islandista koilliseen
  Sanda Islandista lounaaseen |
| --- | --- |

11.

New Islandista koilliseen

Sanda Islandista lounaaseen

kaikki lajit

rajoittamaton

| 12. | Port Stewartista pohjoiseen
  Barra Headistä länteen |
| --- | --- |

12.

Port Stewartista pohjoiseen

Barra Headistä länteen

kaikki lajit

rajoittamaton

| 13. | 57o40' pohjoista leveyttä
  Butt of Lewisista länteen |
| --- | --- |

13.

57o40' pohjoista leveyttä

Butt of Lewisista länteen

kaikki lajit

paitsi äyriäiset ja nilviäiset

rajoittamaton

| 14. | St Kilda, Flannan Islands |
| --- | --- |

14.

St Kilda, Flannan Islands

kaikki lajit

rajoittamaton

| 15. | Butt of Lewisin majakan ja pisteen 59o30′ N –– 5o45′ W välisestä viivasta länteen |
| --- | --- |

15.

Butt of Lewisin majakan ja pisteen 59o30′ N –– 5o45′ W välisestä viivasta länteen

kaikki lajit

rajoittamaton

B.   IRLANTI

| Maantieteellinen alue | Lajit | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| 1. | Point Lynasista pohjoiseen
  Mull of Gallowaysta etelään |

Maantieteellinen alue

Lajit

Laajuus tai erityispiirteet

Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Point Lynasista pohjoiseen

Mull of Gallowaysta etelään

pohjakalat

rajoittamaton

keisarihummeri

rajoittamaton

| 2. | Mull of Oasta länteen
  Barra Headistä länteen |
| --- | --- |

2.

Mull of Oasta länteen

Barra Headistä länteen

pohjakalat

rajoittamaton

keisarihummeri

rajoittamaton

C.   SAKSA

| Maantieteellinen alue | Lajit | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| 1. | Shetlandista ja Fair Islesta itään seuraavien linjojen välissä: Sumburgh Headin majakasta suoraan kaakkoon, Skroon majakasta suoraan koilliseen ja Skadanin majakasta suoraan lounaaseen |

Maantieteellinen alue

Lajit

Laajuus tai erityispiirteet

Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Shetlandista ja Fair Islesta itään seuraavien linjojen välissä: Sumburgh Headin majakasta suoraan kaakkoon, Skroon majakasta suoraan koilliseen ja Skadanin majakasta suoraan lounaaseen

silli

rajoittamaton

| 2. | Berwick-upon-Tweedistä itään, Whitby High'n majakasta itään |
| --- | --- |

2.

Berwick-upon-Tweedistä itään, Whitby High'n majakasta itään

silli

rajoittamaton

| 2. | North Forelandin majakasta itään, Dungenessin uudesta majakasta etelään |
| --- | --- |

2.

North Forelandin majakasta itään, Dungenessin uudesta majakasta etelään

silli

rajoittamaton

| 4. | St Kildaa ympäröivä alue |
| --- | --- |

4.

St Kildaa ympäröivä alue

silli

rajoittamaton

makrilli

rajoittamaton

| 5. | Butt of Lewisin majakasta länteen Butt of Lewisin majakan ja pisteen 59o30′ N – 5o45′ W väliseen viivaan |
| --- | --- |

5.

Butt of Lewisin majakasta länteen Butt of Lewisin majakan ja pisteen 59o30′ N – 5o45′ W väliseen viivaan

silli

rajoittamaton

| 6. | North Ronaa ja Suliskeria (Sulasgeir) ympäröivä alue |
| --- | --- |

6.

North Ronaa ja Suliskeria (Sulasgeir) ympäröivä alue

silli

rajoittamaton

D.   ALANKOMAAT

| Maantieteellinen alue | Lajit | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| 1. | Shetlandista ja Fair Islesta itään seuraavien linjojen välissä: Sumburgh Headin majakasta suoraan kaakkoon, Skroon majakasta suoraan koilliseen ja Skadanin majakasta suoraan lounaaseen |

Maantieteellinen alue

Lajit

Laajuus tai erityispiirteet

Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Shetlandista ja Fair Islesta itään seuraavien linjojen välissä: Sumburgh Headin majakasta suoraan kaakkoon, Skroon majakasta suoraan koilliseen ja Skadanin majakasta suoraan lounaaseen

silli

rajoittamaton

| 2. | Berwick-upon-Tweedistä itään, Flamborough Headistä itään |
| --- | --- |

2.

Berwick-upon-Tweedistä itään, Flamborough Headistä itään

silli

rajoittamaton

| 3. | North Forelandistä itään, Dungenessin uudesta majakasta etelään |
| --- | --- |

3.

North Forelandistä itään, Dungenessin uudesta majakasta etelään

silli

rajoittamaton

E.   BELGIA

| Maantieteellinen alue | Lajit | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| 1. | Berwick-upon-Tweedistä itään
  Coquet Islandista itään |

Maantieteellinen alue

Lajit

Laajuus tai erityispiirteet

Yhdistyneen kuningaskunnan rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Berwick-upon-Tweedistä itään

Coquet Islandista itään

silli

rajoittamaton

| 2. | Cromerista pohjoiseen
  North Forelandistä itään |
| --- | --- |

2.

Cromerista pohjoiseen

North Forelandistä itään

pohjakalat

rajoittamaton

| 3. | North Forelandistä itään
  Dungenessin uudesta majakasta etelään |
| --- | --- |

3.

North Forelandistä itään

Dungenessin uudesta majakasta etelään

pohjakalat

rajoittamaton

silli

rajoittamaton

| 4. | Dungenessin uudesta majakasta etelään, Selsey Billistä etelään |
| --- | --- |

4.

Dungenessin uudesta majakasta etelään, Selsey Billistä etelään

pohjakalat

rajoittamaton

| 5. | Straight Pointista kaakkoon, South Bishopista luoteeseen |
| --- | --- |

5.

Straight Pointista kaakkoon, South Bishopista luoteeseen

pohjakalat

rajoittamaton

2.   IRLANNIN RANNIKKOVEDET

A.   RANSKA

| Maantieteellinen alue | Lajit | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| 1. | Erris Headistä luoteeseen
  Sybil Pointista länteen |

Maantieteellinen alue

Lajit

Laajuus tai erityispiirteet

Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Erris Headistä luoteeseen

Sybil Pointista länteen

pohjakalat

rajoittamaton

keisarihummeri

rajoittamaton

| 2. | Mizen Headistä etelään
  Stagsistä etelään |
| --- | --- |

2.

Mizen Headistä etelään

Stagsistä etelään

pohjakalat

rajoittamaton

keisarihummeri

rajoittamaton

makrilli

rajoittamaton

| 3. | Stagsistä etelään
  Corkista etelään |
| --- | --- |

3.

Stagsistä etelään

Corkista etelään

pohjakalat

rajoittamaton

keisarihummeri

rajoittamaton

makrilli

rajoittamaton

silli

rajoittamaton

| 4. | Corkista etelään Carnsore Pointista etelään |
| --- | --- |

4.

Corkista etelään Carnsore Pointista etelään

kaikki lajit

rajoittamaton

| 5. | Carnsore Pointista etelään Haulbowlinesta kaakkoon |
| --- | --- |

5.

Carnsore Pointista etelään Haulbowlinesta kaakkoon

kaikki lajit

paitsi äyriäiset ja nilviäiset

rajoittamaton

B.   YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

| Maantieteellinen alue | Lajit | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| 1. | Mine Headistä etelään
  Hook Point |

Maantieteellinen alue

Lajit

Laajuus tai erityispiirteet

Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Mine Headistä etelään

Hook Point

pohjakalat

rajoittamaton

silli

rajoittamaton

makrilli

rajoittamaton

| 2. | Hook Point
  Carlingford Lough |
| --- | --- |

2.

Hook Point

Carlingford Lough

pohjakalat

rajoittamaton

silli

rajoittamaton

makrilli

rajoittamaton

keisarihummeri

rajoittamaton

kampasimpu-kat

rajoittamaton

C.   ALANKOMAAT

| Maantieteellinen alue | Lajit | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| 1. | Stagsistä etelään
  Carnsore Pointista etelään |

Maantieteellinen alue

Lajit

Laajuus tai erityispiirteet

Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Stagsistä etelään

Carnsore Pointista etelään

silli

rajoittamaton

makrilli

rajoittamaton

D.   SAKSA

| Maantieteellinen alue | Lajit | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| 1. | Old Head of Kinsalestä etelään
  Carnsore Pointista etelään |

Maantieteellinen alue

Lajit

Laajuus tai erityispiirteet

Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Old Head of Kinsalestä etelään

Carnsore Pointista etelään

silli

rajoittamaton

| 2. | Corkista etelään
  Carnsore Pointista etelään |
| --- | --- |

2.

Corkista etelään

Carnsore Pointista etelään

makrilli

rajoittamaton

E.   BELGIA

| Maantieteellinen alue | Lajit | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- |
| Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| 1. | Corkista etelään
  Carnsore Pointista etelään |

Maantieteellinen alue

Lajit

Laajuus tai erityispiirteet

Irlannin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

1.

Corkista etelään

Carnsore Pointista etelään

pohjakalat

rajoittamaton

| 2. | Wicklow Headistä itään
  Carlingford Lough'sta kaakkoon |
| --- | --- |

2.

Wicklow Headistä itään

Carlingford Lough'sta kaakkoon

pohjakalat

rajoittamaton

3.   BELGIAN RANNIKKOVEDET

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Lajit | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 3–12 meripeninkulmaa | Alankomaat | kaikki lajit | rajoittamaton |
| Ranska | silli | rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Lajit

Laajuus tai erityispiirteet

3–12 meripeninkulmaa

Alankomaat

kaikki lajit

rajoittamaton

Ranska

silli

rajoittamaton

4.   TANSKAN RANNIKKOVEDET

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Lajit | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Pohjanmeren rannikko (Tanskan ja Saksan rajalta Hanstholmiin)
  (6–12 meripeninkulmaa) | Saksa | kampelakalat | rajoittamaton |
| katkaravut | rajoittamaton |
| Tanskan ja Saksan rajalta Blåvands Hukiin | Alankomaat | kampelakalat | rajoittamaton |
| turskakalat | rajoittamaton |
| Blåvands Hukista Bovbjergiin | Belgia | turska | rajoittamaton vain kesä- ja heinäkuussa |
| kolja | rajoittamaton vain kesä- ja heinäkuussa |
| Saksa | kampelakalat | rajoittamaton |
| Alankomaat | punakampela | rajoittamaton |
| meriantura | rajoittamaton |
| Thyborønista Hanstholmiin | Belgia | valkoturska | rajoittamaton vain kesä- ja heinäkuussa |
| punakampela | rajoittamaton vain kesä- ja heinäkuussa |
| Saksa | kampelakalat | rajoittamaton |
| kilohaili | rajoittamaton |
| turska | rajoittamaton |
| seiti | rajoittamaton |
| kolja | rajoittamaton |
| makrilli | rajoittamaton |
| silli | rajoittamaton |
| valkoturska | rajoittamaton |
| Alankomaat | turska | rajoittamaton |
| punakampela | rajoittamaton |
| meriantura | rajoittamaton |
| Skagerrak
  (Hanstholmista Skageniin)
  (4–12 meripeninkulmaa) | Belgia | punakampela | rajoittamaton vain kesä- ja heinäkuussa |
| Saksa | kampelakalat | rajoittamaton |
| kilohaili | rajoittamaton |
| turska | rajoittamaton |
| seiti | rajoittamaton |
| kolja | rajoittamaton |
| makrilli | rajoittamaton |
| silli | rajoittamaton |
| valkoturska | rajoittamaton |
| Alankomaat | turska | rajoittamaton |
| punakampela | rajoittamaton |
| meriantura | rajoittamaton |
| Kattegat
  (3–12 meripeninkulmaa) | Saksa | turska | rajoittamaton |
| kampelakalat | rajoittamaton |
| keisarihummeri | rajoittamaton |
| silli | rajoittamaton |
| Zeelandista pohjoiseen Forsnæsin majakan kautta kulkevalle leveyspiirille | Saksa | kilohaili | rajoittamaton |
| Itämeri
  (Beltit, Juutinrauma ja Bornholm mukaan luettuina) 3–12 meripeninkulmaa | Saksa | kampelakalat | rajoittamaton |
| turska | rajoittamaton |
| silli | rajoittamaton |
| kilohaili | rajoittamaton |
| ankerias | rajoittamaton |
| lohi | rajoittamaton |
| valkoturska | rajoittamaton |
| makrilli | rajoittamaton |
| Skagerrak
  (4–12 meripeninkulmaa) | Ruotsi | kaikki lajit | rajoittamaton |
| Kattegat
  (3 (*)–12 meripeninkulmaa) | Ruotsi | kaikki lajit | rajoittamaton |
| Itämeri
  (3–12 meripeninkulmaa) | Ruotsi | kaikki lajit | rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Lajit

Laajuus tai erityispiirteet

Pohjanmeren rannikko (Tanskan ja Saksan rajalta Hanstholmiin)

(6–12 meripeninkulmaa)

Saksa

kampelakalat

rajoittamaton

katkaravut

rajoittamaton

Tanskan ja Saksan rajalta Blåvands Hukiin

Alankomaat

kampelakalat

rajoittamaton

turskakalat

rajoittamaton

Blåvands Hukista Bovbjergiin

Belgia

turska

rajoittamaton vain kesä- ja heinäkuussa

kolja

rajoittamaton vain kesä- ja heinäkuussa

Saksa

kampelakalat

rajoittamaton

Alankomaat

punakampela

rajoittamaton

meriantura

rajoittamaton

Thyborønista Hanstholmiin

Belgia

valkoturska

rajoittamaton vain kesä- ja heinäkuussa

punakampela

rajoittamaton vain kesä- ja heinäkuussa

Saksa

kampelakalat

rajoittamaton

kilohaili

rajoittamaton

turska

rajoittamaton

seiti

rajoittamaton

kolja

rajoittamaton

makrilli

rajoittamaton

silli

rajoittamaton

valkoturska

rajoittamaton

Alankomaat

turska

rajoittamaton

punakampela

rajoittamaton

meriantura

rajoittamaton

Skagerrak

(Hanstholmista Skageniin)

(4–12 meripeninkulmaa)

Belgia

punakampela

rajoittamaton vain kesä- ja heinäkuussa

Saksa

kampelakalat

rajoittamaton

kilohaili

rajoittamaton

turska

rajoittamaton

seiti

rajoittamaton

kolja

rajoittamaton

makrilli

rajoittamaton

silli

rajoittamaton

valkoturska

rajoittamaton

Alankomaat

turska

rajoittamaton

punakampela

rajoittamaton

meriantura

rajoittamaton

Kattegat

(3–12 meripeninkulmaa)

Saksa

turska

rajoittamaton

kampelakalat

rajoittamaton

keisarihummeri

rajoittamaton

silli

rajoittamaton

Zeelandista pohjoiseen Forsnæsin majakan kautta kulkevalle leveyspiirille

Saksa

kilohaili

rajoittamaton

Itämeri

(Beltit, Juutinrauma ja Bornholm mukaan luettuina) 3–12 meripeninkulmaa

Saksa

kampelakalat

rajoittamaton

turska

rajoittamaton

silli

rajoittamaton

kilohaili

rajoittamaton

ankerias

rajoittamaton

lohi

rajoittamaton

valkoturska

rajoittamaton

makrilli

rajoittamaton

Skagerrak

(4–12 meripeninkulmaa)

Ruotsi

kaikki lajit

rajoittamaton

Kattegat

(3 (*)–12 meripeninkulmaa)

Ruotsi

kaikki lajit

rajoittamaton

Itämeri

(3–12 meripeninkulmaa)

Ruotsi

kaikki lajit

rajoittamaton

5.   SAKSAN RANNIKKOVEDET

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Lajit | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Pohjanmeren rannikko
  (3–12 meripeninkulmaa)
  kaikki rannikot | Tanska | pohjakalat | rajoittamaton |
| kilohaili | rajoittamaton |
| tuulenkalat | rajoittamaton |
| Alankomaat | pohjakalat | rajoittamaton |
| katkaravut | rajoittamaton |
| Tanskan ja Saksan rajalta Amrumin pohjoiskärkeen pisteeseen 54o43' N | Tanska | katkaravut | rajoittamaton |
| Helgolandia ympäröivä vyöhyke | Yhdistynyt Kuningaskunta | turska | rajoittamaton |
| punakampela | rajoittamaton |
| Itämeren rannikko
  (3–12 meripeninkulmaa) | Tanska | turska | rajoittamaton |
| punakampela | rajoittamaton |
| silli | rajoittamaton |
| kilohaili | rajoittamaton |
| ankerias | rajoittamaton |
| valkoturska | rajoittamaton |
| makrilli | rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Lajit

Laajuus tai erityispiirteet

Pohjanmeren rannikko

(3–12 meripeninkulmaa)

kaikki rannikot

Tanska

pohjakalat

rajoittamaton

kilohaili

rajoittamaton

tuulenkalat

rajoittamaton

Alankomaat

pohjakalat

rajoittamaton

katkaravut

rajoittamaton

Tanskan ja Saksan rajalta Amrumin pohjoiskärkeen pisteeseen 54o43' N

Tanska

katkaravut

rajoittamaton

Helgolandia ympäröivä vyöhyke

Yhdistynyt Kuningaskunta

turska

rajoittamaton

punakampela

rajoittamaton

Itämeren rannikko

(3–12 meripeninkulmaa)

Tanska

turska

rajoittamaton

punakampela

rajoittamaton

silli

rajoittamaton

kilohaili

rajoittamaton

ankerias

rajoittamaton

valkoturska

rajoittamaton

makrilli

rajoittamaton

6.   RANSKAN JA MERENTAKAISTEN DEPARTEMENTTIEN RANNIKKOVEDET

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Lajit | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Koillis-Atlantin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| Belgian ja Ranskan rajalta Manchen departementin itäpuolelle (Vire-Grandcamp-les-Bainsin suisto 49o23' 30" N – 1o2' W pohjois-koilliseen) | Belgia | pohjakalat | rajoittamaton |
| kampasimpukat | rajoittamaton |
| Alankomaat | kaikki lajit | rajoittamaton |
| Dunkerquesta (2o20' E) Cap d'Antiferiin (0o10' E) | Saksa | silli | rajoittamaton vain lokakuusta joulukuuhun |
| Belgian ja Ranskan rajalta läntiseen Cap d'Alprechiin (50o42' 30" N – 1o33' 30" E) | Yhdistynyt Kuningaskunta | silli | rajoittamaton |
| Atlantin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| Espanjan ja Ranskan rajalta pisteeseen 46o08' N | Espanja | sardellit | kohdennettu kalastus, rajoittamaton vain 1.3.–30.6. |
| kalastus eläväksi syötiksi vain 1.7.–31.10. |
| sardiinit | rajoittamaton vain 1.1.–28.2. ja 1.7.–31.12. |
| Lisäksi yllämainittuihin lajeihin liittyvää toimintaa on harjoitettava vuonna 1984 harjoitetun toiminnan mukaisesti ja sen rajoissa. |
| Välimeren rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| Espanjan rajalta Cap Leucateen | Espanja | kaikki lajit | rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Lajit

Laajuus tai erityispiirteet

Koillis-Atlantin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

Belgian ja Ranskan rajalta Manchen departementin itäpuolelle (Vire-Grandcamp-les-Bainsin suisto 49o23' 30" N – 1o2' W pohjois-koilliseen)

Belgia

pohjakalat

rajoittamaton

kampasimpukat

rajoittamaton

Alankomaat

kaikki lajit

rajoittamaton

Dunkerquesta (2o20' E) Cap d'Antiferiin (0o10' E)

Saksa

silli

rajoittamaton vain lokakuusta joulukuuhun

Belgian ja Ranskan rajalta läntiseen Cap d'Alprechiin (50o42' 30" N – 1o33' 30" E)

Yhdistynyt Kuningaskunta

silli

rajoittamaton

Atlantin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

Espanjan ja Ranskan rajalta pisteeseen 46o08' N

Espanja

sardellit

kohdennettu kalastus, rajoittamaton vain 1.3.–30.6.

kalastus eläväksi syötiksi vain 1.7.–31.10.

sardiinit

rajoittamaton vain 1.1.–28.2. ja 1.7.–31.12.

Lisäksi yllämainittuihin lajeihin liittyvää toimintaa on harjoitettava vuonna 1984 harjoitetun toiminnan mukaisesti ja sen rajoissa.

Välimeren rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

Espanjan rajalta Cap Leucateen

Espanja

kaikki lajit

rajoittamaton

7.   ESPANJAN RANNIKKOVEDET

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Lajit | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Atlantin rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| Ranskan ja Espanjan rajalta Cap Mayorin majakkaan (3o47' W) | Ranska | pelagiset lajit | rajoittamaton vuonna 1984 harjoitetun toiminnan mukaisesti ja sen rajoissa |
| Välimeren rannikko (6–12 meripeninkulmaa) |
| Ranskan rajalta Cap Creusiin | Ranska | kaikki lajit | rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Lajit

Laajuus tai erityispiirteet

Atlantin rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

Ranskan ja Espanjan rajalta Cap Mayorin majakkaan (3o47' W)

Ranska

pelagiset lajit

rajoittamaton vuonna 1984 harjoitetun toiminnan mukaisesti ja sen rajoissa

Välimeren rannikko (6–12 meripeninkulmaa)

Ranskan rajalta Cap Creusiin

Ranska

kaikki lajit

rajoittamaton

8.   ALANKOMAIDEN RANNIKKOVEDET

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Lajit | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| (3–12 meripeninkulmaa) koko rannikko | Belgia | kaikki lajit | rajoittamaton |
| Tanska | pohjakalat | rajoittamaton |
| kilohaili | rajoittamaton |
| tuulenkalat | rajoittamaton |
| piikkimakrillit | rajoittamaton |
| Saksa | turska | rajoittamaton |
| katkaravut | rajoittamaton |
| (6–12 meripeninkulmaa) koko rannikko | Ranska | kaikki lajit | rajoittamaton |
| Texelin eteläkärjestä länteen Alankomaiden ja Saksan rajaan | Yhdistynyt kuningaskunta | pohjakalat | rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Lajit

Laajuus tai erityispiirteet

(3–12 meripeninkulmaa) koko rannikko

Belgia

kaikki lajit

rajoittamaton

Tanska

pohjakalat

rajoittamaton

kilohaili

rajoittamaton

tuulenkalat

rajoittamaton

piikkimakrillit

rajoittamaton

Saksa

turska

rajoittamaton

katkaravut

rajoittamaton

(6–12 meripeninkulmaa) koko rannikko

Ranska

kaikki lajit

rajoittamaton

Texelin eteläkärjestä länteen Alankomaiden ja Saksan rajaan

Yhdistynyt kuningaskunta

pohjakalat

rajoittamaton

9.   SUOMEN RANNIKKOVEDET

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Lajit | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Itämeri (4–12 meripeninkulmaa) (**) | Ruotsi | kaikki lajit | rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Lajit

Laajuus tai erityispiirteet

Itämeri (4–12 meripeninkulmaa) (**)

Ruotsi

kaikki lajit

rajoittamaton

10.   RUOTSIN RANNIKKOVEDET

| Maantieteellinen alue | Jäsenvaltio | Lajit | Laajuus tai erityispiirteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Skagerrak (4–12 meripeninkulmaa) | Tanska | kaikki lajit | rajoittamaton |
| Kattegat (3 (***)–12 meripeninkulmaa) | Tanska | kaikki lajit | rajoittamaton |
| Itämeri (4–12 meripeninkulmaa) | Tanska | kaikki lajit | rajoittamaton |
| Suomi | kaikki lajit | rajoittamaton |

Maantieteellinen alue

Jäsenvaltio

Lajit

Laajuus tai erityispiirteet

Skagerrak (4–12 meripeninkulmaa)

Tanska

kaikki lajit

rajoittamaton

Kattegat (3 (***)–12 meripeninkulmaa)

Tanska

kaikki lajit

rajoittamaton

Itämeri (4–12 meripeninkulmaa)

Tanska

kaikki lajit

rajoittamaton

Suomi

kaikki lajit

rajoittamaton

---

(*)  Mitattuna rannikkoviivasta

(**)  3–12 meripeninkulmaa Bogskärin saarten ympärillä

(***)  Mitattuna rannikkoviivasta

LIITE II

KALASTUSKAPASITEETIN YLÄRAJAT

Kapastiteetin ylärajat (perustuu tilanteeseen 31. joulukuuta 2010)

| Jäsenvaltio | GT | kW |
| --- | --- | --- |
| Belgia | 18 911 | 51 585 |
| Bulgaria | 8 448 | 67 607 |
| Tanska | 88 528 | 313 341 |
| Saksa | 71 114 | 167 089 |
| Viro | 22 057 | 53 770 |
| Irlanti | 77 254 | 210 083 |
| Kreikka | 91 245 | 514 198 |
| Espanja (ml. syrjäisimmät alueet) | 446 309 | 1 021 154 |
| Ranska (ml. syrjäisimmät alueet) | 219 215 | 1 194 360 |
| Italia | 192 963 | 1 158 837 |
| Kypros | 11 193 | 48 508 |
| Latvia | 49 067 | 65 196 |
| Liettua | 73 489 | 73 516 |
| Malta | 15 055 | 96 912 |
| Alankomaat | 166 384 | 350 736 |
| Puola | 38 376 | 92 745 |
| Portugali (ml. syrjäisimmät alueet) | 115 305 | 388 054 |
| Romania | 1 885 | 6 716 |
| Slovenia | 1 057 | 10 974 |
| Suomi | 18 187 | 182 385 |
| Ruotsi | 42 612 | 210 744 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 235 570 | 924 739 |
| EU:n syrjäisimmät alueet | GT | kW |
| Espanja |
| Kanariansaaret: L< 12 m. EU:n vesialueet | 2 649 | 21 219 |
| Kanariansaaret: L > 12 m. EU:n vesialueet | 3 059 | 10 364 |
| Kanariansaaret: L > 12 m. Kansainväliset ja kolmansien maiden vesialueet | 28 823 | 45 593 |
| Ranska |
| Reunionin saari: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit L < 12 m | 1 050 | 19 320 |
| Reunionin saari: Pelagiset lajit. L > 12 m | 10 002 | 31 465 |
| Ranskan Guayana: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit Pituus < 12 m | 903 | 11 644 |
| Ranskan Guayana: Katkarapualukset | 7 560 | 19 726 |
| Ranskan Guayana: Pelagiset lajit. Avomerikalastusalukset | 3 500 | 5 000 |
| Martinique: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit. L < 12 m | 5 409 | 142 116 |
| Martinique: Pelagiset lajit. L > 12 m | 1 046 | 3 294 |
| Guadeloupe: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit. L < 12 m | 6 188 | 162 590 |
| Guadeloupe: Pelagiset lajit. L > 12 m | 500 | 1 750 |
| Portugali |
| Madeira: Pohjakalalajit. L < 12 m | 617 | 4 134 |
| Madeira: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit. L > 12 m | 4 114 | 12 734 |
| Madeira: Pelagiset lajit. Nuotta. L > 12 m | 181 | 777 |
| Azorit: Pohjakalalajit. L < 12 m | 2 626 | 29 895 |
| Azorit: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit. L > 12 m | 12 979 | 25 721 |
| L tarkoittaa aluksen kokonaispituutta |

Jäsenvaltio

GT

kW

Belgia

18 911

51 585

Bulgaria

8 448

67 607

Tanska

88 528

313 341

Saksa

71 114

167 089

Viro

22 057

53 770

Irlanti

77 254

210 083

Kreikka

91 245

514 198

Espanja (ml. syrjäisimmät alueet)

446 309

1 021 154

Ranska (ml. syrjäisimmät alueet)

219 215

1 194 360

Italia

192 963

1 158 837

Kypros

11 193

48 508

Latvia

49 067

65 196

Liettua

73 489

73 516

Malta

15 055

96 912

Alankomaat

166 384

350 736

Puola

38 376

92 745

Portugali (ml. syrjäisimmät alueet)

115 305

388 054

Romania

1 885

6 716

Slovenia

1 057

10 974

Suomi

18 187

182 385

Ruotsi

42 612

210 744

Yhdistynyt kuningaskunta

235 570

924 739

EU:n syrjäisimmät alueet

GT

kW

Espanja

Kanariansaaret: L< 12 m. EU:n vesialueet

2 649

21 219

Kanariansaaret: L > 12 m. EU:n vesialueet

3 059

10 364

Kanariansaaret: L > 12 m. Kansainväliset ja kolmansien maiden vesialueet

28 823

45 593

Ranska

Reunionin saari: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit L < 12 m

1 050

19 320

Reunionin saari: Pelagiset lajit. L > 12 m

10 002

31 465

Ranskan Guayana: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit Pituus < 12 m

903

11 644

Ranskan Guayana: Katkarapualukset

7 560

19 726

Ranskan Guayana: Pelagiset lajit. Avomerikalastusalukset

3 500

5 000

Martinique: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit. L < 12 m

5 409

142 116

Martinique: Pelagiset lajit. L > 12 m

1 046

3 294

Guadeloupe: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit. L < 12 m

6 188

162 590

Guadeloupe: Pelagiset lajit. L > 12 m

500

1 750

Portugali

Madeira: Pohjakalalajit. L < 12 m

617

4 134

Madeira: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit. L > 12 m

4 114

12 734

Madeira: Pelagiset lajit. Nuotta. L > 12 m

181

777

Azorit: Pohjakalalajit. L < 12 m

2 626

29 895

Azorit: Pohjakalalajit ja pelagiset lajit. L > 12 m

12 979

25 721

L tarkoittaa aluksen kokonaispituutta

LIITE III

NEUVOA-ANTAVAT TOIMIKUNNAT

| Neuvoa-antavan toimikunnan nimi | Toimivalta-alue |
| --- | --- |
| Itämeri | ICES-alueet (1) III b, III c ja III d |
| Välimeri | 5o36' läntisestä pituuspiiristä itään olevilla Välimeren merivesillä |
| Pohjanmeri | ICES-alueet IV ja III a |
| Luoteiset vesialueet | ICES-alueet V (ei kuitenkaan V a ja V b:stä ainoastaan unionin vedet), VI ja VII |
| Lounaiset vedet | ICES-alueet VIII, IX ja X (Azoreita ympäröivät vesialueet), ja CECAF-alueet (2) 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeiraa ja Kanariansaaria ympäröivät vesialueet) |
| Pelagiset kannat (mustakitaturska, makrilli, piikkimakrilli, silli) | Kaikki toimivalta-alueet (ei kuitenkaan Itämeri, Välimeri ja vesiviljely) |
| Aava meri / pitkän matkan laivastot | Kaikki unionille kuulumattomat vesialueet |
| Vesiviljely
  ja sisävesikalastus | Vesiviljely sellaisena kuin se määritellään 5 artiklassa
  ja unionin jäsenvaltioiden kaikki sisävedet |
| Syrjäisimmät alueet jaettuina kolmeen merialueeseen: Länsi-Atlanttiin, Itä-Atlanttiin ja Intian valtamereen | Kaikki ICES-alueet, jotka kattavat syrjäisimpiä alueita ympäröivät vesialueet ja erityisesti Guadeloupen, Ranskan Guayanan, Martiniquen, Kanariansaarten, Azorien, Madeiran ja Réunionin merialueet |
| Mustanmeren neuvoa-antava neuvosto | GFCM:n päätöslauselman nro GFCM/33/2009/2 mukainen GFCM:n maantieteellinen osa-alue |
| Markkinoita käsittelevä neuvoa-antava toimikunta | Kaikki markkina-alueet |

Neuvoa-antavan toimikunnan nimi

Toimivalta-alue

Itämeri

ICES-alueet (1) III b, III c ja III d

Välimeri

5o36' läntisestä pituuspiiristä itään olevilla Välimeren merivesillä

Pohjanmeri

ICES-alueet IV ja III a

Luoteiset vesialueet

ICES-alueet V (ei kuitenkaan V a ja V b:stä ainoastaan unionin vedet), VI ja VII

Lounaiset vedet

ICES-alueet VIII, IX ja X (Azoreita ympäröivät vesialueet), ja CECAF-alueet (2) 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeiraa ja Kanariansaaria ympäröivät vesialueet)

Pelagiset kannat (mustakitaturska, makrilli, piikkimakrilli, silli)

Kaikki toimivalta-alueet (ei kuitenkaan Itämeri, Välimeri ja vesiviljely)

Aava meri / pitkän matkan laivastot

Kaikki unionille kuulumattomat vesialueet

Vesiviljely
  ja sisävesikalastus

Vesiviljely sellaisena kuin se määritellään 5 artiklassa
  ja unionin jäsenvaltioiden kaikki sisävedet

Syrjäisimmät alueet jaettuina kolmeen merialueeseen: Länsi-Atlanttiin, Itä-Atlanttiin ja Intian valtamereen

Kaikki ICES-alueet, jotka kattavat syrjäisimpiä alueita ympäröivät vesialueet ja erityisesti Guadeloupen, Ranskan Guayanan, Martiniquen, Kanariansaarten, Azorien, Madeiran ja Réunionin merialueet

Mustanmeren neuvoa-antava neuvosto

GFCM:n päätöslauselman nro GFCM/33/2009/2 mukainen GFCM:n maantieteellinen osa-alue

Markkinoita käsittelevä neuvoa-antava toimikunta

Kaikki markkina-alueet

[tark. 211]

---

(1)  ICES:in (kansainvälinen merentutkimusneuvosto) alueet sellaisina kuin ne määritellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 218/2009 (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 70).

(2)  CECAF:in (Itäinen Keski-Atlantti tai FAO:n pääasiallinen kalastusalue 34) alueet siten kuin ne määritellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 216/2009 (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 1).

---

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/195 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/195

---

P7_TA(2013)0041

Moottoriajoneuvojen äänitaso ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi moottoriajoneuvojen äänitasosta (COM(2011)0856 – C7-0487/2011 – 2011/0409(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 024/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0856), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0856),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0487/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0487/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. huhtikuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot (A7-0435/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot (A7-0435/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 191, 29.6.2012, s. 76.

---

P7_TC1-COD(2011)0409

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi moottoriajoneuvojen äänitasosta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsaatämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Sisämarkkinat muodostavat alueen, jolla ei ole sisärajoja ja jolla on taattava tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus. Tämän vuoksi on olemassa kattava unionin tyyppihyväksyntäjärjestelmä moottoriajoneuvoille
  , sillä maantieajoneuvot ovat liikennealan suurin melulähde
  . Tekniset vaatimukset moottoriajoneuvojen ja niiden pakojärjestelmien tyyppihyväksynnälle sallittujen melutasojen osalta olisi yhdenmukaistettava, jotta eri jäsenvaltioissa ei otettaisi käyttöön erilaisia vaatimuksia ja jotta varmistettaisiin sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja samalla korkeatasoinen suoja ympäristölle ja yleiselle turvallisuudelle
  sekä parempi elämänlaatu ja terveys. Komission olisi myös tehtävä vaikutustenarviointi ilman pilaantumisen ja liikennemelun tasoihin sovellettavista merkintäehdoista. Vaikutustenarvioinnissa olisi otettava huomioon tämän asetuksen kattamien ajoneuvojen eri tyypit (mukaan luettuna sähköajoneuvot) sekä vaikutus, joka tällaisella merkinnällä voisi olla autoteollisuuteen. Tällaista merkintää voitaisiin pitää hyödyllisenä välineenä, jolla lisätään kuluttajien tietoisuutta ja suojellaan heidän oikeuksiaan avoimuuteen ennen ajoneuvon hankintaa. [tark. 1] |
| --- | --- |

(1)

Sisämarkkinat muodostavat alueen, jolla ei ole sisärajoja ja jolla on taattava tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus. Tämän vuoksi on olemassa kattava unionin tyyppihyväksyntäjärjestelmä moottoriajoneuvoille
  , sillä maantieajoneuvot ovat liikennealan suurin melulähde
  . Tekniset vaatimukset moottoriajoneuvojen ja niiden pakojärjestelmien tyyppihyväksynnälle sallittujen melutasojen osalta olisi yhdenmukaistettava, jotta eri jäsenvaltioissa ei otettaisi käyttöön erilaisia vaatimuksia ja jotta varmistettaisiin sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja samalla korkeatasoinen suoja ympäristölle ja yleiselle turvallisuudelle
  sekä parempi elämänlaatu ja terveys. Komission olisi myös tehtävä vaikutustenarviointi ilman pilaantumisen ja liikennemelun tasoihin sovellettavista merkintäehdoista. Vaikutustenarvioinnissa olisi otettava huomioon tämän asetuksen kattamien ajoneuvojen eri tyypit (mukaan luettuna sähköajoneuvot) sekä vaikutus, joka tällaisella merkinnällä voisi olla autoteollisuuteen. Tällaista merkintää voitaisiin pitää hyödyllisenä välineenä, jolla lisätään kuluttajien tietoisuutta ja suojellaan heidän oikeuksiaan avoimuuteen ennen ajoneuvon hankintaa. [tark. 1]

| (1 a) | EU-tyyppihyväksyntävaatimuksia sovelletaan jo sovellettaessa hiilidioksidipäästöistä annettua unionin lainsäädäntöä, johon kuuluvat moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta 20 päivänä kesäkuuta 2007 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 715/2007

   (3)

  , päästönormien asettamisesta uusille henkilöautoille osana yhteisön kokonaisvaltaista lähestymistapaa kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 443/2009

   (4)

  , moottoriajoneuvojen ja moottorien tyyppihyväksynnästä raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjen osalta (Euro VI) ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta 18 päivänä kesäkuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 595/2009

   (5)

  ja päästönormien asettamisesta uusille kevyille kuljetusajoneuvoille osana unionin kokonaisvaltaista lähestymistapaa kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi 11 päivänä toukokuuta 2011 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 510/2011

   (6)

  . Hiilidioksidipäästöjen ja haitallisten aineiden päästöjen raja-arvoja koskevien teknisten vaatimusten olisi oltava sopusoinnussa melupäästöjen vähentämisestä annettuun unionin lainsäädäntöön sovellettavien vaatimusten kanssa. EU-tyyppihyväksyntävaatimukset olisi siis määritettävä tavalla, jolla varmistetaan näiden kahden tavoitteen saavuttaminen. [tark.2] |
| --- | --- |

(1 a)

EU-tyyppihyväksyntävaatimuksia sovelletaan jo sovellettaessa hiilidioksidipäästöistä annettua unionin lainsäädäntöä, johon kuuluvat moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta 20 päivänä kesäkuuta 2007 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 715/2007

   (3)

  , päästönormien asettamisesta uusille henkilöautoille osana yhteisön kokonaisvaltaista lähestymistapaa kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 443/2009

   (4)

  , moottoriajoneuvojen ja moottorien tyyppihyväksynnästä raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjen osalta (Euro VI) ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta 18 päivänä kesäkuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 595/2009

   (5)

  ja päästönormien asettamisesta uusille kevyille kuljetusajoneuvoille osana unionin kokonaisvaltaista lähestymistapaa kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi 11 päivänä toukokuuta 2011 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 510/2011

   (6)

  . Hiilidioksidipäästöjen ja haitallisten aineiden päästöjen raja-arvoja koskevien teknisten vaatimusten olisi oltava sopusoinnussa melupäästöjen vähentämisestä annettuun unionin lainsäädäntöön sovellettavien vaatimusten kanssa. EU-tyyppihyväksyntävaatimukset olisi siis määritettävä tavalla, jolla varmistetaan näiden kahden tavoitteen saavuttaminen. [tark.2]

| (1 b) | Liikennemelusta aiheutuu monenlaisia terveyshaittoja. Pitkäkestoisen melustressin vuoksi voivat elimistön voimavarat kulua loppuun, elintoimintojen säätelykyky häiriintyä ja tämän seurauksena niiden toiminta heikentyä. Liikennemelu on mahdollinen riskitekijä sairauksien kuten korkean verenpaineen ja sydäninfarktin kehittymisessä. Vaikutuksia olisi tutkittava edelleen vastaavalla tavalla kuin ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/49/EY

   (7)

  säädetään. [tark. 3] |
| --- | --- |

(1 b)

Liikennemelusta aiheutuu monenlaisia terveyshaittoja. Pitkäkestoisen melustressin vuoksi voivat elimistön voimavarat kulua loppuun, elintoimintojen säätelykyky häiriintyä ja tämän seurauksena niiden toiminta heikentyä. Liikennemelu on mahdollinen riskitekijä sairauksien kuten korkean verenpaineen ja sydäninfarktin kehittymisessä. Vaikutuksia olisi tutkittava edelleen vastaavalla tavalla kuin ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/49/EY

   (7)

  säädetään. [tark. 3]

| (2) | Moottoriajoneuvojen sallittua melutasoa ja pakojärjestelmää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetulla neuvoston direktiivillä 70/157/ETY (8) yhdenmukaistettiin moottoriajoneuvojen ja niiden pakojärjestelmien sallittua melutasoa koskevat jäsenvaltioiden erilaiset tekniset vaatimukset yhteisön sisämarkkinoiden luomisen ja niiden toiminnan vuoksi. On aiheellista korvata kyseinen direktiivi asetuksella, jotta voidaan taata sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja yhdenmukainen ja johdonmukainen soveltaminen kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

(2)

Moottoriajoneuvojen sallittua melutasoa ja pakojärjestelmää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetulla neuvoston direktiivillä 70/157/ETY (8) yhdenmukaistettiin moottoriajoneuvojen ja niiden pakojärjestelmien sallittua melutasoa koskevat jäsenvaltioiden erilaiset tekniset vaatimukset yhteisön sisämarkkinoiden luomisen ja niiden toiminnan vuoksi. On aiheellista korvata kyseinen direktiivi asetuksella, jotta voidaan taata sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja yhdenmukainen ja johdonmukainen soveltaminen kaikkialla unionissa.

| (3) | Tämä asetus on erillinen säädös, joka liittyy puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle 5 päivänä syyskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (puitedirektiivi) (9) mukaiseen tyyppihyväksyntämenettelyyn. |
| --- | --- |

(3)

Tämä asetus on erillinen säädös, joka liittyy puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle 5 päivänä syyskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (puitedirektiivi) (9) mukaiseen tyyppihyväksyntämenettelyyn.

| (4) | Direktiivissä 70/157/ETY viitataan melupäästöjä koskevaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntöön nro 51 (10), jossa Euroopan unionin on sopimuspuolena ja jossa täsmennetään melupäästöjen testausmenetelmä. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivissä 70/157/ETY viitataan melupäästöjä koskevaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntöön nro 51 (10), jossa Euroopan unionin on sopimuspuolena ja jossa täsmennetään melupäästöjen testausmenetelmä.

| (5) | Direktiiviä 70/157/ETY on muutettu merkittävästi useita kertoja sen hyväksymisen jälkeen. Viimeisimmällä vuonna 1995 toteutetulla moottoriajoneuvojen melupäästöjen raja-arvojen alentamisella ei ollut odotettuja tuloksia. Tutkimukset ovat osoittaneet, että käytössä ollut direktiivin mukainen testausmenetelmä ei enää vastannut käytännön ajokäyttäytymistä kaupunkiliikenteessä. Kuten tulevaisuuden melupolitiikasta vuonna 1996 annetussa vihreässä kirjassa (11) todetaan, erityisesti renkaiden vierintämelun osuus kokonaismelupäästöistä aliarvioitiin testausmenetelmässä. |
| --- | --- |

(5)

Direktiiviä 70/157/ETY on muutettu merkittävästi useita kertoja sen hyväksymisen jälkeen. Viimeisimmällä vuonna 1995 toteutetulla moottoriajoneuvojen melupäästöjen raja-arvojen alentamisella ei ollut odotettuja tuloksia. Tutkimukset ovat osoittaneet, että käytössä ollut direktiivin mukainen testausmenetelmä ei enää vastannut käytännön ajokäyttäytymistä kaupunkiliikenteessä. Kuten tulevaisuuden melupolitiikasta vuonna 1996 annetussa vihreässä kirjassa (11) todetaan, erityisesti renkaiden vierintämelun osuus kokonaismelupäästöistä aliarvioitiin testausmenetelmässä.

| (6) | Sen vuoksi tällä asetuksella olisi otettava käyttöön direktiivissä 70/157/ETY säädetystä pakollisesta menetelmästä poikkeava menetelmä. Kyseisen menetelmän olisi perustuttava melua käsittelevän UNECE:n työryhmän (GRB) vuonna 2007 julkaisemaan menetelmään, johon sisältyi vuoden 2007 versio standardista ISO 362 (12). Sekä vanhojen että uusien testausmenetelmien seurantatulokset toimitettiin komissiolle.
  Edelliseen testausmenetelmään kuuluvien puutteiden selvittämiseksi komission olisi lisäksi toimitettava 24 kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle vaikutustenarviointi renkaiden vierintälaitteiden osuudesta ajoneuvojen melutason alentamisessa ja keskityttävä siinä tienpinnan vaikutukseen sekä tämän erityisalan tarpeita käsittelevä tutkimus sellaisen uuden unionin testausmenetelmän hyväksymiseksi, jossa otetaan huomioon myös tienpinnan ominaisuudet. [tark. 4] |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi tällä asetuksella olisi otettava käyttöön direktiivissä 70/157/ETY säädetystä pakollisesta menetelmästä poikkeava menetelmä. Kyseisen menetelmän olisi perustuttava melua käsittelevän UNECE:n työryhmän (GRB) vuonna 2007 julkaisemaan menetelmään, johon sisältyi vuoden 2007 versio standardista ISO 362 (12). Sekä vanhojen että uusien testausmenetelmien seurantatulokset toimitettiin komissiolle.
  Edelliseen testausmenetelmään kuuluvien puutteiden selvittämiseksi komission olisi lisäksi toimitettava 24 kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle vaikutustenarviointi renkaiden vierintälaitteiden osuudesta ajoneuvojen melutason alentamisessa ja keskityttävä siinä tienpinnan vaikutukseen sekä tämän erityisalan tarpeita käsittelevä tutkimus sellaisen uuden unionin testausmenetelmän hyväksymiseksi, jossa otetaan huomioon myös tienpinnan ominaisuudet. [tark. 4]

| (7) | Uuden testausmenetelmän edustavuus melupäästöjen kannalta katsotaan hyväksi tavanomaisissa liikenneolosuhteissa, mutta heikommaksi huonoimman tapauksen olosuhteissa. Tämän vuoksi tällä asetuksella on pantava täytäntöön täydentäviä melupäästösäännöksiä. Kyseisillä säännöksillä vahvistetaan ennaltaehkäisevät vaatimukset, joilla on tarkoitus kattaa ajoneuvon ajo-olosuhteet aidossa liikennetilanteessa tyyppihyväksynnän testisyklin ulkopuolella. Nämä ajo-olosuhteet liittyvät ympäristöön, ja on varmistettava, etteivät ajoneuvon melupäästöt katuajossa poikkea merkittävästi siitä, mitä on odotettavissa tämän yksittäisen ajoneuvon tyyppihyväksyntätestin tuloksen perusteella. |
| --- | --- |

(7)

Uuden testausmenetelmän edustavuus melupäästöjen kannalta katsotaan hyväksi tavanomaisissa liikenneolosuhteissa, mutta heikommaksi huonoimman tapauksen olosuhteissa. Tämän vuoksi tällä asetuksella on pantava täytäntöön täydentäviä melupäästösäännöksiä. Kyseisillä säännöksillä vahvistetaan ennaltaehkäisevät vaatimukset, joilla on tarkoitus kattaa ajoneuvon ajo-olosuhteet aidossa liikennetilanteessa tyyppihyväksynnän testisyklin ulkopuolella. Nämä ajo-olosuhteet liittyvät ympäristöön, ja on varmistettava, etteivät ajoneuvon melupäästöt katuajossa poikkea merkittävästi siitä, mitä on odotettavissa tämän yksittäisen ajoneuvon tyyppihyväksyntätestin tuloksen perusteella.

| (8) | Tällä asetuksella olisi myös edelleen alennettava melun raja-arvoja. Lisäksi siinä olisi otettava huomioon moottoriajoneuvojen, niiden perävaunujen sekä niihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden yleiseen turvallisuuteen liittyvistä tyyppihyväksyntävaatimuksista 13 päivänä heinäkuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 661/2009 (13), jossa otettiin käyttöön uudet, aiempaa tiukemmat ajoneuvojen renkaita koskevat meluvaatimukset. Lisäksi

  ja jossa korostettiin tarvetta luoda yhtenäinen ja johdonmukainen lähestymistapa tiemelun ongelmaan siten, että huomioon otetaan tienpinnan huomattava vaikutus tiemeluun. Tällä laaja-alaisella lähestymistavalla vähennetään tieliikenteen kokonaismelua tehokkaammin kuin aihe- tai alakohtaisella lähestymistavalla. Tieliikenteen melun vähentämistä
  olisi
  myös pidettävä kansanterveystavoitteena ja olisi
  otettava huomioon tutkimukset, joissa korostetaan tieliikennemelusta aiheutuvia häiriöitä ja terveysvaikutuksia (14)
   (15), sekä toteutukseen liittyvät kustannukset ja hyödyt (16).
  Tässä asetuksessa olisi myös otettava huomioon renkaiden merkitsemisestä polttoainetaloudellisuuden ja muiden keskeisten ominaisuuksien osalta 25 päivänä marraskuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1222/2009

   (17)

  . Komission olisi varmistettava, että renkaissa on niiden melutasoa koskevat merkinnät. Lisäksi olisi otettava huomioon liikennemuotojen vertailtavuus ympäristömelun osalta. [tark. 5] |
| --- | --- |

(8)

Tällä asetuksella olisi myös edelleen alennettava melun raja-arvoja. Lisäksi siinä olisi otettava huomioon moottoriajoneuvojen, niiden perävaunujen sekä niihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden yleiseen turvallisuuteen liittyvistä tyyppihyväksyntävaatimuksista 13 päivänä heinäkuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 661/2009 (13), jossa otettiin käyttöön uudet, aiempaa tiukemmat ajoneuvojen renkaita koskevat meluvaatimukset. Lisäksi

  ja jossa korostettiin tarvetta luoda yhtenäinen ja johdonmukainen lähestymistapa tiemelun ongelmaan siten, että huomioon otetaan tienpinnan huomattava vaikutus tiemeluun. Tällä laaja-alaisella lähestymistavalla vähennetään tieliikenteen kokonaismelua tehokkaammin kuin aihe- tai alakohtaisella lähestymistavalla. Tieliikenteen melun vähentämistä
  olisi
  myös pidettävä kansanterveystavoitteena ja olisi
  otettava huomioon tutkimukset, joissa korostetaan tieliikennemelusta aiheutuvia häiriöitä ja terveysvaikutuksia (14)
   (15), sekä toteutukseen liittyvät kustannukset ja hyödyt (16).
  Tässä asetuksessa olisi myös otettava huomioon renkaiden merkitsemisestä polttoainetaloudellisuuden ja muiden keskeisten ominaisuuksien osalta 25 päivänä marraskuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1222/2009

   (17)

  . Komission olisi varmistettava, että renkaissa on niiden melutasoa koskevat merkinnät. Lisäksi olisi otettava huomioon liikennemuotojen vertailtavuus ympäristömelun osalta. [tark. 5]

| (8 a) | Komission olisi julkaistava tieviranomaisille osoitetut ”hiljaisia teitä” koskevat ohjeet, jotta kyseisille viranomaisille tarjotaan hyödyllinen väline aiempaa kestävämpää tieinfrastruktuuria koskevien vaatimusten täyttämiseksi. [tark. 6] |
| --- | --- |

(8 a)

Komission olisi julkaistava tieviranomaisille osoitetut ”hiljaisia teitä” koskevat ohjeet, jotta kyseisille viranomaisille tarjotaan hyödyllinen väline aiempaa kestävämpää tieinfrastruktuuria koskevien vaatimusten täyttämiseksi. [tark. 6]

| (8 b) | Kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa esitettiin puitteet unionin ympäristöä koskevalle päätöksenteolle kaudella 2002–2012. Ohjelmassa vaadittiin toimia, joilla pienennetään huomattavasti niiden ihmisten määrää, jotka altistuvat säännöllisesti pitkäkestoiselle, erityisesti liikenteen aiheuttamalle tasaiselle melulle. [tark. 7] |
| --- | --- |

(8 b)

Kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa esitettiin puitteet unionin ympäristöä koskevalle päätöksenteolle kaudella 2002–2012. Ohjelmassa vaadittiin toimia, joilla pienennetään huomattavasti niiden ihmisten määrää, jotka altistuvat säännöllisesti pitkäkestoiselle, erityisesti liikenteen aiheuttamalle tasaiselle melulle. [tark. 7]

| (8 c) | Ajoneuvojen melun vähentämiseksi toteutettavien teknisten toimien on täytettävä keskenään ristiriitaisia vaatimuksia, kuten melun ja haitallisten aineiden päästöjen vähentäminen sekä ajoturvallisuuden parantaminen siten, että kyseinen ajoneuvo pysyy edelleen mahdollisimman edullisena ja tehokkaana. Pyrkiessään ottamaan kaikki nämä vaatimukset tasapuolisesti huomioon ja saamaan aikaan tasapaino niiden välillä autoteollisuus törmää liiankin usein fyysisten mahdollisuuksien rajoihin. Autojen suunnittelijat onnistuvat yhä uudelleen siirtämään näitä rajoja ottamalla käyttöön uudempia, innovatiivisia materiaaleja ja menetelmiä. Lainsäädännössä on asetettava selkeät innovointia koskevat kehykset kohtuullisessa ajassa. Tällä asetuksella luodaan tällainen kehys, ja se antaa näin ollen välittömän kimmokkeen innovoinnille yhteiskunnan tarpeet huomioon ottaen rajoittamatta millään tavoin teollisuudelle elintärkeää taloudellista vapautta. [tark. 8] |
| --- | --- |

(8 c)

Ajoneuvojen melun vähentämiseksi toteutettavien teknisten toimien on täytettävä keskenään ristiriitaisia vaatimuksia, kuten melun ja haitallisten aineiden päästöjen vähentäminen sekä ajoturvallisuuden parantaminen siten, että kyseinen ajoneuvo pysyy edelleen mahdollisimman edullisena ja tehokkaana. Pyrkiessään ottamaan kaikki nämä vaatimukset tasapuolisesti huomioon ja saamaan aikaan tasapaino niiden välillä autoteollisuus törmää liiankin usein fyysisten mahdollisuuksien rajoihin. Autojen suunnittelijat onnistuvat yhä uudelleen siirtämään näitä rajoja ottamalla käyttöön uudempia, innovatiivisia materiaaleja ja menetelmiä. Lainsäädännössä on asetettava selkeät innovointia koskevat kehykset kohtuullisessa ajassa. Tällä asetuksella luodaan tällainen kehys, ja se antaa näin ollen välittömän kimmokkeen innovoinnille yhteiskunnan tarpeet huomioon ottaen rajoittamatta millään tavoin teollisuudelle elintärkeää taloudellista vapautta. [tark. 8]

| (8 d) | Meluhaitat ovat ennen kaikkea paikallinen ongelma, joka edellyttää kuitenkin koko unionin laajuista ratkaisua. Osana kestävää melupäästöpolitiikkaa on nimittäin aivan ensimmäiseksi määritettävä toimia, joilla melua vähennetään sen lähteellä. Melun aiheuttaja eli moottoriajoneuvot, joita tämä asetus koskee, ovat lähtökohtaisesti liikkuvia, minkä vuoksi pelkästään kansalliset toimet eivät olisi riittäviä. [tark. 9] |
| --- | --- |

(8 d)

Meluhaitat ovat ennen kaikkea paikallinen ongelma, joka edellyttää kuitenkin koko unionin laajuista ratkaisua. Osana kestävää melupäästöpolitiikkaa on nimittäin aivan ensimmäiseksi määritettävä toimia, joilla melua vähennetään sen lähteellä. Melun aiheuttaja eli moottoriajoneuvot, joita tämä asetus koskee, ovat lähtökohtaisesti liikkuvia, minkä vuoksi pelkästään kansalliset toimet eivät olisi riittäviä. [tark. 9]

| (8 e) | Infrastruktuuria voidaan kehittää ja parantaa huomattavasti esimerkiksi ottamalla meluaidat laajamittaisesti käyttöön, jotta ajoneuvojen melupäästöjä saadaan vähennettyä mahdollisimman paljon. [tark. 10] |
| --- | --- |

(8 e)

Infrastruktuuria voidaan kehittää ja parantaa huomattavasti esimerkiksi ottamalla meluaidat laajamittaisesti käyttöön, jotta ajoneuvojen melupäästöjä saadaan vähennettyä mahdollisimman paljon. [tark. 10]

| (9) | Yleisiä raja-arvoja on alennettava kaikkien moottoriajoneuvoihin liittyvien melulähteiden osalta mukaan lukien voimalaitteen ilmanotto ja pakojärjestelmä kiinnittämällä huomiota asetuksessa (EY) N:o 661/2009 esiin tuotuun renkaiden rooliin melun vähentämisessä. |
| --- | --- |

(9)

Yleisiä raja-arvoja on alennettava kaikkien moottoriajoneuvoihin liittyvien melulähteiden osalta mukaan lukien voimalaitteen ilmanotto ja pakojärjestelmä kiinnittämällä huomiota asetuksessa (EY) N:o 661/2009 esiin tuotuun renkaiden rooliin melun vähentämisessä.

| (9 a) | Melupäästöjä koskevien tietojen antaminen kuluttajille, ajoneuvokalustoa hallinnoiville tahoille ja viranomaisille saattaa vaikuttaa ostopäätöksiin ja nopeuttaa siirtymistä hiljaisempaan ajoneuvokantaan. Tarvittavien tietojen antamiseksi kuluttajille valmistajan olisi tiedotettava myyntipisteessä ja teknisessä mainosmateriaalissa yhtenäistettyjen testimenetelmien mukaisesta ajoneuvojen melutasosta. Kuluttajille olisi tiedotettava ajoneuvon melutasosta merkinnällä, joka on verrattavissa hiilidioksidipäästöjä, polttoaineenkulutusta ja rengasmelua koskeviin merkintöihin. [tark. 11] |
| --- | --- |

(9 a)

Melupäästöjä koskevien tietojen antaminen kuluttajille, ajoneuvokalustoa hallinnoiville tahoille ja viranomaisille saattaa vaikuttaa ostopäätöksiin ja nopeuttaa siirtymistä hiljaisempaan ajoneuvokantaan. Tarvittavien tietojen antamiseksi kuluttajille valmistajan olisi tiedotettava myyntipisteessä ja teknisessä mainosmateriaalissa yhtenäistettyjen testimenetelmien mukaisesta ajoneuvojen melutasosta. Kuluttajille olisi tiedotettava ajoneuvon melutasosta merkinnällä, joka on verrattavissa hiilidioksidipäästöjä, polttoaineenkulutusta ja rengasmelua koskeviin merkintöihin. [tark. 11]

| (9 b) | Meluun liittyvien tietojen ja testaustietojen olisi oltava saatavilla ja selkeästi esillä ajoneuvojen myyntipisteissä ja mainosmateriaaleissa. [tark. 18] |
| --- | --- |

(9 b)

Meluun liittyvien tietojen ja testaustietojen olisi oltava saatavilla ja selkeästi esillä ajoneuvojen myyntipisteissä ja mainosmateriaaleissa. [tark. 18]

| (9 c) | Viranomaiset voivat tieliikenteen melun vähentämiseksi ottaa käyttöön toimenpiteitä ja kannustimia hiljaisempien ajoneuvojen hankinnan ja käytön nopeuttamiseksi. [tark. 12] |
| --- | --- |

(9 c)

Viranomaiset voivat tieliikenteen melun vähentämiseksi ottaa käyttöön toimenpiteitä ja kannustimia hiljaisempien ajoneuvojen hankinnan ja käytön nopeuttamiseksi. [tark. 12]

| (9 d) | Ajoneuvojen melutaso riippuu osaksi niiden liikennöintiympäristöstä ja varsinkin tieinfrastruktuurin laadusta ja älykkäästä tieliikenteen hallinnasta. Näin ollen olisi harkittava integroitua lähestymistapaa etenkin meluisimmilla kaupunkialueilla ja nopeiden toimien ollessa tarpeen. [tark. 13] |
| --- | --- |

(9 d)

Ajoneuvojen melutaso riippuu osaksi niiden liikennöintiympäristöstä ja varsinkin tieinfrastruktuurin laadusta ja älykkäästä tieliikenteen hallinnasta. Näin ollen olisi harkittava integroitua lähestymistapaa etenkin meluisimmilla kaupunkialueilla ja nopeiden toimien ollessa tarpeen. [tark. 13]

| (9 e) | Henkilöautoissa moottorin ja pakokaasujärjestelmän melu ovat hallitsevia, kun keskinopeus on alle 45 km/h, ja suuremmissa nopeuksissa hallitsevina ovat rengasmelu ja tuulen aiheuttama melu. Rengasmelua ja tuulen aiheuttamaa melua esiintyy moottorityypistä ja moottorin tehosta riippumatta. Ajoneuvojen kehittämisen ansiosta moottoreista on tullut 1970-luvulta lähtien hiljaisempia, mutta niiden keskimääräinen teho ja massa ovat lisääntyneet. Tehon ja ajoturvallisuuden lisääntyminen on lisännyt ajoneuvon kokonaismassaa, mikä on johtanut tarpeeseen lisätä ajoneuvon renkaiden kontaktipintaa ajovakauden lisäämiseksi. Kontaktipinnan laajentuessa ajoneuvon rengasmelu lisääntyy. [tark. 14] |
| --- | --- |

(9 e)

Henkilöautoissa moottorin ja pakokaasujärjestelmän melu ovat hallitsevia, kun keskinopeus on alle 45 km/h, ja suuremmissa nopeuksissa hallitsevina ovat rengasmelu ja tuulen aiheuttama melu. Rengasmelua ja tuulen aiheuttamaa melua esiintyy moottorityypistä ja moottorin tehosta riippumatta. Ajoneuvojen kehittämisen ansiosta moottoreista on tullut 1970-luvulta lähtien hiljaisempia, mutta niiden keskimääräinen teho ja massa ovat lisääntyneet. Tehon ja ajoturvallisuuden lisääntyminen on lisännyt ajoneuvon kokonaismassaa, mikä on johtanut tarpeeseen lisätä ajoneuvon renkaiden kontaktipintaa ajovakauden lisäämiseksi. Kontaktipinnan laajentuessa ajoneuvon rengasmelu lisääntyy. [tark. 14]

| (9 f) | Melu on monitahoinen asia, ja monet lähteet ja tekijät vaikuttavat ihmisten vastaanottamaan ääneen ja heihin kohdistuvaan vaikutukseen. Liikennemelun vähentämistä koskevan lainsäädännön on sisällettävä nämä näkökohdat, ja siinä on otettava huomioon moottori-, ajoneuvo- ja rengasmelu, tienpinta, ajokäyttäytyminen ja liikenteenhallinta, ja sitä on käsiteltävä asetuksen (EY) N:o 1222/2009 ja direktiivin 2002/49/EY kaltaisessa lainsäädännössä. [tark. 15] |
| --- | --- |

(9 f)

Melu on monitahoinen asia, ja monet lähteet ja tekijät vaikuttavat ihmisten vastaanottamaan ääneen ja heihin kohdistuvaan vaikutukseen. Liikennemelun vähentämistä koskevan lainsäädännön on sisällettävä nämä näkökohdat, ja siinä on otettava huomioon moottori-, ajoneuvo- ja rengasmelu, tienpinta, ajokäyttäytyminen ja liikenteenhallinta, ja sitä on käsiteltävä asetuksen (EY) N:o 1222/2009 ja direktiivin 2002/49/EY kaltaisessa lainsäädännössä. [tark. 15]

| (10) | Maantieliikenteen sähköhybridiajoneuvoilta ja täyssähköisiltä ajoneuvoilta odotetut ympäristöhyödyt ovat johtaneet tällaisten ajoneuvojen melupäästöjen merkittävään alentumiseen. Samalla on poistunut tienkäyttäjille, erityisesti sokeille ja heikkonäköisille jalankulkijoille ja pyöräilijöille tärkeä äänilähde, jonka perusteella he saavat tiedon näiden ajoneuvojen lähestymisestä, läsnäolosta ja liikkeellelähdöstä. Teollisuus kehittää akustisia järjestelmiä tämän sähkö- ja sähköhybridiajoneuvojen äänisignaalien puutteen korvaamiseksi. Ajoneuvoihin asennettavien lähestyvän ajoneuvon auditiivisten järjestelmien suorituskyky on yhdenmukaistettava. Tällaisten järjestelmien asentaminen olisi kuitenkin jätettävä ajoneuvon valmistajien harkinnan varaan. |
| --- | --- |

(10)

Maantieliikenteen sähköhybridiajoneuvoilta ja täyssähköisiltä ajoneuvoilta odotetut ympäristöhyödyt ovat johtaneet tällaisten ajoneuvojen melupäästöjen merkittävään alentumiseen. Samalla on poistunut tienkäyttäjille, erityisesti sokeille ja heikkonäköisille jalankulkijoille ja pyöräilijöille tärkeä äänilähde, jonka perusteella he saavat tiedon näiden ajoneuvojen lähestymisestä, läsnäolosta ja liikkeellelähdöstä. Teollisuus kehittää akustisia järjestelmiä tämän sähkö- ja sähköhybridiajoneuvojen äänisignaalien puutteen korvaamiseksi. Ajoneuvoihin asennettavien lähestyvän ajoneuvon auditiivisten järjestelmien suorituskyky on yhdenmukaistettava. Tällaisten järjestelmien asentaminen olisi kuitenkin jätettävä ajoneuvon valmistajien harkinnan varaan.

| (10 a) | Komission olisi selvitettävä aktiivisten turvajärjestelmien mahdollisuuksia hybridi- ja sähköajoneuvojen kaltaisissa hiljaisemmissa ajoneuvoissa sokeiden, heikkonäköisten ja -kuuloisten jalankulkijoiden, pyöräilijöiden ja lasten kaltaisten haavoittuvien tienkäyttäjien turvallisuuden parantamiseksi kaupunkialueilla. [tark. 16] |
| --- | --- |

(10 a)

Komission olisi selvitettävä aktiivisten turvajärjestelmien mahdollisuuksia hybridi- ja sähköajoneuvojen kaltaisissa hiljaisemmissa ajoneuvoissa sokeiden, heikkonäköisten ja -kuuloisten jalankulkijoiden, pyöräilijöiden ja lasten kaltaisten haavoittuvien tienkäyttäjien turvallisuuden parantamiseksi kaupunkialueilla. [tark. 16]

| (10 b) | Ajoneuvojen melutaso vaikuttaa suoraan unionin kansalaisten elämänlaatuun erityisesti kaupunkialueilla, joilla on vain vähän tai ei lainkaan sähköistä tai maan alla kulkevaa julkista liikennettä, pyöräilyä ja kävelyä. Huomioon olisi myös otettava Euroopan parlamentin yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskevasta etenemissuunnitelmasta 15 päivänä joulukuuta 2011 antamassa päätöslauselmassa

   (18)

  asettama tavoite julkisen liikenteen käyttäjämäärien kaksinkertaistamisesta. Komission ja jäsenvaltioiden olisi toissijaisuusperiaatteen mukaisesti edistettävä julkista liikennettä, kävelyä ja pyöräilyä kaupunkien melusaasteen vähentämiseksi. [tark. 17] |
| --- | --- |

(10 b)

Ajoneuvojen melutaso vaikuttaa suoraan unionin kansalaisten elämänlaatuun erityisesti kaupunkialueilla, joilla on vain vähän tai ei lainkaan sähköistä tai maan alla kulkevaa julkista liikennettä, pyöräilyä ja kävelyä. Huomioon olisi myös otettava Euroopan parlamentin yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskevasta etenemissuunnitelmasta 15 päivänä joulukuuta 2011 antamassa päätöslauselmassa

   (18)

  asettama tavoite julkisen liikenteen käyttäjämäärien kaksinkertaistamisesta. Komission ja jäsenvaltioiden olisi toissijaisuusperiaatteen mukaisesti edistettävä julkista liikennettä, kävelyä ja pyöräilyä kaupunkien melusaasteen vähentämiseksi. [tark. 17]

| (10 c) | Ajoneuvon melutaso riippuu osittain siitä, miten ajoneuvoa käytetään ja miten hyvin sitä huolletaan sen oston jälkeen. Tältä osin olisi toteutettava toimia yleisen tietoisuuden lisäämiseksi sujuvan ja kussakin jäsenvaltiossa voimassa olevia nopeusrajoituksia noudattavan ajotavan merkityksestä. [tark. 19] |
| --- | --- |

(10 c)

Ajoneuvon melutaso riippuu osittain siitä, miten ajoneuvoa käytetään ja miten hyvin sitä huolletaan sen oston jälkeen. Tältä osin olisi toteutettava toimia yleisen tietoisuuden lisäämiseksi sujuvan ja kussakin jäsenvaltiossa voimassa olevia nopeusrajoituksia noudattavan ajotavan merkityksestä. [tark. 19]

| (11) | Unionin tyyppihyväksyntälainsäädännön yksinkertaistamiseksi vuonna 2007 hyväksytyn CARS 21 -raportin (19) suositusten mukaisesti on aiheellista käyttää tämän asetuksen perustana melupäästöistä annettua UNECE-sääntöä nro 51 testausmenetelmän osalta ja äänenvaimennusjärjestelmistä annettua UNECE-sääntöä nro 59 (20) varaosaäänenvaimennusjärjestelmien osalta. |
| --- | --- |

(11)

Unionin tyyppihyväksyntälainsäädännön yksinkertaistamiseksi vuonna 2007 hyväksytyn CARS 21 -raportin (19) suositusten mukaisesti on aiheellista käyttää tämän asetuksen perustana melupäästöistä annettua UNECE-sääntöä nro 51 testausmenetelmän osalta ja äänenvaimennusjärjestelmistä annettua UNECE-sääntöä nro 59 (20) varaosaäänenvaimennusjärjestelmien osalta.

| (12) | Jotta komissio voisi korvata

  mukauttaa
  tämän asetuksen tekniset vaatimukset suoralla viittauksella UNECE-sääntöihin nro 51 ja 59 sen jälkeen, kun uutta testausmenetelmää koskevat raja-arvot on sisällytetty kyseisiin sääntöihin, tai mukauttaa kyseiset vaatimukset tekniseen ja tieteelliseen kehitykseen, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta se voisi muuttaa tämän asetuksen liitteiden säännöksiä, jotka koskevat testausmenetelmiä ja melutasoja

  EU-tyyppihyväksyntämenettelyjä ajoneuvotyyppien melutason ja pakojärjestelmien osalta, moottoriajoneuvon aiheuttaman melun mittausmenetelmiä ja -laitteita, äänenvaimennusjärjestelmiä, paineilman melua, tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamista, testauspaikkaa koskevia vaatimuksia, mittausmenetelmiä täydentävien melupäästösäännösten noudattamisen arvioimiseksi ja hybridi- ja sähköajoneuvojen kuuluvuuden takaavia toimenpiteitä
  . On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset
  , myös asiantuntijatasolla
  . Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. [tark. 20] |
| --- | --- |

(12)

Jotta komissio voisi korvata

  mukauttaa
  tämän asetuksen tekniset vaatimukset suoralla viittauksella UNECE-sääntöihin nro 51 ja 59 sen jälkeen, kun uutta testausmenetelmää koskevat raja-arvot on sisällytetty kyseisiin sääntöihin, tai mukauttaa kyseiset vaatimukset tekniseen ja tieteelliseen kehitykseen, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta se voisi muuttaa tämän asetuksen liitteiden säännöksiä, jotka koskevat testausmenetelmiä ja melutasoja

  EU-tyyppihyväksyntämenettelyjä ajoneuvotyyppien melutason ja pakojärjestelmien osalta, moottoriajoneuvon aiheuttaman melun mittausmenetelmiä ja -laitteita, äänenvaimennusjärjestelmiä, paineilman melua, tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamista, testauspaikkaa koskevia vaatimuksia, mittausmenetelmiä täydentävien melupäästösäännösten noudattamisen arvioimiseksi ja hybridi- ja sähköajoneuvojen kuuluvuuden takaavia toimenpiteitä
  . On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset
  , myös asiantuntijatasolla
  . Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. [tark. 20]

| (12 a) | Tämän asetuksen kohteena olevista melun aiheuttajista johtuvaa melua on vaikeampi vähentää kuin ajoneuvon renkaiden kanssa kosketuksissa olevan tienpäällysteen aiheuttamaa melua. Viimeksi mainitun melun vähentäminen olisi teknisesti huomattavasti yksinkertaisempaa. Melua voidaan jo nyt vähentää paikallisesti noin 10 desibeliä käyttämällä jo olemassa olevia asfalttilajeja, esimerkiksi huokoista asfalttia, asfaltteja, joilla on melua vähentäviä ominaisuuksia, tai melua vaimentavaa asfalttia sekä soveltamalla kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa yhdistetään erilaisia yksinkertaisia rakennustoimenpiteitä. Tässä asetuksessa ei käsitellä tätä pelkästään paikallisia melun aiheuttajia koskevaa tehokasta lähestymistapaa, koska sen toteuttaminen rasittaisi ensinnäkin voimakkaasti valtioiden ja erityisesti paikallisviranomaisten talousarvioita. Tätä olisi vaikea perustella finanssikriisin aikana, ja lisäksi sillä puututtaisiin alue- ja rakennepolitiikan alaan. [tark. 21] |
| --- | --- |

(12 a)

Tämän asetuksen kohteena olevista melun aiheuttajista johtuvaa melua on vaikeampi vähentää kuin ajoneuvon renkaiden kanssa kosketuksissa olevan tienpäällysteen aiheuttamaa melua. Viimeksi mainitun melun vähentäminen olisi teknisesti huomattavasti yksinkertaisempaa. Melua voidaan jo nyt vähentää paikallisesti noin 10 desibeliä käyttämällä jo olemassa olevia asfalttilajeja, esimerkiksi huokoista asfalttia, asfaltteja, joilla on melua vähentäviä ominaisuuksia, tai melua vaimentavaa asfalttia sekä soveltamalla kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa yhdistetään erilaisia yksinkertaisia rakennustoimenpiteitä. Tässä asetuksessa ei käsitellä tätä pelkästään paikallisia melun aiheuttajia koskevaa tehokasta lähestymistapaa, koska sen toteuttaminen rasittaisi ensinnäkin voimakkaasti valtioiden ja erityisesti paikallisviranomaisten talousarvioita. Tätä olisi vaikea perustella finanssikriisin aikana, ja lisäksi sillä puututtaisiin alue- ja rakennepolitiikan alaan. [tark. 21]

| (13) | Tällä asetuksella vahvistetun uuden sääntelyjärjestelmän soveltamisesta seuraa, että direktiivi 70/157/ETY olisi kumottava, |
| --- | --- |

(13)

Tällä asetuksella vahvistetun uuden sääntelyjärjestelmän soveltamisesta seuraa, että direktiivi 70/157/ETY olisi kumottava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan hallinnolliset ja tekniset vaatimukset kaikkien 2 artiklassa tarkoitettujen uusien ajoneuvojen EU-tyyppihyväksyntää varten niiden melutason ja pakojärjestelmien osalta sekä kyseisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen osien ja laitteiden myyntiä ja käyttöönottoa varten.

2 artikla

Soveltamisala

Tätä asetusta sovelletaan luokkiin M1, M2, M3, N1, N2 ja N3 kuuluviin ajoneuvoihin, sellaisina kuin ne määritellään direktiivin 2007/46/EY liitteessä II, sekä tällaisia ajoneuvoja varten suunniteltuihin ja rakennettuihin järjestelmiin, osiin ja erillisiin teknisiin yksiköihin.

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| 1) | ”ajoneuvon hyväksynnällä” ajoneuvotyypin hyväksyntää melun osalta; |
| --- | --- |

1)

”ajoneuvon hyväksynnällä” ajoneuvotyypin hyväksyntää melun osalta;

| 2) | ”ajoneuvotyypillä”








  a) | liitteessä II olevan 4.1.2.1 kohdan mukaisesti testattujen ajoneuvojen osalta
  direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevassa B osassa määriteltyä ajoneuvojoukkoa; |
| --- | --- | --- |

2)

”ajoneuvotyypillä”

a)

liitteessä II olevan 4.1.2.1 kohdan mukaisesti testattujen ajoneuvojen osalta
  direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevassa B osassa määriteltyä ajoneuvojoukkoa;

| b) | liitteessä II olevan 4.1.2.2 kohdan mukaisesti testattujen ajoneuvojen osalta ajoneuvojoukkoa, joka ei olennaisesti ole erilainen seuraavien osalta:










  i) | korin muoto tai materiaalit (erityisesti moottoriosasto ja sen äänieristys); |
| --- | --- | --- |

b)

liitteessä II olevan 4.1.2.2 kohdan mukaisesti testattujen ajoneuvojen osalta ajoneuvojoukkoa, joka ei olennaisesti ole erilainen seuraavien osalta:

i)

korin muoto tai materiaalit (erityisesti moottoriosasto ja sen äänieristys);

| ii) | moottorin tyyppi (esimerkiksi kipinäsytytysmoottori vai puristussytytysmoottori, edestakaisin liikkuva mäntä vai kiertomäntä), sylinterien määrä ja niiden tilavuus, suihkutusjärjestelmän tyyppi, venttiilien järjestys, luokiteltu moottorin kierrosluku (S) tai sähkömoottorin tyyppi. Ajoneuvot, joilla on samantyyppinen moottori mutta erilaiset yleiset välityssuhteet, voidaan katsoa saman tyypin ajoneuvoiksi. |
| --- | --- |

ii)

moottorin tyyppi (esimerkiksi kipinäsytytysmoottori vai puristussytytysmoottori, edestakaisin liikkuva mäntä vai kiertomäntä), sylinterien määrä ja niiden tilavuus, suihkutusjärjestelmän tyyppi, venttiilien järjestys, luokiteltu moottorin kierrosluku (S) tai sähkömoottorin tyyppi. Ajoneuvot, joilla on samantyyppinen moottori mutta erilaiset yleiset välityssuhteet, voidaan katsoa saman tyypin ajoneuvoiksi.

| 3) | ”enimmäismassalla” ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa teknisesti sallittua enimmäismassaa.
  Edellä olevasta 3 kohdasta poiketen enimmäismassa saattaa olla suurempi kuin kansallisten viranomaisten sallima arvo; |
| --- | --- |

3)

”enimmäismassalla” ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa teknisesti sallittua enimmäismassaa.

Edellä olevasta 3 kohdasta poiketen enimmäismassa saattaa olla suurempi kuin kansallisten viranomaisten sallima arvo;

| 4) | ”moottorin nimellisteholla” kW:eina ilmaistua moottorin tehoa (UNECE), joka on mitattu UNECE-säännön nro 85 (21) mukaisella UNECE-menetelmällä; |
| --- | --- |

4)

”moottorin nimellisteholla” kW:eina ilmaistua moottorin tehoa (UNECE), joka on mitattu UNECE-säännön nro 85 (21) mukaisella UNECE-menetelmällä;

| 5) | ”vakiovarusteilla” ajoneuvon peruskokoonpanoa mukaan lukien kaikki sellaiset ominaisuudet, jotka asennetaan ilman kokoonpanoa tai varustetasoa koskevia lisävaatimuksia, mutta kun ajoneuvoon on asennettu kaikki direktiivin 2007/46/EY liitteessä IV tai XI mainituissa säädöksissä vaaditut ominaisuudet; |
| --- | --- |

5)

”vakiovarusteilla” ajoneuvon peruskokoonpanoa mukaan lukien kaikki sellaiset ominaisuudet, jotka asennetaan ilman kokoonpanoa tai varustetasoa koskevia lisävaatimuksia, mutta kun ajoneuvoon on asennettu kaikki direktiivin 2007/46/EY liitteessä IV tai XI mainituissa säädöksissä vaaditut ominaisuudet;

| 6) | ”kuljettajan massalla” 75 kg:ksi arvioitua massaa, joka sijaitsee kuljettajan istuimen vertailupisteessä; |
| --- | --- |

6)

”kuljettajan massalla” 75 kg:ksi arvioitua massaa, joka sijaitsee kuljettajan istuimen vertailupisteessä;

| 7) | ”käyttökunnossa olevan ajoneuvon massalla” (mro) valmistajan erittelyn mukaisilla vakiovarusteilla varustetun ajoneuvon massaa mukaan lukien kuljettajan, polttoaineen ja nesteiden massa.
  Massaan sisältyvät myös korirakenteiden, hytin, kytkentälaitteen ja varapyörän (-pyörien) samoin kuin työkalujen massa, jos ne on asennettu ajoneuvoon.
  Polttonestesäiliö(t) on täytettävä vähintään 90-prosenttisesti; |
| --- | --- |

7)

”käyttökunnossa olevan ajoneuvon massalla” (mro) valmistajan erittelyn mukaisilla vakiovarusteilla varustetun ajoneuvon massaa mukaan lukien kuljettajan, polttoaineen ja nesteiden massa.

Massaan sisältyvät myös korirakenteiden, hytin, kytkentälaitteen ja varapyörän (-pyörien) samoin kuin työkalujen massa, jos ne on asennettu ajoneuvoon.

Polttonestesäiliö(t) on täytettävä vähintään 90-prosenttisesti;

| 8) | ”moottorin nimelliskierrosnopeudella” (S) ilmoitettua moottorin kierrosnopeutta, min-1 (rpm), jolla moottori tuottaa UNECE-säännön nro 85 mukaisen suurimman nimellisnettotehon, tai jos suurin nettoteho saavutetaan useilla moottorin kierrosnopeuksilla, suurinta moottorin kierrosnopeutta; |
| --- | --- |

8)

”moottorin nimelliskierrosnopeudella” (S) ilmoitettua moottorin kierrosnopeutta, min-1 (rpm), jolla moottori tuottaa UNECE-säännön nro 85 mukaisen suurimman nimellisnettotehon, tai jos suurin nettoteho saavutetaan useilla moottorin kierrosnopeuksilla, suurinta moottorin kierrosnopeutta;

| 9) | ”tehon ja massan suhdeindeksillä” (PMR) lukua, joka määritetään liitteessä II olevassa 4.1.2.1.1 kohdassa esitetyn kaavan mukaisesti; |
| --- | --- |

9)

”tehon ja massan suhdeindeksillä” (PMR) lukua, joka määritetään liitteessä II olevassa 4.1.2.1.1 kohdassa esitetyn kaavan mukaisesti;

| 10) | ”vertailupisteellä” jotain seuraavista pisteistä:






  a) | luokkien M1 ja N1 ajoneuvot:






  i) | ajoneuvot, joiden moottori on edessä: ajoneuvon etuosa; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

”vertailupisteellä” jotain seuraavista pisteistä:

a)

luokkien M1 ja N1 ajoneuvot:

i)

ajoneuvot, joiden moottori on edessä: ajoneuvon etuosa;

| ii) | ajoneuvot, joiden moottori on keskellä: ajoneuvon keskikohta; |
| --- | --- |

ii)

ajoneuvot, joiden moottori on keskellä: ajoneuvon keskikohta;

| iii) | ajoneuvot, joiden moottori on takana: ajoneuvon takaosa. |
| --- | --- |

iii)

ajoneuvot, joiden moottori on takana: ajoneuvon takaosa.

| b) | luokkiin M2, M3, N2 ja N3 kuuluvat ajoneuvot: ajoneuvon etuosaa lähinnä oleva moottorin reuna; |
| --- | --- |

b)

luokkiin M2, M3, N2 ja N3 kuuluvat ajoneuvot: ajoneuvon etuosaa lähinnä oleva moottorin reuna;

| 11) | ”tavoitekiihtyvyydellä” kiihdytystä kaasupoljin kevyesti painettuna kaupunkiliikenteessä; se saadaan tilastollisten tutkimusten pohjalta; |
| --- | --- |

11)

”tavoitekiihtyvyydellä” kiihdytystä kaasupoljin kevyesti painettuna kaupunkiliikenteessä; se saadaan tilastollisten tutkimusten pohjalta;

| 12) | ”vertailukiihtyvyydellä” kiihtyvyystestissä testiradalla vaadittua kiihtyvyyttä; |
| --- | --- |

12)

”vertailukiihtyvyydellä” kiihtyvyystestissä testiradalla vaadittua kiihtyvyyttä;

| 13) | ”välityssuhteen painotuskertoimella” (k) numeerista suhdelukua, jota käytetään kahden välityssuhteen testitulosten yhdistämiseen kiihtyvyystestissä ja vakionopeustestissä; |
| --- | --- |

13)

”välityssuhteen painotuskertoimella” (k) numeerista suhdelukua, jota käytetään kahden välityssuhteen testitulosten yhdistämiseen kiihtyvyystestissä ja vakionopeustestissä;

| 14) | ”osittaisella tehokertoimella” (kp) numeerista suhdelukua, jota käytetään ajoneuvojen kiihtyvyystestin ja vakionopeustestin testitulosten yhdistämiseen soveltuvin painotuksin; |
| --- | --- |

14)

”osittaisella tehokertoimella” (kp) numeerista suhdelukua, jota käytetään ajoneuvojen kiihtyvyystestin ja vakionopeustestin testitulosten yhdistämiseen soveltuvin painotuksin;

| 15) | ”esikiihdytyksellä” kiihdytyksen säätölaitteen käyttöä ennen AA'-linjaa, jotta kiihdytys olisi vakaata AA':n ja BB':n välillä liitteen II lisäyksessä 1 olevan kuvan 1 mukaisesti; |
| --- | --- |

15)

”esikiihdytyksellä” kiihdytyksen säätölaitteen käyttöä ennen AA'-linjaa, jotta kiihdytys olisi vakaata AA':n ja BB':n välillä liitteen II lisäyksessä 1 olevan kuvan 1 mukaisesti;

| 16) | ”lukituilla välityssuhteilla” vaihteiston säätämistä siten, että vaihdetta ei voi vaihtaa testin aikana; |
| --- | --- |

16)

”lukituilla välityssuhteilla” vaihteiston säätämistä siten, että vaihdetta ei voi vaihtaa testin aikana;

| 17) | ”äänenvaimennusjärjestelmän tai äänenvaimennusjärjestelmän osien malliryhmällä” joukkoa äänenvaimennusjärjestelmiä tai niiden osia, joissa kaikki seuraavat ominaisuudet ovat samat:






  a) | absorboivien kuitumaisten aineiden läpi kulkeva pakokaasuvirta, jos pakokaasut ovat kosketuksissa kyseiseen materiaaliin; |
| --- | --- | --- |

17)

”äänenvaimennusjärjestelmän tai äänenvaimennusjärjestelmän osien malliryhmällä” joukkoa äänenvaimennusjärjestelmiä tai niiden osia, joissa kaikki seuraavat ominaisuudet ovat samat:

a)

absorboivien kuitumaisten aineiden läpi kulkeva pakokaasuvirta, jos pakokaasut ovat kosketuksissa kyseiseen materiaaliin;

| b) | kuitutyyppi; |
| --- | --- |

b)

kuitutyyppi;

| c) | tarvittaessa sidosainetiedot; |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa sidosainetiedot;

| d) | keskimääräinen kuitukoko; |
| --- | --- |

d)

keskimääräinen kuitukoko;

| e) | irtotavara-aineksen vähimmäispakkaustiheys (kg/m3); |
| --- | --- |

e)

irtotavara-aineksen vähimmäispakkaustiheys (kg/m3);

| f) | kaasuvirran ja absorboivan materiaalin välinen enimmäiskosketuspinta; |
| --- | --- |

f)

kaasuvirran ja absorboivan materiaalin välinen enimmäiskosketuspinta;

| 18) | ”äänenvaimennusjärjestelmällä” täydellistä osien kokonaisuutta, jota tarvitaan moottorin ja sen pakojärjestelmän aiheuttaman melun vaimentamiseen; |
| --- | --- |

18)

”äänenvaimennusjärjestelmällä” täydellistä osien kokonaisuutta, jota tarvitaan moottorin ja sen pakojärjestelmän aiheuttaman melun vaimentamiseen;

| 19) | ”erityyppisillä äänenvaimennusjärjestelmillä” äänenvaimennusjärjestelmiä, jotka eroavat toisistaan merkittävästi ainakin yhden jäljempänä mainitun ominaisuuden osalta:






  a) | niiden osien kauppanimet tai tavaramerkit; |
| --- | --- | --- |

19)

”erityyppisillä äänenvaimennusjärjestelmillä” äänenvaimennusjärjestelmiä, jotka eroavat toisistaan merkittävästi ainakin yhden jäljempänä mainitun ominaisuuden osalta:

a)

niiden osien kauppanimet tai tavaramerkit;

| b) | niiden osien materiaalien ominaisuudet, lukuun ottamatta kyseisten osien pinnoitetta; |
| --- | --- |

b)

niiden osien materiaalien ominaisuudet, lukuun ottamatta kyseisten osien pinnoitetta;

| c) | niiden osien muoto tai koko; |
| --- | --- |

c)

niiden osien muoto tai koko;

| d) | ainakin yhden niiden osan toimintaperiaatteet; |
| --- | --- |

d)

ainakin yhden niiden osan toimintaperiaatteet;

| e) | niiden osien kokoonpano; |
| --- | --- |

e)

niiden osien kokoonpano;

| f) | äänenvaimennusjärjestelmien tai äänenenvaimennusjärjestelmän osien lukumäärä; |
| --- | --- |

f)

äänenvaimennusjärjestelmien tai äänenenvaimennusjärjestelmän osien lukumäärä;

| 20) | ”varaosaäänenvaimennusjärjestelmällä tai kyseisen järjestelmän osilla” edellä 17 kohdassa määritellyn äänenvaimennusjärjestelmän mitä tahansa osaa, joka on tarkoitettu käytettäväksi ajoneuvossa, lukuun ottamatta samantyyppistä osaa, joka oli asennettuna kyseiseen ajoneuvoon, kun se toimitettiin tyyppihyväksyttäväksi tämän asetuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

20)

”varaosaäänenvaimennusjärjestelmällä tai kyseisen järjestelmän osilla” edellä 17 kohdassa määritellyn äänenvaimennusjärjestelmän mitä tahansa osaa, joka on tarkoitettu käytettäväksi ajoneuvossa, lukuun ottamatta samantyyppistä osaa, joka oli asennettuna kyseiseen ajoneuvoon, kun se toimitettiin tyyppihyväksyttäväksi tämän asetuksen mukaisesti;

| 21) | ”ajoneuvon akustisella varoitusjärjestelmällä” (AVAS) maantieliikenteen sähköhybridi- ja sähköajoneuvon järjestelmää, jonka avulla jalankulkijat ja muut loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät saavat tietoa käytössä olevasta ajoneuvosta; |
| --- | --- |

21)

”ajoneuvon akustisella varoitusjärjestelmällä” (AVAS) maantieliikenteen sähköhybridi- ja sähköajoneuvon järjestelmää, jonka avulla jalankulkijat ja muut loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät saavat tietoa käytössä olevasta ajoneuvosta;

| 21 a) | ”myyntipisteellä” paikkaa, jossa ajoneuvoja varastoidaan ja tarjotaan myytäväksi kuluttajille; [tark. 23] |
| --- | --- |

21 a)

”myyntipisteellä” paikkaa, jossa ajoneuvoja varastoidaan ja tarjotaan myytäväksi kuluttajille; [tark. 23]

| 21 b) | ”teknisellä esittelymateriaalilla” teknisiä ohjeita, esitteitä ja luetteloita (painetussa tai sähköisessä muodossa tai verkossa) sekä verkkosivustoja, joiden tarkoituksena on markkinoida ajoneuvoja kuluttajille. [tark. 24] |
| --- | --- |

21 b)

”teknisellä esittelymateriaalilla” teknisiä ohjeita, esitteitä ja luetteloita (painetussa tai sähköisessä muodossa tai verkossa) sekä verkkosivustoja, joiden tarkoituksena on markkinoida ajoneuvoja kuluttajille. [tark. 24]

4 artikla

Jäsenvaltioiden yleiset velvoitteet

1.   Jäsenvaltio ei saa evätä moottoriajoneuvotyypiltä tai pakojärjestelmätyypiltä tai pakojärjestelmän erilliseksi tekniseksi yksiköksi katsottavalta osalta EU-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | ajoneuvo täyttää liitteen I vaatimukset, |
| --- | --- |

a)

ajoneuvo täyttää liitteen I vaatimukset,

| b) | pakojärjestelmä tai sen erilliseksi tekniseksi yksiköksi direktiivin 2007/46/EY 3 artiklan 25 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä katsottava osa täyttää tämän asetuksen liitteen X vaatimukset. |
| --- | --- |

b)

pakojärjestelmä tai sen erilliseksi tekniseksi yksiköksi direktiivin 2007/46/EY 3 artiklan 25 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä katsottava osa täyttää tämän asetuksen liitteen X vaatimukset.

2.   Jäsenvaltio ei saa melutasoon ja pakojärjestelmään liittyvistä syistä estää tai kieltää ajoneuvon myyntiä, rekisteröintiä, käyttöönottoa tai käyttöä, jos ajoneuvon melutaso ja pakojärjestelmä täyttävät liitteen I vaatimukset.

3.   Jäsenvaltio ei saa sallittuun melutasoon ja pakojärjestelmään liittyvistä syistä kieltää saattamasta markkinoille pakojärjestelmää tai sen erilliseksi tekniseksi yksiköksi direktiivin 2007/46/EY 3 artiklan 25 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä katsottavaa osaa, jos se on sellaisen tyypin mukainen, jolle on annettu tyyppihyväksyntä tämän asetuksen mukaisesti.

3 a.
     
  Teknisiä tarkistuksia ajoneuvoille tehdessään jäsenvaltioiden on mitattava melutaso kutakin ajoneuvotyyppiä koskevan EU-tyyppihyväksynnän tietojen perusteella. [tark. 25]

4 a artikla

Seuranta

Jäsenvaltiot takaavat markkinoidensa tehokkaan seurannan tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2008

   (22)

  mukaisesti. Ne tekevät tuotteiden ominaisuuksia koskevia asianmukaisia tarkastuksia riittävässä laajuudessa mainitun asetuksen 19 artiklan 1 kohdassa esitettyjen periaatteiden mukaisesti. [tark. 26]

5 artikla

Valmistajien yleiset velvoitteet

1.   Valmistajien on varmistettava, että ajoneuvo, sen moottori ja sen äänenvaimennusjärjestelmä suunnitellaan, valmistetaan ja kootaan siten, että ajoneuvo tavanomaisessa käytössä täyttää tämän asetuksen vaatimukset kyseisiin osiin luonnostaan kohdistuvasta tärinästä huolimatta.

2.   Valmistajien on varmistettava, että äänenvaimennusjärjestelmä suunnitellaan, rakennetaan ja kootaan siten, että se ajoneuvon käyttöolosuhteet
  ja alueittain toisistaan poikkeavat ilmasto-olosuhteet
  huomioon ottaen kestää kohtuullisesti korroosiovaikutuksia. [tark. 27]

3.   Valmistaja on vastuussa hyväksyntäviranomaiselle kaikista hyväksyntämenettelyn tekijöistä sekä tuotannon vaatimustenmukaisuudesta riippumatta siitä, onko valmistaja suoraan osallistunut ajoneuvon, järjestelmän, osan tai erillisen teknisen yksikön kaikkiin valmistusvaiheisiin.

6 artikla

Raja-arvot

Liitteessä II säädetyissä testausolosuhteissa on otettava huomioon tavanomaiset tieajo-olosuhteet sekä ajoneuvon muiden keskeisten osien testausvaatimukset, joista on jo säädetty asetuksessa (EY) N:o 661/2009.
  Liitteen II säännösten mukaisesti mitattu
  ja lähimpään kokonaislukuun pyöristetty
  melutaso ei saa ylittää liitteessä III säädettyjä arvoja. [tark. 28]

7 artikla

Tarkistuslauseke

Kolmen vuoden kuluessaTämän asetuksen liitteen III kolmannessa sarakkeessa tarkoitetusta,
  tarkoitetun,
  ensimmäistä vaihetta koskevasta päivästä

  koskevan päivän jälkeen
  komissio laatii perusteellisen selvityksen sen arvioimiseksi, voidaanko

  saattaa liitteessä III olevan
  melun raja-arvoja pitää riittävinä. Selvityksen päätelmien

  koskevan tarkastuksen loppuun. Tarkastus sisältää vaikutustenarvioinnin, joka sisältää autoteollisuuteen yleisesti ja siitä riippuvaisiin aloihin erityisesti kohdistuvien vaikutusten arvioinnin, ja siinä otetaan huomioon muiden asetusten – kuten hiilidioksidipäästöjen vähentämistä ja turvallisuutta koskevien asetusten – vaikutus moottoriajoneuvojen melutasoon. Tällaisen tarkastuksen ja sen vaikutustenarvioinnin
  pohjalta komissio voi

  antaa
  tarvittaessa esittää ehdotuksia

  ehdotuksen
  tämän asetuksen muuttamiseksi
  siten, että se on mahdollisimman neutraali kilpailun kannalta. Liitteessä III olevan neljännen sarakkeen vaiheessa 2 tarkoitetut raja-arvot tulevat voimaan kuusi vuotta vaikutustenarvioinnin vahvistamisen ja komission tekemän tarkastusprosessin loppuunsaattamisen jälkeen
  . [tark. 29]

Ensimmäisen kohdan nojalla tehdyissä ehdotuksissa tämän asetuksen muuttamiseksi otetaan huomioon Kansainvälisen standardisointijärjestön antamat uudet standardit ja etenkin ISO-standardi 10844:2011. [tark. 30]

8 artikla

Täydentävät melupäästösäännökset (ASEP)

1.   Jäljempänä olevia 2–6 kohtaa ja tämän kohdan toista alakohtaa sovelletaan luokkien M1 ja N1 ajoneuvoihin, joihin on asennettu polttomoottori.

Ajoneuvot täyttävät automaattisesti liitteen X vaatimukset, jos ajoneuvon valmistaja toimittaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle tekniset asiakirjat, jotka osoittavat eron ajoneuvojen moottorin enimmäis- ja vähimmäiskierrosluvun välillä nopeudessa BB'1 ≤ 0,15 x S missä tahansa testausolosuhteissa liitteessä VIII olevassa 3.3. kohdassa määritetyn ASEP-valvonta-alueen sisällä liitteessä II esitettyjen olosuhteiden osalta.

Luokkaan N1 kuuluvat ajoneuvot vapautetaan ASEP-vaatimuksista, jos jokin seuraavista ehdoista täyttyy:

| a) | Moottorin tilavuus ≤ 660 ccm ja suurinta sallittua ajoneuvon massaa käyttämällä laskettu tehon ja massan suhdeindeksi ≤ 35; |
| --- | --- |

a)

Moottorin tilavuus ≤ 660 ccm ja suurinta sallittua ajoneuvon massaa käyttämällä laskettu tehon ja massan suhdeindeksi ≤ 35;

| b) | Hyötykuorma ≥ 850 kg ja suurinta sallittua ajoneuvon massaa käyttämällä laskettu tehon ja massan suhdeindeksi ≤ 40. [tark. 31] |
| --- | --- |

b)

Hyötykuorma ≥ 850 kg ja suurinta sallittua ajoneuvon massaa käyttämällä laskettu tehon ja massan suhdeindeksi ≤ 40. [tark. 31]

Ajoneuvon katsotaan täyttävän liitteen X vaatimukset, jos sen valmistaja esittää tyyppihyväksyntäviranomaiselle tekniset asiakirjat, joista käy ilmi, ettei linjalla BB' (23) mitattujen moottorin suurimman ja pienimmän kierrosnopeuden välinen ero missään liitteessä VIII olevassa 3.3 kohdassa määriteltyyn ASEP-säätöalueeseen sisältyvissä testiolosuhteissa ole yli 0,15 x S liitteessä II säädettyjen edellytysten osalta.

Luokkaan N1 kuuluvat ajoneuvot vapautetaan ASEP-vaatimuksista, jos jompikumpi seuraavista ehdoista täyttyy:

| a) | moottorin tilavuus on enintään 660 ccm ja suurinta sallittua ajoneuvon massaa käyttämällä laskettu tehon ja massan suhdeindeksi on enintään 35; |
| --- | --- |

a)

moottorin tilavuus on enintään 660 ccm ja suurinta sallittua ajoneuvon massaa käyttämällä laskettu tehon ja massan suhdeindeksi on enintään 35;

| b) | hyötykuorma on vähintään 850 kg ja suurinta sallittua ajoneuvon massaa käyttämällä laskettu tehon ja massan suhdeindeksi on enintään 40. [tark. 32] |
| --- | --- |

b)

hyötykuorma on vähintään 850 kg ja suurinta sallittua ajoneuvon massaa käyttämällä laskettu tehon ja massan suhdeindeksi on enintään 40. [tark. 32]

2.   Ajoneuvon melupäästöt tavanomaisissa tieajo-olosuhteissa, jotka poikkeavat liitteessä II tarkoitetun tyyppihyväksyntätestin suoritusolosuhteista, eivät saa kohtuuttomasti poiketa testituloksesta. [tark. 33]

3.   Ajoneuvon valmistaja ei saa yksinomaan tässä asetuksessa säädettyjen melupäästövaatimusten täyttämiseksi tarkoituksellisesti muuttaa, säätää tai ottaa käyttöön mitään sellaisia mekaanisia, sähköisiä, termisiä tai muita laitteita tai menettelyjä, jotka eivät ole käytössä tavanomaisessa tiekäytössä täydentävien melupäästösäännösten yhteydessä sovellettavissa olosuhteissa.
  Näihin toimenpiteisiin viitataan tavallisesti ”syklin manipulointina”. [tark. 34]

4.   Ajoneuvon on täytettävä tämän asetuksen liitteen VIII vaatimukset.

5.   Valmistajan on esitettävä tyyppihyväksyntähakemuksessa liitteen VIII lisäyksessä 1 esitetyn mallin mukaisesti laadittu selvitys siitä, että hyväksyttäväksi haettu ajoneuvotyyppi on 8 artiklan 1 ja 2 kohdan

  8 artiklan
  vaatimusten mukainen
  , ja liitettävä hakemukseen asianmukaiset testitulokset
  . [tark. 35]

8 a artikla

Kuluttajavalistus

Ajoneuvovalmistajien ja -jakelijoiden on varmistettava että kunkin ajoneuvon yhdenmukaistettujen tyyppihyväksyntätestausmenetelmien mukainen desibeleinä (dB(A)) ilmoitettu melutaso esitetään näkyvässä paikassa myyntipisteessä ja teknisessä esittelymateriaalissa.

Yleisen vaikutustenarvioinnin jälkeen komissio esittää tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen viimeistään kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen kuluttajavalistuksesta. Ehdotus voidaan sisällyttää kuluttajien mahdollisuudesta saada uusien henkilöautojen markkinoinnin yhteydessä polttoainetaloutta ja hiilidioksidipäästöjä koskevia tietoja 13 päivänä joulukuuta 1999 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 1999/94/EY

   (24)
  . [tark. 36]

8 b artikla

Tien pinnan luokitus ja laatu

Komissio arvioi direktiivissä 2002/49/EY vahvistettujen tarkasteluaikataulujen mukaisesti mahdollisuutta ottaa käyttöön tieluokitusjärjestelmä, jonka avulla kuvataan tyypillistä vierintämelua kaikilla unionin teillä, ja esittää tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen.

Komissio harkitsee, sisällyttääkö se ehdotukseensa jäsenvaltioiden velvoitteen antaa direktiivissä 2002/49/EY tarkoitetuissa strategisissa melukartoissa tietoja tien pinnan laadusta. [tark. 37]

9 artikla

Ajoneuvon akustinen varoitusjärjestelmä (AVAS)

Jos valmistaja päättää asentaa

  Valmistajien on asennettava
  ajoneuvoihin ajoneuvon akustisen varoitusjärjestelmän, liitteen X

  akustinen varoitusjärjestelmä (AVAS). AVAS-järjestelmän avulla tuotettavan äänen on oltava jatkuva ääni, jonka avulla jalankulkijat ja muut loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät saavat tietoa käytössä olevasta ajoneuvosta. Äänen on oltava ajoneuvon käytökselle ominainen, ja se voi kuulostaa samanlaiselta kuin samaan luokkaan kuuluvan polttomoottorilla varustetun ja samoissa olosuhteissa käytetyn ajoneuvon ääni, ja liitteen IX
  vaatimusten on täytyttävä.

Komissio arvioi viimeistään vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta, onko tätä asetusta tarkistettava, ja ottaa arvioinnissa huomioon muun muassa, voidaanko aktiivisilla turvallisuusjärjestelmillä saavuttaa paremmin kaupunkialueiden haavoittuvien tienkäyttäjien turvallisuuden parantamista koskeva tavoite verrattuna äänihälytysjärjestelmiin tai niiden lisäksi, ja komissio esittää tarvittaessa tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen, jossa säädetään ajoneuvoihin asennettujen AVAS-järjestelmien suurimmasta sallitusta melutasosta. [tark. 66]

10 artikla

Liitteiden muuttaminen

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksia liitteiden I–XI

  11 artiklan mukaisesti liitteiden I, II ja IV–XII
  muuttamiseksi
  tämän asetuksen teknisten vaatimusten mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen
  . [tark. 39]

2.   Kun UNECE-säännössä nro 51 esitetään testausmenetelmää koskevat raja-arvot, komissio tarkastelee

  arvioi, ottaen Euroopan parlamentin ja neuvoston näkemykset huomioon, voidaanko
  liitteessä III esitettyjen teknisten vaatimusten korvaamista

  esitetyt tekniset vaatimukset korvata
  suoralla viittauksella UNECE-sääntöjen nro 51 ja 59 vastaaviin vaatimuksiin
  , edellyttäen, etteivät ne johda unionin ympäristö- ja terveydensuojelulainsäädännön heikkenemiseen, ja esittää tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen liitteen III muuttamisesta tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen
  . [tark. 40]

11 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle
  siirrettyä valtaa
  antaa delegoituja säädöksiä
  koskevat
  tässä artiklassa säädetyt edellytykset. [tark. 41]

2.   Siirretään komissiolle tämän asetuksen hyväksymisestä.

  voimaantulopäivästä lukien viiden vuoden ajaksi
  valta antaa 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiämääräämättömäksi ajaksi .
  Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samnpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä. [tark. 42]

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto.
  Peruuttaminen
  tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona
  sitä koskeva päätös
  julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. [tark. 43]

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Edellä olevan 10 artiklan 1 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan yhdellä kuukaudella

  kahdella kuukaudella
  . [tark. 44]

12 artikla

Delegoitujen säädösten vastustaminen

1.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa delegoitua säädöstä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa pidennetään kuukaudella.

2.   Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole määräajan päättyessä vastustanut delegoitua säädöstä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen kyseistä päivää ilmoittaneet Euroopan komissiolle, etteivät ne aio vastustaa säädöstä, delegoitu säädös tulee voimaan päivänä, joka mainitaan sen säännöksissä.

3.   Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä, se ei tule voimaan. Säädöstä vastustava toimielin esittää syyt, miksi se vastustaa delegoitua säädöstä. [tark. 45]

13 artikla

Kiireellisyysmenettely

1.   Tämän asetuksen 10 artiklan 1 kohdan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.

2.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi 11 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa säädöstä on annettu sille tiedoksi.
  [tark. 46]

14 artikla

Siirtymämääräykset

1.   Tällä asetuksella ei mitätöidä ajoneuvolle, järjestelmälle, osalle tai erilliselle tekniselle yksikölle ennen 16 artiklassa mainittua päivämäärää myönnettyä EU-tyyppihyväksyntää.

2.   Hyväksyntäviranomaisten on edelleen myönnettävä laajennuksia kyseisten ajoneuvojen, järjestelmien, osien tai erillisten teknisten yksiköiden hyväksyntiin direktiivin 70/157/ETY mukaisesti.

3.   ... päivään ...kuuta ... (*) asti sarjahybridivoimansiirrolla varustettuihin ajoneuvoihin, joissa on lisäpolttomoottori mutta ei mekaanista kytkinlaitetta voimalinjaan, ei sovelleta 8 artiklan vaatimuksia.

15 artikla

Kumoaminen

1.   Kumotaan direktiivi 70/157/ETY.

2.   Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä XII olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

16 artikla

Voimaantulo

1.   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Sitä sovelletaan ... päivästä ...kuuta ... (**).

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 191, 29.6.2012, s. 76.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 6. helmikuuta 2013.

2

(3)  

  EUVL L 171, 29.6.2007, s. 1.

3

EUVL L 171, 29.6.2007, s. 1.

(4)  

  EUVL L 140, 5.6.2009, s. 1.

4

EUVL L 140, 5.6.2009, s. 1.

(5)  

  EUVL L 188, 18.7.2009, s. 1.

5

EUVL L 188, 18.7.2009, s. 1.

(6)  

  EUVL L 145, 31.5.2011, s. 1.

6

EUVL L 145, 31.5.2011, s. 1.

(7)  

  EYVL L 189, 18.7.2002, s. 12.

7

EYVL L 189, 18.7.2002, s. 12.

(8)  EYVL L 42, 23.2.1970, s. 16.

8

(9)  EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1.

9

(10)  EUVL L 137, 30.5.2007, s. 68.

10

(11)  KOM(1996)0540 lopullinen.

11

(12)  ISO 362-1, Measurement of noise emitted by accelerating road vehicles – Engineering method – Part 1: M and N categories, ISO, Geneve, Sveitsi, 2007.

12

(13)  EUVL L 200, 31.7.2009, s. 1.

13

(14)  Knol, A.B., Staatsen, B.A.M., Trends in the environmental burden of disease in the Netherlands 1980–2020, RIVM report 500029001, Bilthoven, Alankomaat, 2005; http://www.rivm.nl/bibliotheek/rapporten/500029001.html

14

(15)  Maailman terveysjärjestön ja Yhteisen tutkimuskeskuksen tutkimus ”Burden of disease from environmental noise, quantification of healthy life years lost in Europe”; http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/environment-and-health/noise/publications/2011/burden-of-disease-from-environmental-noise.-quantification-of-healthy-life-years-lost-in-europe

15

(16)  Melun arviointi – Terveyteen liittyviä ja sosioekonomisia näkökohtia käsittelevän työryhmän kannanotto, Euroopan komissio, ympäristöasioiden pääosasto, Bryssel, 4.12.2003; www.ec.europa.eu/environment/noise/pdf/valuatio_final_12_2003.pdf.

16

(17)  

  EUVL L 342, 22.12.2009, s. 46.

17

EUVL L 342, 22.12.2009, s. 46.

(18)  
  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0584.

18

Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0584.

(19)  CARS 21: Kilpailukykyisen autoteollisuuden sääntelykehyksestä 2000-lukua varten, 2006: ks. http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/pagesbackground/competitiveness/cars21finalreport.pdf

19

(20)  EUVL L 326, 24.11.2006, s. 43.

20

(21)  EUVL L 326, 24.11.2006, s. 55.

21

(22)  

  EUVL L 218, 13.8.2008, s. 30.

22

EUVL L 218, 13.8.2008, s. 30.

(23)  Viittaus tämän asetuksen liitteen II lisäyksen 1 kuvassa 1.

23

(24)  

  EYVL L 12, 18.1.2000, s. 16.

24

EYVL L 12, 18.1.2000, s. 16.

(*)  Viisi vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

*

(**)  Kaksi vuotta tämän asetuksen hyväksymispäivästä.

**

LIITE I

EU-tyyppihyväksyntä ajoneuvotyyppien melutason osalta

| 1. | AJONEUVOTYYPIN EU-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN |
| --- | --- |
| 1.1 | Ajoneuvon valmistajan on haettava ajoneuvotyypin EU-tyyppihyväksyntää melutason osalta direktiivin 2007/46/EY 7 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti. |
| 1.2 | Ilmoituslomakkeen malli esitetään lisäyksessä 1. |
| 1.3 | Valmistajan on toimitettava hyväksyttäväksi haettua tyyppiä edustava ajoneuvo testeistä vastaavalle tekniselle tutkimuslaitokselle. |
| 1.4 | Tutkimuslaitoksen pyynnöstä on myös toimitettava pakojärjestelmän mallikappale ja moottori, jonka iskutilavuus ja teho ovat vähintään samat kuin sen ajoneuvotyypin moottorin, jolle tyyppihyväksyntää haetaan. |
| 2. | MERKINNÄT |
| 2.1 | Pako- ja imuäänenvaimentimien osissa, kiinnityslaitteita ja putkia lukuun ottamatta, on oltava: |
| 2.1.1 | järjestelmien ja niiden osien valmistajan tavaramerkki tai kaupallinen merkki; |
| 2.1.2 | valmistajan antama kaupallinen nimitys. |
| 2.2 | Näiden merkintöjen on oltava helposti luettavia ja pysyvästi kiinnitettyjä silloinkin, kun järjestelmä on asennettuna ajoneuvoon. |
| 3. | AJONEUVOTYYPIN EU-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN MYÖNTÄMINEN |
| 3.1 | Jos asiaankuuluvat vaatimukset täyttyvät, EU-tyyppihyväksyntä on annettava direktiivin 2007/46/EY 9 artiklan 3 kohdan ja tarvittaessa 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| 3.2 | EU-tyyppihyväksyntätodistuksen malli on lisäyksessä 2. |
| 3.3 | Jokaiselle hyväksytylle ajoneuvotyypille on annettava direktiivin 2007/46/EY liitteen VII mukainen hyväksyntänumero. Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille. |
| 4. | TYYPPIHYVÄKSYNTIEN MUUTOKSET |
| | Tämän asetuksen mukaisesti hyväksyttyjen tyyppien muuttamisessa sovelletaan direktiivin 2007/46/EY 13–16 artiklan ja 17 artiklan 4 kohdan säännöksiä. |
| 5. | TUOTANTOJÄRJESTELYJEN VAATIMUSTENMUKAISUUS |
| 5.1 | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistavat toimenpiteet on toteutettava direktiivin 2007/46/EY 12 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti. |
| 5.2 | Erityismääräykset: |
| 5.2.1 | Tämän asetuksen liitteessä VI säädetyt testit vastaavat direktiivin 2007/46/EY liitteessä X olevassa 2.3.5 kohdassa tarkoitettuja testejä |
| 5.2.2 | Direktiivin 2007/46/EY liitteessä X olevassa 3 kohdassa mainitut tarkastukset suoritetaan tavallisesti kerran kahdessa vuodessa. |
| 5.2.2.


  a | Liitteen III taulukossa esitettyjä raja-arvoja sovelletaan kohtuullisella toleranssilla mittauksen aikana. [tark. 47] |

1.

AJONEUVOTYYPIN EU-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

1.1

Ajoneuvon valmistajan on haettava ajoneuvotyypin EU-tyyppihyväksyntää melutason osalta direktiivin 2007/46/EY 7 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti.

1.2

Ilmoituslomakkeen malli esitetään lisäyksessä 1.

1.3

Valmistajan on toimitettava hyväksyttäväksi haettua tyyppiä edustava ajoneuvo testeistä vastaavalle tekniselle tutkimuslaitokselle.

1.4

Tutkimuslaitoksen pyynnöstä on myös toimitettava pakojärjestelmän mallikappale ja moottori, jonka iskutilavuus ja teho ovat vähintään samat kuin sen ajoneuvotyypin moottorin, jolle tyyppihyväksyntää haetaan.

2.

MERKINNÄT

2.1

Pako- ja imuäänenvaimentimien osissa, kiinnityslaitteita ja putkia lukuun ottamatta, on oltava:

2.1.1

järjestelmien ja niiden osien valmistajan tavaramerkki tai kaupallinen merkki;

2.1.2

valmistajan antama kaupallinen nimitys.

2.2

Näiden merkintöjen on oltava helposti luettavia ja pysyvästi kiinnitettyjä silloinkin, kun järjestelmä on asennettuna ajoneuvoon.

3.

AJONEUVOTYYPIN EU-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN MYÖNTÄMINEN

3.1

Jos asiaankuuluvat vaatimukset täyttyvät, EU-tyyppihyväksyntä on annettava direktiivin 2007/46/EY 9 artiklan 3 kohdan ja tarvittaessa 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

3.2

EU-tyyppihyväksyntätodistuksen malli on lisäyksessä 2.

3.3

Jokaiselle hyväksytylle ajoneuvotyypille on annettava direktiivin 2007/46/EY liitteen VII mukainen hyväksyntänumero. Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.

4.

TYYPPIHYVÄKSYNTIEN MUUTOKSET

Tämän asetuksen mukaisesti hyväksyttyjen tyyppien muuttamisessa sovelletaan direktiivin 2007/46/EY 13–16 artiklan ja 17 artiklan 4 kohdan säännöksiä.

5.

TUOTANTOJÄRJESTELYJEN VAATIMUSTENMUKAISUUS

5.1

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistavat toimenpiteet on toteutettava direktiivin 2007/46/EY 12 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti.

5.2

Erityismääräykset:

5.2.1

Tämän asetuksen liitteessä VI säädetyt testit vastaavat direktiivin 2007/46/EY liitteessä X olevassa 2.3.5 kohdassa tarkoitettuja testejä

5.2.2

Direktiivin 2007/46/EY liitteessä X olevassa 3 kohdassa mainitut tarkastukset suoritetaan tavallisesti kerran kahdessa vuodessa.

5.2.2.


  a

Liitteen III taulukossa esitettyjä raja-arvoja sovelletaan kohtuullisella toleranssilla mittauksen aikana. [tark. 47]

Lisäys 1

Direktiivin 2007/46/EY (1) liitteen I mukainen ilmoituslomake nro [...] ajoneuvon EU-tyyppihyväksynnästä sallitun melutason ja pakojärjestelmän osalta

Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

Jos järjestelmissä, osissa tai erityisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja toimintoja, on toimitettava tiedot niiden suoritusarvoista.

0.   Yleistä

| 0.1 | Merkki (valmistajan kauppanimi): |
| --- | --- |

0.1

Merkki (valmistajan kauppanimi):

| 0.2 | Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset: |
| --- | --- |

0.2

Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset:

| 0.3 | Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon (b): |
| --- | --- |

0.3

Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon (b):

| 0.3.1 | Näiden merkintöjen sijainti: |
| --- | --- |

0.3.1

Näiden merkintöjen sijainti:

| 0.4 | Ajoneuvoluokka (c): |
| --- | --- |

0.4

Ajoneuvoluokka (c):

| 0.5 | Valmistajan nimi ja osoite: |
| --- | --- |

0.5

Valmistajan nimi ja osoite:

| 0.8 | Kokoonpanotehtaan (kokoonpanotehtaiden) osoite (osoitteet): |
| --- | --- |

0.8

Kokoonpanotehtaan (kokoonpanotehtaiden) osoite (osoitteet):

1.   Ajoneuvon yleiset rakenteelliset ominaisuudet

| 1.1 | Valokuvat ja/tai piirrokset edustavasta ajoneuvosta: |
| --- | --- |

1.1

Valokuvat ja/tai piirrokset edustavasta ajoneuvosta:

| 1.3.3 | Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin): |
| --- | --- |

1.3.3

Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin):

| 1.6 | Moottorin sijainti ja järjestely: |
| --- | --- |

1.6

Moottorin sijainti ja järjestely:

2.   Massat ja mitat (e) (kg ja mm) (tarvittaessa viittaus piirustukseen)

| 2.4 | Ajoneuvon mittojen alue (äärimitat): |
| --- | --- |

2.4

Ajoneuvon mittojen alue (äärimitat):

| 2.4.1 | Alusta ilman koria |
| --- | --- |

2.4.1

Alusta ilman koria

| 2.4.1.1 | Pituus (j): |
| --- | --- |

2.4.1.1

Pituus (j):

| 2.4.1.2 | Leveys (k): |
| --- | --- |

2.4.1.2

Leveys (k):

| 2.4.2 | Alusta, jossa on kori |
| --- | --- |

2.4.2

Alusta, jossa on kori

| 2.4.2.1 | Pituus (j): |
| --- | --- |

2.4.2.1

Pituus (j):

| 2.4.2.2 | Leveys (k): |
| --- | --- |

2.4.2.2

Leveys (k):

| 2.6 | Ajokuntoisen korilla varustetun ajoneuvon massa tai alustan massa ohjaamoineen, jos valmistaja ei asenna koria (mukaan luettuna jäähdytysneste, voiteluöljyt, polttoaine, työkalut, varapyörä ja kuljettaja) (o) (suurin ja pienin arvo): |
| --- | --- |

2.6

Ajokuntoisen korilla varustetun ajoneuvon massa tai alustan massa ohjaamoineen, jos valmistaja ei asenna koria (mukaan luettuna jäähdytysneste, voiteluöljyt, polttoaine, työkalut, varapyörä ja kuljettaja) (o) (suurin ja pienin arvo):

3.   Moottori (q):

| 3.1 | Valmistaja: |
| --- | --- |

3.1

Valmistaja:

| 3.1.1 | Valmistajan merkitsemä moottorin numerotunnus: (merkittynä moottoriin tai muu tunniste) |
| --- | --- |

3.1.1

Valmistajan merkitsemä moottorin numerotunnus: (merkittynä moottoriin tai muu tunniste)

| 3.2 | Polttomoottori |
| --- | --- |

3.2

Polttomoottori

| 3.2.1.1 | Toimintaperiaate: kipinäsytytys/puristussytytys, neli-/kaksitahtinen (2) |
| --- | --- |

3.2.1.1

Toimintaperiaate: kipinäsytytys/puristussytytys, neli-/kaksitahtinen (2)

| 3.2.1.2 | Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: |
| --- | --- |

3.2.1.2

Sylintereiden lukumäärä ja järjestely:

| 3.2.1.2.3 | Sytytysjärjestys: |
| --- | --- |

3.2.1.2.3

Sytytysjärjestys:

| 3.2.1.3 | Sylinteritilavuus (s): cm3 |
| --- | --- |

3.2.1.3

Sylinteritilavuus (s): cm3

| 3.2.1.8 | Suurin nettoteho (t): kW kierrosnopeudella rpm (valmistajan ilmoittama arvo) |
| --- | --- |

3.2.1.8

Suurin nettoteho (t): kW kierrosnopeudella rpm (valmistajan ilmoittama arvo)

| 3.2.4 | Polttoaineensyöttö |
| --- | --- |

3.2.4

Polttoaineensyöttö

| 3.2.4.1 | Kaasuttimella/kaasuttimilla: kyllä/ei (3) |
| --- | --- |

3.2.4.1

Kaasuttimella/kaasuttimilla: kyllä/ei (3)

| 3.2.4.1.2 | Tyyppi (tyypit): |
| --- | --- |

3.2.4.1.2

Tyyppi (tyypit):

| 3.2.4.1.3 | Lukumäärä: |
| --- | --- |

3.2.4.1.3

Lukumäärä:

| 3.2.4.2 | Polttoaineen ruiskutuksella (vain puristussytytysmoottorit): kyllä/ei (4) |
| --- | --- |

3.2.4.2

Polttoaineen ruiskutuksella (vain puristussytytysmoottorit): kyllä/ei (4)

| 3.2.4.2.2 | Toimintaperiaate: suoraruiskutus/esikammio/pyörrekammio (5) |
| --- | --- |

3.2.4.2.2

Toimintaperiaate: suoraruiskutus/esikammio/pyörrekammio (5)

| 3.2.4.2.4 | Säädin |
| --- | --- |

3.2.4.2.4

Säädin

| 3.2.4.2.4.1 | Tyyppi: |
| --- | --- |

3.2.4.2.4.1

Tyyppi:

| 3.2.4.2.4.2.1 | Ryntäysnopeus kuormitettuna: ... rpm |
| --- | --- |

3.2.4.2.4.2.1

Ryntäysnopeus kuormitettuna: ... rpm

| 3.2.4.3 | Polttoaineen suihkutuksella (vain kipinäsytytysmoottorit): kyllä/ei (6) |
| --- | --- |

3.2.4.3

Polttoaineen suihkutuksella (vain kipinäsytytysmoottorit): kyllä/ei (6)

| 3.2.4.3.1 | Toimintaperiaate: imusarja (yksi-/monipiste (7))/suorasuihkutus/muu (määritellään) (8) |
| --- | --- |

3.2.4.3.1

Toimintaperiaate: imusarja (yksi-/monipiste (7))/suorasuihkutus/muu (määritellään) (8)

| 3.2.8 | Imujärjestelmä |
| --- | --- |

3.2.8

Imujärjestelmä

| 3.2.8.4.2 | Ilmansuodatin, piirustukset; tai |
| --- | --- |

3.2.8.4.2

Ilmansuodatin, piirustukset; tai

| 3.2.8.4.2.1 | Merkki (merkit): |
| --- | --- |

3.2.8.4.2.1

Merkki (merkit):

| 3.2.8.4.2.2 | Tyyppi (tyypit): |
| --- | --- |

3.2.8.4.2.2

Tyyppi (tyypit):

| 3.2.8.4.3 | Imuäänen vaimennin, piirustukset; tai |
| --- | --- |

3.2.8.4.3

Imuäänen vaimennin, piirustukset; tai

| 3.2.8.4.3.1 | Merkki (merkit): |
| --- | --- |

3.2.8.4.3.1

Merkki (merkit):

| 3.2.8.4.3.2 | Tyyppi (tyypit): |
| --- | --- |

3.2.8.4.3.2

Tyyppi (tyypit):

| 3.2.9 | Pakojärjestelmä |
| --- | --- |

3.2.9

Pakojärjestelmä

| 3.2.9.2 | Pakojärjestelmän kuvaus ja/tai piirustus: |
| --- | --- |

3.2.9.2

Pakojärjestelmän kuvaus ja/tai piirustus:

| 3.2.9.4 | Pakoäänenvaimennin (-vaimentimet):
  Etu-, keski- ja takavaimentimen osalta: rakenne, tyyppi, merkintä; milloin oleellista ulkopuolisen melun kannalta: melua rajoittavat toimenpiteet moottoritilassa ja moottorissa: |
| --- | --- |

3.2.9.4

Pakoäänenvaimennin (-vaimentimet):

Etu-, keski- ja takavaimentimen osalta: rakenne, tyyppi, merkintä; milloin oleellista ulkopuolisen melun kannalta: melua rajoittavat toimenpiteet moottoritilassa ja moottorissa:

| 3.2.9.5 | Pakoaukon sijainti: |
| --- | --- |

3.2.9.5

Pakoaukon sijainti:

| 3.2.9.6 | Kuitumaisia aineita sisältävä pakoäänenvaimennin: |
| --- | --- |

3.2.9.6

Kuitumaisia aineita sisältävä pakoäänenvaimennin:

| 3.2.12.2.1 | Katalysaattori: kyllä/ei (9) |
| --- | --- |

3.2.12.2.1

Katalysaattori: kyllä/ei (9)

| 3.2.12.2.1.1 | Katalysaattoreiden ja katalyyttielementtien lukumäärä: |
| --- | --- |

3.2.12.2.1.1

Katalysaattoreiden ja katalyyttielementtien lukumäärä:

| 3.3 | Sähkömoottori |
| --- | --- |

3.3

Sähkömoottori

| 3.3.1 | Tyyppi (käämitys, magnetointi): |
| --- | --- |

3.3.1

Tyyppi (käämitys, magnetointi):

| 3.3.1.1 | Suurin teho tunnin ajan: kW |
| --- | --- |

3.3.1.1

Suurin teho tunnin ajan: kW

| 3.3.1.2 | Käyttöjännite: V |
| --- | --- |

3.3.1.2

Käyttöjännite: V

| 3.4 | Muut moottorit ja niiden yhdistelmät (tällaisten moottoreiden osien ominaisuudet) |
| --- | --- |

3.4

Muut moottorit ja niiden yhdistelmät (tällaisten moottoreiden osien ominaisuudet)

4.   Voimansiirto (v)

| 4.2 | Tyyppi (mekaaninen, hydraulinen, sähköinen jne.): |
| --- | --- |

4.2

Tyyppi (mekaaninen, hydraulinen, sähköinen jne.):

| 4.6 | Välityssuhteet:








  Vaihteisto | Vaihteiston sisäiset välityssuhteet
  (moottorin ja vaihdelaatikon ulostuloakselin kierroslukujen suhteet) | Vetopyörästön välityssuhde (välityssuhteet)
  (vaihdelaatikon ulostuloakselin ja vetävien pyörien kierroslukujen suhde) | Koko-nais-välitys-suhteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suurin CVT:n (10) osalta
  1
  2
  3
  ...
  Pienin CVT:n (10) osalta
  Peruutusvaihde | | | |

4.6

Välityssuhteet:

Vaihteisto

Vaihteiston sisäiset välityssuhteet

(moottorin ja vaihdelaatikon ulostuloakselin kierroslukujen suhteet)

Vetopyörästön välityssuhde (välityssuhteet)

(vaihdelaatikon ulostuloakselin ja vetävien pyörien kierroslukujen suhde)

Koko-nais-välitys-suhteet

Suurin CVT:n (10) osalta

1

2

3

...

Pienin CVT:n (10) osalta

Peruutusvaihde

| 4.7 | Ajoneuvon suurin nopeus ja vaihde, jolla se saavutetaan (km/h) (w): |
| --- | --- |

4.7

Ajoneuvon suurin nopeus ja vaihde, jolla se saavutetaan (km/h) (w):

6.   Pyöräntuenta

| 6.6 | Renkaat ja pyörät |
| --- | --- |

6.6

Renkaat ja pyörät

| 6.6.2 | Vierintäsäteiden ylä- ja alaraja |
| --- | --- |

6.6.2

Vierintäsäteiden ylä- ja alaraja

| 6.6.2.1 | Akseli 1: |
| --- | --- |

6.6.2.1

Akseli 1:

| 6.6.2.2 | Akseli 2: |
| --- | --- |

6.6.2.2

Akseli 2:

| 6.6.2.3 | Akseli 3: |
| --- | --- |

6.6.2.3

Akseli 3:

| 6.6.2.4 | Akseli 4: |
| --- | --- |

6.6.2.4

Akseli 4:

jne.

9.   Kori (ei koske luokkaan M1 kuuluvia ajoneuvoja)

| 9.1 | Korin tyyppi: |
| --- | --- |

9.1

Korin tyyppi:

| 9.2 | Käytetyt materiaalit ja rakennemenetelmät: |
| --- | --- |

9.2

Käytetyt materiaalit ja rakennemenetelmät:

12.   Muut asiat

| 12.5 | Tiedot mahdollisista moottoriin liittymättömistä laitteista, jotka on suunniteltu melun vähentämiseksi (ellei käsitelty muissa kohdissa): |
| --- | --- |

12.5

Tiedot mahdollisista moottoriin liittymättömistä laitteista, jotka on suunniteltu melun vähentämiseksi (ellei käsitelty muissa kohdissa):

Maastoajoneuvoja koskevat lisätiedot

| 1.3 | Akseleiden ja pyörien lukumäärä: |
| --- | --- |

1.3

Akseleiden ja pyörien lukumäärä:

| 2.4.1 | Alusta ilman koria |
| --- | --- |

2.4.1

Alusta ilman koria

| 2.4.1.4.1 | Lähestymiskulma (na): ... astetta |
| --- | --- |

2.4.1.4.1

Lähestymiskulma (na): ... astetta

| 2.4.1.5.1 | Jättökulma (nb): ... astetta |
| --- | --- |

2.4.1.5.1

Jättökulma (nb): ... astetta

| 2.4.1.6 | Maavara (sellaisena kuin se määritellään direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan A jakson 4.5 kohdassa) |
| --- | --- |

2.4.1.6

Maavara (sellaisena kuin se määritellään direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan A jakson 4.5 kohdassa)

| 2.4.1.6.1 | Akselien välillä: |
| --- | --- |

2.4.1.6.1

Akselien välillä:

| 2.4.1.6.2 | Etuakselien kohdalla: |
| --- | --- |

2.4.1.6.2

Etuakselien kohdalla:

| 2.4.1.6.3 | Taka-akselien kohdalla: |
| --- | --- |

2.4.1.6.3

Taka-akselien kohdalla:

| 2.4.1.7 | Ylityskulma (nc): ... astetta |
| --- | --- |

2.4.1.7

Ylityskulma (nc): ... astetta

| 2.4.2 | Alusta, jossa on kori |
| --- | --- |

2.4.2

Alusta, jossa on kori

| 2.4.2.4.1 | Lähestymiskulma (na): ... astetta |
| --- | --- |

2.4.2.4.1

Lähestymiskulma (na): ... astetta

| 2.4.2.5.1 | Jättökulma (nb): ... astetta |
| --- | --- |

2.4.2.5.1

Jättökulma (nb): ... astetta

| 2.4.2.6 | Maavara (sellaisena kuin se määritellään direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan A jakson 4.5 kohdassa) |
| --- | --- |

2.4.2.6

Maavara (sellaisena kuin se määritellään direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan A jakson 4.5 kohdassa)

| 2.4.2.6.1 | Akselien välillä: |
| --- | --- |

2.4.2.6.1

Akselien välillä:

| 2.4.2.6.2 | Etuakselien kohdalla: |
| --- | --- |

2.4.2.6.2

Etuakselien kohdalla:

| 2.4.2.6.3 | Taka-akselien kohdalla: |
| --- | --- |

2.4.2.6.3

Taka-akselien kohdalla:

| 2.4.2.7 | Ylityskulma (nc): ... astetta |
| --- | --- |

2.4.2.7

Ylityskulma (nc): ... astetta

| 2.15 | Mäkilähtökyky (perävaunuun kytkemätön ajoneuvo): ... % |
| --- | --- |

2.15

Mäkilähtökyky (perävaunuun kytkemätön ajoneuvo): ... %

| 4.9 | Tasauspyörästön lukitus: kyllä/ei/valinnainen (1) |
| --- | --- |

4.9

Tasauspyörästön lukitus: kyllä/ei/valinnainen (1)

Päiväys, tiedosto

---

(1)  Tässä ilmoituslomakkeessa käytetyt kohtien numerot ja alaviitteet vastaavat direktiivin 2007/46/EY liitteen I numeroita ja alaviitteitä. Tämän asetuksen kannalta merkityksettömät kohdat on jätetty pois.

(2)  Tarpeeton yliviivataan.

(3)  Tarpeeton yliviivataan.

(4)  Tarpeeton yliviivataan.

(5)  Tarpeeton yliviivataan.

(6)  Tarpeeton yliviivataan.

(7)  Tarpeeton yliviivataan.

(8)  Tarpeeton yliviivataan.

(9)  Tarpeeton yliviivataan.

(10)  Portaattomasti säätyvä vaihteisto.

(1)  Tarpeeton yliviivataan.

Lisäys 2

EU-tyyppihyväksyntätodistuksen malli

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Viranomaisen leima

Ilmoitus ajoneuvotyypin

| — | tyyppihyväksynnästä (1) |
| --- | --- |

—

tyyppihyväksynnästä (1)

| — | tyyppihyväksynnän laajentamisesta (2) |
| --- | --- |

—

tyyppihyväksynnän laajentamisesta (2)

| — | tyyppihyväksynnän epäämisestä (3) |
| --- | --- |

—

tyyppihyväksynnän epäämisestä (3)

| — | tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (4) |
| --- | --- |

—

tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (4)

ajoneuvon/osan/erillisen teknisen yksikön (5) osalta direktiivin .../.../EU mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä .../.../EU.

Tyyppihyväksyntänumero:

Laajennuksen syy:

I JAKSO

| 0.1 | Merkki (valmistajan kauppanimi): |
| --- | --- |

0.1

Merkki (valmistajan kauppanimi):

| 0.2 | Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset: |
| --- | --- |

0.2

Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset:

| 0.3 | Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon/osaan/erilliseen tekniseen yksikköön (6)
   (7) |
| --- | --- |

0.3

Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon/osaan/erilliseen tekniseen yksikköön (6)
   (7)

| 0.3.1 | Näiden merkintöjen sijainti: |
| --- | --- |

0.3.1

Näiden merkintöjen sijainti:

| 0.4 | Ajoneuvoluokka (8): |
| --- | --- |

0.4

Ajoneuvoluokka (8):

| 0.5 | Valmistajan nimi ja osoite: |
| --- | --- |

0.5

Valmistajan nimi ja osoite:

| 0.7 | Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta EU-tyyppihyväksyntämerkinnän sijainti ja kiinnitystapa: |
| --- | --- |

0.7

Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta EU-tyyppihyväksyntämerkinnän sijainti ja kiinnitystapa:

| 0.8 | Kokoonpanotehtaan (-tehtaiden) osoite (osoitteet) |
| --- | --- |

0.8

Kokoonpanotehtaan (-tehtaiden) osoite (osoitteet)

II JAKSO

| 1. | Lisätiedot (tarvittaessa): Katso lisäys 3. |
| --- | --- |

1.

Lisätiedot (tarvittaessa): Katso lisäys 3.

| 2. | Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos: |
| --- | --- |

2.

Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos:

| 3. | Testausselosteen päivämäärä: |
| --- | --- |

3.

Testausselosteen päivämäärä:

| 4. | Testausselosteen numero: |
| --- | --- |

4.

Testausselosteen numero:

| 5. | Huomautukset (mahdolliset): Katso lisäys 3. |
| --- | --- |

5.

Huomautukset (mahdolliset): Katso lisäys 3.

| 6. | Paikka: |
| --- | --- |

6.

Paikka:

| 7. | Päiväys: |
| --- | --- |

7.

Päiväys:

| 8. | Allekirjoitus: |
| --- | --- |

8.

Allekirjoitus:

| 9. | Liitteenä on luettelo hyväksyntäviranomaiselle luovutetusta aineistosta, joka on pyynnöstä saatavissa. |
| --- | --- |

9.

Liitteenä on luettelo hyväksyntäviranomaiselle luovutetusta aineistosta, joka on pyynnöstä saatavissa.

---

(1)  Tarpeeton yliviivataan.

(2)  Tarpeeton yliviivataan.

(3)  Tarpeeton yliviivataan.

(4)  Tarpeeton yliviivataan.

(5)  Tarpeeton yliviivataan.

(6)  Tarpeeton yliviivataan.

(7)  Jos tyypin tunniste sisältää tämän tyyppihyväksyntätodistuksen kattaman ajoneuvon/osan/erillisen teknisen yksikön kuvaamisessa tarpeettomia merkkejä, ne on esitettävä asiakirjoissa merkillä ”?” (esim. ABC??123??).

(8)  Direktiivin 2007/46/EY liitteessä II A määritelty.

Lisäys 3

Ajoneuvo- ja testaustiedot
   (1)

| 1. | Ajoneuvon kauppanimi tai merkki |
| --- | --- |
| 2. | Ajoneuvotyyppi |
| 2.1 | Suurin massa, puoliperävaunu mukaan lukien (tarvittaessa) |
| 3. | Valmistajan nimi ja osoite |
| 4. | Tarvittaessa valmistajan edustajan nimi ja osoite |
| 5. | Moottori: |
| 5.1 | Valmistaja: |
| 5.2 | Tyyppi: |
| 5.3 | Malli: |
| 5.4 | Suurin nimellisteho (ECE): ... kW kierrosnopeudella ... (rpm) |
| 5.5 | Moottorityyppi: esim. kipinäsytys, puristussytytys jne. (2) |
| 5.6 | Työkierto: kaksi- tai nelitahti (tarvittaessa) |
| 5.7 | Iskutilavuus (tarvittaessa) |
| 6. | Voimansiirto: käsivalintainen/automaattinen vaihteisto (3) |
| 6.1 | Vaihteiden lukumäärä |
| 7. | Varusteet: |
| 7.1 | Pakoäänenvaimennin: |
| 7.1.1 | Valmistaja tai valtuutettu edustaja (tarvittaessa) |
| 7.1.2 | Malli: |
| 7.1.3 | Tyyppi: ... piirustuksen nro: ... mukaisesti |
| 7.2 | Ottoäänenvaimennin: |
| 7.2.1 | Valmistaja tai valtuutettu edustaja (tarvittaessa) |
| 7.2.2 | Malli: |
| 7.2.3 | Tyyppi: ... piirustuksen nro: ... mukaisesti |
| 7.3 | Eristävät osat |
| 7.3.1 | Ajoneuvon valmistajan määrittelemät äänieristysosat |
| 7.3.2 | Valmistaja tai valtuutettu edustaja (tarvittaessa) |
| 7.4 | Renkaat |
| 7.4.1 | Rengaskoko (-koot) (akselin mukaan): |
| 8. | Mittaukset: |
| 8.1 | Ajoneuvon pituus (lveh): ... mm |
| 8.2. | Kaasupolkimen painamiskohta: ... m ennen linjaa AA' |
| 8.2.1 | Moottorin kierrosnopeus vaihteella i kohdassa:
  AA' / PP' (2) ... min-1 (rpm) |
| | BB' ... min-1 (rpm) |
| 8.2.2 | Moottorin kierrosnopeus vaihteella (i+1) kohdassa:
  AA' / PP' (2) ... min-1 (rpm) |
| | BB' ... min-1 (rpm) |
| 8.3 | Renkaan (renkaiden) tyyppihyväksyntänumero: |
| | jos ei ole saatavilla, annetaan seuraavat tiedot: |
| 8.3.1 | Renkaiden valmistaja |
| 8.3.2 | Rengastyypin (-tyyppien) kaupallinen nimitys (kaupalliset nimitykset) (akselin mukaan), (esim. kauppanimi, nopeusindeksi, kuormaindeksi): ........................................................................ |
| 8.3.3 | Rengaskoko (akselin mukaan): ... |
| 8.3.4 | Tyyppihyväksyntänumero (jos saatavilla): ... |
| 8.4 | Liikkeessä olevan ajoneuvon melutaso: |
| | Testitulos (Lurban): ... dB(A) |
| | Testitulos (Lwot): ... dB(A) |
| | Testitulos (Lcruise): ... dB(A) |
| | kp – kerroin: ... |
| 8.5 | Paikallaan olevan ajoneuvon melutaso: |
| | Mikrofonin sijainti ja suunta (liitteen II lisäyksessä 1 olevan kuvan 2 mukaan) |
| | Paikallaan olevan ajoneuvon testitulos: ... dB(A) |
| 8.6 | Paineilman melutaso: |
| | Testitulos |
| | — | ajojarru: ... dB(A) |

1.

Ajoneuvon kauppanimi tai merkki

2.

Ajoneuvotyyppi

2.1

Suurin massa, puoliperävaunu mukaan lukien (tarvittaessa)

3.

Valmistajan nimi ja osoite

4.

Tarvittaessa valmistajan edustajan nimi ja osoite

5.

Moottori:

5.1

Valmistaja:

5.2

Tyyppi:

5.3

Malli:

5.4

Suurin nimellisteho (ECE): ... kW kierrosnopeudella ... (rpm)

5.5

Moottorityyppi: esim. kipinäsytys, puristussytytys jne. (2)

5.6

Työkierto: kaksi- tai nelitahti (tarvittaessa)

5.7

Iskutilavuus (tarvittaessa)

6.

Voimansiirto: käsivalintainen/automaattinen vaihteisto (3)

6.1

Vaihteiden lukumäärä

7.

Varusteet:

7.1

Pakoäänenvaimennin:

7.1.1

Valmistaja tai valtuutettu edustaja (tarvittaessa)

7.1.2

Malli:

7.1.3

Tyyppi: ... piirustuksen nro: ... mukaisesti

7.2

Ottoäänenvaimennin:

7.2.1

Valmistaja tai valtuutettu edustaja (tarvittaessa)

7.2.2

Malli:

7.2.3

Tyyppi: ... piirustuksen nro: ... mukaisesti

7.3

Eristävät osat

7.3.1

Ajoneuvon valmistajan määrittelemät äänieristysosat

7.3.2

Valmistaja tai valtuutettu edustaja (tarvittaessa)

7.4

Renkaat

7.4.1

Rengaskoko (-koot) (akselin mukaan):

8.

Mittaukset:

8.1

Ajoneuvon pituus (lveh): ... mm

8.2.

Kaasupolkimen painamiskohta: ... m ennen linjaa AA'

8.2.1

Moottorin kierrosnopeus vaihteella i kohdassa:

AA' / PP' (2) ... min-1 (rpm)

BB' ... min-1 (rpm)

8.2.2

Moottorin kierrosnopeus vaihteella (i+1) kohdassa:

AA' / PP' (2) ... min-1 (rpm)

BB' ... min-1 (rpm)

8.3

Renkaan (renkaiden) tyyppihyväksyntänumero:

jos ei ole saatavilla, annetaan seuraavat tiedot:

8.3.1

Renkaiden valmistaja

8.3.2

Rengastyypin (-tyyppien) kaupallinen nimitys (kaupalliset nimitykset) (akselin mukaan), (esim. kauppanimi, nopeusindeksi, kuormaindeksi): ........................................................................

8.3.3

Rengaskoko (akselin mukaan): ...

8.3.4

Tyyppihyväksyntänumero (jos saatavilla): ...

8.4

Liikkeessä olevan ajoneuvon melutaso:

Testitulos (Lurban): ... dB(A)

Testitulos (Lwot): ... dB(A)

Testitulos (Lcruise): ... dB(A)

kp – kerroin: ...

8.5

Paikallaan olevan ajoneuvon melutaso:

Mikrofonin sijainti ja suunta (liitteen II lisäyksessä 1 olevan kuvan 2 mukaan)

Paikallaan olevan ajoneuvon testitulos: ... dB(A)

8.6

Paineilman melutaso:

Testitulos

—

ajojarru: ... dB(A)

| — | pysäköintijarru: ... dB(A) |
| --- | --- |

—

pysäköintijarru: ... dB(A)

| — | paineensäätimen käynnistyksen aikana: ... dB(A) |
| --- | --- |

—

paineensäätimen käynnistyksen aikana: ... dB(A)

9.

Päivä, jona ajoneuvo on toimitettu hyväksyttäväksi:

10.

Hyväksyntätestauksesta vastaava tekninen tutkimuslaitos:

11.

Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päiväys:

12.

Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero:

13.

Hyväksyntämerkin sijainti ajoneuvossa

14.

Paikka

15.

Päiväys

16.

Allekirjoitus

17.

Seuraavat asiakirjat, joissa on edellä esitetty hyväksyntänumero, on liitetty tähän ilmoitukseen:

...

...

piirrokset ja/tai valokuvat, kaaviot ja kaavakuvat moottorista ja äänenvaimennusjärjestelmästä;

luettelo äänenvaimennusjärjestelmään kuuluvista osista riittävän tarkasti kuvattuina.

18.

Hyväksynnän laajentamisen perusteet:

19.

Huomautukset

---

(1)  Liitteen 1 lisäyksessä 1 ilmoitettuja tietoja ei tarvitse toistaa.

(2)  Jos moottori on tavanomaisesta poikkeava, tämä on mainittava.

(3)  Tarpeeton yliviivataan.

LIITE II

Moottoriajoneuvon aiheuttaman melun mittausmenetelmät ja -laitteet

| 1. | MITTAUSMENETELMÄT |
| --- | --- |
| 1.1 | Hyväksynnän kohteena olevan ajoneuvotyypin melutaso mitataan käyttämällä kahta tässä liitteessä kuvattua menetelmää liikkeessä olevalle ajoneuvolle ja paikallaan olevalle ajoneuvolle (1). Jos ajoneuvon polttomoottori ei toimi ajoneuvon ollessa paikallaan, melutaso mitataan ainoastaan liikkeessä.
  Ajoneuvoille, joiden suurin sallittu massa on suurempi kuin 2 800  kiloa, tehdään paikallaan olevan ajoneuvon puristusilman melun lisämittaus liitteen V vaatimusten mukaisesti, jos ajoneuvossa on vastaava jarrulaite. |
| 1.2 | Edellä olevassa 1.1 kohdassa tarkoitettujen testausmenetelmien mukaisesti mitatut kaksi arvoa on merkittävä testausselosteeseen ja tämän asetuksen liitteen I lisäyksessä 3 olevan mallin mukaiselle lomakkeelle. |
| 2. | MITTAUSVÄLINEET |
| 2.1 | Akustiset mittaukset |
| | Melutason mittauslaitteen on oltava tarkkuusäänitasomittari tai vastaava tyypin 1 vaatimusten mukainen mittauslaite (mukaan lukien suositeltu tuulensuoja, jos käytössä). Vaatimukset kuvataan sähköalan kansainvälisen standardisointijärjestön (IEC) julkaisun IEC 61672-1:2002 ”Tarkkuusäänitasomittari” toisessa painoksessa. |
| | Mittaukset on suoritettava käyttämällä akustisen mittauslaitteen fast-aikavakiota ja A-painotusta, jotka myös kuvataan julkaisussa ”IEC 61672-1:2002”. Käytettäessä järjestelmää, jossa A-painotettua äänenpainetasoa seurataan tietyin väliajoin, lukema on otettava enintään 30 ms:n (millisekunnin) väliajoin. |
| | Laitteet huolletaan ja kalibroidaan valmistajan ohjeiden mukaisesti. |
| 2.2 | Vaatimustenmukaisuus |
| | Akustisen mittauslaitteen vaatimustenmukaisuus varmistetaan tarkistamalla, että laitteella on voimassa oleva vaatimustenmukaisuustodistus. Todistusten katsotaan olevan voimassa, jos standardien mukaisuus on todettu 12 edeltävän kuukauden aikana äänenkalibrointilaitteiden osalta ja 24 edeltävän kuukauden aikana instrumentointijärjestelmän osalta. Kaikki vaatimustenmukaisuustestit on tehtävä laboratoriossa, jolla on valtuudet suorittaa asiaa koskevien standardien mukaisia kalibrointeja. |
| 2.3 | Koko akustisen mittausjärjestelmän kalibrointi mittausta varten |
| | Kunkin mittaustilanteen alussa ja lopussa koko akustinen mittausjärjestelmä on tarkastettava äänen kalibrointilaitteella, joka on vähintään sähköalan kansainvälisen standardisointijärjestön (IEC) julkaisussa 60942:2003 esitetyn luokan 1 vaatimusten mukainen. Tarkastuksen lukemien välinen erotus saa olla ilman lisäsäätöä korkeintaan 0,5  dB. Jos tämä arvo ylittyy, edellisen vaatimukset täyttävän tarkastuksen jälkeen saadut mittaustulokset on jätettävä huomiotta. |
| 2.4 | Nopeuden mittauslaitteet |
| | Moottorin kierrosnopeus mitataan käyttämällä laitetta, jonka tarkkuus on ± 2 prosenttia tai parempi niillä moottorin kierrosluvuilla, joita mittauksessa käytetään.
  Ajoneuvon ajonopeus mitataan laitteilla, joiden tarkkuus on vähintään ±0,5  km/h käytettäessä jatkuvaan mittaamiseen soveltuvia laitteita.
  Jos testauksessa käytetään erillisiä nopeusmittauksia, laitteen tarkkuuden on oltava ±0,2  km/h. |
| 2.5 | Meteorologiset laitteet |
| | Meteorologiset laitteet, joilla seurataan ympäristöolosuhteita testin aikana ja joiden on tarkkuudeltaan täytettävä seuraavat vaatimukset, ovat:






  — | lämpötilamittari, ±1 oC; |

1.

MITTAUSMENETELMÄT

1.1

Hyväksynnän kohteena olevan ajoneuvotyypin melutaso mitataan käyttämällä kahta tässä liitteessä kuvattua menetelmää liikkeessä olevalle ajoneuvolle ja paikallaan olevalle ajoneuvolle (1). Jos ajoneuvon polttomoottori ei toimi ajoneuvon ollessa paikallaan, melutaso mitataan ainoastaan liikkeessä.

Ajoneuvoille, joiden suurin sallittu massa on suurempi kuin 2 800  kiloa, tehdään paikallaan olevan ajoneuvon puristusilman melun lisämittaus liitteen V vaatimusten mukaisesti, jos ajoneuvossa on vastaava jarrulaite.

1.2

Edellä olevassa 1.1 kohdassa tarkoitettujen testausmenetelmien mukaisesti mitatut kaksi arvoa on merkittävä testausselosteeseen ja tämän asetuksen liitteen I lisäyksessä 3 olevan mallin mukaiselle lomakkeelle.

2.

MITTAUSVÄLINEET

2.1

Akustiset mittaukset

Melutason mittauslaitteen on oltava tarkkuusäänitasomittari tai vastaava tyypin 1 vaatimusten mukainen mittauslaite (mukaan lukien suositeltu tuulensuoja, jos käytössä). Vaatimukset kuvataan sähköalan kansainvälisen standardisointijärjestön (IEC) julkaisun IEC 61672-1:2002 ”Tarkkuusäänitasomittari” toisessa painoksessa.

Mittaukset on suoritettava käyttämällä akustisen mittauslaitteen fast-aikavakiota ja A-painotusta, jotka myös kuvataan julkaisussa ”IEC 61672-1:2002”. Käytettäessä järjestelmää, jossa A-painotettua äänenpainetasoa seurataan tietyin väliajoin, lukema on otettava enintään 30 ms:n (millisekunnin) väliajoin.

Laitteet huolletaan ja kalibroidaan valmistajan ohjeiden mukaisesti.

2.2

Vaatimustenmukaisuus

Akustisen mittauslaitteen vaatimustenmukaisuus varmistetaan tarkistamalla, että laitteella on voimassa oleva vaatimustenmukaisuustodistus. Todistusten katsotaan olevan voimassa, jos standardien mukaisuus on todettu 12 edeltävän kuukauden aikana äänenkalibrointilaitteiden osalta ja 24 edeltävän kuukauden aikana instrumentointijärjestelmän osalta. Kaikki vaatimustenmukaisuustestit on tehtävä laboratoriossa, jolla on valtuudet suorittaa asiaa koskevien standardien mukaisia kalibrointeja.

2.3

Koko akustisen mittausjärjestelmän kalibrointi mittausta varten

Kunkin mittaustilanteen alussa ja lopussa koko akustinen mittausjärjestelmä on tarkastettava äänen kalibrointilaitteella, joka on vähintään sähköalan kansainvälisen standardisointijärjestön (IEC) julkaisussa 60942:2003 esitetyn luokan 1 vaatimusten mukainen. Tarkastuksen lukemien välinen erotus saa olla ilman lisäsäätöä korkeintaan 0,5  dB. Jos tämä arvo ylittyy, edellisen vaatimukset täyttävän tarkastuksen jälkeen saadut mittaustulokset on jätettävä huomiotta.

2.4

Nopeuden mittauslaitteet

Moottorin kierrosnopeus mitataan käyttämällä laitetta, jonka tarkkuus on ± 2 prosenttia tai parempi niillä moottorin kierrosluvuilla, joita mittauksessa käytetään.

Ajoneuvon ajonopeus mitataan laitteilla, joiden tarkkuus on vähintään ±0,5  km/h käytettäessä jatkuvaan mittaamiseen soveltuvia laitteita.

Jos testauksessa käytetään erillisiä nopeusmittauksia, laitteen tarkkuuden on oltava ±0,2  km/h.

2.5

Meteorologiset laitteet

Meteorologiset laitteet, joilla seurataan ympäristöolosuhteita testin aikana ja joiden on tarkkuudeltaan täytettävä seuraavat vaatimukset, ovat:

—

lämpötilamittari, ±1 oC;

| — | tuulen nopeuden mittari, ±1,0  m/s; |
| --- | --- |

—

tuulen nopeuden mittari, ±1,0  m/s;

| — | ilmanpainemittari, ± 5 hPa; |
| --- | --- |

—

ilmanpainemittari, ± 5 hPa;

| — | suhteellisen kosteuden mittari, ± 5 prosenttia. |
| --- | --- |

—

suhteellisen kosteuden mittari, ± 5 prosenttia.

3.

MITTAUSOLOSUHTEET

3.1

Testauspaikka (2) ja ympäristöolosuhteet

Testauspaikan on oltava riittävän tasainen. Testiradan pinnan on oltava kuiva. Testauspaikan pitää olla sellainen, että jos sen pinnalle asetetaan alueen keskikohtaan (mikrofonilinjan PP' (3) ja ajoradan keskilinjan CC' (4) leikkauskohta) pieni kaikkiin suuntiin ääntä lähettävä äänilähde, akustiset poikkeamat eivät saa missään kentän kohdassa olla enempää kuin ± 1 dB.

Tämän edellytyksen katsotaan täyttyvän, jos seuraavia vaatimuksia noudatetaan:

| a) | Alueella ei ole ääntä heijastavia suuria kohteita, kuten aitoja, kiviä, siltoja tai rakennuksia 50 m:n säteellä ajoradan keskustasta. |
| --- | --- |

a)

Alueella ei ole ääntä heijastavia suuria kohteita, kuten aitoja, kiviä, siltoja tai rakennuksia 50 m:n säteellä ajoradan keskustasta.

| b) | Testirata ja maanpinta ovat kuivia eikä niissä ole absorboivia materiaaleja, kuten vitilunta tai irtokappaleita. |
| --- | --- |

b)

Testirata ja maanpinta ovat kuivia eikä niissä ole absorboivia materiaaleja, kuten vitilunta tai irtokappaleita.

| c) | Mikrofonin läheisyydessä ei ole äänikenttään vaikuttavia esteitä, eikä kukaan ole mikrofonin ja äänilähteen välissä. Mittari on sijoitettu niin, että se ei vaikuta mittarilukemaan. |
| --- | --- |

c)

Mikrofonin läheisyydessä ei ole äänikenttään vaikuttavia esteitä, eikä kukaan ole mikrofonin ja äänilähteen välissä. Mittari on sijoitettu niin, että se ei vaikuta mittarilukemaan.

Mittauksia ei saa suorittaa huonoissa sääolosuhteissa. On tarkastettava, etteivät tuulenpuuskat aiheuta mittaustulosten vääristymistä.

Meteorologiset laitteet sijoitetaan testialueen viereen 1,2 ±0,02  m:n korkeudelle. Mittaukset tehdään + 5 oC – + 40 oC:n lämpötilassa.

Testejä ei saa suorittaa, jos tuulennopeus tai tuulenpuuskien nopeus mikrofonin korkeudella on yli 5 m/s äänenmittausten välillä.

Lämpötila, tuulennopeus ja -suunta, suhteellinen kosteus ja ilmanpaine merkitään ylös äänenmittausten välillä.

Mittauksissa ei oteta huomioon äänihuippuja, jotka eivät näytä olevan yhteydessä ajoneuvon yleisen äänitason ominaisuuksiin.

Taustamelu mitataan 10 sekunnin ajan juuri ennen ajoneuvotestijaksoa ja heti sen jälkeen. Mittaukset tehdään samoilla mikrofoneilla, joita käytetään testissä, eikä niiden sijaintia saa muuttaa. A-painotettu suurin äänenpainetaso kirjataan ylös.

Taustamelun (mukaan luettuna mahdollinen tuuli) on oltava vähintään 10 dB alempi kuin ajoneuvon testissä tuottama A-painotettu äänenpainetaso. Jos taustamelun ja mitatun melun ero on 10–15 dB(A), testitulokset lasketaan tekemällä melutason mittarin lukemiin tarvittavat korjaukset seuraavassa taulukossa esitetyllä tavalla:

Taustamelun ja mitatun melun ero dB(A)

| Taustamelun ja mitatun melun ero dB(A) | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korjaus dB(A) | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |

10

11

12

13

14

15

Korjaus dB(A)

0,5

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

| 3.2 | Ajoneuvo |
| --- | --- |
| 3.2.1 | Testattava ajoneuvo valitaan siten, että kaikki

  Testattavan ajoneuvon on oltava tyypillinen esimerkki valmistajan määritelmän mukaisista
  markkinoille saatettavat samaa tyyppiä edustavat ajoneuvot täyttävät tämän asetuksen vaatimukset

  saatettavista ajoneuvoista
  . Mittaukset tehdään ilman perävaunua, ellei kyseessä ole yhdistelmäajoneuvo, jonka osat ovat erottamattomat. Mittaukset tehdään ajoneuvoista, joiden testimassa mt on määritetty seuraavassa taulukossa: [tark. 48] |

3.2

Ajoneuvo

3.2.1

Testattava ajoneuvo valitaan siten, että kaikki

  Testattavan ajoneuvon on oltava tyypillinen esimerkki valmistajan määritelmän mukaisista
  markkinoille saatettavat samaa tyyppiä edustavat ajoneuvot täyttävät tämän asetuksen vaatimukset

  saatettavista ajoneuvoista
  . Mittaukset tehdään ilman perävaunua, ellei kyseessä ole yhdistelmäajoneuvo, jonka osat ovat erottamattomat. Mittaukset tehdään ajoneuvoista, joiden testimassa mt on määritetty seuraavassa taulukossa: [tark. 48]

| Ajoneuvoluokka | Ajoneuvon testimassa (mt) |
| --- | --- |
| M1 | mt = mro |
| N1 | mt = mro |
| N2, N3 | mt = 50 kg yhtä moottorin tehoyksikköä (kW) kohden
  Lisäkuormitus, jonka avulla ajoneuvon testimassa saavutetaan, sijoitetaan taka-akselin yläpuolelle. Lisäkuorma saa olla enintään 75 prosenttia taka-akselille sallitusta suurimmasta massasta. Testimassa on saavutettava ± 5 prosentin tarkkuudella.
  Jos lisäkuorman painopistettä ei voida asettaa samaan linjaan taka-akselin keskikohdan kanssa, ajoneuvon testimassa ei saa ylittää massaa, johon on laskettu yhteen etuakselin ja taka-akselin kuormitus ajoneuvon ollessa kuormaamattomana sekä lisäkuorma.
  Ajoneuvoissa, joissa on useampia kuin kaksi akselia, testimassa on sama kuin kaksiakselisessa ajoneuvossa. |
| M2, M3 | mt = mro – matkustamohenkilökunnan jäsenen paino (soveltuvin osin) |

Ajoneuvoluokka

Ajoneuvon testimassa (mt)

M1

mt = mro

N1

mt = mro

N2, N3

mt = 50 kg yhtä moottorin tehoyksikköä (kW) kohden

Lisäkuormitus, jonka avulla ajoneuvon testimassa saavutetaan, sijoitetaan taka-akselin yläpuolelle. Lisäkuorma saa olla enintään 75 prosenttia taka-akselille sallitusta suurimmasta massasta. Testimassa on saavutettava ± 5 prosentin tarkkuudella.

Jos lisäkuorman painopistettä ei voida asettaa samaan linjaan taka-akselin keskikohdan kanssa, ajoneuvon testimassa ei saa ylittää massaa, johon on laskettu yhteen etuakselin ja taka-akselin kuormitus ajoneuvon ollessa kuormaamattomana sekä lisäkuorma.

Ajoneuvoissa, joissa on useampia kuin kaksi akselia, testimassa on sama kuin kaksiakselisessa ajoneuvossa.

M2, M3

mt = mro – matkustamohenkilökunnan jäsenen paino (soveltuvin osin)

| 3.2.2 | Renkaiden vierintämelua koskevat vaatimukset täsmennetään moottoriajoneuvojen yleisestä turvallisuudesta annetussa asetuksessa (EY) N:o 661/2009. Testissä käytettävien renkaiden on oltava ajoneuvolle tarkoitettua tyyppiä; ne valitsee ajoneuvon valmistaja ja ne kirjataan tämän asetuksen liitteen I lisäykseen 3. Renkaiden on vastattava jotakin niistä rengasko'oista, jotka kuuluvat ajoneuvon alkuperäisvarustukseen. Renkaan on oltava kaupallisesti saatavilla samaan aikaan kuin ajoneuvon (5). Renkaiden ilmanpaineen on noudatettava suositusta, jonka ajoneuvon valmistaja on esittänyt ajoneuvon testimassalle. Renkaiden urasyvyyden on oltava vähintään laissa määrätty urasyvyys. |
| --- | --- |
| 3.2.3 | Ennen mittauksia moottori on saatettava tavanomaiseen toimintakuntoon. |
| 3.2.4 | Ajoneuvot, joissa on useampia vetäviä pyöriä kuin kaksi, testataan tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitetulla vedolla. |
| 3.2.5 | Jos ajoneuvoon on asennettu yksi tai useampi automaattisella käynnistysmekanismilla varustettu tuuletin, sen/niiden järjestelmiin ei saa puuttua mittausten aikana. |
| 3.2.6 | Jos ajoneuvossa on kuitumaisia materiaaleja sisältävä pakoäänenvaimennin, se on vakautettava ennen testiä liitteen IV mukaan. |
| | |
| 4. | TESTAUSMENETELMÄT |
| 4.1 | Liikkeessä olevan ajoneuvon melutason mittaaminen |
| 4.1.1 | Yleiset testiolosuhteet |
| | Testiradalle on merkittävä kaksi linjaa, AA' ja BB', jotka ovat samansuuntaisia linjan PP' kanssa ja joista ensimmäinen sijaitsee linjasta PP' 10 m eteenpäin ja toinen 10 m taaksepäin. |
| | Vähintään neljä mittausta on tehtävä molemmilta puolilta ajoneuvoa ja jokaisella vaihteella. Säätötarkoituksessa voidaan tehdä esimittauksia, joita ei oteta huomioon. |
| | Mikrofoni on sijoitettava 7,5  ±0,05  m:n etäisyydelle radan vertailulinjasta CC' ja 1,2  ±0,02  m radan pinnan yläpuolelle. |
| | Vertailuakseli on esteettömässä äänikentässä (ks. IEC 61672-1:2002) horisontaalinen ja kohdistuu kohtisuoraan ajoneuvon ajolinjaan CC' nähden. |
| 4.1.2 | Ajoneuvojen erityiset testiolosuhteet |
| 4.1.2.1 | Luokan M1, M2 ≤ 3 500  kg, N1 ajoneuvot |
| | Ajoneuvon ajolinjan keskiviivan on oltava mahdollisimman lähellä linjaa CC' koko testin ajan linjan AA' lähestymisestä aina siihen asti, kun ajoneuvon takaosa ylittää linjan BB'. Ajoneuvot, joissa on useampia vetäviä pyöriä kuin kaksi, testataan tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitetulla vedolla. |
| | Jos ajoneuvossa on käsivalintainen lisävaihteisto tai monivälityksinen vetoakseli, käytetään tavanomaiseen kaupunkiajoon tarkoitettua asentoa. Vaihteen ryömimis-, pysäköinti- tai jarruasentoja ei sallita missään olosuhteissa. |
| | Ajoneuvon testimassa on ilmoitettava 3.2.1 kohdan taulukossa. |
| | Testinopeus vtest on 50 km/h ± 1 km/h. Testinopeus on saavutettava, kun vertailupiste on linjalla PP'. |
| 4.1.2.1.1 | Tehon ja massan suhdeindeksi (PMR) |
| | Tehon ja massan suhdeindeksi määräytyy seuraavasti: |
| | PMR = (Pn / mt) x 1 000 [kW/1 000  kg] |
| | Tehon ja massan suhdeindeksiä käytetään kiihtyvyyden laskemiseen. |
| 4.1.2.1.2 | Kiihtyvyyden laskeminen |
| | Kiihtyvyyslaskelmat koskevat vain luokan M1, N1 ja M2 ≤ 3 500  kg ajoneuvoja. |
| | Kaikki kiihtyvyydet määritetään käyttämällä ajoneuvon eri nopeuksia testiradalla (6). Annetuilla kaavoilla lasketaan awot i, awot i+1 ja awot test. Nopeus linjalla AA' tai PP' määritetään siten, että se on ajoneuvon nopeus, kun vertailupiste ylittää linjan AA' (vAA') tai PP' (vPP'). Nopeus linjalla BB' määritetään, kun ajoneuvon takaosa ylittää linjan BB' (vBB'). Testausselosteessa on ilmoitettava kiihtyvyyden määrittämiseen käytetty menetelmä. |
| | Ajoneuvon vertailupisteen määritelmän vuoksi ajoneuvon pituus (lveh) määritetään eri tavoin alla olevassa kaavassa. Jos vertailupiste on ajoneuvon etuosassa, l = lveh, keskiosassa: l = 1⁄2 lveh ja takaosassa: l = 0. |
| 4.1.2.1.2.1 | Laskumenetelmä käsivaihteistolla, automaattivaihteistolla, mukautuvalla vaihteistolla tai portaattomalla vaihteistolla (CVT (7)) varustettujen ajoneuvojen testaamiseksi lukitulla välityssuhteella: |
| | awot test = ((vBB'/3,6)2 – (vAA'/3,6)2) / (2*(20+l)) |
| | Vaihteen valinnassa käytettävä awot test on keskiarvo neljästä awot test, i -arvosta, jotka on saatu kullakin pätevällä mittauskerralla. |
| | Esikiihdytystä voidaan käyttää. Ajoneuvo- ja testitiedoissa (ks. liitteen I lisäys 3) on mainittava se kohta ennen linjaa AA', jossa kaasupoljin painetaan alas. |
| 4.1.2.1.2.2 | Laskumenetelmä automaattivaihteistolla, mukautuvalla vaihteistolla tai portaattomasti säätyvällä vaihteistolla (CVT) varustettujen ajoneuvojen testaamiseksi lukitsemattomilla välityssuhteilla: |
| | Vaihteen valinnassa käytettävä awot test on keskiarvo neljästä awot test, i -arvosta, jotka on saatu kullakin pätevällä mittauskerralla. |
| | Jos 4.1.2.1.4.2 kohdassa kuvattuja laitteita tai toimenpiteitä voidaan käyttää voimansiirtotapahtuman hallintaan testivaatimusten noudattamiseksi, awot test lasketaan yhtälöllä: |
| | awot test = ((vBB'/3,6)2 – (vAA'/3,6)2) / (2*(20+l)) |
| | Esikiihdytystä voidaan käyttää. |
| | Jos 4.1.2.1.4.2 kohdassa kuvattuja laitteita tai toimenpiteitä ei käytetä, awot test lasketaan yhtälöllä: |
| | awot_testPP-BB = ((vBB'/3,6)2 – (vPP'/3,6)2) / (2*(10+l)) |
| | Esikiihdytystä ei sallita. |
| | Kaasupolkimen painamiskohdan on oltava se kohta, jossa ajoneuvon vertailupiste ylittää linjan AA'. |
| 4.1.2.1.2.3 | Tavoitekiihtyvyys |
| | Tavoitekiihtyvyydellä a urban tarkoitetaan kaupunkiajossa tavanomaista kiihdytystä, ja se määräytyy tilastollisten tutkimusten pohjalta. Se riippuu ajoneuvon tehon ja massan suhteesta. |
| | Tavoitekiihtyvyys a urban lasketaan yhtälöllä: |
| | a urban = 0,63 * log10 (PMR) -0,09 |
| 4.1.2.1.2.4 | Vertailukiihtyvyys |
| | Vertailukiihtyvyydellä awot ref tarkoitetaan kiihdytystestissä testiradalla vaadittua kiihtyvyyttä. Se riippuu ajoneuvon tehon ja massan suhteesta. Kiihtyvyys on erilainen eri ajoneuvoluokissa. |
| | Vertailukiihtyvyys awot ref lasketaan yhtälöllä: |
| | awot ref = 1,59 * log10 (PMR) -1,41 kun PMR ≥ 25 |
| | awot ref = a urban = 0,63 * log10 (PMR) -0,09 kun PMR < 25 |
| 4.1.2.1.3 | Osittainen tehokerroin kP |
| | Osittaista tehokerrointa kP (ks. 4.1.3.1 kohta) käytetään luokkien M1 and N1 ajoneuvojen kiihdytystestin ja vakionopeustestin testitulosten yhdistämiseen soveltuvin painotuksin. |
| | Muissa tapauksissa kuin yhdellä ainoalla vaihteella suoritettavassa testissä on käytettävä awot ref -arvoa awot test -arvon sijasta (ks. 3.1.3.1 kohta). |
| 4.1.2.1.4 | Välityssuhteen valinta |
| | Välityssuhteen valinta testiä varten riippuu vaihteiden kiihtyvyyspotentiaalista awot kaasupolkimen ollessa pohjassa; se perustuu täydellä teholla suoritetussa kiihdytystestissä vaadittuun vertailukiihtyvyyteen awot ref. |
| | Joissakin ajoneuvoissa voi olla erilaisia voimansiirto-ohjelmistoja tai vaihdesäätöjä (esim. urheilullinen, talviajo, sopeutuva). Jos tarvittava kiihtyvyys saavutetaan ajoneuvossa eri vaihteistosäädöillä, ajoneuvon valmistajan on osoitettava teknistä tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla, että ajoneuvo on testattu niillä säädöillä, joilla kiihtyvyys on lähinnä awot ref-arvoa. |
| 4.1.2.1.4.1 | Käsivaihteistolla, automaattivaihteistolla, mukautuvalla vaihteistolla tai CVT:llä varustettujen ajoneuvojen testaaminen lukituilla välityssuhteilla |
| | Seuraavat välityssuhteen valintaan liittyvät edellytykset ovat mahdollisia: |
| | a) | Jos tietty vaihde antaa kiihtyvyyden, joka on ± 5 prosentin tarkkuudella vertailukiihtyvyydestä awot ref ja joka on enintään 3,0  m/s2

  2,0  m/s2

  , testataan kyseisellä vaihteella. |

3.2.2

Renkaiden vierintämelua koskevat vaatimukset täsmennetään moottoriajoneuvojen yleisestä turvallisuudesta annetussa asetuksessa (EY) N:o 661/2009. Testissä käytettävien renkaiden on oltava ajoneuvolle tarkoitettua tyyppiä; ne valitsee ajoneuvon valmistaja ja ne kirjataan tämän asetuksen liitteen I lisäykseen 3. Renkaiden on vastattava jotakin niistä rengasko'oista, jotka kuuluvat ajoneuvon alkuperäisvarustukseen. Renkaan on oltava kaupallisesti saatavilla samaan aikaan kuin ajoneuvon (5). Renkaiden ilmanpaineen on noudatettava suositusta, jonka ajoneuvon valmistaja on esittänyt ajoneuvon testimassalle. Renkaiden urasyvyyden on oltava vähintään laissa määrätty urasyvyys.

3.2.3

Ennen mittauksia moottori on saatettava tavanomaiseen toimintakuntoon.

3.2.4

Ajoneuvot, joissa on useampia vetäviä pyöriä kuin kaksi, testataan tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitetulla vedolla.

3.2.5

Jos ajoneuvoon on asennettu yksi tai useampi automaattisella käynnistysmekanismilla varustettu tuuletin, sen/niiden järjestelmiin ei saa puuttua mittausten aikana.

3.2.6

Jos ajoneuvossa on kuitumaisia materiaaleja sisältävä pakoäänenvaimennin, se on vakautettava ennen testiä liitteen IV mukaan.

4.

TESTAUSMENETELMÄT

4.1

Liikkeessä olevan ajoneuvon melutason mittaaminen

4.1.1

Yleiset testiolosuhteet

Testiradalle on merkittävä kaksi linjaa, AA' ja BB', jotka ovat samansuuntaisia linjan PP' kanssa ja joista ensimmäinen sijaitsee linjasta PP' 10 m eteenpäin ja toinen 10 m taaksepäin.

Vähintään neljä mittausta on tehtävä molemmilta puolilta ajoneuvoa ja jokaisella vaihteella. Säätötarkoituksessa voidaan tehdä esimittauksia, joita ei oteta huomioon.

Mikrofoni on sijoitettava 7,5  ±0,05  m:n etäisyydelle radan vertailulinjasta CC' ja 1,2  ±0,02  m radan pinnan yläpuolelle.

Vertailuakseli on esteettömässä äänikentässä (ks. IEC 61672-1:2002) horisontaalinen ja kohdistuu kohtisuoraan ajoneuvon ajolinjaan CC' nähden.

4.1.2

Ajoneuvojen erityiset testiolosuhteet

4.1.2.1

Luokan M1, M2 ≤ 3 500  kg, N1 ajoneuvot

Ajoneuvon ajolinjan keskiviivan on oltava mahdollisimman lähellä linjaa CC' koko testin ajan linjan AA' lähestymisestä aina siihen asti, kun ajoneuvon takaosa ylittää linjan BB'. Ajoneuvot, joissa on useampia vetäviä pyöriä kuin kaksi, testataan tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitetulla vedolla.

Jos ajoneuvossa on käsivalintainen lisävaihteisto tai monivälityksinen vetoakseli, käytetään tavanomaiseen kaupunkiajoon tarkoitettua asentoa. Vaihteen ryömimis-, pysäköinti- tai jarruasentoja ei sallita missään olosuhteissa.

Ajoneuvon testimassa on ilmoitettava 3.2.1 kohdan taulukossa.

Testinopeus vtest on 50 km/h ± 1 km/h. Testinopeus on saavutettava, kun vertailupiste on linjalla PP'.

4.1.2.1.1

Tehon ja massan suhdeindeksi (PMR)

Tehon ja massan suhdeindeksi määräytyy seuraavasti:

PMR = (Pn / mt) x 1 000 [kW/1 000  kg]

Tehon ja massan suhdeindeksiä käytetään kiihtyvyyden laskemiseen.

4.1.2.1.2

Kiihtyvyyden laskeminen

Kiihtyvyyslaskelmat koskevat vain luokan M1, N1 ja M2 ≤ 3 500  kg ajoneuvoja.

Kaikki kiihtyvyydet määritetään käyttämällä ajoneuvon eri nopeuksia testiradalla (6). Annetuilla kaavoilla lasketaan awot i, awot i+1 ja awot test. Nopeus linjalla AA' tai PP' määritetään siten, että se on ajoneuvon nopeus, kun vertailupiste ylittää linjan AA' (vAA') tai PP' (vPP'). Nopeus linjalla BB' määritetään, kun ajoneuvon takaosa ylittää linjan BB' (vBB'). Testausselosteessa on ilmoitettava kiihtyvyyden määrittämiseen käytetty menetelmä.

Ajoneuvon vertailupisteen määritelmän vuoksi ajoneuvon pituus (lveh) määritetään eri tavoin alla olevassa kaavassa. Jos vertailupiste on ajoneuvon etuosassa, l = lveh, keskiosassa: l = 1⁄2 lveh ja takaosassa: l = 0.

4.1.2.1.2.1

Laskumenetelmä käsivaihteistolla, automaattivaihteistolla, mukautuvalla vaihteistolla tai portaattomalla vaihteistolla (CVT (7)) varustettujen ajoneuvojen testaamiseksi lukitulla välityssuhteella:

awot test = ((vBB'/3,6)2 – (vAA'/3,6)2) / (2*(20+l))

Vaihteen valinnassa käytettävä awot test on keskiarvo neljästä awot test, i -arvosta, jotka on saatu kullakin pätevällä mittauskerralla.

Esikiihdytystä voidaan käyttää. Ajoneuvo- ja testitiedoissa (ks. liitteen I lisäys 3) on mainittava se kohta ennen linjaa AA', jossa kaasupoljin painetaan alas.

4.1.2.1.2.2

Laskumenetelmä automaattivaihteistolla, mukautuvalla vaihteistolla tai portaattomasti säätyvällä vaihteistolla (CVT) varustettujen ajoneuvojen testaamiseksi lukitsemattomilla välityssuhteilla:

Vaihteen valinnassa käytettävä awot test on keskiarvo neljästä awot test, i -arvosta, jotka on saatu kullakin pätevällä mittauskerralla.

Jos 4.1.2.1.4.2 kohdassa kuvattuja laitteita tai toimenpiteitä voidaan käyttää voimansiirtotapahtuman hallintaan testivaatimusten noudattamiseksi, awot test lasketaan yhtälöllä:

awot test = ((vBB'/3,6)2 – (vAA'/3,6)2) / (2*(20+l))

Esikiihdytystä voidaan käyttää.

Jos 4.1.2.1.4.2 kohdassa kuvattuja laitteita tai toimenpiteitä ei käytetä, awot test lasketaan yhtälöllä:

awot_testPP-BB = ((vBB'/3,6)2 – (vPP'/3,6)2) / (2*(10+l))

Esikiihdytystä ei sallita.

Kaasupolkimen painamiskohdan on oltava se kohta, jossa ajoneuvon vertailupiste ylittää linjan AA'.

4.1.2.1.2.3

Tavoitekiihtyvyys

Tavoitekiihtyvyydellä a urban tarkoitetaan kaupunkiajossa tavanomaista kiihdytystä, ja se määräytyy tilastollisten tutkimusten pohjalta. Se riippuu ajoneuvon tehon ja massan suhteesta.

Tavoitekiihtyvyys a urban lasketaan yhtälöllä:

a urban = 0,63 * log10 (PMR) -0,09

4.1.2.1.2.4

Vertailukiihtyvyys

Vertailukiihtyvyydellä awot ref tarkoitetaan kiihdytystestissä testiradalla vaadittua kiihtyvyyttä. Se riippuu ajoneuvon tehon ja massan suhteesta. Kiihtyvyys on erilainen eri ajoneuvoluokissa.

Vertailukiihtyvyys awot ref lasketaan yhtälöllä:

awot ref = 1,59 * log10 (PMR) -1,41 kun PMR ≥ 25

awot ref = a urban = 0,63 * log10 (PMR) -0,09 kun PMR < 25

4.1.2.1.3

Osittainen tehokerroin kP

Osittaista tehokerrointa kP (ks. 4.1.3.1 kohta) käytetään luokkien M1 and N1 ajoneuvojen kiihdytystestin ja vakionopeustestin testitulosten yhdistämiseen soveltuvin painotuksin.

Muissa tapauksissa kuin yhdellä ainoalla vaihteella suoritettavassa testissä on käytettävä awot ref -arvoa awot test -arvon sijasta (ks. 3.1.3.1 kohta).

4.1.2.1.4

Välityssuhteen valinta

Välityssuhteen valinta testiä varten riippuu vaihteiden kiihtyvyyspotentiaalista awot kaasupolkimen ollessa pohjassa; se perustuu täydellä teholla suoritetussa kiihdytystestissä vaadittuun vertailukiihtyvyyteen awot ref.

Joissakin ajoneuvoissa voi olla erilaisia voimansiirto-ohjelmistoja tai vaihdesäätöjä (esim. urheilullinen, talviajo, sopeutuva). Jos tarvittava kiihtyvyys saavutetaan ajoneuvossa eri vaihteistosäädöillä, ajoneuvon valmistajan on osoitettava teknistä tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla, että ajoneuvo on testattu niillä säädöillä, joilla kiihtyvyys on lähinnä awot ref-arvoa.

4.1.2.1.4.1

Käsivaihteistolla, automaattivaihteistolla, mukautuvalla vaihteistolla tai CVT:llä varustettujen ajoneuvojen testaaminen lukituilla välityssuhteilla

Seuraavat välityssuhteen valintaan liittyvät edellytykset ovat mahdollisia:

a)

Jos tietty vaihde antaa kiihtyvyyden, joka on ± 5 prosentin tarkkuudella vertailukiihtyvyydestä awot ref ja joka on enintään 3,0  m/s2

  2,0  m/s2

  , testataan kyseisellä vaihteella.

| b) | Jos mikään vaihteista ei anna vaadittua kiihtyvyyttä, valitaan välityssuhde i, jossa kiihtyvyys on vertailukiihtyvyyttä suurempi, ja välityssuhde i+1, jossa välityssuhde on vertailukiihtyvyyttä pienempi. Jos kiihtyvyys vaihteella i on enintään 3,0  m/s2

  2,0  m/s2

  , testissä käytetään molempia vaihteita. Painotussuhde vertailukiihtyvyyteen awot ref nähden lasketaan seuraavalla kaavalla:
  k = (awot ref – awot (i+1)) / (awot (i) – a wot (i+1)) |
| --- | --- |

b)

Jos mikään vaihteista ei anna vaadittua kiihtyvyyttä, valitaan välityssuhde i, jossa kiihtyvyys on vertailukiihtyvyyttä suurempi, ja välityssuhde i+1, jossa välityssuhde on vertailukiihtyvyyttä pienempi. Jos kiihtyvyys vaihteella i on enintään 3,0  m/s2

  2,0  m/s2

  , testissä käytetään molempia vaihteita. Painotussuhde vertailukiihtyvyyteen awot ref nähden lasketaan seuraavalla kaavalla:

k = (awot ref – awot (i+1)) / (awot (i) – a wot (i+1))

| c) | Jos vaihteen i kiihtyvyys on enemmän kuin 3,0  m/s2

  2,0  m/s2

  , käytetään sitä ensimmäistä vaihdetta, joka antaa alle 3,0  m/s2:n

  2,0  m/s2

  kiihtyvyyden, ellei kiihtyvyys vaihteella i+1 ole alempi kuin aurban. Siinä tapauksessa käytetään kahta vaihdetta, i ja i+1, eli myös vaihdetta i, jonka kiihtyvyys on enemmän kuin 3,0  m/s2

  2,0  m/s2

  . Muussa tapauksessa ei käytetä muita vaihteita. Testissä saavutettua kiihtyvyyttä awot test käytetään osittaisen tehokertoimen kP laskemiseen awot ref:n sijaan. [tark. 50] |
| --- | --- |

c)

Jos vaihteen i kiihtyvyys on enemmän kuin 3,0  m/s2

  2,0  m/s2

  , käytetään sitä ensimmäistä vaihdetta, joka antaa alle 3,0  m/s2:n

  2,0  m/s2

  kiihtyvyyden, ellei kiihtyvyys vaihteella i+1 ole alempi kuin aurban. Siinä tapauksessa käytetään kahta vaihdetta, i ja i+1, eli myös vaihdetta i, jonka kiihtyvyys on enemmän kuin 3,0  m/s2

  2,0  m/s2

  . Muussa tapauksessa ei käytetä muita vaihteita. Testissä saavutettua kiihtyvyyttä awot test käytetään osittaisen tehokertoimen kP laskemiseen awot ref:n sijaan. [tark. 50]

| d) | Jos ajoneuvossa on vaihteisto, jossa on vain yksi välityssuhdevaihtoehto, kiihdytystesti tehdään kyseisellä vaihteella. Saavutettua kiihtyvyyttä käytetään osittaisen tehokertoimen kP laskemiseen awot ref:n sijaan. |
| --- | --- |

d)

Jos ajoneuvossa on vaihteisto, jossa on vain yksi välityssuhdevaihtoehto, kiihdytystesti tehdään kyseisellä vaihteella. Saavutettua kiihtyvyyttä käytetään osittaisen tehokertoimen kP laskemiseen awot ref:n sijaan.

| e) | Jos moottorin nimelliskierrosnopeus ylittyy tietyllä vaihteella ennen kuin ajoneuvo on ylittänyt linjan BB', käytetään seuraavaksi suurinta vaihdetta. |
| --- | --- |

e)

Jos moottorin nimelliskierrosnopeus ylittyy tietyllä vaihteella ennen kuin ajoneuvo on ylittänyt linjan BB', käytetään seuraavaksi suurinta vaihdetta.

4.1.2.1.4.2

Automaattivaihteistolla, mukautuvalla vaihteistolla tai CVT:llä varustettujen ajoneuvojen testaaminen lukitsemattomilla välityssuhteilla

Vaihteiston valitsin asetetaan asentoon, jossa toiminta on täysin automaattista.

Testikiihtyvyys awot lasketaan 4.1.2.1.2.2 kohdassa määritetyllä tavalla.

Testissä voidaan sen jälkeen vaihtaa vaihdetta pienemmälle ja kiihdyttää nopeammin. Vaihteen vaihtaminen suurempaan ja hitaampi kiihdyttäminen ei ole sallittu vaihtoehto. Vaihteen vaihtamista välityssuhteelle, jota ei käytetä kaupunkiliikenteessä, on vältettävä.

Tästä syystä on sallittua luoda ja käyttää sähköisiä tai mekaanisia laitteita tai vaihtoehtoisia valitsimen asentoja, joilla estetään vaihteen vaihtuminen pienemmäksi sellaiselle vaihteelle, jota ei tavanomaisesti käytetä kaupunkiliikenteen testiolosuhteissa.

Saavutetun testikiihtyvyyden awot on oltava suurempi tai sama kuin aurban.

Valmistajan on mahdollisuuksien mukaan ryhdyttävä toimenpiteisiin estääkseen kiihtyvyyttä awot test nousemasta suuremmaksi kuin 2,0  m/s2.

Saavutettua kiihtyvyyttä a wot test käytetään osittaisen tehokertoimen kp laskemiseen awot ref:n sijaan (ks. 4.1.2.1.3 kohta).

4.1.2.1.5

Kiihdytystesti

Valmistajan on määriteltävä vertailupiste ennen linjaa AA', jossa kaasupoljin painetaan pohjaan. Kaasupoljin on painettava pohjaan (niin nopeasti kuin mahdollista), kun ajoneuvon vertailupiste saavuttaa määritetyn kohdan. Kaasupoljin on pidettävä alhaalla siihen asti, kunnes ajoneuvon takaosa saavuttaa linjan BB'. Sen jälkeen kaasupoljin vapautetaan mahdollisimman nopeasti. Ajoneuvo- ja testitiedoissa on liitteen II lisäyksen 3 mukaisesti mainittava kohta, jossa kaasupoljin painetaan alas. Teknisellä tutkimuslaitoksella on oltava mahdollisuus esitestaukseen.

Jos kyseessä on yhdeksi ajoneuvoksi katsottava nivelajoneuvo, johon kuuluu kaksi erottamatonta osaa, puoliperävaunua ei oteta huomioon määritettäessä linjan BB' ylitystä.

4.1.2.1.6

Vakionopeustesti

Vakionopeustesti ajetaan samalla vaihteella tai vaihteilla kuin kiihdytystesti ja vakionopeudella 50 km/h ± 1 km/h linjojen AA' ja BB' välillä. Vakionopeustestissä käytetään kiihdytyksen säätölaitetta, jolla nopeus pidetään vakaana linjojen AA' ja BB' välillä. Jos vaihde on kiihdytystestissä lukittuna, sama vaihde on lukittava myös vakionopeustestissä.

Vakionopeustestiä ei vaadita ajoneuvoilta, joiden PMR < 25.

4.1.2.2

Luokan M2 > 3 500  kg, M3, N2, N3 ajoneuvot

Ajoneuvon ajolinjan keskiviivan on oltava mahdollisimman lähellä linjaa CC' koko testin ajan linjan AA' lähestymisestä aina siihen asti, kun ajoneuvon takaosa ylittää linjan BB'. Testi tehdään ilman perävaunua tai puoliperävaunua. Jos perävaunua ei voi helposti irrottaa vetoajoneuvosta, perävaunua ei oteta huomioon arvioitaessa linjan BB' ylitystä. Jos ajoneuvossa on erityisvarusteita, kuten betonimylly, kompressori, tms., varusteiden ei pidä olla toiminnassa testin aikana. Ajoneuvon testimassa määritellään 3.2.1 kohdassa esitetyssä taulukossa.

Luokan M2 > 3 500  kg, N2 tavoiteolosuhteet

Kun vertailupiste ylittää linjan BB', moottorin kierrosnopeuden nBB' on oltava 70–74 prosenttia kierrosnopeudesta S, jolla moottori toimii suurimmalla tehollaan, ja ajoneuvon nopeuden on oltava 35 km/h ± 5 km/h. Kiihdytyksen on oltava vakaa linjojen AA' ja BB' välillä.

Luokan M3, N3 tavoiteolosuhteet

Kun vertailupiste ylittää linjan BB', moottorin kierrosnopeuden nBB' on oltava 85–89 prosenttia kierrosnopeudesta S, jolla moottori toimii suurimmalla tehollaan, ja ajoneuvon nopeuden on oltava 35 km/h ± 5 km/h. Kiihdytyksen on oltava vakaa linjojen AA' ja BB' välillä.

4.1.2.2.1

Välityssuhteen valinta

4.1.2.2.1.1

Ajoneuvot, joissa on käsivalintainen vaihteisto

Kiihdytyksen pitää olla tasainen. Vaihde määräytyy tavoiteolosuhteiden mukaan. Jos nopeusero ylittää sallitun poikkeaman, testataan kahta vaihdetta, joista toinen on tavoitenopeuden alapuolella ja toinen yläpuolella.

Jos tavoiteolosuhteet täyttyvät useammalla kuin yhdellä vaihteella, valitaan vaihde, joka on lähinnä nopeutta 35 km/h. Jos mikään vaihde ei täytä tavoiteolosuhdetta vtest, testataan kahta vaihdetta, joista toinen on nopeuden vtest alapuolella ja toinen yläpuolella. Moottorin tavoitekierrosnopeus on saavutettava kaikissa oloissa.

Kiihdytyksen pitää olla tasainen. Jos kiihdytys ei tietyllä vaihteella ole tasainen, kyseistä vaihdetta ei oteta lukuun.

4.1.2.2.1.2

Ajoneuvot, joissa on automaattivaihteisto, mukautuva vaihteisto tai portaattomasti säätyvä vaihteisto (CVT)

Vaihteiston valitsin asetetaan asentoon, jossa toiminta on täysin automaattista. Testissä voidaan sen jälkeen vaihtaa vaihdetta pienemmälle ja kiihdyttää nopeammin. Vaihteen vaihtaminen suurempaan ja hitaampi kiihdyttäminen ei ole sallittu vaihtoehto. Vaihteen vaihtamista välityssuhteelle, jota ei käytetä kaupunkiliikenteessä, on vältettävä testiolosuhteissa. Tästä syystä on sallittua luoda ja käyttää sähköisiä tai mekaanisia laitteita, joilla estetään vaihteen vaihtuminen pienemmäksi sellaiselle vaihteelle, jota ei tavanomaisesti käytetä kaupunkiliikenteen testiolosuhteissa.

Jos ajoneuvon voimansiirto on sellainen, että vaihteita on vain yksi (ajovaihde), joka rajoittaa moottorin kierrosnopeutta testin aikana, ajoneuvo testataan vain ajoneuvon tavoitenopeudella. Jos ajoneuvossa on sellainen moottorin ja vaihteiston yhdistelmä, joka ei täytä 4.1.2.2.1.1 kohdan vaatimuksia, ajoneuvo testataan vain ajoneuvon tavoitenopeudella. Ajoneuvon tavoitenopeus (vBB') testissä on = 35 km/h ± 5 km/h. Vaihteen vaihtaminen suuremmaksi ja kiihdytyksen hidastaminen on sallittua sen jälkeen, kun ajoneuvon vertailupiste on ylittänyt linjan PP'. On tehtävä kaksi testiä, joista toisessa loppunopeus on vtest = vBB' + 5 km/h, ja toisessa loppunopeus on vtest = vBB' – 5 km/h. Ilmoitettava melutaso on se tulos, joka on saatu linjojen AA' ja BB' välisestä ajosta, jossa moottorin kierrosnopeus oli suurin.

4.1.2.2.2

Kiihdytystesti

Kun ajoneuvon vertailupiste saavuttaa linjan AA', kaasupoljin painetaan pohjaan (käyttämättä automaattista vaihteenpienennystä, jota tavanomaisesti käytetään kaupunkiajossa) ja pidetään pohjassa siihen asti, kunnes ajoneuvon takaosa ylittää linjan BB', mutta vertailupiste on vähintään 5 m linjan BB' takana. Sen jälkeen kaasupoljin vapautetaan.

Jos kyseessä on yhdeksi ajoneuvoksi katsottava nivelajoneuvo, johon kuuluu kaksi erottamatonta osaa, puoliperävaunua ei oteta huomioon määritettäessä linjan BB' ylitystä.

4.1.3

Tulosten tulkinta

Tulokseksi kirjataan suurimmat A-painotetut äänenpainetasot, jotka ajoneuvo tuottaa jokaisella kerralla linjojen AA' ja BB' välissä. Mittauksessa ei oteta huomioon äänihuippua, joka ei selvästikään liity yleiseen äänenpainetasoon. Vähintään neljä mittausta on tehtävä molemmilta puolilta ajoneuvoa ja jokaisella vaihteella kaikissa testiolosuhteissa. Vasen ja oikea puoli voidaan mitata samalla kertaa tai vuorotellen. Ajoneuvon eri kylkiä koskevan lopullisen tuloksen laskemiseen käytetään neljää ensimmäistä peräkkäistä pätevää mittaustulosta, jotka eroavat toisistaan enintään 2 dB(A), jolloin pätemättömät tulokset voidaan hylätä (ks. 3.1 kohta). Kunkin puolen tuloksista lasketaan erikseen keskiarvo. Välivaiheen tulos on korkeampi kahdesta keskiarvosta, jotka on pyöristetty yhden kymmenesosan tarkkuuteen.

Nopeusmittaukset linjalla AA', BB', ja PP' kirjataan ylös, ja niitä käytetään laskelmissa pyöristettyinä sadasosan tarkkuuteen.

Määritetty kiihtyvyys awot test merkitään sadasosan tarkkuudella.

4.1.3.1

Luokan M1, N1 ja M2 ≤ 3 500  kg ajoneuvot

Laskennalliset arvot kiihdytystestiin ja vakionopeustestiin saadaan seuraavista yhtälöistä:

Lwot rep = Lwot (i+1) + k * (Lwot(i)- Lwot (i+1))

Lcrs rep = Lcrs(i+1) + k * (Lcrs (i) – Lcrs (i+1))

missä k = (awot ref – awot (i+1))/(awot (i) – awot (i+1))

Jos testiin on käytettävissä vain yksi vaihde, arvot ovat kunkin testin testituloksia.

Lopullinen tulos lasketaan yhdistämällä Lwot rep ja Lcrs rep. Yhtälö on:

Lurban = Lwot rep – kP * (Lwot rep– Lcrs rep)

Painotuskerroin kP määrää osittaisen tehokertoimen kaupunkiajoa varten. Muissa tapauksissa kuin yhden vaihteen testeissä kP lasketaan seuraavasti:

kP = 1 – (aurban / awot ref)

Jos testissä käytetään vain yhtä vaihdetta, kP saadaan seuraavasti:

kP = 1 – (aurban / awot test)

Jos awot test on pienempi kuin aurban:

kP = 0

4.1.3.2

Luokan M2 > 3 500  kg, M3, N2, N3 ajoneuvot

Kun testataan vain yhdellä vaihteella, lopullinen tulos on sama kuin välivaiheen tulos. Kun testataan kahdella vaihteella, lasketaan välivaiheen tulosten aritmeettinen keskiarvo.

4.2

Paikallaan olevien ajoneuvojen melutason mittaaminen

4.2.1

Melutaso ajoneuvon läheisyydessä

Mittaustulokset kirjataan liitteen I lisäyksessä 3 tarkoitettuun testausselosteeseen.

4.2.2

Akustiset mittaukset

Mittauksissa on käytettävä tarkkuusäänitasomittaria tai vastaavaa mittauslaitetta 2.1 kohdan mukaisesti.

4.2.3

Liitteen II lisäyksessä 2 olevassa kuvassa 1 tarkoitettu testauspaikka – olosuhteet

4.2.3.1

Mikrofonin läheisyydessä ei saa olla äänikenttään vaikuttavia esteitä, eikä mikrofonin ja äänilähteen välissä saa olla yhtään henkilöä. Mittari on sijoitettava niin, että se ei vaikuta mittarilukemaan.

4.2.4

Taustamelu ja tuuli

Ympäristömelun ja tuulen aiheuttamien mittausvälineiden lukemien on oltava vähintään 10 dB(A) pienempiä kuin mitattavat melutasot. Mikrofonissa saa käyttää sopivaa tuulensuojaa, jos suojan vaikutus mikrofonin herkkyyteen on otettu huomioon (ks. 2.1 kohta).

4.2.5

Mittausmenetelmä

4.2.5.1

Mittausten laatu ja lukumäärä

Suurin melutaso ilmaistuna A-painotettuina desibeleinä (dB(A)) on mitattava 4.2.5.3.2.1 kohdassa tarkoitetun käyttöjakson aikana.

Jokaisessa mittauspisteessä on tehtävä vähintään kolme mittausta.

4.2.5.2

Ajoneuvon sijainti ja valmistelu

Ajoneuvo sijoitetaan testialueen keskelle vaihde ”vapaalla”-asennossa ja kytkin kytkettynä. Jos tämä ei ajoneuvon mallin vuoksi ole mahdollista, ajoneuvo testataan paikallaan olevan ajoneuvon moottoritestauksista annettujen valmistajan ohjeiden mukaan. Ennen mittauksia moottori on saatettava valmistajan määritelmän mukaiseen tavanomaiseen toimintakuntoon.

Jos ajoneuvoon on asennettu automaattisella käynnistysmekanismilla varustettu tuuletin (varustettuja tuulettimia), niiden järjestelmiin ei saa puuttua melutason mittausten aikana.

Moottoritila tai konepelti, jos sellainen on, suljetaan.

4.2.5.3

Melun mittaaminen pakoaukon läheisyydessä liitteen II lisäyksessä 2 olevan kuvan 1 mukaisesti.

4.2.5.3.1

Mikrofonin sijoitus

4.2.5.3.1.1

Mikrofoni on sijoitettava 0,5  m ±0,01  m:n etäisyydelle pakoputken vertailupisteestä, joka on määritetty kuvassa 1, ja 45o (± 5o) kulmaan putken suun virtausakseliin nähden. Mikrofonin on oltava vertailupisteen korkeudella, mutta vähintään 0,2  m:n korkeudella maanpinnasta. Mikrofonin vertailuakselin on oltava maanpinnan kanssa samansuuntainen ja suunnattu kohti pakoaukon vertailupistettä. Jos mikrofonille on kaksi mahdollista sijoituspaikkaa, valitaan ajoneuvon pituussuuntaisesta keskilinjasta kauempana oleva paikka. Jos pakoputken aukon virtausakseli on 90o:n kulmassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskilinjaan nähden, mikrofoni sijoitetaan kohtaan, joka on kauimpana moottorista.

4.2.5.3.1.2

Ajoneuvoissa, joissa pakoputkien aukot sijaitsevat yli 0,3  metrin päässä toisistaan, tehdään mittaukset kummallakin pakoaukolla. Korkeampi arvo mitataan.

4.2.5.3.1.3

Mikäli pakokaasun poistoon käytetään kahta, alle 0,3  m:n päässä toisistaan sijaitsevaa pakoaukkoa, jotka on kytketty samaan vaimentimeen, tehdään vain yksi mittaus; mikrofonin sijainti määritetään suhteessa ajoneuvon ulkoreunaa lähinnä olevaan pakoaukkoon, tai jos kumpikaan ei ole lähempänä ulkoreunaa, suhteessa siihen pakoaukkoon, joka on ylempänä maanpinnasta.

4.2.5.3.1.4

Jos ajoneuvossa on pystysuorassa oleva pakoaukko (esimerkiksi hyötyajoneuvot), mikrofoni on sijoitettava pakoaukon korkeudelle. Sen akselin pitää olla pystysuorassa ja suunnattuna ylöspäin. Se on sijoitettava 0,5  m ±0,01  m:n etäisyydelle pakoputken vertailupisteestä, mutta ei koskaan lähemmäksi kuin 0,2  m:n päähän siitä ajoneuvon kyljestä, joka on lähinnä pakoaukkoa.

4.2.5.3.1.5

Jos pakoaukko sijaitsee ajoneuvon korin alla, mikrofoni sijoitetaan vähintään 0,2  m:n päähän ajoneuvon lähimmästä osasta kohtaan, joka on lähimpänä pakoputken vertailupistettä, mutta kuitenkin vähintään 0,5  m:n päässä siitä, ja 0,2  m:n korkeudelle maanpinnasta; mikrofoni ei myöskään saa olla samassa linjassa pakokaasuvirtauksen kanssa. Edellä 4.2.5.3.1.1 kohdassa asetettu kulmaa koskeva vaatimus ei välttämättä kaikissa tapauksissa täyty.

4.2.5.3.2

Moottorin toimintaolosuhteet

4.2.5.3.2.1

Tavoitekierrosnopeus

Moottorin tavoitekierrosnopeus määritellään seuraavasti:

| — | 75 prosenttia moottorin kierrosnopeudesta S ajoneuvoissa, joiden nimelliskierrosnopeus on ≤ 5 000  min-1 |
| --- | --- |

—

75 prosenttia moottorin kierrosnopeudesta S ajoneuvoissa, joiden nimelliskierrosnopeus on ≤ 5 000  min-1

| — | 3 750  min-1 ajoneuvoissa, joiden nimelliskierrosnopeus on yli 5 000  min-1 mutta alle 7 500  min-1 |
| --- | --- |

—

3 750  min-1 ajoneuvoissa, joiden nimelliskierrosnopeus on yli 5 000  min-1 mutta alle 7 500  min-1

| — | 50 prosenttia moottorin kierrosnopeudesta S ajoneuvoissa, joiden nimelliskierrosnopeus on ≥ 7 500 min-1. |
| --- | --- |

—

50 prosenttia moottorin kierrosnopeudesta S ajoneuvoissa, joiden nimelliskierrosnopeus on ≥ 7 500 min-1.

Jos ajoneuvo ei voi saavuttaa tällaista kierrosnopeutta, tavoitekierrosnopeus on 5 prosenttia paikallaan olevalle ajoneuvolle tehdyn testin suurimmasta mahdollisesta kierrosluvusta.

4.2.5.3.2.2

Testausmenettely

Moottorin kierrosnopeus nostetaan tasaisesti joutokäynnistä tavoitekierrosnopeuteen, josta sallittu poikkeama on ± 3 prosenttia tavoitekierrosnopeudesta, ja pidetään vakiona. Sen jälkeen kaasupoljin vapautetaan nopeasti, ja kierrosnopeus laskee nollaan. Melutaso mitataan käyttöjakson aikana, joka käsittää vakiokierrosnopeuden ylläpidon 1 sekunnin ajan sekä koko hidastumisjakson ja jonka melutason suurin mittarilukema, pyöristettynä yhden kymmenesosan tarkkuudella, otetaan testin tulokseksi.

4.2.5.3.2.3

Testin validointi

Mittaus katsotaan päteväksi, jos testimoottorin kierrosnopeus ei poikkea tavoitekierrosnopeudesta enempää kuin ± 3 prosenttia vähintään 1 sekunnin pituisena aikana.

4.2.6

Tulokset

Mittauksia tehdään vähintään kolme kussakin testiasennossa. Suurin A-painotettu äänenpainetaso, joka on mitattu jokaisen kolmen mittauksen aikana, kirjataan ylös. Kyseistä mittausasentoa koskevan lopullisen tuloksen laskemiseen käytetään kolmea ensimmäistä peräkkäistä pätevää mittaustulosta, jotka eroavat toisistaan enintään 2 dB(A), jolloin pätemättömät tulokset voidaan hylätä (ottamalla huomioon 3.1 kohdassa tarkoitetut testauspaikkaa koskevat vaatimukset). Lopullinen tulos on kaikista mittausasennoista ja kolmesta mittaustuloksesta suurin melutaso.

---

(1)  Paikallaan olevan ajoneuvon testaus suoritetaan vertailuarvon määrittämiseksi viranomaisille, jotka käyttävät tätä menetelmää käytössä olevien ajoneuvojen tarkastukseen.

(2)  Tämän asetuksen liitteen VII mukaisesti.

(3)  Johon viitataan tämän asetuksen liitteen II lisäyksessä I olevassa kuvassa 1.

(4)  Johon viitataan tämän asetuksen liitteen II lisäyksessä I olevassa kuvassa 1.

(5)  Koska renkaiden osuus ajoneuvon kokonaismelupäästöistä on merkittävä, renkaiden/tien melupäästöjä koskevat voimassa olevat säädökset on otettava huomioon. Vetoakselin renkaat, talvirenkaat ja erikoiskäyttöön tarkoitetut renkaat on valmistajan pyynnöstä jätettävä tyyppihyväksyntämittausten ja tuotannon vaatimustenmukaisuusmittausten ulkopuolelle UNECE-säännön

  UNECE-sääntöön
  nro 117
  tehtyjen viimeisimpien muutosten
  mukaisesti (EUVL L 231, 29.8.2008, s. 19). [tark. 49]

(6)  Ks. kuva 1 liitteessä VII.

(7)  Portaattomasti säätyvä vaihteisto.

Lisäys 1

Image

| | T = ylhäältä
  S = sivulta
  A = mitattu putki
  B = alas taivutettu putki
  C = suora putki
  D = pystysuora putki
  1 = vertailupiste
  2 = tienpinta |
| --- | --- |

Image

T = ylhäältä

S = sivulta

A = mitattu putki

B = alas taivutettu putki

C = suora putki

D = pystysuora putki

1 = vertailupiste

2 = tienpinta

Kuva 2: Vertailupiste

| | |
| --- | --- |
| Kuva 3a | Kuva 3b |

Image

Image

Kuva 3a

Kuva 3b

| | |
| --- | --- |
| Kuva 3 c | Kuva 3 d |

Image

Image

Kuva 3 c

Kuva 3 d

| Kuvat 3 a–d: | Esimerkkejä mikrofonin asennosta pakoputken sijainnin mukaan |
| --- | --- |

Kuvat 3 a–d:

Esimerkkejä mikrofonin asennosta pakoputken sijainnin mukaan

LIITE III

Raja-arvot

Liitteen II säännösten mukaisesti mitattu,
  alaspäin lähimpään kokonaislukuun pyöristetty, jos ensimmäinen desimaalipilkun oikealla puolella oleva numero on alle 5, ja ylöspäin lähimpään kokonaislukuun pyöristetty, jos ensimmäinen desimaalipilkun oikealla puolella oleva numero on 5 tai sitä suurempi
  , melutaso ei saa ylittää seuraavia arvoja:

| Ajo-neuvo-luokka | Ajoneuvoluokan kuvaus | Raja-arvot


  ilmaistuina yksikköinä dB(A)


  [desibeliä (A)] |
| --- | --- | --- |
| Uusien ajoneuvotyyppien tyyppihyväksynnän raja-arvot | Uusien ajoneuvotyyppien tyyppihyväksynnän raja-arvot | Uusien ajoneuvojen rekisteröintiä, myyntiä ja käyttöönottoa koskevat raja-arvot |
| Vaihe 1 voimaan


  [2 vuoden kuluttua julkaisemisesta] | Vaihe 2 voimaan


  [5 vuoden kuluttua julkaisemisesta] | Vaihe 3 voimaan


  [7 vuoden kuluttua julkaisemisesta] |
| Tavallinen | Maasto-ajoneuvo

   (*) | Tavallinen | Maasto-ajoneuvo

   (*) | Tavallinen | Maasto-ajoneuvo

   (*) |
| M | Henkilöiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot | | | | | | |
| M1 | istuimia, kpl

  <

  9 | 70 | 71

   (**) | 68 | 69

   (**) | 68 | 69

   (**) |
| M1 | istuimia, kpl

  <

  9;


  tehon ja massan suhde > 150 kW/t | 71 | 71 | 69 | 69 | 69 | 69 |
| M2 | istuimia, kpl > 9; massa

  <
   2 tonnia | 72 | 72 | 70 | 70 | 70 | 70 |
| M2 | istuimia, kpl > 9; 2 tonnia < massa

  <
   3,5  tonnia | 73 | 74 | 71 | 72 | 71 | 72 |
| M2 | istuimia, kpl > 9; 3,5 tonnia < massa

  <
   5 tonnia;


  moottorin nimellisteho < 150 kW | 74 | 75 | 72 | 73 | 72 | 73 |
| M2 | istuimia, kpl > 9; 3,5  tonnia < massa

  <
   5 tonnia;


  moottorin nimellisteho

  >
   150 kW | 76 | 78 | 74 | 76 | 74 | 76 |
| M3 | istuimia, kpl > 9; massa > 5 tonnia;


  moottorin nimellisteho < 150 kW | 75 | 76 | 73 | 74 | 73 | 74 |
| M3 | istuimia, kpl > 9; massa > 5 tonnia;


  moottorin nimellisteho

  >
   150 kW | 77 | 79 | 75 | 77 | 75 | 77 |
| N | Tavaroiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot | | | | | | |
| N1 | massa

  <
   2 tonnia | 71 | 71 | 69 | 69 | 69 | 69 |
| N1 | 2 tonnia < massa

  <
   3,5  tonnia | 72 | 73 | 70 | 71 | 70 | 71 |
| N2 | 3,5 tonnia < massa

  <
   12 tonnia;


  moottorin nimellisteho < 75 kW | 74 | 75 | 72 | 73 | 72 | 73 |
| N2 | 3,5 tonnia < massa

  <
   12 tonnia;


  75

  <

  moottorin nimellisteho < 150 kW | 75 | 76 | 73 | 74 | 73 | 74 |
| N2 | 3,5 tonnia < massa

  <
   12 tonnia;


  moottorin nimellisteho

  >
   150 kW | 77 | 79 | 75 | 77 | 75 | 77 |
| N3 | massa > 12 tonnia;


  75

  <

  moottorin nimellisteho < 150 kW | 77 | 78 | 75 | 76 | 75 | 76 |
| N3 | massa > 12 tonnia;


  moottorin nimellisteho

  >
   150 kW | 80 | 82 | 78 | 80 | 78 | 80 |

Ajo-neuvo-luokka

Ajoneuvoluokan kuvaus

Raja-arvot

ilmaistuina yksikköinä dB(A)

[desibeliä (A)]

Uusien ajoneuvotyyppien tyyppihyväksynnän raja-arvot

Uusien ajoneuvotyyppien tyyppihyväksynnän raja-arvot

Uusien ajoneuvojen rekisteröintiä, myyntiä ja käyttöönottoa koskevat raja-arvot

Vaihe 1 voimaan

[2 vuoden kuluttua julkaisemisesta]

Vaihe 2 voimaan

[5 vuoden kuluttua julkaisemisesta]

Vaihe 3 voimaan

[7 vuoden kuluttua julkaisemisesta]

Tavallinen

Maasto-ajoneuvo

   (*)

Tavallinen

Maasto-ajoneuvo

   (*)

Tavallinen

Maasto-ajoneuvo

   (*)

M

Henkilöiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot

M1

istuimia, kpl

  <

  9

70

71

   (**)

68

69

   (**)

68

69

   (**)

M1

istuimia, kpl

  <

  9;

tehon ja massan suhde > 150 kW/t

71

71

69

69

69

69

M2

istuimia, kpl > 9; massa

  <
   2 tonnia

72

72

70

70

70

70

M2

istuimia, kpl > 9; 2 tonnia < massa

  <
   3,5  tonnia

73

74

71

72

71

72

M2

istuimia, kpl > 9; 3,5 tonnia < massa

  <
   5 tonnia;

moottorin nimellisteho < 150 kW

74

75

72

73

72

73

M2

istuimia, kpl > 9; 3,5  tonnia < massa

  <
   5 tonnia;

moottorin nimellisteho

  >
   150 kW

76

78

74

76

74

76

M3

istuimia, kpl > 9; massa > 5 tonnia;

moottorin nimellisteho < 150 kW

75

76

73

74

73

74

M3

istuimia, kpl > 9; massa > 5 tonnia;

moottorin nimellisteho

  >
   150 kW

77

79

75

77

75

77

N

Tavaroiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot

N1

massa

  <
   2 tonnia

71

71

69

69

69

69

N1

2 tonnia < massa

  <
   3,5  tonnia

72

73

70

71

70

71

N2

3,5 tonnia < massa

  <
   12 tonnia;

moottorin nimellisteho < 75 kW

74

75

72

73

72

73

N2

3,5 tonnia < massa

  <
   12 tonnia;

75

  <

  moottorin nimellisteho < 150 kW

75

76

73

74

73

74

N2

3,5 tonnia < massa

  <
   12 tonnia;

moottorin nimellisteho

  >
   150 kW

77

79

75

77

75

77

N3

massa > 12 tonnia;

75

  <

  moottorin nimellisteho < 150 kW

77

78

75

76

75

76

N3

massa > 12 tonnia;

moottorin nimellisteho

  >
   150 kW

80

82

78

80

78

80

| Ajoneuvo-luokka | Ajoneuvoluokan kuvaus | Uusien ajoneuvotyyppien tyyppihyväksynnän raja-arvot ilmaistuina yksikköinä dB(A)




  [desibeliä (A)]

   (*) | Uusien ajoneuvotyyppien tyyppihyväksynnän sekä uusien ajoneuvojen rekisteröintiä, myyntiä ja käyttöönottoa koskevat raja-arvot ilmaistuina yksikköinä dB(A)




  [desibeliä (A)]

   (*) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vaihe 1 voimaan




  [6 vuoden kuluttua julkaisemisesta] | Vaihe 2 voimaan




  [8 vuoden kuluttua julkaisemisesta] |
| M | Henkilöiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot |
| M1 | istuimia, kpl ≤ 9; ≤ 125 kW/t M1 | 68 | 68 |
| istuimia, kpl ≤ 9; 125kW/t < tehon ja massan suhde ≤ 150 kW/t | 70 | 70 |
| istuimia, kpl ≤ 9; tehon ja massan suhde > 150 kW/t | 73 | 73 |
| M1 | istuimia, kpl ≤ 4 kuljettaja mukaan lukien; Kuljettajan istuimen R-piste < 450 mm maasta | 74 | 74 |
| M2 | istuimia, kpl > 9; massa < 2,5  tonnia | 69 | 69 |
| istuimia, kpl > 9; 2,5  tonnia < massa < 3,5  tonnia | 72 | 72 |
| istuimia, kpl > 9; 3,5 tonnia < massa < 5 tonnia; | 75 | 75 |
| M3 | istuimia, kpl > 9; massa > 5 tonnia; moottorin nimellisteho ≤ 180 kW | 74 | 74 |
| istuimia, kpl > 9; massa > 5 tonnia; 180 kW < moottorin nimellisteho ≤ 250 kW | 77 | 77 |
| istuimia, kpl > 9; massa > 5 tonnia; moottorin nimellisteho > 250 kW | 78 | 78 |
| N | Tavaroiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot |
| N1 | massa < 2,5  tonnia | 69 | 69 |
| 2,5  tonnia < massa < 3,5  tonnia | 71 | 71 |
| N2 | 3,5 tonnia < massa < 12 tonnia;




  moottorin nimellisteho < 150 kW | 75 | 75 |
| 3,5  tonnia < massa ≤ 12 tonnia moottorin nimellisteho ≥ 150 kW | 76 | 76 |
| N3 | massa > 12 tonnia; moottorin nimellisteho ≤ 180 kW | 77 | 77 |
| massa > 12 tonnia; 180 < moottorin nimellisteho ≤ 250 kW | 79 | 79 |
| massa > 12 tonnia; moottorin nimellisteho > 250 kW/t | 81 | 81 |

Ajoneuvo-luokka

Ajoneuvoluokan kuvaus

Uusien ajoneuvotyyppien tyyppihyväksynnän raja-arvot ilmaistuina yksikköinä dB(A)

[desibeliä (A)]

   (*)

Uusien ajoneuvotyyppien tyyppihyväksynnän sekä uusien ajoneuvojen rekisteröintiä, myyntiä ja käyttöönottoa koskevat raja-arvot ilmaistuina yksikköinä dB(A)

[desibeliä (A)]

   (*)

Vaihe 1 voimaan

[6 vuoden kuluttua julkaisemisesta]

Vaihe 2 voimaan

[8 vuoden kuluttua julkaisemisesta]

M

Henkilöiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot

M1

istuimia, kpl ≤ 9; ≤ 125 kW/t M1

68

68

istuimia, kpl ≤ 9; 125kW/t < tehon ja massan suhde ≤ 150 kW/t

70

70

istuimia, kpl ≤ 9; tehon ja massan suhde > 150 kW/t

73

73

M1

istuimia, kpl ≤ 4 kuljettaja mukaan lukien; Kuljettajan istuimen R-piste < 450 mm maasta

74

74

M2

istuimia, kpl > 9; massa < 2,5  tonnia

69

69

istuimia, kpl > 9; 2,5  tonnia < massa < 3,5  tonnia

72

72

istuimia, kpl > 9; 3,5 tonnia < massa < 5 tonnia;

75

75

M3

istuimia, kpl > 9; massa > 5 tonnia; moottorin nimellisteho ≤ 180 kW

74

74

istuimia, kpl > 9; massa > 5 tonnia; 180 kW < moottorin nimellisteho ≤ 250 kW

77

77

istuimia, kpl > 9; massa > 5 tonnia; moottorin nimellisteho > 250 kW

78

78

N

Tavaroiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot

N1

massa < 2,5  tonnia

69

69

2,5  tonnia < massa < 3,5  tonnia

71

71

N2

3,5 tonnia < massa < 12 tonnia;

moottorin nimellisteho < 150 kW

75

75

3,5  tonnia < massa ≤ 12 tonnia moottorin nimellisteho ≥ 150 kW

76

76

N3

massa > 12 tonnia; moottorin nimellisteho ≤ 180 kW

77

77

massa > 12 tonnia; 180 < moottorin nimellisteho ≤ 250 kW

79

79

massa > 12 tonnia; moottorin nimellisteho > 250 kW/t

81

81

---

(*)  Korotetut raja-arvot ovat voimassa vain

  Raja-arvoja korotetaan yhdellä desibelillä
  , jos ajoneuvo on EU:n direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan A jakson 4 kohdassa esitetyn maastoajoneuvon määritelmän mukainen.

(**)  Luokan M1 ajoneuvojen osalta maastoajoneuvoja koskevat korotetut raja-arvot ovat voimassa vain, jos suurin sallittu massa > 2 tonnia.
  [tark. 61]

LIITE IV

Ääntä absorboivia kuitumaisia materiaaleja sisältävät äänenvaimennusjärjestelmät

| 1. | Yleistä
  Ääntä absorboivia kuitumaisia materiaaleja voidaan käyttää äänenvaimennusjärjestelmissä tai niiden osissa, jos jompikumpi seuraavista edellytyksistä täyttyy;






  (a) | pakokaasut eivät joudu kosketuksiin kuitumaisten materiaalien kanssa; |
| --- | --- | --- |

1.

Yleistä

Ääntä absorboivia kuitumaisia materiaaleja voidaan käyttää äänenvaimennusjärjestelmissä tai niiden osissa, jos jompikumpi seuraavista edellytyksistä täyttyy;

(a)

pakokaasut eivät joudu kosketuksiin kuitumaisten materiaalien kanssa;

| (b) | äänenvaimennusjärjestelmä tai sen osat kuuluvat samaan malliryhmään kuin järjestelmät tai osat, joiden kunto on tyyppihyväksyntäprosessin kuluessa osoitettu toisella ajoneuvotyypillä moitteettomaksi tämän asetuksen vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(b)

äänenvaimennusjärjestelmä tai sen osat kuuluvat samaan malliryhmään kuin järjestelmät tai osat, joiden kunto on tyyppihyväksyntäprosessin kuluessa osoitettu toisella ajoneuvotyypillä moitteettomaksi tämän asetuksen vaatimusten mukaisesti.

Jos kumpikaan näistä edellytyksistä ei täyty, äänenvaimennusjärjestelmälle kokonaisuudessaan tai sen osille on tehtävä tavanomainen vakautus käyttäen yhtä jäljempänä kuvatuista laitteista ja menetelmistä.

1.1

10 000  km:n jatkuva maantieajo

1.1.1

Tästä ajosta 50 ± 20 prosenttia on oltava kaupunkiajoa ja loppuosa pitkän matkan ajoa suurella nopeudella; jatkuva maantieajo voidaan korvata vastaavalla testirataohjelmalla.

1.1.2

Kyseessä olevia kahta kierroslukua tulee käyttää vuoron perään ainakin kaksi kertaa.

1.1.3

Täydellisen testausohjelmaan on kuuluttava vähintään kymmenen vähintään kolmen tunnin taukoa mahdollisen jäähtymisen ja tiivistymisen vaikutusten jäljittelemiseksi.

1.2

Vakauttaminen testipenkissä

1.2.1

Pakoäänenvaimennin tai sen osat on asennettava liitteessä I olevassa 1.3 kohdassa tarkoitettuun ajoneuvoon tai liitteessä I olevassa 1.4 kohdassa tarkoitettuun moottoriin käyttäen vakio-osia ja noudattaen ajoneuvon valmistajan ohjeita. Liitteessä I olevassa 1.3 kohdassa tarkoitettu ajoneuvo on asennettava rulladynamometriin. Liitteessä I olevassa 1.4 kohdassa tarkoitettu moottori on asennettava dynamometripenkkiin.

1.2.2

Testit on suoritettava kuudessa kuuden tunnin jaksossa, joihin kuuluu vähintään kahdentoista tunnin tauko jokaisen jakson välillä jäähtymisen ja mahdollisen tiivistymisen vaikutusten jäljittelemiseksi.

1.2.3

Jokaisen kuuden tunnin jakson aikana moottoria käytetään järjestyksessä seuraavasti:

| (a) | viiden minuutin jakso joutokäynnillä; |
| --- | --- |

(a)

viiden minuutin jakso joutokäynnillä;

| (b) | tunnin jakso neljänneksen kuormituksella kolmella neljäsosalla suurimmasta kierrosnopeudesta (S); |
| --- | --- |

(b)

tunnin jakso neljänneksen kuormituksella kolmella neljäsosalla suurimmasta kierrosnopeudesta (S);

| (c) | tunnin jakso puolella kuormituksella kolmella neljäsosalla suurimmasta kierrosnopeudesta (S); |
| --- | --- |

(c)

tunnin jakso puolella kuormituksella kolmella neljäsosalla suurimmasta kierrosnopeudesta (S);

| (d) | 10 minuutin jakso täydellä kuormituksella kolmella neljäsosalla suurimmasta kierrosnopeudesta (S); |
| --- | --- |

(d)

10 minuutin jakso täydellä kuormituksella kolmella neljäsosalla suurimmasta kierrosnopeudesta (S);

| (e) | 15 minuutin jakso puolella kuormituksella suurimmalla kierrosnopeudella (S); |
| --- | --- |

(e)

15 minuutin jakso puolella kuormituksella suurimmalla kierrosnopeudella (S);

| (f) | kolmenkymmenen minuutin jakso alle neljänneksen kuormituksella suurimmalla kierrosnopeudella (S); |
| --- | --- |

(f)

kolmenkymmenen minuutin jakso alle neljänneksen kuormituksella suurimmalla kierrosnopeudella (S);

Kuuden jakson kokonaiskesto: kolme tuntia.

Kuhunkin jaksoon on sisällyttävä kaksi näin jaksotettua peräkkäistä a–f kohdassa tarkoitettua vaihetta.

1.2.4

Testin aikana äänenvaimenninjärjestelmää tai sen osia ei saa jäähdyttää voimistamalla tavanomaista ilmavirtaa ajoneuvon ympärillä ilman puhalluksella. Valmistajan pyynnöstä äänenvaimenninjärjestelmän tai sen osien jäähdyttäminen on kuitenkin sallittua, jotta ajoneuvon kulkiessa suurimmalla nopeudella äänenvaimentimen aukolta mitattua lämpötilaa ei ylitetä.

1.3

Vakauttaminen värähtelyllä

1.3.1

Äänenvaimennusjärjestelmä tai sen osa on asennettava liitteessä 1 olevassa 1.3 kohdassa tarkoitettuun ajoneuvoon tai liitteessä I olevassa 1.4 kohdassa tarkoitettuun moottoriin. Ensin mainitussa tapauksessa ajoneuvo on asennettava rulladynamometriin.

Jälkimmäisessä tapauksessa moottori on asennettava dynamometripenkkiin. Testauslaitteisto, jonka yksityiskohtainen kaavio esitetään tämän liitteen lisäyksen kuvassa 1, on asetettava äänenvaimennusjärjestelmän pakoaukolle. Myös muita vastaavan tuloksen antavia laitteistoja voidaan käyttää.

1.3.2

Testauslaitteisto on säädettävä siten, että pikatoimintaventtiili 2 500  kierroksen aikana vuorotellen keskeyttää ja vapauttaa pakokaasujen tulon.

1.3.3

Venttiilin on avauduttava, kun pakokaasujen vastapaine, joka mitataan vähintään 100 mm:n päässä sisääntuloläpästä, saavuttaa lukeman, joka on lukemien 0,35  kPa ja 0,40  kPa välillä. Sen on sulkeuduttava, kun tämä paine-ero on enintään 10 prosenttia vakioarvostaan mitattuna venttiilin ollessa auki.

1.3.4

Viivekytkin on säädettävä 1.3.3 kohdan vaatimuksista aiheutuvan pakokaasun virtaamisen ajaksi.

1.3.5

Moottorin kierrosnopeuden on oltava 75 % nopeudesta (S), jolla moottori saavuttaa suurimman tehonsa.

1.3.6

Dynamometrin ilmaiseman tehon on oltava 50 % suurimmasta tehosta mitattuna 75 %:lla moottorin kierrosnopeudesta (S).

1.3.7

Mahdollisten tyhjennysaukkojen on oltava suljettuna testin aikana.

1.3.8

Testin kokonaiskesto ei saa olla pidempi kuin 48 tuntia.

Jos jäähtymisjaksot ovat tarpeen, niitä voidaan pitää tunnin välein.

Lisäys 1

Image

| 1. | Imulaippa tai -holkki testattavan pakoäänenvaimentimen takaosaan liittämistä varten. |
| --- | --- |
| 2. | Käsikäyttöinen säätöventtiili. |
| 3. | Paineentasaussäiliö, jonka vetoisuus on enintään 40 litraa ja täyttöaika vähintään 1 sekunti. |
| 4. | Painekytkin, jonka toiminta-alue on 0,05 —2,5  baaria. |
| 5. | Viivekytkin. |
| 6. | Impulssilaskuri. |
| 7. | Pikatoimintaventtiili, esim. pakokaasujarrujärjestelmän venttiili, jonka halkaisija on 60 mm, joka on varustettu pneumaattisella toimilaitteella ja joka 4 baarin paineella tuottaa 120 N:n voiman. Toimintaviive sekä avautuessa että sulkeutuessa saa olla enintään 0,5  sekuntia. |
| 8. | Pakokaasujen poisto. |
| 9. | Taipuisa letku. |
| 10. | Painemittari. |

1.

Imulaippa tai -holkki testattavan pakoäänenvaimentimen takaosaan liittämistä varten.

2.

Käsikäyttöinen säätöventtiili.

3.

Paineentasaussäiliö, jonka vetoisuus on enintään 40 litraa ja täyttöaika vähintään 1 sekunti.

4.

Painekytkin, jonka toiminta-alue on 0,05 —2,5  baaria.

5.

Viivekytkin.

6.

Impulssilaskuri.

7.

Pikatoimintaventtiili, esim. pakokaasujarrujärjestelmän venttiili, jonka halkaisija on 60 mm, joka on varustettu pneumaattisella toimilaitteella ja joka 4 baarin paineella tuottaa 120 N:n voiman. Toimintaviive sekä avautuessa että sulkeutuessa saa olla enintään 0,5  sekuntia.

8.

Pakokaasujen poisto.

9.

Taipuisa letku.

10.

Painemittari.

LIITE V

Paineilman melu

| 1. | Mittausmenetelmä |
| --- | --- |
| | Mittaus on tehtävä kuvan 1 mukaisesti mikrofonin ollessa paikoissa 2 ja 6 ajoneuvon ollessa paikallaan. Suurimmat A-painotetut melutasot rekisteröidään paineensäätimen tyhjentyessä ja ilman virratessa käyttö- ja seisontajarrujen käytön jälkeen. |
| | Melun mittaus säätimen tyhjentyessä tapahtuu joutokäynnillä. Ilman virtausmelu on rekisteröitävä käyttö- ja seisontajarrujen käytön aikana; ennen jokaista mittausta ilmakompressoriyksikkö on saatettava suurimpaan sallittuun käyttöpaineeseen, jonka jälkeen moottori on sammutettava. |
| 2. | Tulosten arviointi |
| | Jokaisessa mikrofonin sijaintipaikassa on tehtävä kaksi mittausta. Mittauslaitteiden epätarkkuuksien korvaamiseksi äänitasomittarin lukemasta on vähennettävä 1 dB(A) ja saatavaa arvoa pidetään mittaustuloksena. Mittauksia on pidettävä pätevinä, jos mittausten ero samassa mikrofonin sijaintikohdassa on pienempi kuin 2 dB(A). Suurinta mitattua arvoa pidetään testituloksena. Jos tämä arvo on 1 dB(A):n suurempi kuin meluraja, on suoritettava kaksi ylimääräistä mittausta vastaavassa mikrofonin sijaintikohdassa. Tässä tapauksessa kolmen neljästä mittaustuloksesta on oltava melun raja-arvoja koskevien vaatimusten mukaisia. |
| 3. | Raja-arvo |
| | Melutaso ei saa olla suurempi kuin 72 dB(A). |

1.

Mittausmenetelmä

Mittaus on tehtävä kuvan 1 mukaisesti mikrofonin ollessa paikoissa 2 ja 6 ajoneuvon ollessa paikallaan. Suurimmat A-painotetut melutasot rekisteröidään paineensäätimen tyhjentyessä ja ilman virratessa käyttö- ja seisontajarrujen käytön jälkeen.

Melun mittaus säätimen tyhjentyessä tapahtuu joutokäynnillä. Ilman virtausmelu on rekisteröitävä käyttö- ja seisontajarrujen käytön aikana; ennen jokaista mittausta ilmakompressoriyksikkö on saatettava suurimpaan sallittuun käyttöpaineeseen, jonka jälkeen moottori on sammutettava.

2.

Tulosten arviointi

Jokaisessa mikrofonin sijaintipaikassa on tehtävä kaksi mittausta. Mittauslaitteiden epätarkkuuksien korvaamiseksi äänitasomittarin lukemasta on vähennettävä 1 dB(A) ja saatavaa arvoa pidetään mittaustuloksena. Mittauksia on pidettävä pätevinä, jos mittausten ero samassa mikrofonin sijaintikohdassa on pienempi kuin 2 dB(A). Suurinta mitattua arvoa pidetään testituloksena. Jos tämä arvo on 1 dB(A):n suurempi kuin meluraja, on suoritettava kaksi ylimääräistä mittausta vastaavassa mikrofonin sijaintikohdassa. Tässä tapauksessa kolmen neljästä mittaustuloksesta on oltava melun raja-arvoja koskevien vaatimusten mukaisia.

3.

Raja-arvo

Melutaso ei saa olla suurempi kuin 72 dB(A).

Lisäys 1

Kuva 1: Mikrofonien sijainti paineilman melun mittauksessa

Image

Mittaus on tehtävä paikallaan olevasta ajoneuvosta kuvan 1 mukaisesti käyttämällä kahta mikrofonia, jotka on sijoitettu 7 metrin etäisyydelle auton kyljistä 1,2 metrin korkeudelle maan pinnasta.

LIITE VI

Ajoneuvotuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen

| 1. | Yleistä |
| --- | --- |
| | Nämä vaatimukset ovat yhdenmukaiset testin kanssa, joka suoritetaan tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi liitteessä I olevan 5 kohdan mukaisesti. |
| 2. | Testimenetelmä |
| | Testauspaikka ja mittausvälineet on kuvattu liitteessä II. |
| 2.1 | Testattavien ajoneuvojen melu on mitattava liikkeessä olevan ajoneuvon osalta liitteessä II olevan 4.1 kohdan mukaisesti. |
| 2.2 | Paineilman melu |
| | Ajoneuvoille, joiden suurin massa on suurempi kuin 2 800  kiloa ja joissa on paineilmajärjestelmä, tehdään paineilman melun lisämittaus liitteessä V olevan 1 kohdan mukaisesti. |
| 2.3 | Täydentävät melupäästösäännökset |
| | Ajoneuvon valmistajan on arvioitava täydentävien melupäästösäännösten noudattaminen suorittamalla asianmukainen arviointi tai suoritettava liitteessä VIII kuvattu testi. |
| 3. | Näytteenotto ja tulosten arviointi |
| | Ajoneuvo valitaan ja sille tehdään 2 kohdassa tarkoitetut testit. Jos testitulokset täyttävät direktiivin 2007/46/EY liitteessä X tarkoitetut tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset, ajoneuvon katsotaan olevan tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevien säännösten mukainen.
  Sovellettavat vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset ovat liitteessä III vahvistetut raja-arvot 1 dB(A):n suuruisella lisämarginaalilla. [tark. 52] |
| | Jos jokin testituloksista ei täytä direktiivin 2007/46/EY liitteessä X tarkoitettuja tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevia vaatimuksia, kaksi muuta samaa tyyppiä olevaa ajoneuvoa on testattava tässä liitteessä olevan 2 kohdan mukaisesti. |
| | Jos toisen ja kolmannen ajoneuvon testitulokset täyttävät direktiivin 2007/46/EY liitteessä X tarkoitetut tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset, ajoneuvon katsotaan olevan tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevien vaatimusten mukainen. |
| | Jos jokin toisen ja kolmannen ajoneuvon testituloksista ei täytä direktiivin 2007/46/EY liitteessä X tarkoitettuja tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevia vaatimuksia, ajoneuvotyypin ei voida katsoa täyttävän tämän asetuksen vaatimuksia ja valmistajan on toteutettava tarvittavat toimenpiteet vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi. |

1.

Yleistä

Nämä vaatimukset ovat yhdenmukaiset testin kanssa, joka suoritetaan tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi liitteessä I olevan 5 kohdan mukaisesti.

2.

Testimenetelmä

Testauspaikka ja mittausvälineet on kuvattu liitteessä II.

2.1

Testattavien ajoneuvojen melu on mitattava liikkeessä olevan ajoneuvon osalta liitteessä II olevan 4.1 kohdan mukaisesti.

2.2

Paineilman melu

Ajoneuvoille, joiden suurin massa on suurempi kuin 2 800  kiloa ja joissa on paineilmajärjestelmä, tehdään paineilman melun lisämittaus liitteessä V olevan 1 kohdan mukaisesti.

2.3

Täydentävät melupäästösäännökset

Ajoneuvon valmistajan on arvioitava täydentävien melupäästösäännösten noudattaminen suorittamalla asianmukainen arviointi tai suoritettava liitteessä VIII kuvattu testi.

3.

Näytteenotto ja tulosten arviointi

Ajoneuvo valitaan ja sille tehdään 2 kohdassa tarkoitetut testit. Jos testitulokset täyttävät direktiivin 2007/46/EY liitteessä X tarkoitetut tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset, ajoneuvon katsotaan olevan tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevien säännösten mukainen.
  Sovellettavat vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset ovat liitteessä III vahvistetut raja-arvot 1 dB(A):n suuruisella lisämarginaalilla. [tark. 52]

Jos jokin testituloksista ei täytä direktiivin 2007/46/EY liitteessä X tarkoitettuja tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevia vaatimuksia, kaksi muuta samaa tyyppiä olevaa ajoneuvoa on testattava tässä liitteessä olevan 2 kohdan mukaisesti.

Jos toisen ja kolmannen ajoneuvon testitulokset täyttävät direktiivin 2007/46/EY liitteessä X tarkoitetut tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset, ajoneuvon katsotaan olevan tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevien vaatimusten mukainen.

Jos jokin toisen ja kolmannen ajoneuvon testituloksista ei täytä direktiivin 2007/46/EY liitteessä X tarkoitettuja tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevia vaatimuksia, ajoneuvotyypin ei voida katsoa täyttävän tämän asetuksen vaatimuksia ja valmistajan on toteutettava tarvittavat toimenpiteet vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi.

LIITE VII

Testauspaikkaa koskevat vaatimukset

| 1. | Johdanto |
| --- | --- |
| | Tässä liitteessä esitetään testiradan fyysisiin ominaisuuksiin ja testiradan pinnoittamiseen liittyvät vaatimukset. Näissä erityiseen standardiin (1) perustuvissa vaatimuksissa kuvataan vaaditut fyysiset ominaisuudet sekä niiden testausmenetelmät. |
| 2. | Vaaditut pinnan ominaisuudet |
| | Pintaa pidetään standardin mukaisena, jos sen rakenne ja tyhjätila tai äänen absorptiokerroin on mitattu ja niiden on todettu täyttävän kaikki 2.1–2.4 kohdassa esitetyt vaatimukset ja jos 3.2 kohdassa tarkoitetut suunnitteluvaatimukset täyttyvät. |
| 2.1 | Tyhjä tila |
| | Tyhjää tilaa VC testiradan pinnoitesekoituksessa ei saa olla enemmän kuin 8 prosenttia. Mittausmenetelmän osalta katso 4.1 kohta. |
| 2.2 | Äänen absorptiokerroin |
| | Jos pinta ei täytä vaatimuksia tyhjän tilan osalta, se on hyväksyttävä vain, jos äänen absorptiokerroin α ≤ 0,10 . Edellä olevan 2.1 kohdan ja tämän kohdan vaatimusten katsotaan myös täyttyvän vain, jos äänen absorptio on mitattu ja sen on todettu olevan α ≤ 0,10 . |
| | Huomattakoon, että merkityksellisin ominaisuus on äänen absorptio, vaikka tyhjätila tiivistyksen jälkeen on tienrakentajille tutumpi ominaisuus. Äänen absorptio on kuitenkin mitattava vain, jos pinta ei ole tyhjätilaa koskevien vaatimusten mukainen. Tämä on perusteltua siksi, että tyhjätilaan liittyy sekä mittauksen että merkityksen kannalta suurehkoja epävarmuuksia ja joitakin pintoja saatetaan erheellisesti hylätä ainoastaan tyhjätilamittausten perusteella. |
| 2.3 | Maa-aineksen syvyys |
| | Tilavuusmittaria käyttäen mitatun (ks. 4.3 kohta) pintakarkeuden syvyyden (TD) on oltava:
  TD > 0,4  mm |
| 2.4 | Pinnan tasalaatuisuus |
| | On kaikin mahdollisin keinoin pyrittävä saamaan pinta mahdollisimman tasalaatuiseksi testialueen sisäpuolella. Tämä koskee pintakarkeutta ja tyhjätilaa, mutta on myös huomattava, että jos jyräys on tehokkaampaa tietyissä paikoissa kuin muualla, pintakarkeus saattaa olla paikoin erilaista ja tasalaatuisuuden puuttuessa voi myös syntyä kuoppia. |
| 2.5 | Testausjakso |
| | Jotta voidaan varmistaa, että pinta jatkuvasti täyttää sovitut vaatimukset maa-aineksen, tyhjän tilan tai äänen absorption osalta, pinta on tarkastettava säännöllisesti seuraavin väliajoin. |
| | (a) | Tyhjän tilan ja äänen absorption osalta: |

1.

Johdanto

Tässä liitteessä esitetään testiradan fyysisiin ominaisuuksiin ja testiradan pinnoittamiseen liittyvät vaatimukset. Näissä erityiseen standardiin (1) perustuvissa vaatimuksissa kuvataan vaaditut fyysiset ominaisuudet sekä niiden testausmenetelmät.

2.

Vaaditut pinnan ominaisuudet

Pintaa pidetään standardin mukaisena, jos sen rakenne ja tyhjätila tai äänen absorptiokerroin on mitattu ja niiden on todettu täyttävän kaikki 2.1–2.4 kohdassa esitetyt vaatimukset ja jos 3.2 kohdassa tarkoitetut suunnitteluvaatimukset täyttyvät.

2.1

Tyhjä tila

Tyhjää tilaa VC testiradan pinnoitesekoituksessa ei saa olla enemmän kuin 8 prosenttia. Mittausmenetelmän osalta katso 4.1 kohta.

2.2

Äänen absorptiokerroin

Jos pinta ei täytä vaatimuksia tyhjän tilan osalta, se on hyväksyttävä vain, jos äänen absorptiokerroin α ≤ 0,10 . Edellä olevan 2.1 kohdan ja tämän kohdan vaatimusten katsotaan myös täyttyvän vain, jos äänen absorptio on mitattu ja sen on todettu olevan α ≤ 0,10 .

Huomattakoon, että merkityksellisin ominaisuus on äänen absorptio, vaikka tyhjätila tiivistyksen jälkeen on tienrakentajille tutumpi ominaisuus. Äänen absorptio on kuitenkin mitattava vain, jos pinta ei ole tyhjätilaa koskevien vaatimusten mukainen. Tämä on perusteltua siksi, että tyhjätilaan liittyy sekä mittauksen että merkityksen kannalta suurehkoja epävarmuuksia ja joitakin pintoja saatetaan erheellisesti hylätä ainoastaan tyhjätilamittausten perusteella.

2.3

Maa-aineksen syvyys

Tilavuusmittaria käyttäen mitatun (ks. 4.3 kohta) pintakarkeuden syvyyden (TD) on oltava:

TD > 0,4  mm

2.4

Pinnan tasalaatuisuus

On kaikin mahdollisin keinoin pyrittävä saamaan pinta mahdollisimman tasalaatuiseksi testialueen sisäpuolella. Tämä koskee pintakarkeutta ja tyhjätilaa, mutta on myös huomattava, että jos jyräys on tehokkaampaa tietyissä paikoissa kuin muualla, pintakarkeus saattaa olla paikoin erilaista ja tasalaatuisuuden puuttuessa voi myös syntyä kuoppia.

2.5

Testausjakso

Jotta voidaan varmistaa, että pinta jatkuvasti täyttää sovitut vaatimukset maa-aineksen, tyhjän tilan tai äänen absorption osalta, pinta on tarkastettava säännöllisesti seuraavin väliajoin.

(a)

Tyhjän tilan ja äänen absorption osalta:

kun pinta on uusi;

jos pinta uutena täyttää vaatimukset, muita säännöllisiä testejä ei tarvita. Jos pinta ei uutena täytä vaatimuksia, se voi täyttää ne myöhemmin, koska pinnat yleensä aikaa myöten tukkeutuvat ja tiivistyvät.

| (b) | Pintakarkeuden syvyyden (TD) osalta: |
| --- | --- |

(b)

Pintakarkeuden syvyyden (TD) osalta:

kun pinta on uusi,

kun melutesti alkaa (HUOM: vähintään neljä viikkoa rakentamisen jälkeen);

sen jälkeen aina 12 kuukauden välein.

3.

Testipinnan suunnittelu

3.1

Pinta

Testipinnan käyttöönottoa suunniteltaessa on vähimmäisvaatimuksena tärkeää varmistaa, että alue, jonka ajoneuvot ylittävät testiradalla, on päällystetty erityisellä testipinnoitteella, jossa on asianmukaiset reunat turvallista ja käytännöllistä ajoa varten. Tämä edellyttää, että radan leveys on vähintään 3 m ja pituus ylittää linjat AA ja BB vähintään 10 metrillä molemmissa päissä. Kuvassa 1 esitetään asianmukaisen testauspaikan mitat ja osoitetaan vähimmäispinta-ala, joka on päällystettävä koneellisesti erityisellä testipinnoitteella ja tiivistettävä. Liitteessä II olevan 4.1.1 kohdan mukaisesti mittaukset on tehtävä ajoneuvon kummaltakin puolelta. Tämä voidaan toteuttaa joko niin, että mitataan kahdella mikrofonilla (yksi radan kummallakin puolella) ja ajetaan yhteen suuntaan, tai niin, että mitataan ainoastaan yhdellä mikrofonilla, joka on radan jommallakummalla puolella, ja ajetaan ajoneuvoa molempiin suuntiin. Jos käytetään jälkimmäistä menetelmää, radan senpuoleiselle pinnalle, jolla ei ole mikrofonia, ei ole asetettu vaatimuksia.

Image

3.2

Pinnan suunnittelu ja valmistelu

3.2.1

Pinnan vähimmäisvaatimukset

Testipinnan on täytettävä neljä suunnitteluvaatimusta.

3.2.1.1

Sen on oltava tiivistä asfalttibetonia.

3.2.1.2

Sepelin suurimman koon on oltava 8 mm (toleranssit 6,3 ja 10 mm).

3.2.1.3

Kulutuskerroksen paksuuden on oltava > 30 mm.

3.2.1.4

Sideaineen on oltava tunkeumaltaan normaalia modifioimatonta bitumia.

3.2.2

Suunnittelun yleisohjeet

Kiviaineksen rakeisuuskäyrä, jolla saavutetaan toivotut ominaisuudet, esitetään kuvassa 2. Sen tarkoituksena on toimia ohjeena testipinnan rakentajalle. Lisäksi taulukossa 1 on tiettyjä yleisohjeita tarvittavan pintakarkeuden ja kestävyyden aikaansaamiseksi. Rakeisuuskäyrä on seuraavan kaavan mukainen:

P (läpikulkeutuvuusprosentti) = 100 . (d/dmax)1/2

jossa:

d = seulan neliömäisen silmän koko millimetreinä

dmax = 8 mm keskimmäiselle käyrälle

dmax = 10 mm alemmalle toleranssikäyrälle

dmax = 6,3  mm ylemmälle toleranssikäyrälle.

Image

Edellä 1–3.2.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten lisäksi seuraavien
  ISO-standardin 10844:2011
  vaatimusten on täytyttävä
  tai vaihtoehtoisesti olisi viiden vuoden siirtymäkauden ajan viitattava ISO-standardiin 10844:1994
  : [tark. 54]

| (a) | Hiekkajae (0,063  mm < seulan neliömäisen silmän koko < 2 mm) ei saa sisältää enemmän kuin 55 % luonnonhiekkaa ja sen on sisällettävä vähintään 45 % murskattua hiekkaa. |
| --- | --- |
| (b) | Pohjan ja alusrakenteen avulla on saatava aikaan parhaiden tienrakennusperiaatteiden mukainen hyvä stabiilius ja tasaisuus. |
| (c) | Sepelin on oltava murskattua (100 % murskattuja pintoja) ja koostuttava materiaalista, jonka murskauskestävyys on korkea. |
| (d) | Sekoituksessa käytettävät kiviainekset on pestävä. |
| (e) | Pinnalle ei saa lisätä lisäkiviaineksia. |
| (f) | Sideaineen PEN-arvona ilmaistun kovuuden on oltava 40–60, 60–80 tai jopa 80–100 kyseessä olevan maan ilmasto-olojen mukaisesti. Sääntönä on, että on käytettävä mahdollisimman kovaa sideainetta edellyttäen, että tämä on tavanmukainen käytäntö. |
| (g) | Seoksen lämpötila ennen jyräystä on valittava niin, että jyräyksen tuloksena saadaan vaadittu tyhjätila. Jotta edellä 2.1–2.4 kohdassa esitettyjen vaatimusten täyttyminen olisi todennäköisempää, tiiviyttä on tutkittava valitsemalla asianmukainen sekoituslämpötila, asianmukainen määrä jyräyskertoja ja oikea jyräysajoneuvo. |

(a)

Hiekkajae (0,063  mm < seulan neliömäisen silmän koko < 2 mm) ei saa sisältää enemmän kuin 55 % luonnonhiekkaa ja sen on sisällettävä vähintään 45 % murskattua hiekkaa.

(b)

Pohjan ja alusrakenteen avulla on saatava aikaan parhaiden tienrakennusperiaatteiden mukainen hyvä stabiilius ja tasaisuus.

(c)

Sepelin on oltava murskattua (100 % murskattuja pintoja) ja koostuttava materiaalista, jonka murskauskestävyys on korkea.

(d)

Sekoituksessa käytettävät kiviainekset on pestävä.

(e)

Pinnalle ei saa lisätä lisäkiviaineksia.

(f)

Sideaineen PEN-arvona ilmaistun kovuuden on oltava 40–60, 60–80 tai jopa 80–100 kyseessä olevan maan ilmasto-olojen mukaisesti. Sääntönä on, että on käytettävä mahdollisimman kovaa sideainetta edellyttäen, että tämä on tavanmukainen käytäntö.

(g)

Seoksen lämpötila ennen jyräystä on valittava niin, että jyräyksen tuloksena saadaan vaadittu tyhjätila. Jotta edellä 2.1–2.4 kohdassa esitettyjen vaatimusten täyttyminen olisi todennäköisempää, tiiviyttä on tutkittava valitsemalla asianmukainen sekoituslämpötila, asianmukainen määrä jyräyskertoja ja oikea jyräysajoneuvo.

Taulukko 1: Suunnittelun yleisohjeet

| | Annetut arvot | Toleranssit |
| --- | --- | --- |
| Sekoituksen kokonais-massan mukaan | Kiviaineksen massan mukaan |
| Kiviainesten massat, seulassa neliömäiset aukot (SM) > 2 mm | 47,6  % | 50,5  % | ± 5 |
| Hiekan massa 0,063 < SM < 2 mm | 38,0  % | 40,2  % | ± 5 |
| Täytejauheen massa SM < 0,063  mm | 8,8  % | 9,3  % | ± 2 |
| Sideaineen (bitumin) massa | 5,8  % | ei sovelleta | ±0,5 |
| Kiviainesten enimmäiskoko | 8 mm | 6,3 –10 |
| Sideaineen kovuus | (Ks. 3.2.2 kohdan f alakohta) | |
| Kiillottuvuus | > 50 | |
| Tiiviys verrattuna Marshall-tiiviyteen | 98 % | |

Annetut arvot

Toleranssit

Sekoituksen kokonais-massan mukaan

Kiviaineksen massan mukaan

Kiviainesten massat, seulassa neliömäiset aukot (SM) > 2 mm

47,6  %

50,5  %

± 5

Hiekan massa 0,063 < SM < 2 mm

38,0  %

40,2  %

± 5

Täytejauheen massa SM < 0,063  mm

8,8  %

9,3  %

± 2

Sideaineen (bitumin) massa

5,8  %

ei sovelleta

±0,5

Kiviainesten enimmäiskoko

8 mm

6,3 –10

Sideaineen kovuus

(Ks. 3.2.2 kohdan f alakohta)

Kiillottuvuus

> 50

Tiiviys verrattuna Marshall-tiiviyteen

98 %

4.

Testausmenetelmä

4.1

Tyhjän tilan mittaus

Tämän mittauksen suorittamiseksi radasta on otettava porausnäytteitä vähintään neljästä eri kohdasta tasaisin välein testialueelta linjojen AA ja BB väliltä (ks. kuva 1). Tasalaatuisuuden varmistamiseksi ja epätasaisuuden välttämiseksi porausnäytteitä ei saisi ottaa itse ajourista, vaan niiden läheisyydestä. Olisi otettava (vähintään) kaksi porausnäytettä ajourien läheisyydestä ja (vähintään) yksi porausnäyte suunnilleen ajourien ja jokaisen mikrofonin sijaintipaikan puolivälistä.

Jos on syytä epäillä, että tasalaatuisuusvaatimus ei täyty (ks. 2.4 kohta), porausnäytteet on otettava useammasta paikasta testialueella.

Tyhjätila tiivistyksen jälkeen on määritettävä jokaisesta porausnäytteestä. Sitten on laskettava porausnäytteiden keskiarvo ja verrattava saatua arvoa 2.1 kohdan vaatimukseen. Lisäksi yhdenkään porausnäytteen tyhjän tilan määrä ei saa olla suurempi kuin 10 %. Testipinnan rakentajan on paneuduttava ongelmaan, joka saattaa ilmetä, kun testipintaa lämmitetään putkilla tai sähköjohdoilla ja porausnäytteet otetaan tästä pinnasta. Nämä asennukset on suunniteltava huolella myöhempiä lisäporausnäytteitä ajatellen. On suositeltavaa jättää joitakin noin 200 mm x 300 mm suuruisia alueita ilman johtoja tai putkia tai sijoittaa jälkimmäiset tarpeeksi syvälle, etteivät ne vahingoitu pintakerroksesta otettavien porausnäytteiden yhteydessä.

4.2

Äänen absorptiokerroin

Äänen absorptiokerroin (tavanomainen ilmaantuvuus) on mitattava impedanssiputkimenetelmällä käyttäen menettelyä, joka esitetään standardissa ISO 10534-1: ”Akustiikka – äänen absorptiokertoimen ja impedanssin määrittäminen putkimenetelmällä” (2).

Testinäytteisiin on sovellettava samoja vaatimuksia kuin tyhjätilan osalta (ks. 4.1 kohta). Äänen absorptio on mitattava 400–800 Hz:n ja 800–1 600  Hz:n alueilla (vähintään terssin keskitaajuuksilla) ja suurimmat arvot kirjataan ylös molemmilta taajuusalueilta. Sitten jokaisen testinäytteen arvoista lasketaan keskiarvo lopputuloksen saamiseksi.

4.3

Maa-aineksen syvyyden mittaus

Tämän standardin mukaisesti makrokarkeuden mittaus on tehtävä vähintään kymmenestä paikasta tasaisin välein ajourilta koko testiradan alueelta ja keskiarvo on mitattava ja verrattava sitä tarkoitettuun makrokarkeuden vähimmäissyvyyteen. Menetelmän kuvauksen osalta ks. ISO-standardi 10844:1994

  ISO-standardi 10844:2011
  . [tark. 55]

5.

Ajallinen stabiliteetti ja kunnossapito

5.1

Ajan vaikutus

Kuten monilla muillakin pinnoilla, testipinnalta mitattavan vierintämelun voidaan odottaa lisääntyvän jonkin verran rakentamista seuraavien 6–12 kuukauden ajan.

Pinnan on saavutettava vaaditut ominaisuudet vähintään 4 viikkoa rakentamisen jälkeen. Ajan vaikutus kuorma-autojen aiheuttamaan meluun on yleensä pienempi kuin henkilöautojen aiheuttamaan meluun.

Pysyvyys ajassa määritellään ennen kaikkea pinnalla liikkuvien ajoneuvojen aiheuttamana hioutumisena ja tiivistymisenä. Se on tarkistettava 2.5 kohdassa tarkoitettua testausjaksoa koskevien säännösten mukaan.

5.2

Pinnan kunnossapito

Irtokivet ja pöly, jotka saattavat huomattavasti vähentää tehokkaan maa-aineksen syvyyttä, on poistettava pinnalta. Talvi-ilmaston maissa käytetään joskus suolaa lumen sulattamiseen. Tämä suola voi muuttaa pintaa tilapäisesti tai jopa pysyvästi lisäten samalla melua. Tätä ei siis suositella.

5.3

Testialueen uudelleen päällystäminen

Jos testirataa on pakko korjata, on yleensä tarpeen päällystää uudestaan ainoastaan (kuvassa 1 tarkoitettu 3 m leveä) ajokaista, jolla autot liikkuvat, jos testialue kaistan ulkopuolella täyttää tyhjän tilan tai äänen absorption vaatimukset sitä mitattaessa.

6.

Pintaan ja sen testaukseen liittyvät asiakirjat

6.1

Testipintaan liittyvät asiakirjat

Seuraavat tiedot on ilmoitettava testipintaa kuvaavassa asiakirjassa:

6.1.1

testiradan sijainti;

6.1.2

sideaineen tyyppi ja kestävyys, kiviaineksen tyyppi, betonin teoreettinen suurin tiheys (DR), vierintäkaistan paksuus ja testiradasta otetuista porausnäytteistä määritelty rakeisuuskäyrä;

6.1.3

tiivistysmenetelmä (esim. jyrän tyyppi ja massa, ajokertojen määrä);

6.1.4

sekoituksen lämpötila, ympäröivän ilman lämpötila ja tuulen nopeus pinnan rakentamisen aikana;

6.1.5

pinnan rakennuspäivämäärä ja urakoitsijan nimi;

6.1.6

kaikkien testien tai vähintään viimeisimmän testin tulokset, joissa on oltava:

6.1.6.1

tyhjätila tiivistyksen jälkeen kustakin porausnäytteestä;

6.1.6.2

ne testialueen kohdat, joista porausnäytteet tyhjätilan mittausta varten on otettu;

6.1.6.3

jokaisen porausnäytteen äänen absorptiokerroin (jos se on mitattu). Tarkennettava tulokset erikseen jokaisesta porausnäytteestä ja jokaiselta frekvenssialueelta, sekä yleinen keskiarvo;

6.1.6.4

ne testialueen kohdat, joista porausnäytteet äänen absorption mittausta varten on otettu;

6.1.6.5

pintakarkeuden syvyys sekä testien määrä ja keskihajonta;

6.1.6.6

edellä 6.1.6.1 ja 6.1.6.2 kohdan mukaiset testit suorittanut laitos ja käytetyt laitetyypit;

6.1.6.7

testi(e)n päivämäärä ja päivä, jona porausnäytteet testiradasta on otettu.

6.2

Ajoneuvolle testipinnalla suoritettuihin melutesteihin liittyvät asiakirjat

Asiakirjassa, jossa kuvataan ajoneuvolle testipinnalla suoritettu melutesti (suoritetut melutestit), on mainittava, täyttyivätkö kaikki standardin vaatimukset. Tässä yhteydessä on viitattava 6.1 kohdassa tarkoitettuun asiakirjaan, jossa kuvataan asian vahvistavat tulokset.

---

(1)  ISO10844:1994.

  Viiden ensimmäisen vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulon jälkeen valmistajat voivat käyttää joko ISO-standardin 10844:1994 tai ISO-standardin 10844:2011 mukaisesti sertifioituja testiratoja. Sen jälkeen valmistajat saavat käyttää vain ISO-standardin 10844:2011 täyttäviä testiratoja
  . [tark. 53]

(2)  Julkaistaan myöhemmin.

LIITE VIII

Mittausmenetelmä täydentävien melupäästösäännösten noudattamisen arvioimiseksi

| 1. | Yleistä |
| --- | --- |
| | Tässä liitteessä kuvaillaan mittausmenetelmää sen arvioimiseksi, onko ajoneuvo 8 artiklan täydentävien melupäästösäännösten (ASEP) mukainen. |
| | Todellisten testien suorittaminen tyyppihyväksyntää haettaessa ei ole pakollista. Valmistaja allekirjoittaa tämän liitteen lisäyksessä 1 esitetyn vaatimustenmukaisuusvakuutuksen. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi pyytää lisätietoja vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta ja suorittaa jäljempänä kuvatut testit. |
| | Liitteessä VIII olevassa erittelyssä vaaditaan testin suorittamista liitteen II mukaan. Liitteessä II täsmennetty testi on suoritettava samalla testiradalla vastaavin edellytyksin kuin mitä vaaditaan tässä liitteessä säädetyissä testeissä. |
| 2. | Mittausmenetelmä |
| 2.1 | Mittausvälineet ja mittausolosuhteet |
| | Jollei toisin mainita, mittausvälineet, mittausolosuhteet ja ajoneuvon kunto vastaavat liitteessä II olevissa 2 ja 3 kohdassa ilmoitettuja. |
| | Jos ajoneuvon melupäästöt ovat sidoksissa eri vaihteistosäätöihin, kaikkien säätöjen on oltava tämän liitteen vaatimusten mukaisia, jos valmistaja on suorittanut testejä osoittaakseen hyväksyntäviranomaiselle kyseisten vaatimusten noudattamisen; kyseisissä testeissä käytetyt vaihteistosäädöt on merkittävä testausselosteeseen. |
| 2.2 | Testausmenetelmä |
| | Jollei toisin mainita, on käytettävä liitteessä II olevassa 4.1–4.1.2.1.2.2 kohdassa tarkoitettuja olosuhteita ja menetelmiä. Tätä asetusta sovellettaessa yksittäiset testiajot on mitattava ja arvioitava. |
| 2.3 | Säätöalue |
| | Toimintaolosuhteet ovat seuraavat: |
| | Ajoneuvon nopeus VAA ASEP: vAA ≥ 20 km/h |
| | Ajoneuvon kiihdytys awot ASEP: awot ≤ 5,0  m/s2


  4,0  m/s2
  [tark. 56] |
| | Moottorin kierrosnopeus nBB_ASEP nBB ≤ 2,0  * PMR-0,222 * s tai |
| | nBB ≤ 0,9 * s, sen mukaan kumpi näistä on alempi
  Ajoneuvon nopeus VBB ASEP:
  jos nBB ASEP saavutetaan yhdellä vaihteella, vBB ≤ 70 km/h
  kaikissa muissa tapauksissa vBB ≤ 80 km/h
  vaihteet k ≤ liitteessä II määritetty välityssuhde i |
| | Jos ajoneuvo ei matalimmalla huomioitavalla vaihteella saavuta moottorin suurinta pyörintänopeutta alle 70 km/h:n nopeudella, nopeusraja ajoneuvolla on 80 km/h. |
| 2.4 | Välityssuhteet |
| | ASEP-vaatimuksia sovelletaan jokaiseen välityssuhteeseen k, joka johtaa testituloksiin tämän liitteen 2.3 kohdassa määritellyllä säätöalueella. |
| | Kun automaattivaihteistolla, mukautuvalla vaihteistolla tai CVT:llä (1) varustetun ajoneuvon vaihteisto testataan lukitsemattomilla välityssuhteilla, testissä voidaan vaihtaa vaihdetta pienemmällä ja kiihdyttää nopeammin. Vaihteen vaihtaminen suurempaan ja hitaampi kiihdyttäminen ei ole sallittu vaihtoehto. Vaihteen vaihtamista, joka johtaa rajaehtojen noudattamatta jättämiseen, on vältettävä. Tällaisessa tapauksessa on sallittua luoda ja käyttää sähköisiä tai mekaanisia laitteita tai vaihtoehtoisia valitsimen asentoja. |
| | Jotta ASEP-testi olisi edustava ja (tyyppihyväksyntäviranomaisen) toistettavissa, ajoneuvot testataan käyttäen sarjatuotannossa käytettävää vaihteiston kalibrointia. [tark. 57] |
| 2.5 | Tavoiteolosuhteet |
| | Melupäästö on mitattava jokaisella huomioitavalla vaihteella neljässä jäljempänä mainitussa testipisteessä. |
| | Ensimmäinen testauspiste P1 määritellään käyttämällä liittymisnopeutta vAA 20 km/h. Jos vakaata kiihdytystä ei voida saavuttaa, nopeutta on nostettava asteittain 5 km/h, kunnes saavutetaan vakaa kiihdytys. |
| | Neljäs testauspiste P4 määritellään käyttämällä ajoneuvon suurinta nopeutta linjalla BB' kyseisellä vaihteella 2.3 kohdan rajaehtojen mukaisesti. |
| | Kaksi muuta testauspistettä määritellään seuraavan kaavan mukaisesti: |
| | Testauspiste Pj: vBB_j = vBB_1 + ((j – 1) / 3) * (vBB_4 – vBB_1) j:n osalta = 2 ja 3
  Tällöin: |
| | vBB_1 = ajoneuvon nopeus linjalla BB' käytettäessä testauspistettä P1

  vBB_4 = ajoneuvon nopeus linjalla BB' käytettäessä testauspistettä P4

  vBB_j:n toleranssi: ±3 km/h
  Edellä 2.3 kohdassa täsmennettyjen rajaehtojen on täytyttävä kaikkien testauspisteiden osalta. |
| 2.6 | Ajoneuvon testi |
| | Ajoneuvon ajolinjan keskiviivan on oltava mahdollisimman lähellä linjaa CC' koko testin ajan linjan AA' lähestymisestä aina siihen asti, kun ajoneuvon takaosa ylittää linjan BB'. |
| | Linjalla AA' kaasupoljin painetaan pohjaan. Vakaamman kiihdytyksen saavuttamiseksi tai vaihteen putoamisen välttämiseksi linjojen AA' ja BB' välillä voidaan käyttää esikiihdytystä ennen linjaa AA'. Kaasupoljin on pidettävä painettuna alas, kunnes ajoneuvon takaosa saavuttaa linjan BB'. |
| | Jokaisen erillisen testiajon osalta on määritettävä ja kirjattava seuraavat muuttujat: |
| | Kummankin puolen suurimmat A-painotetut äänenpainetasot, jotka ajoneuvo tuottaa jokaisella kerralla linjojen AA' ja BB' välissä, on pyöristettävä matemaattisesti yhden kymmenesosan tarkkuuteen (Lwot, kj). Mittauksessa ei oteta huomioon äänihuippua, joka ei selvästikään liity yleiseen äänenpainetasoon. Vasen ja oikea puoli voidaan mitata samalla kertaa tai vuorotellen. |
| | Ajoneuvon nopeuslukemat linjoilla AA' ja BB' kirjataan ylös kymmenesosan tarkkuudella. (vAA, kj; vBB, kj) |
| | Moottorin kierrosnopeuslukemat linjoilla AA' ja BB' kirjataan ylös soveltuvin osin kokonaislukuarvoina (nAA, kj; nBB, kj). |
| | Laskettu kiihtyvyys on määritettävä liitteessä II olevassa 4.1.2.1.2 kohdassa esitetyn kaavan mukaan ja kirjattava ylös sadasosan tarkkuudella (awot, test, kj). |
| 3. | Tulosten määritys |
| 3.1 | Lukituspisteen määrittäminen kutakin välityssuhdetta varten |
| | Vaihteella i tai sitä matalammilla vaihteilla tehtävissä mittauksissa lukituspiste koostuu suurimmasta melutasosta Lwoti, ilmoitettavasta moottorin kierrosnopeudesta nwoti ja ajoneuvon nopeudesta vwoti linjalla BB' käytettäessä liitteessä II tarkoitetun kiihtyvyystestin mukaista vaihdetta i. |
| | Lanchor, i = Lwoti, Annex II

  nanchor, i = nBB, woti, Annex II

  vanchor, i = vBB, woti, Annex II |
| | Vaihteella i+1 tehtävissä mittauksissa lukituspiste koostuu suurimmasta melutasosta Lwoti+1, ilmoitettavasta moottorin kierrosnopeudesta nwoti+1 ja ajoneuvon nopeudesta vwoti+1 linjalla BB' käytettäessä liitteessä II tarkoitetun kiihtyvyystestin mukaista vaihdetta i+1. |
| | Lanchor, i+1 = Lwoti+1,Annex II

  nanchor, i+1 = nBB, woti+1,Annex II

  vanchor, i+1 = vBB, woti+1,Annex 2 |
| 3.2 | Regressiolinjan kaltevuus kunkin vaihteen osalta |
| | Melutasomittaukset on arvioitava moottorin kierrosnopeuden mukaan 3.2.1 kohdan mukaisesti. |
| 3.2.1 | Regressiolinjan kaltevuuden laskeminen kutakin vaihdetta varten |
| | Lineaarinen regressiolinja lasketaan käyttämällä lukituspistettä ja neljää ylimääräistä korreloivaa mittausta. |
| | (yksikköinä dB/1000 min-1) |
| | Tällöin:

  ja

  ; |
| | missä nj = moottorin kierrosnopeus mitattuna linjalla BB' |
| 3.2.2 | Regressiolinjan kaltevuus kunkin vaihteen osalta |
| | Tietyn vaihteen osalta laskettu kaltevuusk lisälaskutoimituksia varten on 3.2.1 kohdassa tarkoitetusta laskelmasta johdettu tulos pyöristettynä yhden kymmenesosan tarkkuuteen, mutta enintään 5 dB/1000 min-1. |
| 3.3 | Odotetun melutason lineaarisen nousun määrittäminen kunkin mittauksen osalta |
| | Melutaso LASEP, kj mittauspisteen j ja vaihteen k osalta lasketaan käyttämällä kunkin mittauspisteen osalta määritettyjä moottorin kierrosnopeuksia ja 3.2 kohdassa erityiselle lukituspisteelle kunkin vaihteen osalta määritettyä kaltevuutta. |
| | nBB_k, j ≤ nanchor, k:n osalta: |
| | LASEP_k, j = Lanchor_k + (Slopek – Y) * (nBB_k, j – nanchor, k) / 1000
  nBB_k, j > nanchor, k:n osalta:
  LASEP_k, j = Lanchor_k + (Slopek + Y) * (nBB_k, j – nanchor, k) / 1000
  Missä Y= 1 |
| 3.4 | Näytteet |
| | Tyyppihyväksyntäviranomaisen pyynnöstä suoritetaan kaksi ylimääräistä ajoa tässä liitteessä olevan 2.3 kohdan rajaehtojen mukaisesti. |
| 4. | Tulosten tulkinta |
| | Jokainen yksittäinen melutasomittaus. |
| | Minkään määritetyn mittauspisteen melutaso ei saa ylittää jäljempänä esitettyjä rajoja:
  Lkj ≤ LASEP_k.j + x
  Tällöin:
  x = 3 dB(A), kun kyseessä on ajoneuvo, jossa on lukkiutumaton automaattinen voimansiirto tai lukkiutumaton CVT
  x = 2 dB(A) + raja-arvo Lurban liitteen II mukaisesti kaikkien muiden ajoneuvojen osalta |
| | Jos tietyssä pisteessä mitattu melutaso ylittää raja-arvon, on suoritettava kaksi ylimääräistä mittausta samassa pisteessä mittausepävarmuuden tarkastamiseksi. Ajoneuvo on edelleen täydentävien melupäästösäännösten mukainen, jos kolmen tässä pisteessä suoritetun pätevän mittauksen keskiarvo on eritelmän mukainen. |
| 5. | Vertailumelun arviointi |
| | Vertailumelu arvioidaan yhdessä ainoassa pisteessä yhdellä erillisellä vaihteella jäljitellen kiihdytystä ja aloittamalla aloitusnopeudella vaa 50 km/h ja olettaen lopetusnopeudeksi vbb 61 km/h. Melutason vaatimustenmukaisuus tässä pisteessä voidaan määrittää joko käyttämällä 3.2.2 kohdan tuloksia ja jäljempänä olevaa eritelmää tai arvioida mittaamalla suoraan käyttäen jäljempänä määritettyä vaihdetta. |
| 5.1 | Vaihde k määritetään seuraavasti: |
| | k = 3 aina, kun kyseessä on käsivalintainen vaihteisto tai automaattinen vaihteisto ja vaihteita on enintään viisi;
  k = 4, kun kyseessä on automaattivaihteisto ja vaihteita on kuusi tai enemmän |
| | Jos mitään erillisiä vaihteita ei ole saatavilla esimerkiksi käytettäessä lukkiutumatonta automaattista vaihteistoa tai lukkiutumatonta CVT:tä, välityssuhde lisälaskelmia varten määritetään käyttämällä liitteessä II tarkoitetun kiihtyvyystestin tulosta käyttäen ilmoitettavaa moottorin kierrosnopeutta ja ajoneuvon nopeutta linjalla BB'. |
| 5.2 | Moottorin viitekierrosnopeuden nref_k määrittäminen |
| | Moottorin viitekierrosnopeus nref_k lasketaan käyttämällä vaihteen k välityssuhdetta vertailunopeudella vref = 61 km/h. |
| 5.3 | Lref:n määrittäminen |
| | Lref = Lanchor_k + Slopek * (nref_k – nanchor_k) / 1000
  Lref:n on oltava enintään 76 dB(A). |
| | Ajoneuvojen, joissa on käsikäyttöinen vaihteisto, jossa on enemmän kuin neljä vaihdetta eteenpäin, ja joiden suurin moottoriteho on suurempi kuin 140 kW (UNECE) ja jonka suurimman sallitun tehon ja massan suhde on suurempi kuin 75 kW/t, Lref on enintään 79 dB(A). |
| | Ajoneuvojen, joissa on automaattinen vaihteisto, jossa on enemmän kuin neljä vaihdetta eteenpäin, ja joiden suurin moottoriteho on suurempi kuin 140 kW (UNECE) ja jonka suurimman sallitun tehon ja massan suhde on suurempi kuin 75 kW/t, Lref on enintään 78 dB(A). |
| 6. | Täydentävien melupäästösäännösten arviointi käyttäen periaatetta L_Urban |
| 6.1 | Yleistä |
| | Tämä arviointimenettely on ajoneuvon valmistajan valitsema vaihtoehto tässä liitteessä olevassa 3 kohdassa kuvatulle menettelylle, ja sitä voidaan soveltaa kaikkeen ajoneuvotekniikkaan. Ajoneuvon valmistajan tehtävänä on määritellä oikea testaustapa. Jollei toisin mainita, kaikki testaaminen ja laskeminen suoritetaan tämän asetuksen liitteessä 3 kuvatulla tavalla. |
| 6.2 | Lasketaan Lurban ASEP |
| | Jokaisesta tämän liitteen mukaisesti määritetystä arvosta Lwot ASEP lasketaan Lurban ASEP seuraavasti: |
| | a) | Lasketaan awot test ASEP käyttämällä soveltuvin osin tämän asetuksen liitteessä II olevan 4.1.2.1.2.1 kohdan tai 4.1.2.1.2.2 kohdan mukaista kiihtyvyyslaskelmaa; |

1.

Yleistä

Tässä liitteessä kuvaillaan mittausmenetelmää sen arvioimiseksi, onko ajoneuvo 8 artiklan täydentävien melupäästösäännösten (ASEP) mukainen.

Todellisten testien suorittaminen tyyppihyväksyntää haettaessa ei ole pakollista. Valmistaja allekirjoittaa tämän liitteen lisäyksessä 1 esitetyn vaatimustenmukaisuusvakuutuksen. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi pyytää lisätietoja vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta ja suorittaa jäljempänä kuvatut testit.

Liitteessä VIII olevassa erittelyssä vaaditaan testin suorittamista liitteen II mukaan. Liitteessä II täsmennetty testi on suoritettava samalla testiradalla vastaavin edellytyksin kuin mitä vaaditaan tässä liitteessä säädetyissä testeissä.

2.

Mittausmenetelmä

2.1

Mittausvälineet ja mittausolosuhteet

Jollei toisin mainita, mittausvälineet, mittausolosuhteet ja ajoneuvon kunto vastaavat liitteessä II olevissa 2 ja 3 kohdassa ilmoitettuja.

Jos ajoneuvon melupäästöt ovat sidoksissa eri vaihteistosäätöihin, kaikkien säätöjen on oltava tämän liitteen vaatimusten mukaisia, jos valmistaja on suorittanut testejä osoittaakseen hyväksyntäviranomaiselle kyseisten vaatimusten noudattamisen; kyseisissä testeissä käytetyt vaihteistosäädöt on merkittävä testausselosteeseen.

2.2

Testausmenetelmä

Jollei toisin mainita, on käytettävä liitteessä II olevassa 4.1–4.1.2.1.2.2 kohdassa tarkoitettuja olosuhteita ja menetelmiä. Tätä asetusta sovellettaessa yksittäiset testiajot on mitattava ja arvioitava.

2.3

Säätöalue

Toimintaolosuhteet ovat seuraavat:

Ajoneuvon nopeus VAA ASEP: vAA ≥ 20 km/h

Ajoneuvon kiihdytys awot ASEP: awot ≤ 5,0  m/s2


  4,0  m/s2
  [tark. 56]

Moottorin kierrosnopeus nBB_ASEP nBB ≤ 2,0  * PMR-0,222 * s tai

nBB ≤ 0,9 * s, sen mukaan kumpi näistä on alempi

Ajoneuvon nopeus VBB ASEP:

jos nBB ASEP saavutetaan yhdellä vaihteella, vBB ≤ 70 km/h

kaikissa muissa tapauksissa vBB ≤ 80 km/h

vaihteet k ≤ liitteessä II määritetty välityssuhde i

Jos ajoneuvo ei matalimmalla huomioitavalla vaihteella saavuta moottorin suurinta pyörintänopeutta alle 70 km/h:n nopeudella, nopeusraja ajoneuvolla on 80 km/h.

2.4

Välityssuhteet

ASEP-vaatimuksia sovelletaan jokaiseen välityssuhteeseen k, joka johtaa testituloksiin tämän liitteen 2.3 kohdassa määritellyllä säätöalueella.

Kun automaattivaihteistolla, mukautuvalla vaihteistolla tai CVT:llä (1) varustetun ajoneuvon vaihteisto testataan lukitsemattomilla välityssuhteilla, testissä voidaan vaihtaa vaihdetta pienemmällä ja kiihdyttää nopeammin. Vaihteen vaihtaminen suurempaan ja hitaampi kiihdyttäminen ei ole sallittu vaihtoehto. Vaihteen vaihtamista, joka johtaa rajaehtojen noudattamatta jättämiseen, on vältettävä. Tällaisessa tapauksessa on sallittua luoda ja käyttää sähköisiä tai mekaanisia laitteita tai vaihtoehtoisia valitsimen asentoja.

Jotta ASEP-testi olisi edustava ja (tyyppihyväksyntäviranomaisen) toistettavissa, ajoneuvot testataan käyttäen sarjatuotannossa käytettävää vaihteiston kalibrointia. [tark. 57]

2.5

Tavoiteolosuhteet

Melupäästö on mitattava jokaisella huomioitavalla vaihteella neljässä jäljempänä mainitussa testipisteessä.

Ensimmäinen testauspiste P1 määritellään käyttämällä liittymisnopeutta vAA 20 km/h. Jos vakaata kiihdytystä ei voida saavuttaa, nopeutta on nostettava asteittain 5 km/h, kunnes saavutetaan vakaa kiihdytys.

Neljäs testauspiste P4 määritellään käyttämällä ajoneuvon suurinta nopeutta linjalla BB' kyseisellä vaihteella 2.3 kohdan rajaehtojen mukaisesti.

Kaksi muuta testauspistettä määritellään seuraavan kaavan mukaisesti:

Testauspiste Pj: vBB_j = vBB_1 + ((j – 1) / 3) * (vBB_4 – vBB_1) j:n osalta = 2 ja 3

Tällöin:

vBB_1 = ajoneuvon nopeus linjalla BB' käytettäessä testauspistettä P1

vBB_4 = ajoneuvon nopeus linjalla BB' käytettäessä testauspistettä P4

vBB_j:n toleranssi: ±3 km/h

Edellä 2.3 kohdassa täsmennettyjen rajaehtojen on täytyttävä kaikkien testauspisteiden osalta.

2.6

Ajoneuvon testi

Ajoneuvon ajolinjan keskiviivan on oltava mahdollisimman lähellä linjaa CC' koko testin ajan linjan AA' lähestymisestä aina siihen asti, kun ajoneuvon takaosa ylittää linjan BB'.

Linjalla AA' kaasupoljin painetaan pohjaan. Vakaamman kiihdytyksen saavuttamiseksi tai vaihteen putoamisen välttämiseksi linjojen AA' ja BB' välillä voidaan käyttää esikiihdytystä ennen linjaa AA'. Kaasupoljin on pidettävä painettuna alas, kunnes ajoneuvon takaosa saavuttaa linjan BB'.

Jokaisen erillisen testiajon osalta on määritettävä ja kirjattava seuraavat muuttujat:

Kummankin puolen suurimmat A-painotetut äänenpainetasot, jotka ajoneuvo tuottaa jokaisella kerralla linjojen AA' ja BB' välissä, on pyöristettävä matemaattisesti yhden kymmenesosan tarkkuuteen (Lwot, kj). Mittauksessa ei oteta huomioon äänihuippua, joka ei selvästikään liity yleiseen äänenpainetasoon. Vasen ja oikea puoli voidaan mitata samalla kertaa tai vuorotellen.

Ajoneuvon nopeuslukemat linjoilla AA' ja BB' kirjataan ylös kymmenesosan tarkkuudella. (vAA, kj; vBB, kj)

Moottorin kierrosnopeuslukemat linjoilla AA' ja BB' kirjataan ylös soveltuvin osin kokonaislukuarvoina (nAA, kj; nBB, kj).

Laskettu kiihtyvyys on määritettävä liitteessä II olevassa 4.1.2.1.2 kohdassa esitetyn kaavan mukaan ja kirjattava ylös sadasosan tarkkuudella (awot, test, kj).

3.

Tulosten määritys

3.1

Lukituspisteen määrittäminen kutakin välityssuhdetta varten

Vaihteella i tai sitä matalammilla vaihteilla tehtävissä mittauksissa lukituspiste koostuu suurimmasta melutasosta Lwoti, ilmoitettavasta moottorin kierrosnopeudesta nwoti ja ajoneuvon nopeudesta vwoti linjalla BB' käytettäessä liitteessä II tarkoitetun kiihtyvyystestin mukaista vaihdetta i.

Lanchor, i = Lwoti, Annex II

nanchor, i = nBB, woti, Annex II

vanchor, i = vBB, woti, Annex II

Vaihteella i+1 tehtävissä mittauksissa lukituspiste koostuu suurimmasta melutasosta Lwoti+1, ilmoitettavasta moottorin kierrosnopeudesta nwoti+1 ja ajoneuvon nopeudesta vwoti+1 linjalla BB' käytettäessä liitteessä II tarkoitetun kiihtyvyystestin mukaista vaihdetta i+1.

Lanchor, i+1 = Lwoti+1,Annex II

nanchor, i+1 = nBB, woti+1,Annex II

vanchor, i+1 = vBB, woti+1,Annex 2

3.2

Regressiolinjan kaltevuus kunkin vaihteen osalta

Melutasomittaukset on arvioitava moottorin kierrosnopeuden mukaan 3.2.1 kohdan mukaisesti.

3.2.1

Regressiolinjan kaltevuuden laskeminen kutakin vaihdetta varten

Lineaarinen regressiolinja lasketaan käyttämällä lukituspistettä ja neljää ylimääräistä korreloivaa mittausta.

Image

(yksikköinä dB/1000 min-1)

Image

Image

missä nj = moottorin kierrosnopeus mitattuna linjalla BB'

3.2.2

Regressiolinjan kaltevuus kunkin vaihteen osalta

Tietyn vaihteen osalta laskettu kaltevuusk lisälaskutoimituksia varten on 3.2.1 kohdassa tarkoitetusta laskelmasta johdettu tulos pyöristettynä yhden kymmenesosan tarkkuuteen, mutta enintään 5 dB/1000 min-1.

3.3

Odotetun melutason lineaarisen nousun määrittäminen kunkin mittauksen osalta

Melutaso LASEP, kj mittauspisteen j ja vaihteen k osalta lasketaan käyttämällä kunkin mittauspisteen osalta määritettyjä moottorin kierrosnopeuksia ja 3.2 kohdassa erityiselle lukituspisteelle kunkin vaihteen osalta määritettyä kaltevuutta.

nBB_k, j ≤ nanchor, k:n osalta:

LASEP_k, j = Lanchor_k + (Slopek – Y) * (nBB_k, j – nanchor, k) / 1000

nBB_k, j > nanchor, k:n osalta:

LASEP_k, j = Lanchor_k + (Slopek + Y) * (nBB_k, j – nanchor, k) / 1000

Missä Y= 1

3.4

Näytteet

Tyyppihyväksyntäviranomaisen pyynnöstä suoritetaan kaksi ylimääräistä ajoa tässä liitteessä olevan 2.3 kohdan rajaehtojen mukaisesti.

4.

Tulosten tulkinta

Jokainen yksittäinen melutasomittaus.

Minkään määritetyn mittauspisteen melutaso ei saa ylittää jäljempänä esitettyjä rajoja:

Lkj ≤ LASEP_k.j + x

Tällöin:

x = 3 dB(A), kun kyseessä on ajoneuvo, jossa on lukkiutumaton automaattinen voimansiirto tai lukkiutumaton CVT

x = 2 dB(A) + raja-arvo Lurban liitteen II mukaisesti kaikkien muiden ajoneuvojen osalta

Jos tietyssä pisteessä mitattu melutaso ylittää raja-arvon, on suoritettava kaksi ylimääräistä mittausta samassa pisteessä mittausepävarmuuden tarkastamiseksi. Ajoneuvo on edelleen täydentävien melupäästösäännösten mukainen, jos kolmen tässä pisteessä suoritetun pätevän mittauksen keskiarvo on eritelmän mukainen.

5.

Vertailumelun arviointi

Vertailumelu arvioidaan yhdessä ainoassa pisteessä yhdellä erillisellä vaihteella jäljitellen kiihdytystä ja aloittamalla aloitusnopeudella vaa 50 km/h ja olettaen lopetusnopeudeksi vbb 61 km/h. Melutason vaatimustenmukaisuus tässä pisteessä voidaan määrittää joko käyttämällä 3.2.2 kohdan tuloksia ja jäljempänä olevaa eritelmää tai arvioida mittaamalla suoraan käyttäen jäljempänä määritettyä vaihdetta.

5.1

Vaihde k määritetään seuraavasti:

k = 3 aina, kun kyseessä on käsivalintainen vaihteisto tai automaattinen vaihteisto ja vaihteita on enintään viisi;

k = 4, kun kyseessä on automaattivaihteisto ja vaihteita on kuusi tai enemmän

Jos mitään erillisiä vaihteita ei ole saatavilla esimerkiksi käytettäessä lukkiutumatonta automaattista vaihteistoa tai lukkiutumatonta CVT:tä, välityssuhde lisälaskelmia varten määritetään käyttämällä liitteessä II tarkoitetun kiihtyvyystestin tulosta käyttäen ilmoitettavaa moottorin kierrosnopeutta ja ajoneuvon nopeutta linjalla BB'.

5.2

Moottorin viitekierrosnopeuden nref_k määrittäminen

Moottorin viitekierrosnopeus nref_k lasketaan käyttämällä vaihteen k välityssuhdetta vertailunopeudella vref = 61 km/h.

5.3

Lref:n määrittäminen

Lref = Lanchor_k + Slopek * (nref_k – nanchor_k) / 1000

Lref:n on oltava enintään 76 dB(A).

Ajoneuvojen, joissa on käsikäyttöinen vaihteisto, jossa on enemmän kuin neljä vaihdetta eteenpäin, ja joiden suurin moottoriteho on suurempi kuin 140 kW (UNECE) ja jonka suurimman sallitun tehon ja massan suhde on suurempi kuin 75 kW/t, Lref on enintään 79 dB(A).

Ajoneuvojen, joissa on automaattinen vaihteisto, jossa on enemmän kuin neljä vaihdetta eteenpäin, ja joiden suurin moottoriteho on suurempi kuin 140 kW (UNECE) ja jonka suurimman sallitun tehon ja massan suhde on suurempi kuin 75 kW/t, Lref on enintään 78 dB(A).

6.

Täydentävien melupäästösäännösten arviointi käyttäen periaatetta L_Urban

6.1

Yleistä

Tämä arviointimenettely on ajoneuvon valmistajan valitsema vaihtoehto tässä liitteessä olevassa 3 kohdassa kuvatulle menettelylle, ja sitä voidaan soveltaa kaikkeen ajoneuvotekniikkaan. Ajoneuvon valmistajan tehtävänä on määritellä oikea testaustapa. Jollei toisin mainita, kaikki testaaminen ja laskeminen suoritetaan tämän asetuksen liitteessä 3 kuvatulla tavalla.

6.2

Lasketaan Lurban ASEP

Jokaisesta tämän liitteen mukaisesti määritetystä arvosta Lwot ASEP lasketaan Lurban ASEP seuraavasti:

a)

Lasketaan awot test ASEP käyttämällä soveltuvin osin tämän asetuksen liitteessä II olevan 4.1.2.1.2.1 kohdan tai 4.1.2.1.2.2 kohdan mukaista kiihtyvyyslaskelmaa;

| b) | Määritetään ajoneuvon nopeus (VBB ASEP) linjalla BB Lwot ASEP -testin aikana; |
| --- | --- |

b)

Määritetään ajoneuvon nopeus (VBB ASEP) linjalla BB Lwot ASEP -testin aikana;

| c) | Lasketaan kP ASEP seuraavasti:
  kP ASEP = 1 – (aurban / awot test ASEP)
  Testituloksia, joissa awot test ASEP on vähemmän kuin aurban, ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

c)

Lasketaan kP ASEP seuraavasti:

kP ASEP = 1 – (aurban / awot test ASEP)

Testituloksia, joissa awot test ASEP on vähemmän kuin aurban, ei oteta huomioon.

| d) | Lasketaan Lurban measured ASEP seuraavasti:
  Lurban measured ASEP =
  Lwot ASEP – kP ASEP * (Lwot ASEP – Lcrs)
  Käytä lisälaskelmien osalta tämän asetuksen liitteen II mukaista Lurban:ia ilman pyöristystä, mukaan lukien desimaalipilkun jälkeinen luku (xx, x). |
| --- | --- |

d)

Lasketaan Lurban measured ASEP seuraavasti:

Lurban measured ASEP =

Lwot ASEP – kP ASEP * (Lwot ASEP – Lcrs)

Käytä lisälaskelmien osalta tämän asetuksen liitteen II mukaista Lurban:ia ilman pyöristystä, mukaan lukien desimaalipilkun jälkeinen luku (xx, x).

| e) | Lasketaan Lurban normalized seuraavasti:
  Lurban normalized = Lurban measured ASEP – Lurban |
| --- | --- |

e)

Lasketaan Lurban normalized seuraavasti:

Lurban normalized = Lurban measured ASEP – Lurban

| f) | Lasketaan Lurban ASEP seuraavasti:
  Lurban ASEP =
  Lurban normalized – (0,15 * (VBB ASEP – 50)) |
| --- | --- |

f)

Lasketaan Lurban ASEP seuraavasti:

Lurban ASEP =

Lurban normalized – (0,15 * (VBB ASEP – 50))

| g) | Rajojen noudattaminen:
  Lurban ASEP:n on oltava enintään 3,0  dB. |
| --- | --- |

g)

Rajojen noudattaminen:

Lurban ASEP:n on oltava enintään 3,0  dB.

---

(1)  Portaattomasti säätyvä vaihteisto.

Lisäys 1

Täydentäviä melupäästösäännöksiä koskeva vaatimustenmukaisuusvakuutus

(Enimmäiskoko A4 (210 x 297 mm))

(Valmistajan nimi) todistaa, että tämäntyyppiset ajoneuvot (tyyppi ajoneuvon melutason mukaan EU:n asetuksen N:o mukaisesti) ovat asetuksen N:o... 8 artiklan vaatimusten mukaisia.

(Valmistajan nimi) antaa tämän vakuutuksen vilpittömässä mielessä tehtyään asianmukaisen arvioinnin ajoneuvojen melupäästöistä.

Päiväys:

Valtuutetun edustajan nimi:

Valtuutetun edustajan allekirjoitus:

LIITE IX

Hybridi- ja sähköajoneuvojen kuuluvuuden takaavat toimenpiteet

Tässä liitteessä käsitellään ajoneuvon akustista varoitusjärjestelmää (AVAS) maantieliikenteen sähköhybridiajoneuvojen ja täyssähköisten ajoneuvojen (HEV ja EV) osalta.

| A | Ajoneuvon akustinen varoitusjärjestelmä |
| --- | --- |
| 1. | Määritelmä |
| | Ajoneuvon akustinen varoitusjärjestelmä (AVAS) on ääntä tuottava laite

  maantieliikenteen sähköhybridi- ja sähköajoneuvojen järjestelmä
  , jonka avulla jalankulkijat ja muut loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät saavat tietoa
  ajoneuvon toiminnasta
  . [tark. 58] |
| 2. | Järjestelmän toiminta |
| | Jos ajoneuvoon asennetaan AVAS, sen on täytettävä jäljempänä mainitut vaatimukset. |
| 3. | Toimintaolosuhteet |
| a) | Äänentuottomenetelmä |
| | AVAS tuottaa automaattisesti äänen ajoneuvon vähimmäisnopeusalueella, joka ulottuu käynnistyksestä noin 20 km/h nopeuteen, ja peruutuksen aikana, mikäli tarpeen kyseisen ajoneuvoluokan kohdalla. Jos ajoneuvoon on asennettu polttomoottori, joka toimii ajoneuvon edellä mainitulla nopeusalueella, AVAS-järjestelmän ei välttämättä edellytetä tuottavan ääntä.
  Peruutusääneen perustuvalla varoituslaitteella varustetuilta ajoneuvoilta ei edellytetä AVAS-järjestelmän tuottamaa peruutusääntä. |
| b) | Taukokytkin |
| | AVAS voi olla varustettu toiminnan tilapäisesti pysäyttävällä kytkimellä (”taukokytkin”).
  Jos taukokytkin otetaan käyttöön, ajoneuvo on lisäksi varustettava laitteella, joka osoittaa kuljettajan istuimella olevalle kuljettajalle, että lähestyvästä ajoneuvosta ilmoittava laite on taukotilassa.
  AVAS-järjestelmä on saatava uudelleen käyttöön sen jälkeen, kun se on ollut katkaistuna taukokytkimellä.
  Jos ajoneuvoon asennetaan taukokytkin, sen on oltava sijainniltaan kuljettajalle helpossa paikassa sekä sen havaitsemisen että sen käytön kannalta. |
| c) | Vaimentaminen |
| | AVAS-järjestelmän äänen tasoa voidaan vaimentaa ajoittain ajoneuvon käytön aikana. |
| 4. | Äänen tyyppi ja voimakkuus |
| a) | AVAS-järjestelmän avulla tuotettavan äänen on oltava jatkuva ääni, jonka avulla jalankulkijat ja muut loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät saavat tietoa käytössä olevasta ajoneuvosta.
  Äänen olisi oltava ajoneuvon käytökselle ominainen ja sen olisi oltava samankaltainen kuin samaan luokkaan kuuluvan, polttomoottorilla varustetun ajoneuvon ääni. [tark. 59]


  Seuraavia ja seuraavankaltaisia ääniä ei kuitenkaan hyväksytä:








  i) | Sireeni, torvi, kello, soittokello ja hätäajoneuvon äänet |

A

Ajoneuvon akustinen varoitusjärjestelmä

1.

Määritelmä

Ajoneuvon akustinen varoitusjärjestelmä (AVAS) on ääntä tuottava laite

  maantieliikenteen sähköhybridi- ja sähköajoneuvojen järjestelmä
  , jonka avulla jalankulkijat ja muut loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät saavat tietoa
  ajoneuvon toiminnasta
  . [tark. 58]

2.

Järjestelmän toiminta

Jos ajoneuvoon asennetaan AVAS, sen on täytettävä jäljempänä mainitut vaatimukset.

3.

Toimintaolosuhteet

a)

Äänentuottomenetelmä

AVAS tuottaa automaattisesti äänen ajoneuvon vähimmäisnopeusalueella, joka ulottuu käynnistyksestä noin 20 km/h nopeuteen, ja peruutuksen aikana, mikäli tarpeen kyseisen ajoneuvoluokan kohdalla. Jos ajoneuvoon on asennettu polttomoottori, joka toimii ajoneuvon edellä mainitulla nopeusalueella, AVAS-järjestelmän ei välttämättä edellytetä tuottavan ääntä.

Peruutusääneen perustuvalla varoituslaitteella varustetuilta ajoneuvoilta ei edellytetä AVAS-järjestelmän tuottamaa peruutusääntä.

b)

Taukokytkin

AVAS voi olla varustettu toiminnan tilapäisesti pysäyttävällä kytkimellä (”taukokytkin”).

Jos taukokytkin otetaan käyttöön, ajoneuvo on lisäksi varustettava laitteella, joka osoittaa kuljettajan istuimella olevalle kuljettajalle, että lähestyvästä ajoneuvosta ilmoittava laite on taukotilassa.

AVAS-järjestelmä on saatava uudelleen käyttöön sen jälkeen, kun se on ollut katkaistuna taukokytkimellä.

Jos ajoneuvoon asennetaan taukokytkin, sen on oltava sijainniltaan kuljettajalle helpossa paikassa sekä sen havaitsemisen että sen käytön kannalta.

c)

Vaimentaminen

AVAS-järjestelmän äänen tasoa voidaan vaimentaa ajoittain ajoneuvon käytön aikana.

4.

Äänen tyyppi ja voimakkuus

a)

AVAS-järjestelmän avulla tuotettavan äänen on oltava jatkuva ääni, jonka avulla jalankulkijat ja muut loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät saavat tietoa käytössä olevasta ajoneuvosta.
  Äänen olisi oltava ajoneuvon käytökselle ominainen ja sen olisi oltava samankaltainen kuin samaan luokkaan kuuluvan, polttomoottorilla varustetun ajoneuvon ääni. [tark. 59]

Seuraavia ja seuraavankaltaisia ääniä ei kuitenkaan hyväksytä:

i)

Sireeni, torvi, kello, soittokello ja hätäajoneuvon äänet

| ii) | Hälytysäänet, esimerkiksi palo-, varas- ja savuhälyttimet |
| --- | --- |

ii)

Hälytysäänet, esimerkiksi palo-, varas- ja savuhälyttimet

| iii) | Katkonainen ääni |
| --- | --- |

iii)

Katkonainen ääni

Seuraavia ja seuraavankaltaisia ääniä on vältettävä:

| iv) | Melodiset äänet, eläinten ja hyönteisten äänet |
| --- | --- |

iv)

Melodiset äänet, eläinten ja hyönteisten äänet

| v) | Äänet, jotka häiritsevät ajoneuvon ja/tai sen käytön (esim. kiihdytys, jarrutus jne.) tunnistamista
  [tark. 59] |
| --- | --- |

v)

Äänet, jotka häiritsevät ajoneuvon ja/tai sen käytön (esim. kiihdytys, jarrutus jne.) tunnistamista
  [tark. 59]

(b)

AVAS-järjestelmällä tuotettavan äänen perusteella on voitava helposti saada tietoa ajoneuvon käyttäytymisestä
  ja ajosuunnasta
  , esimerkiksi äänen tason automaattisen vaihtelun tai ajoneuvon nopeuden kanssa synkronoivien ominaisuuksien avulla.

(c)

AVAS-järjestelmällä tuotettavan äänen taso ei saa olla suurempi kuin samaan luokkaan kuuluvan samankaltaisen, polttomoottorilla varustetun ja samoissa olosuhteissa käytetyn ajoneuvon keskimääräinen äänitaso.

Ympäristönäkökohta:

AVAS-järjestelmän kehittämisessä on otettava huomioon kokonaismelutaso. [tark. 60]

LIITE X

Erillisiksi teknisiksi yksiköiksi katsottavien pakojärjestelmien (varapakojärjestelmien) melutasoa koskeva EU-tyyppihyväksyntä

| 1. | EU-TYYPPIHYVÄKSYNTÄHAKEMUS |
| --- | --- |
| 1.1 | Varapakojärjestelmää tai sen osaa erillisenä teknisenä yksikkönä koskevan, direktiivin 2007/46/EY 7 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisen EU-tyyppihyväksyntähakemuksen tekee kyseisen ajoneuvon valmistaja tai erillisen teknisen yksikön valmistaja. |
| 1.2 | Ilmoituslomakkeen malli esitetään lisäyksessä 1. |
| 1.3 | Tutkimuslaitoksen pyynnöstä hakijan on toimitettava: |
| 1.3.1 | kaksi mallikappaletta järjestelmästä, jota jätetty EU-tyyppihyväksyntähakemus koskee, |
| 1.3.2 | sellaista tyyppiä oleva pakojärjestelmä, joka oli alun perin asennettu ajoneuvoon, kun EU-tyyppihyväksyntä annettiin, |
| 1.3.3 | tyypiltään sellainen ajoneuvo, johon järjestelmä on tarkoitus asentaa ja joka täyttää tämän asetuksen liitteessä VI olevan 2.1 kohdan vaatimukset; |
| 1.3.4 | edellä kuvailtua ajoneuvotyyppiä vastaava erillinen moottori. |
| 2. | MERKINNÄT |
| 2.4.1 | Varapakojärjestelmään tai sen osaan, lukuun ottamatta kiinnityslaitteita ja putkia, on merkittävä: |
| 2.4.1.1 | varajärjestelmän tai sen osan valmistajan tavaramerkki tai kaupallinen merkki, |
| 2.4.1.2 | valmistajan kaupallinen kuvaus. |
| 2.4.2 | Näiden merkintöjen on oltava helposti luettavia ja pysyviä silloinkin, kun laitteet on asennettu ajoneuvoon. |
| 3. | EU-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN ANTAMINEN |
| 3.1 | Jos asiaankuuluvat vaatimukset täyttyvät, EU-tyyppihyväksyntä myönnetään direktiivin 2007/46/EY 9 artiklan 3 kohdan ja tarvittaessa 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| 3.2 | Lisäyksessä 2 esitetään EU-tyyppihyväksyntätodistuksen malli. |
| 3.3 | Jokaiselle erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytylle varapakojärjestelmälle tai sen osalle annetaan direktiivin 2007/46/EY liitteen VII mukainen hyväksyntänumero; tyyppihyväksyntänumeron kolmas osa viittaa muutettuun direktiiviin, joka oli voimassa ajoneuvon tyyppihyväksynnän myöntämisajankohtana. Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle varapakojärjestelmälle tai sen osalle. |
| 4. | EU-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKKI |
| 4.1 | Jokaisessa tämän asetuksen perusteella hyväksytyn tyypin kanssa yhdenmukaisessa varapakojärjestelmässä tai sen osassa, lukuun ottamatta kiinnityslaitteita ja putkia, on oltava EU-tyyppihyväksyntämerkki. |
| 4.2 | EU-tyyppihyväksyntämerkki koostuu suorakulmion sisällä olevasta pienaakkosilla kirjoitetusta ”e”-kirjaimesta, jota seuraa hyväksynnän antavan jäsenvaltion tunnusnumero:
  1: Saksa
  2: Ranska
  3: Italia
  4: Alankomaat
  5: Ruotsi
  6: Belgia
  7: Unkari
  8: Tšekki
  9: Espanja
  11: Yhdistynyt kuningaskunta
  12: Itävalta
  13: Luxemburg
  17: Suomi
  18: Tanska
  19: Romania
  20: Puola
  21: Portugali
  23: Kreikka
  24: Irlanti
  26: Slovenia
  27: Slovakia
  29: Viro
  32: Latvia
  34: Bulgaria
  36: Liettua
  49: Kypros
  50: Malta
  Suorakulmion läheisyydessä on myös oltava ”perustyyppihyväksyntänumero”, joka sisältyy direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII tarkoitetun tyyppihyväksyntänumeron 4 osaan ja sen edellä kaksi numeroa, jotka ilmoittavat viimeisimmän tähän asetukseen tehdyn merkittävän teknisen muutoksen, joka oli voimassa ajoneuvon tyyppihyväksynnän myöntämispäivänä. |
| 4.3 | Merkin on oltava selvästi luettava ja pysyvä myös, kun varapakojärjestelmä tai sen osa asennetaan ajoneuvoon. |
| 4.4 | Esimerkki EU-tyyppihyväksyntämerkistä on lisäyksessä 3. |
| 5. | VAATIMUKSET |
| 5.1 | Yleiset vaatimukset |
| 5.1.1 | Varapakojärjestelmä tai sen osat on suunniteltava ja rakennettava ja ne on pystyttävä asentamaan niin, että voidaan varmistua siitä, että ajoneuvo on tämän säännön vaatimusten mukainen tavanomaisissa käyttöolosuhteissa huolimatta tärinästä, jolle se altistuu. |
| 5.1.2 | Äänenvaimennusjärjestelmä tai sen osat on suunniteltava ja rakennettava ja ne on pystyttävä asentamaan niin, että saavutetaan kohtuullinen kestävyys korroosioilmiötä vastaan, joille ne altistuvat, ottaen huomioon ajoneuvon käyttöolosuhteet. |
| 5.1.3 | Täydentävät vaatimukset, jotka koskevat luvattomia muutoksia sekä pakojärjestelmiä tai äänenvaimennusjärjestelmiä, joissa on käsisäätöisiä toimintatiloja |
| 5.1.3.1 | Kaikki pako- tai äänenvaimennusjärjestelmät on rakennettava siten, ettei vaimenninlevyjen, diffuusorien ja muiden sellaisten osien, joiden ensisijainen tarkoitus liittyy vaimennus-/paisuntakammioihin, poistaminen ole helppoa. Jos tällaisen osan liittäminen on välttämätöntä, kiinnitystavan on oltava sellainen, ettei osan poistaminen ole helppoa (esim. käyttämällä perinteisiä kierrekiinnityksiä), ja sellainen, että poistaminen vahingoittaa kokoonpanoa pysyvästi/peruuttamattomasti. |
| 5.1.3.2 | Pakojärjestelmien tai äänenvaimennusjärjestelmien, joissa on monta käsisäätöistä toimintatilaa, on täytettävä kaikki vaatimukset kaikissa toimintatiloissa. Ilmoitettava melutaso on se tulos, joka on saatu korkeimmat melutasot aiheuttavasta toimintatilasta. |
| 5.2 | Melutasoa koskevat vaatimukset |
| 5.2.1 | Mittausolosuhteet |
| 5.2.1.1 | Äänenvaimennusjärjestelmän ja varaosaäänenvaimennusjärjestelmän melutesti on suoritettava käyttämällä samoja (UNECE-säännön nro 117 2.8 kohdassa määriteltyjä (EUVL L 231, 29.8.2008, s. 19) ”tavallisia” renkaita. Testejä ei saa tehdä käyttämällä UNECE-säännön nro 117 2.9 ja 2.10 kohdassa määriteltyjä ”erikoiskäyttöön” tarkoitettuja renkaita tai ”talvirenkaita”. Tällaiset renkaat voisivat nostaa ajoneuvon melutasoa tai niillä voisi olla peittävä vaikutus äänenvaimennuksen tehokkuusvertailussa. Renkaat voivat olla käytetyt, mutta niiden on täytettävä liikennekäytön lakisääteiset vaatimukset. |
| 5.2.2 | Varaosaäänenvaimennusjärjestelmän tai sen osien äänenvaimennuksen tehokkuus on tarkistettava käyttämällä 7 ja 8 artiklassa sekä liitteessä II oleviassa 1 kohdassa kuvattuja menetelmiä. Tätä kohtaa sovellettaessa on viitattava tämän asetuksen tilaan uuden ajoneuvon tyyppihyväksyntäajankohtaan mennessä tehtyjen muutosten osalta. |
| | (a) | Liikkeessä olevan ajoneuvon mittaukset
  Kun varaosaäänenvaimennusjärjestelmä tai sen osa on asennettu 1.3.3 kohdassa tarkoitettuun ajoneuvoon, saatujen melutasojen on täytettävä toinen seuraavista vaatimuksista:






  (i) | Mitattu arvo (pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun) ei saa ylittää yli 1 dB(A):lla tyyppihyväksyntäarvoa, joka on saatu tämän asetuksen mukaisesti kyseiselle ajoneuvotyypille. |

1.

EU-TYYPPIHYVÄKSYNTÄHAKEMUS

1.1

Varapakojärjestelmää tai sen osaa erillisenä teknisenä yksikkönä koskevan, direktiivin 2007/46/EY 7 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisen EU-tyyppihyväksyntähakemuksen tekee kyseisen ajoneuvon valmistaja tai erillisen teknisen yksikön valmistaja.

1.2

Ilmoituslomakkeen malli esitetään lisäyksessä 1.

1.3

Tutkimuslaitoksen pyynnöstä hakijan on toimitettava:

1.3.1

kaksi mallikappaletta järjestelmästä, jota jätetty EU-tyyppihyväksyntähakemus koskee,

1.3.2

sellaista tyyppiä oleva pakojärjestelmä, joka oli alun perin asennettu ajoneuvoon, kun EU-tyyppihyväksyntä annettiin,

1.3.3

tyypiltään sellainen ajoneuvo, johon järjestelmä on tarkoitus asentaa ja joka täyttää tämän asetuksen liitteessä VI olevan 2.1 kohdan vaatimukset;

1.3.4

edellä kuvailtua ajoneuvotyyppiä vastaava erillinen moottori.

2.

MERKINNÄT

2.4.1

Varapakojärjestelmään tai sen osaan, lukuun ottamatta kiinnityslaitteita ja putkia, on merkittävä:

2.4.1.1

varajärjestelmän tai sen osan valmistajan tavaramerkki tai kaupallinen merkki,

2.4.1.2

valmistajan kaupallinen kuvaus.

2.4.2

Näiden merkintöjen on oltava helposti luettavia ja pysyviä silloinkin, kun laitteet on asennettu ajoneuvoon.

3.

EU-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN ANTAMINEN

3.1

Jos asiaankuuluvat vaatimukset täyttyvät, EU-tyyppihyväksyntä myönnetään direktiivin 2007/46/EY 9 artiklan 3 kohdan ja tarvittaessa 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

3.2

Lisäyksessä 2 esitetään EU-tyyppihyväksyntätodistuksen malli.

3.3

Jokaiselle erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytylle varapakojärjestelmälle tai sen osalle annetaan direktiivin 2007/46/EY liitteen VII mukainen hyväksyntänumero; tyyppihyväksyntänumeron kolmas osa viittaa muutettuun direktiiviin, joka oli voimassa ajoneuvon tyyppihyväksynnän myöntämisajankohtana. Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle varapakojärjestelmälle tai sen osalle.

4.

EU-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKKI

4.1

Jokaisessa tämän asetuksen perusteella hyväksytyn tyypin kanssa yhdenmukaisessa varapakojärjestelmässä tai sen osassa, lukuun ottamatta kiinnityslaitteita ja putkia, on oltava EU-tyyppihyväksyntämerkki.

4.2

EU-tyyppihyväksyntämerkki koostuu suorakulmion sisällä olevasta pienaakkosilla kirjoitetusta ”e”-kirjaimesta, jota seuraa hyväksynnän antavan jäsenvaltion tunnusnumero:

1: Saksa

2: Ranska

3: Italia

4: Alankomaat

5: Ruotsi

6: Belgia

7: Unkari

8: Tšekki

9: Espanja

11: Yhdistynyt kuningaskunta

12: Itävalta

13: Luxemburg

17: Suomi

18: Tanska

19: Romania

20: Puola

21: Portugali

23: Kreikka

24: Irlanti

26: Slovenia

27: Slovakia

29: Viro

32: Latvia

34: Bulgaria

36: Liettua

49: Kypros

50: Malta

Suorakulmion läheisyydessä on myös oltava ”perustyyppihyväksyntänumero”, joka sisältyy direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII tarkoitetun tyyppihyväksyntänumeron 4 osaan ja sen edellä kaksi numeroa, jotka ilmoittavat viimeisimmän tähän asetukseen tehdyn merkittävän teknisen muutoksen, joka oli voimassa ajoneuvon tyyppihyväksynnän myöntämispäivänä.

4.3

Merkin on oltava selvästi luettava ja pysyvä myös, kun varapakojärjestelmä tai sen osa asennetaan ajoneuvoon.

4.4

Esimerkki EU-tyyppihyväksyntämerkistä on lisäyksessä 3.

5.

VAATIMUKSET

5.1

Yleiset vaatimukset

5.1.1

Varapakojärjestelmä tai sen osat on suunniteltava ja rakennettava ja ne on pystyttävä asentamaan niin, että voidaan varmistua siitä, että ajoneuvo on tämän säännön vaatimusten mukainen tavanomaisissa käyttöolosuhteissa huolimatta tärinästä, jolle se altistuu.

5.1.2

Äänenvaimennusjärjestelmä tai sen osat on suunniteltava ja rakennettava ja ne on pystyttävä asentamaan niin, että saavutetaan kohtuullinen kestävyys korroosioilmiötä vastaan, joille ne altistuvat, ottaen huomioon ajoneuvon käyttöolosuhteet.

5.1.3

Täydentävät vaatimukset, jotka koskevat luvattomia muutoksia sekä pakojärjestelmiä tai äänenvaimennusjärjestelmiä, joissa on käsisäätöisiä toimintatiloja

5.1.3.1

Kaikki pako- tai äänenvaimennusjärjestelmät on rakennettava siten, ettei vaimenninlevyjen, diffuusorien ja muiden sellaisten osien, joiden ensisijainen tarkoitus liittyy vaimennus-/paisuntakammioihin, poistaminen ole helppoa. Jos tällaisen osan liittäminen on välttämätöntä, kiinnitystavan on oltava sellainen, ettei osan poistaminen ole helppoa (esim. käyttämällä perinteisiä kierrekiinnityksiä), ja sellainen, että poistaminen vahingoittaa kokoonpanoa pysyvästi/peruuttamattomasti.

5.1.3.2

Pakojärjestelmien tai äänenvaimennusjärjestelmien, joissa on monta käsisäätöistä toimintatilaa, on täytettävä kaikki vaatimukset kaikissa toimintatiloissa. Ilmoitettava melutaso on se tulos, joka on saatu korkeimmat melutasot aiheuttavasta toimintatilasta.

5.2

Melutasoa koskevat vaatimukset

5.2.1

Mittausolosuhteet

5.2.1.1

Äänenvaimennusjärjestelmän ja varaosaäänenvaimennusjärjestelmän melutesti on suoritettava käyttämällä samoja (UNECE-säännön nro 117 2.8 kohdassa määriteltyjä (EUVL L 231, 29.8.2008, s. 19) ”tavallisia” renkaita. Testejä ei saa tehdä käyttämällä UNECE-säännön nro 117 2.9 ja 2.10 kohdassa määriteltyjä ”erikoiskäyttöön” tarkoitettuja renkaita tai ”talvirenkaita”. Tällaiset renkaat voisivat nostaa ajoneuvon melutasoa tai niillä voisi olla peittävä vaikutus äänenvaimennuksen tehokkuusvertailussa. Renkaat voivat olla käytetyt, mutta niiden on täytettävä liikennekäytön lakisääteiset vaatimukset.

5.2.2

Varaosaäänenvaimennusjärjestelmän tai sen osien äänenvaimennuksen tehokkuus on tarkistettava käyttämällä 7 ja 8 artiklassa sekä liitteessä II oleviassa 1 kohdassa kuvattuja menetelmiä. Tätä kohtaa sovellettaessa on viitattava tämän asetuksen tilaan uuden ajoneuvon tyyppihyväksyntäajankohtaan mennessä tehtyjen muutosten osalta.

(a)

Liikkeessä olevan ajoneuvon mittaukset

Kun varaosaäänenvaimennusjärjestelmä tai sen osa on asennettu 1.3.3 kohdassa tarkoitettuun ajoneuvoon, saatujen melutasojen on täytettävä toinen seuraavista vaatimuksista:

(i)

Mitattu arvo (pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun) ei saa ylittää yli 1 dB(A):lla tyyppihyväksyntäarvoa, joka on saatu tämän asetuksen mukaisesti kyseiselle ajoneuvotyypille.

| (ii) | Mitattu arvo (ennen pyöristystä lähimpään kokonaislukuun) ei saa ylittää yli 1 dB(A):lla 1.3.3 kohdassa tarkoitetun ajoneuvon mitattua meluarvoa (ennen pyöristystä lähimpään kokonaislukuun), jos ajoneuvoon on asennettu äänenvaimennusjärjestelmä, joka vastaa ajoneuvoon tämän asetuksen mukaisesti tyyppihyväksyttäväksi toimittamisen ajankohtana asennettua tyyppiä. |
| --- | --- |

(ii)

Mitattu arvo (ennen pyöristystä lähimpään kokonaislukuun) ei saa ylittää yli 1 dB(A):lla 1.3.3 kohdassa tarkoitetun ajoneuvon mitattua meluarvoa (ennen pyöristystä lähimpään kokonaislukuun), jos ajoneuvoon on asennettu äänenvaimennusjärjestelmä, joka vastaa ajoneuvoon tämän asetuksen mukaisesti tyyppihyväksyttäväksi toimittamisen ajankohtana asennettua tyyppiä.

Jos valitaan varajärjestelmän ja alkuperäisen järjestelmän vertaileva testaus sovellettaessa tämän asetuksen II liitteessä olevaa 4.1.2.1.4.2 kohtaa ja/tai 4.1.2.2.1.2 kohtaa, vaihdetta voidaan vaihtaa nopeamman kiihdytyksen mahdollistamiseksi, eikä vaihteen vaihtumista pienemmäksi tarvitse estää käyttämällä sähköisiä tai mekaanisia laitteita. Jos näissä olosuhteissa ajoneuvon melutasosta tulee suurempi kuin tuotannon vaatimustenmukaisuuden (COP) edellyttämät arvot, tekninen tutkimuslaitos päättää testiajoneuvon edustavuudesta.

| (b) | Paikallaan olevan ajoneuvon mittaukset
  Kun varaosaäänenvaimennusjärjestelmä tai sen osa on asennettu 1.3.3 kohdassa tarkoitettuun ajoneuvoon, saatujen melutasojen on täytettävä toinen seuraavista vaatimuksista:






  (i) | Mitattu arvo (pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun) ei saa ylittää yli 2 dB(A):lla tyyppihyväksyntäarvoa, joka on saatu tämän asetuksen mukaisesti kyseiselle ajoneuvotyypille. |
| --- | --- | --- |

(b)

Paikallaan olevan ajoneuvon mittaukset

Kun varaosaäänenvaimennusjärjestelmä tai sen osa on asennettu 1.3.3 kohdassa tarkoitettuun ajoneuvoon, saatujen melutasojen on täytettävä toinen seuraavista vaatimuksista:

(i)

Mitattu arvo (pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun) ei saa ylittää yli 2 dB(A):lla tyyppihyväksyntäarvoa, joka on saatu tämän asetuksen mukaisesti kyseiselle ajoneuvotyypille.

| (ii) | Mitattu arvo (ennen pyöristystä lähimpään kokonaislukuun) ei saa ylittää yli 2 dB(A):lla 1.3.3 kohdassa tarkoitetusta ajoneuvosta mitattua meluarvoa (ennen pyöristystä lähimpään kokonaislukuun), jos ajoneuvoon on asennettu äänenvaimennusjärjestelmä, joka vastaa ajoneuvoon tämän asetuksen mukaisesti tyyppihyväksyttäväksi toimittamisen ajankohtana asennettua tyyppiä. |
| --- | --- |

(ii)

Mitattu arvo (ennen pyöristystä lähimpään kokonaislukuun) ei saa ylittää yli 2 dB(A):lla 1.3.3 kohdassa tarkoitetusta ajoneuvosta mitattua meluarvoa (ennen pyöristystä lähimpään kokonaislukuun), jos ajoneuvoon on asennettu äänenvaimennusjärjestelmä, joka vastaa ajoneuvoon tämän asetuksen mukaisesti tyyppihyväksyttäväksi toimittamisen ajankohtana asennettua tyyppiä.

5.2.3

Liitteen II vaatimusten lisäksi varaosaäänenvaimennusjärjestelmän tai sen osan on täytettävä tämän asetuksen liitteen VIII sovellettavat vaatimukset. Ennen tämän asetuksen ja erityisesti liitteen VIII vaatimusten (ASEP) voimaantuloa hyväksytyn ajoneuvotyypin osalta tämän liitteen 5.2.3.1–5.2.3.3 kohdan vaatimuksia ei sovelleta.

5.2.3.1

Jos kyseessä on vaihtelevan geometrian varaosaäänenvaimennusjärjestelmä tai sen osa, valmistajan on esitettävä tyyppihyväksyntähakemuksessa (liitteen VIII lisäyksen I mukainen) vakuutus siitä, että hyväksyttäväksi haettu äänenvaimennusjärjestelmätyyppi on tämän liitteen 5.2.3 kohdan vaatimusten mukainen. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi vaatia mitä tahansa relevanttia testiä sen varmistamiseksi, että äänenvaimennusjärjestelmätyyppi on täydentävien melupäästösäännösten mukainen.

5.2.3.2

Jos kyseessä ei ole vaihtelevan geometrian varaosaäänenvaimennusjärjestelmä tai sen osa, riittää, että valmistaja esittää tyyppihyväksyntähakemuksessa (liitteen VIII lisäys 1 mukaisen) vakuutuksen siitä, että hyväksyttäväksi haettu äänenvaimennusjärjestelmätyyppi on tässä liitteessä olevan 5.2.3 kohdan vaatimusten mukainen.

5.2.3.3

Vaatimustenmukaisuusvakuutuksen muoto on seuraava: ”(Valmistajan nimi) todistaa, että tämäntyyppinen äänenvaimennusjärjestelmä on asetuksen (EU) N:o... [tämä asetus] liitteessä X olevan 5.2.3 kohdan vaatimusten mukainen.” (Valmistajan nimi) antaa tämän vakuutuksen vilpittömässä mielessä tehtyään asianmukaisen teknisen arvioinnin melupäästöistä asianomaisissa käyttöolosuhteissa.

5.3

Ajoneuvon tehon mittaaminen

5.3.1

Varaosaäänenvaimennusjärjestelmän tai sen osan on oltava sellainen, että ajoneuvon teho on verrattavissa alkuperäisellä äänenvaimennusjärjestelmällä tai sen osalla varustetun ajoneuvon tehoon.

5.3.2

Varaosaäänenvaimennusjärjestelmää tai, jos valmistaja niin haluaa, kyseisen järjestelmän osia on verrattava alkuperäisen äänenvaimennusjärjestelmään tai sen osiin, jotka myös ovat uuden veroisia, asentamalla kumpikin vuorotellen 1.3.3 kohdassa tarkoitettuun ajoneuvoon.

5.3.3

Tarkastus on tehtävä mittaamalla vastapaine 5.3.4 kohdan mukaisesti.

Varaäänenvaimennusjärjestelmällä mitattu arvo ei saa olla enemmän kuin 25 % alkuperäisellä äänenvaimennusjärjestelmällä mitattua arvoa korkeampi jäljempänä tarkoitetuissa olosuhteissa.

5.3.4

Testausmenetelmä

5.3.4.1

Testimenetelmä moottorille

Mittaukset on suoritettava dynamometripenkkiin asennetulla, 1.3.4 kohdassa tarkoitetulla moottorilla. Penkki on säädettävä siten, että täydellä kaasulla saavutetaan moottorin suurinta tehoa vastaava kierrosnopeus (S).

Vastapainemittauksia varten manometri on sijoitettava lisäyksessä 5 osoitetulle etäisyydelle pakosarjasta.

5.3.4.2

Testimenetelmä ajoneuvolle

Mittaukset on suoritettava 1.3.3 kohdassa tarkoitetulla ajoneuvolla. Testi on suoritettava joko tieliikenteessä tai rulladynamometrissä.

Moottoria on kuormitettava siten, että täydellä kaasulla saavutetaan moottorin suurinta tehoa vastaava kierrosnopeus (moottorin kierrosnopeus S).

Vastapainemittauksia varten manometri on sijoitettava lisäyksessä 5 osoitetulle etäisyydelle pakosarjasta.

5.4

Ääntä absorboivia kuitumaisia materiaaleja sisältäviä varaosaäänenvaimennusjärjestelmiä tai niiden osia koskevat lisävaatimukset

5.4.1

Yleistä

Ääntä absorboivia kuitumaisia materiaaleja voidaan käyttää äänenvaimennusjärjestelmissä tai niiden osissa vain, jos jompikumpi seuraavista edellytyksistä täyttyy:

| a) | Pakokaasut eivät joudu kosketuksiin kuitumaisten materiaalien kanssa; |
| --- | --- |

a)

Pakokaasut eivät joudu kosketuksiin kuitumaisten materiaalien kanssa;

| b) | Äänenvaimennusjärjestelmä tai sen osat kuuluvat samaan malliryhmään kuin järjestelmät tai osat, joiden kunto on tyyppihyväksyntäprosessin kuluessa osoitettu moitteettomaksi tämän asetuksen vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Äänenvaimennusjärjestelmä tai sen osat kuuluvat samaan malliryhmään kuin järjestelmät tai osat, joiden kunto on tyyppihyväksyntäprosessin kuluessa osoitettu moitteettomaksi tämän asetuksen vaatimusten mukaisesti.

Jollei toinen näistä edellytyksistä täyty, äänenvaimennusjärjestelmälle kokonaisuudessaan tai sen osalle on tehtävä tavanomainen vakautus käyttäen yhtä jäljempänä kuvatuista kolmesta laitteesta ja menetelmästä.

5.4.1.1

10 000  km:n jatkuva maantieajo

5.4.1.1.1

Tästä ajosta 50 ± 20 prosenttia on oltava kaupunkiajoa ja loppuosa pitkän matkan ajoa suurella nopeudella; jatkuva maantieajo voidaan korvata vastaavalla testirataohjelmalla.

Kyseessä olevia kahta kierroslukua tulee käyttää vuoron perään ainakin kaksi kertaa.

Täydelliseen testausohjelmaan on kuuluttava vähintään kymmenen vähintään kolmen tunnin taukoa jäähtymisen ja mahdollisen tiivistymisen vaikutusten jäljittelemiseksi.

5.4.1.2

Vakauttaminen testipenkissä

5.4.1.2.1

Äänenvaimennusjärjestelmä tai sen osa on asennettava 1.3.3 kohdassa tarkoitettuun ajoneuvoon tai 1.3.4 kohdassa tarkoitettuun moottoriin käyttäen vakio-osia ja noudattaen ajoneuvon valmistajan ohjeita. Edellisessä tapauksessa ajoneuvo on asennettava rulladynamometriin. Jälkimmäisessä tapauksessa moottori on asennettava dynamometripenkkiin.

5.4.1.2.2

Testit on suoritettava kuudessa kuuden tunnin jaksossa, joihin kuuluu vähintään kahdentoista tunnin tauko jokaisen jakson välillä mahdollisen jäähtymisen ja mahdollisen tiivistymisen vaikutusten jäljittelemiseksi.

5.4.1.2.3

Jokaisen kuuden tunnin jakson aikana moottoria käytetään järjestyksessä seuraavasti:

| a) | viiden minuutin jakso joutokäynnillä; |
| --- | --- |

a)

viiden minuutin jakso joutokäynnillä;

| b) | tunnin jakso neljänneksen kuormituksella kolmella neljäsosalla suurimmasta kierrosnopeudesta (S); |
| --- | --- |

b)

tunnin jakso neljänneksen kuormituksella kolmella neljäsosalla suurimmasta kierrosnopeudesta (S);

| c) | tunnin jakso puolella kuormituksella kolmella neljäsosalla suurimmasta kierrosnopeudesta (S); |
| --- | --- |

c)

tunnin jakso puolella kuormituksella kolmella neljäsosalla suurimmasta kierrosnopeudesta (S);

| d) | 10 minuutin jakso täydellä kuormituksella kolmella neljäsosalla suurimmasta kierrosnopeudesta (S); |
| --- | --- |

d)

10 minuutin jakso täydellä kuormituksella kolmella neljäsosalla suurimmasta kierrosnopeudesta (S);

| e) | 15 minuutin jakso puolella kuormituksella suurimmalla kierrosnopeudella (S); |
| --- | --- |

e)

15 minuutin jakso puolella kuormituksella suurimmalla kierrosnopeudella (S);

| f) | 30 minuutin jakso alle neljänneksen kuormituksella suurimmalla kierrosnopeudella (S); |
| --- | --- |

f)

30 minuutin jakso alle neljänneksen kuormituksella suurimmalla kierrosnopeudella (S);

Kuhunkin jaksoon on sisällyttävä kaksi näin jaksotettua peräkkäistä a–f kohdassa tarkoitettua vaihetta.

5.4.1.2.4

Testin aikana äänenvaimennusjärjestelmää tai sen osaa ei saa jäähdyttää voimistamalla tavanomaista ilmavirtaa ajoneuvon ympärillä ilman puhalluksella.

Valmistajan pyynnöstä äänenvaimennusjärjestelmän tai sen osien jäähdyttäminen on kuitenkin sallittua, jotta ajoneuvon kulkiessa suurimmalla nopeudella äänenvaimentimen aukolta mitattua lämpötilaa ei ylitetä.

5.4.1.3

Vakauttaminen värähtelyllä

5.4.1.3.1

Äänenvaimennusjärjestelmä tai sen osa on asennettava 1.3.3 kohdassa tarkoitettuun ajoneuvoon tai 1.3.4 kohdassa tarkoitettuun moottoriin. Edellisessä tapauksessa ajoneuvo on asennettava rulladynamometriin. Jälkimmäisessä tapauksessa moottori on asennettava dynamometripenkkiin.

5.4.1.3.2

Testauslaitteisto, jonka yksityiskohtainen kaavio esitetään liitteen IV lisäyksen 1 kuvassa 1, on asetettava äänenvaimennusjärjestelmän pakoaukolle. Myös muita vastaavan tuloksen antavia laitteistoja voidaan käyttää.

5.4.1.3.3

Testauslaitteisto on säädettävä siten, että pikatoimintaventtiili 2 500  kierroksen aikana vuorotellen keskeyttää ja vapauttaa pakokaasujen tulon.

5.4.1.3.4

Venttiilin on auettava kun pakokaasun vastapaine mitattuna vähintään 100 mm virtaussuuntaan imuaukon laipasta saavuttaa 35 ja 40 kPa:n välille sijoittuvan arvon. Sen on sulkeuduttava, kun tämä paine-ero ei ole suurempi kuin kymmenen prosenttia vakioarvostaan venttiilin ollessa auki.

5.4.1.3.5

Viivekytkin on säädettävä 5.4.1.3.4 kohdan vaatimuksista aiheutuvan pakokaasun virtaamisen ajaksi.

5.4.1.3.6

Moottorin kierrosnopeuden on oltava 75 % nopeudesta (S), jolla moottori saavuttaa suurimman tehonsa.

5.4.1.3.7

Dynamometrin ilmaiseman tehon on oltava 50 % suurimmasta tehosta mitattuna 75 %:lla moottorin kierrosnopeudesta (S).

5.4.1.3.8

Mahdollisten tyhjennysaukkojen on oltava suljettuna testin aikana.

5.4.1.3.9

Testin kokonaiskesto ei saa olla pidempi kuin 48 tuntia. Jos jäähtymisjaksot ovat tarpeen, niitä voidaan pitää tunnin välein.

5.4.1.3.10

Vakauttamisen jälkeen melutaso tarkastetaan 5.2 kohdan mukaisesti.

6.

Hyväksynnän laajentaminen

Äänenvaimennusjärjestelmän valmistaja tai tämän valtuutettu edustaja voi pyytää äänenvaimennusjärjestelmän tyyppihyväksynnän yhden tai useamman ajoneuvotyypin osalta myöntäneeltä hallinnolliselta yksiköltä hyväksynnän laajentamista muuntyyppisiin ajoneuvoihin.

Menettely on sama kuin 1 kohdassa kuvattu menettely. Jäsenvaltioille on ilmoitettava hyväksynnän laajentamisesta (tai laajentamisen epäämisestä) direktiivissä 2007/46/EY tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

7.

Varaosaäänenvaimennusjärjestelmän tyypin muuttaminen

Tämän direktiivin mukaisesti hyväksyttyjen tyyppien muuttamisessa sovelletaan tämän asetuksen 13–16 artiklan ja direktiivin 2007/46/EY 17 artiklan 4 kohdan säännöksiä.

8.

Tuotannon vaatimustenmukaisuus

8.1

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistavat toimenpiteet on toteutettava direktiivin 2007/46/EY 12 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti.

8.2

Erityismääräykset

8.2.1

Direktiivin 2007/46/EY liitteessä X olevassa 2.3.5 kohdassa mainituilla testeillä tarkoitetaan tämän asetuksen liitteessä VI määrättyjä testejä.

8.2.2

Direktiivin 2007/46/EY liitteessä X olevassa 3 kohdassa mainitut tarkastukset suoritetaan tavallisesti kerran kahdessa vuodessa.

Lisäys 1

Moottoriajoneuvojen pakojärjestelmien EU-tyyppihyväksyntää erillisenä teknisenä yksikkönä koskeva ilmoituslomake nro... (asetus...)

Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

Jos järjestelmissä, osissa tai erityisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja toimintoja, on toimitettava tiedot niiden suoritusarvoista.

| 0. | Yleistä |
| --- | --- |
| 0.1 | Merkki (valmistajan kauppanimi): |
| 0.2 | Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset: |
| 0.5 | Valmistajan nimi ja osoite |
| 0.7 | Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta EU-tyyppihyväksyntämerkinnän sijainti ja kiinnitystapa: |
| 0.8 | Kokoonpanotehtaan (kokoonpanotehtaiden) osoite (osoitteet): |
| 1. | Kuvaus ajoneuvosta, johon laite on tarkoitettu (jos laite on tarkoitettu asennettavaksi useampaan kuin yhteen ajoneuvotyyppiin, tässä kohdassa mainitut tiedot on annettava jokaisesta kyseessä olevasta tyypistä) |
| 1.1 | Merkki (valmistajan kauppanimi): |
| 1.2 | Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset: |
| 1.3 | Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon: |
| 1.4 | Ajoneuvoluokka: |
| 1.5 | Melutasoa koskeva EU-tyyppihyväksyntänumero: |
| 1.6 | Kaikki ajoneuvoa koskevan tyyppihyväksyntätodistuksen 1.1–1.4 kohdassa annetut tiedot (tämän asetuksen liitteen I lisäys 2): |
| 1. | Lisätiedot |
| 1.1 | Erillisen teknisen yksikön rakenne: |
| 1.2 | Moottoriajoneuvotyypin tai -tyyppien, johon tai joihin äänenvaimennin asennetaan, tavaramerkki tai kaupallinen merkki(1) |
| 1.3 | Ajoneuvotyyppi (-tyypit) ja tyyppihyväksyntänumero(t): |
| 1.4 | Moottori |
| 1.4.1 | Tyyppi (kipinäsytytys, dieselmoottori) |
| 1.4.2 | Työkierto: kaksitahti, nelitahti: |
| 1.4.3 | Sylinteritilavuus: |
| 1.4.4 | Moottorin suurin nimellisteho ... kW kierrosluvulla... min–1 |
| 1.5 | Välityssuhteiden määrä: |
| 1.6 | Käytetyt välitykset: |
| 1.7 | Vetoakselin välitys (välitykset): |
| 1.8 | Melutason arvot:
  liikkeessä oleva ajoneuvo: ... dB(A), tasainen nopeus ennen kiihdytystä ... km/h;
  paikallaan oleva ajoneuvo: ... dB(A), ... rpm |
| 1.9 | Vastapaineen arvo: |
| 1.10 | Mahdolliset käyttö- ja asennusrajoitukset: |
| 2. | Huomautukset: |
| 3. | Laitteen kuvaus |
| 3.1 | Varapakojärjestelmän kuvaus, jossa ilmoitetaan järjestelmän jokaisen osan sijainti ja annetaan asennusohjeet; |
| 3.2 | Yksityiskohtaiset piirustukset jokaisesta osasta, jotta ne voidaan helposti paikallistaa ja tunnistaa, sekä tiedot käytetyistä materiaaleista. Näissä piirustuksissa on ilmoitettava pakollisen EU-tyyppihyväksyntämerkinnän kiinnittämiselle varattu paikka. |

0.

Yleistä

0.1

Merkki (valmistajan kauppanimi):

0.2

Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset:

0.5

Valmistajan nimi ja osoite

0.7

Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta EU-tyyppihyväksyntämerkinnän sijainti ja kiinnitystapa:

0.8

Kokoonpanotehtaan (kokoonpanotehtaiden) osoite (osoitteet):

1.

Kuvaus ajoneuvosta, johon laite on tarkoitettu (jos laite on tarkoitettu asennettavaksi useampaan kuin yhteen ajoneuvotyyppiin, tässä kohdassa mainitut tiedot on annettava jokaisesta kyseessä olevasta tyypistä)

1.1

Merkki (valmistajan kauppanimi):

1.2

Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset:

1.3

Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon:

1.4

Ajoneuvoluokka:

1.5

Melutasoa koskeva EU-tyyppihyväksyntänumero:

1.6

Kaikki ajoneuvoa koskevan tyyppihyväksyntätodistuksen 1.1–1.4 kohdassa annetut tiedot (tämän asetuksen liitteen I lisäys 2):

1.

Lisätiedot

1.1

Erillisen teknisen yksikön rakenne:

1.2

Moottoriajoneuvotyypin tai -tyyppien, johon tai joihin äänenvaimennin asennetaan, tavaramerkki tai kaupallinen merkki(1)

1.3

Ajoneuvotyyppi (-tyypit) ja tyyppihyväksyntänumero(t):

1.4

Moottori

1.4.1

Tyyppi (kipinäsytytys, dieselmoottori)

1.4.2

Työkierto: kaksitahti, nelitahti:

1.4.3

Sylinteritilavuus:

1.4.4

Moottorin suurin nimellisteho ... kW kierrosluvulla... min–1

1.5

Välityssuhteiden määrä:

1.6

Käytetyt välitykset:

1.7

Vetoakselin välitys (välitykset):

1.8

Melutason arvot:

liikkeessä oleva ajoneuvo: ... dB(A), tasainen nopeus ennen kiihdytystä ... km/h;

paikallaan oleva ajoneuvo: ... dB(A), ... rpm

1.9

Vastapaineen arvo:

1.10

Mahdolliset käyttö- ja asennusrajoitukset:

2.

Huomautukset:

3.

Laitteen kuvaus

3.1

Varapakojärjestelmän kuvaus, jossa ilmoitetaan järjestelmän jokaisen osan sijainti ja annetaan asennusohjeet;

3.2

Yksityiskohtaiset piirustukset jokaisesta osasta, jotta ne voidaan helposti paikallistaa ja tunnistaa, sekä tiedot käytetyistä materiaaleista. Näissä piirustuksissa on ilmoitettava pakollisen EU-tyyppihyväksyntämerkinnän kiinnittämiselle varattu paikka.

Päiväys, tiedosto

Lisäys 2

MALLI

EU-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS

(Enimmäiskoko: A 4 (210 × 297 mm))

Viranomaisen leima

| Ilmoitus ajoneuvotyypin/osan/erillisen teknisen yksikön






  — | tyyppihyväksynnästä (1) |
| --- | --- |

Ilmoitus ajoneuvotyypin/osan/erillisen teknisen yksikön

—

tyyppihyväksynnästä (1)

| — | tyyppihyväksynnän laajentamisesta (1) |
| --- | --- |

—

tyyppihyväksynnän laajentamisesta (1)

| — | tyyppihyväksynnän epäämisestä (1) |
| --- | --- |

—

tyyppihyväksynnän epäämisestä (1)

| — | tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1) |
| --- | --- |

—

tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1)

asetuksen N:o... mukaisesti (1)

Tyyppihyväksyntänumero

Laajennuksen syy:

I JAKSO

0.1

Merkki (valmistajan kauppanimi):

0.2

Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset:

0.3

Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon/osaan/erilliseen tekniseen yksikköön (1)
   (2):

0.3.1

Kyseisen merkinnän sijainti:

0.4

Ajoneuvoluokka (3):

0.5

Valmistajan nimi ja osoite:

0.7

Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta EU-tyyppihyväksyntämerkinnän sijainti ja kiinnitystapa:

0.8

Kokoonpanotehtaan (kokoonpanotehtaiden) osoite (osoitteet):

II JAKSO

1.

Lisätiedot (tarvittaessa): Katso lisäys

2.

Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos:

3.

Testausselosteen päivämäärä:

4.

Testausselosteen numero:

5.

Huomautukset (mahdolliset): Katso lisäys

6.

Paikka:

7.

Päiväys:

8.

Allekirjoitus:

9.

Luettelo hyväksyntäviranomaiselle luovutetusta aineistosta, joka on saatavilla pyynnöstä, on liitteenä.

---

(1)  Tarpeeton yliviivataan.

(2)  Jos tunniste sisältää tämän ilmoituslomakkeen/tyyppihyväksyntätodistuksen tarkoittaman ajoneuvon/osan/erillisen teknisen yksikön kuvauksen kannalta tarpeettomia merkkejä, ne on korvattava asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??).

(3)  Sellaisena kuin ne on määritelty direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan A osan A kohdassa.

Lisäys 3

EU-tyyppihyväksyntämerkin malli

Image

Edellä olevalla EU-tyyppihyväksyntämerkillä varustettu pakojärjestelmä tai sen osa on laite, joka on hyväksytty Espanjassa (e 9) asetuksen N:o... mukaisesti perushyväksyntänumerolla 0148.

Käytetyt numerot ovat vain suuntaa-antavia.

Lisäys 4

Testauslaitteet

Image

| 1. | Imulaippa tai -holkki testattavan äänenvaimennusjärjestelmän takaosaan liittämistä varten. |
| --- | --- |
| 2. | Säätöventtiili (käsikäyttöinen). |
| 3. | Paineentasaussäiliö, jonka vetoisuus on 35–40 litraa. |
| 4. | Painekytkin 5–250 kPa pikatoimintaventtiilin avaamista varten. |
| 5. | Viivekytkin pikatoimintaventtiilin sulkemista varten. |
| 6. | Impulssilaskuri. |
| 7. | Pikatoimintaventtiili: esim. pakokaasujarrujärjestelmän venttiili, jonka halkaisija on 60 mm, joka on varustettu pneumaattisella toimilaitteella ja joka 400 kPa:n paineella tuottaa 120 N:n voiman. Toimintaviive sekä avautuessa että sulkeutuessa saa olla enintään 0,5  sekuntia. |
| 8. | Pakokaasujen poisto |
| 9. | Taipuisa letku |
| 10. | Painemittari |

1.

Imulaippa tai -holkki testattavan äänenvaimennusjärjestelmän takaosaan liittämistä varten.

2.

Säätöventtiili (käsikäyttöinen).

3.

Paineentasaussäiliö, jonka vetoisuus on 35–40 litraa.

4.

Painekytkin 5–250 kPa pikatoimintaventtiilin avaamista varten.

5.

Viivekytkin pikatoimintaventtiilin sulkemista varten.

6.

Impulssilaskuri.

7.

Pikatoimintaventtiili: esim. pakokaasujarrujärjestelmän venttiili, jonka halkaisija on 60 mm, joka on varustettu pneumaattisella toimilaitteella ja joka 400 kPa:n paineella tuottaa 120 N:n voiman. Toimintaviive sekä avautuessa että sulkeutuessa saa olla enintään 0,5  sekuntia.

8.

Pakokaasujen poisto

9.

Taipuisa letku

10.

Painemittari

Lisäys 5

Mittauspisteet – vastapaine

Esimerkkejä mahdollisista mittauspisteistä painehäviötestejä varten. Tarkka mittauspiste on ilmoitettava testausselosteessa. Sen täytyy olla alueella, jossa kaasun virtaus on säännöllistä.

1.   Kuva 1

Yksi putki

Image

2.   Kuva 2

Osittain kaksi putkea1

Image

| 1 | Jos ei mahdollista, ks. kuva 3. |
| --- | --- |

1

Jos ei mahdollista, ks. kuva 3.

3.   Kuva 3

Kaksi putkea

Image

| 2 | Kaksi mittauspistettä, yksi lukema. |
| --- | --- |

2

Kaksi mittauspistettä, yksi lukema.

LIITE XI

Erillisiksi teknisiksi yksiköiksi katsottavien pakojärjestelmien tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkistaminen

| 1. | Yleistä |
| --- | --- |
| | Nämä vaatimukset ovat yhdenmukaiset tämän asetuksen liitteessä I olevan 1 kohdan mukaisten tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkistamiseksi suoritettavien testien kanssa. |
| 2. | Testaaminen ja menetelmät |
| | Testausmenetelmien, testauslaitteiden ja tulosten tulkinnan on oltava liitteessä X olevassa 5 kohdassa esitettyjen mukaisia. Testattavalle pakojärjestelmälle tai sen osalle on tehtävä liitteessä X olevissa 5.2, 5.3 ja 5.4 kohdassa kuvatut testit. |
| 3. | Näytteenotto ja tulosten arviointi |
| 3.1 | Äänenvaimennusjärjestelmä tai sen osa on valittava ja sille on tehtävä 2 kohdassa tarkoitetut testit. Jos testitulokset täyttävät liitteessä X olevan 8.1 kohdan tuotannon vaatimustenmukaisuusvaatimukset, äänenvaimennusjärjestelmän tai sen osan tyypin katsotaan täyttävän COP-määräykset. |
| 3.2 | Jos jokin testituloksista ei täytä liitteessä X olevassa 8.1 kohdassa tarkoitettuja tuotannon vaatimustenmukaisuusvaatimuksia, kaksi muuta samaa tyyppiä olevaa äänenvaimennusjärjestelmää tai sen osaa on testattava 2 kohdan mukaisesti. |
| 3.3 | Jos toisen ja kolmannen äänenvaimennusjärjestelmän tai osan testitulokset täyttävät liitteessä X olevassa 8.1 kohdassa tarkoitetut tuotannon vaatimustenmukaisuusvaatimukset, äänenvaimennusjärjestelmän tai osan tyypin katsotaan täyttävän tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset. |
| 3.4 | Jos jokin toisen tai kolmannen äänenvaimennusjärjestelmän tai osan testituloksista ei täytä liitteessä X olevassa 8.1 kohdassa tarkoitettuja tuotannon vaatimustenmukaisuusvaatimuksia, äänenvaimennusjärjestelmän tai osan ei voida katsoa täyttävän tämän asetuksen vaatimuksia ja valmistajan on toteutettava tarvittavat toimenpiteet vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi. |

1.

Yleistä

Nämä vaatimukset ovat yhdenmukaiset tämän asetuksen liitteessä I olevan 1 kohdan mukaisten tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkistamiseksi suoritettavien testien kanssa.

2.

Testaaminen ja menetelmät

Testausmenetelmien, testauslaitteiden ja tulosten tulkinnan on oltava liitteessä X olevassa 5 kohdassa esitettyjen mukaisia. Testattavalle pakojärjestelmälle tai sen osalle on tehtävä liitteessä X olevissa 5.2, 5.3 ja 5.4 kohdassa kuvatut testit.

3.

Näytteenotto ja tulosten arviointi

3.1

Äänenvaimennusjärjestelmä tai sen osa on valittava ja sille on tehtävä 2 kohdassa tarkoitetut testit. Jos testitulokset täyttävät liitteessä X olevan 8.1 kohdan tuotannon vaatimustenmukaisuusvaatimukset, äänenvaimennusjärjestelmän tai sen osan tyypin katsotaan täyttävän COP-määräykset.

3.2

Jos jokin testituloksista ei täytä liitteessä X olevassa 8.1 kohdassa tarkoitettuja tuotannon vaatimustenmukaisuusvaatimuksia, kaksi muuta samaa tyyppiä olevaa äänenvaimennusjärjestelmää tai sen osaa on testattava 2 kohdan mukaisesti.

3.3

Jos toisen ja kolmannen äänenvaimennusjärjestelmän tai osan testitulokset täyttävät liitteessä X olevassa 8.1 kohdassa tarkoitetut tuotannon vaatimustenmukaisuusvaatimukset, äänenvaimennusjärjestelmän tai osan tyypin katsotaan täyttävän tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset.

3.4

Jos jokin toisen tai kolmannen äänenvaimennusjärjestelmän tai osan testituloksista ei täytä liitteessä X olevassa 8.1 kohdassa tarkoitettuja tuotannon vaatimustenmukaisuusvaatimuksia, äänenvaimennusjärjestelmän tai osan ei voida katsoa täyttävän tämän asetuksen vaatimuksia ja valmistajan on toteutettava tarvittavat toimenpiteet vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi.

LIITE XII

Vastaavuustaulukko

(15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu)

| Direktiivi 70/157/ETY | Tämä asetus |
| --- | --- |
| — | 1 artikla |
| — | 2 artikla |
| — | 3 artikla |
| 2 artikla | 4 artiklan 1 kohta |
| 2 a artikla | 4 artiklan 2 ja 3 kohta |
| — | 5 artikla |
| — | 6 artikla |
| — | 7 artikla |
| — | 8 artikla |
| — | 9 artikla |
| — | 10, 11, 12 ja 13 artikla |
| — | 14 artikla |
| — | 15 artikla |
| | 16 artikla |
| Liitteessä I oleva 1 kohta | Liitteessä I oleva 1 kohta |
| Liitteessä I oleva 3 kohta | Liitteessä I oleva 2 kohta |
| Liitteessä I oleva 4 kohta | Liitteessä I oleva 3 kohta |
| Liitteessä I oleva 5 kohta | Liitteessä I oleva 4 kohta |
| Liitteessä I oleva 6 kohta | Liitteessä I oleva 5 kohta |
| Liite I, lisäys 1 | Liite I, lisäys 1 |
| Liite I, lisäys 2 (ilman lisäystä) | Liite I, lisäys 2 |
| — | Liite I, lisäys 3 |
| — | Liite II |
| Liitteessä I oleva 2 kohta | Liite III |
| — | Liite IV |
| — | Liite V |
| — | Liite VI |
| — | Liite VII |
| — | Liite VIII |
| | Liite IX |
| Liitteessä II olevat 1, 2, 3 ja 4 kohta | Liitteessä X olevat 1, 2, 3 ja 4 kohta |
| — | Liitteessä X olevat 5 ja 6 kohta |
| Liitteessä II olevat 5 ja 6 kohta | Liitteessä X olevat 7 ja 8 kohta |
| Liite II, lisäys 1 | Liite X, lisäys 1 (+ lisätiedot) |
| Liite II, lisäys 2 (ilman lisäystä) | Liite X, lisäys 2 |
| Liite II, lisäys 3 | Liite X, lisäys 3 |
| — | Liite X, lisäykset 4 ja 5 |
| | Liite XI |
| — | Liite XII |
| Liitteessä III oleva 1 kohta | — |
| Liitteessä III oleva 2 kohta | — |

Direktiivi 70/157/ETY

Tämä asetus

—

1 artikla

—

2 artikla

—

3 artikla

2 artikla

4 artiklan 1 kohta

2 a artikla

4 artiklan 2 ja 3 kohta

—

5 artikla

—

6 artikla

—

7 artikla

—

8 artikla

—

9 artikla

—

10, 11, 12 ja 13 artikla

—

14 artikla

—

15 artikla

16 artikla

Liitteessä I oleva 1 kohta

Liitteessä I oleva 1 kohta

Liitteessä I oleva 3 kohta

Liitteessä I oleva 2 kohta

Liitteessä I oleva 4 kohta

Liitteessä I oleva 3 kohta

Liitteessä I oleva 5 kohta

Liitteessä I oleva 4 kohta

Liitteessä I oleva 6 kohta

Liitteessä I oleva 5 kohta

Liite I, lisäys 1

Liite I, lisäys 1

Liite I, lisäys 2 (ilman lisäystä)

Liite I, lisäys 2

—

Liite I, lisäys 3

—

Liite II

Liitteessä I oleva 2 kohta

Liite III

—

Liite IV

—

Liite V

—

Liite VI

—

Liite VII

—

Liite VIII

Liite IX

Liitteessä II olevat 1, 2, 3 ja 4 kohta

Liitteessä X olevat 1, 2, 3 ja 4 kohta

—

Liitteessä X olevat 5 ja 6 kohta

Liitteessä II olevat 5 ja 6 kohta

Liitteessä X olevat 7 ja 8 kohta

Liite II, lisäys 1

Liite X, lisäys 1 (+ lisätiedot)

Liite II, lisäys 2 (ilman lisäystä)

Liite X, lisäys 2

Liite II, lisäys 3

Liite X, lisäys 3

—

Liite X, lisäykset 4 ja 5

Liite XI

—

Liite XII

Liitteessä III oleva 1 kohta

—

Liitteessä III oleva 2 kohta

—

---

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/265 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/265

---

P7_TA(2013)0042

Euroopan pakolaisrahasto, Euroopan paluurahasto ja kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten perustettu eurooppalainen rahasto ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi päätöksen N:o 573/2007/EY, päätöksen N:o 575/2007/EY ja neuvoston päätöksen 2007/435/EY muuttamisesta Euroopan pakolaisrahaston, Euroopan paluurahaston ja kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten perustetun eurooppalaisen rahaston yhteisrahoitusosuuden korottamiseksi tiettyjen varainhoitoa koskevien säännösten osalta, joita sovelletaan rahoitusvakautensa kanssa vakavissa vaikeuksissa oleviin tai tällaisten vaikeuksien uhan alaisiin jäsenvaltioihin (COM(2012)0526 – C7-0302/2012 – 2012/0252(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 024/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0526), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0526),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 78 artiklan 2 kohdan ja 79 artiklan 2 ja 4 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0302/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 78 artiklan 2 kohdan ja 79 artiklan 2 ja 4 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0302/2012),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 19. joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 19. joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0004/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0004/2013),

| 1. | vahvistaa ensimmäisen käsittelyn kantanaan komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa ensimmäisen käsittelyn kantanaan komission ehdotuksen;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

P7_TC1-COD(2012)0252

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2013/EU antamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten N:o 573/2007/EY ja N:o 575/2007/EY sekä neuvoston päätöksen 2007/435/EY muuttamisesta Euroopan pakolaisrahaston, Euroopan paluurahaston ja kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten perustetun eurooppalaisen rahaston yhteisrahoitusosuuden korottamiseksi tiettyjen varainhoitoa koskevien säännösten osalta, joita sovelletaan rahoitusvakautensa kanssa vakavissa vaikeuksissa oleviin tai tällaisten vaikeuksien uhan alaisiin jäsenvaltioihin

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä N:o 258/2013/EU.)

---

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/266 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/266

---

P7_TA(2013)0043

Ulkorajarahasto ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi päätöksen N:o 574/2007/EY muuttamisesta ulkorajarahaston yhteisrahoitusosuuden korottamiseksi tiettyjen rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden osalta (COM(2012)0527 – C7-0301/2012 – 2012/0253(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 024/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0527), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0527),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 77 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0301/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 77 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0301/2012),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 19. joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 19. joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0433/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0433/2012),

| 1. | vahvistaa ensimmäisen käsittelyn kantanaan komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa ensimmäisen käsittelyn kantanaan komission ehdotuksen;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

P7_TC1-COD(2012)0253

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2013/EU antamiseksi päätöksen N:o 574/2007/EY muuttamisesta ulkorajarahaston yhteisrahoitusosuuden korottamiseksi tiettyjen rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden osalta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä N:o 259/2013/EU.)

---

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/267 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/267

---

P7_TA(2013)0044

Kalavarojen säilyttäminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. helmikuuta 2013 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1288/2009 kumoamisesta (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 024/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0298), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0298),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0156/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0156/2012),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. syyskuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. syyskuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 7. marraskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 7. marraskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A7-0342/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A7-0342/2012),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (2); |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (2);

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan parlamentin lausuman; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan parlamentin lausuman;

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 351, 15.11.2012, s. 83.

(2)  Tämä kanta korvaa 22. marraskuuta 2012 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0448).

---

P7_TC1-COD(2012)0158

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. helmikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2013 antamiseksi kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta sekä erityisedellytyksistä, joilla silliä ja silakkaa voidaan purkaa aluksesta muihin teollisiin tarkoituksiin kuin suoraan ihmisravinnoksi, annetun asetuksen (EY) N:o 1434/98 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 227/2013.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Euroopan parlamentin lausuma täytäntöönpanosäädöksistä

Euroopan parlamentti toteaa, että tämän asetuksen täytäntöönpanosäädöksiä koskevat säännökset ovat tulosta vaativasta kompromissista. Siksi Euroopan parlamentti on hyväksynyt mahdollisuuden antaa tietyissä erityistapauksissa asetukseen (EY) N:o 850/98 liittyviä täytäntöönpanosäädöksiä, jotta sopimukseen päästäisiin ensimmäisessä käsittelyssä, ennen kuin asetuksen (EY) N:o 850/98 voimassaolo päättyy vuoden 2012 lopussa. Se kuitenkin korostaa, että näitä säännöksiä ei tule pitää ennakkotapauksena tai käyttää sellaisena annettaessa asetuksia tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen ja erityisesti hyväksyttäessä komission ehdotus asetukseksi kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta.

---

Torstai 7. helmikuuta 2013

| 22.1.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 24/269 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 24/269

---

P7_TA(2013)0051

Yhteinen arvonlisäverojärjestelmä ja arvonlisäveropetosten vastainen nopean reagoinnin mekanismi *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. helmikuuta 2013 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta arvonlisäveropetosten vastaisen nopean reagoinnin mekanismin osalta (COM(2012)0428 – C7-0260/2012 – 2012/0205(CNS))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen)

(2016/C 024/27)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2012)0428), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2012)0428),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0260/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0260/2012),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0014/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0014/2013),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

Tarkistus 1

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan - 1 kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1) | Veropetosten ja veronkierron torjunnan tehostaminen on keskeinen tekijä koko Euroopan unionin julkisen talouden vakauden ja vahvuuden palauttamisessa ja säilyttämisessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(-1)

Veropetosten ja veronkierron torjunnan tehostaminen on keskeinen tekijä koko Euroopan unionin julkisen talouden vakauden ja vahvuuden palauttamisessa ja säilyttämisessä.

Tarkistus 2

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Arvonlisäveroon liittyvät veropetokset
  aiheuttavat merkittäviä tappioita talousarvioille
  ja vaikuttavat kilpailuolosuhteisiin ja näin myös sisämarkkinoiden toimintaan. Viime aikoina on ilmennyt eräitä äkillisiä erittäin laaja-alaisia veropetostyyppejä, jotka perustuvat etenkin nopeaa ja laaja-alaista laitonta kauppaa helpottavien sähköisten välineiden käyttöön. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Arvonlisäveroon liittyvät veropetokset
  aiheuttavat merkittäviä tappioita talousarvioille
  ja vaikuttavat kilpailuolosuhteisiin ja näin myös sisämarkkinoiden toimintaan. Viime aikoina on ilmennyt eräitä äkillisiä erittäin laaja-alaisia veropetostyyppejä, jotka perustuvat etenkin nopeaa ja laaja-alaista laitonta kauppaa helpottavien sähköisten välineiden käyttöön.

| (1) | Arvonlisäveroon liittyvät veropetokset
  johtavat merkittäviin julkistalouden tappioihin
  ja vaikuttavat
  kielteisesti
  kilpailuolosuhteisiin ja näin myös sisämarkkinoiden
  asianmukaiseen ja tehokkaaseen
  toimintaan.
  Tällaisia tappioita olisi pyrittävä hillitsemään erityisesti näinä taloudellisesti kireinä aikoina.
  Viime aikoina on ilmennyt eräitä äkillisiä erittäin laaja-alaisia veropetostyyppejä, jotka perustuvat etenkin nopeaa ja laaja-alaista laitonta kauppaa helpottavien sähköisten välineiden käyttöön
  ja ulottuvat usein tietyn jäsenvaltion rajojen ulkopuolelle
  . |
| --- | --- |

(1)

Arvonlisäveroon liittyvät veropetokset
  johtavat merkittäviin julkistalouden tappioihin
  ja vaikuttavat
  kielteisesti
  kilpailuolosuhteisiin ja näin myös sisämarkkinoiden
  asianmukaiseen ja tehokkaaseen
  toimintaan.
  Tällaisia tappioita olisi pyrittävä hillitsemään erityisesti näinä taloudellisesti kireinä aikoina.
  Viime aikoina on ilmennyt eräitä äkillisiä erittäin laaja-alaisia veropetostyyppejä, jotka perustuvat etenkin nopeaa ja laaja-alaista laitonta kauppaa helpottavien sähköisten välineiden käyttöön
  ja ulottuvat usein tietyn jäsenvaltion rajojen ulkopuolelle
  .

Tarkistus 3

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY mukaan jäsenvaltiot voivat hakea poikkeusta direktiivin säännöksistä estääkseen tietyntyppiset veropetokset ja veronkierron. Tällaisen poikkeuksen hyväksymiseksi tarvitaan komission ehdotus, jonka neuvosto hyväksyy. Viimeaikaiset kokemukset ovat osoittaneet, että poikkeusten myöntämismenettely ei aina ole riittävän joustava sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden pyyntöihin voidaan vastata nopealla ja tarkoituksenmukaisella tavalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY mukaan jäsenvaltiot voivat hakea poikkeusta direktiivin säännöksistä estääkseen tietyntyppiset veropetokset ja veronkierron. Tällaisen poikkeuksen hyväksymiseksi tarvitaan komission ehdotus, jonka neuvosto hyväksyy. Viimeaikaiset kokemukset ovat osoittaneet, että poikkeusten myöntämismenettely ei aina ole riittävän joustava sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden pyyntöihin voidaan vastata nopealla ja tarkoituksenmukaisella tavalla.

| (2) | Yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY mukaan jäsenvaltiot voivat hakea poikkeusta direktiivin säännöksistä estääkseen tietyntyppiset veropetokset ja veronkierron. Tällaisen poikkeuksen hyväksymiseksi tarvitaan komission ehdotus, jonka neuvosto hyväksyy. Viimeaikaiset kokemukset ovat osoittaneet, että poikkeusten myöntämismenettely ei aina ole riittävän
  nopea tai
  joustava sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden pyyntöihin voidaan vastata nopealla ja tarkoituksenmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

(2)

Yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY mukaan jäsenvaltiot voivat hakea poikkeusta direktiivin säännöksistä estääkseen tietyntyppiset veropetokset ja veronkierron. Tällaisen poikkeuksen hyväksymiseksi tarvitaan komission ehdotus, jonka neuvosto hyväksyy. Viimeaikaiset kokemukset ovat osoittaneet, että poikkeusten myöntämismenettely ei aina ole riittävän
  nopea tai
  joustava sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden pyyntöihin voidaan vastata nopealla ja tarkoituksenmukaisella tavalla.

Tarkistus 4

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Arvonlisäverovelvollisuuden asettaminen vastaanottajalle (
  käännetty verovelvollisuus
  ) on tehokas toimenpide, jolla voidaan välittömästi lopettaa parhaiten tunnetut veronkierron muodot tietyillä aloilla.
  Tilanteet voivat
  kuitenkin
  muuttua
  ajan myötä,
  ja sen vuoksi
  saattaa olla tarpeen hyväksyä myös muita toimenpiteitä. Tämän vuoksi
  neuvoston
  olisi
  komission ehdotuksesta
  tarvittaessa
  määritettävä
  myös muita toimenpiteitä nopean reagoinnin mekanismin soveltamisalaan kuuluviksi. Ne toimenpidetyypit, joita varten lupa voidaan antaa, olisi määritettävä, jotta komissio voisi hyväksyä poikkeukset mahdollisimman nopeasti. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Arvonlisäverovelvollisuuden asettaminen vastaanottajalle (
  käännetty verovelvollisuus
  ) on tehokas toimenpide, jolla voidaan välittömästi lopettaa parhaiten tunnetut veronkierron muodot tietyillä aloilla.
  Tilanteet voivat
  kuitenkin
  muuttua
  ajan myötä,
  ja sen vuoksi
  saattaa olla tarpeen hyväksyä myös muita toimenpiteitä. Tämän vuoksi
  neuvoston
  olisi
  komission ehdotuksesta
  tarvittaessa
  määritettävä
  myös muita toimenpiteitä nopean reagoinnin mekanismin soveltamisalaan kuuluviksi. Ne toimenpidetyypit, joita varten lupa voidaan antaa, olisi määritettävä, jotta komissio voisi hyväksyä poikkeukset mahdollisimman nopeasti.

| (7) | Arvonlisäverovelvollisuuden asettaminen vastaanottajalle (
  ”käännetyn verovelvollisuuden järjestelmä”
  ) on tehokas toimenpide, jolla voidaan välittömästi lopettaa parhaiten tunnetut veronkierron muodot tietyillä aloilla
  (”karusellipetos”)
  .
  Arvonlisäverojärjestelmissä on
  kuitenkin
  puutteita, ja riippuen siitä, millaiseksi tilanne voi
  ajan myötä
  muuttua
  , saattaa olla tarpeen hyväksyä myös muita toimenpiteitä. Tämän vuoksi
  komission
  olisi tarvittaessa
  ehdotettava
  myös muita toimenpiteitä nopean reagoinnin mekanismin soveltamisalaan kuuluviksi.
  Neuvoston olisi hyväksyttävä kyseiset toimenpiteet yksimielisesti Euroopan parlamenttia kuultuaan.
  Ne toimenpidetyypit, joita varten lupa voidaan antaa, olisi määritettävä
  perusteellisesti ja avoimesti
  , jotta komissio voisi hyväksyä poikkeukset mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

(7)

Arvonlisäverovelvollisuuden asettaminen vastaanottajalle (
  ”käännetyn verovelvollisuuden järjestelmä”
  ) on tehokas toimenpide, jolla voidaan välittömästi lopettaa parhaiten tunnetut veronkierron muodot tietyillä aloilla
  (”karusellipetos”)
  .
  Arvonlisäverojärjestelmissä on
  kuitenkin
  puutteita, ja riippuen siitä, millaiseksi tilanne voi
  ajan myötä
  muuttua
  , saattaa olla tarpeen hyväksyä myös muita toimenpiteitä. Tämän vuoksi
  komission
  olisi tarvittaessa
  ehdotettava
  myös muita toimenpiteitä nopean reagoinnin mekanismin soveltamisalaan kuuluviksi.
  Neuvoston olisi hyväksyttävä kyseiset toimenpiteet yksimielisesti Euroopan parlamenttia kuultuaan.
  Ne toimenpidetyypit, joita varten lupa voidaan antaa, olisi määritettävä
  perusteellisesti ja avoimesti
  , jotta komissio voisi hyväksyä poikkeukset mahdollisimman nopeasti.

Tarkistus 5

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 9 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 a) | Jotta nopean reagoinnin mekanismia voidaan jatkuvasti kehittää ja parantaa, komission olisi raportoitava säännöllisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle sen soveltamisesta ja tarkasteltava muun muassa muita mekanismin soveltamisalaan lisättäviä toimenpiteitä ja uusia tapoja lujittaa yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä mekanismin yleisissä puitteissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 a)

Jotta nopean reagoinnin mekanismia voidaan jatkuvasti kehittää ja parantaa, komission olisi raportoitava säännöllisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle sen soveltamisesta ja tarkasteltava muun muassa muita mekanismin soveltamisalaan lisättäviä toimenpiteitä ja uusia tapoja lujittaa yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä mekanismin yleisissä puitteissa.

Tarkistus 6

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 9 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 b) | Jotta nopean reagoinnin mekanismi toimisi tyydyttävällä tavalla, komission olisi aina kyettävä toimimaan nopeasti ja tarkasti näissä asioissa. Nopean reagoinnin mekanismin henkilö- ja muiden resurssien olisi tästä syystä oltava riittävät, ja olisi perustettava tehostettu sisäinen päätöksentekomenettely ja ylläpidettävä sitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 b)

Jotta nopean reagoinnin mekanismi toimisi tyydyttävällä tavalla, komission olisi aina kyettävä toimimaan nopeasti ja tarkasti näissä asioissa. Nopean reagoinnin mekanismin henkilö- ja muiden resurssien olisi tästä syystä oltava riittävät, ja olisi perustettava tehostettu sisäinen päätöksentekomenettely ja ylläpidettävä sitä.

Tarkistus 7

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 9 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 c) | Koska erityistoimenpiteiden soveltamisella yhdessä jäsenvaltiossa voisi olla vaikutuksia muiden jäsenvaltioiden arvonlisäverojärjestelmiin, komission olisi avoimuuden säilyttämiseksi tiedotettava kaikille jäsenvaltioille kaikista esitetyistä pyynnöistä ja niitä koskevista päätöksistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 c)

Koska erityistoimenpiteiden soveltamisella yhdessä jäsenvaltiossa voisi olla vaikutuksia muiden jäsenvaltioiden arvonlisäverojärjestelmiin, komission olisi avoimuuden säilyttämiseksi tiedotettava kaikille jäsenvaltioille kaikista esitetyistä pyynnöistä ja niitä koskevista päätöksistä.

Tarkistus 8

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 9 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 d) | Komission olisi nopean reagoinnin mekanismin tehostamista ja hienosäätöä koskevassa työssään kuultava laajasti yrityksiä, jotka toimivat aloilla, joilla erityisesti esiintyy petoksia, sekä muita asianosaisia. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 d)

Komission olisi nopean reagoinnin mekanismin tehostamista ja hienosäätöä koskevassa työssään kuultava laajasti yrityksiä, jotka toimivat aloilla, joilla erityisesti esiintyy petoksia, sekä muita asianosaisia.

Tarkistus 9

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa toimen tavoitetta, joka on puuttuminen arvonlisäveroon liittyviin äkillisesti ilmeneviin ja erittäin laaja-alaisiin petoksiin, joilla on hyvin usein myös kansainvälinen ulottuvuus, sillä ne eivät voi yksin puuttua sellaisiin, kaupan uusiin muotoihin liittyviin petosvyyhteihin, joissa on samanaikaisesti osallisina useita maita, ja koska kyseinen tavoite voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla varmistamalla, että näihin ilmiöihin voidaan puuttua nopeammin ja sen vuoksi myös tarkoituksenmukaisemmin ja tehokkaammin,
  unioni voi toteuttaa
  toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa toimen tavoitetta, joka on puuttuminen arvonlisäveroon liittyviin äkillisesti ilmeneviin ja erittäin laaja-alaisiin petoksiin, joilla on hyvin usein myös kansainvälinen ulottuvuus, sillä ne eivät voi yksin puuttua sellaisiin, kaupan uusiin muotoihin liittyviin petosvyyhteihin, joissa on samanaikaisesti osallisina useita maita, ja koska kyseinen tavoite voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla varmistamalla, että näihin ilmiöihin voidaan puuttua nopeammin ja sen vuoksi myös tarkoituksenmukaisemmin ja tehokkaammin,
  unioni voi toteuttaa
  toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (10) | Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa toimen tavoitetta, joka on puuttuminen arvonlisäveroon liittyviin äkillisesti ilmeneviin ja erittäin laaja-alaisiin petoksiin, joilla on hyvin usein myös kansainvälinen ulottuvuus, sillä ne eivät voi yksin puuttua sellaisiin, kaupan uusiin muotoihin liittyviin petosvyyhteihin, joissa on samanaikaisesti osallisina useita maita, ja koska kyseinen tavoite voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla varmistamalla, että näihin ilmiöihin voidaan puuttua nopeammin ja sen vuoksi myös tarkoituksenmukaisemmin ja tehokkaammin,
  unionin olisi toteutettava
  toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa toimen tavoitetta, joka on puuttuminen arvonlisäveroon liittyviin äkillisesti ilmeneviin ja erittäin laaja-alaisiin petoksiin, joilla on hyvin usein myös kansainvälinen ulottuvuus, sillä ne eivät voi yksin puuttua sellaisiin, kaupan uusiin muotoihin liittyviin petosvyyhteihin, joissa on samanaikaisesti osallisina useita maita, ja koska kyseinen tavoite voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla varmistamalla, että näihin ilmiöihin voidaan puuttua nopeammin ja sen vuoksi myös tarkoituksenmukaisemmin ja tehokkaammin,
  unionin olisi toteutettava
  toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

Tarkistus 10

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla

Direktiivi 2006/112/EY

1 a jakso – 395 a artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | tiettyihin tavaroiden luovutuksiin ja palvelujen suorituksiin liittyvän arvonlisäverovelvollisuuden asettaminen vastaanottajalle 193 artiklasta poiketen tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kyseistä toimenpidettä koskevan pyynnön seurauksena; |

Komission teksti

Tarkistus

a)

tiettyihin tavaroiden luovutuksiin ja palvelujen suorituksiin liittyvän arvonlisäverovelvollisuuden asettaminen vastaanottajalle 193 artiklasta poiketen tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kyseistä toimenpidettä koskevan pyynnön seurauksena;

| a) | tiettyihin tavaroiden luovutuksiin ja palvelujen suorituksiin liittyvän arvonlisäverovelvollisuuden asettaminen vastaanottajalle 193 artiklasta poiketen
  (”käännetyn verovelvollisuuden järjestelmä”)
  tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kyseistä toimenpidettä koskevan pyynnön seurauksena; |
| --- | --- |

a)

tiettyihin tavaroiden luovutuksiin ja palvelujen suorituksiin liittyvän arvonlisäverovelvollisuuden asettaminen vastaanottajalle 193 artiklasta poiketen
  (”käännetyn verovelvollisuuden järjestelmä”)
  tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kyseistä toimenpidettä koskevan pyynnön seurauksena;

Tarkistus 11

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla

Direktiivi 2006/112/EY

1 a jakso – 395 a artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | mikä tahansa muu toimenpide
  , jonka neuvosto on määrittänyt yksimielisesti komission ehdotuksesta
  . |

Komission teksti

Tarkistus

b)

mikä tahansa muu toimenpide
  , jonka neuvosto on määrittänyt yksimielisesti komission ehdotuksesta
  .

| b) | mikä tahansa muu
  komission ehdottama ja neuvoston yksimielisesti Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksymä
  toimenpide. |
| --- | --- |

b)

mikä tahansa muu
  komission ehdottama ja neuvoston yksimielisesti Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksymä
  toimenpide.

Tarkistus 12

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla

Direktiivi 2006/112/EY

1 a jakso – 395 a artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Edellä
  olevaa
  a alakohtaa sovellettaessa jäsenvaltiot valvovat asianmukaisesti
  erityistoimenpidettä
  niiden verovelvollisten osalta, jotka luovuttavat tavaroita tai suorittavat palveluja toimenpiteen soveltamisalalla. | Edellä
  olevia
  a
  ja b
  alakohtaa sovellettaessa jäsenvaltiot valvovat asianmukaisesti
  kaikkia käytettäviä erityistoimenpiteitä
  niiden verovelvollisten osalta, jotka luovuttavat tavaroita tai suorittavat palveluja toimenpiteen soveltamisalalla. |

Komission teksti

Tarkistus

Edellä
  olevaa
  a alakohtaa sovellettaessa jäsenvaltiot valvovat asianmukaisesti
  erityistoimenpidettä
  niiden verovelvollisten osalta, jotka luovuttavat tavaroita tai suorittavat palveluja toimenpiteen soveltamisalalla.

Edellä
  olevia
  a
  ja b
  alakohtaa sovellettaessa jäsenvaltiot valvovat asianmukaisesti
  kaikkia käytettäviä erityistoimenpiteitä
  niiden verovelvollisten osalta, jotka luovuttavat tavaroita tai suorittavat palveluja toimenpiteen soveltamisalalla.

Tarkistus 13

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla

Direktiivi 2006/112/EY

1 a jakso – 395 a artikla – 1 kohta – 4 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Tässä kohdassa säädetty menettely on saatava päätökseen kolmen kuukauden kuluessa. |

Komission teksti

Tarkistus

Tässä kohdassa säädetty menettely on saatava päätökseen kolmen kuukauden kuluessa.

Tarkistus 14

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla

Direktiivi 2006/112/EY

1 a jakso – 395 a artikla – 2 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltion, joka haluaa ottaa käyttöön 1 kohdassa säädetyn toimenpiteen, on lähetettävä komissiolle hakemus. Jäsenvaltion on toimitettava komissiolle tiedot kyseessä olevasta alasta, petoksen tyypistä ja ominaispiirteistä, sen äkillisestä ja erittäin laaja-alaisesta luonteesta ja sen seurauksena olevista merkittävistä ja lopullisista taloudellisista menetyksistä. Jos komissio katsoo, että sillä ei ole kaikkia tarvittavia tietoja, se ilmoittaa kyseiselle jäsenvaltiolle
  yhden kuukauden
  kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta, mitä lisätietoja tarvitaan. | 2.   Jäsenvaltion, joka haluaa ottaa käyttöön 1 kohdassa säädetyn toimenpiteen, on lähetettävä komissiolle hakemus. Jäsenvaltion on toimitettava komissiolle
  , Euroopan parlamentin asiasta vastaaville valiokunnille ja tilintarkastustuomioistuimelle
  tiedot kyseessä olevasta alasta, petoksen tyypistä ja ominaispiirteistä, sen äkillisestä ja erittäin laaja-alaisesta luonteesta ja sen seurauksena olevista merkittävistä ja lopullisista taloudellisista menetyksistä. Jos komissio katsoo, että sillä ei ole kaikkia tarvittavia tietoja, se ilmoittaa kyseiselle jäsenvaltiolle
  kahden viikon
  kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta, mitä lisätietoja tarvitaan.
  Komissio kuulee myös tarvittaessa ja mahdollisuuksien mukaan asiaan liittyvää elinkeinoelämän alaa. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Jäsenvaltion, joka haluaa ottaa käyttöön 1 kohdassa säädetyn toimenpiteen, on lähetettävä komissiolle hakemus. Jäsenvaltion on toimitettava komissiolle tiedot kyseessä olevasta alasta, petoksen tyypistä ja ominaispiirteistä, sen äkillisestä ja erittäin laaja-alaisesta luonteesta ja sen seurauksena olevista merkittävistä ja lopullisista taloudellisista menetyksistä. Jos komissio katsoo, että sillä ei ole kaikkia tarvittavia tietoja, se ilmoittaa kyseiselle jäsenvaltiolle
  yhden kuukauden
  kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta, mitä lisätietoja tarvitaan.

2.   Jäsenvaltion, joka haluaa ottaa käyttöön 1 kohdassa säädetyn toimenpiteen, on lähetettävä komissiolle hakemus. Jäsenvaltion on toimitettava komissiolle
  , Euroopan parlamentin asiasta vastaaville valiokunnille ja tilintarkastustuomioistuimelle
  tiedot kyseessä olevasta alasta, petoksen tyypistä ja ominaispiirteistä, sen äkillisestä ja erittäin laaja-alaisesta luonteesta ja sen seurauksena olevista merkittävistä ja lopullisista taloudellisista menetyksistä. Jos komissio katsoo, että sillä ei ole kaikkia tarvittavia tietoja, se ilmoittaa kyseiselle jäsenvaltiolle
  kahden viikon
  kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta, mitä lisätietoja tarvitaan.
  Komissio kuulee myös tarvittaessa ja mahdollisuuksien mukaan asiaan liittyvää elinkeinoelämän alaa.

Tarkistus 15

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla

Direktiivi 2006/112/EY

1 a jakso – 395 a artikla – 2 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kuukauden kuluessa siitä,
  kun komissiolla on kaikki tiedot, joiden se katsoo olevan tarpeen pyynnön arvioimiseksi, se joko hyväksyy erityistoimenpiteen, tai jos se vastustaa pyydettyä toimenpidettä, ilmoittaa tästä asianomaiselle jäsenvaltiolle. | Kun komissiolla on kaikki tiedot, joiden se katsoo olevan tarpeen pyynnön arvioimiseksi, se |
| | a) | antaa tästä tiedon pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle; |

Komission teksti

Tarkistus

Kuukauden kuluessa siitä,
  kun komissiolla on kaikki tiedot, joiden se katsoo olevan tarpeen pyynnön arvioimiseksi, se joko hyväksyy erityistoimenpiteen, tai jos se vastustaa pyydettyä toimenpidettä, ilmoittaa tästä asianomaiselle jäsenvaltiolle.

Kun komissiolla on kaikki tiedot, joiden se katsoo olevan tarpeen pyynnön arvioimiseksi, se

a)

antaa tästä tiedon pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle;

| b) | toimittaa pyynnön sen alkuperäisellä kielellä muille jäsenvaltioille; |
| --- | --- |

b)

toimittaa pyynnön sen alkuperäisellä kielellä muille jäsenvaltioille;

| c) | joko hyväksyy erityistoimenpiteen, tai jos se vastustaa sitä, ilmoittaa tästä asianomaiselle jäsenvaltiolle
  , muille jäsenvaltioille, Euroopan parlamentin asiasta vastaaville valiokunnille ja tilintarkastustuomioistuimelle kuukauden kuluessa ja esittää yksityiskohtaiset perustelut. |
| --- | --- |

c)

joko hyväksyy erityistoimenpiteen, tai jos se vastustaa sitä, ilmoittaa tästä asianomaiselle jäsenvaltiolle
  , muille jäsenvaltioille, Euroopan parlamentin asiasta vastaaville valiokunnille ja tilintarkastustuomioistuimelle kuukauden kuluessa ja esittää yksityiskohtaiset perustelut.

Tarkistus 16

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla

Direktiivi 2006/112/EY

1 a jakso – 395 c artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 395 c artikla |
| | Komissio toimittaa kolmen vuoden välein ja ensimmäisen kerran viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2014 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän jakson nojalla perustetun nopean reagoinnin mekanismin soveltamisesta. Kertomuksessa tarkastellaan muun muassa muita mekanismin soveltamisalaan lisättäviä toimenpiteitä ja uusia tapoja lujittaa yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä mekanismin yleisissä puitteissa. |

Komission teksti

Tarkistus

395 c artikla

Komissio toimittaa kolmen vuoden välein ja ensimmäisen kerran viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2014 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän jakson nojalla perustetun nopean reagoinnin mekanismin soveltamisesta. Kertomuksessa tarkastellaan muun muassa muita mekanismin soveltamisalaan lisättäviä toimenpiteitä ja uusia tapoja lujittaa yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä mekanismin yleisissä puitteissa.

Tarkistus 17

Ehdotus direktiiviksi

1 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a artikla |
| | Viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014 komissio esittää kertomuksen siitä, millä tavoin direktiivin 2006/112/EY 395 artiklassa säädettyä säännönmukaista poikkeusmenettelyä voitaisiin nopeuttaa. Kertomuksen tavoitteena on määrittää ne muutokset olemassa oleviin rakenteisiin ja rutiineihin, joiden avulla varmistettaisiin, että komissio saattaa menettelyn aina päätökseen viiden kuukauden kuluessa jäsenvaltion pyynnön vastaanottamisesta. Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

1 a artikla

Viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014 komissio esittää kertomuksen siitä, millä tavoin direktiivin 2006/112/EY 395 artiklassa säädettyä säännönmukaista poikkeusmenettelyä voitaisiin nopeuttaa. Kertomuksen tavoitteena on määrittää ne muutokset olemassa oleviin rakenteisiin ja rutiineihin, joiden avulla varmistettaisiin, että komissio saattaa menettelyn aina päätökseen viiden kuukauden kuluessa jäsenvaltion pyynnön vastaanottamisesta. Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia.

Tarkistus 18

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. | 2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä säännellyistä kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina
  Euroopan parlamentille ja
  komissiolle. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä säännellyistä kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina
  Euroopan parlamentille ja
  komissiolle.

Tarkistus 19

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. | Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.


  Se konsolidoidaan direktiivin 2006/112/EY kanssa viimeistään ... päivänä ...kuuta ...

   (*). |

Komission teksti

Tarkistus

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.


  Se konsolidoidaan direktiivin 2006/112/EY kanssa viimeistään ... päivänä ...kuuta ...

   (*).

---

(*)  
  Lisätään päivämäärä, joka on kolme kuukautta tämän direktiivin voimaantulosta.

---