# Az Európai Unió L 322/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 322 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. december 8. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 322

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. december 8.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU, Euratom) 2015/2264 rendelete (2015. december 3.) a 920/2005/EK rendelet által bevezetett, az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelettől és az Európai Atomenergia-közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelettől való ideiglenes eltérések meghosszabbításáról és fokozatos megszüntetéséről | 1 |
| | * | A Tanács (EU) 2015/2265 rendelete (2015. december 7.) az egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm uniós vámkontingensek 2016–2018 közötti időszakra való megnyitásáról és kezeléséről | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2266 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Asperges du Blayais [OFJ]) | 12 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2267 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Pampapato di Ferrara/Pampepato di Ferrara [OFJ]) | 13 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2268 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Drniški pršut [OFJ]) | 14 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2269 rendelete (2015. december 3.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a VIId övezetben folytatott, közönséges tőkehalra irányuló halászat tilalmáról | 15 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2270 rendelete (2015. december 3.) a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIh, VIIj és VIIk övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról | 17 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2271 rendelete (2015. december 3.) a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által az V övezet uniós és nemzetközi vizein folytatott, északi menyhalra irányuló halászat tilalmáról | 19 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2272 végrehajtási rendelete (2015. december 7.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 21 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/2273 végrehajtási rendelete (2015. december 7.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 42 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (KKBP) 2015/2274 határozata (2015. december 7.) az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselőjének kinevezéséről | 44 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2015/2275 határozata (2015. december 7.) az Afrika szarván a regionális tengeri kapacitásépítést célzó európai uniós misszióról (EUCAP Nesztór) szóló 2012/389/KKBP határozat módosításáról | 50 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2015/2276 határozata (2015. december 7.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Líbia) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról | 51 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2277 végrehajtási határozata (2015. december 2.) az ellenőrző rendszerek megvalósítását szolgáló nemzeti terveknek az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 109. cikkének (8) bekezdése értelmében történő, Bizottság általi jóváhagyásáról
  (az értesítés a C(2015) 8830. számú dokumentummal történt) | 53 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2278 végrehajtási határozata (2015. december 4.) a 2004/558/EK határozat I. és II. mellékletének a németországi Bréma, Hessen és Alsó-Szászország szövetségi tartományoknak a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisétől mentes státusa tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2015) 8462. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 55 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2279 végrehajtási határozata (2015. december 4.) a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2015) 8581. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 58 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2280 végrehajtási határozata (2015. december 7.) a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a DENSO hatékony generátornak a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiaként való jóváhagyásáról (
  1
  ) | 64 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/2281 végrehajtási határozata (2015. december 4.) a géntechnológiával módosított MON 87427 (MON-87427-7) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2015) 8587. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 67 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács (EU, Euratom) 2015/2264 rendelete (2015. december 3.) a 920/2005/EK rendelet által bevezetett, az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelettől és az Európai Atomenergia-közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelettől való ideiglenes eltérések meghosszabbításáról és fokozatos megszüntetéséről

1

*

A Tanács (EU) 2015/2265 rendelete (2015. december 7.) az egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm uniós vámkontingensek 2016–2018 közötti időszakra való megnyitásáról és kezeléséről

4

*

A Bizottság (EU) 2015/2266 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Asperges du Blayais [OFJ])

12

*

A Bizottság (EU) 2015/2267 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Pampapato di Ferrara/Pampepato di Ferrara [OFJ])

13

*

A Bizottság (EU) 2015/2268 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Drniški pršut [OFJ])

14

*

A Bizottság (EU) 2015/2269 rendelete (2015. december 3.) a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a VIId övezetben folytatott, közönséges tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

15

*

A Bizottság (EU) 2015/2270 rendelete (2015. december 3.) a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIh, VIIj és VIIk övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról

17

*

A Bizottság (EU) 2015/2271 rendelete (2015. december 3.) a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által az V övezet uniós és nemzetközi vizein folytatott, északi menyhalra irányuló halászat tilalmáról

19

*

A Bizottság (EU) 2015/2272 végrehajtási rendelete (2015. december 7.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

21

A Bizottság (EU) 2015/2273 végrehajtási rendelete (2015. december 7.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

42

HATÁROZATOK

*

A Tanács (KKBP) 2015/2274 határozata (2015. december 7.) az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselőjének kinevezéséről

44

*

A Tanács (KKBP) 2015/2275 határozata (2015. december 7.) az Afrika szarván a regionális tengeri kapacitásépítést célzó európai uniós misszióról (EUCAP Nesztór) szóló 2012/389/KKBP határozat módosításáról

50

*

A Tanács (KKBP) 2015/2276 határozata (2015. december 7.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Líbia) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról

51

*

A Bizottság (EU) 2015/2277 végrehajtási határozata (2015. december 2.) az ellenőrző rendszerek megvalósítását szolgáló nemzeti terveknek az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 109. cikkének (8) bekezdése értelmében történő, Bizottság általi jóváhagyásáról
  (az értesítés a C(2015) 8830. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2015) 8830. számú dokumentummal történt)

53

*

A Bizottság (EU) 2015/2278 végrehajtási határozata (2015. december 4.) a 2004/558/EK határozat I. és II. mellékletének a németországi Bréma, Hessen és Alsó-Szászország szövetségi tartományoknak a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisétől mentes státusa tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2015) 8462. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2015) 8462. számú dokumentummal történt)

1

55

*

A Bizottság (EU) 2015/2279 végrehajtási határozata (2015. december 4.) a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2015) 8581. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2015) 8581. számú dokumentummal történt)

1

58

*

A Bizottság (EU) 2015/2280 végrehajtási határozata (2015. december 7.) a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a DENSO hatékony generátornak a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiaként való jóváhagyásáról (
  1
  )

1

64

*

A Bizottság (EU) 2015/2281 végrehajtási határozata (2015. december 4.) a géntechnológiával módosított MON 87427 (MON-87427-7) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2015) 8587. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2015) 8587. számú dokumentummal történt)

1

67

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 8.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/1

---

A TANÁCS (EU, Euratom) 2015/2264 RENDELETE

(2015. december 3.)

a 920/2005/EK rendelet által bevezetett, az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelettől és az Európai Atomenergia-közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelettől való ideiglenes eltérések meghosszabbításáról és fokozatos megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 342. cikkére,

mivel:

| (1) | A 920/2005/EK tanácsi rendelet (1) értelmében az ír nyelv hivatalos nyelvvé és az uniós intézmények egyik munkanyelvévé vált. |
| --- | --- |

(1)

A 920/2005/EK tanácsi rendelet (1) értelmében az ír nyelv hivatalos nyelvvé és az uniós intézmények egyik munkanyelvévé vált.

| (2) | Az 1257/2010/EU tanácsi rendelet (2) ötéves időtartamra, azaz 2016. december 31-ig meghosszabbította a 920/2005/EK rendelet 2. cikkének első bekezdésében megállapított eltérést. |
| --- | --- |

(2)

Az 1257/2010/EU tanácsi rendelet (2) ötéves időtartamra, azaz 2016. december 31-ig meghosszabbította a 920/2005/EK rendelet 2. cikkének első bekezdésében megállapított eltérést.

| (3) | A 920/2005/EK rendelet gyakorlati okokból és átmeneti jelleggel úgy rendelkezik, hogy az uniós intézmények nem kötelesek minden jogi aktust – beleértve a Bíróság ítéleteit is – ír nyelven megszövegezni, vagy arra lefordítani, az Európai Parlament és a Tanács által közösen elfogadott rendeletek kivételével. A 920/2005/EK rendelet alkalmazásának kezdetét követő négy éven belül és utána öt évenként a Tanácsnak kell határoznia arról, hogy megszünteti-e az eltérést. |
| --- | --- |

(3)

A 920/2005/EK rendelet gyakorlati okokból és átmeneti jelleggel úgy rendelkezik, hogy az uniós intézmények nem kötelesek minden jogi aktust – beleértve a Bíróság ítéleteit is – ír nyelven megszövegezni, vagy arra lefordítani, az Európai Parlament és a Tanács által közösen elfogadott rendeletek kivételével. A 920/2005/EK rendelet alkalmazásának kezdetét követő négy éven belül és utána öt évenként a Tanácsnak kell határoznia arról, hogy megszünteti-e az eltérést.

| (4) | Bár szükséges, hogy a 920/2005/EK rendelet 2. cikkének első bekezdésében megállapított eltérés 2017. január 1-jétől további öt évvel meghosszabbodjon, az uniós intézményeknek továbbra is proaktívan törekedniük kell arra, hogy az Unió tevékenységéről minél több ír nyelvű információ álljon rendelkezésre. Az eltérés hatályát ezért fokozatosan szűkíteni kell olyan módon, hogy a szóban forgó öt éves időszak végére teljesen megszűnjön. |
| --- | --- |

(4)

Bár szükséges, hogy a 920/2005/EK rendelet 2. cikkének első bekezdésében megállapított eltérés 2017. január 1-jétől további öt évvel meghosszabbodjon, az uniós intézményeknek továbbra is proaktívan törekedniük kell arra, hogy az Unió tevékenységéről minél több ír nyelvű információ álljon rendelkezésre. Az eltérés hatályát ezért fokozatosan szűkíteni kell olyan módon, hogy a szóban forgó öt éves időszak végére teljesen megszűnjön.

| (5) | Az uniós jogalkotási eljárás késedelmeinek elkerülése érdekében az eltérés hatályának szűkítését szorosan figyelemmel kell kísérni, és a rendelkezésre álló fordítási kapacitás fényében felül kell vizsgálni. Az ír hatóságoknak és a Bizottságnak – a többi uniós intézménnyel együttműködve – rendszeres találkozókat kell tartaniuk annak érdekében, hogy figyelemmel kísérjék az uniós intézmények személyzeti felvételének alakulását, a külső szolgáltatók kapacitását, valamint a nyelvi erőforrásokkal és az uniós vívmányok rendelkezésre állásához kapcsolódó kérdésekkel kapcsolatos fokozott együttműködést, |
| --- | --- |

(5)

Az uniós jogalkotási eljárás késedelmeinek elkerülése érdekében az eltérés hatályának szűkítését szorosan figyelemmel kell kísérni, és a rendelkezésre álló fordítási kapacitás fényében felül kell vizsgálni. Az ír hatóságoknak és a Bizottságnak – a többi uniós intézménnyel együttműködve – rendszeres találkozókat kell tartaniuk annak érdekében, hogy figyelemmel kísérjék az uniós intézmények személyzeti felvételének alakulását, a külső szolgáltatók kapacitását, valamint a nyelvi erőforrásokkal és az uniós vívmányok rendelkezésre állásához kapcsolódó kérdésekkel kapcsolatos fokozott együttműködést,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 920/2005/EK rendelet 2. cikkének első bekezdésében megállapított eltérés a 2017. január 1-jétől kezdődő ötéves időszakra meghosszabbodik.

Ez a cikk az Európai Parlament és a Tanács által közösen elfogadott rendeletekre nem alkalmazandó. Nem alkalmazandó továbbá a mellékletben felsorolt jogiaktus-kategóriákra az egyes kategóriáknál megjelölt időponttól kezdve.

2. cikk

Az ír hatóságok és a Bizottság – a többi uniós intézménnyel együttműködve – rendszeres találkozókat tartanak annak érdekében, hogy figyelemmel kísérjék, hogy az uniós intézmények elegendő számú ír nyelvű személyzetet alkalmaznak-e a mellékletben foglalt eltérés fokozatos, sikeres csökkentéséhez, továbbá hogy figyelemmel kísérjék a külső szolgáltatók kapacitását és igénybevételét az uniós intézmények ír nyelvi igényeinek kielégítésére.

A Bizottság legkésőbb 2019 októberéig jelentést nyújt be a Tanácsnak arról, hogy az uniós intézmények milyen mértékben jutottak előbbre a mellékletben foglalt eltérés fokozatos csökkentésének végrehajtása terén.

A Tanács e végrehajtási jelentés vizsgálata alapján, a Szerződés 342. cikkének megfelelően határozhat a mellékletben megjelölt időpontok felülvizsgálatáról.

3. cikk

A Bizottság lekésőbb 2021 júniusáig jelentést nyújt be a Tanácsnak arról, hogy az uniós intézmények a többi hivatalos nyelvhez viszonyítva elegendő kapacitás áll-e rendelkezésre ahhoz, hogy 2022. január 1-jétől – a 2. cikkben említett tényezők alapján – eltérés nélkül alkalmazzák az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló 1. sz. rendeletet (3) és az Európai Atomenergia-közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló 1. sz. rendeletet (4).

4. cikk

Amennyiben a Tanács rendeletben eltérően nem rendelkezik, a 920/2005/EK rendelet 2. cikkének első bekezdésében megállapított eltérés 2022. január 1-től nem alkalmazandó.

5. cikk

A 920/2005/EK rendelet 3. cikkét el kell hagyni.

6. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2017. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 3-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. BRAZ

---

(1)  A Tanács 2005. június 13-i 920/2005/EK rendelete az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelet és az Európai Atomenergia-közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelet módosításáról, valamint az e rendeletektől való ideiglenes eltérések bevezetéséről (HL L 156., 2005.6.18., 3. o.).

1

(2)  A Tanács 2010. december 20-i 1257/2010/EU rendelete a 920/2005/EK rendelet által az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelet és az Európai Atomenergia-közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. sz. rendelet tekintetében bevezetett ideiglenes eltérések meghosszabbításáról (HL L 343., 2010.12.29., 5. o.).

2

(3)  HL 17., 1958.10.6., 385. o.

3

(4)  HL 17., 1958.10.6., 401. o.

4

---

MELLÉKLET

Az eltérés fokozatos megszüntetésének ütemterve

| Jogi aktus | Időpont |
| --- | --- |
| Az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott irányelvek | Legkésőbb 2017. január 1-ig |
| Az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott határozatok | Legkésőbb 2018. január 1-ig |
| A Tanács által elfogadott, valamennyi tagállamnak címzett irányelvek | Legkésőbb 2020. január 1-ig |
| A Tanács által elfogadott rendeletek | Legkésőbb 2020. január 1-ig |
| A Tanács által elfogadott, címzett megjelölése nélküli határozatok | Legkésőbb 2020. január 1-ig |
| A Bizottság által elfogadott rendeletek | Legkésőbb 2021. január 1-ig |
| A Bizottság által elfogadott, valamennyi tagállamnak címzett irányelvek | Legkésőbb 2021. január 1-ig |
| A Bizottság által elfogadott, címzett megjelölése nélküli határozatok | Legkésőbb 2021. január 1-ig |

Jogi aktus

Időpont

Az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott irányelvek

Legkésőbb 2017. január 1-ig

Az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott határozatok

Legkésőbb 2018. január 1-ig

A Tanács által elfogadott, valamennyi tagállamnak címzett irányelvek

Legkésőbb 2020. január 1-ig

A Tanács által elfogadott rendeletek

Legkésőbb 2020. január 1-ig

A Tanács által elfogadott, címzett megjelölése nélküli határozatok

Legkésőbb 2020. január 1-ig

A Bizottság által elfogadott rendeletek

Legkésőbb 2021. január 1-ig

A Bizottság által elfogadott, valamennyi tagállamnak címzett irányelvek

Legkésőbb 2021. január 1-ig

A Bizottság által elfogadott, címzett megjelölése nélküli határozatok

Legkésőbb 2021. január 1-ig

---

| 8.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/4

---

A TANÁCS (EU) 2015/2265 RENDELETE

(2015. december 7.)

az egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm uniós vámkontingensek 2016–2018 közötti időszakra való megnyitásáról és kezeléséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 31. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió egyes halászati termékekkel való ellátása jelenleg a harmadik országokból történő behozataltól függ. Az elmúlt 18 évben az Európai Unió egyre nagyobb mértékben szorult importra ahhoz, hogy fedezni tudja a halászati termékek fogyasztása iránti igényt. Annak érdekében, hogy a halászati termékek uniós előállítása ne kerüljön veszélybe, és biztosítható legyen az uniós feldolgozóipar megfelelő ellátása, számos halászati termék importvámját csökkenteni kell vagy fel kell függeszteni a megfelelő mennyiséget képviselő vámkontingenseken belül. Annak biztosítása érdekében, hogy az uniós termelők egyenlő versenyfeltételekkel rendelkezzenek, az Európai Unió piacán forgalomban lévő egyedi halászati termékek érzékeny jellegét is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió egyes halászati termékekkel való ellátása jelenleg a harmadik országokból történő behozataltól függ. Az elmúlt 18 évben az Európai Unió egyre nagyobb mértékben szorult importra ahhoz, hogy fedezni tudja a halászati termékek fogyasztása iránti igényt. Annak érdekében, hogy a halászati termékek uniós előállítása ne kerüljön veszélybe, és biztosítható legyen az uniós feldolgozóipar megfelelő ellátása, számos halászati termék importvámját csökkenteni kell vagy fel kell függeszteni a megfelelő mennyiséget képviselő vámkontingenseken belül. Annak biztosítása érdekében, hogy az uniós termelők egyenlő versenyfeltételekkel rendelkezzenek, az Európai Unió piacán forgalomban lévő egyedi halászati termékek érzékeny jellegét is figyelembe kell venni.

| (2) | Az 1220/2012/EU tanácsi rendelet (1) rendelkezett a 2013–2015-ös időszakra szóló, egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm uniós vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről. Tekintettel arra, hogy a szóban forgó rendelet alkalmazási ideje 2015. december 31-én lejár, fontos biztosítani, hogy az abban foglalt vonatkozó szabályok a 2016-2018 közötti időszakban is alkalmazásra kerüljenek. |
| --- | --- |

(2)

Az 1220/2012/EU tanácsi rendelet (1) rendelkezett a 2013–2015-ös időszakra szóló, egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm uniós vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről. Tekintettel arra, hogy a szóban forgó rendelet alkalmazási ideje 2015. december 31-én lejár, fontos biztosítani, hogy az abban foglalt vonatkozó szabályok a 2016-2018 közötti időszakban is alkalmazásra kerüljenek.

| (3) | Az e rendeletben előírt vámkontingensekhez valamennyi uniós importőr számára egyenlő és állandó hozzáférést kell biztosítani, továbbá a kontingensekre megállapított vámtételeket a vámkontingensek kimerítéséig megszakítás nélkül kell alkalmazni az érintett halászati termékek valamennyi tagállamba történő minden importjára. |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt vámkontingensekhez valamennyi uniós importőr számára egyenlő és állandó hozzáférést kell biztosítani, továbbá a kontingensekre megállapított vámtételeket a vámkontingensek kimerítéséig megszakítás nélkül kell alkalmazni az érintett halászati termékek valamennyi tagállamba történő minden importjára.

| (4) | A 2454/93/EGK bizottsági rendelet (2) olyan vámkontingens-kezelési rendszerről rendelkezik, amely a szabad forgalomba bocsátási nyilatkozatok elfogadása időpontjának időrendi sorrendjét követi. Az e rendelettel megnyitott vámkontingenseket az említett rendszerrel összhangban a Bizottságnak és a tagállamoknak kell kezelniük. |
| --- | --- |

(4)

A 2454/93/EGK bizottsági rendelet (2) olyan vámkontingens-kezelési rendszerről rendelkezik, amely a szabad forgalomba bocsátási nyilatkozatok elfogadása időpontjának időrendi sorrendjét követi. Az e rendelettel megnyitott vámkontingenseket az említett rendszerrel összhangban a Bizottságnak és a tagállamoknak kell kezelniük.

| (5) | Az Európai Unió és Kanada közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás alkalmazásával megváltozik az e rendeletben meghatározott egyik vámkontingens alá tartozó, a Pandalus borealis fajhoz tartozó garnélarák és fűrészes garnélarák tekintetében a jelenleg fennálló, az uniós piachoz való preferenciális piaci hozzáférés. Az említett kontingenst ezért ki kell igazítani, hogy az uniós piac preferenciális ellátási szintje a megállapodás hatálybalépése, illetve ideiglenes alkalmazása előttivel megegyező szinten maradjon. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Unió és Kanada közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás alkalmazásával megváltozik az e rendeletben meghatározott egyik vámkontingens alá tartozó, a Pandalus borealis fajhoz tartozó garnélarák és fűrészes garnélarák tekintetében a jelenleg fennálló, az uniós piachoz való preferenciális piaci hozzáférés. Az említett kontingenst ezért ki kell igazítani, hogy az uniós piac preferenciális ellátási szintje a megállapodás hatálybalépése, illetve ideiglenes alkalmazása előttivel megegyező szinten maradjon.

| (6) | Az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének – amely a 2014–2021-es időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmussal párhuzamosan került tárgyalásra – alkalmazásával megváltozik az e rendeletben meghatározott két vámkontingens alá tartozó hering tekintetében a jelenleg fennálló, az uniós piachoz való preferenciális piaci hozzáférés. Az említett kontingenseket ezért ki kell igazítani, hogy az uniós piac preferenciális ellátási szintje a kiegészítő jegyzőkönyv hatálybalépése, illetve ideiglenes alkalmazása előttivel megegyező szinten maradjon. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének – amely a 2014–2021-es időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmussal párhuzamosan került tárgyalásra – alkalmazásával megváltozik az e rendeletben meghatározott két vámkontingens alá tartozó hering tekintetében a jelenleg fennálló, az uniós piachoz való preferenciális piaci hozzáférés. Az említett kontingenseket ezért ki kell igazítani, hogy az uniós piac preferenciális ellátási szintje a kiegészítő jegyzőkönyv hatálybalépése, illetve ideiglenes alkalmazása előttivel megegyező szinten maradjon.

| (7) | A további növekedés és a beruházások ösztönzése céljából fontos a halfeldolgozó-ipar halászatinyersanyag-ellátásának biztosítása és különösen az arra való felkészítése, hogy ellátási zavarok nélkül alkalmazkodni tudjon a vámfelfüggesztések vámkontingensekké alakításához. Ezért bizonyos olyan halászati termékek tekintetében, amelyekre vámfelfüggesztéseket alkalmaztak, helyénvaló olyan rendszert előirányozni, amely bizonyos feltételek fennállása esetén automatikusan növeli az alkalmazandó vámkontingenseket. |
| --- | --- |

(7)

A további növekedés és a beruházások ösztönzése céljából fontos a halfeldolgozó-ipar halászatinyersanyag-ellátásának biztosítása és különösen az arra való felkészítése, hogy ellátási zavarok nélkül alkalmazkodni tudjon a vámfelfüggesztések vámkontingensekké alakításához. Ezért bizonyos olyan halászati termékek tekintetében, amelyekre vámfelfüggesztéseket alkalmaztak, helyénvaló olyan rendszert előirányozni, amely bizonyos feltételek fennállása esetén automatikusan növeli az alkalmazandó vámkontingenseket.

| (8) | A vámkontingensek közös kezelésének hatékonysága érdekében a tagállamok számára engedélyezni kell, hogy a kontingens mennyiségéből levonják a tényleges importjuknak megfelelő szükséges mennyiségeket. A kezelés e módszere szoros együttműködést tesz szükségessé a tagállamok és a Bizottság között, ezért a Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy nyomon kövesse a kontingensek felhasználásának mértékét, valamint hogy erről megfelelően tájékoztassa a tagállamokat, |
| --- | --- |

(8)

A vámkontingensek közös kezelésének hatékonysága érdekében a tagállamok számára engedélyezni kell, hogy a kontingens mennyiségéből levonják a tényleges importjuknak megfelelő szükséges mennyiségeket. A kezelés e módszere szoros együttműködést tesz szükségessé a tagállamok és a Bizottság között, ezért a Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy nyomon kövesse a kontingensek felhasználásának mértékét, valamint hogy erről megfelelően tájékoztassa a tagállamokat,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben felsorolt termékekre kivetett importvámokat a vámkontingenseken belül, a megadott vámtételek mellett csökkenteni kell vagy fel kell függeszteni a mellékletben jelzett időszakokra és mennyiségekre.

2. cikk

Az e rendelet 1. cikkében említett vámkontingenseket a 2454/93/EGK rendelet 308a. és 308b. cikkének, valamint 308c. cikke (1) bekezdésének megfelelően kell kezelni.

3. cikk

(1)   Az e rendelet mellékletében évi 30 000 tonnában meghatározott, 09.2794 tételszámú vámkontingenst (Pandalus borealis és a Pandalus montagui fajokhoz tartozó garnélarák és fűrészes garnélarák, főzve és tisztítva, feldolgozás céljára) az Európai Unió és Kanada közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás hatálybalépését, illetve ideiglenes alkalmazását – attól függően, hogy melyikre kerül előbb sor – követő év január 1-jei hatállyal automatikusan évi 7 000 tonnára kell csökkenteni.

(2)   Az e rendelet mellékletében évi 17 500 tonnában meghatározott, 09.2788 tételszámú vámkontingenst (Hering, darabonként 100 g-nál nagyobb tömegű vagy pillangófiléként 80 g-nál nagyobb tömegű, feldolgozás céljára) az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének – amely a 2014–2021-es időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmussal párhuzamosan került tárgyalásra – hatálybalépését, illetve ideiglenes alkalmazását – attól függően, hogy melyikre kerül előbb sor – követően két hónappal automatikusan évi 12 000 tonnára kell csökkenteni. Ez az automatikus csökkentés azonban csak akkor alkalmazandó, ha a vámkontingens rendelkezésre álló egyenlege az érintett időpontban nem haladja meg a 12 000 tonnát.

(3)   Az e rendelet mellékletében évi 15 000 tonnában meghatározott, 09.2792 tételszámú vámkontingenst (Hering, fűszerezve és/vagy ecetben vagy sós lében pácolva, tartósítva, legalább 70 kg nettó szárazsúlyú hordóban, feldolgozás céljára) az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének – amely a 2014–2021-es időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmussal párhuzamosan került tárgyalásra – hatálybalépését, illetve ideiglenes alkalmazását – attól függően, hogy melyikre kerül előbb sor – követően két hónappal automatikusan évi 7 500 tonnára kell csökkenteni. Ez az automatikus csökkentés azonban csak akkor alkalmazandó, ha a vámkontingens rendelkezésre álló egyenlege az érintett időpontban nem haladja meg a 7 500 tonnát.

(4)   A Bizottság indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a tagállamokat az (1)–(3) bekezdésben meghatározott feltételek teljesüléséről, és az új alkalmazandó vámkontingenssel kapcsolatos információt közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában.

4. cikk

(1)   A Bizottság indokolatlan késedelem nélkül megvizsgálja, hogy az érintett naptári év szeptember 30-ig felhasználták-e az e cikk által a mellékletnek megfelelően érintett halászati termék esetében az éves vámkontingens 80 %-át. Amennyiben igen, akkor a mellékletben meghatározott éves vámkontingens automatikusan növekszik 20 %-kal. Az adott halászati termék tekintetében az érintett naptári év vonatkozásában a megnövelt éves vámkontingenst kell az alkalmazandó vámkontingensnek tekinteni.

(2)   Legalább egy tagállam kérelmére és az (1) bekezdés sérelme nélkül, a Bizottság megvizsgálja, hogy a melléklettel összhangban az e cikk által érintett halászati termék esetében az érintett naptári év szeptember 30-át megelőzően az éves vámkontingens 80 %-át felhasználták-e. Amennyiben igen, akkor az (1) bekezdést kell alkalmazni kell.

(3)   A Bizottság indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a tagállamokat az (1) vagy a (2) bekezdésben meghatározott feltételek teljesüléséről, és az új alkalmazandó vámkontingenssel kapcsolatos információt közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában.

(4)   Az (1) bekezdés szerint megnövelt vámkontingens esetében az érintett naptári év vonatkozásában további növelés már nem alkalmazható.

5. cikk

A Bizottság és a tagállami vámhatóságok szorosan együttműködnek e rendelet alkalmazásának megfelelő irányítása és ellenőrzése érdekében.

6. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet 2016. január 1-jétől2018. december 31-ig alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 7-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. CAHEN

---

(1)  A Tanács 1220/2012/EU rendelete (2012. december 3.) az uniós feldolgozók egyes halászati termékekkel való ellátásának 2013 és 2015 közötti időszakra történő biztosítását szolgáló kereskedelmi vonatkozású intézkedésekről, valamint a 104/2000/EK és az 1344/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 349., 2012.12.19., 4. o.)

1

(2)  A Bizottság 2454/93/EGK rendelete (1993. július 2.) a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Tételszám | KN-kód | TARIC-alszám | Árumegnevezés | Kontingens éves mennyisége (tonnában) (1) | Kontingens vámtétele | Kontingens-időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2759 | ex 0302 51 10 | 20 | Tőkehal (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus), valamint a Boreogadus saida fajhoz tartozó halak, a máj és az ikra kivételével, frissen, hűtve vagy fagyasztva, feldolgozás céljára (2)
   (3) | 75 000 (10) | 0 % | 2016.1.1.–2018.12.31. |
| ex 0302 51 90 | 10 |
| ex 0302 59 10 | 10 |
| ex 0303 63 10 | 10 |
| ex 0303 63 30 | 10 |
| ex 0303 63 90 | 10 |
| ex 0303 69 10 | 10 |
| 09.2765 | ex 0305 62 00 | 20 | Tőkehal (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus), valamint a Boreogadus saida fajhoz tartozó halak sózva vagy sós lében tartósítva, de nem szárítva és nem füstölve, feldolgozás céljára (2)
   (3) | 4 000 | 0 % | 2016.1.1.–2018.12.31. |
| 25 |
| 29 |
| ex 0305 69 10 | 10 |
| 09.2776 | ex 0304 71 10 | 10 | Tőkehal (Gadus morhua, Gadus macrocephalus), fagyasztott filé és egyéb fagyasztott halhús, feldolgozás céljára (2)
   (3) | 38 000 | 0 % | 2016.1.1.–2018.12.31. |
| ex 0304 71 90 | 10 |
| ex 0304 95 21 | 10 |
| ex 0304 95 25 | 10 |
| 09.2761 | ex 0304 79 50 | 10 | Kék gránátoshal (Macruronus Novaezelandiae), fagyasztott filé és egyéb fagyasztott halhús, feldolgozás céljára (2)
   (3) | 17 500 | 0 % | 2016.1.1.–2018.12.31. |
| ex 0304 95 90 | 11 |
| 09.2798 | ex 0306 16 99 | 20 | A Pandalus borealis és a Pandalus montagui fajhoz tartozó garnélarák és fűrészes garnélarák, héjában, frissen, hűtve vagy fagyasztva, feldolgozás céljára (2)
   (3)
   (4) | 10 000 | 0 % | 2016.1.1.–2018.12.31. |
| 30 |
| ex 0306 26 90 | 12 |
| 14 |
| 92 |
| 93 |
| 09.2794 | ex 1605 21 90 | 45 | A Pandalus borealis és a Pandalus montagui fajhoz tartozó garnélarák és fűrészes garnélarák, főzve és tisztítva, feldolgozás céljára (2)
   (3)
   (4) | 30 000 (5) | 0 % | 2016.1.1.–2018.12.31. |
| 62 |
| ex 1605 29 00 | 50 |
| 55 |
| 09.2800 | ex 1605 21 90 | 55 | A Pandalus jordani fajhoz tartozó garnélarák és fűrészes garnélarák, főzve és tisztítva, feldolgozás céljára (2)
   (3)
   (4) | 3 500 | 0 % | 2016.1.1.–2018.12.31. |
| ex 1605 29 00 | 60 |
| 09.2802 | ex 0306 17 92 | 20 | A Penaeus vannamei és a Penaeus monodon fajhoz tartozó garnélarák és fűrészes garnélarák, héjában is, frissen, hűtve vagy fagyasztva, nem főzve, feldolgozás céljára (2)
   (3)
   (4) | 40 000 | 0 % | 2016.1.1.–2016.12.31. |
| ex 0306 27 99 | 30 | 30 000 | 2017.1.1.–2017.12.31
  2018.1.1.–2018.12.31 |
| 09.2760 | ex 0303 66 11 | 10 | Szürke tőkehal (Merluccius spp., kivéve Merluccius merluccius, Urophycis spp.) és tengeri angolna (Genypterus blacodes és Genypterus capensis), fagyasztva, feldolgozás céljára (2)
   (3) | 15 000 | 0 % | 2016.1.1.–2018.12.31. |
| ex 0303 66 12 | 10 |
| ex 0303 66 13 | 10 |
| ex 0303 66 19 | 11 |
| ex 0303 89 70 | 91 |
| 10 |
| ex 0303 89 90 | 30 |
| 09.2774 | ex 0304 74 19 | 10 | A Csendes-óceán északi részén élő szürke tőkehal (Merluccius productus), fagyasztott filé és egyéb halhús, feldolgozás céljára (2)
   (3) | 15 000 | 0 % | 2016.1.1.–2018.12.31. |
| ex 0304 95 50 | 10 |
| 09.2770 | ex 0305 63 00 | 10 | Ajóka (Engraulis anchoita), sózva vagy sós lében tartósítva, de nem szárítva és nem füstölve, feldolgozás céljára (2)
   (3) | 2 500 | 0 % | 2016.1.1.–2018.12.31. |
| 09.2754 | ex 0303 89 45 | 10 | Ajóka (Engraulis anchoita és Engraulis capensis), fagyasztva, feldolgozás céljára (2)
   (3) | 1 000 | 0 % | 2016.1.1.-2018.12.31. |
| 09.2788 | ex 0302 41 00 | 10 | Hering (Clupea harengus, Clupea pallasii), darabonként 100 g-nál nagyobb tömegű vagy pillangófiléként 80 g-nál nagyobb tömegű, a máj és az ikra kivételével, feldolgozás céljára (2)
   (3) | 17 500 (6) | 0 % | 2016.10.1.–2016.12.31.
  2017.10.1.–2017.12.31.
  2018.10.1.–2018.12.31. |
| ex 0303 51 00 | 10 |
| ex 0304 59 50 | 10 |
| ex 0304 99 23 | 10 |
| 09.2792 | ex 1604 12 99 | 11 | Hering, fűszerezve és/vagy ecetben vagy sós lében pácolva, tartósítva, legalább 70 kg nettó szárazsúlyú hordóban, feldolgozás céljára (2)
   (3) | 15 000 (7)
   (8) | 5 % | 2016.1.1.–2018.12.31. |
| 09.2790 | ex 1604 14 26 | 10 | „Steak” megnevezéssel forgalmazott tonhal- és skipjack-filé, feldolgozás céljára (2)
   (3) | 25 000 | 0 % | 2016.1.1.–2018.12.31. |
| ex 1604 14 36 | 10 |
| ex 1604 14 46 | 11 |
| 21 |
| 91 |
| 09.2785 | ex 0307 49 59 | 10 | Tintahaltest (9) (Ommastrephes spp. – a Todarodes sagittatus [más néven: Ommastrephes sagittatus] kivételével –, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp. és Illex spp.) fagyasztva, bőrével és úszóival, feldolgozás céljára (2)
   (3) | 40 000 | 0 % | 2016.1.1.–2018.12.31. |
| ex 0307 99 11 | 10 |
| ex 0307 99 17 | 21 |
| 09.2786 | ex 0307 49 59 | 20 | Tintahalak (Ommastrephes spp., Todarodes spp. – a Todarodes sagittatus [más néven: Ommastrephes sagittatus] kivételével –, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp. és Illex spp.), fagyasztva, egészben vagy csak a karok és az úszók, feldolgozás céljára (2)
   (3) | 1 500 | 0 % | 2016.1.1.–2018.12.31. |
| ex 0307 99 11 | 20 |
| 29 |
| 09.2777 | ex 0303 67 00 | 10 | Sávos tőkehal (Theragra chalcogramma) fagyasztva, fagyasztott filé és egyéb fagyasztott halhús, feldolgozás céljára (2)
   (3) | 300 000 (10) | 0 % | 2016.1.1.–2018.12.31. |
| ex 0304 75 00 | 10 |
| ex 0304 94 90 | 10 |
| 09.2772 | ex 0304 93 10 | 10 | Halpaszta (surimi), fagyasztva, feldolgozás céljára (2)
   (3) | 60 000 | 0 % | 2016.1.1.–2018.12.31. |
| ex 0304 94 10 | 10 |
| ex 0304 95 10 | 10 |
| ex 0304 99 10 | 10 |
| 09.2746 | ex 0302 89 90 | 30 | Piros csattogóhal (Lutjanus purpureus), frissen, hűtve, feldolgozás céljára (2)
   (3) | 1 500 | 0 % | 2016.1.1.–2018.12.31. |
| 09.2748 | ex 0302 90 00 | 95 | Kemény halikra, frissen, hűtve, fagyasztva, sózva vagy sós lében pácolva, feldolgozás céljára (2)
   (3) | 7 000 | 0 % | 2016.1.1.–2018.12.31. |
| ex 0303 90 90 | 91 |
| ex 0305 20 00 | 30 |
| 09.2750 | ex 1604 32 00 | 20 | Kemény halikra, megmosva, megtisztítva a hozzátapadt szervektől és egyszerűen sózva vagy sós lében pácolva, kaviárpótlóként való feldolgozás céljára (2)
   (3) | 3 000 | 0 % | 2016.1.1.–2018.12.31. |
| 09.2778 | ex 0304 83 90 | 21 | Lepényhal-alakúak (Limanda aspera, Lepidopsetta bilineata, Pleuronectes quadrituberculatus, Limanda ferruginea, Lepidopsetta polyxystra), fagyasztott filé és egyéb fagyasztott halhús, feldolgozás céljára (2)
   (3) | 5 000 | 0 % | 2016.1.1.–2018.12.31. |
| ex 0304 99 99 | 65 |
| 09.2824 | ex 0302 52 00 | 10 | Foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus), frissen, hűtve vagy fagyasztva, fej nélkül, kopoltyú nélkül, belezve, feldolgozás céljára (2)
   (3) | 5 000 | 2,6 % | 2016.1.1.–2018.12.31. |
| ex 0303 64 00 | 10 |
| 09.2826 | ex 0306 17 99 | 10 | A Pleoticus muelleri fajhoz tartozó garnélarák és fűrészes garnélarák, héjában is, frissen, hűtve vagy fagyasztva, feldolgozás céljára (2)
   (3)
   (4) | 10 000 | 4,2 % | 2016.1.1.–2018.12.31. |
| ex 0306 27 99 | 20 |

Tételszám

KN-kód

TARIC-alszám

Árumegnevezés

Kontingens éves mennyisége (tonnában) (1)

Kontingens vámtétele

Kontingens-időszak

09.2759

ex 0302 51 10

20

Tőkehal (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus), valamint a Boreogadus saida fajhoz tartozó halak, a máj és az ikra kivételével, frissen, hűtve vagy fagyasztva, feldolgozás céljára (2)
   (3)

75 000 (10)

0 %

2016.1.1.–2018.12.31.

ex 0302 51 90

10

ex 0302 59 10

10

ex 0303 63 10

10

ex 0303 63 30

10

ex 0303 63 90

10

ex 0303 69 10

10

09.2765

ex 0305 62 00

20

Tőkehal (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus), valamint a Boreogadus saida fajhoz tartozó halak sózva vagy sós lében tartósítva, de nem szárítva és nem füstölve, feldolgozás céljára (2)
   (3)

4 000

0 %

2016.1.1.–2018.12.31.

25

29

ex 0305 69 10

10

09.2776

ex 0304 71 10

10

Tőkehal (Gadus morhua, Gadus macrocephalus), fagyasztott filé és egyéb fagyasztott halhús, feldolgozás céljára (2)
   (3)

38 000

0 %

2016.1.1.–2018.12.31.

ex 0304 71 90

10

ex 0304 95 21

10

ex 0304 95 25

10

09.2761

ex 0304 79 50

10

Kék gránátoshal (Macruronus Novaezelandiae), fagyasztott filé és egyéb fagyasztott halhús, feldolgozás céljára (2)
   (3)

17 500

0 %

2016.1.1.–2018.12.31.

ex 0304 95 90

11

09.2798

ex 0306 16 99

20

A Pandalus borealis és a Pandalus montagui fajhoz tartozó garnélarák és fűrészes garnélarák, héjában, frissen, hűtve vagy fagyasztva, feldolgozás céljára (2)
   (3)
   (4)

10 000

0 %

2016.1.1.–2018.12.31.

30

ex 0306 26 90

12

14

92

93

09.2794

ex 1605 21 90

45

A Pandalus borealis és a Pandalus montagui fajhoz tartozó garnélarák és fűrészes garnélarák, főzve és tisztítva, feldolgozás céljára (2)
   (3)
   (4)

30 000 (5)

0 %

2016.1.1.–2018.12.31.

62

ex 1605 29 00

50

55

09.2800

ex 1605 21 90

55

A Pandalus jordani fajhoz tartozó garnélarák és fűrészes garnélarák, főzve és tisztítva, feldolgozás céljára (2)
   (3)
   (4)

3 500

0 %

2016.1.1.–2018.12.31.

ex 1605 29 00

60

09.2802

ex 0306 17 92

20

A Penaeus vannamei és a Penaeus monodon fajhoz tartozó garnélarák és fűrészes garnélarák, héjában is, frissen, hűtve vagy fagyasztva, nem főzve, feldolgozás céljára (2)
   (3)
   (4)

40 000

0 %

2016.1.1.–2016.12.31.

ex 0306 27 99

30

30 000

2017.1.1.–2017.12.31

2018.1.1.–2018.12.31

09.2760

ex 0303 66 11

10

Szürke tőkehal (Merluccius spp., kivéve Merluccius merluccius, Urophycis spp.) és tengeri angolna (Genypterus blacodes és Genypterus capensis), fagyasztva, feldolgozás céljára (2)
   (3)

15 000

0 %

2016.1.1.–2018.12.31.

ex 0303 66 12

10

ex 0303 66 13

10

ex 0303 66 19

11

ex 0303 89 70

91

10

ex 0303 89 90

30

09.2774

ex 0304 74 19

10

A Csendes-óceán északi részén élő szürke tőkehal (Merluccius productus), fagyasztott filé és egyéb halhús, feldolgozás céljára (2)
   (3)

15 000

0 %

2016.1.1.–2018.12.31.

ex 0304 95 50

10

09.2770

ex 0305 63 00

10

Ajóka (Engraulis anchoita), sózva vagy sós lében tartósítva, de nem szárítva és nem füstölve, feldolgozás céljára (2)
   (3)

2 500

0 %

2016.1.1.–2018.12.31.

09.2754

ex 0303 89 45

10

Ajóka (Engraulis anchoita és Engraulis capensis), fagyasztva, feldolgozás céljára (2)
   (3)

1 000

0 %

2016.1.1.-2018.12.31.

09.2788

ex 0302 41 00

10

Hering (Clupea harengus, Clupea pallasii), darabonként 100 g-nál nagyobb tömegű vagy pillangófiléként 80 g-nál nagyobb tömegű, a máj és az ikra kivételével, feldolgozás céljára (2)
   (3)

17 500 (6)

0 %

2016.10.1.–2016.12.31.

2017.10.1.–2017.12.31.

2018.10.1.–2018.12.31.

ex 0303 51 00

10

ex 0304 59 50

10

ex 0304 99 23

10

09.2792

ex 1604 12 99

11

Hering, fűszerezve és/vagy ecetben vagy sós lében pácolva, tartósítva, legalább 70 kg nettó szárazsúlyú hordóban, feldolgozás céljára (2)
   (3)

15 000 (7)
   (8)

5 %

2016.1.1.–2018.12.31.

09.2790

ex 1604 14 26

10

„Steak” megnevezéssel forgalmazott tonhal- és skipjack-filé, feldolgozás céljára (2)
   (3)

25 000

0 %

2016.1.1.–2018.12.31.

ex 1604 14 36

10

ex 1604 14 46

11

21

91

09.2785

ex 0307 49 59

10

Tintahaltest (9) (Ommastrephes spp. – a Todarodes sagittatus [más néven: Ommastrephes sagittatus] kivételével –, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp. és Illex spp.) fagyasztva, bőrével és úszóival, feldolgozás céljára (2)
   (3)

40 000

0 %

2016.1.1.–2018.12.31.

ex 0307 99 11

10

ex 0307 99 17

21

09.2786

ex 0307 49 59

20

Tintahalak (Ommastrephes spp., Todarodes spp. – a Todarodes sagittatus [más néven: Ommastrephes sagittatus] kivételével –, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp. és Illex spp.), fagyasztva, egészben vagy csak a karok és az úszók, feldolgozás céljára (2)
   (3)

1 500

0 %

2016.1.1.–2018.12.31.

ex 0307 99 11

20

29

09.2777

ex 0303 67 00

10

Sávos tőkehal (Theragra chalcogramma) fagyasztva, fagyasztott filé és egyéb fagyasztott halhús, feldolgozás céljára (2)
   (3)

300 000 (10)

0 %

2016.1.1.–2018.12.31.

ex 0304 75 00

10

ex 0304 94 90

10

09.2772

ex 0304 93 10

10

Halpaszta (surimi), fagyasztva, feldolgozás céljára (2)
   (3)

60 000

0 %

2016.1.1.–2018.12.31.

ex 0304 94 10

10

ex 0304 95 10

10

ex 0304 99 10

10

09.2746

ex 0302 89 90

30

Piros csattogóhal (Lutjanus purpureus), frissen, hűtve, feldolgozás céljára (2)
   (3)

1 500

0 %

2016.1.1.–2018.12.31.

09.2748

ex 0302 90 00

95

Kemény halikra, frissen, hűtve, fagyasztva, sózva vagy sós lében pácolva, feldolgozás céljára (2)
   (3)

7 000

0 %

2016.1.1.–2018.12.31.

ex 0303 90 90

91

ex 0305 20 00

30

09.2750

ex 1604 32 00

20

Kemény halikra, megmosva, megtisztítva a hozzátapadt szervektől és egyszerűen sózva vagy sós lében pácolva, kaviárpótlóként való feldolgozás céljára (2)
   (3)

3 000

0 %

2016.1.1.–2018.12.31.

09.2778

ex 0304 83 90

21

Lepényhal-alakúak (Limanda aspera, Lepidopsetta bilineata, Pleuronectes quadrituberculatus, Limanda ferruginea, Lepidopsetta polyxystra), fagyasztott filé és egyéb fagyasztott halhús, feldolgozás céljára (2)
   (3)

5 000

0 %

2016.1.1.–2018.12.31.

ex 0304 99 99

65

09.2824

ex 0302 52 00

10

Foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus), frissen, hűtve vagy fagyasztva, fej nélkül, kopoltyú nélkül, belezve, feldolgozás céljára (2)
   (3)

5 000

2,6 %

2016.1.1.–2018.12.31.

ex 0303 64 00

10

09.2826

ex 0306 17 99

10

A Pleoticus muelleri fajhoz tartozó garnélarák és fűrészes garnélarák, héjában is, frissen, hűtve vagy fagyasztva, feldolgozás céljára (2)
   (3)
   (4)

10 000

4,2 %

2016.1.1.–2018.12.31.

ex 0306 27 99

20

---

(1)  Eltérő rendelkezés hiányában nettó súlyban kifejezve.

(2)  A kontingensnek meg kell felelnie a 2454/93/EGK rendelet 291–300. cikkében meghatározott feltételeknek.

(3)  A vámkontingens nem vonatkozik olyan termékekre, amelyeken kizárólag a következők közül egy vagy több műveletet szándékoznak elvégezni:

| — | tisztítás, kizsigerelés, a farok és a fej eltávolítása, |
| --- | --- |

—

tisztítás, kizsigerelés, a farok és a fej eltávolítása,

| — | darabolás, |
| --- | --- |

—

darabolás,

| — | a darabonként gyorsfagyasztott, fagyasztott filék újracsomagolása, |
| --- | --- |

—

a darabonként gyorsfagyasztott, fagyasztott filék újracsomagolása,

| — | mintavétel, válogatás, |
| --- | --- |

—

mintavétel, válogatás,

| — | címkézés, |
| --- | --- |

—

címkézés,

| — | csomagolás, |
| --- | --- |

—

csomagolás,

| — | hűtés, |
| --- | --- |

—

hűtés,

| — | fagyasztás, |
| --- | --- |

—

fagyasztás,

| — | mélyfagyasztás, |
| --- | --- |

—

mélyfagyasztás,

| — | dermesztés, |
| --- | --- |

—

dermesztés,

| — | kiolvasztás és |
| --- | --- |

—

kiolvasztás és

| — | szétválasztás. |
| --- | --- |

—

szétválasztás.

A kontingens nem vonatkozik továbbá azon termékekre, amelyeken olyan kezelést vagy műveleteket szándékoznak elvégezni, amely(ek) kontingensre való jogosultságot biztosít(anak), amennyiben az ilyen kezelést vagy műveleteket kiskereskedelmi vagy vendéglátó-ipari szinten végzik el. Az importvámok csökkentése csak az emberi fogyasztásra szánt termékekre vonatkozik.

A vámkontingens azonban rendelkezésre áll olyan anyagokra, amelyeken a következők közül egy vagy több műveletet szándékoznak elvégezni:

| — | kockára vágás, |
| --- | --- |

—

kockára vágás,

| — | a 0307 49 59, a 0307 99 11, a 0307 99 17, KN-kód alá tartozó anyagokhoz felkarikázás, csíkokra vágás, |
| --- | --- |

—

a 0307 49 59, a 0307 99 11, a 0307 99 17, KN-kód alá tartozó anyagokhoz felkarikázás, csíkokra vágás,

| — | filézés, |
| --- | --- |

—

filézés,

| — | szeletelés, |
| --- | --- |

—

szeletelés,

| — | fagyasztott tömbök felvágása, |
| --- | --- |

—

fagyasztott tömbök felvágása,

| — | a fagyasztott, védőpapírral elválasztott filétömbök szeletelése. |
| --- | --- |

—

a fagyasztott, védőpapírral elválasztott filétömbök szeletelése.

(4)  A 0306 16 99 KN -kód (TARIC alszám: 20 és 30), a 0306 26 90 KN-kód (TARIC alszám: 12, 92 és 93), a 1605 21 90 KN-kód (TARIC alszám: 45 és 62), a 1605 29 00 KN-kód (TARIC alszám: 50 és 55), a 0306 17 92 KN-kód (TARIC alszám: 20), a 0306 27 99 KN-kód (TARIC alszám: 30), a 0306 17 99 KN-kód (TARIC alszám: 10) és a 0306 27 99 KN-kód (TARIC alszám: 20) alá tartozó termékek a (2) lábjegyzet ellenére a kontingens alá tartoznak, amennyiben elvégzik rajtuk az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 354., 2008.12.31., 16. o.) I. mellékletében meghatározott, a garnélarák és a fűrészes garnélarák csomagológázokkal történő kezelését.

(5)  A 09.2794 tételszámú vámkontingens az Európai Unió és Kanada közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás hatálybalépését, illetve ideiglenes alkalmazását – attól függően, hogy melyikre kerül előbb sor – követő év január 1-jei hatállyal automatikusan évi 7 000 tonnára csökken.

(6)  A 09.2788 tételszámú vámkontingens az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének – amely a 2014–2021-es időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmussal párhuzamosan került tárgyalásra – hatálybalépését, illetve ideiglenes alkalmazását – attól függően, hogy melyikre kerül előbb sor – követően két hónappal automatikusan évi 12 000 tonnára csökken.

(7)  A 09.2792 tételszámú vámkontingens az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének – amely a 2014–2021-es időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmussal párhuzamosan került tárgyalásra – hatálybalépését, illetve ideiglenes alkalmazását – attól függően, hogy melyikre kerül előbb sor – követően két hónappal automatikusan évi 7 500 tonnára csökken.

(8)  Nettó száraztömegben kifejezve.

(9)  Lábasfejűek teste vagy tintahal fej és kar nélkül, bőrével és úszóival.

(10)  A 4. cikk alkalmazandó.

---

| 8.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/12

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2266 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. november 24.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Asperges du Blayais [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) Franciaország kérelmét az „Asperges du Blayais” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) Franciaország kérelmét az „Asperges du Blayais” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért az „Asperges du Blayais” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért az „Asperges du Blayais” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az „Asperges du Blayais” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.6. osztályba (Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva) tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. november 24-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL C 238., 2015.7.21., 13. o.

2

(3)  A Bizottság 2014. június 13-i 668/2014/EU végrehajtási rendelete a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 8.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/13

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2267 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. november 24.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Pampapato di Ferrara/Pampepato di Ferrara [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) Olaszország kérelmét a „Pampapato di Ferrara”/„Pampepato di Ferrara” elnevezés bejegyzésére, |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) Olaszország kérelmét a „Pampapato di Ferrara”/„Pampepato di Ferrara” elnevezés bejegyzésére,

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Pampapato di Ferrara”/„Pampepato di Ferrara” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Pampapato di Ferrara”/„Pampepato di Ferrara” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Pampapato di Ferrara”/„Pampepato di Ferrara” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első albekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 2.3. osztályba tartozó terméket (kenyér, péksütemények, cukrászsütemények, édesipari termékek, kekszek és egyéb pékáru) jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. november 24-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL C 238., 2015.7.21., 9. o.

2

(3)  A Bizottság 2014. június 13-i 668/2014/EU végrehajtási rendelete a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 8.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/14

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2268 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. november 24.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Drniški pršut [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Horvátország kérelmét (2) a „Drniški pršut” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Horvátország kérelmét (2) a „Drniški pršut” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Drniški pršut” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Drniški pršut” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Drniški pršut” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első albekezdésben említett elnevezés egy, a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. mellékletének 1.2. osztályába – Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.) – tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. november 24-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL C 241., 2015.7.23., 6. o.

2

(3)  A Bizottság 2014. június 13-i 668/2014/EU végrehajtási rendelete a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 8.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/15

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2269 RENDELETE

(2015. december 3.)

a Belgium lobogója alatt közlekedő hajók által a VIId övezetben folytatott, közönséges tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/104 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2015. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/104 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2015. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2015-re megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2015-re megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2015. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tárolni, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 3-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

João AGUIAR MACHADO

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2015. január 19-i (EU) 2015/104 rendelete egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2015. évre történő meghatározásáról, a 43/2014/EU rendelet módosításáról és a 779/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 22., 2015.1.28., 1. o.).

2

---

MELLÉKLETEK

| Szám | 63/TQ104 |
| --- | --- |
| Tagállam | Belgium |
| Állomány | COD/07D. |
| Faj | Közönséges tőkehal (Gadus morhua) |
| Övezet | VIId |
| A tilalom bevezetésének napja | 2015.11.1. |

Szám

63/TQ104

Tagállam

Belgium

Állomány

COD/07D.

Faj

Közönséges tőkehal (Gadus morhua)

Övezet

VIId

A tilalom bevezetésének napja

2015.11.1.

---

| 8.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/17

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2270 RENDELETE

(2015. december 3.)

a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIh, VIIj és VIIk övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/104 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2015. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/104 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2015. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2015-re megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2015-re megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2015. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tárolni, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 3-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

João AGUIAR MACHADO

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2015. január 19-i (EU) 2015/104 rendelete egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2015. évre történő meghatározásáról, a 43/2014/EU rendelet módosításáról és a 779/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 22., 2015.1.28., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 65/TQ104 |
| --- | --- |
| Tagállam | Franciaország |
| Állomány | PLE/7HJK. |
| Faj | Sima lepényhal (Pleuronectes platessa) |
| Övezet | VIIh, VIIj és VIIk |
| A tilalom bevezetésének napja | 2015.11.6. |

Szám

65/TQ104

Tagállam

Franciaország

Állomány

PLE/7HJK.

Faj

Sima lepényhal (Pleuronectes platessa)

Övezet

VIIh, VIIj és VIIk

A tilalom bevezetésének napja

2015.11.6.

---

| 8.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/19

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2271 RENDELETE

(2015. december 3.)

a Franciaország lobogója alatt közlekedő hajók által az V övezet uniós és nemzetközi vizein folytatott, északi menyhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/104 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2015. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/104 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2015. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2015-re megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2015-re megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2015. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tárolni, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 3-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

João AGUIAR MACHADO

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2015. január 19-i (EU) 2015/104 rendelete egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2015. évre történő meghatározásáról, a 43/2014/EU rendelet módosításáról és a 779/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 22., 2015.1.28., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 64/TQ104 |
| --- | --- |
| Tagállam | Franciaország |
| Állomány | LIN/05EI. |
| Faj | Északi menyhal (Molva molva) |
| Övezet | Az V övezet uniós és nemzetközi vizei |
| A tilalom bevezetésének napja | 2015.11.6. |

Szám

64/TQ104

Tagállam

Franciaország

Állomány

LIN/05EI.

Faj

Északi menyhal (Molva molva)

Övezet

Az V övezet uniós és nemzetközi vizei

A tilalom bevezetésének napja

2015.11.6.

---

| 8.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/21

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2272 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. december 7.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | Az alaprendelet 5. cikke szerinti dömpingellenes vizsgálatot követően (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) a Tanács a 926/2009/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: az eredeti intézkedések) végleges dömpingellenes vámot vetett ki egyes, a Kínai Népköztársaságból származó varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára. Az eredeti intézkedések azon a megállapításon alapultak, hogy fennáll a károkozás veszélye, majd a Törvényszék ítélete (3) megsemmisítette az említett rendeletet, annak a Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd által gyártott termékek behozatalára vonatkozó részében. Az ítélet jelenleg fellebbezés tárgyát képezi a Bíróságnál (4). |
| --- | --- |

(1)

Az alaprendelet 5. cikke szerinti dömpingellenes vizsgálatot követően (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) a Tanács a 926/2009/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: az eredeti intézkedések) végleges dömpingellenes vámot vetett ki egyes, a Kínai Népköztársaságból származó varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára. Az eredeti intézkedések azon a megállapításon alapultak, hogy fennáll a károkozás veszélye, majd a Törvényszék ítélete (3) megsemmisítette az említett rendeletet, annak a Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd által gyártott termékek behozatalára vonatkozó részében. Az ítélet jelenleg fellebbezés tárgyát képezi a Bíróságnál (4).

| (2) | Az intézkedések a következők szerint kivetett értékvámok formájában nyilvánultak meg: 17,7 % a Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd vállalat esetében, 27,2 % (más együttműködő vállalatok esetében) és 39,2 % (az összes többi vállalat esetében). |
| --- | --- |

(2)

Az intézkedések a következők szerint kivetett értékvámok formájában nyilvánultak meg: 17,7 % a Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd vállalat esetében, 27,2 % (más együttműködő vállalatok esetében) és 39,2 % (az összes többi vállalat esetében).

2.   Más harmadik országok vonatkozásában hatályban lévő intézkedések

| (3) | Jelenleg dömpingellenes intézkedések (5) vannak hatályban az Oroszországból és Ukrajnából származó varrat nélküli csövek behozatalára vonatkozóan. A Horvátország elleni dömpingellenes intézkedések (6)2012. június 26-án hatályukat vesztették. |
| --- | --- |

(3)

Jelenleg dömpingellenes intézkedések (5) vannak hatályban az Oroszországból és Ukrajnából származó varrat nélküli csövek behozatalára vonatkozóan. A Horvátország elleni dömpingellenes intézkedések (6)2012. június 26-án hatályukat vesztették.

3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (4) | A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (7) közzétételét követően az említett intézkedésekkel kapcsolatban hatályvesztési felülvizsgálat megindítása iránti kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(4)

A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (7) közzétételét követően az említett intézkedésekkel kapcsolatban hatályvesztési felülvizsgálat megindítása iránti kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján.

| (5) | A kérelmet a varrat nélküli acélcsövek uniós gazdasági ágazatával foglalkozó védelmi bizottság (ESTA) (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be a varrat nélküli csövek teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmet a varrat nélküli acélcsövek uniós gazdasági ágazatával foglalkozó védelmi bizottság (ESTA) (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be a varrat nélküli csövek teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében.

| (6) | A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(6)

A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

| (7) | A Bizottság 2014. október 3-án az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. A Bizottság értesítést (8) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2014. október 3-án az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. A Bizottság értesítést (8) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

4.   A vizsgálatban érintett felek

| (8) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezenfelül külön értesítette a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, az importőröket és az ismert érintett uniós felhasználókat, valamint a kínai hatóságokat, továbbá felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(8)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezenfelül külön értesítette a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, az importőröket és az ismert érintett uniós felhasználókat, valamint a kínai hatóságokat, továbbá felkérte őket a részvételre.

| (9) | A Bizottság továbbá tájékoztatta az Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: USA) gyártóit a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) az USA-t tervezi figyelembe venni. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság továbbá tájékoztatta az Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: USA) gyártóit a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) az USA-t tervezi figyelembe venni.

| (10) | Minden érdekelt fél lehetőséget kapott arra, hogy a felülvizsgálat megindításával kapcsolatban észrevételeket nyújtson be, illetve kérje a Bizottság és/vagy a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő előtti meghallgatását. |
| --- | --- |

(10)

Minden érdekelt fél lehetőséget kapott arra, hogy a felülvizsgálat megindításával kapcsolatban észrevételeket nyújtson be, illetve kérje a Bizottság és/vagy a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő előtti meghallgatását.

4.1.   Mintavétel

| (11) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

a)   Mintavétel az uniós gyártók körében

| (12) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság rögzítette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát, és felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket. A mintát a hasonló termékből a felülvizsgálati időszak alatt elért uniós eladási mennyiség alapján állították össze, egyszersmind ügyelve a megfelelő területi eloszlás biztosítására. A mintában hat vállalat szerepelt a Cseh Köztársaságból, Franciaországból, Németországból, Olaszországból, Romániából és Szlovákiából, amelyek a független vevők felé irányuló teljes uniós értékesítésnek megközelítőleg 55 %-át képviselték. Észrevételek nem érkeztek, ezért az ideiglenesen kiválasztott vállalatok kerültek be a végleges mintába is. |
| --- | --- |

(12)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság rögzítette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát, és felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket. A mintát a hasonló termékből a felülvizsgálati időszak alatt elért uniós eladási mennyiség alapján állították össze, egyszersmind ügyelve a megfelelő területi eloszlás biztosítására. A mintában hat vállalat szerepelt a Cseh Köztársaságból, Franciaországból, Németországból, Olaszországból, Romániából és Szlovákiából, amelyek a független vevők felé irányuló teljes uniós értékesítésnek megközelítőleg 55 %-át képviselték. Észrevételek nem érkeztek, ezért az ideiglenesen kiválasztott vállalatok kerültek be a végleges mintába is.

b)   Mintavétel az importőrök körében

| (13) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az összes független importőrt, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az összes független importőrt, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat.

| (14) | Mivel mindössze négy független importőr jelentkezett és nyújtotta be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat, nem volt szükség mintavételre. A négy független importőr közül azonban csak egy működött együtt a vizsgálat során a kiküldött kérdőívre adott válaszok benyújtásával. |
| --- | --- |

(14)

Mivel mindössze négy független importőr jelentkezett és nyújtotta be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat, nem volt szükség mintavételre. A négy független importőr közül azonban csak egy működött együtt a vizsgálat során a kiküldött kérdőívre adott válaszok benyújtásával.

c)   Mintavétel a Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártók körében

| (15) | Tekintettel a Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő. |
| --- | --- |

(15)

Tekintettel a Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő.

| (16) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínai Népköztársaságban működő összes exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A Bizottság ezenkívül felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínai Népköztársaságban működő összes exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A Bizottság ezenkívül felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

| (17) | Mivel mindössze három Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártó bocsátotta a Bizottság rendelkezésére a kért információkat, nem volt szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(17)

Mivel mindössze három Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártó bocsátotta a Bizottság rendelkezésére a kért információkat, nem volt szükség mintavételre.

4.2.   Kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (18) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint az uniós érdeket. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint az uniós érdeket.

| (19) | A mintavétel során jelentkező három kínai exportáló gyártónak, a mintába kiválasztott hat uniós gyártónak, a mintavétel során jelentkező négy független importőrnek, valamint hét felhasználónak küldtek ki kérdőívet. Hat országban – konkrétan Argentínában, Brazíliában, Japánban, Mexikóban, Ukrajnában és az USA-ban – összesen huszonkét potenciális analóg gyártót azonosítottak és láttak el kérdőívvel. |
| --- | --- |

(19)

A mintavétel során jelentkező három kínai exportáló gyártónak, a mintába kiválasztott hat uniós gyártónak, a mintavétel során jelentkező négy független importőrnek, valamint hét felhasználónak küldtek ki kérdőívet. Hat országban – konkrétan Argentínában, Brazíliában, Japánban, Mexikóban, Ukrajnában és az USA-ban – összesen huszonkét potenciális analóg gyártót azonosítottak és láttak el kérdőívvel.

| (20) | A kérdőívre egy kínai exportáló gyártó, három analóg országbeli gyártó az USA-ból, hat, a mintában szereplő uniós gyártó, egy importőr és három felhasználó válaszolt. |
| --- | --- |

(20)

A kérdőívre egy kínai exportáló gyártó, három analóg országbeli gyártó az USA-ból, hat, a mintában szereplő uniós gyártó, egy importőr és három felhasználó válaszolt.

| (21) | A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:






  a) | Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártó






  — | Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd., Kínai Népköztársaság. |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:

a)

Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártó

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd., Kínai Népköztársaság.

| b) | Uniós gyártók






  — | Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava AS, Cseh Köztársaság, |
| --- | --- | --- |

b)

Uniós gyártók

—

Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava AS, Cseh Köztársaság,

| — | Benteler Deutschland GmbH, Németország, |
| --- | --- |

—

Benteler Deutschland GmbH, Németország,

| — | Tenaris-Dalmine SPA, Olaszország, |
| --- | --- |

—

Tenaris-Dalmine SPA, Olaszország,

| — | TMK-ARTROM, Románia, |
| --- | --- |

—

TMK-ARTROM, Románia,

| — | Vallourec Tubes France, Franciaország, |
| --- | --- |

—

Vallourec Tubes France, Franciaország,

| — | Železiarne Podbrezová, Szlovákia |
| --- | --- |

—

Železiarne Podbrezová, Szlovákia

| c) | Importőr






  — | Handelsonderneming Jan van Meever B.V, Hollandia. |
| --- | --- | --- |

c)

Importőr

—

Handelsonderneming Jan van Meever B.V, Hollandia.

| d) | Gyártók az analóg országban






  — | IPSCO Tubulars Inc. DBA TMK IPSCO, USA, |
| --- | --- | --- |

d)

Gyártók az analóg országban

—

IPSCO Tubulars Inc. DBA TMK IPSCO, USA,

| — | Vallourec Star, L.P., USA, |
| --- | --- |

—

Vallourec Star, L.P., USA,

| — | ArcelorMittal Tubular Products, USA. |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Tubular Products, USA.

5.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (22) | A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2013. július 1. és 2014. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2011. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(22)

A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2013. július 1. és 2014. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2011. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

6.   Nyilvánosságra hozatal

| (23) | Minden érdekelt felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság fenn kívánta tartani a hatályos végleges dömpingellenes intézkedéseket. Egyúttal határidőt biztosítottak a felek számára, melyen belül e nyilvánosságra hozatalt követően ismertethették álláspontjukat. A nyilvánosságra hozatalt követően csak a kérelmező tett észrevételeket. |
| --- | --- |

(23)

Minden érdekelt felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság fenn kívánta tartani a hatályos végleges dömpingellenes intézkedéseket. Egyúttal határidőt biztosítottak a felek számára, melyen belül e nyilvánosságra hozatalt követően ismertethették álláspontjukat. A nyilvánosságra hozatalt követően csak a kérelmező tett észrevételeket.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Az érintett termék

| (24) | Az érintett termék ugyanaz, mint az (1) preambulumbekezdésben említett termék, amelyre az eredeti vizsgálat vonatkozott, vagyis a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód alá besorolt, kör keresztmetszetű, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés szerint legfeljebb 0,86 szénegyenértékű (Carbon Equivalent Value, CEV) (9) varrat nélküli vas- vagy acélcsövek. |
| --- | --- |

(24)

Az érintett termék ugyanaz, mint az (1) preambulumbekezdésben említett termék, amelyre az eredeti vizsgálat vonatkozott, vagyis a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód alá besorolt, kör keresztmetszetű, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés szerint legfeljebb 0,86 szénegyenértékű (Carbon Equivalent Value, CEV) (9) varrat nélküli vas- vagy acélcsövek.

2.   Hasonló termék

| (25) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(25)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék,

| — | az analóg ország Egyesült Államokban gyártott és az Egyesült Államok belföldi piacán értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

az analóg ország Egyesült Államokban gyártott és az Egyesült Államok belföldi piacán értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék.

| (26) | A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.

C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Előzetes megjegyzések

| (27) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy jelenleg történik-e dömpingelt behozatal, és valószínűsíthető-e, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet. |
| --- | --- |

(27)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy jelenleg történik-e dömpingelt behozatal, és valószínűsíthető-e, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet.

| (28) | A fentebb említetteknek megfelelően az eljárás megindítása után három kínai exportáló jelentkezett és kapott kérdőívet. Mindazonáltal csak egy válaszolt. Az együttműködő exportáló gyártó behozatala az Unióba irányuló kínai behozatalnak több mint 25 %-át képviselte, és a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Kínai Népköztársaságból származó, az Unióba irányuló teljes behozatalra nézve reprezentatív. Ezért a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó, alábbiakban ismertetett megállapítások az együttműködő exportáló gyártótól kapott adatokon alapulnak. |
| --- | --- |

(28)

A fentebb említetteknek megfelelően az eljárás megindítása után három kínai exportáló jelentkezett és kapott kérdőívet. Mindazonáltal csak egy válaszolt. Az együttműködő exportáló gyártó behozatala az Unióba irányuló kínai behozatalnak több mint 25 %-át képviselte, és a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Kínai Népköztársaságból származó, az Unióba irányuló teljes behozatalra nézve reprezentatív. Ezért a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó, alábbiakban ismertetett megállapítások az együttműködő exportáló gyártótól kapott adatokon alapulnak.

2.   Dömping a felülvizsgálati időszakban

2.1.   Analóg ország

| (29) | Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes érték meghatározása egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban alkalmazott ár vagy számtanilag képzett érték alapján történt. Ennek megfelelően ki kellett választani egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országot (a továbbiakban: analóg ország). |
| --- | --- |

(29)

Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes érték meghatározása egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban alkalmazott ár vagy számtanilag képzett érték alapján történt. Ennek megfelelően ki kellett választani egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országot (a továbbiakban: analóg ország).

| (30) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy – csakúgy mint az eredeti vizsgálatban – az Egyesült Államokat tervezi kiválasztani lehetséges analóg országként, és felkérte a feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. Nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(30)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy – csakúgy mint az eredeti vizsgálatban – az Egyesült Államokat tervezi kiválasztani lehetséges analóg országként, és felkérte a feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. Nem érkezett észrevétel.

| (31) | A Bizottság mindazonáltal felvette a kapcsolatot további lehetséges analóg országokkal is (Argentínával, Brazíliával, Indiával, Japánnal, a Koreai Köztársasággal, Mexikóval, Oroszországgal és Ukrajnával), hogy együttműködésüket kérje és tájékoztatást nyújtson. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság mindazonáltal felvette a kapcsolatot további lehetséges analóg országokkal is (Argentínával, Brazíliával, Indiával, Japánnal, a Koreai Köztársasággal, Mexikóval, Oroszországgal és Ukrajnával), hogy együttműködésüket kérje és tájékoztatást nyújtson.

| (32) | Az Egyesült Államokból három gyártó működött együtt és szolgáltatott válaszokat a kérdőívre. |
| --- | --- |

(32)

Az Egyesült Államokból három gyártó működött együtt és szolgáltatott válaszokat a kérdőívre.

| (33) | A Bizottság úgy találta, hogy az Egyesült Államok piacán élénk verseny folyik, mivel számos gyártó folytat belföldi értékesítést, valamint a behozatal szintje is számottevő (annak ellenére, hogy dömpingellenes vámok vannak hatályban a Kínai Népköztársasággal szemben). Az Egyesült Államok piacán jelentős mennyiséget értékesítettek, és ez a piac a termékskála tekintetében is összevethető volt a kínai piaccal. A Bizottság továbbá megállapította, hogy az analóg országból származó együttműködő gyártók által felhasznált nyersanyagok és alkalmazott gyártási eljárások hasonlóak a kínai piacon jellemzőkhöz. A fentiek miatt, valamint tekintettel a tanúsított együttműködésre, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján megfelelő analóg országnak tekintette az Egyesült Államokat. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság úgy találta, hogy az Egyesült Államok piacán élénk verseny folyik, mivel számos gyártó folytat belföldi értékesítést, valamint a behozatal szintje is számottevő (annak ellenére, hogy dömpingellenes vámok vannak hatályban a Kínai Népköztársasággal szemben). Az Egyesült Államok piacán jelentős mennyiséget értékesítettek, és ez a piac a termékskála tekintetében is összevethető volt a kínai piaccal. A Bizottság továbbá megállapította, hogy az analóg országból származó együttműködő gyártók által felhasznált nyersanyagok és alkalmazott gyártási eljárások hasonlóak a kínai piacon jellemzőkhöz. A fentiek miatt, valamint tekintettel a tanúsított együttműködésre, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján megfelelő analóg országnak tekintette az Egyesült Államokat.

2.2.   Rendes érték

| (34) | A Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártókra vonatkozó rendes érték meghatározásának alapjául az együttműködő egyesült államokbeli gyártóktól származó adatok szolgáltak. |
| --- | --- |

(34)

A Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártókra vonatkozó rendes érték meghatározásának alapjául az együttműködő egyesült államokbeli gyártóktól származó adatok szolgáltak.

| (35) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság először azt vizsgálta meg, hogy a felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítések összmennyisége az együttműködő egyesült államokbeli gyártók esetében reprezentatív volt-e. A belföldi értékesítést akkor tekintették reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége elérte az érintett termék Kínából az Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének 5 vagy ennél nagyobb százalékát a felülvizsgálati időszak alatt. Ennek alapján a belföldi értékesítés az Egyesült Államokban reprezentatívnak minősült. |
| --- | --- |

(35)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság először azt vizsgálta meg, hogy a felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítések összmennyisége az együttműködő egyesült államokbeli gyártók esetében reprezentatív volt-e. A belföldi értékesítést akkor tekintették reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége elérte az érintett termék Kínából az Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének 5 vagy ennél nagyobb százalékát a felülvizsgálati időszak alatt. Ennek alapján a belföldi értékesítés az Egyesült Államokban reprezentatívnak minősült.

| (36) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósult értékesítésnek tekinthetők-e. A vizsgálat során a Bizottság megállapította a független vevőknek történt nyereséges értékesítések arányát a szóban forgó terméktípus tekintetében. Azokban az esetekben, amikor az adott terméktípus belföldi értékesítése elegendő mennyiségben és szokásos kereskedelmi forgalom keretében történt, a rendes érték a felülvizsgálati időszakban az adott típus összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósult értékesítésnek tekinthetők-e. A vizsgálat során a Bizottság megállapította a független vevőknek történt nyereséges értékesítések arányát a szóban forgó terméktípus tekintetében. Azokban az esetekben, amikor az adott terméktípus belföldi értékesítése elegendő mennyiségben és szokásos kereskedelmi forgalom keretében történt, a rendes érték a felülvizsgálati időszakban az adott típus összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult.

| (37) | Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át bekerülési érték fölött értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga megegyezett az előállítási egységköltséggel vagy azt meghaladta, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus értékesítési összmennyiségére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az adott értékesítések nyereségesek voltak-e. |
| --- | --- |

(37)

Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át bekerülési érték fölött értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga megegyezett az előállítási egységköltséggel vagy azt meghaladta, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus értékesítési összmennyiségére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az adott értékesítések nyereségesek voltak-e.

| (38) | Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése a típus teljes eladási mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az előállítási egységköltséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet kizárólag a szóban forgó típus nyereséges, a felülvizsgálati időszakban lefolytatott belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki. |
| --- | --- |

(38)

Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése a típus teljes eladási mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az előállítási egységköltséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet kizárólag a szóban forgó típus nyereséges, a felülvizsgálati időszakban lefolytatott belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.

2.3.   Exportár

| (39) | Az együttműködő exportáló gyártó az Unióban közvetlenül a független vevők részére exportált. Az exportárat az Unióba történő exportra értékesített, felülvizsgálat tárgyát képező termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(39)

Az együttműködő exportáló gyártó az Unióban közvetlenül a független vevők részére exportált. Az exportárat az Unióba történő exportra értékesített, felülvizsgálat tárgyát képező termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

2.4.   Összehasonlítás

| (40) | A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlította össze. Ahol a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségekre tekintettel az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazították az exportárat és a rendes értéket. A kiigazítás a (belföldi és tengeri) fuvar- és biztosítási költségek, valamint a banki költségek és jutalékok figyelembevételével történt. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlította össze. Ahol a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségekre tekintettel az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazították az exportárat és a rendes értéket. A kiigazítás a (belföldi és tengeri) fuvar- és biztosítási költségek, valamint a banki költségek és jutalékok figyelembevételével történt.

2.5.   Dömpingkülönbözet

| (41) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban az együttműködő exportáló gyártó esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó, analóg országbeli rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. Ennek alapján a dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított költség, biztosítás, fuvardíj szerinti ár (a továbbiakban: CIF-ár) százalékában kifejezve 158,3 % volt. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban az együttműködő exportáló gyártó esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó, analóg országbeli rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. Ennek alapján a dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított költség, biztosítás, fuvardíj szerinti ár (a továbbiakban: CIF-ár) százalékában kifejezve 158,3 % volt.

3.   A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén

| (42) | A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping folytatódása. Az elemzés a következő elemekre terjedt ki: a más célpiacok esetében alkalmazott exportár, a Kínai Népköztársaság gyártási és tartalékkapacitása, valamint az uniós piac vonzereje. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping folytatódása. Az elemzés a következő elemekre terjedt ki: a más célpiacok esetében alkalmazott exportár, a Kínai Népköztársaság gyártási és tartalékkapacitása, valamint az uniós piac vonzereje.

3.1.   A más célpiacokra irányuló kínai export

| (43) | A kínai kiviteli statisztikai adatbázis szerint a varrat nélküli csövek kínai exportja világszinten (124 ország, az Unió kivételével) 4,6 millió tonna volt 2013-ban. Az árak 400 EUR/tonna és 4 500 EUR/tonna között mozogtak. A felülvizsgálati időszak alatt a Kínából az Unióba irányuló behozatal elérte a 68 000 tonnát, és az átlagár 700 EUR/tonna alatt maradt (az Eurostat adatai alapján). A Bizottság úgy vélekedett, hogy az említett jelentős árkülönbségek miatt nem lehet érdemi következtetéseket levonni a kínai vállalatok más harmadik országokra alkalmazott exportárképzési magatartására vonatkozóan. A vizsgálat azonban megállapította, hogy az együttműködő kínai exportáló gyártó harmadik országbeli piacok (Chile, Irán, Korea, Egyesült Arab Emírségek és Törökország) részére biztosított exportára alacsonyabb volt, mint az Unióba irányuló átlagos kínai exportár. Ezenfelül több jelentős exportpiacon – többek között az Unió, Kanada, az Egyesült Államok, Kolumbia, Mexikó, Brazília, Oroszország, Fehéroroszország és Kazahsztán piacán – a kínai exportáló gyártók által exportált mennyiségekre és felszámított árakra hatással vannak a meglévő intézkedések, például a dömpingellenes vámok és védintézkedések. |
| --- | --- |

(43)

A kínai kiviteli statisztikai adatbázis szerint a varrat nélküli csövek kínai exportja világszinten (124 ország, az Unió kivételével) 4,6 millió tonna volt 2013-ban. Az árak 400 EUR/tonna és 4 500 EUR/tonna között mozogtak. A felülvizsgálati időszak alatt a Kínából az Unióba irányuló behozatal elérte a 68 000 tonnát, és az átlagár 700 EUR/tonna alatt maradt (az Eurostat adatai alapján). A Bizottság úgy vélekedett, hogy az említett jelentős árkülönbségek miatt nem lehet érdemi következtetéseket levonni a kínai vállalatok más harmadik országokra alkalmazott exportárképzési magatartására vonatkozóan. A vizsgálat azonban megállapította, hogy az együttműködő kínai exportáló gyártó harmadik országbeli piacok (Chile, Irán, Korea, Egyesült Arab Emírségek és Törökország) részére biztosított exportára alacsonyabb volt, mint az Unióba irányuló átlagos kínai exportár. Ezenfelül több jelentős exportpiacon – többek között az Unió, Kanada, az Egyesült Államok, Kolumbia, Mexikó, Brazília, Oroszország, Fehéroroszország és Kazahsztán piacán – a kínai exportáló gyártók által exportált mennyiségekre és felszámított árakra hatással vannak a meglévő intézkedések, például a dömpingellenes vámok és védintézkedések.

3.2.   A Kínai Népköztársaság gyártási és tartalékkapacitása

| (44) | A vizsgálat megállapította, hogy a Kínai Népköztársaság gyártási és tartalékkapacitása jelentősen nőtt az eredeti vizsgálat lefolytatása óta. A helyszíni látogatáson beszerzett nyilvánosan elérhető adatok (10) alapján a gyártási kapacitás 32 millió tonnára tehető. A kérelmező által szolgáltatott adatok ennél magasabb – akár 43 millió tonnás – előállítási kapacitást mutatnak. Mindkét forrás megerősíti, hogy az eredeti vizsgálat óta a kínai gyártók gyártási kapacitása jelentősen – legalább 60 %-kal – megnőtt. |
| --- | --- |

(44)

A vizsgálat megállapította, hogy a Kínai Népköztársaság gyártási és tartalékkapacitása jelentősen nőtt az eredeti vizsgálat lefolytatása óta. A helyszíni látogatáson beszerzett nyilvánosan elérhető adatok (10) alapján a gyártási kapacitás 32 millió tonnára tehető. A kérelmező által szolgáltatott adatok ennél magasabb – akár 43 millió tonnás – előállítási kapacitást mutatnak. Mindkét forrás megerősíti, hogy az eredeti vizsgálat óta a kínai gyártók gyártási kapacitása jelentősen – legalább 60 %-kal – megnőtt.

| (45) | Az összes beszerzett információ igazolja a kínai ipar kapacitásfeleslegét. Semmilyen információ nem utalt arra, hogy a Kínai Népköztársaság belföldi felhasználása olyan mértékben megemelkedne a következő években, hogy felvenné a meglévő kapacitásfelesleget. |
| --- | --- |

(45)

Az összes beszerzett információ igazolja a kínai ipar kapacitásfeleslegét. Semmilyen információ nem utalt arra, hogy a Kínai Népköztársaság belföldi felhasználása olyan mértékben megemelkedne a következő években, hogy felvenné a meglévő kapacitásfelesleget.

| (46) | A vizsgálat megállapította, hogy a Kínai Népköztársaság termelése nagyságrendileg 30 millió tonna volt a felülvizsgálati időszak folyamán, vagyis az ország legalább 2 millió tonnás tartalékkapacitással rendelkezett. Ez a tartalékkapacitás a felülvizsgálati időszak uniós felhasználásának több mint 100 %-át teszi ki, ezért a Bizottság jelentősnek tekintette. Ebből kifolyólag számottevő gyártási tartalékkapacitás áll rendelkezésre a Kínai Népköztársaságban, amelyet – tekintettel az uniós piac vonzerejéről szóló következtetésekre, valamint arra, hogy a belső piac igen nehezen tudná felvenni ezt a tartalékkapacitást– intézkedések hiányában valószínűleg az uniós piacra irányuló exportmennyiség növelésére fognak használni. |
| --- | --- |

(46)

A vizsgálat megállapította, hogy a Kínai Népköztársaság termelése nagyságrendileg 30 millió tonna volt a felülvizsgálati időszak folyamán, vagyis az ország legalább 2 millió tonnás tartalékkapacitással rendelkezett. Ez a tartalékkapacitás a felülvizsgálati időszak uniós felhasználásának több mint 100 %-át teszi ki, ezért a Bizottság jelentősnek tekintette. Ebből kifolyólag számottevő gyártási tartalékkapacitás áll rendelkezésre a Kínai Népköztársaságban, amelyet – tekintettel az uniós piac vonzerejéről szóló következtetésekre, valamint arra, hogy a belső piac igen nehezen tudná felvenni ezt a tartalékkapacitást– intézkedések hiányában valószínűleg az uniós piacra irányuló exportmennyiség növelésére fognak használni.

3.3.   Az uniós piac vonzereje

| (47) | Az Eurostat szerint a Kínai Népköztársaságból az Unióba érkező behozatal először a 2011. évi több mint 78 000 tonnás szintről 2012-ben visszaesett valamivel több mint 47 000 tonnára, majd a felülvizsgálati időszakban ismét közel 68 000 tonnára emelkedett. A behozatal 2012-es mérséklődése egybeesett az uniós piacon jelentkező keresletvisszaeséssel. Míg a kereslet csökkenése folytatódott a felülvizsgálati időszakban, a behozatal mennyisége növekedett, és ennek eredményeképpen a kínai behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszak alatt 3,6 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(47)

Az Eurostat szerint a Kínai Népköztársaságból az Unióba érkező behozatal először a 2011. évi több mint 78 000 tonnás szintről 2012-ben visszaesett valamivel több mint 47 000 tonnára, majd a felülvizsgálati időszakban ismét közel 68 000 tonnára emelkedett. A behozatal 2012-es mérséklődése egybeesett az uniós piacon jelentkező keresletvisszaeséssel. Míg a kereslet csökkenése folytatódott a felülvizsgálati időszakban, a behozatal mennyisége növekedett, és ennek eredményeképpen a kínai behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszak alatt 3,6 %-ra nőtt.

| (48) | A (41) preambulumbekezdés szerint a felülvizsgálati időszak során – amikor az intézkedések hatályban voltak – a Kínai Népköztársaságból dömpingelt behozatal érkezett. A meghatározott dömpingkülönbözet még jelentősen meg is haladta az eredeti vizsgálat során megállapított dömpingkülönbözetet. Ha a meglévő intézkedések mellett is folytatódott a dömpingelt behozatal, akkor nincs okunk azt feltételezni, hogy a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal árai intézkedések nélkül egyáltalán növekednének, nemhogy elérnék a dömping megszüntetéséhez szükséges szintet. |
| --- | --- |

(48)

A (41) preambulumbekezdés szerint a felülvizsgálati időszak során – amikor az intézkedések hatályban voltak – a Kínai Népköztársaságból dömpingelt behozatal érkezett. A meghatározott dömpingkülönbözet még jelentősen meg is haladta az eredeti vizsgálat során megállapított dömpingkülönbözetet. Ha a meglévő intézkedések mellett is folytatódott a dömpingelt behozatal, akkor nincs okunk azt feltételezni, hogy a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal árai intézkedések nélkül egyáltalán növekednének, nemhogy elérnék a dömping megszüntetéséhez szükséges szintet.

| (49) | Amint azt a (43) preambulumbekezdés is említi, a varrat nélküli csöveket gyártó kínai exportáló gyártók számára fontos számos exportpiacon olyan intézkedéseket tartanak fenn, amelyek jelentősen korlátozzák a kínai export bővülését vagy folytatódását ezeken a piacokon. Ugyanakkor megállapítást nyert, hogy az együttműködő kínai exportáló gyártó az Unió esetében magasabb exportárat alkalmazott, mint a harmadik országok piacán, ami jelzi, hogy az uniós piac a hatályban lévő vámok ellenére nagy vonzerővel rendelkezik. Kimutatták továbbá, hogy az uniós piac nyitott célpont lenne a kínai tartalékkapacitások jelentős része számára, amelyek ezért dömpingellenes intézkedések hiányában nagy valószínűséggel az Unió piacára irányulnának. |
| --- | --- |

(49)

Amint azt a (43) preambulumbekezdés is említi, a varrat nélküli csöveket gyártó kínai exportáló gyártók számára fontos számos exportpiacon olyan intézkedéseket tartanak fenn, amelyek jelentősen korlátozzák a kínai export bővülését vagy folytatódását ezeken a piacokon. Ugyanakkor megállapítást nyert, hogy az együttműködő kínai exportáló gyártó az Unió esetében magasabb exportárat alkalmazott, mint a harmadik országok piacán, ami jelzi, hogy az uniós piac a hatályban lévő vámok ellenére nagy vonzerővel rendelkezik. Kimutatták továbbá, hogy az uniós piac nyitott célpont lenne a kínai tartalékkapacitások jelentős része számára, amelyek ezért dömpingellenes intézkedések hiányában nagy valószínűséggel az Unió piacára irányulnának.

| (50) | Ezenkívül a hatályos intézkedések 2009-es elrendelése előtt az Unióba irányuló kínai export 542 840 tonna volt, vagyis a felülvizsgálati időszak során jellemző mennyiség közel nyolcszorosa. Ez azt mutatja, hogy méreténél fogva az uniós piac vonzó a kínai behozatal számára, és fel tudja venni a Kínai Népköztársaságból származó megnövekedett behozatali mennyiségeket. A hatályos dömpingellenes vámok megakadályozták, hogy a kínai exportáló gyártók növeljék az Unióba irányuló értékesítéseik mennyiségét, ami azonban – az intézkedések hatályvesztése esetén – minden bizonnyal ismét növekedne, különös tekintettel a Kínai Népköztársaságban meglévő, alábbiakban ismertetett jelentős tartalékkapacitásokra. |
| --- | --- |

(50)

Ezenkívül a hatályos intézkedések 2009-es elrendelése előtt az Unióba irányuló kínai export 542 840 tonna volt, vagyis a felülvizsgálati időszak során jellemző mennyiség közel nyolcszorosa. Ez azt mutatja, hogy méreténél fogva az uniós piac vonzó a kínai behozatal számára, és fel tudja venni a Kínai Népköztársaságból származó megnövekedett behozatali mennyiségeket. A hatályos dömpingellenes vámok megakadályozták, hogy a kínai exportáló gyártók növeljék az Unióba irányuló értékesítéseik mennyiségét, ami azonban – az intézkedések hatályvesztése esetén – minden bizonnyal ismét növekedne, különös tekintettel a Kínai Népköztársaságban meglévő, alábbiakban ismertetett jelentős tartalékkapacitásokra.

| (51) | Ezenkívül – még ha az eredeti vizsgálat óta jelentősen is nőtt a kínai piacon a belföldi felhasználás – nem valószínű, hogy a belső piac fel tudná venni a kínai gyártók számottevő tartalékkapacitását, amint azt a (45) preambulumbekezdés is kifejti. |
| --- | --- |

(51)

Ezenkívül – még ha az eredeti vizsgálat óta jelentősen is nőtt a kínai piacon a belföldi felhasználás – nem valószínű, hogy a belső piac fel tudná venni a kínai gyártók számottevő tartalékkapacitását, amint azt a (45) preambulumbekezdés is kifejti.

| (52) | Következésképpen – a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén – a kínai exportáló gyártók valószínűleg jelentősen növelnék az uniós piacra irányuló dömpingelt árú exportot. |
| --- | --- |

(52)

Következésképpen – a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén – a kínai exportáló gyártók valószínűleg jelentősen növelnék az uniós piacra irányuló dömpingelt árú exportot.

3.4.   Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről

| (53) | A vizsgálatok kimutatták, hogy a felülvizsgálati időszakban a Kínából származó varrat nélküli csövek továbbra is dömpingelt árakon jutottak el az uniós piacra. A Kínai Népköztársaságban rendelkezésre álló jelentős (a teljes uniós felhasználást meghaladó) tartalékkapacitásra, más harmadik országok piacán a kínai behozatallal szemben hatályban lévő intézkedésekre, valamint az uniós piac vonzerejére figyelemmel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések megszüntetése esetén a dömping folytatódása nagyon valószínű. |
| --- | --- |

(53)

A vizsgálatok kimutatták, hogy a felülvizsgálati időszakban a Kínából származó varrat nélküli csövek továbbra is dömpingelt árakon jutottak el az uniós piacra. A Kínai Népköztársaságban rendelkezésre álló jelentős (a teljes uniós felhasználást meghaladó) tartalékkapacitásra, más harmadik országok piacán a kínai behozatallal szemben hatályban lévő intézkedésekre, valamint az uniós piac vonzerejére figyelemmel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések megszüntetése esetén a dömping folytatódása nagyon valószínű.

D.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása

| (54) | Az uniós gazdasági ágazatot nem érték jelentős változások az eredeti vizsgálat óta. A felülvizsgálati időszak alatt megközelítőleg 20 ismert gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a vállalatok alkotják az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(54)

Az uniós gazdasági ágazatot nem érték jelentős változások az eredeti vizsgálat óta. A felülvizsgálati időszak alatt megközelítőleg 20 ismert gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a vállalatok alkotják az uniós gazdasági ágazatot.

| (55) | A felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós gyártást az együttműködő uniós gyártóktól beszerzett, valamint a kérelmező által benyújtott adatok alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(55)

A felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós gyártást az együttműködő uniós gyártóktól beszerzett, valamint a kérelmező által benyújtott adatok alapján állapították meg.

| (56) | Az uniós gyártók nagy száma miatt a Bizottság kiválasztott egy hat uniós gyártóból álló mintát, amint azt a (12) preambulumbekezdés is jelzi. A minta reprezentatívnak minősült az uniós gazdasági ágazat tekintetében, mivel a teljes uniós értékesítésnek megközelítőleg 60 %-át képviseli. |
| --- | --- |

(56)

Az uniós gyártók nagy száma miatt a Bizottság kiválasztott egy hat uniós gyártóból álló mintát, amint azt a (12) preambulumbekezdés is jelzi. A minta reprezentatívnak minősült az uniós gazdasági ágazat tekintetében, mivel a teljes uniós értékesítésnek megközelítőleg 60 %-át képviseli.

2.   Uniós felhasználás

| (57) | A Bizottság az uniós felhasználást i. az uniós gazdasági ágazat uniós piacon realizált – a kérelmező által benyújtott adatokon alapuló – eladási mennyisége alapján, valamint ii. az Eurostatnak a harmadik országokból származó behozatali mennyiségekre vonatkozó adatai alapján állapította meg. A kérelmező tizenhat uniós gyártótól szerezte be és összesített az értékesítési adatokat, a többi gyártó esetében pedig becsült adatokat adott meg. |
| --- | --- |

(57)

A Bizottság az uniós felhasználást i. az uniós gazdasági ágazat uniós piacon realizált – a kérelmező által benyújtott adatokon alapuló – eladási mennyisége alapján, valamint ii. az Eurostatnak a harmadik országokból származó behozatali mennyiségekre vonatkozó adatai alapján állapította meg. A kérelmező tizenhat uniós gyártótól szerezte be és összesített az értékesítési adatokat, a többi gyártó esetében pedig becsült adatokat adott meg.

| (58) | Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás | 2011 | 2012 | 2013 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás (tonnában) | 2 353 291 | 2 058 262 | 1 841 591 | 1 904 410 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 87 | 78 | 81 |
| Forrás: Eurostat és a kérelmező által benyújtott adatok. |

(58)

Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

Uniós felhasználás

2011

2012

2013

Felülvizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás (tonnában)

2 353 291

2 058 262

1 841 591

1 904 410

Index (2011 = 100)

100

87

78

81

Forrás: Eurostat és a kérelmező által benyújtott adatok.

| (59) | A figyelembe vett időszak folyamán az uniós felhasználás 19 %-kal csökkent. Konkrétabban az uniós piacon a felülvizsgálat tárgyát képező termék és a hasonló termék felhasználása 2013-ig folyamatosan csökkent (22 %-kal), majd a felülvizsgálati időszakban valamelyest növekedett (3,4 %-kal). |
| --- | --- |

(59)

A figyelembe vett időszak folyamán az uniós felhasználás 19 %-kal csökkent. Konkrétabban az uniós piacon a felülvizsgálat tárgyát képező termék és a hasonló termék felhasználása 2013-ig folyamatosan csökkent (22 %-kal), majd a felülvizsgálati időszakban valamelyest növekedett (3,4 %-kal).

| (60) | Az uniós felhasználásra jellemző csökkenő tendencia főként az építőipar, valamint az ipari és az energiatermelési szektor által támasztott kereslet mérséklődésével magyarázható, ami nem állt vissza a válságot megelőző – vagyis 2009 előtti – szintre. |
| --- | --- |

(60)

Az uniós felhasználásra jellemző csökkenő tendencia főként az építőipar, valamint az ipari és az energiatermelési szektor által támasztott kereslet mérséklődésével magyarázható, ami nem állt vissza a válságot megelőző – vagyis 2009 előtti – szintre.

3.   Az érintett országból származó behozatal

3.1.   Az érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése

2. táblázat

A behozatal mennyisége és piaci részesedése

| Ország | | 2011 | 2012 | 2013 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | Mennyiség (tonna) | 78 153 | 47 279 | 55 777 | 67 977 |
| Index | 100 | 60 | 71 | 87 |
| Piaci részesedés (%) | 3,3 | 2,3 | 3 | 3,6 |
| Forrás: Eurostat. |

Ország

2011

2012

2013

Felülvizsgálati időszak

Kínai Népköztársaság

Mennyiség (tonna)

78 153

47 279

55 777

67 977

Index

100

60

71

87

Piaci részesedés (%)

3,3

2,3

3

3,6

Forrás: Eurostat.

| (61) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínai Népköztársaságból származó behozatalának mennyisége a figyelembe vett időszak során 13 %-kal, a 2011-ben regisztrált megközelítőleg 78 000 tonnás szintről a felülvizsgálati időszakban 68 000 tonnára csökkent. A Kínai Népköztársaságból érkező behozatal mennyisége 2012-ben jelentősen (40 %-kal) visszaesett, azóta folyamatosan növekszik (2013-ban a 2012. évi szinthez képest 18 %-kal, majd a felülvizsgálati időszakban a 2013.évi szinthez képest 22 %-kal). |
| --- | --- |

(61)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínai Népköztársaságból származó behozatalának mennyisége a figyelembe vett időszak során 13 %-kal, a 2011-ben regisztrált megközelítőleg 78 000 tonnás szintről a felülvizsgálati időszakban 68 000 tonnára csökkent. A Kínai Népköztársaságból érkező behozatal mennyisége 2012-ben jelentősen (40 %-kal) visszaesett, azóta folyamatosan növekszik (2013-ban a 2012. évi szinthez képest 18 %-kal, majd a felülvizsgálati időszakban a 2013.évi szinthez képest 22 %-kal).

| (62) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínai Népköztársaságból az Unióba irányuló behozatala kisebb mértékben csökkent, mint az uniós felhasználás, következésképp a kínai behozatal piaci részesedése csekély növekedést mutatott: míg 2011-ben 3,3 %-on állt, a felülvizsgálati időszakban 3,6 % volt. Konkrétabban 2012-ben a piaci részesedés 2,3 %-ra csökkent, majd 2013-ban 3 %-ra és a felülvizsgálati időszakban 3,6 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(62)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínai Népköztársaságból az Unióba irányuló behozatala kisebb mértékben csökkent, mint az uniós felhasználás, következésképp a kínai behozatal piaci részesedése csekély növekedést mutatott: míg 2011-ben 3,3 %-on állt, a felülvizsgálati időszakban 3,6 % volt. Konkrétabban 2012-ben a piaci részesedés 2,3 %-ra csökkent, majd 2013-ban 3 %-ra és a felülvizsgálati időszakban 3,6 %-ra nőtt.

3.2.   Az érintett országból származó behozatal árai

| (63) | Az alábbi táblázat a Kínai Népköztársaságból származó behozatal átlagárait ismerteti:

  3. táblázat


  Importár











  Ország | | 2011 | 2012 | 2013 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | Átlagár (EUR/tonna) | 801 | 828 | 747 | 692 |
| Index | 100 | 103 | 93 | 86 |
| Forrás: Eurostat. |

(63)

Az alábbi táblázat a Kínai Népköztársaságból származó behozatal átlagárait ismerteti:

3. táblázat

Importár

Ország

2011

2012

2013

Felülvizsgálati időszak

Kínai Népköztársaság

Átlagár (EUR/tonna)

801

828

747

692

Index

100

103

93

86

Forrás: Eurostat.

| (64) | 2011 és a felülvizsgálati időszak között a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínai Népköztársaságból származó termék átlagos importára 14 %-kal csökkent. 2011-ben 801 EUR/tonna volt, a felülvizsgálati időszakban 692 EUR/tonnán állt. Konkrétabban a kínai exportőrök által felszámított importár 2012-ben 3 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszakban több mint 16 %-kal csökkent. Az együttműködő exportáló gyártó által alkalmazott átlagos importár ugyanabba a tartományba esett, mint az Eurostat adatai szerinti importárak és a figyelembe vett időszakban ugyanazt a tendenciát követte. |
| --- | --- |

(64)

2011 és a felülvizsgálati időszak között a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínai Népköztársaságból származó termék átlagos importára 14 %-kal csökkent. 2011-ben 801 EUR/tonna volt, a felülvizsgálati időszakban 692 EUR/tonnán állt. Konkrétabban a kínai exportőrök által felszámított importár 2012-ben 3 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszakban több mint 16 %-kal csökkent. Az együttműködő exportáló gyártó által alkalmazott átlagos importár ugyanabba a tartományba esett, mint az Eurostat adatai szerinti importárak és a figyelembe vett időszakban ugyanazt a tendenciát követte.

3.3.   Áralákínálás

| (65) | A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon történő értékesítés során alkalmazott eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlította az érintett országból származó, az uniós piacon az első független vevő számára értékesített behozatal átlagárával, amelyet az együttműködő kínai exportáló gyártótól származó ellenőrzött adatok alapján a költség, biztosítás, fuvardíj (CIF) szintjén állapítottak meg. |
| --- | --- |

(65)

A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon történő értékesítés során alkalmazott eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlította az érintett országból származó, az uniós piacon az első független vevő számára értékesített behozatal átlagárával, amelyet az együttműködő kínai exportáló gyártótól származó ellenőrzött adatok alapján a költség, biztosítás, fuvardíj (CIF) szintjén állapítottak meg.

| (66) | Az áralákínálás meghatározásához a felülvizsgálati időszakra a mintába kiválasztott összes uniós gyártótól felhasználtak adatokat. Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak folyamán az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga, amelyet az uniós eladási árak százalékában fejeznek ki, 28,4 % volt. Az együttműködő kínai exportáló gyártóra alkalmazandó 17,7 %-os dömpingellenes vám levonásával az alákínálási különbözet 39,2 % lenne. |
| --- | --- |

(66)

Az áralákínálás meghatározásához a felülvizsgálati időszakra a mintába kiválasztott összes uniós gyártótól felhasználtak adatokat. Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak folyamán az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga, amelyet az uniós eladási árak százalékában fejeznek ki, 28,4 % volt. Az együttműködő kínai exportáló gyártóra alkalmazandó 17,7 %-os dömpingellenes vám levonásával az alákínálási különbözet 39,2 % lenne.

4.   Harmadik országokból származó behozatal

| (67) | Az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyisége, piaci részesedése és árai a következőképpen alakultak:

  4. táblázat


  Egyéb harmadik országokból származó behozatal











  Ország | | 2011 | 2012 | 2013 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna | Mennyiség (tonna) | 44 615 | 39 168 | 57 915 | 59 656 |
| Index | 100 | 88 | 130 | 134 |
| Piaci részesedés (%) | 1,9 | 1,9 | 3,1 | 3,1 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 900 | 898 | 838 | 776 |
| Index | 100 | 100 | 93 | 86 |
| Japán | Mennyiség (tonna) | 51 852 | 47 163 | 23 721 | 21 426 |
| Index | 100 | 91 | 46 | 41 |
| Piaci részesedés (%) | 2,2 | 2,3 | 1,3 | 1,1 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 2 303 | 2 526 | 2 244 | 2 330 |
| Index | 100 | 110 | 97 | 101 |
| Fehéroroszország | Mennyiség (tonna) | 33 614 | 35 761 | 28 380 | 29 600 |
| Index | 100 | 106 | 84 | 88 |
| Piaci részesedés (%) | 1,4 | 1,7 | 1,5 | 1,6 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 849 | 856 | 803 | 783 |
| Index | 100 | 101 | 95 | 92 |
| Oroszország | Mennyiség (tonna) | 19 018 | 13 375 | 7 154 | 7 977 |
| Index | 100 | 70 | 38 | 42 |
| Piaci részesedés (%) | 0,8 | 0,6 | 0,4 | 0,4 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 1 065 | 1 068 | 1 021 | 901 |
| Index | 100 | 100 | 96 | 85 |
| További harmadik országok | Mennyiség (tonna) | 43 230 | 54 977 | 43 713 | 56 509 |
| Index | 100 | 127 | 101 | 131 |
| Piaci részesedés (%) | 2,6 | 3,3 | 2,8 | 3,4 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 1 249 | 1 659 | 1 195 | 1 327 |
| Index | 100 | 133 | 96 | 106 |
| Forrás: Eurostat. |

(67)

Az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyisége, piaci részesedése és árai a következőképpen alakultak:

4. táblázat

Egyéb harmadik országokból származó behozatal

Ország

2011

2012

2013

Felülvizsgálati időszak

Ukrajna

Mennyiség (tonna)

44 615

39 168

57 915

59 656

Index

100

88

130

134

Piaci részesedés (%)

1,9

1,9

3,1

3,1

Átlagár (EUR/tonna)

900

898

838

776

Index

100

100

93

86

Japán

Mennyiség (tonna)

51 852

47 163

23 721

21 426

Index

100

91

46

41

Piaci részesedés (%)

2,2

2,3

1,3

1,1

Átlagár (EUR/tonna)

2 303

2 526

2 244

2 330

Index

100

110

97

101

Fehéroroszország

Mennyiség (tonna)

33 614

35 761

28 380

29 600

Index

100

106

84

88

Piaci részesedés (%)

1,4

1,7

1,5

1,6

Átlagár (EUR/tonna)

849

856

803

783

Index

100

101

95

92

Oroszország

Mennyiség (tonna)

19 018

13 375

7 154

7 977

Index

100

70

38

42

Piaci részesedés (%)

0,8

0,6

0,4

0,4

Átlagár (EUR/tonna)

1 065

1 068

1 021

901

Index

100

100

96

85

További harmadik országok

Mennyiség (tonna)

43 230

54 977

43 713

56 509

Index

100

127

101

131

Piaci részesedés (%)

2,6

3,3

2,8

3,4

Átlagár (EUR/tonna)

1 249

1 659

1 195

1 327

Index

100

133

96

106

Forrás: Eurostat.

| (68) | A figyelembe vett időszak alatt az Ukrajnából származó behozatal mennyisége 34 %-kal nőtt, így a felülvizsgálati időszakban 59 656 tonna volt, míg ugyanebben az időszakban a Japánból érkező behozatal 59 %-kal 21 426 tonnára, az Oroszországból érkező behozatal 58 %-kal 7 977 tonnára, a Fehéroroszországból érkező behozatal pedig 12 %-kal 29 600 tonnára csökkent. A további harmadik országokból származó behozatal mennyisége 31 %-kal nőtt, 43 230 tonnáról 56 509 tonnára. Ukrajna és a további harmadik országok piaci részesedése az uniós piacon 3 % körül alakult, míg Japán és Fehéroroszország piaci részesedése körülbelül 1 %, illetve 2 % volt. Oroszország 0,4 %-os piaci részesedése nem volt számottevő a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(68)

A figyelembe vett időszak alatt az Ukrajnából származó behozatal mennyisége 34 %-kal nőtt, így a felülvizsgálati időszakban 59 656 tonna volt, míg ugyanebben az időszakban a Japánból érkező behozatal 59 %-kal 21 426 tonnára, az Oroszországból érkező behozatal 58 %-kal 7 977 tonnára, a Fehéroroszországból érkező behozatal pedig 12 %-kal 29 600 tonnára csökkent. A további harmadik országokból származó behozatal mennyisége 31 %-kal nőtt, 43 230 tonnáról 56 509 tonnára. Ukrajna és a további harmadik országok piaci részesedése az uniós piacon 3 % körül alakult, míg Japán és Fehéroroszország piaci részesedése körülbelül 1 %, illetve 2 % volt. Oroszország 0,4 %-os piaci részesedése nem volt számottevő a felülvizsgálati időszakban.

| (69) | Az Ukrajnából, Fehéroroszországból és Oroszországból behozott termékek importárai a figyelembe vett időszak alatt végig csökkenő tendenciát mutattak, míg Japánból és más harmadik országokból érkező behozatal esetében növekvő tendencia jellemezte az importárakat. A felülvizsgálati időszakban a Fehéroroszországból és Ukrajnából származó varrat nélküli csövek importára megközelítőleg 780 EUR/tonna volt, míg a Japánból és más harmadik országokból érkező behozatalra jellemző importár 2 330 EUR/tonna és 1 327 EUR/tonna körül alakult. Az Oroszországból érkező behozatal esetében az importár megközelítőleg 900 EUR/tonna volt a felülvizsgálati időszakban. Jelenleg az Ukrajnából és az Oroszországból származó varrat nélküli csövek behozatalára vannak hatályban dömpingellenes intézkedések. |
| --- | --- |

(69)

Az Ukrajnából, Fehéroroszországból és Oroszországból behozott termékek importárai a figyelembe vett időszak alatt végig csökkenő tendenciát mutattak, míg Japánból és más harmadik országokból érkező behozatal esetében növekvő tendencia jellemezte az importárakat. A felülvizsgálati időszakban a Fehéroroszországból és Ukrajnából származó varrat nélküli csövek importára megközelítőleg 780 EUR/tonna volt, míg a Japánból és más harmadik országokból érkező behozatalra jellemző importár 2 330 EUR/tonna és 1 327 EUR/tonna körül alakult. Az Oroszországból érkező behozatal esetében az importár megközelítőleg 900 EUR/tonna volt a felülvizsgálati időszakban. Jelenleg az Ukrajnából és az Oroszországból származó varrat nélküli csövek behozatalára vannak hatályban dömpingellenes intézkedések.

5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

5.1.   Általános megjegyzések

| (70) | A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(70)

A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (71) | A kár elemzése céljából a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a kérelmező által benyújtott, tizenhat uniós gyártóval kapcsolatos adatok alapján, valamint az (57) preambulumbekezdés szerint a többi uniós gyártóra vonatkozó becslések alapján értékelte. Ezek az adatok az összes ismert uniós gyártóra vonatkoznak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártóra vonatkozó adatok alapján értékelte. |
| --- | --- |

(71)

A kár elemzése céljából a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a kérelmező által benyújtott, tizenhat uniós gyártóval kapcsolatos adatok alapján, valamint az (57) preambulumbekezdés szerint a többi uniós gyártóra vonatkozó becslések alapján értékelte. Ezek az adatok az összes ismert uniós gyártóra vonatkoznak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártóra vonatkozó adatok alapján értékelte.

| (72) | A makrogazdasági mutatók a következők: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, eladási mennyiség, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagyságrendje, valamint a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás. |
| --- | --- |

(72)

A makrogazdasági mutatók a következők: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, eladási mennyiség, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagyságrendje, valamint a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás.

| (73) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(73)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

5.2.   Makrogazdasági mutatók

a)   Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

| (74) | A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, gyártási összkapacitás és teljes kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás | 2011 | 2012 | 2013 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártási mennyiség | 3 746 432 | 3 585 043 | 3 292 752 | 3 361 226 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 96 | 88 | 90 |
| Gyártási kapacitás | 5 118 662 | 5 085 063 | 5 039 564 | 5 046 214 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 99 | 98 | 99 |
| Kapacitáskihasználás | 73 % | 71 % | 65 % | 67 % |
| Forrás: a kérelmező által benyújtott adatok. |

(74)

A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, gyártási összkapacitás és teljes kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

5. táblázat

Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

2011

2012

2013

Felülvizsgálati időszak

Gyártási mennyiség

3 746 432

3 585 043

3 292 752

3 361 226

Index (2011 = 100)

100

96

88

90

Gyártási kapacitás

5 118 662

5 085 063

5 039 564

5 046 214

Index (2011 = 100)

100

99

98

99

Kapacitáskihasználás

73 %

71 %

65 %

67 %

Forrás: a kérelmező által benyújtott adatok.

| (75) | A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat termelése 10 %-kal esett vissza, a 2011-es 3 746 432 tonnás szintről a felülvizsgálati időszakban regisztrált 3 361 226 tonnás szintre. Konkrétabban először 2013-ig 12 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 2 %-os enyhe növekedést mutatott. |
| --- | --- |

(75)

A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat termelése 10 %-kal esett vissza, a 2011-es 3 746 432 tonnás szintről a felülvizsgálati időszakban regisztrált 3 361 226 tonnás szintre. Konkrétabban először 2013-ig 12 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 2 %-os enyhe növekedést mutatott.

| (76) | A gyártási kapacitás összességében állandó maradt a figyelembe vett időszak folyamán, és a felülvizsgálati időszakban megközelítőleg 5 millió tonna volt. |
| --- | --- |

(76)

A gyártási kapacitás összességében állandó maradt a figyelembe vett időszak folyamán, és a felülvizsgálati időszakban megközelítőleg 5 millió tonna volt.

| (77) | Annak következtében, hogy a gyártási mennyiség csökkenést mutatott, a gyártási kapacitás pedig állandó szinten maradt, a kapacitáskihasználás a gyártási mennyiség alakulását követte, vagyis 2013-ig 65 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban valamelyest javulva 67 % volt. A kapacitáskihasználás összességében visszaesett: míg 2011-ben 73 % volt, a felülvizsgálati időszakban 67 %-on állt. |
| --- | --- |

(77)

Annak következtében, hogy a gyártási mennyiség csökkenést mutatott, a gyártási kapacitás pedig állandó szinten maradt, a kapacitáskihasználás a gyártási mennyiség alakulását követte, vagyis 2013-ig 65 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban valamelyest javulva 67 % volt. A kapacitáskihasználás összességében visszaesett: míg 2011-ben 73 % volt, a felülvizsgálati időszakban 67 %-on állt.

b)   Eladási mennyiség és piaci részesedés

| (78) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat unióbeli eladási mennyisége és Unión belüli piaci részesedése a következőképpen alakult:

  6. táblázat


  Eladási mennyiség és piaci részesedés | 2011 | 2012 | 2013 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes eladási mennyiség az Unióban | 2 082 810 | 1 820 539 | 1 624 931 | 1 661 265 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 87 | 78 | 80 |
| Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése | 89 % | 89 % | 88 % | 87 % |
| Forrás: a kérelmező által benyújtott adatok. |

(78)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat unióbeli eladási mennyisége és Unión belüli piaci részesedése a következőképpen alakult:

6. táblázat

Eladási mennyiség és piaci részesedés

2011

2012

2013

Felülvizsgálati időszak

Teljes eladási mennyiség az Unióban

2 082 810

1 820 539

1 624 931

1 661 265

Index (2011 = 100)

100

87

78

80

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése

89 %

89 %

88 %

87 %

Forrás: a kérelmező által benyújtott adatok.

| (79) | Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó, 6. táblázatban feltüntetett összesített eladási mennyiség tartalmazza a független és a kapcsolatban álló vevőknek történt mindazon értékesítéseket, amelyeket a Bizottság megítélése szerint a szokásos piaci feltételek szerint bonyolítottak le. |
| --- | --- |

(79)

Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó, 6. táblázatban feltüntetett összesített eladási mennyiség tartalmazza a független és a kapcsolatban álló vevőknek történt mindazon értékesítéseket, amelyeket a Bizottság megítélése szerint a szokásos piaci feltételek szerint bonyolítottak le.

| (80) | Az uniós gazdasági ágazat összesített értékesítési árai az Unió piacán 20 %-kal visszaestek a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat értékesítései 2013-ig 22 %-os fokozatos csökkenést mutattak, majd kis mértékben növekedtek, így a felülvizsgálati időszakban elérték az 1,6 millió tonnát. Az uniós gazdasági ágazat értékesítéseiben megfigyelhető visszaesés elsősorban a varrat nélküli csövek iránti uniós kereslet szűkülésének következménye (lásd a (60) preambulumbekezdést). Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszak során, így a felülvizsgálati időszakban 87 % volt. |
| --- | --- |

(80)

Az uniós gazdasági ágazat összesített értékesítési árai az Unió piacán 20 %-kal visszaestek a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat értékesítései 2013-ig 22 %-os fokozatos csökkenést mutattak, majd kis mértékben növekedtek, így a felülvizsgálati időszakban elérték az 1,6 millió tonnát. Az uniós gazdasági ágazat értékesítéseiben megfigyelhető visszaesés elsősorban a varrat nélküli csövek iránti uniós kereslet szűkülésének következménye (lásd a (60) preambulumbekezdést). Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszak során, így a felülvizsgálati időszakban 87 % volt.

c)   Növekedés

| (81) | Az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatti 19 %-os csökkenése mellett az uniós gazdasági ágazat eladási mennyisége 20 %-kal csökkent, aminek következtében piaci részesedése 2 százalékponttal zsugorodott. |
| --- | --- |

(81)

Az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatti 19 %-os csökkenése mellett az uniós gazdasági ágazat eladási mennyisége 20 %-kal csökkent, aminek következtében piaci részesedése 2 százalékponttal zsugorodott.

d)   Foglalkoztatás és termelékenység

| (82) | A figyelembe vett időszak során a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

  7. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2011 | 2012 | 2013 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma | 21 131 | 20 850 | 20 455 | 20 768 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 99 | 97 | 98 |
| Termelékenység (egység/foglalkoztatott) | 177 | 172 | 161 | 162 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 97 | 91 | 91 |
| Forrás: a kérelmező által benyújtott adatok. |

(82)

A figyelembe vett időszak során a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

7. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

2011

2012

2013

Felülvizsgálati időszak

Foglalkoztatottak száma

21 131

20 850

20 455

20 768

Index (2011 = 100)

100

99

97

98

Termelékenység (egység/foglalkoztatott)

177

172

161

162

Index (2011 = 100)

100

97

91

91

Forrás: a kérelmező által benyújtott adatok.

| (83) | Az uniós gazdasági ágazat által foglalkoztatottak száma 2 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban és 20 768 főt tett ki a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(83)

Az uniós gazdasági ágazat által foglalkoztatottak száma 2 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban és 20 768 főt tett ki a felülvizsgálati időszakban.

| (84) | A termelékenység ugyanebben az időszakban 9 %-kal csökkent, ami annak tudható be, hogy az uniós foglalkoztatás lassabban esett vissza, mint az uniós gyártás. Rendes gazdasági körülmények között az uniós gazdasági ágazat valóban lassabban alkalmazkodik a keresletcsökkenéshez, ezért általában a gyártás visszaesése után bizonyos késéssel jelentkezik a foglalkoztatottak számának csökkenése. |
| --- | --- |

(84)

A termelékenység ugyanebben az időszakban 9 %-kal csökkent, ami annak tudható be, hogy az uniós foglalkoztatás lassabban esett vissza, mint az uniós gyártás. Rendes gazdasági körülmények között az uniós gazdasági ágazat valóban lassabban alkalmazkodik a keresletcsökkenéshez, ezért általában a gyártás visszaesése után bizonyos késéssel jelentkezik a foglalkoztatottak számának csökkenése.

e)   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (85) | A Kínai Népköztársaság tekintetében megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a minimumnak számító küszöböt, a kínai behozatal mennyisége azonban a figyelembe vett időszak alatt végig alacsony szinten maradt. A vizsgálat megállapította, hogy a Kínai Népköztársaságból behozott varrat nélküli csövek továbbra is dömpingelt árakon érkeztek az uniós piacra, és a (99)–(102) preambulumbekezdések következtetéseinek megfelelően az uniós gazdasági ágazat helyzete jelentősen romlott. |
| --- | --- |

(85)

A Kínai Népköztársaság tekintetében megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a minimumnak számító küszöböt, a kínai behozatal mennyisége azonban a figyelembe vett időszak alatt végig alacsony szinten maradt. A vizsgálat megállapította, hogy a Kínai Népköztársaságból behozott varrat nélküli csövek továbbra is dömpingelt árakon érkeztek az uniós piacra, és a (99)–(102) preambulumbekezdések következtetéseinek megfelelően az uniós gazdasági ágazat helyzete jelentősen romlott.

5.3.   Mikrogazdasági mutatók

a)   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (86) | Az uniós gazdasági ágazat által felszámított átlagos eladási árak az uniós piacon, független vevők részére történő értékesítésekor a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Átlagos eladási árak | 2011 | 2012 | 2013 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos egységár az uniós piacon (EUR/tonna) | 1 294 | 1 258 | 1 187 | 1 170 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 97 | 92 | 90 |
| Előállítási egységköltség (EUR/tonna) | 1 257 | 1 186 | 1 167 | 1 128 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 94 | 93 | 90 |
| Forrás: a mintába kiválasztott uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(86)

Az uniós gazdasági ágazat által felszámított átlagos eladási árak az uniós piacon, független vevők részére történő értékesítésekor a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

Átlagos eladási árak

2011

2012

2013

Felülvizsgálati időszak

Átlagos egységár az uniós piacon (EUR/tonna)

1 294

1 258

1 187

1 170

Index (2011 = 100)

100

97

92

90

Előállítási egységköltség (EUR/tonna)

1 257

1 186

1 167

1 128

Index (2011 = 100)

100

94

93

90

Forrás: a mintába kiválasztott uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

| (87) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési egységára a függetlenül vevők felé irányuló Unión belüli eladások esetében 10 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során, így 1 170 EUR/tonnán állt a felülvizsgálati időszakban. Az árcsökkenés okának tekinthetők az uniós gazdasági ágazat költségcsökkentési erőfeszítései, valamint az alacsony árú kínai behozatal által az árakra gyakorolt nyomás. |
| --- | --- |

(87)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési egységára a függetlenül vevők felé irányuló Unión belüli eladások esetében 10 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során, így 1 170 EUR/tonnán állt a felülvizsgálati időszakban. Az árcsökkenés okának tekinthetők az uniós gazdasági ágazat költségcsökkentési erőfeszítései, valamint az alacsony árú kínai behozatal által az árakra gyakorolt nyomás.

| (88) | Az uniós gazdasági ágazatra jellemző átlagos gyártási költség hasonlóképpen 10 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak folyamán, így a 2011-es 1 257 EUR/tonnával szemben a felülvizsgálati időszakban 1 128 EUR/tonna volt. A gyártási költség visszaesése elsősorban a gyártási folyamat és berendezések jobb hatékonyságával magyarázható. |
| --- | --- |

(88)

Az uniós gazdasági ágazatra jellemző átlagos gyártási költség hasonlóképpen 10 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak folyamán, így a 2011-es 1 257 EUR/tonnával szemben a felülvizsgálati időszakban 1 128 EUR/tonna volt. A gyártási költség visszaesése elsősorban a gyártási folyamat és berendezések jobb hatékonyságával magyarázható.

b)   Munkaerőköltségek

| (89) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  9. táblázat


  Egy foglalkoztatottra jutó átlagos munkaerőköltség | 2011 | 2012 | 2013 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egy foglalkoztatottra jutó átlagos munkaerőköltség (EUR) | 41 710 | 41 465 | 41 662 | 41 191 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 99 | 100 | 99 |
| Forrás: a mintába kiválasztott uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(89)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

9. táblázat

Egy foglalkoztatottra jutó átlagos munkaerőköltség

2011

2012

2013

Felülvizsgálati időszak

Egy foglalkoztatottra jutó átlagos munkaerőköltség (EUR)

41 710

41 465

41 662

41 191

Index (2011 = 100)

100

99

100

99

Forrás: a mintába kiválasztott uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

| (90) | Az egy foglalkoztatottra jutó átlagos munkaerőköltségek viszonylag stabilak maradtak a figyelembe vett időszakban, csupán elhanyagolható, 1 %-os mértékben csökkentek. Az átlagos munkaerőköltségek konkrétan 1 %-kal mérséklődtek 2012-ben, majd 0,5 %-kal növekedtek, végül ismét 1 %-kal csökkentek. |
| --- | --- |

(90)

Az egy foglalkoztatottra jutó átlagos munkaerőköltségek viszonylag stabilak maradtak a figyelembe vett időszakban, csupán elhanyagolható, 1 %-os mértékben csökkentek. Az átlagos munkaerőköltségek konkrétan 1 %-kal mérséklődtek 2012-ben, majd 0,5 %-kal növekedtek, végül ismét 1 %-kal csökkentek.

c)   Készletek

| (91) | A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Készletek | 2011 | 2012 | 2013 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (tonna) | 145 083 | 129 772 | 166 387 | 153 971 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 89 | 115 | 106 |
| Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve (%) | 3,9 | 3,6 | 5,1 | 4,6 |
| Forrás: a mintába kiválasztott uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(91)

A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

Készletek

2011

2012

2013

Felülvizsgálati időszak

Zárókészletek (tonna)

145 083

129 772

166 387

153 971

Index (2011 = 100)

100

89

115

106

Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve (%)

3,9

3,6

5,1

4,6

Forrás: a mintába kiválasztott uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

| (92) | A figyelembe vett időszakban a zárókészletek összességében 6 %-kal növekedtek. A gyártási mennyiség csökkenése és az exportértékesítések mennyiségének növekedése nyomán 2011-től 2012-ig csökkentek a zárókészletek. Az uniós gazdasági ágazat összértékesítéseinek csökkenése miatt 2012 és 2013 között a készletek növekedtek. 2013 és a felülvizsgálati időszak között a zárókészletek ismét csökkenést mutattak, elsősorban amiatt, hogy az uniós gazdasági ágazat eladásai az Unió piacán és azon kívül egyaránt növekedtek. |
| --- | --- |

(92)

A figyelembe vett időszakban a zárókészletek összességében 6 %-kal növekedtek. A gyártási mennyiség csökkenése és az exportértékesítések mennyiségének növekedése nyomán 2011-től 2012-ig csökkentek a zárókészletek. Az uniós gazdasági ágazat összértékesítéseinek csökkenése miatt 2012 és 2013 között a készletek növekedtek. 2013 és a felülvizsgálati időszak között a zárókészletek ismét csökkenést mutattak, elsősorban amiatt, hogy az uniós gazdasági ágazat eladásai az Unió piacán és azon kívül egyaránt növekedtek.

| (93) | A vizsgálat azt mutatta, hogy ebben az ágazatban a gyártás főként a vevők rövidtávú megrendelései alapján történik, ezért a készlet a gyártott mennyiségnek viszonylag alacsony százalékát képviseli. A zárókészletek gyártás százalékában kifejezett értéke a zárókészletek tendenciáját követve kis mértékben növekedett a 2011-es 3,9 %-os szintről a felülvizsgálati időszak folyamán regisztrált 4,6 %-os szintre, elsősorban az uniós összértékesítés csökkenése miatt. Konkrétabban 0,3 százalékponttal csökkent 2011 és 2012 között, majd a (92) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt 2013-ban 1,5 százalékponttal nőtt. |
| --- | --- |

(93)

A vizsgálat azt mutatta, hogy ebben az ágazatban a gyártás főként a vevők rövidtávú megrendelései alapján történik, ezért a készlet a gyártott mennyiségnek viszonylag alacsony százalékát képviseli. A zárókészletek gyártás százalékában kifejezett értéke a zárókészletek tendenciáját követve kis mértékben növekedett a 2011-es 3,9 %-os szintről a felülvizsgálati időszak folyamán regisztrált 4,6 %-os szintre, elsősorban az uniós összértékesítés csökkenése miatt. Konkrétabban 0,3 százalékponttal csökkent 2011 és 2012 között, majd a (92) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt 2013-ban 1,5 százalékponttal nőtt.

d)   Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (94) | A mintába felvett uniós gyártók nyereségessége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2011 | 2012 | 2013 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége (a nettó értékesítés százalékában) | 2,9 | 5,7 | 1,7 | 3,6 |
| Pénzforgalom (EUR) | 59 174 934 | 274 503 811 | 191 142 121 | 246 791 720 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 464 | 323 | 417 |
| Beruházások (EUR) | 141 658 302 | 134 147 382 | 140 277 636 | 146 208 274 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 95 | 99 | 103 |
| Beruházások megtérülése (%) | 3,7 | 8,2 | 5,9 | 7,6 |
| Forrás: a mintába kiválasztott uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(94)

A mintába felvett uniós gyártók nyereségessége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2011

2012

2013

Felülvizsgálati időszak

Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége (a nettó értékesítés százalékában)

2,9

5,7

1,7

3,6

Pénzforgalom (EUR)

59 174 934

274 503 811

191 142 121

246 791 720

Index (2011 = 100)

100

464

323

417

Beruházások (EUR)

141 658 302

134 147 382

140 277 636

146 208 274

Index (2011 = 100)

100

95

99

103

Beruházások megtérülése (%)

3,7

8,2

5,9

7,6

Forrás: a mintába kiválasztott uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

| (95) | Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a piaci viszonyoktól függően évről évre ingadozott, és általánosságban 2,9 %-ról 3,6 %-ra nőtt a figyelembe vett időszak alatt, ami elsősorban az értékesített termékösszetételnek tudható be, vagyis annak, hogy az uniós gazdasági ágazat több terméket adott el viszonylag magas haszonkulccsal. Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége 2012-ben 5,7 %-ra emelkedett, majd 2013-ban visszaesett 1,7 %-ra, végül a felülvizsgálati időszakban ismét nőtt 3,6 %-ra. |
| --- | --- |

(95)

Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a piaci viszonyoktól függően évről évre ingadozott, és általánosságban 2,9 %-ról 3,6 %-ra nőtt a figyelembe vett időszak alatt, ami elsősorban az értékesített termékösszetételnek tudható be, vagyis annak, hogy az uniós gazdasági ágazat több terméket adott el viszonylag magas haszonkulccsal. Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége 2012-ben 5,7 %-ra emelkedett, majd 2013-ban visszaesett 1,7 %-ra, végül a felülvizsgálati időszakban ismét nőtt 3,6 %-ra.

| (96) | A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességére utal. A nettó pénzforgalom több mint négyszeresére nőtt a figyelembe vett időszak folyamán. A pénzforgalom ilyen jelentős növekedése főleg a forgótőke változásaival magyarázható. |
| --- | --- |

(96)

A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességére utal. A nettó pénzforgalom több mint négyszeresére nőtt a figyelembe vett időszak folyamán. A pénzforgalom ilyen jelentős növekedése főleg a forgótőke változásaival magyarázható.

| (97) | A figyelembe vett időszakban a beruházások kis mértékben, 3 %-kal növekedtek. Ezek elsősorban a gyártó berendezések cseréjéhez szükséges beruházások voltak. |
| --- | --- |

(97)

A figyelembe vett időszakban a beruházások kis mértékben, 3 %-kal növekedtek. Ezek elsősorban a gyártó berendezések cseréjéhez szükséges beruházások voltak.

| (98) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában meghatározott nyeresége. A hasonló termék gyártásából és értékesítéséből származóan a beruházások megtérülése 3,7 %-ról 7,6 %-ra nőtt a figyelembe vett időszak alatt. A nyereségességhez hasonlóan a beruházások megtérülése is ingadozó tendenciát mutatott, mivel először 2012-ben 8,2 %-ra emelkedett, majd 2013-ban visszaesett 5,9 %-ra, végül a felülvizsgálati időszakban ismét nőtt 7,6 %-ra. |
| --- | --- |

(98)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában meghatározott nyeresége. A hasonló termék gyártásából és értékesítéséből származóan a beruházások megtérülése 3,7 %-ról 7,6 %-ra nőtt a figyelembe vett időszak alatt. A nyereségességhez hasonlóan a beruházások megtérülése is ingadozó tendenciát mutatott, mivel először 2012-ben 8,2 %-ra emelkedett, majd 2013-ban visszaesett 5,9 %-ra, végül a felülvizsgálati időszakban ismét nőtt 7,6 %-ra.

5.4.   A kárra vonatkozó következtetés

| (99) | Számos mutató – különösen a pénzügyi mutatók – javult a figyelembe vett időszakban. A nyereségesség kis mértékben növekedett, 2,9 %-ról 3,6 %-ra, ezzel valamelyest meghaladta az eredeti vizsgálatban célként kitűzött 3 %-os nyereséget. A beruházások megtérülése 3,7 %-ról 7,6 %-ra javult, míg a pénzforgalom szintje több mint négyszeresére növekedett. Ezek a fejlemények arra engednek következtetni, hogy a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések hatékonyak voltak, mivel az uniós gazdasági ágazat védve volt a varrat nélküli csövek Kínából származó dömpingelt behozatala miatt fellépő esetlegesen kárt okozó hatásoktól. |
| --- | --- |

(99)

Számos mutató – különösen a pénzügyi mutatók – javult a figyelembe vett időszakban. A nyereségesség kis mértékben növekedett, 2,9 %-ról 3,6 %-ra, ezzel valamelyest meghaladta az eredeti vizsgálatban célként kitűzött 3 %-os nyereséget. A beruházások megtérülése 3,7 %-ról 7,6 %-ra javult, míg a pénzforgalom szintje több mint négyszeresére növekedett. Ezek a fejlemények arra engednek következtetni, hogy a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések hatékonyak voltak, mivel az uniós gazdasági ágazat védve volt a varrat nélküli csövek Kínából származó dömpingelt behozatala miatt fellépő esetlegesen kárt okozó hatásoktól.

| (100) | Másrészről a legfontosabb kármutatók közül néhány – különösen a makrogazdasági kármutatók – továbbra is negatívan alakult a figyelembe vett időszak során. Így a gyártási mennyiség 10 %-kal csökkent, az uniós független vevők felé irányuló értékesítési mennyiség 20 %-kal visszaesett, a kapacitáskihasználás 67 %-ra csökkent, az Unió piaci részesedése 2 százalékpontot esett és a foglalkoztatottság 2 %-kal csökkent. A varrat nélküli csövek iránti kereslet szűkülésével összefüggésben az uniós gazdasági ágazat kevesebb terméket gyártott és értékesített az uniós piacon, ami viszonylag alacsony kapacitáskihasználási szintet eredményezett, ezzel negatívan befolyásolva az uniós gazdasági ágazat állandó költségeit. Megjegyzendő, hogy a kapacitáskihasználás szintje jelentősen visszaesett az eredeti vizsgálat óta, konkrétan az eredeti vizsgálat során regisztrált 90 %-ról 67 %-ra a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(100)

Másrészről a legfontosabb kármutatók közül néhány – különösen a makrogazdasági kármutatók – továbbra is negatívan alakult a figyelembe vett időszak során. Így a gyártási mennyiség 10 %-kal csökkent, az uniós független vevők felé irányuló értékesítési mennyiség 20 %-kal visszaesett, a kapacitáskihasználás 67 %-ra csökkent, az Unió piaci részesedése 2 százalékpontot esett és a foglalkoztatottság 2 %-kal csökkent. A varrat nélküli csövek iránti kereslet szűkülésével összefüggésben az uniós gazdasági ágazat kevesebb terméket gyártott és értékesített az uniós piacon, ami viszonylag alacsony kapacitáskihasználási szintet eredményezett, ezzel negatívan befolyásolva az uniós gazdasági ágazat állandó költségeit. Megjegyzendő, hogy a kapacitáskihasználás szintje jelentősen visszaesett az eredeti vizsgálat óta, konkrétan az eredeti vizsgálat során regisztrált 90 %-ról 67 %-ra a felülvizsgálati időszakban.

| (101) | Ezért az uniós gazdasági ágazat vegyes képet mutatott. Néhány főbb kármutató – köztük az értékesítés, a gyártási mennyiségek és a piaci részesedés – esetében negatív tendencia volt megfigyelhető a figyelembe vett időszakban. Ugyanakkor más tényezők – többek között a nyereségesség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom – pozitív tendenciát mutatott ugyanebben az időszakban. A vizsgálat mindazonáltal megállapította, hogy a fent említett, egyes kármutatók esetében megfigyelt pozitív tendenciák ellenére az uniós gazdasági ágazat helyzetéből kifolyólag nem tudná kezelni a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal ugrásszerű növekedését. Még fontosabb azonban, hogy az uniós gazdasági ágazat általános helyzete jelentősen romlott az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest. Ennélfogva – habár az uniós gazdasági ágazat nyereséges volt a figyelembe vett időszak során – a nyereség szintje jelentősen elmaradt az eredeti vizsgálat során regisztrálttól (a felülvizsgálati időszakban 3,6 %, míg az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában 15,4 %), valamint számottevő eltérést mutatott az egyes évek között a varrat nélküli csövek piacán jelentkező viszonyok függvényében (a 2012-es 5,7 %-ról, 2013-ban 1,7 %-ra csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 3,6 % volt). |
| --- | --- |

(101)

Ezért az uniós gazdasági ágazat vegyes képet mutatott. Néhány főbb kármutató – köztük az értékesítés, a gyártási mennyiségek és a piaci részesedés – esetében negatív tendencia volt megfigyelhető a figyelembe vett időszakban. Ugyanakkor más tényezők – többek között a nyereségesség, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom – pozitív tendenciát mutatott ugyanebben az időszakban. A vizsgálat mindazonáltal megállapította, hogy a fent említett, egyes kármutatók esetében megfigyelt pozitív tendenciák ellenére az uniós gazdasági ágazat helyzetéből kifolyólag nem tudná kezelni a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal ugrásszerű növekedését. Még fontosabb azonban, hogy az uniós gazdasági ágazat általános helyzete jelentősen romlott az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest. Ennélfogva – habár az uniós gazdasági ágazat nyereséges volt a figyelembe vett időszak során – a nyereség szintje jelentősen elmaradt az eredeti vizsgálat során regisztrálttól (a felülvizsgálati időszakban 3,6 %, míg az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában 15,4 %), valamint számottevő eltérést mutatott az egyes évek között a varrat nélküli csövek piacán jelentkező viszonyok függvényében (a 2012-es 5,7 %-ról, 2013-ban 1,7 %-ra csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 3,6 % volt).

| (102) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében nem érte jelentős kár, valamint az alaprendelet 3. cikkének (9) bekezdése értelmében nem fenyegette kár, elsősorban abból a tényből kifolyólag, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések megvédték a Kínából származó dömpingelt behozatal káros hatásaitól. Az uniós gazdasági ágazat helyzete azonban az eredeti vizsgálathoz képest ingadozó nyereségszintek és alacsony kapacitáskihasználás mellett erőteljesen leromlott. |
| --- | --- |

(102)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében nem érte jelentős kár, valamint az alaprendelet 3. cikkének (9) bekezdése értelmében nem fenyegette kár, elsősorban abból a tényből kifolyólag, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések megvédték a Kínából származó dömpingelt behozatal káros hatásaitól. Az uniós gazdasági ágazat helyzete azonban az eredeti vizsgálathoz képest ingadozó nyereségszintek és alacsony kapacitáskihasználás mellett erőteljesen leromlott.

6.   A károkozás megismétlődésének valószínűsége

| (103) | A (99)–(102) preambulumbekezdésekben megállapítottaknak megfelelően az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár a felülvizsgálati időszak alatt, de helyzete számottevően romlott az eredeti vizsgálat során regisztrálthoz képest. A (41) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Kínából származó behozatal dömpingelt árakon érkezett a felülvizsgálati időszak alatt, és az (53) preambulumbekezdés következtetéseinek megfelelően az intézkedések hatályvesztése esetén nagyon nagy a dömping folytatódásának valószínűsége. |
| --- | --- |

(103)

A (99)–(102) preambulumbekezdésekben megállapítottaknak megfelelően az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár a felülvizsgálati időszak alatt, de helyzete számottevően romlott az eredeti vizsgálat során regisztrálthoz képest. A (41) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Kínából származó behozatal dömpingelt árakon érkezett a felülvizsgálati időszak alatt, és az (53) preambulumbekezdés következtetéseinek megfelelően az intézkedések hatályvesztése esetén nagyon nagy a dömping folytatódásának valószínűsége.

| (104) | Az eredeti vizsgálat megállapította, hogy az alaprendelet 3. cikkének (9) bekezdésének megfelelően fennáll a károkozás veszélye. A jelenlegi vizsgálat megállapította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a károkozás veszélye valószínűleg megismétlődne. Ez a megállapítás a következő tényezők értékelésén alapul: a) a dömpingelt behozatal mennyiségének valószínűsíthető alakulása, b) az exportőrök rendelkezésre álló tartalékkapacitása, c) a Kínából származó behozatal árszintje és a további behozatal iránti valószínűsíthető kereslet, valamint d) a készletek szintje. |
| --- | --- |

(104)

Az eredeti vizsgálat megállapította, hogy az alaprendelet 3. cikkének (9) bekezdésének megfelelően fennáll a károkozás veszélye. A jelenlegi vizsgálat megállapította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a károkozás veszélye valószínűleg megismétlődne. Ez a megállapítás a következő tényezők értékelésén alapul: a) a dömpingelt behozatal mennyiségének valószínűsíthető alakulása, b) az exportőrök rendelkezésre álló tartalékkapacitása, c) a Kínából származó behozatal árszintje és a további behozatal iránti valószínűsíthető kereslet, valamint d) a készletek szintje.

a)   A dömpingelt behozatal mennyiségének valószínűsíthető alakulása

| (105) | Az (50) preambulumbekezdésnek megfelelően a varrat nélküli csövek Kínából érkező behozatalának mennyisége 542 840 tonna volt az eredeti vizsgálat szerint, majd 68 000 tonnára (vagyis egynyolcadára) esett vissza a felülvizsgálati időszakban. Az intézkedések hatályvesztése esetén a varrat nélküli csövek Kínából származó dömpingelt behozatala alacsony ára miatt valószínűleg elérné az eredeti vizsgálat során regisztrált szintet (542 840 tonna). A varrat nélküli csövek iránti uniós kereslet (az eredeti vizsgálatban megállapított 3,2 millió tonnáról a felülvizsgálati időszakban regisztrált 1,9 millió tonnára való) csökkenésével összefüggésben a Kínából származó dömpingelt behozatal valószínűsíthető növekedése nyomán Kína piaci részesedése valószínűleg a jelenlegi 3,6 %-ról megközelítőleg 30 %-ra emelkedne. A vizsgálat rámutatott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós vevők uniós gyártók felé intézett rövidtávú megrendeléseit viszonylag könnyen felváltanák a kínai exportáló gyártók felé benyújtott megrendelések. Ez kedvezőtlenül hatna az uniós gyártókra, mivel a kevesebb megrendelés alacsonyabb termelési szinthez vezetne, ami miatt a gazdaságosság szempontjából fenntarthatatlan kapacitáskihasználási szinten kellene dolgozniuk. Az ismertetett okok miatt, valamint figyelembe véve, hogy varrat nélküli csövek kínai termelési kapacitása jelentősen (körülbelül 60 %-kal) megnőtt az eredeti vizsgálat óta, az intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából érkező dömpingelt behozatal valószínűleg hamarosan elárasztaná az uniós piacot és számottevően növekedne a piaci részesedése az uniós gazdasági ágazat kárára. |
| --- | --- |

(105)

Az (50) preambulumbekezdésnek megfelelően a varrat nélküli csövek Kínából érkező behozatalának mennyisége 542 840 tonna volt az eredeti vizsgálat szerint, majd 68 000 tonnára (vagyis egynyolcadára) esett vissza a felülvizsgálati időszakban. Az intézkedések hatályvesztése esetén a varrat nélküli csövek Kínából származó dömpingelt behozatala alacsony ára miatt valószínűleg elérné az eredeti vizsgálat során regisztrált szintet (542 840 tonna). A varrat nélküli csövek iránti uniós kereslet (az eredeti vizsgálatban megállapított 3,2 millió tonnáról a felülvizsgálati időszakban regisztrált 1,9 millió tonnára való) csökkenésével összefüggésben a Kínából származó dömpingelt behozatal valószínűsíthető növekedése nyomán Kína piaci részesedése valószínűleg a jelenlegi 3,6 %-ról megközelítőleg 30 %-ra emelkedne. A vizsgálat rámutatott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós vevők uniós gyártók felé intézett rövidtávú megrendeléseit viszonylag könnyen felváltanák a kínai exportáló gyártók felé benyújtott megrendelések. Ez kedvezőtlenül hatna az uniós gyártókra, mivel a kevesebb megrendelés alacsonyabb termelési szinthez vezetne, ami miatt a gazdaságosság szempontjából fenntarthatatlan kapacitáskihasználási szinten kellene dolgozniuk. Az ismertetett okok miatt, valamint figyelembe véve, hogy varrat nélküli csövek kínai termelési kapacitása jelentősen (körülbelül 60 %-kal) megnőtt az eredeti vizsgálat óta, az intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából érkező dömpingelt behozatal valószínűleg hamarosan elárasztaná az uniós piacot és számottevően növekedne a piaci részesedése az uniós gazdasági ágazat kárára.

b)   Az exportőrök rendelkezésre álló tartalékkapacitása

| (106) | A (46) preambulumbekezdés megállapításainak megfelelően a varrat nélküli csövek tekintetében megközelítőleg 2 millió tonna összesített tartalékkapacitás állt rendelkezésre a felülvizsgálati időszakban. Ez a mennyiség meghaladta a varrat nélküli csövek ugyanezen időszak alatti uniós összfelhasználását. Emiatt a Kínai Népköztársaság jelentősen növelhetné a varrat nélküli csövek uniós piacra irányuló behozatalának mennyiségét. Ezenkívül Kanada, az Egyesült Államok, Kolumbia, Mexikó és Brazília dömpingellenes és védintézkedéseket alkalmaz a Kínából származó varrat nélküli csövekre vonatkozóan, míg Oroszország, Fehéroroszország és Kazahsztán ideiglenes intézkedéseket léptetett életbe a tisztességtelen árú kínai behozatallal szemben. Az intézkedések (11) elrendelése előtt ezek az országok fontos exportpiacok voltak a kínai exportáló gyártók számára. Ezen túlmenően a begyűjtött bizonyítékok azt mutatják, hogy a Kínában rendelkezésre álló számottevő kapacitásfelesleg, valamint a kínai gazdaság közelmúltban jelentkezett visszaesése nagy nyomást gyakorol a varrat nélküli csövek kínai gyártóira, magas kapacitáskihasználást követelve. Tekintettel a fenti tényezőkre a vizsgálat megállapította, hogy az intézkedések visszavonása esetén a kínai exportáló gyártók termelésüket nagy valószínűséggel az uniós piacra összpontosítanák, amely a (47)–(52) preambulumbekezdésekben tett megállapítások szerint továbbra is vonzó piac. |
| --- | --- |

(106)

A (46) preambulumbekezdés megállapításainak megfelelően a varrat nélküli csövek tekintetében megközelítőleg 2 millió tonna összesített tartalékkapacitás állt rendelkezésre a felülvizsgálati időszakban. Ez a mennyiség meghaladta a varrat nélküli csövek ugyanezen időszak alatti uniós összfelhasználását. Emiatt a Kínai Népköztársaság jelentősen növelhetné a varrat nélküli csövek uniós piacra irányuló behozatalának mennyiségét. Ezenkívül Kanada, az Egyesült Államok, Kolumbia, Mexikó és Brazília dömpingellenes és védintézkedéseket alkalmaz a Kínából származó varrat nélküli csövekre vonatkozóan, míg Oroszország, Fehéroroszország és Kazahsztán ideiglenes intézkedéseket léptetett életbe a tisztességtelen árú kínai behozatallal szemben. Az intézkedések (11) elrendelése előtt ezek az országok fontos exportpiacok voltak a kínai exportáló gyártók számára. Ezen túlmenően a begyűjtött bizonyítékok azt mutatják, hogy a Kínában rendelkezésre álló számottevő kapacitásfelesleg, valamint a kínai gazdaság közelmúltban jelentkezett visszaesése nagy nyomást gyakorol a varrat nélküli csövek kínai gyártóira, magas kapacitáskihasználást követelve. Tekintettel a fenti tényezőkre a vizsgálat megállapította, hogy az intézkedések visszavonása esetén a kínai exportáló gyártók termelésüket nagy valószínűséggel az uniós piacra összpontosítanák, amely a (47)–(52) preambulumbekezdésekben tett megállapítások szerint továbbra is vonzó piac.

c)   A Kínából származó behozatal árának valószínűsíthető alakulása

| (107) | A (64)–(66) preambulumbekezdésekben ismertetetteknek megfelelően a Kínából származó behozatal jelenlegi árai lényegesen elmaradnak az uniós gazdasági ágazat által felszámított értékesítési áraktól, és az alákínálási különbözetek átlaga 28,4 %-on állt a felülvizsgálati időszakban. Az (52) preambulumbekezdés megállapításai szerint az intézkedések hatályvesztése esetén a varrat nélküli csövek Kínából származó dömpingelt behozatala továbbra is érkezne az uniós piacra. Ezenkívül – a (66) preambulumbekezdésben említettek szerint – dömpingellenes intézkedések nélkül a Kínából származó behozatal árai 39,2 %-kal alacsonyabbak lennének az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott eladási áraknál. Az intézkedések visszavonása minden valószínűség szerint jelentős árnyomás alá helyezné az uniós piacot, amit felerősítene a varrat nélküli csövek Kínai Népköztársaságból érkező behozatalának valószínűsíthetően rövid időn belül bekövetkező ugrásszerű növekedése. A vizsgálat rámutatott, hogy az uniós gyártók nem tudják csökkenteni az áraikat, hogy versenybe szálljanak a Kínából származó behozatal dömpingelt áraival. Az árak általában a vevővel történő megállapodás szerint alakulnak a termék típusa és a rendelt mennyiség függvényében. A (92) és (93) preambulumbekezdésben ismertetetteknek megfelelően az uniós gyártók főként a vevők rövidtávú megrendelései alapján végzik a gyártást. Emiatt a vevők viszonylag könnyen válthatnak a Kínából olcsóbban behozott varrat nélküli csövekre. Ebből kifolyólag kettős negatív hatásra lehet számítani: a) egyrészt a jelentős árkülönbség valószínűleg a Kínai Népköztársaságból származó alacsony árú dömpingelt behozatal felé való eltolódáshoz vezet. Semmi sem mutat arra, hogy az uniós felhasználás rövid- vagy középtávon növekedne. Emiatt a Kínai Népköztársaságból származó megnövekedett dömpingelt behozatal piaci részesedése valószínűleg jelentősen növekedne az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat kárára. Ennek eredményeképpen továbbá még alacsonyabb lenne az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása, pedig az egyike azon kritikus elemeknek, amelyek az uniós gazdasági ágazat jelenleg általánosan jellemző negatív helyzetéhez vezettek. b) másrészt a Kínából származó alacsony árú behozatal jelentős árnyomást gyakorol az uniós piacra és arra kényszeríti az uniós gazdasági ágazatot, hogy tovább, a gazdaságosság szempontjából már nem fenntartható szintre csökkentse eladási árait, ami végső soron veszteségekhez vezet majd. |
| --- | --- |

(107)

A (64)–(66) preambulumbekezdésekben ismertetetteknek megfelelően a Kínából származó behozatal jelenlegi árai lényegesen elmaradnak az uniós gazdasági ágazat által felszámított értékesítési áraktól, és az alákínálási különbözetek átlaga 28,4 %-on állt a felülvizsgálati időszakban. Az (52) preambulumbekezdés megállapításai szerint az intézkedések hatályvesztése esetén a varrat nélküli csövek Kínából származó dömpingelt behozatala továbbra is érkezne az uniós piacra. Ezenkívül – a (66) preambulumbekezdésben említettek szerint – dömpingellenes intézkedések nélkül a Kínából származó behozatal árai 39,2 %-kal alacsonyabbak lennének az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott eladási áraknál. Az intézkedések visszavonása minden valószínűség szerint jelentős árnyomás alá helyezné az uniós piacot, amit felerősítene a varrat nélküli csövek Kínai Népköztársaságból érkező behozatalának valószínűsíthetően rövid időn belül bekövetkező ugrásszerű növekedése. A vizsgálat rámutatott, hogy az uniós gyártók nem tudják csökkenteni az áraikat, hogy versenybe szálljanak a Kínából származó behozatal dömpingelt áraival. Az árak általában a vevővel történő megállapodás szerint alakulnak a termék típusa és a rendelt mennyiség függvényében. A (92) és (93) preambulumbekezdésben ismertetetteknek megfelelően az uniós gyártók főként a vevők rövidtávú megrendelései alapján végzik a gyártást. Emiatt a vevők viszonylag könnyen válthatnak a Kínából olcsóbban behozott varrat nélküli csövekre. Ebből kifolyólag kettős negatív hatásra lehet számítani: a) egyrészt a jelentős árkülönbség valószínűleg a Kínai Népköztársaságból származó alacsony árú dömpingelt behozatal felé való eltolódáshoz vezet. Semmi sem mutat arra, hogy az uniós felhasználás rövid- vagy középtávon növekedne. Emiatt a Kínai Népköztársaságból származó megnövekedett dömpingelt behozatal piaci részesedése valószínűleg jelentősen növekedne az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat kárára. Ennek eredményeképpen továbbá még alacsonyabb lenne az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása, pedig az egyike azon kritikus elemeknek, amelyek az uniós gazdasági ágazat jelenleg általánosan jellemző negatív helyzetéhez vezettek. b) másrészt a Kínából származó alacsony árú behozatal jelentős árnyomást gyakorol az uniós piacra és arra kényszeríti az uniós gazdasági ágazatot, hogy tovább, a gazdaságosság szempontjából már nem fenntartható szintre csökkentse eladási árait, ami végső soron veszteségekhez vezet majd.

| (108) | A fentiek miatt nagy a valószínűsége annak, hogy a számottevő kínai tartalékkapacitás, a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából származó behozatalára a varrat nélküli csövek egyes fontos exportpiacain meglévő dömpingellenes és védintézkedések, valamint az uniós piac (47)–(52) preambulumbekezdésben ismertetett vonzereje következtében az intézkedések hatályvesztése esetén rövid időn belül jelentősen megnövekedne a Kínából az Unióba érkező dömpingelt behozatal. |
| --- | --- |

(108)

A fentiek miatt nagy a valószínűsége annak, hogy a számottevő kínai tartalékkapacitás, a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából származó behozatalára a varrat nélküli csövek egyes fontos exportpiacain meglévő dömpingellenes és védintézkedések, valamint az uniós piac (47)–(52) preambulumbekezdésben ismertetett vonzereje következtében az intézkedések hatályvesztése esetén rövid időn belül jelentősen megnövekedne a Kínából az Unióba érkező dömpingelt behozatal.

d)   Készletszint

| (109) | A (92) és (93) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a készletek szintje nem bír különös jelentőséggel az elemzés szempontjából, mivel az uniós gyártók elsősorban a vevők rövid távú megrendelései alapján végzik a gyártást, és a készletek az uniós gyártók termelésének elhanyagolható százalékát teszik ki. |
| --- | --- |

(109)

A (92) és (93) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a készletek szintje nem bír különös jelentőséggel az elemzés szempontjából, mivel az uniós gyártók elsősorban a vevők rövid távú megrendelései alapján végzik a gyártást, és a készletek az uniós gyártók termelésének elhanyagolható százalékát teszik ki.

7.   Következtetés

| (110) | Tekintettel a vizsgálat megállapításaira – nevezetesen a Kínai Népköztársaságban rendelkezésre álló jelentős tartalékkapacitásra, az uniós piac vonzerejére, a más főbb exportpiacokon fennálló helyzetre, a Kínából származó dömpingelt behozatal mennyiségének valószínűleg rövid időn belül bekövetkező jelentős növekedésére, valamint az említett dömpingelt behozatal várható árszintjére –, s egyszersmind figyelembe véve a uniós gazdasági ágazat helyzetében az eredeti intézkedések elrendelése óta bekövetkezett általános romlást, valamint a varrat nélküli acélcsövek uniós piacának szűkülését, megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint a károkozás veszélyének megismétlődéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(110)

Tekintettel a vizsgálat megállapításaira – nevezetesen a Kínai Népköztársaságban rendelkezésre álló jelentős tartalékkapacitásra, az uniós piac vonzerejére, a más főbb exportpiacokon fennálló helyzetre, a Kínából származó dömpingelt behozatal mennyiségének valószínűleg rövid időn belül bekövetkező jelentős növekedésére, valamint az említett dömpingelt behozatal várható árszintjére –, s egyszersmind figyelembe véve a uniós gazdasági ágazat helyzetében az eredeti intézkedések elrendelése óta bekövetkezett általános romlást, valamint a varrat nélküli acélcsövek uniós piacának szűkülését, megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint a károkozás veszélyének megismétlődéséhez vezetne.

| (111) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a meglévő intézkedések hatályon kívül helyezése valószínűleg a dömping folytatódásához és a károkozás veszélyének megismétlődéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(111)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a meglévő intézkedések hatályon kívül helyezése valószínűleg a dömping folytatódásához és a károkozás veszélyének megismétlődéséhez vezetne.

G.   AZ UNIÓS ÉRDEK

| (112) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínai Népköztársasággal szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(112)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínai Népköztársasággal szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

| (113) | Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(113)

Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

| (114) | Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping folytatódására és a károkozás megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteztek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engedtek volna következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(114)

Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping folytatódására és a károkozás megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteztek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engedtek volna következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani az intézkedéseket.

1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (115) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszak alatt kiszolgáltatott helyzetben volt. A (60) preambulumbekezdés szerint az uniós kereslet szűkülése az instabil haszonkulcsokhoz és az uniós gazdasági ágazat alacsony kapacitáskihasználási szintjeihez társulva azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudná kezelni a tisztességtelen áron Kínából érkező behozatalt. A vizsgálat jóvoltából emellett az is megállapításra került, hogy a kínai behozatallal szembeni intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a károkozás megismétlődése. Különösen az várható, hogy ha a varrat nélküli csövek Kínából származó behozatala újból megjelenik az uniós piacon, akkor az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenved és esetleg meg is szűnhet, mivel az eladások bármely csökkenése növelné az állandó költségeket. |
| --- | --- |

(115)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszak alatt kiszolgáltatott helyzetben volt. A (60) preambulumbekezdés szerint az uniós kereslet szűkülése az instabil haszonkulcsokhoz és az uniós gazdasági ágazat alacsony kapacitáskihasználási szintjeihez társulva azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudná kezelni a tisztességtelen áron Kínából érkező behozatalt. A vizsgálat jóvoltából emellett az is megállapításra került, hogy a kínai behozatallal szembeni intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a károkozás megismétlődése. Különösen az várható, hogy ha a varrat nélküli csövek Kínából származó behozatala újból megjelenik az uniós piacon, akkor az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenved és esetleg meg is szűnhet, mivel az eladások bármely csökkenése növelné az állandó költségeket.

| (116) | Az intézkedések fenntartása esetén az uniós gazdasági ágazat várhatóan teljes mértékben ki tudja használni az elrendelt foganatosított intézkedések kedvező hatásait, nevezetesen meg tudja tartani piaci részesedését az uniós piacon és javítani tudja a kapacitáskihasználási szinteket. A várakozások szerint végső soron biztosítani tudná a nyereségességi szint fenntartását. |
| --- | --- |

(116)

Az intézkedések fenntartása esetén az uniós gazdasági ágazat várhatóan teljes mértékben ki tudja használni az elrendelt foganatosított intézkedések kedvező hatásait, nevezetesen meg tudja tartani piaci részesedését az uniós piacon és javítani tudja a kapacitáskihasználási szinteket. A várakozások szerint végső soron biztosítani tudná a nyereségességi szint fenntartását.

| (117) | Következtetésként levonható tehát, hogy a Kínai Népköztársasággal szembeni hatályos intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(117)

Következtetésként levonható tehát, hogy a Kínai Népköztársasággal szembeni hatályos intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

2.   Az importőrök/kereskedők érdeke

| (118) | Azon négy importőr közül, akik az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően jelentkeztek, csak egy független importőr válaszolt a kérdőívre. |
| --- | --- |

(118)

Azon négy importőr közül, akik az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően jelentkeztek, csak egy független importőr válaszolt a kérdőívre.

| (119) | Az ellenőrzött adatok elemzése azt mutatta, hogy a varrat nélküli csövek értékesítése a vállalat összes eladásának mindössze 5–10 %-át teszi ki. Az együttműködő importőr a felülvizsgálat tárgyát képező időszakban nyereséges volt. Az együttműködő importőr nyereségességének mértéke a varrat nélküli csövekhez kapcsolódó üzletágban 1 % és 7 % közé esett a felülvizsgálati időszakban. A fentiek alapján az intézkedések fenntartása valószínűleg nem gyakorolna jelentős hatást az említett együttműködő importőr tevékenységére. Ezenkívül – tekintve, hogy más importőrök nem működtek együtt – semmilyen tényező nem mutat arra, hogy az intézkedések kiterjesztése aránytalanul érintené a többi importőrt. |
| --- | --- |

(119)

Az ellenőrzött adatok elemzése azt mutatta, hogy a varrat nélküli csövek értékesítése a vállalat összes eladásának mindössze 5–10 %-át teszi ki. Az együttműködő importőr a felülvizsgálat tárgyát képező időszakban nyereséges volt. Az együttműködő importőr nyereségességének mértéke a varrat nélküli csövekhez kapcsolódó üzletágban 1 % és 7 % közé esett a felülvizsgálati időszakban. A fentiek alapján az intézkedések fenntartása valószínűleg nem gyakorolna jelentős hatást az említett együttműködő importőr tevékenységére. Ezenkívül – tekintve, hogy más importőrök nem működtek együtt – semmilyen tényező nem mutat arra, hogy az intézkedések kiterjesztése aránytalanul érintené a többi importőrt.

3.   A felhasználók érdeke

| (120) | Három felhasználó működött együtt a vizsgálat során. A három együttműködő felhasználó közül kettő uniós gyártóktól vásárolt varrat nélküli csöveket, a harmadik felhasználó pedig Kínából származó varrat nélküli csöveket szerzett be egy kereskedőtől. A három felhasználó közül egyik sem adott elő olyan érvet, amely a hatályos intézkedések fenntartása ellen szólt volna. A benyújtott információk alapján és az eredeti vizsgálat következtetéseivel összhangban az intézkedések fenntartásának várhatóan nem lesz jelentős negatív hatása a felhasználókra nézve. Az intézkedések fenntartása ellenben várhatóan biztosítani fogja a versenyt az uniós piacon, megadva a több különböző beszállító – köztük európai és harmadik országbeli szállítók – közötti választás lehetőségét. |
| --- | --- |

(120)

Három felhasználó működött együtt a vizsgálat során. A három együttműködő felhasználó közül kettő uniós gyártóktól vásárolt varrat nélküli csöveket, a harmadik felhasználó pedig Kínából származó varrat nélküli csöveket szerzett be egy kereskedőtől. A három felhasználó közül egyik sem adott elő olyan érvet, amely a hatályos intézkedések fenntartása ellen szólt volna. A benyújtott információk alapján és az eredeti vizsgálat következtetéseivel összhangban az intézkedések fenntartásának várhatóan nem lesz jelentős negatív hatása a felhasználókra nézve. Az intézkedések fenntartása ellenben várhatóan biztosítani fogja a versenyt az uniós piacon, megadva a több különböző beszállító – köztük európai és harmadik országbeli szállítók – közötti választás lehetőségét.

4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (121) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal elleni jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen. |
| --- | --- |

(121)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal elleni jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.

E.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (122) | A fent említett megfontolásokból következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően a 926/2009/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli csövek behozatalára bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(122)

A fent említett megfontolásokból következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően a 926/2009/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli csövek behozatalára bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (123) | Ez a rendelet összhangban van az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(123)

Ez a rendelet összhangban van az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30,ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52,ex 7304 39 58, ex 7304 39 58, ex 7304 39 58, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód (12) (7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 és 7304599320 TARIC-kód) alá besorolt, kör keresztmetszetű, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés szerint legfeljebb 0,86 szénegyenértékű (Carbon Equivalent Value, CEV) (13) varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Dömpingellenes vámtétel (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou város, Kínai Népköztársaság | 17,7 | A949 |
| A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok | 27,2 | A950 |
| Minden más vállalat | 39,2 | A999 |

Vállalat

Dömpingellenes vámtétel (%)

TARIC-kiegészítő kód

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou város, Kínai Népköztársaság

17,7

A949

A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok

27,2

A950

Minden más vállalat

39,2

A999

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 7-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  A Tanács 2009. szeptember 24-i 926/2009/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 262., 2009.10.6., 19. o.).

2

(3)  A Törvényszék 2014. január 29-i ítélete, Hubei Xinyegang Steel kontra Tanács, T-528/09.

3

Hubei Xinyegang Steel kontra Tanács

(4)  C-186/14 P sz. ügy, ArcelorMittal Tubular Products Ostrava és mások kontra Hubei Xinyegang Steel Co.

4

ArcelorMittal Tubular Products Ostrava és mások kontra Hubei Xinyegang Steel Co

(5)  A Tanács 2012. június 26-i 585/2012/EU végrehajtási rendelete az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Horvátországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálati eljárás megszüntetéséről (HL L 174., 2012.7.4., 5. o.).

5

(6)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

6

(7)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 49., 2014.2.21., 6. o.).

7

(8)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 347., 2014.10.3., 6. o.).

8

(9)  A szénegyenértéket a Nemzetközi Hegesztési Intézet által 1967-ben kiadott, IIW IX-535-67. számú technikai jelentés szerint kell meghatározni.

9

(10)  A kínai ágazati adatokat tartalmazó weboldal (www.chyxx.com), a kínai acélipari híreket tartalmazó webhely (www.csteelnews.com) és a kínai üzleti adatokat tartalmazó webhely (www.askci.com).

10

(11)  A varrat nélküli csövek Kínából az említett országokba irányuló behozatalára kivetett hatályos dömpingellenes intézkedések mértéke 32,7 % és 429,95 % között változik.

11

(12)  A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2014. október 16-i 1101/2014/EK bizottsági rendelet (HL L 312., 2014.10.31., 1. o.) rendelkezései szerint. Az érintett termékkört az 1. cikk (1) bekezdésében szereplő árumegnevezés és a megfelelő KN-kódok árumegnevezése együtt határozza meg.

12

(13)  A szénegyenértéket a Nemzetközi Hegesztési Intézet (IIW) által 1967-ben kiadott, IIW IX-555-67. számú technikai jelentés szerint kell meghatározni.

13

---

MELLÉKLET

Az 1. cikk (2) bekezdésében az A950 TARIC-kiegészítő kód alatt feltüntetett együttműködő gyártók jegyzéke

| Vállalat neve | Település |
| --- | --- |
| Hebei Hongling Seamless Steel Pipes Manufacturing Co., Ltd | Handan |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd | Hengyang |
| Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd | Hengyang |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd | Huangshi |
| Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd | Zhangjiagang |
| Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory | Jiangyin |
| Jiangyin Metal Tube Making Factory | Jiangyin |
| Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd | Chengdu |
| Shenyang Xinda Co., Ltd | Shenyang |
| Suzhou Seamless Steel Tube Works | Suzhou |
| Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO) | Tianjin |
| Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd | Wuxi |
| Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd | Zhangjiagang |
| Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd | Zhangjiagang |

Vállalat neve

Település

Hebei Hongling Seamless Steel Pipes Manufacturing Co., Ltd

Handan

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

Hengyang

Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd

Hengyang

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

Huangshi

Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd

Zhangjiagang

Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory

Jiangyin

Jiangyin Metal Tube Making Factory

Jiangyin

Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd

Chengdu

Shenyang Xinda Co., Ltd

Shenyang

Suzhou Seamless Steel Tube Works

Suzhou

Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO)

Tianjin

Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd

Wuxi

Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd

Zhangjiagang

Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd

Zhangjiagang

---

| 8.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/42

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2273 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. december 7.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 7-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 84,5 |
| TR | 83,5 |
| ZZ | 84,0 |
| 0707 00 05 | MA | 95,7 |
| TR | 155,0 |
| ZZ | 125,4 |
| 0709 93 10 | MA | 67,5 |
| TR | 150,7 |
| ZZ | 109,1 |
| 0805 10 20 | MA | 83,9 |
| TR | 59,6 |
| UY | 52,1 |
| ZA | 79,5 |
| ZZ | 68,8 |
| 0805 20 10 | MA | 72,8 |
| ZZ | 72,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | TR | 89,1 |
| ZA | 96,8 |
| ZZ | 93,0 |
| 0805 50 10 | TR | 113,3 |
| ZZ | 113,3 |
| 0808 10 80 | AU | 155,4 |
| CL | 87,9 |
| NZ | 213,1 |
| US | 120,1 |
| ZA | 149,3 |
| ZZ | 145,2 |
| 0808 30 90 | CN | 80,5 |
| TR | 143,4 |
| ZZ | 112,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

84,5

TR

83,5

ZZ

84,0

0707 00 05

MA

95,7

TR

155,0

ZZ

125,4

0709 93 10

MA

67,5

TR

150,7

ZZ

109,1

0805 10 20

MA

83,9

TR

59,6

UY

52,1

ZA

79,5

ZZ

68,8

0805 20 10

MA

72,8

ZZ

72,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

TR

89,1

ZA

96,8

ZZ

93,0

0805 50 10

TR

113,3

ZZ

113,3

0808 10 80

AU

155,4

CL

87,9

NZ

213,1

US

120,1

ZA

149,3

ZZ

145,2

0808 30 90

CN

80,5

TR

143,4

ZZ

112,0

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 8.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/44 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/44

---

A TANÁCS (KKBP) 2015/2274 HATÁROZATA

(2015. december 7.)

az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselőjének kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 33. cikkére és a 31. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2013. március 18-án elfogadta a 2013/133/KKBP határozatot (1), amellyel Michel Dominique REVEYRAND – DE MENTHON-t nevezte ki az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselőjévé (EUKK). Az EUKK megbízatása 2015. október 31-én lejárt. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2013. március 18-án elfogadta a 2013/133/KKBP határozatot (1), amellyel Michel Dominique REVEYRAND – DE MENTHON-t nevezte ki az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselőjévé (EUKK). Az EUKK megbízatása 2015. október 31-én lejárt.

| (2) | A 2015. november 1-től2017. február 28-ig tartó időszakra új Száhil övért felelős EUKK-t kell kinevezni. |
| --- | --- |

(2)

A 2015. november 1-től2017. február 28-ig tartó időszakra új Száhil övért felelős EUKK-t kell kinevezni.

| (3) | Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső fellépésének a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzéseinek elérését, |
| --- | --- |

(3)

Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső fellépésének a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzéseinek elérését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió különleges képviselője

(1)   A Tanács Angel LOSADA FERNANDEZ -t nevezi ki az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselőjévé a 2017. február 28-ig tartó időszakra. Az EUKK megbízatása hamarabb is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: főképviselő) javaslata alapján így határoz.

(2)   Az EUKK megbízatása alkalmazásában, a Száhil öv fogalommeghatározásának magában kell foglalnia a Száhil öv biztonságával és fejlesztésével kapcsolatos uniós stratégiának (a továbbiakban: a stratégia) és az ahhoz kapcsolódó regionális cselekvési tervnek (a továbbiakban: a cselekvési terv) a leghangsúlyosabb területeit, azaz Burkina Fasót, Csádot, Malit, Mauritániát és Nigert. A tágabb régióra hatást gyakorló kérdéseket illetően az EUKK szükség szerint együttműködik a csád-medencei országokkal, és a Száhil övön túli, valamint nyugat-afrikai és guineai-öböli más országokkal és regionális, illetve nemzetközi szervezetekkel is.

2. cikk

Politikai célkitűzések

(1)   Az EUKK megbízatása az Uniónak a Száhil övvel kapcsolatos azon politikai célkitűzésén alapul, hogy aktívan hozzájáruljon a régió tartós békéjét, biztonságát és fejlődését célzó regionális és nemzetközi erőfeszítésekhez. Az EUKK-nak továbbá törekednie kell arra, hogy javítsa az Unió Száhil övben való átfogó szerepvállalásának minőségét, növelje annak intenzitását és hatását.

(2)   Az EUKK-nak hozzá kell járulnia a régiót érintő minden uniós erőfeszítés kidolgozásához és végrehajtásához, különösen a politikai, biztonsági és fejlesztési területeken – ideértve a stratégiát és a cselekvési teret is –, továbbá hozzá kell járulnia az uniós tevékenységekkel kapcsolatos minden releváns eszköz koordinálásához.

(3)   Prioritást kell élveznie Malinak és Mali hosszú távú stabilitásának, valamint az ott zajló konfliktus regionális dimenzióinak, ez EU küldöttségével szoros együttműködésben.

(4)   Az Unió politikai célkitűzései arra kell, hogy irányuljanak, hogy valamennyi rendelkezésre álló eszközének koordinált és hatékony felhasználásával ösztönözze Malinak és népének a béke, a megbékélés, a biztonság és a fejlődés útjára való visszatérését.

(5)   Emellett helyénvaló megfelelő figyelmet fordítani a térség egyéb országaira is, például Mauritániára, Burkina Fasóra, Nigerre és Csádra, ide értve az utolsó három országban megrendezendő választásokat is.

3. cikk

Megbízatás

(1)   A Száhil övvel kapcsolatos uniós politikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következő:

| a) | tevékenyen hozzájárul a stratégia és az ahhoz kapcsolódó cselekvési terv végrehajtásához, illetve a regionális válsággal kapcsolatos átfogó uniós megközelítés végrehajtásához és további fejlesztéséhez, az Unió Száhil övvel kapcsolatos tevékenységei átfogó összhangjának és hatékonyságának növelése érdekében; |
| --- | --- |

a)

tevékenyen hozzájárul a stratégia és az ahhoz kapcsolódó cselekvési terv végrehajtásához, illetve a regionális válsággal kapcsolatos átfogó uniós megközelítés végrehajtásához és további fejlesztéséhez, az Unió Száhil övvel kapcsolatos tevékenységei átfogó összhangjának és hatékonyságának növelése érdekében;

| b) | az uniós célkitűzések megvalósítása érdekében, párbeszédet folytat a régió minden érintett és érdekelt szereplőjével, a kormányokkal, a meglévő regionális szervezetekkel, különösen a Szahil öv G5 országaival, a nemzetközi szervezetekkel, a civil társadalom és a diaszpóra képviselőivel, ide értve a Maghreb országokat, valamint a csádi-medence országait is, és közreműködik abban, hogy jobban megértsék az Unió szerepét a Száhil övben; |
| --- | --- |

b)

az uniós célkitűzések megvalósítása érdekében, párbeszédet folytat a régió minden érintett és érdekelt szereplőjével, a kormányokkal, a meglévő regionális szervezetekkel, különösen a Szahil öv G5 országaival, a nemzetközi szervezetekkel, a civil társadalom és a diaszpóra képviselőivel, ide értve a Maghreb országokat, valamint a csádi-medence országait is, és közreműködik abban, hogy jobban megértsék az Unió szerepét a Száhil övben;

| c) | képviseli és előmozdítja az Unió érdekeit a megfelelő regionális és nemzetközi fórumokon, ideértve a mali békemegállapodás alapján működő Comité de Suivi-ben való részvételt is, valamint gondoskodik arról, hogy a válságkezeléshez és konfliktusmegelőzéshez nyújtott uniós támogatás – ideértve az EUTM Mali, az EUCAP Száhil Mali és az EUCAP Száhil Niger missziót is – nagyobb ismertségre tegyen szert; |
| --- | --- |

c)

képviseli és előmozdítja az Unió érdekeit a megfelelő regionális és nemzetközi fórumokon, ideértve a mali békemegállapodás alapján működő Comité de Suivi-ben való részvételt is, valamint gondoskodik arról, hogy a válságkezeléshez és konfliktusmegelőzéshez nyújtott uniós támogatás – ideértve az EUTM Mali, az EUCAP Száhil Mali és az EUCAP Száhil Niger missziót is – nagyobb ismertségre tegyen szert;

| d) | folyamatosan szorosan együttműködik az Egyesült Nemzetek Szervezetével (ENSZ), mindenekelőtt az ENSZ Főtitkárának a Nyugat-afrikai térségért felelős különleges képviselőjével, az ENSZ Főtitkárának Maliért felelős különleges képviselőjével, illetve az ENSZ Főtitkárának Száhil övért felelős különmegbízottjával, az Afrikai Unióval (AU), és különösen az AU Maliért és a Száhil övért felelős főképviselőjével, a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségével (ECOWAS), a Szahil öv G5 országaival és a Csád-medence Bizottsággal, valamint más vezető nemzeti, regionális és nemzetközi érdekelt felekkel, többek között a Száhil övvel foglalkozó egyéb különmegbízottakkal, valamint a Maghreb terület megfelelő szerveivel; |
| --- | --- |

d)

folyamatosan szorosan együttműködik az Egyesült Nemzetek Szervezetével (ENSZ), mindenekelőtt az ENSZ Főtitkárának a Nyugat-afrikai térségért felelős különleges képviselőjével, az ENSZ Főtitkárának Maliért felelős különleges képviselőjével, illetve az ENSZ Főtitkárának Száhil övért felelős különmegbízottjával, az Afrikai Unióval (AU), és különösen az AU Maliért és a Száhil övért felelős főképviselőjével, a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségével (ECOWAS), a Szahil öv G5 országaival és a Csád-medence Bizottsággal, valamint más vezető nemzeti, regionális és nemzetközi érdekelt felekkel, többek között a Száhil övvel foglalkozó egyéb különmegbízottakkal, valamint a Maghreb terület megfelelő szerveivel;

| e) | szorosan figyelemmel követi a Száhil övet érintő regionális és határokon átnyúló kihívások dimenzióit, ideértve a terrorizmust, a szervezett bűnözést, a fegyvercsempészetet, az emberkereskedelmet és embercsempészetet, a kábítószer-kereskedelmet, a menekültek mozgását és a migrációs áramlásokat, valamint az ehhez kapcsolódó pénzmozgásokat is; a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátorával szorosan együttműködve hozzájárul az Unió terrorizmus elleni stratégiájának további végrehajtásához; |
| --- | --- |

e)

szorosan figyelemmel követi a Száhil övet érintő regionális és határokon átnyúló kihívások dimenzióit, ideértve a terrorizmust, a szervezett bűnözést, a fegyvercsempészetet, az emberkereskedelmet és embercsempészetet, a kábítószer-kereskedelmet, a menekültek mozgását és a migrációs áramlásokat, valamint az ehhez kapcsolódó pénzmozgásokat is; a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátorával szorosan együttműködve hozzájárul az Unió terrorizmus elleni stratégiájának további végrehajtásához;

| (f) | szorosan figyelemmel kíséri a nagyméretű migrációs és menekült áramlásokkal kapcsolatos humanitárius, politikai, biztonsági és fejlesztéspolitikai következményeket és az ehhez kapcsolódó regionális szintű pénzügyi forgalmakat; felkérésre az érintett felekkel migrációs tárgyú megbeszéléseket folytat. Összhangban az Unió politikai prioritásaival általános értelemben hozzájárul az Unió régióra vonatkozó migrációs és menekültügyi politikájához, annak érdekében, hogy erősödjön az együttműködés a visszatérések és visszafogadások tekintetében, együttműködik továbbá a Szahil régió országaival annak érdekében, hogy a 2015. évi vallettai csúcstalálkozón elfogadott intézkedéseket nyomon kövese. |
| --- | --- |

(f)

szorosan figyelemmel kíséri a nagyméretű migrációs és menekült áramlásokkal kapcsolatos humanitárius, politikai, biztonsági és fejlesztéspolitikai következményeket és az ehhez kapcsolódó regionális szintű pénzügyi forgalmakat; felkérésre az érintett felekkel migrációs tárgyú megbeszéléseket folytat. Összhangban az Unió politikai prioritásaival általános értelemben hozzájárul az Unió régióra vonatkozó migrációs és menekültügyi politikájához, annak érdekében, hogy erősödjön az együttműködés a visszatérések és visszafogadások tekintetében, együttműködik továbbá a Szahil régió országaival annak érdekében, hogy a 2015. évi vallettai csúcstalálkozón elfogadott intézkedéseket nyomon kövese.

| (g) | rendszeres magas szintű politikai kapcsolatot tart fenn a régió terrorizmussal és nemzetközi bűnözéssel érintett országaival annak érdekében, hogy összehangolt és átfogó megközelítéssel biztosítsa az Uniónak a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés elleni nemzetközi küzdelemben való kulcsszerepét. Ez magában foglalja az Unió által a biztonsági ágazatban való regionális kapacitásépítés terén nyújtott aktív támogatást, és annak biztosítását is, hogy a Száhil övben a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés kiváltó okaira megfelelő megoldást találjanak; |
| --- | --- |

(g)

rendszeres magas szintű politikai kapcsolatot tart fenn a régió terrorizmussal és nemzetközi bűnözéssel érintett országaival annak érdekében, hogy összehangolt és átfogó megközelítéssel biztosítsa az Uniónak a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés elleni nemzetközi küzdelemben való kulcsszerepét. Ez magában foglalja az Unió által a biztonsági ágazatban való regionális kapacitásépítés terén nyújtott aktív támogatást, és annak biztosítását is, hogy a Száhil övben a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés kiváltó okaira megfelelő megoldást találjanak;

| (h) | szorosan figyelemmel kíséri a régió humanitárius válságának politikai, biztonsági és fejlesztéspolitikai következményeit; |
| --- | --- |

(h)

szorosan figyelemmel kíséri a régió humanitárius válságának politikai, biztonsági és fejlesztéspolitikai következményeit;

| (i) | Mali tekintetében hozzájárul Mali stabilizálásához, mindenekelőtt az egész területen az alkotmányos rendhez és kormányzáshoz való maradéktalan visszatéréshez és egy hiteles nemzeti, a társadalom széles rétegeit bevonó, a mali békemegállapodás általános keretei között folytatott tartós politikai rendeződést eredményező párbeszédhez. Ez magában foglalja az intézményépítés támogatását, a biztonsági ágazati reformot és a hosszú távú béketeremtést és megbékélést, valamint a korrupció és büntetlenség elleni fellépést Maliban; |
| --- | --- |

(i)

Mali tekintetében hozzájárul Mali stabilizálásához, mindenekelőtt az egész területen az alkotmányos rendhez és kormányzáshoz való maradéktalan visszatéréshez és egy hiteles nemzeti, a társadalom széles rétegeit bevonó, a mali békemegállapodás általános keretei között folytatott tartós politikai rendeződést eredményező párbeszédhez. Ez magában foglalja az intézményépítés támogatását, a biztonsági ágazati reformot és a hosszú távú béketeremtést és megbékélést, valamint a korrupció és büntetlenség elleni fellépést Maliban;

| (j) | az EU emberi jogi különleges képviselőjével együttműködve hozzájárul az Unió emberi jogi politikájának, többek között az uniós emberi jogi iránymutatásoknak – különösen a gyermekek és a fegyveres konfliktusok kapcsolatáról, továbbá a nők és lányok elleni erőszakról, valamint a nőkkel szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló uniós iránymutatásoknak –, továbbá a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló uniós politikák régiós végrehajtásához, az államépítés folyamatában előmozdítja a társadalmi befogadást és a nemek közötti egyenlőséget az ENSZ Biztonsági Tanács (ENSZ BT) 1325 (2000) sz. BT-határozattal, és az ezt követő nőkről, a békéről és a biztonságról szóló ENSZ BT-határozatokkal összhangban, ide értve a 2242 (2015) sz. ENSZ BT-határozatot is. Ez a hozzájárulás magába foglalja a fejlemények figyelemmel követését és azokról való beszámolást, valamint erre vonatkozóan ajánlások megfogalmazását, továbbá rendszeres kapcsolatok fenntartását Mali és a régió releváns hatóságaival, a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyészi hivatalával, az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatalával, valamint a régióban tevékeny emberi jogi védőkkel és megfigyelőkkel; |
| --- | --- |

(j)

az EU emberi jogi különleges képviselőjével együttműködve hozzájárul az Unió emberi jogi politikájának, többek között az uniós emberi jogi iránymutatásoknak – különösen a gyermekek és a fegyveres konfliktusok kapcsolatáról, továbbá a nők és lányok elleni erőszakról, valamint a nőkkel szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló uniós iránymutatásoknak –, továbbá a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló uniós politikák régiós végrehajtásához, az államépítés folyamatában előmozdítja a társadalmi befogadást és a nemek közötti egyenlőséget az ENSZ Biztonsági Tanács (ENSZ BT) 1325 (2000) sz. BT-határozattal, és az ezt követő nőkről, a békéről és a biztonságról szóló ENSZ BT-határozatokkal összhangban, ide értve a 2242 (2015) sz. ENSZ BT-határozatot is. Ez a hozzájárulás magába foglalja a fejlemények figyelemmel követését és azokról való beszámolást, valamint erre vonatkozóan ajánlások megfogalmazását, továbbá rendszeres kapcsolatok fenntartását Mali és a régió releváns hatóságaival, a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyészi hivatalával, az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatalával, valamint a régióban tevékeny emberi jogi védőkkel és megfigyelőkkel;

| (k) | figyelemmel követi az ENSZ Biztonsági Tanácsa (ENSZ BT) vonatkozó határozatainak – mindenekelőtt a 2056 (2012) sz., a 2071 (2012) sz., a 2085 (2012) sz. és a 2100 (2013) sz. és 2227 (2015) sz. ENSZ BT-határozatoknak – való megfelelést, és arról jelentésekben számol be. |
| --- | --- |

(k)

figyelemmel követi az ENSZ Biztonsági Tanácsa (ENSZ BT) vonatkozó határozatainak – mindenekelőtt a 2056 (2012) sz., a 2071 (2012) sz., a 2085 (2012) sz. és a 2100 (2013) sz. és 2227 (2015) sz. ENSZ BT-határozatoknak – való megfelelést, és arról jelentésekben számol be.

(2)   Megbízatásának teljesítése érdekében az EUKK többek között:

| a) | a Száhil övi válsággal kapcsolatos átfogó uniós megközelítés proaktív előmozdítása és erősítése érdekében, amennyiben szükséges, tanácsot ad a regionális és nemzetközi fórumokon képviselendő uniós álláspontok kialakításával kapcsolatban, és jelentést tesz arról; |
| --- | --- |

a)

a Száhil övi válsággal kapcsolatos átfogó uniós megközelítés proaktív előmozdítása és erősítése érdekében, amennyiben szükséges, tanácsot ad a regionális és nemzetközi fórumokon képviselendő uniós álláspontok kialakításával kapcsolatban, és jelentést tesz arról;

| b) | folyamatosan figyelemmel kíséri az Unió minden tevékenységét, és szorosan együttműködik az Unió megfelelő küldöttségeivel. |
| --- | --- |

b)

folyamatosan figyelemmel kíséri az Unió minden tevékenységét, és szorosan együttműködik az Unió megfelelő küldöttségeivel.

4. cikk

A megbízatás végrehajtása

(1)   Az EUKK felel a megbízatásnak a főképviselő felügyelete melletti végrehajtásáért.

(2)   A Politikai és Biztonsági Bizottságnak (PBB) kiemelt kapcsolatot kell fenntartania az EUKK-val, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója is a Tanács felé. A PBB-nek – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatásköreinek sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást kell nyújtania az EUKK számára.

(3)   Az EUKK-nak szorosan együtt kell működnie az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) és annak megfelelő szervezeti egységeivel, különösen a Száhil övért felelős koordinátorral.

5. cikk

Finanszírozás

(1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2015. november 1-jétől2017. február 28-ig terjedő időszakra 1 770 000 EUR.

(2)   A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.

(3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadásról köteles elszámolni a Bizottságnak.

6. cikk

A csoport létrehozása és összetétele

(1)   Az EUKK a megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül felel csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás által megkívánt specifikus politikai és biztonsági kérdésekre vonatkozó szakértelemmel. Az EUKK folyamatosan és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.

(2)   A tagállamok, az Unió intézményei és az EKSZ javaslatot tehetnek az EUKK munkáját segítő személyzet kirendelésére. Az EUKK mellé kirendelt személyzet javadalmazását az érintett tagállam, az Unió érintett intézménye vagy az EKSZ fedezi. A tagállamok által az uniós intézményekhez vagy az EKSZ-hez kirendelt szakértőket is ki lehet helyezni az EUKK mellé. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak a tagállamok állampolgárainak kell lenniük.

(3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő tagállam, a küldő uniós intézmény vagy az EKSZ adminisztratív felügyelete alatt marad, és az EUKK megbízatásának érdekében jár el és végzi feladatát.

(4)   Az EUKK személyzetét az EKSZ érintett osztályaival vagy az érintett uniós küldöttségekkel egy helyen kell elhelyezni annak érdekében, hogy tevékenységeik összhangban álljanak és következetesek legyenek.

7. cikk

Az EUKK és az EUKK személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek

Az EUKK és a személyzete feladatának elvégzéséhez, illetve a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó országgal kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és a Bizottság minden szükséges támogatást megadnak.

8. cikk

Az EU-minősített adatok biztonsága

Az EUKK-nak és csoportja tagjainak tiszteletben kell tartaniuk a 2013/488/EU tanácsi határozatban (2) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat.

9. cikk

Hozzáférés az információkhoz és logisztikai támogatás

(1)   A tagállamok, a Bizottság, az EKSZ és a Tanács Főtitkársága biztosítja, hogy az EUKK minden releváns információhoz hozzáférjen.

(2)   Az esettől függően az uniós küldöttségek és/vagy a tagállamok logisztikai támogatást nyújtanak a térségben.

10. cikk

Biztonság

Az EUKK-nak – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően – a megbízatásával és az illetékességébe tartozó terület biztonsági helyzetével összhangban a közvetlenül az irányítása alá tartozó személyzet biztonsága érdekében meg kell hoznia minden ésszerűen megvalósítható intézkedést, különösen az alábbiakat:

| a) | az EKSZ iránymutatása alapján biztonsági tervet dolgoz ki, amely többek között konkrét fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket tartalmaz, szabályozza a személyzetnek az illetékességébe tartozó területére való biztonságos bejutását és ezen belüli biztonságos mozgását, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint kidolgozza a misszió vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervét; |
| --- | --- |

a)

az EKSZ iránymutatása alapján biztonsági tervet dolgoz ki, amely többek között konkrét fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket tartalmaz, szabályozza a személyzetnek az illetékességébe tartozó területére való biztonságos bejutását és ezen belüli biztonságos mozgását, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint kidolgozza a misszió vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervét;

| b) | biztosítja, hogy az Unió területén kívülre telepített teljes személyi állomány rendelkezzen az illetékességi területen fennálló körülmények által megkövetelt, magas kockázat elleni biztosítással; |
| --- | --- |

b)

biztosítja, hogy az Unió területén kívülre telepített teljes személyi állomány rendelkezzen az illetékességi területen fennálló körülmények által megkövetelt, magas kockázat elleni biztosítással;

| c) | biztosítja, hogy EUKK csoportjának az Unión kívülre telepítendő valamennyi tagja – a helyi szerződéses személyzetet is beleértve – az EUKK által megállapított, a misszió illetékességi területének biztonsági minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön a misszió területére való érkezése előtt vagy az érkezéskor; |
| --- | --- |

c)

biztosítja, hogy EUKK csoportjának az Unión kívülre telepítendő valamennyi tagja – a helyi szerződéses személyzetet is beleértve – az EUKK által megállapított, a misszió illetékességi területének biztonsági minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön a misszió területére való érkezése előtt vagy az érkezéskor;

| d) | biztosítja, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett ajánlásokat végrehajtsák, valamint az elért eredményekről szóló jelentés és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentés keretében írásban beszámol ezek végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

d)

biztosítja, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett ajánlásokat végrehajtsák, valamint az elért eredményekről szóló jelentés és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentés keretében írásban beszámol ezek végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak.

11. cikk

Jelentéstétel

(1)   Az EUKK-nak rendszeresen jelentést tesz a főképviselőnek és a PBB-nek. Az EUKK-nak szükség szerint a tanácsi munkacsoportok részére is jelentést tesz. A rendszeres jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül kell terjeszteni. Az EUKK jelentést tehet a Külügyek Tanácsának. A Szerződés 36. cikkének megfelelően az EUKK részt vehet az Európai Parlamentnek nyújtandó tájékoztatásban.

(2)   Az EUKK-nak – a régióbeli uniós küldöttségekkel együttműködésben – jelentést készít az uniós kezdeményezések, így például a reformokhoz nyújtott uniós hozzájárulásról, beleértve a kapcsolódó uniós fejlesztési projektek politikai szempontjait is.

12. cikk

Koordináció más uniós szereplőkkel

(1)   Az uniós politikai célkitűzések megvalósítása érdekében, a stratégia keretében az EUKK-nak hozzá kell járulnia az Unió politikai és diplomáciai tevékenységeinek egységéhez, összhangjához és hatékonyságához, elősegíti továbbá annak biztosítását, hogy valamennyi uniós eszköz igénybevételére és tagállami fellépés végrehajtására következetes módon kerüljön sor.

(2)   Az EUKK-nak a tevékenységét össze kell hangolnia az uniós küldöttségek, a Bizottság, az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és más Uniós szerv, továbbá a térségben működő többi EUKK tevékenységével. Az EUKK-nak rendszeresen tájékoztatnia kell a térségben működő tagállami külképviseleteket és uniós küldöttségeket.

(3)   A helyszínen az EUKK-nak szoros kapcsolatot kell fenntartania az Unió küldöttségeinek vezetőivel és a tagállamok külképviseleteinek vezetőivel. Az EUKK-nak az érintett uniós küldöttségekkel szorosan együttműködve helyi politikai iránymutatással kell ellátnia az EUCAP Száhil Niger és az EUCAP Száhil Mali misszióvezetőjét, valamint az EUTM Mali misszióparancsnokát. Az EUKK-nak, az EUTM Mali misszióparancsnokának, továbbá az EUCAP Száhil Niger és az EUCAP Száhil Mali polgári műveleti parancsnokának szükség szerint konzultációt kell folytatnia egymással.

13. cikk

Felülvizsgálat

E határozat végrehajtását, valamint az érintett régióra irányuló egyéb uniós hozzájárulásokkal való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK 2016. június végéig az elért eredményekről szóló jelentést, 2016. november végéig pedig a megbízatás végrehajtásáról szóló átfogó jelentést nyújt be a főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

14. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2015. november 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 7-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. CAHEN

---

(1)  A Tanács 2013. március 18-i 2013/133/KKBP határozata az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselőjének kinevezéséről (HL L 75., 2013.3.19., 29. o.).

1

(2)  A Tanács 2013. szeptember 23-i 2013/488/EU határozata az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).

2

---

| 8.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/50

---

A TANÁCS (KKBP) 2015/2275 HATÁROZATA

(2015. december 7.)

az Afrika szarván a regionális tengeri kapacitásépítést célzó európai uniós misszióról (EUCAP Nesztór) szóló 2012/389/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2012. július 16-án elfogadta az Afrika szarván a regionális tengeri kapacitásépítést célzó európai uniós misszióról (EUCAP NESTOR) [helyesen: EUCAP Nesztór] szóló 2012/389/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2012. július 16-án elfogadta az Afrika szarván a regionális tengeri kapacitásépítést célzó európai uniós misszióról (EUCAP NESTOR) [helyesen: EUCAP Nesztór] szóló 2012/389/KKBP határozatot (1).

| (2) | A Tanács 2014. július 22-én elfogadta a 2014/485/KKBP határozatot (2), amellyel 2016. december 12-ig meghosszabbította az EUCAP Nesztórt. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2014. július 22-én elfogadta a 2014/485/KKBP határozatot (2), amellyel 2016. december 12-ig meghosszabbította az EUCAP Nesztórt.

| (3) | A Tanács 2015. október 6-án elfogadta a (KKBP) 2015/1793 határozatot (3), amellyel 2015. december 15-ig meghosszabbította a pénzügyi referenciaösszeg által fedezett időszakot. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2015. október 6-án elfogadta a (KKBP) 2015/1793 határozatot (3), amellyel 2015. december 15-ig meghosszabbította a pénzügyi referenciaösszeg által fedezett időszakot.

| (4) | A 2012/389/KKBP határozatot módosítani kell annak érdekében, hogy meghatározza a 2015. december 16-tól2016. december 12-ig terjedő időszakra vonatkozó pénzügyi referenciaösszeget, |
| --- | --- |

(4)

A 2012/389/KKBP határozatot módosítani kell annak érdekében, hogy meghatározza a 2015. december 16-tól2016. december 12-ig terjedő időszakra vonatkozó pénzügyi referenciaösszeget,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2012/389/KKBP határozat 13. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az EUCAP Nesztórral járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2012. július 16-tól2013. november 15-ig terjedő időszakra 22 880 000 EUR.

Az EUCAP Nesztórral járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2013. november 16-tól2014. október 15-ig terjedő időszakra 11 950 000 EUR.

Az EUCAP Nesztórral járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2014. október 16-tól2015. december 15-ig terjedő időszakra 17 900 000 EUR.

Az EUCAP Nesztórral járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2015. december 16-tól2016. december 12-ig terjedő időszakra 12 000 000 EUR.”

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 7-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. CAHEN

---

(1)  A Tanács 2012/389/KKBP határozata (2012. július 16.) az Afrika szarván a regionális tengeri kapacitásépítést célzó európai uniós misszióról (EUCAP NESTOR) (HL L 187., 2012.7.17., 40. o.).

1

(2)  A Tanács 2014/485/KKBP határozata (2014. július 22.) az Afrika szarván a regionális tengeri kapacitásépítést célzó európai uniós misszióról (EUCAP NESTOR) szóló 2012/389/KKBP határozat módosításáról (HL L 217., 2014.7.23., 39. o.)

2

(3)  A Tanács (KKBP) 2015/1793 határozata (2015. október 6.) az Afrika szarván a regionális tengeri kapacitásépítést célzó európai uniós misszióról (EUCAP Nesztór) szóló 2012/389/KKBP határozat módosításáról (HL L 260., 2015.10.7., 30. o.).

3

---

| 8.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/51

---

A TANÁCS (KKBP) 2015/2276 HATÁROZATA

(2015. december 7.)

az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Líbia) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, valamint 42. cikkének (4) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2013. május 22-én elfogadta a 2013/233/KKBP határozatot (1), amellyel létrehozta az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő misszióját (EUBAM Líbia). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2013. május 22-én elfogadta a 2013/233/KKBP határozatot (1), amellyel létrehozta az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő misszióját (EUBAM Líbia).

| (2) | A Tanács 2015. május 21-én elfogadta a 2013/233/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról szóló (KKBP) 2015/800 határozatot (2), amely az EUBAM Líbia missziót kifejezetten 2015. november 21-ig meghosszabbította, biztosítva az említett időpontig terjedő időszakra szóló pénzügyi referenciaösszeget. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2015. május 21-én elfogadta a 2013/233/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról szóló (KKBP) 2015/800 határozatot (2), amely az EUBAM Líbia missziót kifejezetten 2015. november 21-ig meghosszabbította, biztosítva az említett időpontig terjedő időszakra szóló pénzügyi referenciaösszeget.

| (3) | Az EUBAM Líbiát további három hónapos időtartamra, 2016. február 21-ig meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(3)

Az EUBAM Líbiát további három hónapos időtartamra, 2016. február 21-ig meg kell hosszabbítani.

| (4) | A 2013/233/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2013/233/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az EUBAM Líbia végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenységeinek a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzései elérését, |
| --- | --- |

(5)

Az EUBAM Líbia végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenységeinek a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzései elérését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2013/233/KKBP tanácsi határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 13. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az EUBAM Líbiával járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2013. május 22-től2014. május 21-ig terjedő időszakra 30 300 000 EUR.
  Az EUBAM Líbiával járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2014. május 22-től2016. február 21-ig terjedő időszakra 26 200 000 EUR.” |
| --- | --- |

1.

A 13. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az EUBAM Líbiával járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2013. május 22-től2014. május 21-ig terjedő időszakra 30 300 000 EUR.

Az EUBAM Líbiával járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2014. május 22-től2016. február 21-ig terjedő időszakra 26 200 000 EUR.”

| 2. | A 16. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Ezt a határozatot 2016. február 21-ig kell alkalmazni.”. |
| --- | --- |

2.

A 16. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Ezt a határozatot 2016. február 21-ig kell alkalmazni.”.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2015. november 22-től kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 7-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. CAHEN

---

(1)  A Tanács 2013/233/KKBP határozata (2013. május 22.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Libya) (HL L 138., 2013.5.24., 15. o.).

1

(2)  A Tanács (KKBP) 2015/800 határozata (2015. május 21.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Líbia) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról (HL L 127., 2015.5.22., 22. o.).

2

---

| 8.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/53 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/53

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2277 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. december 2.)

az ellenőrző rendszerek megvalósítását szolgáló nemzeti terveknek az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 109. cikkének (8) bekezdése értelmében történő, Bizottság általi jóváhagyásáról

(az értesítés a C(2015) 8830. számú dokumentummal történt)

(Csak a görög és a horvát nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 109. cikke (8) bekezdésére,

tekintettel az ellenőrző rendszerek megvalósítását szolgáló nemzeti tervek tagállamok általi benyújtására,

mivel:

| (1) | Az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkének (8) bekezdése értelmében a tagállamoknak az ellenőrző rendszer megvalósítására nemzeti tervet kell kidolgozniuk, amely lehetővé teszi számukra, hogy az ellenőrzés, a keresztellenőrzés, majd azt követően az ellentmondások nyomon követése tekintetében kockázatértékelésen alapuló prioritásokat határozzanak meg. |
| --- | --- |

(1)

Az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkének (8) bekezdése értelmében a tagállamoknak az ellenőrző rendszer megvalósítására nemzeti tervet kell kidolgozniuk, amely lehetővé teszi számukra, hogy az ellenőrzés, a keresztellenőrzés, majd azt követően az ellentmondások nyomon követése tekintetében kockázatértékelésen alapuló prioritásokat határozzanak meg.

| (2) | A Görög Köztársaság és a Horvát Köztársaság nemzeti tervét jóváhagyás céljából benyújtotta a Bizottsághoz. Az említett tervek összhangban vannak az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkével, valamint a 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 143–145. cikkével. Ezért azokat jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(2)

A Görög Köztársaság és a Horvát Köztársaság nemzeti tervét jóváhagyás céljából benyújtotta a Bizottsághoz. Az említett tervek összhangban vannak az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkével, valamint a 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 143–145. cikkével. Ezért azokat jóvá kell hagyni.

| (3) | Ez a határozat az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkének (8) bekezdése értelmében vett jóváhagyási határozat. |
| --- | --- |

(3)

Ez a határozat az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkének (8) bekezdése értelmében vett jóváhagyási határozat.

| (4) | A Bizottság a működés hatékonysága tekintetében nyomon követi a nemzeti tervek alkalmazását. Ha a Bizottság által az 1224/2009/EK rendelet X. címe keretében elvégzett ellenőrzések, vizsgálatok és átvilágítások eredményei alapján a Bizottság szükségesnek ítéli a nemzeti ellenőrző tervek módosítását, a tagállamoknak ennek megfelelően módosítaniuk kell tervüket, |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság a működés hatékonysága tekintetében nyomon követi a nemzeti tervek alkalmazását. Ha a Bizottság által az 1224/2009/EK rendelet X. címe keretében elvégzett ellenőrzések, vizsgálatok és átvilágítások eredményei alapján a Bizottság szükségesnek ítéli a nemzeti ellenőrző tervek módosítását, a tagállamoknak ennek megfelelően módosítaniuk kell tervüket,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Görög Köztársaságnak és a Horvát Köztársaságnak az ellenőrző rendszer megvalósítására vonatkozó nemzeti tervét a Bizottság az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkének (8) bekezdése alapján jóváhagyja.

(2)   Ha a Bizottság által az 1224/2009/EK rendelet X. címe keretében elvégzett ellenőrzések, vizsgálatok és átvilágítások eredményei alapján a Bizottság úgy véli, hogy az (1) bekezdés szerint elfogadott ellenőrző tervek nem biztosítják az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkében megállapított kötelezettségek tagállamok általi hatékony végrehajtását, a Bizottság – az érintett tagállamokkal folytatott egyeztetést követően – kérheti az adott tervek módosítását.

(3)   A tagállamok a Bizottság (2) bekezdés szerinti kérésének megfelelően módosítják ellenőrző tervüket.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság és a Horvát Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 2-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

João AGUIAR MACHADO

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2011. április 8-i 404/2011/EU végrehajtási rendelete a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 112., 2011.4.30., 1. o.).

2

---

| 8.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/55 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/55

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2278 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. december 4.)

a 2004/558/EK határozat I. és II. mellékletének a németországi Bréma, Hessen és Alsó-Szászország szövetségi tartományoknak a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisétől mentes státusa tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2015) 8462. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló, 1964. június 26-i 64/432/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére és 10. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 64/432/EGK irányelv megállapítja a szarvasmarhafélék Unión belüli kereskedelmére vonatkozó szabályokat, többek között azt a követelményt, miszerint a szarvasmarhaféléket szállításuk során az irányelv F. mellékletében meghatározott 1. mintának (a továbbiakban: „1. minta”) megfelelő egészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie. Az említett irányelv 9. cikke előírja, hogy az a tagállam, amelyben kötelező országos ellenőrző program működik a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisére vonatkozóan, a Bizottság elé terjesztheti a programját jóváhagyás céljából. A 64/432/EGK irányelv 9. cikke rendelkezik ezenfelül az Unión belüli kereskedelemhez előírható további garanciák meghatározásáról is. |
| --- | --- |

(1)

A 64/432/EGK irányelv megállapítja a szarvasmarhafélék Unión belüli kereskedelmére vonatkozó szabályokat, többek között azt a követelményt, miszerint a szarvasmarhaféléket szállításuk során az irányelv F. mellékletében meghatározott 1. mintának (a továbbiakban: „1. minta”) megfelelő egészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie. Az említett irányelv 9. cikke előírja, hogy az a tagállam, amelyben kötelező országos ellenőrző program működik a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisére vonatkozóan, a Bizottság elé terjesztheti a programját jóváhagyás céljából. A 64/432/EGK irányelv 9. cikke rendelkezik ezenfelül az Unión belüli kereskedelemhez előírható további garanciák meghatározásáról is.

| (2) | Ezenkívül a 64/432/EGK irányelv 10. cikke előírja, hogy amennyiben egy tagállam úgy véli, hogy területe vagy területének egy része mentes a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisétől, úgy azt jelentenie kell a Bizottságnak, a megfelelő dokumentációs anyagokat mellékelve. A cikk rendelkezik továbbá az Unión belüli kereskedelemhez előírható további garanciák meghatározásáról is. |
| --- | --- |

(2)

Ezenkívül a 64/432/EGK irányelv 10. cikke előírja, hogy amennyiben egy tagállam úgy véli, hogy területe vagy területének egy része mentes a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisétől, úgy azt jelentenie kell a Bizottságnak, a megfelelő dokumentációs anyagokat mellékelve. A cikk rendelkezik továbbá az Unión belüli kereskedelemhez előírható további garanciák meghatározásáról is.

| (3) | A 2004/558/EK bizottsági határozat (2) jóváhagyja az I. mellékletében felsorolt tagállamok által az 1-es típusú marhaherpeszvírus (BHV1) felügyeletére és felszámolására benyújtott programokat az említett mellékletben felsorolt régiók tekintetében, amelyekre a 64/432/EGK irányelv 9. cikkének megfelelően további garanciák érvényesek. Ezenkívül a 2004/558/EK határozat II. melléklete felsorolja a BHV1-mentesnek minősülő tagállami régiókat, amelyekre a 64/432/EGK irányelv 10. cikkének megfelelően további garanciák érvényesek. A 2004/558/EK határozat 2. és 3. cikke továbbá meghatározza azokat az információkat, amelyeknek az említett határozatra történő hivatkozások tekintetében az 1. mintában szerepelniük kell. |
| --- | --- |

(3)

A 2004/558/EK bizottsági határozat (2) jóváhagyja az I. mellékletében felsorolt tagállamok által az 1-es típusú marhaherpeszvírus (BHV1) felügyeletére és felszámolására benyújtott programokat az említett mellékletben felsorolt régiók tekintetében, amelyekre a 64/432/EGK irányelv 9. cikkének megfelelően további garanciák érvényesek. Ezenkívül a 2004/558/EK határozat II. melléklete felsorolja a BHV1-mentesnek minősülő tagállami régiókat, amelyekre a 64/432/EGK irányelv 10. cikkének megfelelően további garanciák érvényesek. A 2004/558/EK határozat 2. és 3. cikke továbbá meghatározza azokat az információkat, amelyeknek az említett határozatra történő hivatkozások tekintetében az 1. mintában szerepelniük kell.

| (4) | A 2014/798/EU bizottsági végrehajtási határozat (3) módosította a 64/432/EGK irányelvet, ideértve az 1. mintát. Következésképpen a 2004/558/EK határozat 2. és 3. cikkében az 1. mintára történő hivatkozásokat módosítani szükséges. |
| --- | --- |

(4)

A 2014/798/EU bizottsági végrehajtási határozat (3) módosította a 64/432/EGK irányelvet, ideértve az 1. mintát. Következésképpen a 2004/558/EK határozat 2. és 3. cikkében az 1. mintára történő hivatkozásokat módosítani szükséges.

| (5) | A németországi Bréma, Hamburg, Hessen, Alsó-Szászország, Észak-Rajna-Vesztfália, Rajna-vidék–Pfalz, Saar-vidék és Schleswig-Holstein szövetségi tartományok jelenleg fel vannak sorolva a 2004/558/EK határozat I. mellékletében. |
| --- | --- |

(5)

A németországi Bréma, Hamburg, Hessen, Alsó-Szászország, Észak-Rajna-Vesztfália, Rajna-vidék–Pfalz, Saar-vidék és Schleswig-Holstein szövetségi tartományok jelenleg fel vannak sorolva a 2004/558/EK határozat I. mellékletében.

| (6) | Németország benyújtotta a Bizottságnak a Bréma, Hessen és Alsó-Szászország szövetségi tartományok BHV1-mentességére vonatkozó dokumentációs anyagokat, valamint a 64/432/EGK irányelv 10. cikkének megfelelően megállapított, rájuk vonatkozó további garanciákat. |
| --- | --- |

(6)

Németország benyújtotta a Bizottságnak a Bréma, Hessen és Alsó-Szászország szövetségi tartományok BHV1-mentességére vonatkozó dokumentációs anyagokat, valamint a 64/432/EGK irányelv 10. cikkének megfelelően megállapított, rájuk vonatkozó további garanciákat.

| (7) | A Németország által benyújtott dokumentációs anyagok értékelését követően megállapítást nyert, hogy Bréma, Hessen és Alsó-Szászország szövetségi tartományt el kell hagyni a 2004/558/EK határozat I. mellékletéből és fel kell venni annak II. mellékletébe, valamint a 64/432/EGK irányelv 10. cikkének megfelelően megállapított további garanciák alkalmazását ki kell terjeszteni rájuk. Ezért a 2004/558/EK határozat I. és II. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A Németország által benyújtott dokumentációs anyagok értékelését követően megállapítást nyert, hogy Bréma, Hessen és Alsó-Szászország szövetségi tartományt el kell hagyni a 2004/558/EK határozat I. mellékletéből és fel kell venni annak II. mellékletébe, valamint a 64/432/EGK irányelv 10. cikkének megfelelően megállapított további garanciák alkalmazását ki kell terjeszteni rájuk. Ezért a 2004/558/EK határozat I. és II. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | A 2004/558/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

A 2004/558/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2004/558/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A 64/432/EGK irányelv F mellékletének 1. mintájában megadott, az e cikk (1) bekezdésben említett módon a szarvasmarhaféléket kísérő egészségügyi bizonyítvány C. szakaszának II.3.3. pontjában e határozat megfelelő cikkeinek, bekezdéseinek és pontjainak számozását kell feltüntetni az említett pontban kitöltendő mezőben.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A 64/432/EGK irányelv F mellékletének 1. mintájában megadott, az e cikk (1) bekezdésben említett módon a szarvasmarhaféléket kísérő egészségügyi bizonyítvány C. szakaszának II.3.3. pontjában e határozat megfelelő cikkeinek, bekezdéseinek és pontjainak számozását kell feltüntetni az említett pontban kitöltendő mezőben.”

| 2. | A 3. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A 64/432/EGK irányelv F mellékletének 1. mintájában megadott, az e cikk (1) bekezdésben említett módon a szarvasmarhaféléket kísérő egészségügyi bizonyítvány C. szakaszának II.3.3. pontjában e határozat megfelelő cikkeinek, bekezdéseinek és pontjainak számozását kell feltüntetni az említett pontban kitöltendő mezőben.” |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A 64/432/EGK irányelv F mellékletének 1. mintájában megadott, az e cikk (1) bekezdésben említett módon a szarvasmarhaféléket kísérő egészségügyi bizonyítvány C. szakaszának II.3.3. pontjában e határozat megfelelő cikkeinek, bekezdéseinek és pontjainak számozását kell feltüntetni az említett pontban kitöltendő mezőben.”

| 3. | Az I. és a II. melléklet helyébe e határozat mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

3.

Az I. és a II. melléklet helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 4-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL 121., 1964.7.29., 1977. o.

1

(2)  A Bizottság 2004. július 15-i 2004/558/EK határozata a 64/432/EGK tanácsi irányelvnek a szarvasmarhafélék Közösségen belüli kereskedelme esetében a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisével kapcsolatos további garanciákra vonatkozó végrehajtásáról és az egyes tagállamok által benyújtott felszámolási programok jóváhagyásáról (HL L 249., 2004.7.23., p. 20).

2

(3)  A Bizottság 2014. november 13-i 2014/798/EU végrehajtási határozata a 64/432/EGK tanácsi irányelv F. mellékletének a szarvasmarhafélék és a sertések Unión belüli kereskedelmében alkalmazandó állat-egészségügyi bizonyítványminták formátuma és a házisertések Unión belüli kereskedelmét érintő, trichinellával kapcsolatos kiegészítő egészségügyi követelmények tekintetében történő módosításáról (HL L 330., 2014.11.15., 50. o.).

3

---

MELLÉKLET

I. MELLÉKLET

| Tagállamok | A tagállam azon régiói, amelyekre a 64/432/EGK irányelv 9. cikke szerint a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisére vonatkozóan további garanciák érvényesek |
| --- | --- |
| Belgium | Minden régió |
| Cseh Köztársaság | Minden régió |
| Németország | A következő szövetségi tartományok: | Hamburg |

Tagállamok

A tagállam azon régiói, amelyekre a 64/432/EGK irányelv 9. cikke szerint a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisére vonatkozóan további garanciák érvényesek

Belgium

Minden régió

Cseh Köztársaság

Minden régió

Németország

A következő szövetségi tartományok:

Hamburg

| | Észak-Rajna-Vesztfália |
| --- | --- |

Észak-Rajna-Vesztfália

| | Rajna-vidék–Pfalz |
| --- | --- |

Rajna-vidék–Pfalz

| | Saar-vidék |
| --- | --- |

Saar-vidék

| | Schleswig-Holstein |
| --- | --- |

Schleswig-Holstein

Olaszország

Friuli-Venezia Giulia régió

Trento autonóm megye

II. MELLÉKLET

| Tagállamok | A tagállam azon régiói, amelyekre a 64/432/EGK irányelv 10. cikke szerint a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisére vonatkozóan további garanciák érvényesek |
| --- | --- |
| Dánia | Minden régió |
| Németország | A következő szövetségi tartományok: | Baden-Württemberg |

Tagállamok

A tagállam azon régiói, amelyekre a 64/432/EGK irányelv 10. cikke szerint a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisére vonatkozóan további garanciák érvényesek

Dánia

Minden régió

Németország

A következő szövetségi tartományok:

Baden-Württemberg

| | Bajorország |
| --- | --- |

Bajorország

| | Berlin |
| --- | --- |

Berlin

| | Brandenburg |
| --- | --- |

Brandenburg

| | Bréma |
| --- | --- |

Bréma

| | Hessen |
| --- | --- |

Hessen

| | Alsó-Szászország |
| --- | --- |

Alsó-Szászország

| | Mecklenburg-Elő-Pomeránia |
| --- | --- |

Mecklenburg-Elő-Pomeránia

| | Szászország |
| --- | --- |

Szászország

| | Szász-Anhalt |
| --- | --- |

Szász-Anhalt

| | Thüringia |
| --- | --- |

Thüringia

Olaszország

Valle d'Aosta régió

Bolzano autonóm tartomány

Ausztria

Minden régió

Finnország

Minden régió

Svédország

Minden régió

---

| 8.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/58 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/58

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2279 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. december 4.)

a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről

(az értesítés a C(2015) 8581. számú dokumentummal történt)

(Csak a holland és a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2010. május 17-én a Monsanto Europe S.A. az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes hatóságához az NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: kérelem). |
| --- | --- |

(1)

2010. május 17-én a Monsanto Europe S.A. az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes hatóságához az NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: kérelem).

| (2) | A kérelem kiterjed a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricának az ilyen kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékekben való forgalomba hozatalára, amennyiben azokat bármely más kukoricához hasonló – nem élelmiszerként vagy takarmányként való – felhasználásra szánnak, a termesztés kivételével. |
| --- | --- |

(2)

A kérelem kiterjed a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricának az ilyen kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékekben való forgalomba hozatalára, amennyiben azokat bármely más kukoricához hasonló – nem élelmiszerként vagy takarmányként való – felhasználásra szánnak, a termesztés kivételével.

| (3) | Az 1829/2003/EK rendelet 5. cikke (5) bekezdésének és 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően a kérelem tartalmazza a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) III. és IV. mellékletében előírt adatokat és információkat, valamint az említett irányelv II. mellékletében megállapított elvekkel összhangban végzett kockázatértékelésről szóló információkat és következtetéseket is. A kérelem magában foglalja továbbá a 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelő, a környezeti hatások megfigyelésére irányuló felügyeleti tervet is. |
| --- | --- |

(3)

Az 1829/2003/EK rendelet 5. cikke (5) bekezdésének és 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően a kérelem tartalmazza a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) III. és IV. mellékletében előírt adatokat és információkat, valamint az említett irányelv II. mellékletében megállapított elvekkel összhangban végzett kockázatértékelésről szóló információkat és következtetéseket is. A kérelem magában foglalja továbbá a 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelő, a környezeti hatások megfigyelésére irányuló felügyeleti tervet is.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2015. július 15-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott ki. Arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználási körét tekintetve, az emberi és állati egészségre, illetve a környezetre gyakorolt lehetséges hatások szempontjából a kérelemben leírt, géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukorica ugyanolyan biztonságos, mint géntechnológiával nem módosított megfelelője, valamint az egyéb, géntechnológiával nem módosított kukoricafajták (3). |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2015. július 15-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott ki. Arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználási körét tekintetve, az emberi és állati egészségre, illetve a környezetre gyakorolt lehetséges hatások szempontjából a kérelemben leírt, géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukorica ugyanolyan biztonságos, mint géntechnológiával nem módosított megfelelője, valamint az egyéb, géntechnológiával nem módosított kukoricafajták (3).

| (5) | Véleményében az EFSA figyelembe vette az illetékes nemzeti hatóságokkal az 1829/2003/EK rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében és 18. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint folytatott konzultáció keretében a tagállamok által felvetett összes konkrét kérdést és aggályt. |
| --- | --- |

(5)

Véleményében az EFSA figyelembe vette az illetékes nemzeti hatóságokkal az 1829/2003/EK rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében és 18. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint folytatott konzultáció keretében a tagállamok által felvetett összes konkrét kérdést és aggályt.

| (6) | Véleményében az EFSA továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező által benyújtott, általános felügyeleti tervből álló, a környezeti hatásokra vonatkozó felügyeleti terv összhangban áll a termékek tervezett felhasználásával. |
| --- | --- |

(6)

Véleményében az EFSA továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező által benyújtott, általános felügyeleti tervből álló, a környezeti hatásokra vonatkozó felügyeleti terv összhangban áll a termékek tervezett felhasználásával.

| (7) | E megfontolásokat figyelembe véve a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékekre vonatkozó engedélyt meg kell adni. |
| --- | --- |

(7)

E megfontolásokat figyelembe véve a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékekre vonatkozó engedélyt meg kell adni.

| (8) | A 65/2004/EK bizottsági rendeletben (4) előírtaknak megfelelően minden egyes géntechnológiával módosított szervezethez (a továbbiakban: GMO) egyedi azonosítót kell hozzárendelni. |
| --- | --- |

(8)

A 65/2004/EK bizottsági rendeletben (4) előírtaknak megfelelően minden egyes géntechnológiával módosított szervezethez (a továbbiakban: GMO) egyedi azonosítót kell hozzárendelni.

| (9) | Az EFSA véleménye alapján úgy tűnik, hogy a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre, élelmiszer-összetevőkre és takarmányokra vonatkozóan nincs szükség különleges címkézési előírásokra azokon kívül, amelyeket az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és 25. cikkének (2) bekezdése előír. Annak biztosítására azonban, hogy a termékeket az e határozatban előírt engedélynek megfelelően használják fel, az NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek címkézésének – az élelmiszereken kívül – egyértelműen utalnia kell arra, hogy a szóban forgó termékeket nem szabad termesztésre használni. |
| --- | --- |

(9)

Az EFSA véleménye alapján úgy tűnik, hogy a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre, élelmiszer-összetevőkre és takarmányokra vonatkozóan nincs szükség különleges címkézési előírásokra azokon kívül, amelyeket az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és 25. cikkének (2) bekezdése előír. Annak biztosítására azonban, hogy a termékeket az e határozatban előírt engedélynek megfelelően használják fel, az NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek címkézésének – az élelmiszereken kívül – egyértelműen utalnia kell arra, hogy a szóban forgó termékeket nem szabad termesztésre használni.

| (10) | Az 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 4. cikkének (6) bekezdése meghatározza a GMO-t tartalmazó vagy abból álló termékek címkézésére vonatkozó követelményeket. A szóban forgó termékekre vonatkozó nyomonkövethetőségi követelményeket az említett rendelet 4. cikkének (1)–(5) bekezdése, a GMO-ból előállított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó nyomonkövethetőségi követelményeket pedig a rendelet 5. cikke határozza meg. |
| --- | --- |

(10)

Az 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 4. cikkének (6) bekezdése meghatározza a GMO-t tartalmazó vagy abból álló termékek címkézésére vonatkozó követelményeket. A szóban forgó termékekre vonatkozó nyomonkövethetőségi követelményeket az említett rendelet 4. cikkének (1)–(5) bekezdése, a GMO-ból előállított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó nyomonkövethetőségi követelményeket pedig a rendelet 5. cikke határozza meg.

| (11) | Az engedély jogosultjának éves jelentéseket kell benyújtania a környezetre gyakorolt hatások felügyeletére vonatkozó tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről. Ezeket az eredményeket a 2009/770/EK bizottsági határozatnak (6) megfelelően kell benyújtani. Az EFSA véleménye nem indokolja az élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalára és/vagy a felhasználására és kezelésére – beleértve a forgalomba hozatalt követő megfigyelési követelményeket is – vonatkozóan semmilyen különleges feltétel vagy korlátozás bevezetését, sem azt, hogy a különleges ökológiai rendszerek/környezet és/vagy földrajzi területek védelmére irányulóan különleges feltételeket vezessenek be az 1829/2003/EK rendelet 6. cikke (5) bekezdésének e) pontjában, illetve 18. cikke (5) bekezdésének e) pontjában előírtaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(11)

Az engedély jogosultjának éves jelentéseket kell benyújtania a környezetre gyakorolt hatások felügyeletére vonatkozó tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről. Ezeket az eredményeket a 2009/770/EK bizottsági határozatnak (6) megfelelően kell benyújtani. Az EFSA véleménye nem indokolja az élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalára és/vagy a felhasználására és kezelésére – beleértve a forgalomba hozatalt követő megfigyelési követelményeket is – vonatkozóan semmilyen különleges feltétel vagy korlátozás bevezetését, sem azt, hogy a különleges ökológiai rendszerek/környezet és/vagy földrajzi területek védelmére irányulóan különleges feltételeket vezessenek be az 1829/2003/EK rendelet 6. cikke (5) bekezdésének e) pontjában, illetve 18. cikke (5) bekezdésének e) pontjában előírtaknak megfelelően.

| (12) | A termékek engedélyezésével kapcsolatos minden releváns információt be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak az 1829/2003/EK rendeletben előírt közösségi nyilvántartásába. |
| --- | --- |

(12)

A termékek engedélyezésével kapcsolatos minden releváns információt be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak az 1829/2003/EK rendeletben előírt közösségi nyilvántartásába.

| (13) | E határozatról a Biológiai Biztonság Kérdéseiben illetékes Információs Központon keresztül értesíteni kell a Biológiai Sokféleség Egyezmény Biológiai Biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvében részes feleket, az 1946/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 9. cikkének (1) bekezdése és 15. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerint. |
| --- | --- |

(13)

E határozatról a Biológiai Biztonság Kérdéseiben illetékes Információs Központon keresztül értesíteni kell a Biológiai Sokféleség Egyezmény Biológiai Biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvében részes feleket, az 1946/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 9. cikkének (1) bekezdése és 15. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerint.

| (14) | A Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül. Mivel végrehajtási aktus elfogadására volt szükség, az elnök a végrehajtási aktus tervezetét további megvitatás céljából a fellebbviteli bizottság elé terjesztette. A fellebbviteli bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(14)

A Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül. Mivel végrehajtási aktus elfogadására volt szükség, az elnök a végrehajtási aktus tervezetét további megvitatás céljából a fellebbviteli bizottság elé terjesztette. A fellebbviteli bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Géntechnológiával módosított szervezet és egyedi azonosító

A 65/2004/EK rendelet értelmében a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát (Zea mays L.) e határozat melléklete b) pontjának megfelelően a MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 egyedi azonosítóval látják el.

2. cikk

Engedély

Az 1829/2003/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének és 16. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában az e határozatban megállapított feltételeknek megfelelően a következő termékek részesülnek engedélyben:

| a) | MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők; |
| --- | --- |

a)

MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők;

| b) | MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok; |
| --- | --- |

b)

MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok;

| c) | MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékekben lévő MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukorica az a) és b) pontban említettektől eltérő felhasználásra, a termesztés kivételével. |
| --- | --- |

c)

MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékekben lévő MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukorica az a) és b) pontban említettektől eltérő felhasználásra, a termesztés kivételével.

3. cikk

Címkézés

(1)   Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított címkézési előírások alkalmazásában a „szervezet neve”„kukorica”.

(2)   A 2. cikk a) pontjában említett termékek kivételével a MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékek címkéjén, valamint az ilyen termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.

4. cikk

A környezeti hatások felügyelete

(1)   Az engedély jogosultja köteles gondoskodni a melléklet h) pontjában meghatározott, a környezetre gyakorolt hatások felügyeletére vonatkozó terv kidolgozásáról és végrehajtásáról.

(2)   Az engedély jogosultja a 2009/770/EK határozatnak megfelelően éves jelentéseket nyújt be a Bizottsághoz a felügyeleti tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről.

5. cikk

Közösségi nyilvántartás

Az e határozat mellékletében szereplő információkat be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak az 1829/2003/EK rendelet 28. cikkében előírt közösségi nyilvántartásába.

6. cikk

Az engedély jogosultja

Az engedély jogosultja a Monsanto Europe S.A. (Belgium), a Monsanto Company (Amerikai Egyesült Államok) képviseletében.

7. cikk

Érvényesség

E határozat az értesítés napjától számított tíz évig alkalmazandó.

8. cikk

Címzett

E határozat címzettje a Monsanto Europe S.A., Avenue de Tervuren 270-272, 1150 Brüsszel, Belgium.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 4-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. március 12-i 2001/18/EK irányelve a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 106., 2001.4.17., 1. o.).

2

(3)  Az EFSA GMO-testülete (az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete), 2015. Tudományos vélemény az EFSA-GMO-NL-2010-80 számú, a gyomirtó szereknek ellenálló géntechnológiával módosított NK603 × T25, a Monsanto által előállított kukorica élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő forgalomba hozatalára, behozatalára és feldolgozására vonatkozó, az 1829/2003/EK rendelet szerinti kérelméről. EFSA Journal: 2015; 13(7):4165, 23. o. doi:10.2903/j.efsa.2015.4165.

3

(4)  A Bizottság 2004. január 14-i 65/2004/EK rendelete a géntechnológiával módosított szervezetek egyedi azonosítóinak kialakítására és hozzárendelésére szolgáló rendszer létrehozásáról (HL L 10., 2004.1.16., 5. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK rendelete a géntechnológiával módosított szervezetek nyomonkövethetőségéről és címkézéséről és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról (HL L 268., 2003.10.18., 24. o.).

5

(6)  A Bizottság 2009. október 13-i 2009/770/EK határozata a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásával, illetve forgalomba hozatalra szánt termékekben vagy termékekként való felhasználásával kapcsolatos felügyeleti eredmények ismertetésére szolgáló egységes jelentéstételi formanyomtatványok létrehozásáról (HL L 275., 2009.10.21., 9. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. július 15-i 1946/2003/EK rendelete a géntechnológiával módosított szervezetek országhatárokon történő átviteléről (HL L 287., 2003.11.5., 1. o.).

7

---

MELLÉKLET

| a) | A kérelmező és az engedély jogosultja:








  Név | : | Monsanto Europe S.A. |
| --- | --- | --- | --- |
| Cím | : | Avenue de Tervuren 270-272, 1150 Brüsszel, Belgium |

a)

A kérelmező és az engedély jogosultja:

Név

:

Monsanto Europe S.A.

Cím

:

Avenue de Tervuren 270-272, 1150 Brüsszel, Belgium

A Monsanto Company (800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Amerikai Egyesült Államok) nevében.

| b) | A termékek megnevezése és meghatározása:







  1. | MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők; |
| --- | --- | --- |

b)

A termékek megnevezése és meghatározása:

1.

MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők;

| 2. | MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok; |
| --- | --- |

2.

MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok;

| 3. | MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékekben lévő MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukorica az 1. és a 2. pontban említettektől eltérő felhasználásra, a termesztés kivételével. |
| --- | --- |

3.

MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékekben lévő MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukorica az 1. és a 2. pontban említettektől eltérő felhasználásra, a termesztés kivételével.

A kérelemben leírt, géntechnológiával módosított MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukorica expresszálja a CP4 EPSPS fehérjét, amely ellenálló képességet biztosít a glifozáttartalmú gyomirtó szerekkel szemben, valamint a PAT fehérjét, amely védelmet biztosít a glufozinát-ammóniumot tartalmazó gyomirtó szerekkel szemben.

| c) | Címkézés:







  1. | Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított, címkézésre vonatkozó követelmények alkalmazásában „a szervezet neve”: „kukorica”. |
| --- | --- | --- |

c)

Címkézés:

1.

Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított, címkézésre vonatkozó követelmények alkalmazásában „a szervezet neve”: „kukorica”.

| 2. | A 2. cikk a) pontjában említett termékek kivételével a MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékek címkéjén, valamint az ilyen termékeket kísérő dokumentumokban fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot. |
| --- | --- |

2.

A 2. cikk a) pontjában említett termékek kivételével a MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékek címkéjén, valamint az ilyen termékeket kísérő dokumentumokban fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.

| d) | Kimutatási módszer:







  1. | Eseményspecifikus, valós idejű PCR-alapú módszer a MON-ØØ6Ø3-6 and ACS-ZMØØ3-2 kukorica mennyiségi kimutatására; a kimutatási módszereket genetikai eseményeken hitelesítették és MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukorica magjából kivont genomikus DNS-en ellenőrizték; |
| --- | --- | --- |

d)

Kimutatási módszer:

1.

Eseményspecifikus, valós idejű PCR-alapú módszer a MON-ØØ6Ø3-6 and ACS-ZMØØ3-2 kukorica mennyiségi kimutatására; a kimutatási módszereket genetikai eseményeken hitelesítették és MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukorica magjából kivont genomikus DNS-en ellenőrizték;

| 2. | A hitelesítést az 1829/2003/EK rendelet alapján létrehozott uniós referencialaboratórium végezte; a hitelesítési jelentés az alábbi internetcímen olvasható: http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdossiers.aspx; |
| --- | --- |

2.

A hitelesítést az 1829/2003/EK rendelet alapján létrehozott uniós referencialaboratórium végezte; a hitelesítési jelentés az alábbi internetcímen olvasható: http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdossiers.aspx;

| 3. | Referenciaanyag: ERM®-BF415 (for MON-ØØ6Ø3-6), amely hozzáférhető az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontján (Joint Research Centre, JRC) és az Etalonanyag- és Mérésügyi Intézeten (Institute of Reference Materials and Measurements, IRMM) keresztül; az utóbbi intézet esetében az alábbi internetcímen: https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue, valamint AOCS 0306-H6 és AOCS 0306-C2 (az ACS-ZMØØ3-2-re), amely hozzáférhető az American Oil Chemists Societyn keresztül a http://www.aocs.org/LabServices/content.cfm?ItemNumber=19248 internetcímen. |
| --- | --- |

3.

Referenciaanyag: ERM®-BF415 (for MON-ØØ6Ø3-6), amely hozzáférhető az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontján (Joint Research Centre, JRC) és az Etalonanyag- és Mérésügyi Intézeten (Institute of Reference Materials and Measurements, IRMM) keresztül; az utóbbi intézet esetében az alábbi internetcímen: https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue, valamint AOCS 0306-H6 és AOCS 0306-C2 (az ACS-ZMØØ3-2-re), amely hozzáférhető az American Oil Chemists Societyn keresztül a http://www.aocs.org/LabServices/content.cfm?ItemNumber=19248 internetcímen.

| e) | Egyedi azonosító:

  MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 |
| --- | --- |

e)

Egyedi azonosító:

MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2

| f) | A Biológiai Sokféleség Egyezmény Biológiai Biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvének II. melléklete szerint előírt információ:

  [A Biológiai Biztonság Kérdéseiben illetékes Információs Központ, a bejegyzés azonosító száma: értesítést követően bejegyezésre kerül a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásába]. |
| --- | --- |

f)

A Biológiai Sokféleség Egyezmény Biológiai Biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvének II. melléklete szerint előírt információ:

[A Biológiai Biztonság Kérdéseiben illetékes Információs Központ, a bejegyzés azonosító száma: értesítést követően bejegyezésre kerül a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásába].

| g) | A termékek forgalomba hozatalára, felhasználására vagy kezelésére vonatkozó feltételek vagy korlátozások:

  Nem szükségesek. |
| --- | --- |

g)

A termékek forgalomba hozatalára, felhasználására vagy kezelésére vonatkozó feltételek vagy korlátozások:

Nem szükségesek.

| h) | A környezeti hatásokra vonatkozó felügyeleti terv:

  A 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelően a környezeti hatások megfigyelésére irányuló felügyeleti terv.
  [Hivatkozás: a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásában közzétett terv]. |
| --- | --- |

h)

A környezeti hatásokra vonatkozó felügyeleti terv:

A 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelően a környezeti hatások megfigyelésére irányuló felügyeleti terv.

[Hivatkozás: a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásában közzétett terv].

| i) | Forgalomba hozatal utáni felügyeleti követelmények az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek felhasználása tekintetében:

  Nem szükségesek. |
| --- | --- |

i)

Forgalomba hozatal utáni felügyeleti követelmények az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek felhasználása tekintetében:

Nem szükségesek.

Megjegyzés: Idővel szükségessé válhat a vonatkozó dokumentumok internetes hivatkozásainak módosítása. Ezeket a módosításokat a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásának frissítése útján teszik közzé.

---

| 8.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/64 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/64

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2280 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. december 7.)

a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a DENSO hatékony generátornak a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiaként való jóváhagyásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált megközelítés keretében az új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelmények meghatározásáról szóló, 2009. április 23-i 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A DENSO Corporation beszállító (a továbbiakban: kérelmező) 2015. március 10-én kérelmet nyújtott be második innovatív technológiájának, a 100A-tól 250A-ig terjedő teljesítményosztályú DENSO hatékony generátornak a jóváhagyására. A Bizottság a 725/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 4. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy a kérelem hiánytalan-e. A kérelem hiánytalannak bizonyult, így a hiánytalan információk hivatalos átvételét követő naptól, vagyis 2015. március 11-től számítandó az a határidő, amelyen belül a Bizottságnak el kell bírálnia a kérelmet. |
| --- | --- |

(1)

A DENSO Corporation beszállító (a továbbiakban: kérelmező) 2015. március 10-én kérelmet nyújtott be második innovatív technológiájának, a 100A-tól 250A-ig terjedő teljesítményosztályú DENSO hatékony generátornak a jóváhagyására. A Bizottság a 725/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 4. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy a kérelem hiánytalan-e. A kérelem hiánytalannak bizonyult, így a hiánytalan információk hivatalos átvételét követő naptól, vagyis 2015. március 11-től számítandó az a határidő, amelyen belül a Bizottságnak el kell bírálnia a kérelmet.

| (2) | A Bizottság a 443/2009/EK rendelet 12. cikkének, a 725/2011/EU végrehajtási rendeletnek, valamint az innovatív technológiák jóváhagyásának a 443/2009/EK rendelet alapján történő kérelmezésére vonatkozó technikai iránymutatásnak (3) (a továbbiakban: technikai iránymutatás, 2013. februári változat) megfelelően értékelte a kérelmet. A kérelemben benyújtott információk igazolják, hogy teljesülnek a 443/2009/EK rendelet 12. cikkében, valamint a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 2. és 4. cikkében foglalt kritériumok. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a 443/2009/EK rendelet 12. cikkének, a 725/2011/EU végrehajtási rendeletnek, valamint az innovatív technológiák jóváhagyásának a 443/2009/EK rendelet alapján történő kérelmezésére vonatkozó technikai iránymutatásnak (3) (a továbbiakban: technikai iránymutatás, 2013. februári változat) megfelelően értékelte a kérelmet. A kérelemben benyújtott információk igazolják, hogy teljesülnek a 443/2009/EK rendelet 12. cikkében, valamint a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 2. és 4. cikkében foglalt kritériumok.

| (3) | A kérelmező igazolta, hogy a kérelemben leírt típusú, nagy hatékonyságú generátort a referenciaévnek tekintett 2009. évben nyilvántartásba vett új személygépkocsik nem több mint 3 %-ában alkalmazták. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmező igazolta, hogy a kérelemben leírt típusú, nagy hatékonyságú generátort a referenciaévnek tekintett 2009. évben nyilvántartásba vett új személygépkocsik nem több mint 3 %-ában alkalmazták.

| (4) | Annak meghatározásához, hogy járművekbe beépítve ez az innovatív technológia a szén-dioxid-kibocsátás mekkora csökkentését teszi lehetővé, meg kell határozni a viszonyítási alapul vett járművet, amelyhez az innovatív technológiával felszerelt jármű hatékonyságát a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 5. és 8. cikke szerint hasonlítani kell. Egy 67 %-os hatékonyságú generátort megfelelő viszonyítási alapnak lehet tekinteni az új járműtípusba beépített innovatív technológia vizsgálatához. Amennyiben a DENSO hatékony generátort meglévő járműtípusba építik be, a forgalomban lévő adott generátortípus legújabb változatát kell viszonyítási alapul venni. |
| --- | --- |

(4)

Annak meghatározásához, hogy járművekbe beépítve ez az innovatív technológia a szén-dioxid-kibocsátás mekkora csökkentését teszi lehetővé, meg kell határozni a viszonyítási alapul vett járművet, amelyhez az innovatív technológiával felszerelt jármű hatékonyságát a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 5. és 8. cikke szerint hasonlítani kell. Egy 67 %-os hatékonyságú generátort megfelelő viszonyítási alapnak lehet tekinteni az új járműtípusba beépített innovatív technológia vizsgálatához. Amennyiben a DENSO hatékony generátort meglévő járműtípusba építik be, a forgalomban lévő adott generátortípus legújabb változatát kell viszonyítási alapul venni.

| (5) | A kérelmező módszertant dolgozott ki a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésének vizsgálatára; ez olyan képleteket tartalmaz, amelyek összhangban állnak a technikai iránymutatásban szereplő egyszerűsített megközelítésmódban a hatékony generátorokra vonatkozóan ismertetett képletekkel. A Bizottság úgy véli, hogy a vizsgálati módszer – a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően – ellenőrizhető, megismételhető és összehasonlítható eredményeket ad, és megvalósítható módon, szilárd statisztikai szignifikanciával tudja bizonyítani a vizsgált innovatív technológia szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési hozadékait. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmező módszertant dolgozott ki a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésének vizsgálatára; ez olyan képleteket tartalmaz, amelyek összhangban állnak a technikai iránymutatásban szereplő egyszerűsített megközelítésmódban a hatékony generátorokra vonatkozóan ismertetett képletekkel. A Bizottság úgy véli, hogy a vizsgálati módszer – a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően – ellenőrizhető, megismételhető és összehasonlítható eredményeket ad, és megvalósítható módon, szilárd statisztikai szignifikanciával tudja bizonyítani a vizsgált innovatív technológia szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési hozadékait.

| (6) | Mivel a kérelmező vizsgálati módszertana és a szén-dioxid-kibocsátáscsökkentés kiszámítására alkalmazott képletei minden tekintetben megegyeznek a 2013/341/EU bizottsági végrehajtási határozatban (4) meghatározott módszertannal, a következetesség biztosítása érdekében a DENSO hatékony generátor alkalmazása révén elért szén-dioxid-kibocsátáscsökkenés megállapítására a 2013/341/EU bizottsági végrehajtási határozatban meghatározott módszert kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(6)

Mivel a kérelmező vizsgálati módszertana és a szén-dioxid-kibocsátáscsökkentés kiszámítására alkalmazott képletei minden tekintetben megegyeznek a 2013/341/EU bizottsági végrehajtási határozatban (4) meghatározott módszertannal, a következetesség biztosítása érdekében a DENSO hatékony generátor alkalmazása révén elért szén-dioxid-kibocsátáscsökkenés megállapítására a 2013/341/EU bizottsági végrehajtási határozatban meghatározott módszert kell alkalmazni.

| (7) | A Bizottság megállapítása szerint az előzőek alapján a kérelmező kellően bizonyította, hogy az innovatív technológia legalább 1 g/km-rel csökkentette a szén-dioxid-kibocsátást. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság megállapítása szerint az előzőek alapján a kérelmező kellően bizonyította, hogy az innovatív technológia legalább 1 g/km-rel csökkentette a szén-dioxid-kibocsátást.

| (8) | Az innovatív technológiából eredő csökkentés részben tanúsítható a standard vizsgálati ciklus alapján, a tanúsítandó végső összes csökkentést ezért a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 8. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerint kell meghatározni. |
| --- | --- |

(8)

Az innovatív technológiából eredő csökkentés részben tanúsítható a standard vizsgálati ciklus alapján, a tanúsítandó végső összes csökkentést ezért a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 8. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerint kell meghatározni.

| (9) | Az ellenőrzési jelentést a Vehicle Certification Agency (VCA, brit gépjármű-tanúsító szervezet), egy független és tanúsított szervezet készítette el, és a jelentés megerősíti a kérelemben szereplő megállapításokat. |
| --- | --- |

(9)

Az ellenőrzési jelentést a Vehicle Certification Agency (VCA, brit gépjármű-tanúsító szervezet), egy független és tanúsított szervezet készítette el, és a jelentés megerősíti a kérelemben szereplő megállapításokat.

| (10) | A Bizottságnak ezért nincs ellenvetése a szóban forgó innovatív technológia jóváhagyásával szemben. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottságnak ezért nincs ellenvetése a szóban forgó innovatív technológia jóváhagyásával szemben.

| (11) | A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) I., VIII. és IX. melléklete szerinti típus-jóváhagyási okmányokban feltüntetendő általános ökoinnovációs kód meghatározása céljából meg kell állapítani az e végrehajtási határozattal jóváhagyott innovatív technológia egyedi kódját. |
| --- | --- |

(11)

A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) I., VIII. és IX. melléklete szerinti típus-jóváhagyási okmányokban feltüntetendő általános ökoinnovációs kód meghatározása céljából meg kell állapítani az e végrehajtási határozattal jóváhagyott innovatív technológia egyedi kódját.

| (12) | Ha egy gyártó a fajlagos kibocsátási célérték teljesítése céljából élni kíván azzal a lehetőséggel, hogy átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátását az e határozattal jóváhagyott innovatív technológia alkalmazása révén elért szén-dioxid-megtakarítással csökkenti, akkor – a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 11. cikkének (1) bekezdése értelmében – az érintett jármű EK-típusbizonyítványának kérelmezésekor hivatkoznia kell erre a határozatra, |
| --- | --- |

(12)

Ha egy gyártó a fajlagos kibocsátási célérték teljesítése céljából élni kíván azzal a lehetőséggel, hogy átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátását az e határozattal jóváhagyott innovatív technológia alkalmazása révén elért szén-dioxid-megtakarítással csökkenti, akkor – a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 11. cikkének (1) bekezdése értelmében – az érintett jármű EK-típusbizonyítványának kérelmezésekor hivatkoznia kell erre a határozatra,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Bizottság a 443/2009/EK rendelet 12. cikke értelmében vett innovatív technológiaként jóváhagyja az M1 kategóriájú járművekbe szánt, a 100A-tól 250A-ig terjedő teljesítményosztályú DENSO hatékony generátort.

(2)   Az (1) bekezdésben említett generátor alkalmazásából eredő szén-dioxid-kibocsátás-csökkentést a 2013/341/EU végrehajtási határozat mellékletében foglalt módszerrel kell megállapítani.

(3)   A 725/2011/EU végrehajtási rendelet 11. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerint az e cikk (2) bekezdésével összhangban meghatározott szén-dioxid-kibocsátás-csökkentés csak akkor tanúsítható és jegyezhető fel a 2007/46/EK irányelv I., VIII. és IX. mellékletében meghatározott megfelelőségi igazolásban és megfelelő típus-jóváhagyási dokumentációban, ha a csökkentés megfelel a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott küszöbnek.

(4)   A típus-jóváhagyási okmányokban feltüntetendő általános ökoinnovációs kód meghatározása céljából az e határozattal jóváhagyott innovatív technológia egyedi kódja: „14”.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 7-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 140., 2009.6.5., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2011. július 25-i 725/2011/EU végrehajtási rendelete a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiák jóváhagyási és minősítési eljárásának megállapításáról (HL L 194., 2011.7.26., 19. o.).

2

(3)  https://circabc.europa.eu/d/a/workspace/SpacesStore/42c4a33e-6fd7-44aa-adac-f28620bd436f/Technical%20Guidelines%20February%202013.pdf

3

(4)  A Bizottság 2013. június 27-i 2013/341/EU végrehajtási határozata a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a Valeo Efficient Generation generátor mint a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológia jóváhagyásáról (HL L 179., 2013.6.29., 98. o.)

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.).

5

---

| 8.12.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/67 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/67

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2281 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. december 4.)

a géntechnológiával módosított MON 87427 (MON-87427-7) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről

(az értesítés a C(2015) 8587. számú dokumentummal történt)

(Csak a holland és a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2012. június 11-én a Monsanto Europe S.A. az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be (a továbbiakban: kérelem) Belgium illetékes hatóságához a MON 87427 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

2012. június 11-én a Monsanto Europe S.A. az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be (a továbbiakban: kérelem) Belgium illetékes hatóságához a MON 87427 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan.

| (2) | A kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított MON 87427 kukoricát tartalmazó vagy abból álló, bármely más kukoricáéhoz hasonló felhasználásra szánt termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is. |
| --- | --- |

(2)

A kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított MON 87427 kukoricát tartalmazó vagy abból álló, bármely más kukoricáéhoz hasonló felhasználásra szánt termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is.

| (3) | Az 1829/2003/EK rendelet 5. cikke (5) bekezdésének és 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően a kérelem tartalmazza a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) III. és IV. mellékletében előírt adatokat és információkat, valamint az említett irányelv II. mellékletében megállapított elvekkel összhangban végzett kockázatértékelésről szóló információkat és következtetéseket is. A kérelem magában foglalja továbbá a 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelő, a környezeti hatások figyelemmel kísérésére irányuló tervet is. |
| --- | --- |

(3)

Az 1829/2003/EK rendelet 5. cikke (5) bekezdésének és 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően a kérelem tartalmazza a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) III. és IV. mellékletében előírt adatokat és információkat, valamint az említett irányelv II. mellékletében megállapított elvekkel összhangban végzett kockázatértékelésről szóló információkat és következtetéseket is. A kérelem magában foglalja továbbá a 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelő, a környezeti hatások figyelemmel kísérésére irányuló tervet is.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2015. június 19-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkével összhangban kedvező véleményt adott. Az EFSA megállapította, hogy a kérelem (3) alkalmazási körén belül a kérelemben leírt, géntechnológiával módosított MON 87427 kukorica ugyanolyan biztonságos, mint hagyományos megfelelője és a géntechnológiával nem módosított egyéb kukoricafajták, és nem valószínű, hogy kedvezőtlen hatással lenne az emberek vagy az állatok egészségére, illetve a környezetre. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2015. június 19-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkével összhangban kedvező véleményt adott. Az EFSA megállapította, hogy a kérelem (3) alkalmazási körén belül a kérelemben leírt, géntechnológiával módosított MON 87427 kukorica ugyanolyan biztonságos, mint hagyományos megfelelője és a géntechnológiával nem módosított egyéb kukoricafajták, és nem valószínű, hogy kedvezőtlen hatással lenne az emberek vagy az állatok egészségére, illetve a környezetre.

| (5) | Véleményében az EFSA figyelembe vette az illetékes nemzeti hatóságokkal az 1829/2003/EK rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében és 18. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint folytatott konzultáció keretében a tagállamok által felvetett összes konkrét kérdést és aggályt. |
| --- | --- |

(5)

Véleményében az EFSA figyelembe vette az illetékes nemzeti hatóságokkal az 1829/2003/EK rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében és 18. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint folytatott konzultáció keretében a tagállamok által felvetett összes konkrét kérdést és aggályt.

| (6) | Véleményében az EFSA továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező által benyújtott, általános felügyeleti tervből álló, a környezeti hatások figyelemmel kísérésére irányuló terv összhangban áll a termékek tervezett felhasználásával. |
| --- | --- |

(6)

Véleményében az EFSA továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező által benyújtott, általános felügyeleti tervből álló, a környezeti hatások figyelemmel kísérésére irányuló terv összhangban áll a termékek tervezett felhasználásával.

| (7) | E megfontolásokat figyelembe véve a géntechnológiával módosított MON 87427 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékeket engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(7)

E megfontolásokat figyelembe véve a géntechnológiával módosított MON 87427 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékeket engedélyezni kell.

| (8) | A 65/2004/EK bizottsági rendeletben (4) előírtaknak megfelelően minden egyes géntechnológiával módosított szervezethez (a továbbiakban: GMO) egyedi azonosítót kell hozzárendelni. |
| --- | --- |

(8)

A 65/2004/EK bizottsági rendeletben (4) előírtaknak megfelelően minden egyes géntechnológiával módosított szervezethez (a továbbiakban: GMO) egyedi azonosítót kell hozzárendelni.

| (9) | Az EFSA véleménye alapján úgy tűnik, hogy a géntechnológiával módosított MON 87427 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre, élelmiszer-összetevőkre és takarmányokra vonatkozóan nincs szükség különleges címkézési előírásokra azokon kívül, amelyeket az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és 25. cikkének (2) bekezdése előír. Annak biztosítására azonban, hogy a termékeket az e határozatban előírt engedélynek megfelelően használják fel, a MON 87427 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékek címkézésének – az élelmiszereken kívül – egyértelműen utalnia kell arra, hogy a szóban forgó termékeket nem szabad termesztésre használni. |
| --- | --- |

(9)

Az EFSA véleménye alapján úgy tűnik, hogy a géntechnológiával módosított MON 87427 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre, élelmiszer-összetevőkre és takarmányokra vonatkozóan nincs szükség különleges címkézési előírásokra azokon kívül, amelyeket az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és 25. cikkének (2) bekezdése előír. Annak biztosítására azonban, hogy a termékeket az e határozatban előírt engedélynek megfelelően használják fel, a MON 87427 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékek címkézésének – az élelmiszereken kívül – egyértelműen utalnia kell arra, hogy a szóban forgó termékeket nem szabad termesztésre használni.

| (10) | Az 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 4. cikkének (6) bekezdése meghatározza a GMO-t tartalmazó vagy abból álló termékek címkézésére vonatkozó követelményeket. A szóban forgó termékekre vonatkozó nyomonkövethetőségi követelményeket az említett rendelet 4. cikkének (1)–(5) bekezdése, a GMO-ból előállított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó nyomonkövethetőségi követelményeket pedig a rendelet 5. cikke határozza meg. |
| --- | --- |

(10)

Az 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 4. cikkének (6) bekezdése meghatározza a GMO-t tartalmazó vagy abból álló termékek címkézésére vonatkozó követelményeket. A szóban forgó termékekre vonatkozó nyomonkövethetőségi követelményeket az említett rendelet 4. cikkének (1)–(5) bekezdése, a GMO-ból előállított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó nyomonkövethetőségi követelményeket pedig a rendelet 5. cikke határozza meg.

| (11) | Az engedély jogosultjának éves jelentéseket kell benyújtania a környezeti hatások figyelemmel kísérésére irányuló tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről. Ezeket az eredményeket a 2009/770/EK bizottsági határozatnak (6) megfelelően kell benyújtani. Az EFSA véleménye nem indokolja az élelmiszerek vagy takarmányok forgalomba hozatalára és/vagy felhasználására és kezelésére – beleértve a forgalomba hozatalt követő megfigyelési követelményeket is – vonatkozóan semmilyen különleges feltétel vagy korlátozás bevezetését, sem azt, hogy az 1829/2003/EK rendelet 6. cikke (5) bekezdésének e) pontjában, illetve 18. cikke (5) bekezdésének e) pontjában előírtaknak megfelelően a különleges ökológiai rendszerek/környezet és/vagy földrajzi területek védelmére különleges feltételeket vezessenek be. |
| --- | --- |

(11)

Az engedély jogosultjának éves jelentéseket kell benyújtania a környezeti hatások figyelemmel kísérésére irányuló tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről. Ezeket az eredményeket a 2009/770/EK bizottsági határozatnak (6) megfelelően kell benyújtani. Az EFSA véleménye nem indokolja az élelmiszerek vagy takarmányok forgalomba hozatalára és/vagy felhasználására és kezelésére – beleértve a forgalomba hozatalt követő megfigyelési követelményeket is – vonatkozóan semmilyen különleges feltétel vagy korlátozás bevezetését, sem azt, hogy az 1829/2003/EK rendelet 6. cikke (5) bekezdésének e) pontjában, illetve 18. cikke (5) bekezdésének e) pontjában előírtaknak megfelelően a különleges ökológiai rendszerek/környezet és/vagy földrajzi területek védelmére különleges feltételeket vezessenek be.

| (12) | A termékek engedélyezésével kapcsolatos minden releváns információt be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak az 1829/2003/EK rendeletben előírt közösségi nyilvántartásába. |
| --- | --- |

(12)

A termékek engedélyezésével kapcsolatos minden releváns információt be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak az 1829/2003/EK rendeletben előírt közösségi nyilvántartásába.

| (13) | E határozatról a Biológiai Biztonság Kérdéseiben illetékes Információs Központon keresztül értesíteni kell a Biológiai Sokféleség Egyezmény Biológiai Biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvében részes feleket, az 1946/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 9. cikkének (1) bekezdése és 15. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerint. |
| --- | --- |

(13)

E határozatról a Biológiai Biztonság Kérdéseiben illetékes Információs Központon keresztül értesíteni kell a Biológiai Sokféleség Egyezmény Biológiai Biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvében részes feleket, az 1946/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 9. cikkének (1) bekezdése és 15. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerint.

| (14) | A Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül. Mivel végrehajtási aktus elfogadására volt szükség, az elnök a végrehajtási aktus tervezetét további megvitatás céljából a fellebbviteli bizottság elé terjesztette. A fellebbviteli bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(14)

A Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül. Mivel végrehajtási aktus elfogadására volt szükség, az elnök a végrehajtási aktus tervezetét további megvitatás céljából a fellebbviteli bizottság elé terjesztette. A fellebbviteli bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Géntechnológiával módosított szervezet és egyedi azonosító

A 65/2004/EK rendelet értelmében az e határozat mellékletének b) pontjában meghatározott, géntechnológiával módosított MON 87427 kukorica (Zea mays L.) a MON-87427-7 egyedi azonosítót kapja.

2. cikk

Engedély

Az e határozatban megállapított feltételeknek megfelelően a Bizottság az 1829/2003/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének és 16. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a következő termékeket engedélyezi:

| a) | MON-87427-7 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők; |
| --- | --- |

a)

MON-87427-7 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők;

| b) | MON-87427-7 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok; |
| --- | --- |

b)

MON-87427-7 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok;

| c) | MON-87427-7 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékekben lévő MON-87427-7 kukorica az a) és b) pontban említettektől eltérő felhasználásra, a termesztés kivételével. |
| --- | --- |

c)

MON-87427-7 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékekben lévő MON-87427-7 kukorica az a) és b) pontban említettektől eltérő felhasználásra, a termesztés kivételével.

3. cikk

Címkézés

(1)   Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított címkézési előírások alkalmazásában a „szervezet neve”„kukorica”.

(2)   A 2. cikk a) pontjában említett termékek kivételével a MON-87427-7 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékek címkéjén, valamint az ilyen termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.

4. cikk

A környezeti hatások figyelemmel kísérése

(1)   Az engedély jogosultja köteles gondoskodni a melléklet h) pontjában meghatározott, a környezeti hatások figyelemmel kísérésére irányuló terv kidolgozásáról és végrehajtásáról.

(2)   Az engedély jogosultja a 2009/770/EK határozatnak megfelelően éves jelentéseket nyújt be a Bizottsághoz a figyelemmel kísérésre irányuló tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről.

5. cikk

Közösségi nyilvántartás

Az e határozat mellékletében szereplő információkat be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak az 1829/2003/EK rendelet 28. cikkében előírt közösségi nyilvántartásába.

6. cikk

Az engedély jogosultja

Az engedély jogosultja a Monsanto Europe S.A. (Belgium), a Monsanto Company (Amerikai Egyesült Államok) képviseletében.

7. cikk

Érvényesség

E határozat az értesítés napjától számított tíz évig alkalmazandó.

8. cikk

Címzett

E határozat címzettje a Monsanto Europe S.A., Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brüsszel – Belgium.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 4-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1.. o..

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. március 12-i 2001/18/EK irányelve a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 106., 2001.4.17., 1. o.).

2

(3)  Az EFSA GMO-testülete (az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete), 2015. Tudományos vélemény a Monsanto EFSA-GMO-BE-2012-110 számú, a gyomirtó szernek szövetspecifikusan ellenálló, géntechnológiával módosított MON 87427 kukorica élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő forgalomba hozatalára, behozatalára és feldolgozására vonatkozó, az 1829/2003/EK rendelet szerinti kérelméről. EFSA Journal: 2015;13(6):4130, [25 o.] doi:10.2903/j.efsa.2015.4130.

3

(4)  A Bizottság 2004. január 14-i 65/2004/EK rendelete a géntechnológiával módosított szervezetek egyedi azonosítóinak kialakítására és hozzárendelésére szolgáló rendszer létrehozásáról (HL L 10., 2004.1.16., 5. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK rendelete a géntechnológiával módosított szervezetek nyomonkövethetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról (HL L 268., 2003.10.18., 24. o.).

5

(6)  A Bizottság 2009. október 13-i 2009/770/EK határozata a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásával, illetve forgalomba hozatalra szánt termékekben vagy termékekként való felhasználásával kapcsolatos felügyeleti eredmények ismertetésére szolgáló egységes jelentéstételi formanyomtatványok létrehozásáról (HL L 275., 2009.10.21., 9. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. július 15-i 1946/2003/EK rendelete a géntechnológiával módosított szervezetek országhatárokon történő átviteléről (HL L 287., 2003.11.5., 1. o.).

7

---

MELLÉKLET

a)   A kérelmező és az engedély jogosultja:

| Név | : | Monsanto Europe S.A. |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brüsszel – Belgium |

Név

:

Monsanto Europe S.A.

Cím

:

Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brüsszel – Belgium

a Monsanto Company (800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Amerikai Egyesült Államok) nevében.

b)   A termékek megnevezése és meghatározása:

| 1. | MON-87427-7 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők; |
| --- | --- |

1.

MON-87427-7 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők;

| 2. | MON-87427-7 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok; |
| --- | --- |

2.

MON-87427-7 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok;

| 3. | MON-87427-7 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékekben lévő MON-87427-7 kukorica az a) és b) pontban említettektől eltérő felhasználásra, a termesztés kivételével. |
| --- | --- |

3.

MON-87427-7 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékekben lévő MON-87427-7 kukorica az a) és b) pontban említettektől eltérő felhasználásra, a termesztés kivételével.

A kérelemben leírtaknak megfelelően a genetikailag módosított MON-87427-7 kukorica CP4 EPSPS fehérjét tartalmaz, amely szövetspecifikus ellenállást biztosít a glifozát hatóanyagú gyomirtó szerekkel szemben. A CP4 EPSPS fehérje hiányzik vagy korlátozottan van jelen a hímivarú reproduktív szövetekben, aminek következtében kevésbé vagy egyáltalán nincs szükség címerezésre akkor, amikor anyanövénynek MON-87427-7 kukoricát használnak a hibrid kukorica vetőmag előállításához.

c)   Címkézés:

| 1. | Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított, címkézésre vonatkozó követelmények alkalmazásában „a szervezet neve”: „kukorica”. |
| --- | --- |

1.

Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított, címkézésre vonatkozó követelmények alkalmazásában „a szervezet neve”: „kukorica”.

| 2. | A 2. cikk a) pontjában említett termékek kivételével a MON-87427-7 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékek címkéjén, valamint az ilyen termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot. |
| --- | --- |

2.

A 2. cikk a) pontjában említett termékek kivételével a MON-87427-7 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékek címkéjén, valamint az ilyen termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.

d)   Kimutatási módszer:

| 1. | Eseményspecifikus, valós idejű polimeráz láncreakcióra épülő módszer a MON-87427-7 kukorica mennyiségi kimutatására; |
| --- | --- |

1.

Eseményspecifikus, valós idejű polimeráz láncreakcióra épülő módszer a MON-87427-7 kukorica mennyiségi kimutatására;

| 2. | kukoricamagból kivont genomikus DNS-en hitelesítette az 1829/2003/EK rendelet alapján létrehozott európai uniós referencialaboratórium; a hitelesítési jelentés az alábbi internetcímen olvasható: http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdossiers.aspx |
| --- | --- |

2.

kukoricamagból kivont genomikus DNS-en hitelesítette az 1829/2003/EK rendelet alapján létrehozott európai uniós referencialaboratórium; a hitelesítési jelentés az alábbi internetcímen olvasható: http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdossiers.aspx

| 3. | Referenciaanyag: AOCS 0512-A és AOCS 0406-A, amelyek elérhetők az American Oil Chemists Society-n keresztül a következő internetcímen: http://www.aocs.org/LabServices/content.cfm?ItemNumber=19248 |
| --- | --- |

3.

Referenciaanyag: AOCS 0512-A és AOCS 0406-A, amelyek elérhetők az American Oil Chemists Society-n keresztül a következő internetcímen: http://www.aocs.org/LabServices/content.cfm?ItemNumber=19248

e)   Egyedi azonosító:

MON-87427-7

f)   A Biológiai Sokféleség Egyezmény Biológiai Biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvének II. melléklete szerint előírt információ:

[A Biológiai Biztonság Kérdéseiben illetékes Információs Központ, a bejegyzés azonosító száma: értesítést követően bejegyezésre kerül a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásába].

g)   A termékek forgalomba hozatalára, felhasználására vagy kezelésére vonatkozó feltételek vagy korlátozások:

Nem szükségesek.

h)   A környezeti hatásokra vonatkozó felügyeleti terv:

A 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelően a környezeti hatások figyelemmel kísérésére irányuló terv.

[Hivatkozás: a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásában közzétett terv].

i)   Forgalomba hozatal utáni felügyeleti követelmények az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek felhasználása tekintetében:

Nem szükségesek.

Megjegyzés: Idővel szükségessé válhat a vonatkozó dokumentumok internetes hivatkozásainak módosítása. Ezeket a módosításokat a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásának frissítése útján teszik közzé.

---