# Euroopa Liidu L 1/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 1 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik5. jaanuar 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 1

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik5. jaanuar 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2, 4. jaanuar 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2016/3, 18. november 2015, millega kehtestatakse tagasiside andmise põhimõtted ühtse järelevalvemehhanismi ühiste järelevalverühmade riiklike pädevate asutuste allkoordinaatorite tegevusele (EKP/2015/36) | 4 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2, 4. jaanuar 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

OTSUSED

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2016/3, 18. november 2015, millega kehtestatakse tagasiside andmise põhimõtted ühtse järelevalvemehhanismi ühiste järelevalverühmade riiklike pädevate asutuste allkoordinaatorite tegevusele (EKP/2015/36)

4

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 5.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 1/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 1/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2,

4. jaanuar 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. jaanuar 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 92,0 |
| ZZ | 92,0 |
| 0707 00 05 | MA | 88,9 |
| ZZ | 88,9 |
| 0709 93 10 | MA | 36,1 |
| ZZ | 36,1 |
| 0805 10 20 | EG | 48,7 |
| ZA | 74,1 |
| ZZ | 61,4 |
| 0805 20 10 | MA | 69,2 |
| ZZ | 69,2 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | TR | 86,4 |
| ZZ | 86,4 |
| 0805 50 10 | TR | 96,9 |
| ZZ | 96,9 |
| 0808 10 80 | CL | 85,7 |
| US | 154,1 |
| ZZ | 119,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

92,0

ZZ

92,0

0707 00 05

MA

88,9

ZZ

88,9

0709 93 10

MA

36,1

ZZ

36,1

0805 10 20

EG

48,7

ZA

74,1

ZZ

61,4

0805 20 10

MA

69,2

ZZ

69,2

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

TR

86,4

ZZ

86,4

0805 50 10

TR

96,9

ZZ

96,9

0808 10 80

CL

85,7

US

154,1

ZZ

119,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 5.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 1/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 1/4

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2016/3,

18. november 2015,

millega kehtestatakse tagasiside andmise põhimõtted ühtse järelevalvemehhanismi ühiste järelevalverühmade riiklike pädevate asutuste allkoordinaatorite tegevusele (EKP/2015/36)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga, (1) eelkõige selle artikli 6 lõikeid 1 ja 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1024/2013 (edaspidi „SSMi määrus”) artikli 6 lõikes 1 sätestatakse, et Euroopa Keskpank (EKP) vastutab ühtse järelevalvemehhanismi (SSM) tõhusa ja järjepideva toimimise eest. SSMi määruse põhjenduse 79 kohaselt on tõhusaks järelevalveks vaja motiveeritud, koolitatud ja erapooletuid töötajaid. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1024/2013 (edaspidi „SSMi määrus”) artikli 6 lõikes 1 sätestatakse, et Euroopa Keskpank (EKP) vastutab ühtse järelevalvemehhanismi (SSM) tõhusa ja järjepideva toimimise eest. SSMi määruse põhjenduse 79 kohaselt on tõhusaks järelevalveks vaja motiveeritud, koolitatud ja erapooletuid töötajaid.

| (2) | Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 468/2014 (2) (edaspidi „SSMi raammäärus”) artiklite 3 kuni 6 kohaselt vastutab EKP ühiste järelevalverühmade, mis koosnevad EKP ja riiklike pädevate asutuste töötajatest, moodustamise ja koosseisu eest. Ühise järelevalverühma töö koordineerimise tagab ühise järelevalverühma koordinaator, keda abistavad riiklike pädevate asutuste allkoordinaatorid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 468/2014 (2) (edaspidi „SSMi raammäärus”) artiklite 3 kuni 6 kohaselt vastutab EKP ühiste järelevalverühmade, mis koosnevad EKP ja riiklike pädevate asutuste töötajatest, moodustamise ja koosseisu eest. Ühise järelevalverühma töö koordineerimise tagab ühise järelevalverühma koordinaator, keda abistavad riiklike pädevate asutuste allkoordinaatorid.

| (3) | Arvestades riiklike pädevate asutuste allkoordinaatorite olulist rolli ühiste järelevalverühmade liikmete töö koordineerimisel asjaomasest riiklikust pädevast asutusest, on vajalik ja proportsionaalne kehtestada ühtne menetlus tagasiside andmiseks riiklike pädevate asutuste allkoordinaatorite tegevuse tulemuslikkusele ühistes järelevalverühmades. SSMi tulemuslikkuse tagasiside aitab järjepidevalt tõhustada riiklike pädevate asutuste allkoordinaatorite tegevust ning seeläbi tagada ühiste järelevalverühmade nõuetekohane toimimine. SSMi tulemuslikkuse tagasiside kogumiseks kehtestatakse esialgu katseaeg. Katseaja vältel omandatud kogemuste pinnalt kaalutakse SSMi tulemuslikkuse tagasiside mehhanismi ulatuslikuma rakendamise vajalikkust. Riiklikud pädevad asutused ja EKP on ainuvastutavad oma töötajate tegevuse hindamise eest. Riiklikud pädevad asutused võivad käesoleva otsuse kohaselt kogutud tagasisidet kasutada oma töötajate igapäevasel juhtimisel ning, juhul kui riigi õigusaktid seda võimaldavad, sisendina riiklike pädevate asutuste sisehindamissüsteemides. |
| --- | --- |

(3)

Arvestades riiklike pädevate asutuste allkoordinaatorite olulist rolli ühiste järelevalverühmade liikmete töö koordineerimisel asjaomasest riiklikust pädevast asutusest, on vajalik ja proportsionaalne kehtestada ühtne menetlus tagasiside andmiseks riiklike pädevate asutuste allkoordinaatorite tegevuse tulemuslikkusele ühistes järelevalverühmades. SSMi tulemuslikkuse tagasiside aitab järjepidevalt tõhustada riiklike pädevate asutuste allkoordinaatorite tegevust ning seeläbi tagada ühiste järelevalverühmade nõuetekohane toimimine. SSMi tulemuslikkuse tagasiside kogumiseks kehtestatakse esialgu katseaeg. Katseaja vältel omandatud kogemuste pinnalt kaalutakse SSMi tulemuslikkuse tagasiside mehhanismi ulatuslikuma rakendamise vajalikkust. Riiklikud pädevad asutused ja EKP on ainuvastutavad oma töötajate tegevuse hindamise eest. Riiklikud pädevad asutused võivad käesoleva otsuse kohaselt kogutud tagasisidet kasutada oma töötajate igapäevasel juhtimisel ning, juhul kui riigi õigusaktid seda võimaldavad, sisendina riiklike pädevate asutuste sisehindamissüsteemides.

| (4) | Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab tulemuslikkuse tagasiside kogumise vajalikkust ühiste järelevalverühmade juhtimisel ning toetab SSMi tulemuslikkuse tagasiside mehhanismi, eeldusel et mehhanismi täpne toimimine määratletakse asjakohase tasandi õigusaktis, |
| --- | --- |

(4)

Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab tulemuslikkuse tagasiside kogumise vajalikkust ühiste järelevalverühmade juhtimisel ning toetab SSMi tulemuslikkuse tagasiside mehhanismi, eeldusel et mehhanismi täpne toimimine määratletakse asjakohase tasandi õigusaktis,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse mõisteid SSMi määruse artiklis 2 ja SSMi raammääruse artiklis 2 määratletud tähenduses.

Artikkel 2

SSMi tulemuslikkuse tagasiside

1.   Ühiste järelevalverühmade riiklike pädevate asutuste allkoordinaatorid saavad tagasisidet iseenda ja oma rühma tegevuse tulemuslikkuse kohta kooskõlas I lisas sätestatud põhimõtetega.

2.   Pärast riiklike pädevate asutuste allkoordinaatorite peamiste ülesannete ja eesmärkide määratlemist antakse tagasisidet perioodi kohta, mis algab käesoleva otsuse jõustumise kuupäeval, mis on sätestatud artiklis 3, ning lõpeb 29. veebruaril 2016.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 20. novembril 2015.

Frankfurt Maini ääres, 18. november 2015

EKP nõukogu nimel

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  
  ELT L 287, 29.10.2013, lk 63.

1

(2)  Euroopa Keskpanga 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 468/2014, millega kehtestatakse raamistik Euroopa Keskpanga ja riiklike pädevate asutuste vaheliseks ning riiklike määratud asutustega tehtavaks koostööks ühtse järelevalvemehhanismi raames (ühtse järelevalvemehhanismi raammäärus) (EKP/2014/17) (ELT L 141, 14.5.2014, lk 1).

2

---

I LISA

Tagasiside andmise põhimõtted ühtse järelevalvemehhanismi ühiste järelevalverühmade riiklike pädevate asutuste allkoordinaatorite tegevusele

(SSMi tulemuslikkuse tagasiside)

1. põhimõte

SSMi tulemuslikkuse tagasiside ulatus

Riiklike pädevate asutuste allkoordinaatorid ühistes järelevalverühmades saavad SSMi tulemuslikkuse tagasisidet juhul, kui nad on töötanud ühises järelevalverühmas kohakaasluse alusel vähemalt veerandkohaga asjaomase riikliku pädeva asutuse töölepingu tingimustes määratletud tähenduses.

2. põhimõte

SSMi tulemuslikkuse tagasiside eesmärk

SSMi kui terviku toimimise tagamiseks ja edendamiseks teadvustatakse ja hinnatakse riiklike pädevate asutuste allkoordinaatorite tegevuse tulemuslikkust, et avardada allkoordinaatorite arusaama SSMi eesmärkidest ja pädevustest ning seeläbi suurendada rühma liikmete motivatsiooni.

3. põhimõte

Riiklike pädevate asutuste allkoordinaatoritele SSMi tulemuslikkuse tagasiside andmise protsess

| 1. | Tagasisideperioodi alguses määratleb ühise järelevalverühma koordinaator pärast riikliku pädeva asutuse allkoordinaatoriga konsulteerimist esimese põhimõtte all osutatud riiklike pädevate asutuste allkoordinaatorite peamised ülesanded ja eesmärgid. Need peamised ülesanded ja eesmärgid tuuakse välja SSMi tagasiside vormil. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ühise järelevalverühma koordinaator annab igale esimese põhimõtte all osutatud riikliku pädeva asutuse allkoordinaatorile jooksvalt juhiseid ja mitteametlikku tagasisidet kogu tagasisideperioodi vältel. Tagasisideperioodi lõppedes annab ühise järelevalverühma koordinaator igale esimese põhimõtte all osutatud riikliku pädeva asutuse allkoordinaatorile perioodi lõpu tagasisidet nii suuliselt kui kirjalikult SSMi tagasiside vormi kaudu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nii jooksva kui perioodi lõpu tagasiside andmisel võetakse arvesse SSMi tagasiside vormil välja toodud riikliku pädeva asutuse allkoordinaatori peamisi ülesandeid ja eesmärke, II lisas sätestatud SSMi-alaseid pädevusi ning panust kogu ühise järelevalverühma toimimisse. |
| --- | --- |

3.

4. põhimõte

Juurdepääs SSMi tulemuslikkuse tagasisidele

| 1. | Juurdepääsu ühise järelevalverühma riiklike pädevate asutuste allkoordinaatorite tegevuse tulemuslikkuse tagasiside andmetele perioodi lõpu seisuga võib taotleda ning asjaomaseid andmeid kasutada asjaomane riiklik pädev asutus oma töötajate igapäevase juhtimise hõlbustamiseks, kui seda võimaldavad asjaomase riigi õigusaktid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Riiklikud pädevad asutused võivad kasutada SSMi tulemuslikkuse tagasisidet täiendava sisendina oma sisehindamissüsteemides, kui seda võimaldavad asjaomase riigi õigusaktid. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Juurdepääs SSMi tulemuslikkuse tagasisidele ning selle edastamisele antakse riiklikele pädevatele asutustele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 8 punktiga a (1). |
| --- | --- |

3.

5. põhimõte

SSMi tulemuslikkuse tagasiside raames töödeldavate isikuandmete kaitse

| 1. | SSMi tulemuslikkuse tagasiside andmeid töötleb EKP kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tulemuslikkuse tagasiside andmeid kasutatakse ainult teise ja neljanda põhimõtte all määratletud eesmärkidel ning asjaomaseid andmeid säilitatakse maksimaalselt viis aastat. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001, 18. detsember 2000, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

---

II LISA

SSMi-ALASTE PÄDEVUSTE NIMEKIRI

Tööalased teadmised
  : Teadmised järelevalvepoliitika, -metoodika ja -eeskirjade kohta (eelkõige SSMi kontekstis) ning finantsasutuste toimimise kohta. Enese kursis hoidmine asjaomase valdkonna arengutega ning omandatud teadmiste rakendamine töökohustuste raames.

Suhtlemisoskus
  : Info selge ja täpne edastamine üksikisikutele ja gruppidele suuliselt või kirjalikult, tagades, et adressaat saab edastatud infost ja sõnumist aru. Kuulamisoskus ja adekvaatne lävimine kolleegidega.

Koostöövalmidus
  : Jätkusuutlike, koostööle orienteeritud ja toimivate töösuhete loomine ja hoidmine kolleegidega rühma Euroopa eesmärkide saavutamise huvides. Tõhusate töösuhete arendamine ja hoidmine teiste isikutega meeskonnatöö soodustamise ja toetamise huvides. Info ja teadmiste ettenägelik vahetamine rühmasiseselt.

Eesmärgile pühendumine
  : Tööülesannete sihiteadlik ja sihikindel täitmine ning edukas lahendamine; vajadusel iseenda käitumise reguleerimine sobiva lähenemisviisi leidmiseks eduka lõpptulemuse saavutamise eesmärgil.

Analüüsioskus ja süvenemisvõime
  : Asjaolude, andmete ja teabe analüüs ja hindamine asjakohaste strateegiate, plaanide ja poliitika välja töötamiseks. Erinevate vastandlike vaatenurkade mõistmine ja formuleerimine, vajadusel taktika muutmine vastavalt asjaolude ilmnemisele, alternatiivsete lähenemisviiside kaalumine probleemide käsitlemisel ning teiste poolt pakutavate lahenduste ja mõtteviiside arvestamine. Asjaolude igakülgne lahtimõtestamine enne soovituse andmist või järelduste tegemist ning vajadusel täieliku ja täpse info kogumine; kaalutletud otsuste tegemine pärast sisuliste küsimuste esitamist ning võimalike asjaolude ja info pidev töötlemine.

Lai, tulevikku suunatud maailmavaade
  : Töökohustuste piiridest kaugemaleulatuv, laiemat konteksti hõlmav vaade, erinevate funktsioonide ja valdkondade igakülgne mõistmine, erineva kultuurilise tausta ja vaatenurkade tunnetamine ning langetatavate otsuste mõjude hindamine. Tulevikku suunatud vaade ning tulevikuvõimaluste ja -ohtude tajumine, meetmete võtmine võimaluste loomiseks või tulevikuriskide vältimiseks.

Objektiivsus, korrektsus ja iseseisvus tööülesannete täitmisel
  : Iseseisvus ja objektiivsus tööülesannete täitmisel liidu kui terviku huvides kooskõlas SSMi ametialaste nõuetega; asjaolude väljaselgitamine olukorrast täieliku ja realistliku ülevaate saamiseks. Kontrollitavatele andmetele ja faktidele tuginedes eelarvamuste ja subjektiivsete hinnangute kummutamine või pehmendamine.

SSMi rühmade juhtimine (kui tegemist on juhiga)
  : Rühmade (virtuaalne/kaug-) juhtimine ja suunamine rühma eesmärkide täitmisel. Rühma tegevuse koordineerimine valdkonnaüleselt, sihtide määramine ja rühma liikmete pädevuste ja erinevuste võimalikult otstarbekas ja tõhus rakendamine. Ebaselguse vähendamine ja kahtlustega toime tulemine; sobivate juhtimismeetodite leidmine ja tulemuste saavutamine ebakindlates oludes.

---