# Službeni list L 6/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 6 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.9. siječnja 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 6

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.9. siječnja 2016.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/19 оd 8. siječnja 2016. o utvrđivanju koeficijenta dodjele koji se primjenjuje na količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 4. siječnja 2016. do 5. siječnja 2016. u okviru carinske kvote koja je Uredbom (EZ) br. 1918/2006 otvorena za maslinovo ulje podrijetlom iz Tunisa | 1 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/20 оd 8. siječnja 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 3 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka (EU) 2016/21 Europske središnje banke od 23. prosinca 2015. o izmjeni Odluke ESB/2008/17 o utvrđivanju okvira za zajedničku nabavu Eurosustava (ESB/2015/51) | 5 |
| | | PREPORUKE |
| | * | Preporuka Komisije (EU) 2016/22 оd 7. siječnja 2016. o sprečavanju i smanjenju kontaminacije rakija od koštuničavog voća i rakija od komine koštuničavog voća etil karbamatom i o stavljanju izvan snage Preporuke 2010/133/EU (
  1
  ) | 8 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/19 оd 8. siječnja 2016. o utvrđivanju koeficijenta dodjele koji se primjenjuje na količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 4. siječnja 2016. do 5. siječnja 2016. u okviru carinske kvote koja je Uredbom (EZ) br. 1918/2006 otvorena za maslinovo ulje podrijetlom iz Tunisa

1

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/20 оd 8. siječnja 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

3

ODLUKE

*

Odluka (EU) 2016/21 Europske središnje banke od 23. prosinca 2015. o izmjeni Odluke ESB/2008/17 o utvrđivanju okvira za zajedničku nabavu Eurosustava (ESB/2015/51)

5

PREPORUKE

*

Preporuka Komisije (EU) 2016/22 оd 7. siječnja 2016. o sprečavanju i smanjenju kontaminacije rakija od koštuničavog voća i rakija od komine koštuničavog voća etil karbamatom i o stavljanju izvan snage Preporuke 2010/133/EU (
  1
  )

1

8

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Sporazuma između Europske unije i Republike Kolumbije o izuzeću od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak ( SL L 333, 19.12.2015. ) | 13 |
| | * | Ispravak Uredbe (EZ) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije ( SL L 55, 28.2.2011. )
  (Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 01/Sv. 05 od 2. travnja 2013.) | 13 |

Ispravci

*

Ispravak Sporazuma između Europske unije i Republike Kolumbije o izuzeću od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak ( SL L 333, 19.12.2015. )

( SL L 333, 19.12.2015. )

13

*

Ispravak Uredbe (EZ) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije ( SL L 55, 28.2.2011. )
  (Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 01/Sv. 05 od 2. travnja 2013.)

( SL L 55, 28.2.2011. )

(Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 01/Sv. 05 od 2. travnja 2013.)

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 9.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 6/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 6/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/19

оd 8. siječnja 2016.

o utvrđivanju koeficijenta dodjele koji se primjenjuje na količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 4. siječnja 2016. do 5. siječnja 2016. u okviru carinske kvote koja je Uredbom (EZ) br. 1918/2006 otvorena za maslinovo ulje podrijetlom iz Tunisa

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 188. stavke 1. i 3.,

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EZ) br. 1918/2006 (2) otvorena je godišnja carinska kvota za uvoz djevičanskog maslinova ulja obuhvaćenog oznakama KN 1509 10 10 i KN 1509 10 90 koje je u cijelosti dobiveno u Tunisu i izravno iz te zemlje prevezeno u Uniju. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EZ) br. 1918/2006 (2) otvorena je godišnja carinska kvota za uvoz djevičanskog maslinova ulja obuhvaćenog oznakama KN 1509 10 10 i KN 1509 10 90 koje je u cijelosti dobiveno u Tunisu i izravno iz te zemlje prevezeno u Uniju.

| (2) | Člankom 2. stavkom 1. Uredbe (EZ) 1918/2006 utvrđuje se za 2016. količina kvote rednog broja 09.4032 na 56 700 tona. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 2. stavkom 1. Uredbe (EZ) 1918/2006 utvrđuje se za 2016. količina kvote rednog broja 09.4032 na 56 700 tona.

| (3) | Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 4. siječnja 2016. do 5. siječnja 2016. premašuju raspoložive količine. Stoga je potrebno odrediti u kojoj se mjeri mogu izdavati uvozne dozvole tako da se odredi koeficijent dodjele koji će se primjenjivati na zatražene količine, izračunan u skladu s člankom 7. stavkom 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1301/2006 (3). |
| --- | --- |

(3)

Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 4. siječnja 2016. do 5. siječnja 2016. premašuju raspoložive količine. Stoga je potrebno odrediti u kojoj se mjeri mogu izdavati uvozne dozvole tako da se odredi koeficijent dodjele koji će se primjenjivati na zatražene količine, izračunan u skladu s člankom 7. stavkom 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1301/2006 (3).

| (4) | Potrebno je obustaviti izdavanje uvoznih dozvola za carinsku kvotu rednog broja 09.4032 iz Uredbe (EZ) br. 1918/2006 za tekuće razdoblje kvote. |
| --- | --- |

(4)

Potrebno je obustaviti izdavanje uvoznih dozvola za carinsku kvotu rednog broja 09.4032 iz Uredbe (EZ) br. 1918/2006 za tekuće razdoblje kvote.

| (5) | Kako bi se osigurala učinkovitost mjere, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se osigurala učinkovitost mjere, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole u okviru kvote rednog broja 09.4032 iz članka 2. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1918/2006 koji su podneseni od 4. siječnja 2016. do 5. siječnja 2016. množe se s koeficijentom dodjele od 74,495088 %.

2.   Podnošenje novih zahtjeva za uvozne dozvole u okviru kvote rednog broja 09.4032 iz članka 2. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1918/2006 obustavlja se od 11. siječnja 2016. za tekuće razdoblje kvote.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. siječnja 2016.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1918/2006 od 20. prosinca 2006. o otvaranju i utvrđivanju upravljanja carinskom kvotom za maslinovo ulje podrijetlom iz Tunisa (SL L 365, 21.12.2006., str. 84.).

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 1301/2006 od 31. kolovoza 2006. o utvrđivanju zajedničkih pravila za upravljanje uvoznim carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode kojima upravlja sustav uvoznih dozvola (SL L 238, 1.9.2006., str. 13.).

3

---

| 9.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 6/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 6/3

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/20

оd 8. siječnja 2016.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. siječnja 2016.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | EG | 139,2 |
| IL | 236,2 |
| MA | 81,9 |
| TR | 120,9 |
| ZZ | 144,6 |
| 0707 00 05 | MA | 89,3 |
| TR | 154,2 |
| ZZ | 121,8 |
| 0709 93 10 | MA | 63,7 |
| TR | 143,3 |
| ZZ | 103,5 |
| 0805 10 20 | EG | 45,6 |
| MA | 59,5 |
| TR | 75,8 |
| ZZ | 60,3 |
| 0805 20 10 | IL | 167,2 |
| MA | 75,5 |
| ZZ | 121,4 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 145,2 |
| JM | 147,1 |
| MA | 86,7 |
| TR | 80,0 |
| ZZ | 114,8 |
| 0805 50 10 | EG | 98,7 |
| MA | 94,2 |
| TR | 90,6 |
| ZZ | 94,5 |
| 0808 10 80 | CL | 81,3 |
| US | 105,7 |
| ZZ | 93,5 |
| 0808 30 90 | CN | 78,7 |
| TR | 137,9 |
| ZZ | 108,3 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

EG

139,2

IL

236,2

MA

81,9

TR

120,9

ZZ

144,6

0707 00 05

MA

89,3

TR

154,2

ZZ

121,8

0709 93 10

MA

63,7

TR

143,3

ZZ

103,5

0805 10 20

EG

45,6

MA

59,5

TR

75,8

ZZ

60,3

0805 20 10

IL

167,2

MA

75,5

ZZ

121,4

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

145,2

JM

147,1

MA

86,7

TR

80,0

ZZ

114,8

0805 50 10

EG

98,7

MA

94,2

TR

90,6

ZZ

94,5

0808 10 80

CL

81,3

US

105,7

ZZ

93,5

0808 30 90

CN

78,7

TR

137,9

ZZ

108,3

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 9.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 6/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 6/5

---

ODLUKA (EU) 2016/21 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 23. prosinca 2015.

o izmjeni Odluke ESB/2008/17 o utvrđivanju okvira za zajedničku nabavu Eurosustava (ESB/2015/51)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 127. i 128.,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 12. stavak 1. u vezi s člankom 3. stavkom 1. i člancima 5. 16. i 24.,

budući da:

| (1) | Upravno vijeće je odlučilo 10. srpnja 2014. produžiti mandat Ureda za koordinaciju nabave Eurosustava (ureda EPCO) do 31. prosinca 2019. Upravno vijeće je 7. siječnja 2015. imenovalo središnju banku Banque centrale du Luxembourg, za domaćina ureda EPCO za to razdoblje. |
| --- | --- |

(1)

Upravno vijeće je odlučilo 10. srpnja 2014. produžiti mandat Ureda za koordinaciju nabave Eurosustava (ureda EPCO) do 31. prosinca 2019. Upravno vijeće je 7. siječnja 2015. imenovalo središnju banku Banque centrale du Luxembourg, za domaćina ureda EPCO za to razdoblje.

| (2) | Pored nacionalnih središnjih banaka, nacionalna tijela država članica, institucije i tijela Unije ili međunarodne organizacije mogu također biti zainteresirani za sudjelovanje u aktivnostima ureda EPCO i njegovim zajedničkim postupcima nadmetanja. Takvo sudjelovanje trebalo bi se odvijati pod uvjetima o kojima odlučuje Upravno vijeće. Ti bi uvjeti trebali biti slični uvjetima koji se primjenjuju na središnje banke. |
| --- | --- |

(2)

Pored nacionalnih središnjih banaka, nacionalna tijela država članica, institucije i tijela Unije ili međunarodne organizacije mogu također biti zainteresirani za sudjelovanje u aktivnostima ureda EPCO i njegovim zajedničkim postupcima nadmetanja. Takvo sudjelovanje trebalo bi se odvijati pod uvjetima o kojima odlučuje Upravno vijeće. Ti bi uvjeti trebali biti slični uvjetima koji se primjenjuju na središnje banke.

| (3) | Upravno vijeće je 13. studenoga 2014. donijelo Smjernicu o nabavi euronovčanica (1). Pored toga, zakonodavstvo Unije o javnoj nabavi izmijenjeno je Direktivom 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (2), koja promiče zajedničku nabavu robe i usluga i upotrebu određenih tehnika središnje nabave. Upravno vijeće nastoji iskoristiti prednosti ažuriranog zakonodavstva promicanjem sudjelovanja u zajedničkim nabavama. |
| --- | --- |

(3)

Upravno vijeće je 13. studenoga 2014. donijelo Smjernicu o nabavi euronovčanica (1). Pored toga, zakonodavstvo Unije o javnoj nabavi izmijenjeno je Direktivom 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (2), koja promiče zajedničku nabavu robe i usluga i upotrebu određenih tehnika središnje nabave. Upravno vijeće nastoji iskoristiti prednosti ažuriranog zakonodavstva promicanjem sudjelovanja u zajedničkim nabavama.

| (4) | Prednost u okviru popisu zadaća ureda EPCO daje se utvrđivanju i procjeni mogućih slučajeva zajedničkih nabava, a povlačenje iz zajedničkih nabava ovisi o unaprijed utvrđenim rokovima. |
| --- | --- |

(4)

Prednost u okviru popisu zadaća ureda EPCO daje se utvrđivanju i procjeni mogućih slučajeva zajedničkih nabava, a povlačenje iz zajedničkih nabava ovisi o unaprijed utvrđenim rokovima.

| (5) | Radi pojednostavljenja proračunskih postupaka i radi podupiranja dodatnih nastojanja u kontekstu vodećih zajedničkih nabava, Upravno vijeće je 7. siječnja 2015. odobrilo upotrebu financijske omotnice radi pokrivanja višegodišnjeg proračuna. Upravno vijeće je također izmijenilo planiranje nabave kako bi ga učinilo fleksibilnijim, pri čemu će ured EPCO pripremiti mobilni plan nabave koji Upravno vijeće odobrava svake godine. |
| --- | --- |

(5)

Radi pojednostavljenja proračunskih postupaka i radi podupiranja dodatnih nastojanja u kontekstu vodećih zajedničkih nabava, Upravno vijeće je 7. siječnja 2015. odobrilo upotrebu financijske omotnice radi pokrivanja višegodišnjeg proračuna. Upravno vijeće je također izmijenilo planiranje nabave kako bi ga učinilo fleksibilnijim, pri čemu će ured EPCO pripremiti mobilni plan nabave koji Upravno vijeće odobrava svake godine.

| (6) | Potrebno je ocijeniti djelotvornost i učinkovitost ureda EPCO prije kraja njegovog mandata. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je ocijeniti djelotvornost i učinkovitost ureda EPCO prije kraja njegovog mandata.

| (7) | Odluku ESB/2008/17 (3) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(7)

Odluku ESB/2008/17 (3) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Izmjene Odluke ESB/2008/17

Odluka ESB/2008/17 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 2. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Ovom se Odlukom ne dovodi u pitanje Smjernica (EU) 2015/280 Europske središnje banke (*1).


  (*1)  Smjernica (EU) 2015/280 Europske središnje banke od 13. studenoga 2014. o uspostavi sustava Eurosustava za izradu i nabavu euronovčanica (ESB/2014/44) (SL L 47, 20.2.2015., str. 29.).”
  " |
| --- | --- |

1.

Članak 2. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Ovom se Odlukom ne dovodi u pitanje Smjernica (EU) 2015/280 Europske središnje banke (*1).

(*1)  Smjernica (EU) 2015/280 Europske središnje banke od 13. studenoga 2014. o uspostavi sustava Eurosustava za izradu i nabavu euronovčanica (ESB/2014/44) (SL L 47, 20.2.2015., str. 29.).”
  "

*1

| 2. | U članku 3. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Ured EPCO obavlja sve dolje navedene osnovne zadaće:






  (a) | utvrđuje moguće slučajeve za zajedničku nabavu iz područja primjene ili izvan područja primjene ove Odluke na temelju potreba za nabavom koje središnje banke upućuju uredu EPCO; |
| --- | --- | --- |

2.

U članku 3. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Ured EPCO obavlja sve dolje navedene osnovne zadaće:

(a)

utvrđuje moguće slučajeve za zajedničku nabavu iz područja primjene ili izvan područja primjene ove Odluke na temelju potreba za nabavom koje središnje banke upućuju uredu EPCO;

| (b) | priprema i prema potrebi ažurira godišnji plan nabave za zajedničke postupke nadmetanja na temelju procjene iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

priprema i prema potrebi ažurira godišnji plan nabave za zajedničke postupke nadmetanja na temelju procjene iz točke (a);

| (c) | priprema zajedničke zahtjeve u suradnji sa središnjim bankama koje sudjeluju u zajedničkom postupku nadmetanja; |
| --- | --- |

(c)

priprema zajedničke zahtjeve u suradnji sa središnjim bankama koje sudjeluju u zajedničkom postupku nadmetanja;

| (d) | pruža podršku središnjim bankama u zajedničkim postupcima nadmetanja; |
| --- | --- |

(d)

pruža podršku središnjim bankama u zajedničkim postupcima nadmetanja;

| (e) | pruža podršku središnjim bankama u nabavi povezanoj sa zajedničkim projektima Europskog sustava središnjih banaka na zahtjev središnje banke ili banaka koje vode projekt; |
| --- | --- |

(e)

pruža podršku središnjim bankama u nabavi povezanoj sa zajedničkim projektima Europskog sustava središnjih banaka na zahtjev središnje banke ili banaka koje vode projekt;

Ured EPCO također može obavljati druge zadaće osim onih gore navedenih, naročito radi olakšavanja prihvaćanja najboljih praksi nabave unutar Eurosustava i razvijanja infrastrukture (npr. vještina, funkcionalnih alata, informacijskih sustava i postupaka) potrebne za zajedničku nabavu.”

| 3. | U članku 3. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „4.   Središnje banke financiraju proračun ureda EPCO u skladu s pravilima koja donosi Upravno vijeće, koji može biti utemeljen na financijskoj omotnici koja pokriva razdoblje od nekoliko godina ili na prijedlogu godišnjeg proračuna, a može uključivati poticaje za promicanje vodećih projekata zajedničke nabave.” |
| --- | --- |

3.

U članku 3. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Središnje banke financiraju proračun ureda EPCO u skladu s pravilima koja donosi Upravno vijeće, koji može biti utemeljen na financijskoj omotnici koja pokriva razdoblje od nekoliko godina ili na prijedlogu godišnjeg proračuna, a može uključivati poticaje za promicanje vodećih projekata zajedničke nabave.”

| 4. | U članku 3. stavak 7. zamjenjuje se sljedećim:

  „7.   Upravljački odbor ureda EPCO provodi ocjenu djelotvornosti i učinkovitosti aktivnosti ureda EPCO pravodobno, prije kraja njegovog mandata. Na temelju te procjene, Upravno vijeće odlučuje o potrebi provođenja postupka izbora nove središnje banke domaćina.” |
| --- | --- |

4.

U članku 3. stavak 7. zamjenjuje se sljedećim:

„7.   Upravljački odbor ureda EPCO provodi ocjenu djelotvornosti i učinkovitosti aktivnosti ureda EPCO pravodobno, prije kraja njegovog mandata. Na temelju te procjene, Upravno vijeće odlučuje o potrebi provođenja postupka izbora nove središnje banke domaćina.”

| 5. | U članku 4. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Nakon utvrđivanja mogućeg slučaja za zajedničku nabavu, ured EPCO poziva središnje banke na sudjelovanje u zajedničkom postupku nadmetanja. Središnje banke pravodobno obavješćuju ured EPCO namjeravaju li sudjelovati u zajedničkom postupku nadmetanja, a ako namjeravaju sudjelovati, dostavljaju svoje poslovne zahtjeve uredu EPCO. Kada se ne zahtijeva objava obavijesti o nadmetanju, središnja banka može odustati od sudjelovanja u zajedničkoj nabavi, sve dok se formalno ne obveže sudjelovati. Kada se zahtijeva objava obavijesti o nadmetanju, središnja banka može odustati od sudjelovanja u svakom trenutku, prije objave obavijesti o nadmetanju.” |
| --- | --- |

5.

U članku 4. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Nakon utvrđivanja mogućeg slučaja za zajedničku nabavu, ured EPCO poziva središnje banke na sudjelovanje u zajedničkom postupku nadmetanja. Središnje banke pravodobno obavješćuju ured EPCO namjeravaju li sudjelovati u zajedničkom postupku nadmetanja, a ako namjeravaju sudjelovati, dostavljaju svoje poslovne zahtjeve uredu EPCO. Kada se ne zahtijeva objava obavijesti o nadmetanju, središnja banka može odustati od sudjelovanja u zajedničkoj nabavi, sve dok se formalno ne obveže sudjelovati. Kada se zahtijeva objava obavijesti o nadmetanju, središnja banka može odustati od sudjelovanja u svakom trenutku, prije objave obavijesti o nadmetanju.”

| 6. | U članku 4. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Ured EPCO obvezuje se svake godine dostaviti na odobrenje Upravnom vijeću, ažurirani plan nabave za zajedničke postupke nadmetanja, uključujući imena vodećih središnjih banaka. Upravno vijeće donosi odluku o planu nabave i njegovom provođenju, nakon savjetovanja s Upravljačkim odborom ureda EPCO.” |
| --- | --- |

6.

U članku 4. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Ured EPCO obvezuje se svake godine dostaviti na odobrenje Upravnom vijeću, ažurirani plan nabave za zajedničke postupke nadmetanja, uključujući imena vodećih središnjih banaka. Upravno vijeće donosi odluku o planu nabave i njegovom provođenju, nakon savjetovanja s Upravljačkim odborom ureda EPCO.”

| 7. | Članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 5.
  Sudjelovanje drugih institucija
  Upravno vijeće može pozvati nacionalne središnje banke država članica koje još nisu usvojile euro da sudjeluju u aktivnostima ureda EPCO i zajedničkim postupcima nadmetanja pod istim uvjetima koji se primjenjuju na središnje banke Eurosustava. Pored toga, Upravno vijeće može pozvati nacionalna tijela država članica, institucije i tijela Unije ili međunarodne organizacije da sudjeluju u aktivnostima ureda EPCO i zajedničkim postupcima nadmetanja pod uvjetima koje je utvrdilo Upravno vijeće u pozivu. Svi takvi pozivi ograničeni su na zajedničku nabavu robe i usluga za ispunjavanje zajedničkih potreba središnjih banaka i subjekata kojima je poziv upućen, a uvjeti će biti slični onima koji se primjenjuju na središnje banke Eurosustava.” |
| --- | --- |

7.

Članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 5.

Sudjelovanje drugih institucija

Upravno vijeće može pozvati nacionalne središnje banke država članica koje još nisu usvojile euro da sudjeluju u aktivnostima ureda EPCO i zajedničkim postupcima nadmetanja pod istim uvjetima koji se primjenjuju na središnje banke Eurosustava. Pored toga, Upravno vijeće može pozvati nacionalna tijela država članica, institucije i tijela Unije ili međunarodne organizacije da sudjeluju u aktivnostima ureda EPCO i zajedničkim postupcima nadmetanja pod uvjetima koje je utvrdilo Upravno vijeće u pozivu. Svi takvi pozivi ograničeni su na zajedničku nabavu robe i usluga za ispunjavanje zajedničkih potreba središnjih banaka i subjekata kojima je poziv upućen, a uvjeti će biti slični onima koji se primjenjuju na središnje banke Eurosustava.”

Članak 2.

Završne odredbe

Ova Odluka stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 23. prosinca 2015.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  Smjernica (EU) 2015/280 Europske središnje banke od 13. studenog 2014. o uspostavi sustava Eurosustava za izradu i nabavu novčanica (ESB/2014/44) (SL L 47, 20.2.2015., str. 29.).

1

(2)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

2

(3)  Odluka ESB/2008/17 od 17. studenoga 2008. o utvrđivanju okvira za zajedničku nabavu Eurosustava (SL L 319, 29.11.2008., str. 76.).

3

---

PREPORUKE

| 9.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 6/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 6/8

---

PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2016/22

оd 7. siječnja 2016.

o sprečavanju i smanjenju kontaminacije rakija od koštuničavog voća i rakija od komine koštuničavog voća etil karbamatom i o stavljanju izvan snage Preporuke 2010/133/EU

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,

budući da:

| (1) | Znanstveni odbor za kontaminante u prehrambenom lancu Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) 20. rujna 2007. donio je znanstveno mišljenje o etil karbamatu i cijanovodičnoj kiselini u hrani i piću (1). Odbor je zaključio da je etil karbamat u alkoholnim pićima razlog za zdravstvenu zabrinutost, posebno kad je riječ o rakijama od koštuničavog voća te je preporučio poduzimanje mjera za ublažavanje posljedica kako bi se smanjila razina etil karbamata u tim pićima. Budući da je cijanovodična kiselina važan prekursor za nastajanje etil karbamata u rakijama od koštuničavog voća i u rakijama od komine koštuničavog voća, Odbor je zaključio da bi, kad je riječ o tim mjerama, poseban naglasak trebalo staviti na cijanovodičnu kiselinu i druge prekursore etil karbamata kako bi se spriječilo nastajanje etil karbamata za vrijeme roka trajanja tih proizvoda. |
| --- | --- |

(1)

Znanstveni odbor za kontaminante u prehrambenom lancu Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) 20. rujna 2007. donio je znanstveno mišljenje o etil karbamatu i cijanovodičnoj kiselini u hrani i piću (1). Odbor je zaključio da je etil karbamat u alkoholnim pićima razlog za zdravstvenu zabrinutost, posebno kad je riječ o rakijama od koštuničavog voća te je preporučio poduzimanje mjera za ublažavanje posljedica kako bi se smanjila razina etil karbamata u tim pićima. Budući da je cijanovodična kiselina važan prekursor za nastajanje etil karbamata u rakijama od koštuničavog voća i u rakijama od komine koštuničavog voća, Odbor je zaključio da bi, kad je riječ o tim mjerama, poseban naglasak trebalo staviti na cijanovodičnu kiselinu i druge prekursore etil karbamata kako bi se spriječilo nastajanje etil karbamata za vrijeme roka trajanja tih proizvoda.

| (2) | Najveći sadržaj cijanovodične kiseline u rakijama od koštuničavog voća i u rakijama od komine koštuničavog voća utvrđen je Uredbom (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2). Tom se Uredbom utvrđuje da je najveći sadržaj cijanovodične kiseline u rakijama od koštuničavog voća i u rakijama od komine koštuničavog voća 7 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola (70 mg/l). |
| --- | --- |

(2)

Najveći sadržaj cijanovodične kiseline u rakijama od koštuničavog voća i u rakijama od komine koštuničavog voća utvrđen je Uredbom (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2). Tom se Uredbom utvrđuje da je najveći sadržaj cijanovodične kiseline u rakijama od koštuničavog voća i u rakijama od komine koštuničavog voća 7 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola (70 mg/l).

| (3) | Uredbom (EZ) br. 1334/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (3) utvrđuje se najveća dopuštena razina cijanovodične kiseline u alkoholnim pićima od 35 mg/kg. Ta najveća dopuštena razina primjenjuje se ne dovodeći u pitanje Uredbu (EZ) br. 110/2008. |
| --- | --- |

(3)

Uredbom (EZ) br. 1334/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (3) utvrđuje se najveća dopuštena razina cijanovodične kiseline u alkoholnim pićima od 35 mg/kg. Ta najveća dopuštena razina primjenjuje se ne dovodeći u pitanje Uredbu (EZ) br. 110/2008.

| (4) | U Preporuci Komisije 2010/133/EU (4) predviđen je Kodeks prakse o sprečavanju i smanjenju kontaminacije rakija od koštuničavog voća i rakija od komine koštuničavog voća etil karbamatom te se preporučuje državama članicama poduzimanje potrebnih mjera kako bi se osiguralo da ga provode svi subjekti u poslovanju s hranom na koje se on odnosi. Nadalje bilo je potrebno osigurati poduzimanje svih odgovarajućih mjera kako bi se postigla najniža moguća razina etil karbamata u rakijama od koštuničavog voća i u rakijama od komine koštuničavog voća, s ciljem postizanja razine od 1 mg/l. Preporučeno je i praćenje razine etil karbamata u rakijama od koštuničavog voća i u rakijama od komine koštuničavog voća u 2010., 2011. i 2012. kako bi se ocijenili učinci Kodeksa prakse. |
| --- | --- |

(4)

U Preporuci Komisije 2010/133/EU (4) predviđen je Kodeks prakse o sprečavanju i smanjenju kontaminacije rakija od koštuničavog voća i rakija od komine koštuničavog voća etil karbamatom te se preporučuje državama članicama poduzimanje potrebnih mjera kako bi se osiguralo da ga provode svi subjekti u poslovanju s hranom na koje se on odnosi. Nadalje bilo je potrebno osigurati poduzimanje svih odgovarajućih mjera kako bi se postigla najniža moguća razina etil karbamata u rakijama od koštuničavog voća i u rakijama od komine koštuničavog voća, s ciljem postizanja razine od 1 mg/l. Preporučeno je i praćenje razine etil karbamata u rakijama od koštuničavog voća i u rakijama od komine koštuničavog voća u 2010., 2011. i 2012. kako bi se ocijenili učinci Kodeksa prakse.

| (5) | Ti su rezultati praćenja objavljeni u EFSA-inom tehničkom izvješću „Ocjena podataka dobivenih praćenjem o razini etil karbamata u razdoblju 2010. – 2012. (5)”, donesenom 28. ožujka 2014. U ovom je izvješću dan pregled razine etil karbamata u „rakijama od koštuničavog voća” i „rakijama od voća koje nije koštuničavo” u razdoblju 2010. – 2012. u kojem su uzimani uzorci. Općenito, u podacima za razdoblje 2010. – 2012. može se primijetiti da je razina etil karbamata u više od 80 % analitičkih rezultata za „rakije od koštuničavog voća” i u više od 95 % analitičkih rezultata za „rakije od voća koje nije koštuničavo” bila ispod ciljane vrijednosti od 1 mg/l. Srednja razina u istim skupinama hrane bila je također ispod ciljane (otprilike dvije trećine ciljane razine za „rakije od koštuničavog voća” i jednu trećinu ciljane razine za „rakije od voća koje nije koštuničavo”). |
| --- | --- |

(5)

Ti su rezultati praćenja objavljeni u EFSA-inom tehničkom izvješću „Ocjena podataka dobivenih praćenjem o razini etil karbamata u razdoblju 2010. – 2012. (5)”, donesenom 28. ožujka 2014. U ovom je izvješću dan pregled razine etil karbamata u „rakijama od koštuničavog voća” i „rakijama od voća koje nije koštuničavo” u razdoblju 2010. – 2012. u kojem su uzimani uzorci. Općenito, u podacima za razdoblje 2010. – 2012. može se primijetiti da je razina etil karbamata u više od 80 % analitičkih rezultata za „rakije od koštuničavog voća” i u više od 95 % analitičkih rezultata za „rakije od voća koje nije koštuničavo” bila ispod ciljane vrijednosti od 1 mg/l. Srednja razina u istim skupinama hrane bila je također ispod ciljane (otprilike dvije trećine ciljane razine za „rakije od koštuničavog voća” i jednu trećinu ciljane razine za „rakije od voća koje nije koštuničavo”).

| (6) | Primjereno je zadržati Kodeks prakse i ciljanu razinu za etil karbamat od 1 mg/l, no potrebno je ažurirati ga u skladu sa stečenim iskustvom i uskladiti ga u pogledu određenih aspekata s kodeksom prakse kodeksa Codex Alimentarius o kontaminaciji destilata od koštuničavog voća etil karbamatom, donesenom 2011. (CAC/RCP 70-2011), |
| --- | --- |

(6)

Primjereno je zadržati Kodeks prakse i ciljanu razinu za etil karbamat od 1 mg/l, no potrebno je ažurirati ga u skladu sa stečenim iskustvom i uskladiti ga u pogledu određenih aspekata s kodeksom prakse kodeksa Codex Alimentarius o kontaminaciji destilata od koštuničavog voća etil karbamatom, donesenom 2011. (CAC/RCP 70-2011),

DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

Preporučuje se da države članice:

| 1. | poduzmu potrebne mjere kako bi se osiguralo da svi operateri koji se bave proizvodnjom, pakiranjem, prijevozom, držanjem i skladištenjem rakija od koštuničavog voća i rakija od komine koštuničavog voća provode „Kodeks o sprečavanju i smanjenju kontaminacije rakija od koštuničavog voća i rakija od komine koštuničavog voća etil karbamatom” kako je opisan u Prilogu ovoj Preporuci; |
| --- | --- |

1.

poduzmu potrebne mjere kako bi se osiguralo da svi operateri koji se bave proizvodnjom, pakiranjem, prijevozom, držanjem i skladištenjem rakija od koštuničavog voća i rakija od komine koštuničavog voća provode „Kodeks o sprečavanju i smanjenju kontaminacije rakija od koštuničavog voća i rakija od komine koštuničavog voća etil karbamatom” kako je opisan u Prilogu ovoj Preporuci;

| 2. | osiguraju poduzimanje svih odgovarajućih mjera kako bi se postigla najniža moguća razina etil karbamata u rakijama od koštuničavog voća i u rakijama od komine koštuničavog voća, s ciljem postizanja razine od 1 mg/l. |
| --- | --- |

2.

osiguraju poduzimanje svih odgovarajućih mjera kako bi se postigla najniža moguća razina etil karbamata u rakijama od koštuničavog voća i u rakijama od komine koštuničavog voća, s ciljem postizanja razine od 1 mg/l.

Preporuka 2010/133/EU stavlja se izvan snage.

Sastavljeno u Bruxellesu 7. siječnja 2016.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  Mišljenje Znanstvenog odbora za kontaminante u prehrambenom lancu, na zahtjev Europske komisije, o etil karbamatu i cijanovodičnoj kiselini u hrani i piću, EFSA Journal (2007.), br. 551, 1 – 44. http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/Contam_ej551_ethyl_carbamate_en_rev.1,3.pdf.

1

EFSA Journal

(2)  Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označavanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89 (SL L 39, 13.2.2008., str. 16.).

2

(3)  Uredba (EZ) br. 1334/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o aromama i nekim sastojcima hrane s osobinama aroma za upotrebu u i na hrani, te o izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1601/91, uredbi (EZ) br. 2232/96 i (EZ) br. 110/2008 te Direktive 2000/13/EZ (SL L 354, 31.12.2008., str. 34.).

3

(4)  Preporuka Komisije 2010/133/EU od 2. ožujka 2010. o sprečavanju i smanjenju kontaminacije rakija od koštuničavog voća i rakija od komine koštuničavog voća etil karbamatom i o praćenju razine etil karbamata u tim pićima (SL L 52, 3.3.2010., str. 53.).

4

(5)  Europska agencija za sigurnost hrane, 2014.; Ocjenjivanje nadzora podataka o razinama etil karbamata u razdoblju 2010. – 2012. EFSA, povezana publikacija 2014:EN-578. 22 str. dostupna na sljedećoj poveznici: http://www.efsa.europa.eu/en/supporting/doc/578e.pdf.

5

---

PRILOG

UVOD

| 1. | Etil karbamat sastojak je koji se prirodno pojavljuje u fermentiranoj hrani i alkoholnim pićima kao što su kruh, jogurt, umak od soje, vino i pivo, a posebno u rakijama od koštuničavog voća i u rakijama od komine koštuničavog voća, uglavnom od trešnje, šljive, mirabele i marelice. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Etil karbamat može nastati od različitih tvari prisutnih u hrani i piću, uključujući i cijanovodik (ili cijanovodična kiselina), ureu, citrulinu, i druge n-karbamil spojeve. U većini slučajeva cijanat je vjerojatno glavni prekursor koji reagira s etanolom i tako nastaje etil karbamat. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Etil karbamat u destilatima od koštuničavog voća (rakije od koštuničavog voća i rakije od komine koštuničavog voća) može nastati od cijanogeničnih glikozida koji su prirodni sastavni dijelovi koštica. Kada se voće gnječi, koštice se mogu slomiti i cijanogenični glikozidi iz koštica mogu doći u kontakt s enzimima u voćnom masulju. Cijanogenični glikozidi se zatim razgrađuju u cijanovodičnu kiselinu/cijanide. Netaknute koštice mogu također ispustiti cijanovodičnu kiselinu tijekom dužeg skladištenja fermentiranog masulja. Tijekom postupka destilacije cijanovodična kiselina može se obogatiti u svim frakcijama. Pod utjecajem svjetla cijanid oksidira u cijanat koji reagira s etanolom i nastaje etil karbamat. Kada reakcija započne, ne može se zaustaviti. Određeni vanjski uvjeti, kao što su izloženost svjetlu, visoke temperature i prisutnost iona bakra potiču nastajanje etil karbamata u destilatu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Znatno smanjenje koncentracije etil karbamata može se postići na dva različita načina: prvo, smanjenjem koncentracije glavnih prekursora; drugo, smanjenjem tendencije nastajanja cijanata od tih tvari. Glavni faktori utjecaja jesu koncentracija prekursora (npr. cijanovodična kiselina i cijanidi) i uvjeti skladištenja, kao što su izloženost svjetlu i temperatura. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Iako još nema dokaza da postoji snažna međuovisnost razine cijanovodične kiseline i etil karbamata, očito je da pod određenim uvjetima visoke koncentracije cijanovodične kiseline uzrokuju visoku razinu etil karbamata. Mogući porast nastajanja etil karbamata povezivao se s razinom cijanovodične kiseline u krajnjem destilatu od 1 mg/l ili više (1) (2). Na temelju praktičnog iskustva može se pretpostaviti da od 1 mg cijanovodične kiseline može nastati do 0,4 mg etil karbamata u omjeru koji nije ekvimolaran. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Dio I. sadržava pojedinosti o postupku proizvodnje. Dio II. sadržava posebne preporuke na temelju dobre proizvođačke prakse (DPP). |
| --- | --- |

6.

I.   OPIS POSTUPKA PROIZVODNJE

| 7. | Postupak proizvodnje voćnih rakija i rakija od komine voća podrazumijeva gnječenje i fermentaciju cijelog voća, nakon čega slijedi destilacija. Postupak se obično provodi slijedeći nekoliko koraka:






  — | drobljenje cijelog zrelog voća, |
| --- | --- | --- |

7.

—

drobljenje cijelog zrelog voća,

| — | fermentacija masulja u spremnicima od nehrđajućeg čelika ili u drugim odgovarajućim posudama za fermentaciju, |
| --- | --- |

—

fermentacija masulja u spremnicima od nehrđajućeg čelika ili u drugim odgovarajućim posudama za fermentaciju,

| — | prenošenje fermentiranog masulja u stroj za destilaciju, što je često posuda od bakra, |
| --- | --- |

—

prenošenje fermentiranog masulja u stroj za destilaciju, što je često posuda od bakra,

| — | zagrijavanje fermentiranog masulja s pomoću odgovarajuće metode zagrijavanja kako bi vrenjem polako ispario alkohol, |
| --- | --- |

—

zagrijavanje fermentiranog masulja s pomoću odgovarajuće metode zagrijavanja kako bi vrenjem polako ispario alkohol,

| — | hlađenje alkoholne pare u odgovarajućim kolonskim uređajima (npr. od nehrđajućeg čelika) u kojima se ona kondenzira i sakuplja, |
| --- | --- |

—

hlađenje alkoholne pare u odgovarajućim kolonskim uređajima (npr. od nehrđajućeg čelika) u kojima se ona kondenzira i sakuplja,

| — | odvajanje tri različite frakcije alkohola: „glava”, „srce” i „rep”. |
| --- | --- |

—

odvajanje tri različite frakcije alkohola: „glava”, „srce” i „rep”.

| 8. | Tijekom destilacije prvo ispari glava. Obično je se može prepoznati po mirisu koji podsjeća na razrjeđivač ili lak. Ta frakcija općenito nije prikladna za konzumaciju i trebalo bi je odbaciti. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tijekom postupka destilacije srednje frakcije („srce”), destilira se glavni alkohol u svim rakijama, etilni alkohol (etanol). Ovaj se dio postupka destilacije, u kojemu je najniži sadržaj hlapivih tvari koje nisu etanol i u kojemu se nalaze najčišći voćni mirisi, uvijek sakuplja. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Rep destilacije obuhvaća octenu kiselinu i fusel-ulja, koji su obično prepoznatljivi po neugodnom octenom i biljnom mirisu. Rep se također odbacuje, no može ga se redestilirati jer i dalje sadržava određenu količinu etanola. |
| --- | --- |

10.

II.   PREPORUČENE PRAKSE NA TEMELJU DOBRE PROIZVOĐAČKE PRAKSE (DPP)

Sirovine i priprema voćnog masulja

| 11. | Kako bi se izbjeglo otpuštanje cijanovodične kiseline, prekursora etil karbamata, potrebno je odabrati odgovarajuće sirovine i način pripreme voćnog masulja. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Koštuničavo bi voće trebalo biti visokokvalitetno, mehanički neoštećeno i mikrobiološki neprerađeno, jer oštećeno i prerađeno voće može sadržavati više slobodnog cijanida. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Po mogućnosti iz voća treba odstraniti koštice. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Ako koštice nisu odstranjene, voće bi trebalo nježno gnječiti kako bi se izbjeglo drobljenje koštica. Ako je moguće, koštice bi trebalo odstraniti iz masulja. |
| --- | --- |

14.

Fermentacija

| 15. | U voćni masulj trebalo bi dodati sojeve kvasca namijenjene za proizvodnju alkohola, u skladu s uputama za korisnike. |
| --- | --- |

15.

| 16. | S fermentiranim voćnim masuljem trebalo bi postupati prema visokim higijenskim standardima, a izloženost svjetlu potrebno je svesti na najmanju razinu. Skladištenje prije destilacije fermentiranog voćnog masulja iz kojeg nisu odstranjene koštice trebalo bi trajati što je kraće moguće, jer i netaknute koštice mogu ispustiti cijanovodičnu kiselinu tijekom dužeg skladištenja fermentiranog voćnog masulja. |
| --- | --- |

16.

Oprema za destilaciju

| 17. | Kako bi se spriječio prijenos cijanovodične kiseline u destilat potrebno je upotrebljavati odgovarajuću opremu za destilaciju i slijediti odgovarajući postupak destilacije. |
| --- | --- |

17.

| 18. | U opremu za destilaciju trebali bi biti uključeni uređaji za automatsko ispiranje i bakreni katalitički konverteri. Uređajima za automatsko ispiranje održavat će se čistoća uređaja za destilaciju, dok će se zahvaljujući bakrenim katalitičkim konverterima zaustaviti cijanovodična kiselina prije njezina prelaska u destilat. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Uređaji za automatsko ispiranje nisu potrebni u slučaju diskontinuirane destilacije. Opremu za destilaciju trebalo bi sustavno i temeljito čistiti. |
| --- | --- |

19.

| 20. | U određenim slučajevima, kada se ne upotrebljavaju bakreni katalitički konverteri ili drugi uređaji za odvajanje cijanida, u fermentirani voćni masulj prije destilacije treba dodati spojeve bakra. Spojevi bakra zaustavljaju cijanovodičnu kiselinu. Sredstva koja sadržavaju spojeve bakra prodaju se u specijaliziranim trgovinama i trebalo bi ih oprezno upotrebljavati, slijedeći upute proizvođača. Ti pripravci sadržavaju bakrove (I) ione koji zaustavljaju cijanovodičnu kiselinu. Bakrovi (II) ioni nemaju učinka i ne bi ih trebalo upotrebljavati. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Iako ioni bakra mogu spriječiti nastajanje prekursora etil karbamata u masulju i u uređaju za destilaciju, mogu i potaknuti nastajanje etil karbamata u destilatu. Stoga će se upotrebom kondenzatora od nehrđajućeg čelika na kraju uređaja za destilaciju, umjesto bakrenog kondenzatora, ograničiti prisutnost bakra u destilatu i smanjiti nastajanje etil karbamata. |
| --- | --- |

21.

Postupak destilacije

| 22. | Koštice iz fermentiranog masulja ne bi smjele ući u uređaj za destilaciju. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Destilaciju bi trebalo provesti tako da alkohol polako ispari (tj. zagrijavati parom, a ne izravnim plamenom). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Prvu frakciju destilata, zvanu „glava”, trebalo bi pažljivo odvojiti. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Srednju frakciju, zvanu „srce” trebalo bi sakupiti i skladištiti u mraku. Kada sadržaj alkohola u uređaju za destilaciju dosegne 50 % vol., uređaj treba prebaciti na sakupljanje „repa” tako da se tada odvoji sav etil karbamat koji je možda nastao. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Odvojene repove koji bi mogli sadržavati etil karbamat trebalo bi sakupiti, a ako se upotrebljavaju za redestilaciju, trebalo bi ih odvojeno redestilirati. Međutim, za smanjenje koncentracije etil karbamata bolje je odbaciti rep. |
| --- | --- |

26.

Kontrola destilata, redestilacija i skladištenje

Cijanovodična kiselina

| 27. | Razinu cijanovodične kiseline u destilatima trebalo bi redovito provjeravati. Trebalo bi je odrediti odgovarajućim ispitivanjima s pomoću opreme za brzo testiranje razine cijanovodične kiseline ili u specijaliziranom laboratoriju. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Ako koncentracija cijanovodične kiseline u destilatu prelazi razinu od 1 mg/l preporučuje se redestilacija s pomoću katalitičkih konvertera (vidjeti točke 18. i 20.), po potrebi. |
| --- | --- |

28.

| 29. | U idealnom slučaju destilate s razinom cijanovodične kiseline blizu 1 mg/l trebalo bi redestilirati ili ako to nije moguće, skladištiti u bocama koje ne propuštaju svjetlost ili boce staviti u kutije u što je moguće kraćem roku i ne na višim temperaturama kako bi se izbjeglo nastajanje etil karbamata tijekom skladištenja. |
| --- | --- |

29.

Etil-karbamat

| 30. | Preporučuje se kontrola prisutnosti etil karbamata za destilate u kojima je on već možda nastao (npr. destilati s nepoznatim podrijetlom proizvodnje, viša razina cijanida, skladištenje na svjetlu pri visokim temperaturama). Razina etil karbamata može se ispitati samo u specijaliziranom laboratoriju. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Ako se u destilatu pronađe koncentracija etil karbamata koja premašuje ciljanu razinu od 1 mg/l, po potrebi taj destilat treba redestilirati. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  Christoph, N., Bauer-Christoph C., Maßnahmen zur Reduzierung des Ethylcarbamatgehaltes bei der Herstellung von Steinobstbränden (I.), Kleinbrennerei 1998.; 11: 9. – 13.

(2)  Christoph, N., Bauer-Christoph C., Maßnahmen zur Reduzierung des Ethylcarbamatgehaltes bei der Herstellung von Steinobstbränden (II.), Kleinbrennerei 1999.; 1: 5. – 13.

---

Ispravci

| 9.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 6/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 6/13

---

Ispravak Sporazuma između Europske unije i Republike Kolumbije o izuzeću od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak

(
  Službeni list Europske unije L 333 od 19. prosinca 2015.
  )

Stranica 6.:

umjesto:

„V Bruseli druhého decembra dvetisíctridsať.”;

treba stajati:

„V Bruseli druhého decembra dvetisícpätnásť.”

---

| 9.1.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 6/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 6/13

---

Ispravak Uredbe (EZ) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije

(
  Službeni list Europske unije L 55 od 28. veljače 2011.
  )

(Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 01/Sv. 05 od 2. travnja 2013.)

Stranica 291.:

Uredba (EZ) br. 182/2011 glasi kako slijedi:

„UREDBA (EU) br. 182/2011 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 16. veljače 2011.

o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 291. stavak 3.,

uzimajući u obzir prijedlog Komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnima parlamentima,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),

budući da:

| (1) | Kada su potrebni jedinstveni uvjeti za provedbu pravno obvezujućih akata Unije, tim se aktima (dalje u tekstu ‚temeljni akti’) provedbene ovlasti dodjeljuju Komisiji ili, u opravdanim posebnim slučajevima i u slučajevima predviđenima u člancima 24. i 26. Ugovora o Europskoj uniji, Vijeću. |
| --- | --- |

(1)

Kada su potrebni jedinstveni uvjeti za provedbu pravno obvezujućih akata Unije, tim se aktima (dalje u tekstu ‚temeljni akti’) provedbene ovlasti dodjeljuju Komisiji ili, u opravdanim posebnim slučajevima i u slučajevima predviđenima u člancima 24. i 26. Ugovora o Europskoj uniji, Vijeću.

| (2) | Na zakonodavcu je da, u cijelosti poštujući kriterije utvrđene u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (‚UFEU’), odluči s obzirom na svaki temeljni akt hoće li dodijeliti provedbene ovlasti Komisiji u skladu s člankom 291. stavkom 2. tog Ugovora. |
| --- | --- |

(2)

Na zakonodavcu je da, u cijelosti poštujući kriterije utvrđene u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (‚UFEU’), odluči s obzirom na svaki temeljni akt hoće li dodijeliti provedbene ovlasti Komisiji u skladu s člankom 291. stavkom 2. tog Ugovora.

| (3) | Do sada je izvršavanje provedbenih ovlasti od strane Komisije bilo uređeno Odlukom Vijeća 1999/468/EZ (2). |
| --- | --- |

(3)

Do sada je izvršavanje provedbenih ovlasti od strane Komisije bilo uređeno Odlukom Vijeća 1999/468/EZ (2).

| (4) | UFEU-om se sada od Europskog parlamenta i Vijeća zahtijeva utvrđivanje pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije. |
| --- | --- |

(4)

UFEU-om se sada od Europskog parlamenta i Vijeća zahtijeva utvrđivanje pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije.

| (5) | Potrebno je osigurati da postupci za takav nadzor budu jasni, učinkoviti i proporcionalni prirodi provedbenih akata, te da odražavaju institucionalne zahtjeve UFEU-a, kao i stečena iskustva i uobičajenu praksu u provedbi Odluke 1999/468/EZ. |
| --- | --- |

(5)

Potrebno je osigurati da postupci za takav nadzor budu jasni, učinkoviti i proporcionalni prirodi provedbenih akata, te da odražavaju institucionalne zahtjeve UFEU-a, kao i stečena iskustva i uobičajenu praksu u provedbi Odluke 1999/468/EZ.

| (6) | U onim temeljnim aktima u kojima se zahtijeva nadzor država članica za donošenje provedbenih akata od strane Komisije primjereno je za potrebe takvog nadzora uspostaviti odbore sastavljene od predstavnika država članica kojima predsjeda Komisija. |
| --- | --- |

(6)

U onim temeljnim aktima u kojima se zahtijeva nadzor država članica za donošenje provedbenih akata od strane Komisije primjereno je za potrebe takvog nadzora uspostaviti odbore sastavljene od predstavnika država članica kojima predsjeda Komisija.

| (7) | Nadzorni bi mehanizam prema potrebi trebao uključivati upućivanje predmeta žalbenom odboru, koji bi se trebao sastajati na odgovarajućoj razini. |
| --- | --- |

(7)

Nadzorni bi mehanizam prema potrebi trebao uključivati upućivanje predmeta žalbenom odboru, koji bi se trebao sastajati na odgovarajućoj razini.

| (8) | U interesu pojednostavljenja Komisija bi trebala izvršavati provedbene ovlasti u skladu s jednim od samo dva postupka, tj. savjetodavnim postupkom ili postupkom ispitivanja. |
| --- | --- |

(8)

U interesu pojednostavljenja Komisija bi trebala izvršavati provedbene ovlasti u skladu s jednim od samo dva postupka, tj. savjetodavnim postupkom ili postupkom ispitivanja.

| (9) | Radi daljnjeg pojednostavljenja na odbore bi trebalo primjenjivati zajednička postupovna pravila, uključujući ključne odredbe o njihovom djelovanju i mogućnost davanja mišljenja pisanim postupkom. |
| --- | --- |

(9)

Radi daljnjeg pojednostavljenja na odbore bi trebalo primjenjivati zajednička postupovna pravila, uključujući ključne odredbe o njihovom djelovanju i mogućnost davanja mišljenja pisanim postupkom.

| (10) | Trebalo bi utvrditi kriterije za određivanje postupka koji treba upotrijebiti za donošenje provedbenih akata od strane Komisije. Radi postizanja veće dosljednosti postupovni bi zahtjevi trebali biti proporcionalni prirodi i utjecaju provedbenih akata koje treba donijeti. |
| --- | --- |

(10)

Trebalo bi utvrditi kriterije za određivanje postupka koji treba upotrijebiti za donošenje provedbenih akata od strane Komisije. Radi postizanja veće dosljednosti postupovni bi zahtjevi trebali biti proporcionalni prirodi i utjecaju provedbenih akata koje treba donijeti.

| (11) | Postupak ispitivanja trebalo bi posebno primijeniti za donošenje akata općeg područja primjene namijenjenih za provedbu temeljnih akata i posebnih provedbenih akata s potencijalno važnim utjecajem. Taj bi postupak trebao osigurati da Komisija ne može donijeti provedbene akte, ako nisu u skladu s mišljenjem odbora, osim u vrlo iznimnim okolnostima u kojima se oni mogu primjenjivati tijekom ograničenog razdoblja. Postupak bi također trebao osigurati da Komisija može preispitati nacrt provedbenih akata kada odbor nije dao mišljenje, uzimajući u obzir stajališta izražena unutar odbora. |
| --- | --- |

(11)

Postupak ispitivanja trebalo bi posebno primijeniti za donošenje akata općeg područja primjene namijenjenih za provedbu temeljnih akata i posebnih provedbenih akata s potencijalno važnim utjecajem. Taj bi postupak trebao osigurati da Komisija ne može donijeti provedbene akte, ako nisu u skladu s mišljenjem odbora, osim u vrlo iznimnim okolnostima u kojima se oni mogu primjenjivati tijekom ograničenog razdoblja. Postupak bi također trebao osigurati da Komisija može preispitati nacrt provedbenih akata kada odbor nije dao mišljenje, uzimajući u obzir stajališta izražena unutar odbora.

| (12) | Ako su temeljnim aktom Komisiji dodijeljene provedbene ovlasti u vezi s programima koji imaju značajne proračunske posljedice ili su namijenjeni trećim zemljama trebalo bi primijeniti postupak ispitivanja. |
| --- | --- |

(12)

Ako su temeljnim aktom Komisiji dodijeljene provedbene ovlasti u vezi s programima koji imaju značajne proračunske posljedice ili su namijenjeni trećim zemljama trebalo bi primijeniti postupak ispitivanja.

| (13) | Predsjednik odbora trebao bi nastojati pronaći rješenja koja imaju najširu moguću potporu unutar odbora ili žalbenog odbora i trebao bi objasniti način uzimanja u obzir rasprava i prijedloga izmjena. U tu bi svrhu Komisija trebala obratiti posebnu pozornost na stajališta izražena unutar odbora ili žalbenog odbora u pogledu nacrta konačnih antidampinških ili kompenzacijskih mjera. |
| --- | --- |

(13)

Predsjednik odbora trebao bi nastojati pronaći rješenja koja imaju najširu moguću potporu unutar odbora ili žalbenog odbora i trebao bi objasniti način uzimanja u obzir rasprava i prijedloga izmjena. U tu bi svrhu Komisija trebala obratiti posebnu pozornost na stajališta izražena unutar odbora ili žalbenog odbora u pogledu nacrta konačnih antidampinških ili kompenzacijskih mjera.

| (14) | Prilikom razmatranja donošenja drugih nacrta provedbenih akata koji se odnose na posebno osjetljive sektore, a osobito na oporezivanje, zdravlje potrošača, sigurnost hrane i zaštitu okoliša, Komisija će, kako bi pronašla uravnoteženo rješenje, u najvećoj mogućoj mjeri djelovati na takav način da izbjegne suprotstavljanje bilo kojem prevladavajućem stajalištu koje može nastati unutar žalbenog odbora protiv primjerenosti provedbenog akta. |
| --- | --- |

(14)

Prilikom razmatranja donošenja drugih nacrta provedbenih akata koji se odnose na posebno osjetljive sektore, a osobito na oporezivanje, zdravlje potrošača, sigurnost hrane i zaštitu okoliša, Komisija će, kako bi pronašla uravnoteženo rješenje, u najvećoj mogućoj mjeri djelovati na takav način da izbjegne suprotstavljanje bilo kojem prevladavajućem stajalištu koje može nastati unutar žalbenog odbora protiv primjerenosti provedbenog akta.

| (15) | Savjetodavni bi postupak u pravilu trebalo primjenjivati u svim ostalim slučajevima ili kada se taj postupak smatra prikladnijim. |
| --- | --- |

(15)

Savjetodavni bi postupak u pravilu trebalo primjenjivati u svim ostalim slučajevima ili kada se taj postupak smatra prikladnijim.

| (16) | Kada je to predviđeno u temeljnom aktu, trebalo bi biti moguće donošenje provedbenih akata koji se trebaju primijeniti odmah zbog opravdanih krajnje hitnih razloga. |
| --- | --- |

(16)

Kada je to predviđeno u temeljnom aktu, trebalo bi biti moguće donošenje provedbenih akata koji se trebaju primijeniti odmah zbog opravdanih krajnje hitnih razloga.

| (17) | Europski parlament i Vijeće trebalo bi pravodobno i redovito obavješćivati o postupku odbora. |
| --- | --- |

(17)

Europski parlament i Vijeće trebalo bi pravodobno i redovito obavješćivati o postupku odbora.

| (18) | Europski parlament ili Vijeće trebali bi moći u svakom trenutku naznačiti Komisiji da, prema njegovu mišljenju, nacrt provedbenog akta prelazi provedbene ovlasti predviđene u temeljnom aktu, uzimajući u obzir njihova prava u vezi s preispitivanjem zakonitosti akata Unije. |
| --- | --- |

(18)

Europski parlament ili Vijeće trebali bi moći u svakom trenutku naznačiti Komisiji da, prema njegovu mišljenju, nacrt provedbenog akta prelazi provedbene ovlasti predviđene u temeljnom aktu, uzimajući u obzir njihova prava u vezi s preispitivanjem zakonitosti akata Unije.

| (19) | Javni pristup informacijama o postupcima odbora trebalo bi osigurati u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (3). |
| --- | --- |

(19)

Javni pristup informacijama o postupcima odbora trebalo bi osigurati u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (3).

| (20) | Registar s informacijama o postupcima odbora trebala bi voditi Komisija. Stoga bi se pravila o zaštiti povjerljivih dokumenata koja se primjenjuje na Komisiju također trebala primjenjivati na korištenje registra. |
| --- | --- |

(20)

Registar s informacijama o postupcima odbora trebala bi voditi Komisija. Stoga bi se pravila o zaštiti povjerljivih dokumenata koja se primjenjuje na Komisiju također trebala primjenjivati na korištenje registra.

| (21) | Odluku 1999/468/EZ trebalo bi staviti izvan snage. Kako bi se osigurao prijelaz s režima predviđenog u Odluci 1999/468/EZ na režim predviđen u ovoj Uredbi, svako upućivanje u postojećem zakonodavstvu na postupke predviđene u toj Odluci trebalo bi, uz iznimku regulatornog postupka s kontrolom predviđenog u njezinom članku 5.a, razumjeti kao upućivanje na odgovarajuće postupke predviđene u ovoj Uredbi. Učinke članka 5.a Odluke 1999/468/EZ trebalo bi privremeno zadržati za potrebe postojećih temeljnih akta u kojima se upućuje na taj članak. |
| --- | --- |

(21)

Odluku 1999/468/EZ trebalo bi staviti izvan snage. Kako bi se osigurao prijelaz s režima predviđenog u Odluci 1999/468/EZ na režim predviđen u ovoj Uredbi, svako upućivanje u postojećem zakonodavstvu na postupke predviđene u toj Odluci trebalo bi, uz iznimku regulatornog postupka s kontrolom predviđenog u njezinom članku 5.a, razumjeti kao upućivanje na odgovarajuće postupke predviđene u ovoj Uredbi. Učinke članka 5.a Odluke 1999/468/EZ trebalo bi privremeno zadržati za potrebe postojećih temeljnih akta u kojima se upućuje na taj članak.

| (22) | Ova Uredba ne utječe na ovlasti Komisije u vezi s provedbom pravila o tržišnom natjecanju, kako je utvrđeno UFEU-om, |
| --- | --- |

(22)

Ova Uredba ne utječe na ovlasti Komisije u vezi s provedbom pravila o tržišnom natjecanju, kako je utvrđeno UFEU-om,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom utvrđuju pravila i opća načela kojima se uređuju mehanizmi koji se primjenjuju kada se pravno obvezujućim aktom Unije (dalje u tekstu ‚temeljni akt’) utvrdi potreba za jedinstvenim uvjetima provedbe te se zahtijeva da donošenje provedbenih akata od strane Komisije bude podložno nadzoru država članica.

Članak 2.

Izbor postupka

1.   Temeljnim aktom može se predvidjeti primjena savjetodavnog postupka ili postupka ispitivanja, uzimajući u obzir prirodu ili učinak potrebnog provedbenog akta.

2.   Postupak ispitivanja posebno se primjenjuje za donošenje:

| (a) | provedbenih akata općeg područja primjene; |
| --- | --- |

(a)

provedbenih akata općeg područja primjene;

| (b) | drugih provedenih akata koji se odnose na:






  i. | programe sa značajnim posljedicama; |
| --- | --- | --- |

(b)

drugih provedenih akata koji se odnose na:

i.

programe sa značajnim posljedicama;

| ii. | zajedničku poljoprivrednu i zajedničku ribarstvenu politiku; |
| --- | --- |

ii.

zajedničku poljoprivrednu i zajedničku ribarstvenu politiku;

| iii. | okoliš, sigurnost i zaštitu, ili zaštitu zdravlja ili sigurnosti, ljudi, životinja ili biljaka; |
| --- | --- |

iii.

okoliš, sigurnost i zaštitu, ili zaštitu zdravlja ili sigurnosti, ljudi, životinja ili biljaka;

| iv. | zajedničku trgovinsku politiku; |
| --- | --- |

iv.

zajedničku trgovinsku politiku;

| v. | oporezivanje. |
| --- | --- |

v.

oporezivanje.

3.   Savjetodavni postupak primjenjuje se, u pravilu, za donošenje provedbenih akata koji ne pripadaju području primjene stavka 2. Međutim, savjetodavni postupak može se u opravdanim slučajevima primijeniti za donošenje provedbenih akata iz stavka 2.

Članak 3.

Zajedničke odredbe

1.   Zajedničke odredbe iz ovog članka primjenjuju se na sve postupke iz članaka od 4. do 8.

2.   Komisiji pomaže odbor koji je sastavljen od predstavnika država članica. Odborom predsjeda predstavnik Komisije. Predsjednik ne sudjeluje u glasovanju odbora.

3.   Predsjednik podnosi odboru nacrt provedbenog akta koji treba donijeti Komisija.

Osim u opravdanim slučajevima, predsjednik saziva sastanak najmanje 14 dana od podnošenja nacrta provedbenog akta i nacrta dnevnog reda odboru. Odbor daje svoje mišljenje o nacrtu provedbenog akta u roku koji predsjednik može utvrditi s obzirom na hitnost predmeta. Rokovi su proporcionalni i omogućuju članovima odbora pravodobno i učinkovito razmatranje nacrta provedbenog akta i izražavanje stajališta.

4.   Dok odbor ne donese mišljenje, svaki član odbora može predložiti izmjene, a predsjednik može predstaviti izmijenjene verzije nacrta provedbenog akta.

Predsjednik nastoji pronaći rješenja koja imaju najširu moguću potporu unutar odbora. Predsjednik obavješćuje odbor o načinu uzimanja u obzir rasprava i prijedloga izmjena, posebno što se tiče onih prijedloga koji su bili u velikoj mjeri podržani unutar odbora.

5.   Predsjednik može, u opravdanim slučajevima, dobiti mišljenje odbora pisanim postupkom. Predsjednik dostavlja članovima odbora nacrt provedbenog akta i utvrđuje rok za davanje mišljenja s obzirom na hitnost predmeta. Smatra se da je svaki član odbora koji se ne protivi nacrtu provedbenog akta ili koji se izričito ne suzdrži od glasovanja o njemu prije isteka tog roka prešutno pristao na nacrt provedbenog akta.

Osim ako je drukčije određeno u temeljnom aktu, pisani postupak završava bez rezultata ako u roku iz prvog podstavka to odluči predsjednik ili to zahtijeva član odbora. U tom slučaju predsjednik saziva sastanak odbora u razumnom roku.

6.   Mišljenje odbora bilježi se u zapisnik. Članovi odbora imaju pravo zahtijevati da se njihovo mišljenje zabilježi u zapisniku. Predsjednik šalje zapisnik članovima odbora bez odgode.

7.   Nadzorni mehanizam prema potrebi uključuje upućivanje predmeta žalbenom odboru.

Žalbeni odbor donosi svoj poslovnik običnom većinom svojih članova na prijedlog Komisije.

Ako se sazove žalbeni odbor, on se sastaje najranije 14 dana, osim u opravdanim slučajevima, a najkasnije šest tjedana od dana upućivanja predmeta. Ne dovodeći u pitanje stavak 3., žalbeni odbor donosi svoje mišljenje u roku od dva mjeseca od dana upućivanja predmeta.

Žalbenim odborom predsjeda predstavnik Komisije.

Predsjednik određuje dan sastanka žalbenog odbora u bliskoj suradnji s članovima odbora kako bi se državama članicama i Komisiji omogućila odgovarajuća razina predstavljenosti. Komisija saziva prvi sastanak žalbenog odbora do 1. travnja 2011. radi donošenja njegovog poslovnika.

Članak 4.

Savjetodavni postupak

1.   Kada se primjenjuje savjetodavni postupak, odbor daje svoje mišljenje, prema potrebi i glasovanjem. U slučaju glasovanja u odboru mišljenje se donosi običnom većinom njegovih članova.

2.   Komisija odlučuje o nacrtu provedbenog akta koji treba donijeti, uzimajući u obzir što je više moguće zaključke iz rasprava unutar odbora i dano mišljenje.

Članak 5.

Postupak ispitivanja

1.   Kada se primjenjuje postupak ispitivanja, odbor donosi mišljenje većinom utvrđenom u članku 16. stavcima 4. i 5. Ugovora o Europskoj uniji i, prema potrebi, članku 238. stavku 3. UFEU-a, za akte koji se donose na prijedlog Komisije. Glasovi predstavnika država članica unutar odbora ponderiraju se na način naveden u tim člancima.

2.   Kada je mišljenje odbora pozitivno, Komisija donosi nacrt provedbenog akta.

3.   Ne dovodeći u pitanje članak 7., ako je mišljenje odbora negativno, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta. Kada se smatra da je provedbeni akt potreban, predsjednik može podnijeti izmijenjenu verziju nacrta provedbenog akta istom odboru u roku od dva mjeseca od davanja negativnog mišljenja ili podnijeti nacrt provedbenog akta žalbenom odboru na daljnje razmatranje u roku od mjesec dana od davanja takvog mišljenja.

4.   Kada mišljenje nije dano, Komisija može donijeti nacrt provedbenog akta, osim u slučajevima iz drugog podstavka. Kada Komisija ne donese nacrt provedbenog akta, predsjednik može podnijeti odboru njegovu izmijenjenu verziju.

Ne dovodeći u pitanje članak 7., Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta kada:

| (a) | se taj akt odnosi na poreze, financijske usluge, zaštitu zdravlja ili sigurnosti ljudi, životinja ili biljaka ili konačne multilateralne mjere zaštite; |
| --- | --- |

(a)

se taj akt odnosi na poreze, financijske usluge, zaštitu zdravlja ili sigurnosti ljudi, životinja ili biljaka ili konačne multilateralne mjere zaštite;

| (b) | se temeljnim aktom predviđa da se nacrt provedbenog akta ne može donijeti bez danog mišljenja; ili |
| --- | --- |

(b)

se temeljnim aktom predviđa da se nacrt provedbenog akta ne može donijeti bez danog mišljenja; ili

| (c) | se aktu protivi obična većina članova odbora. |
| --- | --- |

(c)

se aktu protivi obična većina članova odbora.

U svakom od slučajeva iz drugog podstavka, kada se smatra da je provedbeni akt potreban, predsjednik može podnijeti izmijenjenu verziju tog akta istom odboru u roku od dva mjeseca od glasovanja ili podnijeti nacrt provedbenog akta žalbenom odboru na daljnje razmatranje u roku od mjesec dana od glasovanja.

5.   Odstupajući od stavka 4., sljedeći postupak se primjenjuje za donošenje nacrta konačnih antidampinških ili kompenzacijskih mjera kada odbor nije dao mišljenje te se nacrtu provedbenog akta protivi obična većina njegovih članova.

Komisija provodi savjetovanje s državama članicama. Najranije 14 dana, a najkasnije mjesec dana od sastanka odbora, Komisija obavješćuje članove odbora o rezultatima tog savjetovanja i podnosi nacrt provedbenog akta žalbenom odboru. Odstupajući od članka 3. stavka 7., žalbeni odbor sastaje se najranije 14 dana, a najkasnije mjesec dana od podnošenja nacrta provedbenog akta. Žalbeni odbor daje svoje mišljenje u skladu s člankom 6. Rokovi utvrđeni u ovom stavku ne dovode u pitanje potrebu poštovanja rokova utvrđenih u relevantnim temeljnim aktima.

Članak 6.

Upućivanje predmeta žalbenom odboru

1.   Žalbeni odbor daje svoje mišljenje većinom iz članka 5. stavka 1.

2.   Dok se ne da mišljenje, svaki član žalbenog odbora može predložiti izmjene nacrta provedbenog akta i predsjednik može odlučiti hoće li ga izmijeniti ili ne.

Predsjednik odbora nastoji pronaći rješenja koja imaju najširu moguću potporu unutar žalbenog odbora.

Predsjednik obavješćuje žalbeni odbor o načinu uzimanja u obzir rasprava i prijedloga izmjena, posebno što se tiče onih prijedloga koji su bili u velikoj mjeri podržani unutar žalbenog odbora.

3.   Kada je mišljenje žalbenog odbora pozitivno, Komisija donosi nacrt provedbenog akta.

Kada mišljenje nije dano, Komisija može donijeti nacrt provedbenog akta.

Kada je mišljenje žalbenog odbora negativno, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta.

4.   Odstupajući od stavka 3., u slučaju donošenja konačnih multilateralnih zaštitnih mjera, ako se većinom predviđenom u članku 5. stavku 1. ne izglasa pozitivno mišljenje, Komisija ne donosi nacrt mjera.

5.   Odstupajući od stavka 1., žalbeni odbor do 1. rujna 2012. daje svoje mišljenje o nacrtu konačnih antidampinških ili kompenzacijskih mjera običnom većinom svojih članova.

Članak 7.

Donošenje provedbenih akata u iznimnim slučajevima

Odstupajući od članka 5. stavka 3. i članka 5. stavka 4. drugog podstavka, Komisija može donijeti nacrt provedbenog akta kada ga treba donijeti bez odgode kako bi se izbjeglo stvaranje značajnog poremećaja tržištâ u područje poljoprivrede ili rizika za financijske interese Unije u smislu članka 325. UFEU-a.

U takvom slučaju Komisija odmah podnosi doneseni provedbeni akt žalbenom odboru. Kada je mišljenje žalbenog odbora o donesenom provedbenom aktu negativno, Komisija taj akt odmah stavlja izvan snage. Kada je mišljenje žalbenog odbora pozitivno ili nije dano, provedbeni akt ostaje na snazi.

Članak 8.

Provedbeni akti koji se odmah primjenjuju

1.   Odstupajući od članaka 4. i 5., temeljnim aktom može se predvidjeti primjena ovog članka zbog opravdanih krajnje hitnih razloga.

2.   Komisija donosi provedbeni akt koji se primjenjuje odmah, bez njegova prethodnog podnošenja odboru, i koji ostaje na snazi tijekom razdoblja od najviše šest mjeseci, osim ako je temeljnim aktom drukčije predviđeno.

3.   Najkasnije 14 dana od njegova donošenja predsjednik podnosi akt iz stavka 2. relevantnom odboru na davanje mišljenja.

4.   Kada se primjenjuje postupak ispitivanja, u slučaju negativnog mišljenja odbora Komisija bez odgode stavlja izvan snage provedbeni akt donesen u skladu sa stavkom 2.

5.   Kada Komisija donese privremene antidampinške ili kompenzacijske mjere primjenjuje se postupak iz ovog članka. Komisija donosi takve mjere nakon savjetovanja s državama članicama ili, u slučajevima iznimne hitnosti, nakon obavješćivanja država članica. U potonjem slučaju savjetovanje se provodi najkasnije 10 dana od obavijesti državama članicama o mjerama koje je donijela Komisija.

Članak 9.

Poslovnik

1.   Svaki odbor, na prijedlog svojeg predsjednika i na temelju standardnih pravila koja priprema Komisija nakon savjetovanja s državama članicama, običnom većinom svojih članova donosi svoj poslovnik. Takva standardna pravila Komisija objavljuje u Službenom listu Europske unije.

U mjeri u kojoj je to potrebno, postojeći odbori prilagođavaju svoje poslovnike standardnim pravilima.

2.   Na odbore se primjenjuju načela i uvjeti o javnom pristupu dokumentima i pravila o zaštiti podataka koji se primjenjuju na Komisiju.

Članak 10.

Informacije o postupcima odbora

1.   Komisija vodi registar o postupcima odbora koji sadrži:

| (a) | popis odbora; |
| --- | --- |

(a)

popis odbora;

| (b) | dnevne redove sastanaka odbora; |
| --- | --- |

(b)

dnevne redove sastanaka odbora;

| (c) | sažete evidencije i popise tijela i organizacija kojima pripadaju osobe koje su države članice imenovale svojim predstavnicima; |
| --- | --- |

(c)

sažete evidencije i popise tijela i organizacija kojima pripadaju osobe koje su države članice imenovale svojim predstavnicima;

| (d) | nacrte provedbenih akata za koje se od odborâ traži davanje mišljenja; |
| --- | --- |

(d)

nacrte provedbenih akata za koje se od odborâ traži davanje mišljenja;

| (e) | rezultate glasovanja; |
| --- | --- |

(e)

rezultate glasovanja;

| (f) | konačne nacrte provedbenih akata nakon davanja mišljenja odborâ; |
| --- | --- |

(f)

konačne nacrte provedbenih akata nakon davanja mišljenja odborâ;

| (g) | informacije o donošenju konačnih nacrtâ provedbenih akata od strane Komisije; i |
| --- | --- |

(g)

informacije o donošenju konačnih nacrtâ provedbenih akata od strane Komisije; i

| (h) | statističke podatke o radu odborâ. |
| --- | --- |

(h)

statističke podatke o radu odborâ.

2.   Komisija također objavljuje godišnje izvješće o radu odborâ.

3.   Europski parlament i Vijeće imaju pristup informacijama iz stavka 1. u skladu s važećim pravilima.

4.   Istodobno kada se oni šalju članovima odbora, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću stavlja na raspolaganje dokumente iz stavka 1. točaka (b), (d) i (f) te ih također obavješćuje o dostupnosti tih dokumenata.

5.   Upućivanja na sve dokumente iz stavka 1. točaka od (a) do (g), kao i informacije iz stavka 1. točke (h), objavljuju se u registru.

Članak 11.

Pravo Europskog parlamenta i Vijeća na kontrolu

Kada se temeljni akt donosi u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, Europski parlament ili Vijeće može u svakom trenutku naznačiti Komisiji da, prema njegovu mišljenju, nacrt provedbenog akta prelazi provedbene ovlasti predviđene u temeljnom aktu. U tom slučaju Komisija preispituje nacrt provedbenog akta uzimajući u obzir iznesena stajališta te obavješćuje Europski parlament i Vijeće o tome namjerava li zadržati, izmijeniti ili povući nacrt provedbenog akta.

Članak 12.

Stavljanje izvan snage Odluke 1999/468/EZ

Odluka 1999/468/EZ stavlja se izvan snage.

Učinci članka 5.a Odluke 1999/468/EZ zadržavaju se za potrebe postojećih temeljnih akata koji upućuju na taj članak.

Članak 13.

Prijelazne odredbe: prilagodba postojećih temeljnih akata

1.   Kada se u temeljnim aktima donesenima prije stupanja na snagu ove Uredbe predviđa izvršavanje provedbenih ovlasti Komisije u skladu s Odlukom 1999/468/EZ, primjenjuju se sljedeća pravila:

| (a) | kada se u temeljnom aktu upućuje na članak 3. Odluke 1999/468/EZ, primjenjuje se savjetodavni postupak iz članka 4. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

kada se u temeljnom aktu upućuje na članak 3. Odluke 1999/468/EZ, primjenjuje se savjetodavni postupak iz članka 4. ove Uredbe;

| (b) | kada se u temeljnom aktu upućuje na članak 4. Odluke 1999/468/EZ, primjenjuje se postupak ispitivanja iz članka 5. ove Uredbe, uz iznimku članka 5. stavka 4. drugog i trećeg podstavka; |
| --- | --- |

(b)

kada se u temeljnom aktu upućuje na članak 4. Odluke 1999/468/EZ, primjenjuje se postupak ispitivanja iz članka 5. ove Uredbe, uz iznimku članka 5. stavka 4. drugog i trećeg podstavka;

| (c) | kada se u temeljnom aktu upućuje na članak 5. Odluke 1999/468/EZ, primjenjuje se postupak ispitivanja iz članka 5. ove Uredbe te se za temeljni akta smatra da je njime predviđeno da, u slučaju da mišljenje nije dano, Komisija ne smije donijeti nacrt provedbenog akta, kako je predviđeno u članku 5. stavku 4. drugom podstavku točki (b). |
| --- | --- |

(c)

kada se u temeljnom aktu upućuje na članak 5. Odluke 1999/468/EZ, primjenjuje se postupak ispitivanja iz članka 5. ove Uredbe te se za temeljni akta smatra da je njime predviđeno da, u slučaju da mišljenje nije dano, Komisija ne smije donijeti nacrt provedbenog akta, kako je predviđeno u članku 5. stavku 4. drugom podstavku točki (b).

| (d) | kada se u temeljnom aktu upućuje na članak 6. Odluke 1999/468/EZ, primjenjuje se članak 8. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(d)

kada se u temeljnom aktu upućuje na članak 6. Odluke 1999/468/EZ, primjenjuje se članak 8. ove Uredbe;

| (e) | kada se u temeljnom aktu upućuje na članke 7. i 8. Odluke 1999/468/EZ, primjenjuju se članci 10. i 11. ove Uredbe. |
| --- | --- |

(e)

kada se u temeljnom aktu upućuje na članke 7. i 8. Odluke 1999/468/EZ, primjenjuju se članci 10. i 11. ove Uredbe.

2.   Članci 3. i 9. ove Uredbe primjenjuju se na sve postojeće odbore za potrebe stavka 1.

3.   Članak 7. ove Uredbe primjenjuje se samo na postojeće postupke u kojima se upućuje na članak 4. Odluke 1999/468/EZ.

4.   Prijelaznim odredbama utvrđenima u ovom članku ne prejudicira se priroda dotičnih akata.

Članak 14.

Prijelazne odredbe

Ova Uredba ne utječe na postupke u tijeku u okviru kojih je odbor već dao mišljenje u skladu s Odlukom 1999/468/EZ.

Članak 15.

Preispitivanje

Komisija Europskom parlamentu i Vijeću do 1. ožujka 2016. predstavlja izvješće o provedbi ove Uredbe, prema potrebi zajedno s odgovarajućim zakonodavnim prijedlozima.

Članak 16.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu 1. ožujka 2011.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 16. veljače 2011.

Za Europski parlament

Predsjednik

J. BUZEK

Za Vijeće

Predsjednik

MARTONYI J.”

---

(1)  Stajalište Europskog parlamenta od 16. prosinca 2010. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 14. veljače 2011.

1

(2)  
  SL L 184, 17.7.1999., str. 23.

2

(3)  
  SL L 145, 31.5.2001., str. 43.

3

---