# Uradni list C 45/5. f

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 45 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 595. februar 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 45

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 595. februar 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2013–2014Seje: 15. april–18. april 2013
  Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 242 E, 23.8.2013 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2013–2014Seje: 15. april–18. april 2013
  Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 242 E, 23.8.2013 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 242 E, 23.8.2013

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 16. april 2013 |
| 2016/C 45/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o prenosu in uporabi Direktive Sveta 2004/113/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (2010/2043(INI)) | 2 |
| 2016/C 45/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o pospeševanju razvoja s trgovino (2012/2224(INI)) | 5 |
| 2016/C 45/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o trgovini in naložbah kot gonilih rasti za države v razvoju 2012/2225(INI) | 15 |
| | Sreda, 17. april 2013 |
| 2016/C 45/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi instrumenta za zagotavljanje finančne pomoči državam članicam, katerih valuta ni euro (COM(2012)0336 – 2012/0164(APP)) | 24 |
| 2016/C 45/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o letnem poročilu Evropske centralne banke za leto 2011 (2012/2304(INI)) | 29 |
| | Četrtek, 18. april 2013 |
| 2016/C 45/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o vplivu finančne in gospodarske krize na človekove pravice (2012/2136(INI)) | 36 |
| 2016/C 45/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o celovitem poročilu o spremljanju Hrvaške za leto 2012 (2012/2871(RSP)) | 44 |
| 2016/C 45/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o poročilu o napredku Turčije za leto 2012 (2012/2870(RSP)) | 48 |
| 2016/C 45/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o poročilu o napredku Črne gore za leto 2012 (2012/2860(RSP)) | 57 |
| 2016/C 45/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o poročilu o napredku Srbije za leto 2012 (2012/2868(RSP)) | 62 |
| 2016/C 45/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o procesu vključevanja Kosova v Evropsko unijo ((2012/2867(RSP)) | 73 |
| 2016/C 45/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o dopolnitvi preglednice dosežkov za postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji (2013/2582(RSP)) | 80 |
| 2016/C 45/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o Vietnamu, zlasti svobodi izražanja (2013/2599(RSP)) | 82 |
| 2016/C 45/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o stanju človekovih pravic v Kazahstanu (2013/2600(RSP)) | 85 |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament |
| | Četrtek, 18. april 2013 |
| 2016/C 45/15 | Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 18. aprila 2013 s predlogom priporočila Evropskega parlamenta Svetu o načelu Združenih narodov odgovornost zaščititi (R2P) (2012/2143(INI)) | 89 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 16. april 2013

2016/C 45/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o prenosu in uporabi Direktive Sveta 2004/113/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (2010/2043(INI))

2

2016/C 45/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o pospeševanju razvoja s trgovino (2012/2224(INI))

5

2016/C 45/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o trgovini in naložbah kot gonilih rasti za države v razvoju 2012/2225(INI)

15

Sreda, 17. april 2013

2016/C 45/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi instrumenta za zagotavljanje finančne pomoči državam članicam, katerih valuta ni euro (COM(2012)0336 – 2012/0164(APP))

24

2016/C 45/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o letnem poročilu Evropske centralne banke za leto 2011 (2012/2304(INI))

29

Četrtek, 18. april 2013

2016/C 45/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o vplivu finančne in gospodarske krize na človekove pravice (2012/2136(INI))

36

2016/C 45/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o celovitem poročilu o spremljanju Hrvaške za leto 2012 (2012/2871(RSP))

44

2016/C 45/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o poročilu o napredku Turčije za leto 2012 (2012/2870(RSP))

48

2016/C 45/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o poročilu o napredku Črne gore za leto 2012 (2012/2860(RSP))

57

2016/C 45/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o poročilu o napredku Srbije za leto 2012 (2012/2868(RSP))

62

2016/C 45/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o procesu vključevanja Kosova v Evropsko unijo ((2012/2867(RSP))

73

2016/C 45/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o dopolnitvi preglednice dosežkov za postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji (2013/2582(RSP))

80

2016/C 45/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o Vietnamu, zlasti svobodi izražanja (2013/2599(RSP))

82

2016/C 45/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o stanju človekovih pravic v Kazahstanu (2013/2600(RSP))

85

PRIPOROČILA

Evropski parlament

Četrtek, 18. april 2013

2016/C 45/15

Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 18. aprila 2013 s predlogom priporočila Evropskega parlamenta Svetu o načelu Združenih narodov odgovornost zaščititi (R2P) (2012/2143(INI))

89

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 16. april 2013 |
| 2016/C 45/16 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Hans-Petru Martinu (2012/2326(IMM)) | 97 |
| 2016/C 45/17 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Jürgenu Creutzmannu (2013/2016(IMM)) | 98 |
| 2016/C 45/18 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Ewaldu Stadlerju (2012/2239(IMM)) | 99 |
| 2016/C 45/19 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o izenačenosti glasov pri glasovanju o intervenciji v sodnem postopku (razlaga člena 159(3) Poslovnika) | 100 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 16. april 2013

2016/C 45/16

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Hans-Petru Martinu (2012/2326(IMM))

97

2016/C 45/17

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Jürgenu Creutzmannu (2013/2016(IMM))

98

2016/C 45/18

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Ewaldu Stadlerju (2012/2239(IMM))

99

2016/C 45/19

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o izenačenosti glasov pri glasovanju o intervenciji v sodnem postopku (razlaga člena 159(3) Poslovnika)

100

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 16. april 2013 |
| 2016/C 45/20 | P7_TA(2013)0103Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropski agenciji za varnost omrežij in informacij (ENISA) (COM(2010)0521 – C7-0302/2010 – 2010/0275(COD))P7_TC1-COD(2010)0275Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o agenciji Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 460/2004 | 102 |
| 2016/C 45/21 | P7_TA(2013)0104Naključni ulovi kitov in delfinov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 812/2004 o podrobnih pravilih v zvezi naključnimi ulovi kitov in delfinov pri ribolovu in o spremembi Uredbe (ES) št. 88/98 (COM(2012)0447 – C7-0213/2012 – 2012/0216(COD))P7_TC1-COD(2012)0216Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 812/2004 o podrobnih pravilih v zvezi naključnimi ulovi kitov in delfinov pri ribolovu in o spremembi Uredbe (ES) št. 88/98 | 103 |
| 2016/C 45/22 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o partnerstvu v ribiškem sektorju in Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnem prispevku, ki jih zagotavlja Sporazum (13501/2012 – C7-0007/2013 – 2012/0215(NLE)) | 106 |
| 2016/C 45/23 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA, Italija) (COM(2013)0090 – C7-0046/2013 – 2013/2032(BUD)) | 106 |
| 2016/C 45/24 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/016 IT/Agile, Italija) (COM(2013)0120 – C7-0060/2013 – 2013/2049(BUD)) | 110 |
| 2016/C 45/25 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/010 AT/Austria Tabak, Avstrija) (COM(2013)0119 – C7-0059/2013 – 2013/2048(BUD)) | 113 |
| 2016/C 45/26 | P7_TA(2013)0112Sporazumi o gospodarskem partnerstvu med EU in državami AKP: izločitev držav s seznama držav, upravičenih do trgovinskih preferencialov ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1528/2007 glede izločitve več držav s seznama regij ali držav, ki so zaključile pogajanja (15519/1/2012 – C7-0006/2013 – 2011/0260(COD))P7_TC2-COD(2011)0260Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1528/2007 glede izločitve več držav s seznama regij ali držav, ki so zaključile pogajanja | 116 |
| 2016/C 45/27 | P7_TA(2013)0113Sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o začasnem odstopanju od Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (COM(2012)0697 – C7-0385/2012 – 2012/0328(COD))P7_TC1-COD(2012)0328Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o začasnem odstopanju od Direktive 2003/87/ES o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti | 116 |
| 2016/C 45/28 | P7_TA(2013)0114Kreditne institucije in bonitetni nadzor ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih družb ter spremembi Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu (COM(2011)0453 – C7-0210/2011 – 2011/0203(COD))P7_TC1-COD(2011)0203Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES | 118 |
| 2016/C 45/29 | P7_TA(2013)0115Bonitetne zahteve za kreditne institucije in investicijska podjetja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja (COM(2011)0452 – C7-0417/2011 – 2011/0202(COD))P7_TC1-COD(2011)0202Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 | 119 |
| 2016/C 45/30 | P7_TA(2013)0116Storitve zemeljske oskrbe na letališčih Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah zemeljske oskrbe na letališčih Unije in razveljavitvi Direktive Sveta 96/67/ES (COM(2011)0824 – C7-0457/2011 – 2011/0397(COD))P7_TC1-COD(2011)0397Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah zemeljske oskrbe na letališčih Unije in razveljavitvi Direktive Sveta 96/67/ES (
  1
  ) | 120 |
| 2016/C 45/31 | P7_TA(2013)0117Tehnični in nadzorni ukrepi v Skagerraku ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih tehničnih in nadzornih ukrepih v Skagerraku ter spremembi Uredbe (ES) št. 850/98 in Uredbe (ES) št. 1342/2008 (COM(2012)0471 – C7-0234/2012 – 2012/0232(COD))P7_TC1-COD(2012)0232Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih tehničnih in nadzornih ukrepih v Skagerraku ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 850/98 in (ES) št. 1342/2008 | 154 |
| | Sreda, 17. april 2013 |
| 2016/C 45/32 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o predlogu sklepa Sveta o spremembi prilog II in III k Sklepu Sveta z dne 9. junija 2011 o odobritvi Haaške konvencije z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin v imenu Evropske unije (COM(2013)0035 – C7-0045/2013 – 2013/0019(NLE)) | 169 |
| 2016/C 45/33 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2014 (2013/2018(BUD)) | 169 |
| 2016/C 45/34 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede obravnave kuponov (COM(2012)0206 – C7-0127/2012 – 2012/0102(CNS)) | 173 |
| | Četrtek, 18. april 2013 |
| 2016/C 45/35 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Ukrajino o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov (12282/2012 – C7-0200/2012 – 2012/0138(NLE)) | 180 |
| 2016/C 45/36 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Moldavijo o poenostavitvi izdajanja vizumov (12012/2012 – C7-0201/2012 – 2012/0140(NLE)) | 180 |
| 2016/C 45/37 | Predlogi sprememb, ki jih je sprejel Evropski parlament dne 18. aprila 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski demografski statistiki (COM(2011)0903 – C7-0518/2011 – 2011/0440(COD)) | 181 |
| 2016/C 45/38 | Predlogi sprememb, ki jih je sprejel Evropski parlament dne 18. aprila 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o recikliranju ladij (COM(2012)0118 – C7-0082/2012 – 2012/0055(COD)) | 188 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 16. april 2013

2016/C 45/20

P7_TA(2013)0103Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropski agenciji za varnost omrežij in informacij (ENISA) (COM(2010)0521 – C7-0302/2010 – 2010/0275(COD))P7_TC1-COD(2010)0275Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o agenciji Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 460/2004

102

2016/C 45/21

P7_TA(2013)0104Naključni ulovi kitov in delfinov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 812/2004 o podrobnih pravilih v zvezi naključnimi ulovi kitov in delfinov pri ribolovu in o spremembi Uredbe (ES) št. 88/98 (COM(2012)0447 – C7-0213/2012 – 2012/0216(COD))P7_TC1-COD(2012)0216Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 812/2004 o podrobnih pravilih v zvezi naključnimi ulovi kitov in delfinov pri ribolovu in o spremembi Uredbe (ES) št. 88/98

103

2016/C 45/22

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o partnerstvu v ribiškem sektorju in Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnem prispevku, ki jih zagotavlja Sporazum (13501/2012 – C7-0007/2013 – 2012/0215(NLE))

106

2016/C 45/23

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA, Italija) (COM(2013)0090 – C7-0046/2013 – 2013/2032(BUD))

106

2016/C 45/24

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/016 IT/Agile, Italija) (COM(2013)0120 – C7-0060/2013 – 2013/2049(BUD))

110

2016/C 45/25

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/010 AT/Austria Tabak, Avstrija) (COM(2013)0119 – C7-0059/2013 – 2013/2048(BUD))

113

2016/C 45/26

P7_TA(2013)0112Sporazumi o gospodarskem partnerstvu med EU in državami AKP: izločitev držav s seznama držav, upravičenih do trgovinskih preferencialov ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1528/2007 glede izločitve več držav s seznama regij ali držav, ki so zaključile pogajanja (15519/1/2012 – C7-0006/2013 – 2011/0260(COD))P7_TC2-COD(2011)0260Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1528/2007 glede izločitve več držav s seznama regij ali držav, ki so zaključile pogajanja

116

2016/C 45/27

P7_TA(2013)0113Sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o začasnem odstopanju od Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (COM(2012)0697 – C7-0385/2012 – 2012/0328(COD))P7_TC1-COD(2012)0328Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o začasnem odstopanju od Direktive 2003/87/ES o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti

116

2016/C 45/28

P7_TA(2013)0114Kreditne institucije in bonitetni nadzor ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih družb ter spremembi Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu (COM(2011)0453 – C7-0210/2011 – 2011/0203(COD))P7_TC1-COD(2011)0203Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES

118

2016/C 45/29

P7_TA(2013)0115Bonitetne zahteve za kreditne institucije in investicijska podjetja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja (COM(2011)0452 – C7-0417/2011 – 2011/0202(COD))P7_TC1-COD(2011)0202Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012

119

2016/C 45/30

P7_TA(2013)0116Storitve zemeljske oskrbe na letališčih Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah zemeljske oskrbe na letališčih Unije in razveljavitvi Direktive Sveta 96/67/ES (COM(2011)0824 – C7-0457/2011 – 2011/0397(COD))P7_TC1-COD(2011)0397Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah zemeljske oskrbe na letališčih Unije in razveljavitvi Direktive Sveta 96/67/ES (
  1
  )

1

120

2016/C 45/31

P7_TA(2013)0117Tehnični in nadzorni ukrepi v Skagerraku ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih tehničnih in nadzornih ukrepih v Skagerraku ter spremembi Uredbe (ES) št. 850/98 in Uredbe (ES) št. 1342/2008 (COM(2012)0471 – C7-0234/2012 – 2012/0232(COD))P7_TC1-COD(2012)0232Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih tehničnih in nadzornih ukrepih v Skagerraku ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 850/98 in (ES) št. 1342/2008

154

Sreda, 17. april 2013

2016/C 45/32

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o predlogu sklepa Sveta o spremembi prilog II in III k Sklepu Sveta z dne 9. junija 2011 o odobritvi Haaške konvencije z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin v imenu Evropske unije (COM(2013)0035 – C7-0045/2013 – 2013/0019(NLE))

169

2016/C 45/33

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2014 (2013/2018(BUD))

169

2016/C 45/34

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede obravnave kuponov (COM(2012)0206 – C7-0127/2012 – 2012/0102(CNS))

173

Četrtek, 18. april 2013

2016/C 45/35

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Ukrajino o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov (12282/2012 – C7-0200/2012 – 2012/0138(NLE))

180

2016/C 45/36

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Moldavijo o poenostavitvi izdajanja vizumov (12012/2012 – C7-0201/2012 – 2012/0140(NLE))

180

2016/C 45/37

Predlogi sprememb, ki jih je sprejel Evropski parlament dne 18. aprila 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski demografski statistiki (COM(2011)0903 – C7-0518/2011 – 2011/0440(COD))

181

2016/C 45/38

Predlogi sprememb, ki jih je sprejel Evropski parlament dne 18. aprila 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o recikliranju ladij (COM(2012)0118 – C7-0082/2012 – 2012/0055(COD))

188

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

5.2.2016

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2013–2014

Seje: 15. april–18. april 2013

Zapisnik seje je bil objavljen v UL C 242 E, 23.8.2013
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 16. april 2013

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/2

---

P7_TA(2013)0118

Enako obravnavanje moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o prenosu in uporabi Direktive Sveta 2004/113/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (2010/2043(INI))

(2016/C 045/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 19(1) in 260 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 19(1) in 260 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (1),

| — | ob upoštevanju smernic Komisije z dne 22. decembra 2011 za uporabo Direktive Sveta 2004/113/ES na področju zavarovanja v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije v zadevi C-236/09 (Test-Achats) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Komisije z dne 22. decembra 2011 za uporabo Direktive Sveta 2004/113/ES na področju zavarovanja v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije v zadevi C-236/09 (Test-Achats) (2),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 1. marca 2011 v zadevi C-236/09 (Test-Achats) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 1. marca 2011 v zadevi C-236/09 (Test-Achats) (3),

| — | ob upoštevanju poročila evropske mreže pravnih strokovnjakov s področja enakosti spolov iz decembra 2010 z naslovom „Pravila EU o enakosti spolov: kako so prenesena v nacionalno zakonodajo?“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila evropske mreže pravnih strokovnjakov s področja enakosti spolov iz decembra 2010 z naslovom „Pravila EU o enakosti spolov: kako so prenesena v nacionalno zakonodajo?“,

| — | ob upoštevanju poročila evropske mreže pravnih strokovnjakov s področja enakosti spolov iz julija 2009 z naslovom „Diskriminacija zaradi spola pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi ter prenos Direktive 2004/113/ES“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila evropske mreže pravnih strokovnjakov s področja enakosti spolov iz julija 2009 z naslovom „Diskriminacija zaradi spola pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi ter prenos Direktive 2004/113/ES“,

| — | ob upoštevanju poročila evropske mreže pravnih strokovnjakov s področja enakosti spolov iz junija 2011 z naslovom „Transseksualci in obojespolniki: diskriminacija zaradi spola, spolne identitete in spolnega izražanja)“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila evropske mreže pravnih strokovnjakov s področja enakosti spolov iz junija 2011 z naslovom „Transseksualci in obojespolniki: diskriminacija zaradi spola, spolne identitete in spolnega izražanja)“,

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 30. marca 2004 o predlogu direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 30. marca 2004 o predlogu direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o oceni rezultatov načrta za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 in priporočilih za naprej (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o oceni rezultatov načrta za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 in priporočilih za naprej (5),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0044/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0044/2013),

| A. | ker direktiva prepoveduje neposredno in posredno diskriminacijo zaradi spola pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi, tako v javnem kot v zasebnem sektorju; |
| --- | --- |

A.

ker direktiva prepoveduje neposredno in posredno diskriminacijo zaradi spola pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi, tako v javnem kot v zasebnem sektorju;

| B. | ker direktiva obravnava vidike, povezane z diskriminacijo zaradi spola zunaj trga dela; |
| --- | --- |

B.

ker direktiva obravnava vidike, povezane z diskriminacijo zaradi spola zunaj trga dela;

| C. | ker prav tako prepoveduje manj ugodno obravnavanje žensk zaradi nosečnosti in materinstva, nadlegovanje in spolno nadlegovanje ter navodila, ki napeljujejo k diskriminaciji, povsod, kjer se ponujajo ali zagotavljajo blago ali storitve; |
| --- | --- |

C.

ker prav tako prepoveduje manj ugodno obravnavanje žensk zaradi nosečnosti in materinstva, nadlegovanje in spolno nadlegovanje ter navodila, ki napeljujejo k diskriminaciji, povsod, kjer se ponujajo ali zagotavljajo blago ali storitve;

| D. | ker se po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe ustrezni ukrepi za boj proti diskriminaciji na podlagi spola obravnavajo po posebnem zakonodajnem postopku, ki zahteva soglasje v Svetu in privolitev Parlamenta (člen 19(1) PDEU); |
| --- | --- |

D.

ker se po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe ustrezni ukrepi za boj proti diskriminaciji na podlagi spola obravnavajo po posebnem zakonodajnem postopku, ki zahteva soglasje v Svetu in privolitev Parlamenta (člen 19(1) PDEU);

| E. | ker je po razpoložljivih informacijah večina držav članic prenesla direktivo, bodisi s sprejetjem nove zakonodaje bodisi s spremembo obstoječe zakonodaje na tem področju; |
| --- | --- |

E.

ker je po razpoložljivih informacijah večina držav članic prenesla direktivo, bodisi s sprejetjem nove zakonodaje bodisi s spremembo obstoječe zakonodaje na tem področju;

| F. | ker je bil v nekaterih državah članicah prenos direktive nepopoln ali zakasnjen; |
| --- | --- |

F.

ker je bil v nekaterih državah članicah prenos direktive nepopoln ali zakasnjen;

| G. | ker nacionalna zakonodaja v nekaterih primerih presega zahteve direktive in zajema tudi izobraževanje ali diskriminacijo v zvezi z mediji in oglaševanjem; |
| --- | --- |

G.

ker nacionalna zakonodaja v nekaterih primerih presega zahteve direktive in zajema tudi izobraževanje ali diskriminacijo v zvezi z mediji in oglaševanjem;

| H. | ker je možnost nesodelovanja iz člena 5(2) direktive, dolgoročno gledano, vnesla pravno negotovost in ustvarila potencialne pravne izzive; |
| --- | --- |

H.

ker je možnost nesodelovanja iz člena 5(2) direktive, dolgoročno gledano, vnesla pravno negotovost in ustvarila potencialne pravne izzive;

| I. | ker je rok za predložitev poročila o uporabi direktive, ki bi ga Komisija v skladu z direktivo morala predložiti leta 2010, prestavljen najpozneje v leto 2014; |
| --- | --- |

I.

ker je rok za predložitev poročila o uporabi direktive, ki bi ga Komisija v skladu z direktivo morala predložiti leta 2010, prestavljen najpozneje v leto 2014;

| J. | ker je bilo s sodbo Sodišča Evropske unije z dne 1. marca 2011 v zadevi C-236/09 (Test-Achats) ugotovljeno, da je člen 5(2) te direktive, ki omogoča odstopanje v zvezi z zavarovanjem in z njim povezanimi finančnimi storitvami, v nasprotju z uresničevanjem cilja enakega obravnavanja moških in žensk in ni združljiv z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

J.

ker je bilo s sodbo Sodišča Evropske unije z dne 1. marca 2011 v zadevi C-236/09 (Test-Achats) ugotovljeno, da je člen 5(2) te direktive, ki omogoča odstopanje v zvezi z zavarovanjem in z njim povezanimi finančnimi storitvami, v nasprotju z uresničevanjem cilja enakega obravnavanja moških in žensk in ni združljiv z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah;

| K. | ker se posledično šteje, da je ta določba po izteku ustreznega prehodnega obdobja neveljavna, v tem primeru od 21. decembra 2012; |
| --- | --- |

K.

ker se posledično šteje, da je ta določba po izteku ustreznega prehodnega obdobja neveljavna, v tem primeru od 21. decembra 2012;

| L. | ker je Komisija 22. decembra 2011 objavila nezavezujoče smernice, katerih namen je pojasniti stanje v zvezi z zavarovalnicami in z njimi povezanimi finančnimi storitvami; |
| --- | --- |

L.

ker je Komisija 22. decembra 2011 objavila nezavezujoče smernice, katerih namen je pojasniti stanje v zvezi z zavarovalnicami in z njimi povezanimi finančnimi storitvami;

| M. | ker je iz sodne prakse Sodišča Evropske unije razvidno, da lahko diskriminacija transseksualcev in diskriminacija zaradi spolne identitete veljata za diskriminacijo zaradi spola (6) v okviru politike in zakonodaje na področju enakopravnosti med ženskami in moškimi; |
| --- | --- |

M.

ker je iz sodne prakse Sodišča Evropske unije razvidno, da lahko diskriminacija transseksualcev in diskriminacija zaradi spolne identitete veljata za diskriminacijo zaradi spola (6) v okviru politike in zakonodaje na področju enakopravnosti med ženskami in moškimi;

| 1. | obžaluje dejstvo, da Komisija ni predložila svojega poročila o uporabi Direktive Sveta 2004/113/ES ali objavila posodobljenih podatkov o tekočih nacionalnih postopkih izvajanja; |
| --- | --- |

1.

obžaluje dejstvo, da Komisija ni predložila svojega poročila o uporabi Direktive Sveta 2004/113/ES ali objavila posodobljenih podatkov o tekočih nacionalnih postopkih izvajanja;

| 2. | priznava, da je sodba v zadevi Test-Achats morda vplivala na postopke izvajanja v državah članicah, vendar ugotavlja, da samo to ne more upravičiti dejstva, da poročilo, ki ga zahteva direktiva, ni bilo pravočasno objavljeno; |
| --- | --- |

2.

priznava, da je sodba v zadevi Test-Achats morda vplivala na postopke izvajanja v državah članicah, vendar ugotavlja, da samo to ne more upravičiti dejstva, da poročilo, ki ga zahteva direktiva, ni bilo pravočasno objavljeno;

| 3. | poziva Komisijo, naj čim hitreje objavi svoje poročilo in vse razpoložljive podatke; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj čim hitreje objavi svoje poročilo in vse razpoložljive podatke;

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe, podkrepljene s konkretnimi primeri, s katerimi bodo razložile vsebino direktive in njen vpliv, da se ženskam in moškim zagotovi popolno lastništvo nad to direktivo, in da jo bodo primerno uporabljali kot učinkovito orodje za varovanje njihovih pravic, tako da jim omogočijo enak dostop do blaga in storitev; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe, podkrepljene s konkretnimi primeri, s katerimi bodo razložile vsebino direktive in njen vpliv, da se ženskam in moškim zagotovi popolno lastništvo nad to direktivo, in da jo bodo primerno uporabljali kot učinkovito orodje za varovanje njihovih pravic, tako da jim omogočijo enak dostop do blaga in storitev;

| 5. | pozdravlja sodbo v zadevi Test-Achats, vendar meni, da je povzročila sedanjo negotovost na zavarovalniškem trgu; pričakuje, da bo vzpostavitev enakih kriterijev za oba spola vodila do oblikovanja cen na podlagi več dejavnikov tveganja, kar bo pravično odražalo stopnjo tveganja posameznika ne glede na spol, in bo zaznala morebitno diskriminacijo zaradi spola; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja sodbo v zadevi Test-Achats, vendar meni, da je povzročila sedanjo negotovost na zavarovalniškem trgu; pričakuje, da bo vzpostavitev enakih kriterijev za oba spola vodila do oblikovanja cen na podlagi več dejavnikov tveganja, kar bo pravično odražalo stopnjo tveganja posameznika ne glede na spol, in bo zaznala morebitno diskriminacijo zaradi spola;

| 6. | meni, da smernice, ki jih je objavila Komisija – ob odsotnosti zavezujočega ali zakonodajnega učinka –, niso v celoti odpravile te negotovosti; |
| --- | --- |

6.

meni, da smernice, ki jih je objavila Komisija – ob odsotnosti zavezujočega ali zakonodajnega učinka –, niso v celoti odpravile te negotovosti;

| 7. | poziva Komisijo, naj začne praktično reševati to težavo, tako da predlaga novo zakonodajno besedilo, ki bo v celoti v skladu s smernicami; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj začne praktično reševati to težavo, tako da predlaga novo zakonodajno besedilo, ki bo v celoti v skladu s smernicami;

| 8. | ugotavlja, da bi si morala zavarovalniška panoga še naprej prizadevati za preoblikovanje premij v skladu z enakimi kriteriji za oba spola, tako da bi uporabila aktuarske izračune, ki temeljijo na drugih dejavnikih; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da bi si morala zavarovalniška panoga še naprej prizadevati za preoblikovanje premij v skladu z enakimi kriteriji za oba spola, tako da bi uporabila aktuarske izračune, ki temeljijo na drugih dejavnikih;

| 9. | poziva Komisijo, naj začne neuradni dialog z zavarovalniško panogo o ocenjevanju tveganj; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj začne neuradni dialog z zavarovalniško panogo o ocenjevanju tveganj;

| 10. | poziva Komisijo, naj predstavi metodologijo, ki jo bo uporabila za izmero učinkov sodbe v zadevi Test-Achats na oblikovanje cen zavarovanj; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj predstavi metodologijo, ki jo bo uporabila za izmero učinkov sodbe v zadevi Test-Achats na oblikovanje cen zavarovanj;

| 11. | poziva Komisijo, naj se pri analizi te zadeve osredotoči tudi na politiko varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj se pri analizi te zadeve osredotoči tudi na politiko varstva potrošnikov;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj skrbno spremljajo gibanja na zavarovalniškem trgu in v primeru znakov dejanske posredne diskriminacije sprejmejo vse potrebne ukrepe za odpravo te težave in za preprečitev neupravičeno visokih cen; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj skrbno spremljajo gibanja na zavarovalniškem trgu in v primeru znakov dejanske posredne diskriminacije sprejmejo vse potrebne ukrepe za odpravo te težave in za preprečitev neupravičeno visokih cen;

| 13. | poudarja, da ta direktiva ni omejena samo na področje zavarovalništva in da je treba podrobno razložiti, kakšno je njeno širše področje uporabe in možnost za izboljšanje pri dostopu do blaga in storitev na javnem in zasebnem področju, da se ženskam in moškim omogoči, da v celoti razumejo njeno področje uporabe in namen ter posledično ustrezno uporabo njenih določb in možnosti; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da ta direktiva ni omejena samo na področje zavarovalništva in da je treba podrobno razložiti, kakšno je njeno širše področje uporabe in možnost za izboljšanje pri dostopu do blaga in storitev na javnem in zasebnem področju, da se ženskam in moškim omogoči, da v celoti razumejo njeno področje uporabe in namen ter posledično ustrezno uporabo njenih določb in možnosti;

| 14. | ugotavlja, da je bila določba glede prenosa dokaznega bremena uveljavljena v večini nacionalnih zakonodaj v državah članicah; poziva Komisijo, naj spremlja uporabo te določbe v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da je bila določba glede prenosa dokaznega bremena uveljavljena v večini nacionalnih zakonodaj v državah članicah; poziva Komisijo, naj spremlja uporabo te določbe v vseh državah članicah;

| 15. | poziva Komisijo, naj upošteva primere diskriminacije v zvezi z nosečnostjo, načrtovanjem materinstva in materinstvom, ki se nanašajo na primer na stanovanjski sektor (najemanje stanovanj) ali težave z najemanjem posojil ter dostop do medicinskih izdelkov in zdravstvenih storitev, zlasti kar zadeva dostop do zakonite oskrbe na področju reproduktivnega zdravja in postopka spremembe spola; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj upošteva primere diskriminacije v zvezi z nosečnostjo, načrtovanjem materinstva in materinstvom, ki se nanašajo na primer na stanovanjski sektor (najemanje stanovanj) ali težave z najemanjem posojil ter dostop do medicinskih izdelkov in zdravstvenih storitev, zlasti kar zadeva dostop do zakonite oskrbe na področju reproduktivnega zdravja in postopka spremembe spola;

| 16. | poziva Komisijo, naj še posebej pozorno spremlja diskriminacijo v zvezi z dojenjem, kot tudi morebitno diskriminacijo pri dostopu do blaga in storitev na javnih prostorih in območjih; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj še posebej pozorno spremlja diskriminacijo v zvezi z dojenjem, kot tudi morebitno diskriminacijo pri dostopu do blaga in storitev na javnih prostorih in območjih;

| 17. | poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje in uporabo direktive v zvezi z nosečimi prosilkami za azil, ki čakajo na rezultat svoje prošnje za azil, da se zagotovi vključitev teh žensk v zadevne pogodbe in produkte; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje in uporabo direktive v zvezi z nosečimi prosilkami za azil, ki čakajo na rezultat svoje prošnje za azil, da se zagotovi vključitev teh žensk v zadevne pogodbe in produkte;

| 18. | poziva Komisijo, naj v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije diskriminacijo zaradi spolne identitete v celoti vključi v prihodnjo politiko in zakonodajo na področje enakopravnosti med ženskami in moškimi; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije diskriminacijo zaradi spolne identitete v celoti vključi v prihodnjo politiko in zakonodajo na področje enakopravnosti med ženskami in moškimi;

| 19. | z razočaranjem ugotavlja, da so v nekaterih državah članicah podjetnice, predvsem matere samohranilke, pogosto diskriminirane, ko poskušajo najeti posojilo ali kredit za svoje poslovne dejavnosti, in se še vedno spopadajo z ovirami, ki temeljijo na spolnih stereotipih; |
| --- | --- |

19.

z razočaranjem ugotavlja, da so v nekaterih državah članicah podjetnice, predvsem matere samohranilke, pogosto diskriminirane, ko poskušajo najeti posojilo ali kredit za svoje poslovne dejavnosti, in se še vedno spopadajo z ovirami, ki temeljijo na spolnih stereotipih;

| 20. | poziva Komisijo, naj zbere najboljše prakse in jih da na razpolago državam članicam, da bi tako zagotovila potrebna sredstva za podporo pozitivnih ukrepov in boljše izvajanje zadevnih določb na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj zbere najboljše prakse in jih da na razpolago državam članicam, da bi tako zagotovila potrebna sredstva za podporo pozitivnih ukrepov in boljše izvajanje zadevnih določb na nacionalni ravni;

| 21. | opozarja na slabo učinkovitost nekaterih organov za enakost zaradi pomanjkanja dejanske zmožnosti za delovanje, pomanjkanja osebja in ustreznih finančnih sredstev; |
| --- | --- |

21.

opozarja na slabo učinkovitost nekaterih organov za enakost zaradi pomanjkanja dejanske zmožnosti za delovanje, pomanjkanja osebja in ustreznih finančnih sredstev;

| 22. | poziva Komisijo, naj temeljito in natančno spremlja položaj „organov za enakost“, ustanovljenih po začetku veljavnosti direktive, in preveri, ali so izpolnjeni vsi pogoji, ki jih določa zakonodaja EU; še posebej poudarja dejstvo, da sedanja gospodarska kriza ne more biti opravičilo za pomanjkljivosti v zvezi s pravilnim delovanjem organov za enakost; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj temeljito in natančno spremlja položaj „organov za enakost“, ustanovljenih po začetku veljavnosti direktive, in preveri, ali so izpolnjeni vsi pogoji, ki jih določa zakonodaja EU; še posebej poudarja dejstvo, da sedanja gospodarska kriza ne more biti opravičilo za pomanjkljivosti v zvezi s pravilnim delovanjem organov za enakost;

| 23. | poudarja, da bi morala Komisija zagotoviti podatke in večjo preglednost o tekočih postopkih in ukrepih za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da bi morala Komisija zagotoviti podatke in večjo preglednost o tekočih postopkih in ukrepih za ugotavljanje kršitev;

| 24. | poziva Komisijo, naj vzpostavi javno podatkovno zbirko zakonodaje in sodne prakse v zvezi z diskriminacijo zaradi spola; vztraja, da je treba izboljšati zaščito žrtev diskriminacije zaradi spola; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj vzpostavi javno podatkovno zbirko zakonodaje in sodne prakse v zvezi z diskriminacijo zaradi spola; vztraja, da je treba izboljšati zaščito žrtev diskriminacije zaradi spola;

| 25. | opozarja, da sta potrebna finančna podpora in usklajevanje na ravni EU za nadaljnje usposabljanje pravnikov, ki delujejo na področju diskriminacije zaradi spola, ob upoštevanju vloge, ki jo imajo nacionalna sodišča; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da sta potrebna finančna podpora in usklajevanje na ravni EU za nadaljnje usposabljanje pravnikov, ki delujejo na področju diskriminacije zaradi spola, ob upoštevanju vloge, ki jo imajo nacionalna sodišča;

| 26. | opozarja, da je treba direktivo pravočasno prenesti v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da je treba direktivo pravočasno prenesti v vseh državah članicah;

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

27.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

(2)  UL C 11, 13.1.2012, str. 1.

(3)  UL C 130, 30.4.2011, str. 4.

(4)  UL C 103 E, 29.4.2004, str. 405.

(5)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 87.

(6)  Zadeva C-13/94 (P proti S in Cornwall County Council); Zadeva C-117/01 (K.B. proti National Health Service Pensions Agency in Secretary of State for Health); Zadeva C-423/04 (Sarah Margaret Richards proti Secretary of State for Work and Pensions).

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/5

---

P7_TA(2013)0119

Pospeševanje razvoja s trgovino

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o pospeševanju razvoja s trgovino (2012/2224(INI))

(2016/C 045/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. januarja 2012 z naslovom „Trgovina, rast in razvoj“ (COM(2012)0022), ki posodablja sporočilo o isti temi z dne 18. septembra 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. januarja 2012 z naslovom „Trgovina, rast in razvoj“ (COM(2012)0022), ki posodablja sporočilo o isti temi z dne 18. septembra 2002,

| — | ob upoštevanju členov 207 in 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 207 in 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 3 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju drugih sporočil in delovnih dokumentov služb Komisije iz zadnjih let, ki se navezujejo na to temo, med drugim sporočil o usklajenosti politik za razvoj (COM(2009)0458, SEC(2010)0421, SEC(2011)1627), o akcijskem načrtu EU glede enakosti spolov in krepitve vloge žensk pri razvoju za obdobje 2010–2015 (SEC(2010)0265), o povečanju učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe (COM(2011)0637), o razvojnem financiranju (COM(2012)0366), o pristopu EU k odpornosti (COM(2012)0586), o socialni zaščiti v razvojnem sodelovanju Evropske unije (COM(2012)0446), o sodelovanju Evrope s civilno družbo na področju zunanjih odnosov (COM(2012)0492) ter o pomoči za trgovino (COM(2007)0163) in letnih poročil Komisije o spremljanju te pomoči, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugih sporočil in delovnih dokumentov služb Komisije iz zadnjih let, ki se navezujejo na to temo, med drugim sporočil o usklajenosti politik za razvoj (COM(2009)0458, SEC(2010)0421, SEC(2011)1627), o akcijskem načrtu EU glede enakosti spolov in krepitve vloge žensk pri razvoju za obdobje 2010–2015 (SEC(2010)0265), o povečanju učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe (COM(2011)0637), o razvojnem financiranju (COM(2012)0366), o pristopu EU k odpornosti (COM(2012)0586), o socialni zaščiti v razvojnem sodelovanju Evropske unije (COM(2012)0446), o sodelovanju Evrope s civilno družbo na področju zunanjih odnosov (COM(2012)0492) ter o pomoči za trgovino (COM(2007)0163) in letnih poročil Komisije o spremljanju te pomoči,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. marca 2012 o pristopu EU k trgovini, rasti in razvoju v naslednjem desetletju in njegovih drugih sklepov, ki so pomembni za to temo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. marca 2012 o pristopu EU k trgovini, rasti in razvoju v naslednjem desetletju in njegovih drugih sklepov, ki so pomembni za to temo,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja (1),

| — | ob upoštevanju uredb v zvezi z instrumentom za razvojno sodelovanje (2) in Evropskim razvojnim skladom (ERS) ter njunim izvajanjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uredb v zvezi z instrumentom za razvojno sodelovanje (2) in Evropskim razvojnim skladom (ERS) ter njunim izvajanjem,

| — | ob upoštevanju Strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo ter točke 11 o trgovini iz z njim povezanega akcijskega načrta (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo ter točke 11 o trgovini iz z njim povezanega akcijskega načrta (3),

| — | ob upoštevanju okrepljenega celostnega okvira za pomoč v zvezi s trgovino za najmanj razvite države, oblikovanega pod vodstvom Svetovne banke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okrepljenega celostnega okvira za pomoč v zvezi s trgovino za najmanj razvite države, oblikovanega pod vodstvom Svetovne banke,

| — | ob upoštevanju agende Mednarodne organizacije dela o dostojnem delu in pobude OZN o minimalni ravni socialne zaščite, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende Mednarodne organizacije dela o dostojnem delu in pobude OZN o minimalni ravni socialne zaščite,

| — | ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah, ki je potekala septembra 1995 v Pekingu, ter pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah, ki je potekala septembra 1995 v Pekingu, ter pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij, povezanih s trgovino in razvojem, med drugim resolucije o trgovini in revščini (4); o pomoči za trgovino (5); o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (6); o splošnih sistemih preferencialov Evropske unije (7); o družbeni odgovornosti gospodarskih družb (8), o sodelovanju z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja pri davčnih zadevah (9); o odnosih med EU in Afriko (10); o zanesljivi preskrbi s hrano (11); o splošnem razvoju razvojne politike EU (12) in o usklajenosti politik za razvoj (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij, povezanih s trgovino in razvojem, med drugim resolucije o trgovini in revščini (4); o pomoči za trgovino (5); o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (6); o splošnih sistemih preferencialov Evropske unije (7); o družbeni odgovornosti gospodarskih družb (8), o sodelovanju z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja pri davčnih zadevah (9); o odnosih med EU in Afriko (10); o zanesljivi preskrbi s hrano (11); o splošnem razvoju razvojne politike EU (12) in o usklajenosti politik za razvoj (13),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0054/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0054/2013),

| A. | ker je očitno, da sta člena 207 in 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije med seboj povezana; ker člen 207 določa, da trgovinska politika EU temelji na načelih in ciljih zunanjega delovanja Unije, in ker je treba v skladu s členom 208 pri politikah Unije, ki lahko vplivajo na države v razvoju, upoštevati cilje razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

A.

ker je očitno, da sta člena 207 in 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije med seboj povezana; ker člen 207 določa, da trgovinska politika EU temelji na načelih in ciljih zunanjega delovanja Unije, in ker je treba v skladu s členom 208 pri politikah Unije, ki lahko vplivajo na države v razvoju, upoštevati cilje razvojnega sodelovanja;

| B. | ker so države članice in Komisija po pekinški deklaraciji in izhodiščih za ukrepanje kot delu razvojne politike sprejele strategijo o vključevanju načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

B.

ker so države članice in Komisija po pekinški deklaraciji in izhodiščih za ukrepanje kot delu razvojne politike sprejele strategijo o vključevanju načela enakosti spolov;

| C. | ker sta zmanjševanje revščine in uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja osrednja elementa razvojne politike EU ter bi morala usmerjati tudi trgovinsko politiko EU do držav v razvoju; ker bi bilo treba v to politiko vključiti spodbujanje človekovih pravic, to pa bi moralo prispevati k na človekovih pravicah temelječem pristopu EU k razvoju; |
| --- | --- |

C.

ker sta zmanjševanje revščine in uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja osrednja elementa razvojne politike EU ter bi morala usmerjati tudi trgovinsko politiko EU do držav v razvoju; ker bi bilo treba v to politiko vključiti spodbujanje človekovih pravic, to pa bi moralo prispevati k na človekovih pravicah temelječem pristopu EU k razvoju;

| D. | ker liberalizacija trgovine in zmanjševanje revščine nista samodejno povezani in je lahko odpiranje trgovine eno od najučinkovitejših gibal gospodarske rasti in razvoja, če in kadar so izpolnjeni ustrezni pogoji; |
| --- | --- |

D.

ker liberalizacija trgovine in zmanjševanje revščine nista samodejno povezani in je lahko odpiranje trgovine eno od najučinkovitejših gibal gospodarske rasti in razvoja, če in kadar so izpolnjeni ustrezni pogoji;

| E. | ker je uspešen razvoj, temelječ na trgovini, med drugim odvisen od dobro delujočih institucij, učinkovitega boja proti korupciji, zdravega zasebnega sektorja ter prizadevanj za široko zastavljen in vključujoč model gospodarskega razvoja, diverzifikacije in postopnega povečevanja dodane vrednosti; |
| --- | --- |

E.

ker je uspešen razvoj, temelječ na trgovini, med drugim odvisen od dobro delujočih institucij, učinkovitega boja proti korupciji, zdravega zasebnega sektorja ter prizadevanj za široko zastavljen in vključujoč model gospodarskega razvoja, diverzifikacije in postopnega povečevanja dodane vrednosti;

| F. | ker je trgovinska politika EU do držav v razvoju zastavljena tako, da si prizadeva za njihovo boljše vključevanje v mednarodni trgovinski sistem, vendar pa nima jasno zastavljenih razvojih ciljev, zato obstaja nevarnost, da bo uničila lokalno proizvodnjo in povečala odvisnost od izvoza surovin; ker nekatere države v razvoju, zlasti najmanj razvite med njimi, kljub velikim prizadevanj za liberalizacijo, niso mogle diverzificirati proizvodnje in izvoza; |
| --- | --- |

F.

ker je trgovinska politika EU do držav v razvoju zastavljena tako, da si prizadeva za njihovo boljše vključevanje v mednarodni trgovinski sistem, vendar pa nima jasno zastavljenih razvojih ciljev, zato obstaja nevarnost, da bo uničila lokalno proizvodnjo in povečala odvisnost od izvoza surovin; ker nekatere države v razvoju, zlasti najmanj razvite med njimi, kljub velikim prizadevanj za liberalizacijo, niso mogle diverzificirati proizvodnje in izvoza;

| G. | ker je vpliv globalizacije na zmanjševanje revščine neenak; ker velik delež prebivalstva v državah v razvoju še vedno živi v skrajni revščini, zlasti v najmanj razvitih državah: leta 1990 je v najmanj razvitih državah živelo 18 % skrajno revnih, leta 2007 pa se je njihov delež podvojil na 36 %; |
| --- | --- |

G.

ker je vpliv globalizacije na zmanjševanje revščine neenak; ker velik delež prebivalstva v državah v razvoju še vedno živi v skrajni revščini, zlasti v najmanj razvitih državah: leta 1990 je v najmanj razvitih državah živelo 18 % skrajno revnih, leta 2007 pa se je njihov delež podvojil na 36 %;

| H. | ker pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu močno zaostajajo in je splošni napredek še vedno majhen, razvojni cilji pa v strategiji EU o sporazumih o gospodarskem partnerstvu še niso jasno opredeljeni, se je za izboljšanje teh razmer v pogajanjih treba predvsem osredotočiti na razvoj, ne toliko na časovni rok; |
| --- | --- |

H.

ker pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu močno zaostajajo in je splošni napredek še vedno majhen, razvojni cilji pa v strategiji EU o sporazumih o gospodarskem partnerstvu še niso jasno opredeljeni, se je za izboljšanje teh razmer v pogajanjih treba predvsem osredotočiti na razvoj, ne toliko na časovni rok;

| I. | ker revne države težko nadomestijo zmanjšanje dohodka od davka na dohodek, ki je posledica sedanje globalne liberalizacije trgovine; ker obstaja nevarnost, da bodo višje carine za predelane izdelke kot za surovine zgolj vzdrževale položaj, v katerem države v razvoju nastopajo le kot izvozniki surovin; |
| --- | --- |

I.

ker revne države težko nadomestijo zmanjšanje dohodka od davka na dohodek, ki je posledica sedanje globalne liberalizacije trgovine; ker obstaja nevarnost, da bodo višje carine za predelane izdelke kot za surovine zgolj vzdrževale položaj, v katerem države v razvoju nastopajo le kot izvozniki surovin;

| J. | ker je treba odpraviti negativne trgovinske in razvojne učinke, ki jih ima skupna kmetijska politika na države v razvoju; |
| --- | --- |

J.

ker je treba odpraviti negativne trgovinske in razvojne učinke, ki jih ima skupna kmetijska politika na države v razvoju;

| K. | ker je obsežnejša proizvodnja biogoriv v veliki meri odvisna od obsežnejše industrijske pridelave monokultur in s tem kmetijskih praks, ki škodujejo okolju, biotski raznovrstnosti, rodovitnosti tal in razpoložljivosti vode; ker ima lahko širjenje biogoriv hude posledice, povezane s kršenjem zemljiških pravic, izgubo dostopa do življenjsko pomembnih naravnih virov, krčenjem gozdov in propadanjem okolja; |
| --- | --- |

K.

ker je obsežnejša proizvodnja biogoriv v veliki meri odvisna od obsežnejše industrijske pridelave monokultur in s tem kmetijskih praks, ki škodujejo okolju, biotski raznovrstnosti, rodovitnosti tal in razpoložljivosti vode; ker ima lahko širjenje biogoriv hude posledice, povezane s kršenjem zemljiških pravic, izgubo dostopa do življenjsko pomembnih naravnih virov, krčenjem gozdov in propadanjem okolja;

| L. | ker bodo države z višjim srednjim dohodkom s 1. januarjem 2014 izključene iz splošnega sistema preferencialov EU, vendar je negotovo v kolikšni meri bo to povzročilo odprtje novih izvoznih priložnosti za najmanj razvite države; |
| --- | --- |

L.

ker bodo države z višjim srednjim dohodkom s 1. januarjem 2014 izključene iz splošnega sistema preferencialov EU, vendar je negotovo v kolikšni meri bo to povzročilo odprtje novih izvoznih priložnosti za najmanj razvite države;

| M. | ker je pomoč za trgovino zasnovana tako, da bi državam v razvoju med drugim pomagala pri izgradnji trgovinskih zmogljivosti, zmanjševanju upravnih ovir za trgovino, vzpostavljanju učinkovite infrastrukture za prevoz blaga in pri krepitvi lokalnih podjetij, da bi jih pripravili za konkurenco in jim omogočili, da se odzivajo na lokalne potrebe in izkoriščajo nove tržne priložnosti; ker bi morala pomoč za trgovino pomagati pri spodbujanju predelave in diverzifikaciji proizvodnje, podpirala naj bi regionalno povezovanje in tehnološki prehod ter omogočala vzpostavitev in razvoj domače proizvodne zmogljivosti, pa tudi prispevala k zmanjševanju razlik v dohodkih; |
| --- | --- |

M.

ker je pomoč za trgovino zasnovana tako, da bi državam v razvoju med drugim pomagala pri izgradnji trgovinskih zmogljivosti, zmanjševanju upravnih ovir za trgovino, vzpostavljanju učinkovite infrastrukture za prevoz blaga in pri krepitvi lokalnih podjetij, da bi jih pripravili za konkurenco in jim omogočili, da se odzivajo na lokalne potrebe in izkoriščajo nove tržne priložnosti; ker bi morala pomoč za trgovino pomagati pri spodbujanju predelave in diverzifikaciji proizvodnje, podpirala naj bi regionalno povezovanje in tehnološki prehod ter omogočala vzpostavitev in razvoj domače proizvodne zmogljivosti, pa tudi prispevala k zmanjševanju razlik v dohodkih;

| N. | ker je regionalno povezovanje učinkovito sredstvo za doseganje blaginje, miru in varnosti; ker so lahko razvojne koristi bolje delujoče notranje in regionalne trgovine enako ali bolj pomembne kot koristi okrepljene zunanje trgovine, zlasti glede na podnebne spremembe; ker v regionalni trgovini v Afriki prevladujejo predelani izdelki, v zunanji trgovini pa surovine; |
| --- | --- |

N.

ker je regionalno povezovanje učinkovito sredstvo za doseganje blaginje, miru in varnosti; ker so lahko razvojne koristi bolje delujoče notranje in regionalne trgovine enako ali bolj pomembne kot koristi okrepljene zunanje trgovine, zlasti glede na podnebne spremembe; ker v regionalni trgovini v Afriki prevladujejo predelani izdelki, v zunanji trgovini pa surovine;

| O. | ker je izvoz naravnih virov pogosto povezan s korupcijo in z nazadovanjem v drugih gospodarskih sektorjih; ker je takoimenovani pojav „prekletstvo virov“ na splošno priznan, zato si mora trgovinska politika EU prizadevati za njegovo preprečevanje in odpravo; |
| --- | --- |

O.

ker je izvoz naravnih virov pogosto povezan s korupcijo in z nazadovanjem v drugih gospodarskih sektorjih; ker je takoimenovani pojav „prekletstvo virov“ na splošno priznan, zato si mora trgovinska politika EU prizadevati za njegovo preprečevanje in odpravo;

| P. | ker so „konfliktni viri“ naravni viri, katerih sistematično izkoriščanje ali trgovanje v okviru konflikta prispeva k hudim kršitvam človekovih pravic, kršenju mednarodnega humanitarnega prava ali kršitvam, ki po mednarodnem pravu veljajo za kazniva dejanja, oziroma se s temi kršitvami okorišča ali jih celo sproža; |
| --- | --- |

P.

ker so „konfliktni viri“ naravni viri, katerih sistematično izkoriščanje ali trgovanje v okviru konflikta prispeva k hudim kršitvam človekovih pravic, kršenju mednarodnega humanitarnega prava ali kršitvam, ki po mednarodnem pravu veljajo za kazniva dejanja, oziroma se s temi kršitvami okorišča ali jih celo sproža;

| Q. | ker morajo politike EU spodbujati prehransko preskrbljenost in je nikoli ne smejo ogrožati; ker je v državah ali regijah, ki prehransko niso preskrbljene, prav tako treba ustaviti spreminjanje namembnosti kmetijskih površin za namene, ki ne vključujejo proizvodnje hrane za lokalne ali regionalne potrebe (problematika prisvajanja zemljišč); |
| --- | --- |

Q.

ker morajo politike EU spodbujati prehransko preskrbljenost in je nikoli ne smejo ogrožati; ker je v državah ali regijah, ki prehransko niso preskrbljene, prav tako treba ustaviti spreminjanje namembnosti kmetijskih površin za namene, ki ne vključujejo proizvodnje hrane za lokalne ali regionalne potrebe (problematika prisvajanja zemljišč);

| R. | ker je predvsem podpora EU za biogoriva privedla do posredne spremembe rabe tal in nihanja cen hrane v državah v razvoju; |
| --- | --- |

R.

ker je predvsem podpora EU za biogoriva privedla do posredne spremembe rabe tal in nihanja cen hrane v državah v razvoju;

| S. | ker je zagotavljanje zemljiške posesti malim imetnikom, ki predstavljajo večino lastnikov posesti v državah v razvoju in so najbolj ranljivi, temelj zdravih nepremičninskih in kreditnih trgov, ki so bistveni za stabilen in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

S.

ker je zagotavljanje zemljiške posesti malim imetnikom, ki predstavljajo večino lastnikov posesti v državah v razvoju in so najbolj ranljivi, temelj zdravih nepremičninskih in kreditnih trgov, ki so bistveni za stabilen in trajnostni razvoj;

| T. | ker je vlaganje v priložnosti za ženske, zlasti na področju mikrokreditov, izredno pomembno za velike donose v smislu gospodarskega in družbenega razvoja; |
| --- | --- |

T.

ker je vlaganje v priložnosti za ženske, zlasti na področju mikrokreditov, izredno pomembno za velike donose v smislu gospodarskega in družbenega razvoja;

Trgovina kot učinkovito gonilo rasti, razvoja in zmanjševanja revščine

| 1. | potrjuje svoje stališče, da mora biti spodbujanje trajnostnega razvoja glavni cilj trgovinske politike EU do držav v razvoju; meni, da bi bilo treba konkretne in trajne razvojne cilje oblikovati za vse pobude v okviru te politike; |
| --- | --- |

1.

potrjuje svoje stališče, da mora biti spodbujanje trajnostnega razvoja glavni cilj trgovinske politike EU do držav v razvoju; meni, da bi bilo treba konkretne in trajne razvojne cilje oblikovati za vse pobude v okviru te politike;

| 2. | poudarja, da je treba trgovinske politike in politike pomoči za trgovino dosledno oblikovati na podlagi preglednih, vključujočih in participativnih postopkov, v katere se vključijo vse zainteresirane strani, pri čemer se posebna pozornost nameni najbolj prikrajšanim, zlasti ženskam, saj ni gotovo, da bo liberalizacija trgovine pripomogla k rasti in zmanjševanju revščine, |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je treba trgovinske politike in politike pomoči za trgovino dosledno oblikovati na podlagi preglednih, vključujočih in participativnih postopkov, v katere se vključijo vse zainteresirane strani, pri čemer se posebna pozornost nameni najbolj prikrajšanim, zlasti ženskam, saj ni gotovo, da bo liberalizacija trgovine pripomogla k rasti in zmanjševanju revščine,

| 3. | poudarja, da mora pravična trgovina med EU in državami v razvoju temeljiti na popolnem spoštovanju in zagotavljanju delovnih standardov in pogojev Mednarodne organizacije dela (ILO) ter zagotavljati spoštovanje najvišjih mogočih socialnih in okoljskih standardov; poudarja, da to vključuje plačevanje poštenih cen za surovine in kmetijske proizvode iz držav v razvoju; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da mora pravična trgovina med EU in državami v razvoju temeljiti na popolnem spoštovanju in zagotavljanju delovnih standardov in pogojev Mednarodne organizacije dela (ILO) ter zagotavljati spoštovanje najvišjih mogočih socialnih in okoljskih standardov; poudarja, da to vključuje plačevanje poštenih cen za surovine in kmetijske proizvode iz držav v razvoju;

| 4. | poziva, da se posebna pozornost nameni spodbujanju enakosti spolov in krepitvi vloge žensk; |
| --- | --- |

4.

poziva, da se posebna pozornost nameni spodbujanju enakosti spolov in krepitvi vloge žensk;

| 5. | pozdravlja to, da se agenda za spremembe (COM(2011)0637) osredotoča na poslovno okolje, regionalno povezovanje in svetovne trge ter na socialno zaščito, zdravstvo, izobraževanje in delovna mesta; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja to, da se agenda za spremembe (COM(2011)0637) osredotoča na poslovno okolje, regionalno povezovanje in svetovne trge ter na socialno zaščito, zdravstvo, izobraževanje in delovna mesta;

| 6. | poziva k celovitemu izpolnjevanju zahteve glede usklajenosti politik za razvoj, med drugim z odpravo nepoštenih proizvodnih in trgovinskih praks, prelova in kmetijskih subvencij, ki škodijo razvoju in ogrožajo prehransko preskrbljenost; |
| --- | --- |

6.

poziva k celovitemu izpolnjevanju zahteve glede usklajenosti politik za razvoj, med drugim z odpravo nepoštenih proizvodnih in trgovinskih praks, prelova in kmetijskih subvencij, ki škodijo razvoju in ogrožajo prehransko preskrbljenost;

| 7. | poudarja, da naložbena politika sproža dva glavna izziva za države v razvoju: na nacionalni ravni je treba naložbeno politiko vključiti v razvojno strategijo, ki bo vsebovala cilje trajnostnega razvoja; na mednarodni ravni je treba okrepiti razvojno razsežnost mednarodnih naložbenih sporazumov ter uravnovesiti pravice in obveznosti držav in vlagateljev; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da naložbena politika sproža dva glavna izziva za države v razvoju: na nacionalni ravni je treba naložbeno politiko vključiti v razvojno strategijo, ki bo vsebovala cilje trajnostnega razvoja; na mednarodni ravni je treba okrepiti razvojno razsežnost mednarodnih naložbenih sporazumov ter uravnovesiti pravice in obveznosti držav in vlagateljev;

| 8. | obžaluje, da glede na poročilo Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (Unctad) o naložbah po svetu iz leta 2012 nekateri mednarodni naložbeni sporazumi, sklenjeni leta 2011, uporabljajo tradicionalni model sporazuma, po katerem naj bi bil edini cilj tega akta zaščita naložb; vseeno pozdravlja dejstvo, da nekateri novi sporazumi vsebujejo določbe, ki zagotavljajo, da sporazum ne posega v strategije držav za trajnostni razvoj, osredotočene na okoljske in družbene vplive naložb, ampak k njim celo prispeva; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da glede na poročilo Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (Unctad) o naložbah po svetu iz leta 2012 nekateri mednarodni naložbeni sporazumi, sklenjeni leta 2011, uporabljajo tradicionalni model sporazuma, po katerem naj bi bil edini cilj tega akta zaščita naložb; vseeno pozdravlja dejstvo, da nekateri novi sporazumi vsebujejo določbe, ki zagotavljajo, da sporazum ne posega v strategije držav za trajnostni razvoj, osredotočene na okoljske in družbene vplive naložb, ampak k njim celo prispeva;

| 9. | zaskrbljeno ugotavlja vedno večje število primerov reševanja sporov med vlagatelji in državo, vloženih v okviru mednarodnih sporazumov o naložbah in v katerih vlagatelji izpodbijajo osrednje javne politike, pri tem pa trdijo, da te politike negativno vplivajo na njihove poslovne možnosti; v zvezi s tem poudarja, da naj bi bili mednarodni sporazumi o naložbah glede na poročilo o naložbah po svetu iz leta 2012 vse bolj sporni in politično občutljivi, predvsem zaradi širjenja arbitraže med vlagatelji in državo na podlagi teh sporazumov, kar povzroča vse večje nezadovoljstvo (npr. izjava Avstralije v zvezi s trgovinsko politiko, da v svoje prihodnje mednarodne sporazume o naložbah ne bo več vključevala določb o reševanju sporov med vlagatelji in državo) in med drugim kaže na pomanjkljivosti v sistemu (npr. široko področje uporabe določb, kot so določbe o razlastitvi, pomisleki v zvezi s kvalifikacijami razsodnikov, premajhno preglednostjo in visokimi stroški postopka ter razmerjem med reševanjem sporov med vlagatelji in državo ter postopki med državami); zato vztraja, da morajo vsi prihodnji evropski sporazumi o naložbah preprečiti, da bi mednarodno reševanje sporov med vlagatelji in državo državam onemogočalo sprejemanje predpisov v javno korist; |
| --- | --- |

9.

zaskrbljeno ugotavlja vedno večje število primerov reševanja sporov med vlagatelji in državo, vloženih v okviru mednarodnih sporazumov o naložbah in v katerih vlagatelji izpodbijajo osrednje javne politike, pri tem pa trdijo, da te politike negativno vplivajo na njihove poslovne možnosti; v zvezi s tem poudarja, da naj bi bili mednarodni sporazumi o naložbah glede na poročilo o naložbah po svetu iz leta 2012 vse bolj sporni in politično občutljivi, predvsem zaradi širjenja arbitraže med vlagatelji in državo na podlagi teh sporazumov, kar povzroča vse večje nezadovoljstvo (npr. izjava Avstralije v zvezi s trgovinsko politiko, da v svoje prihodnje mednarodne sporazume o naložbah ne bo več vključevala določb o reševanju sporov med vlagatelji in državo) in med drugim kaže na pomanjkljivosti v sistemu (npr. široko področje uporabe določb, kot so določbe o razlastitvi, pomisleki v zvezi s kvalifikacijami razsodnikov, premajhno preglednostjo in visokimi stroški postopka ter razmerjem med reševanjem sporov med vlagatelji in državo ter postopki med državami); zato vztraja, da morajo vsi prihodnji evropski sporazumi o naložbah preprečiti, da bi mednarodno reševanje sporov med vlagatelji in državo državam onemogočalo sprejemanje predpisov v javno korist;

| 10. | opominja, da mobilizacija naložb za trajnostni razvoj ostaja velik izziv za države v razvoju, zlasti za najmanj razvite med njimi; v tem okviru poudarja, da je Unctad razvil celovit okvir naložbene politike za trajnostni razvoj s posebnim poudarkom na odnosu med tujimi naložbami in trajnostnim razvojem; |
| --- | --- |

10.

opominja, da mobilizacija naložb za trajnostni razvoj ostaja velik izziv za države v razvoju, zlasti za najmanj razvite med njimi; v tem okviru poudarja, da je Unctad razvil celovit okvir naložbene politike za trajnostni razvoj s posebnim poudarkom na odnosu med tujimi naložbami in trajnostnim razvojem;

| 11. | poziva EU, naj dejavno uporablja številne razpoložljive instrumente za podpiranje miru, spoštovanje človekovih pravic, demokracije, pravne države, dobro upravljanje, zdrave javne finance, naložbe v infrastrukturo, spoštovanjem socialnih standardov s strani evropskih podjetij in njihovih hčerinskih podjetij, zanesljivo zagotavljanje osnovnih storitev ter za prizadevanje za doseganje vključujoče rasti in zmanjševanje revščine v državah v razvoju, s čimer bo tudi pomagala ustvariti ugodno okolje za učinkovito izvajanje pomoči za trgovino in razvoj trgovine; |
| --- | --- |

11.

poziva EU, naj dejavno uporablja številne razpoložljive instrumente za podpiranje miru, spoštovanje človekovih pravic, demokracije, pravne države, dobro upravljanje, zdrave javne finance, naložbe v infrastrukturo, spoštovanjem socialnih standardov s strani evropskih podjetij in njihovih hčerinskih podjetij, zanesljivo zagotavljanje osnovnih storitev ter za prizadevanje za doseganje vključujoče rasti in zmanjševanje revščine v državah v razvoju, s čimer bo tudi pomagala ustvariti ugodno okolje za učinkovito izvajanje pomoči za trgovino in razvoj trgovine;

| 12. | poudarja, da je za uspešno vključevanje držav v razvoju v svetovno trgovino potrebno več kat le boljši dostop na trg in okrepljena mednarodna pravila trgovanja; zato bi bilo treba pri načrtovanju pomoči za trgovino države v razvoju podpreti v domačih prizadevanjih za spodbujanje lokalne trgovine in odpravo omejitev na strani ponudbe in strukturnih pomanjkljivosti, ki jih je mogoče odpraviti z reformo notranjih trgovinskih politik, njihovim spodbujanjem, krepitvijo carinskih zmogljivosti, nadgradnjo infrastrukture, povečanjem proizvodne zmogljivosti in vzpostavitvijo domačih in regionalnih trgov; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je za uspešno vključevanje držav v razvoju v svetovno trgovino potrebno več kat le boljši dostop na trg in okrepljena mednarodna pravila trgovanja; zato bi bilo treba pri načrtovanju pomoči za trgovino države v razvoju podpreti v domačih prizadevanjih za spodbujanje lokalne trgovine in odpravo omejitev na strani ponudbe in strukturnih pomanjkljivosti, ki jih je mogoče odpraviti z reformo notranjih trgovinskih politik, njihovim spodbujanjem, krepitvijo carinskih zmogljivosti, nadgradnjo infrastrukture, povečanjem proizvodne zmogljivosti in vzpostavitvijo domačih in regionalnih trgov;

| 13. | poudarja, da liberalizacija trgovine in zmanjševanje revščine nista samodejno povezani; v zvezi s tem ugotavlja, da Konferenca OZN za trgovino in razvoj navaja, da je povprečna raven vključevanja najmanj razvitih držav v trgovino glede na razmerje med izvozom in uvozom blaga in storitev dejansko višja, kot je od začetka 90 let 20. stoletja v primeru gospodarsko naprednih držav; zato meni, da so razlogi za množično revščino v najmanj razvitih državah posledica tega, da so te države premalo razvite in ne morejo spodbujati strukturnih sprememb, krepiti produktivne zmogljivosti in ustvariti produktivnih delovnih mest na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da liberalizacija trgovine in zmanjševanje revščine nista samodejno povezani; v zvezi s tem ugotavlja, da Konferenca OZN za trgovino in razvoj navaja, da je povprečna raven vključevanja najmanj razvitih držav v trgovino glede na razmerje med izvozom in uvozom blaga in storitev dejansko višja, kot je od začetka 90 let 20. stoletja v primeru gospodarsko naprednih držav; zato meni, da so razlogi za množično revščino v najmanj razvitih državah posledica tega, da so te države premalo razvite in ne morejo spodbujati strukturnih sprememb, krepiti produktivne zmogljivosti in ustvariti produktivnih delovnih mest na nacionalni ravni;

| 14. | prav tako poudarja, da je po mnenju UNCTAD-a prenagljena in hitra liberalizacija trgovine, h kateri se je v 80. in 90. letih 20. stoletja spodbujalo veliko držav v razvoju z nizkimi prihodki, privedla do deindustrializacije in oblike vključevanja, pri kateri so postale še bolj odvisne od zunanjih trgov in izpostavljene tem trgom, nasprotno pa so države, ki so imele največje koristi od liberalizacije trgovine in v katerih se je revščina splošno gledano najbolj zmanjšala, tiste, ki so svoje gospodarstvo odpirale zmerno in postopoma v skladu z razvojem produktivne zmogljivosti in so napredovale k strukturnemu preoblikovanju; |
| --- | --- |

14.

prav tako poudarja, da je po mnenju UNCTAD-a prenagljena in hitra liberalizacija trgovine, h kateri se je v 80. in 90. letih 20. stoletja spodbujalo veliko držav v razvoju z nizkimi prihodki, privedla do deindustrializacije in oblike vključevanja, pri kateri so postale še bolj odvisne od zunanjih trgov in izpostavljene tem trgom, nasprotno pa so države, ki so imele največje koristi od liberalizacije trgovine in v katerih se je revščina splošno gledano najbolj zmanjšala, tiste, ki so svoje gospodarstvo odpirale zmerno in postopoma v skladu z razvojem produktivne zmogljivosti in so napredovale k strukturnemu preoblikovanju;

| 15. | poudarja, da je treba zato, da bosta rast in ustvarjeno bogastvo koristila vsem, s tem pa trajno in učinkovito zmanjševala revščino, spodbujati rast v sektorjih, ki jih revščina najbolj prizadene in v katerih delajo revni; poudarja, da bi morala rast prav tako prinesti koristi in odločilno moč ženskam, osredotočati pa bi se morala na boljšem splošnem poslovnem okolju za razcvet malih in srednjih podjetij, pa tudi na trajnih priložnosti za mikrofinanciranje in mikro kredite; poudarja, da bi morale biti inovacije, ustvarjalnost in konkurenčnost vodilo razvojnih in trgovinskih politik na tem področju, da bi se na ta način ustvarila nova delovna mesta in bi se okrepila vloga prikrajšanih družbenih skupin; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba zato, da bosta rast in ustvarjeno bogastvo koristila vsem, s tem pa trajno in učinkovito zmanjševala revščino, spodbujati rast v sektorjih, ki jih revščina najbolj prizadene in v katerih delajo revni; poudarja, da bi morala rast prav tako prinesti koristi in odločilno moč ženskam, osredotočati pa bi se morala na boljšem splošnem poslovnem okolju za razcvet malih in srednjih podjetij, pa tudi na trajnih priložnosti za mikrofinanciranje in mikro kredite; poudarja, da bi morale biti inovacije, ustvarjalnost in konkurenčnost vodilo razvojnih in trgovinskih politik na tem področju, da bi se na ta način ustvarila nova delovna mesta in bi se okrepila vloga prikrajšanih družbenih skupin;

| 16. | pozdravlja dejstvo, da se Komisija zaveda, da je treba podpirati udeležbo malih proizvajalcev in podjetij; opozarja na tržni potencial shem o pravični trgovini in na njihovo učinkovitost pri omogočanju socialnega razvoja; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja dejstvo, da se Komisija zaveda, da je treba podpirati udeležbo malih proizvajalcev in podjetij; opozarja na tržni potencial shem o pravični trgovini in na njihovo učinkovitost pri omogočanju socialnega razvoja;

| 17. | predlaga, naj bo Komisija bolj proaktivna pri zagotavljanju trajnostnega javnega naročanja na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

17.

predlaga, naj bo Komisija bolj proaktivna pri zagotavljanju trajnostnega javnega naročanja na mednarodni ravni;

| 18. | poziva EU, njene države članice in druge donatorje, naj priznajo ključno vlogo žensk za gospodarski razvoj ter svoja prizadevanja v okviru pomoči prilagodijo tako, da se krepit vloga žensk v družbenem in finančnem smislu, med drugim s podporo razvoju podjetij in zagotavljanjem dostopa, predvsem ženskam, do storitev mikrofinanciranja; |
| --- | --- |

18.

poziva EU, njene države članice in druge donatorje, naj priznajo ključno vlogo žensk za gospodarski razvoj ter svoja prizadevanja v okviru pomoči prilagodijo tako, da se krepit vloga žensk v družbenem in finančnem smislu, med drugim s podporo razvoju podjetij in zagotavljanjem dostopa, predvsem ženskam, do storitev mikrofinanciranja;

| 19. | opozarja Komisijo in države članice na akcijski načrt EU glede enakosti spolov in krepitve vloge žensk pri razvoju in na ukrepe, ki jih prinaša; |
| --- | --- |

19.

opozarja Komisijo in države članice na akcijski načrt EU glede enakosti spolov in krepitve vloge žensk pri razvoju in na ukrepe, ki jih prinaša;

| 20. | ponovno poudarja, da mora EU v vseh svojih zunanjih politikah, tudi na področju mednarodne trgovine, obvezno slediti načelu usklajenosti politik za razvoj ter spoštovati, krepiti in varovati človekove pravice in enakost spolov; z zadovoljstvom pričakuje celovito izvajanje določb o trgovini iz akcijskega načrta, priloženega strateškemu okviru EU za človekove pravice in demokracijo; |
| --- | --- |

20.

ponovno poudarja, da mora EU v vseh svojih zunanjih politikah, tudi na področju mednarodne trgovine, obvezno slediti načelu usklajenosti politik za razvoj ter spoštovati, krepiti in varovati človekove pravice in enakost spolov; z zadovoljstvom pričakuje celovito izvajanje določb o trgovini iz akcijskega načrta, priloženega strateškemu okviru EU za človekove pravice in demokracijo;

| 21. | meni, da bi morale strategije za trajnostni gospodarski razvoj med drugim zagotoviti: udeležbo zasebnega sektorja v realnem gospodarstvu, regionalno kohezijo, povezovanje trgov s pomočjo čezmejnega sodelovanja in razvoj odprte in pravične trgovine, vključene v večstranski, na jasnih pravilih temelječi trgovinski okvir; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi morale strategije za trajnostni gospodarski razvoj med drugim zagotoviti: udeležbo zasebnega sektorja v realnem gospodarstvu, regionalno kohezijo, povezovanje trgov s pomočjo čezmejnega sodelovanja in razvoj odprte in pravične trgovine, vključene v večstranski, na jasnih pravilih temelječi trgovinski okvir;

| 22. | opozarja na pomen naložb za odpiranje, razvoj in krepitev bistvenih pristaniških, prometnih, energetskih in telekomunikacijskih infrastruktur, zlasti čezmejnih; |
| --- | --- |

22.

opozarja na pomen naložb za odpiranje, razvoj in krepitev bistvenih pristaniških, prometnih, energetskih in telekomunikacijskih infrastruktur, zlasti čezmejnih;

| 23. | spodbuja države upravičenke do pomoči za razvoj prek trgovine, naj izkoriščajo tudi lastne domače vire, kamor sodijo tudi proračunski prihodki iz pravilnega pobiranja davkov in človeški kapital; poziva Komisijo, naj v državah, ki ustvarjajo dohodke z izkoriščanjem naravnih virov, podpre pregledno in trajno upravljanje teh virov; poudarja, da je treba vzpostaviti popolno preglednost glede plačil, ki jih evropska podjetja izplačujejo vladam; poziva Komisijo, naj v državah v razvoju podpre strategije za trajnostno industrializacijo, da bi se vzpostavila trgovina s proizvodi, ki prinašajo dodano vrednost; |
| --- | --- |

23.

spodbuja države upravičenke do pomoči za razvoj prek trgovine, naj izkoriščajo tudi lastne domače vire, kamor sodijo tudi proračunski prihodki iz pravilnega pobiranja davkov in človeški kapital; poziva Komisijo, naj v državah, ki ustvarjajo dohodke z izkoriščanjem naravnih virov, podpre pregledno in trajno upravljanje teh virov; poudarja, da je treba vzpostaviti popolno preglednost glede plačil, ki jih evropska podjetja izplačujejo vladam; poziva Komisijo, naj v državah v razvoju podpre strategije za trajnostno industrializacijo, da bi se vzpostavila trgovina s proizvodi, ki prinašajo dodano vrednost;

| 24. | meni, da so orodja, ki jih je oblikovala EU za pomoč pri razvoju prek trgovine in naložb, zlasti revidirani sistem splošnih preferencialov in sporazumi o gospodarskem partnerstvu, učinkovita; vseeno poudarja, da pomoči za trgovino ne sestavljajo samo ti instrumenti; EU opozarja na cilj, ki si ga je zastavila in po katerem naj bi do leta 2015 skupna sredstva za pomoč zvišala na 0,7 % BND; spodbuja Komisijo, da v svoji skupni ponudbi pomoči poveča delež tehnične pomoči, tudi na področju standardizacije; poziva EU, naj nastopa bolj usklajeno pri izvajanju trgovinskih, kmetijskih, okoljskih, energetskih in razvojnih politik; |
| --- | --- |

24.

meni, da so orodja, ki jih je oblikovala EU za pomoč pri razvoju prek trgovine in naložb, zlasti revidirani sistem splošnih preferencialov in sporazumi o gospodarskem partnerstvu, učinkovita; vseeno poudarja, da pomoči za trgovino ne sestavljajo samo ti instrumenti; EU opozarja na cilj, ki si ga je zastavila in po katerem naj bi do leta 2015 skupna sredstva za pomoč zvišala na 0,7 % BND; spodbuja Komisijo, da v svoji skupni ponudbi pomoči poveča delež tehnične pomoči, tudi na področju standardizacije; poziva EU, naj nastopa bolj usklajeno pri izvajanju trgovinskih, kmetijskih, okoljskih, energetskih in razvojnih politik;

| 25. | meni, da bi morala evropska razvojna pomoč prek trgovinskih politik vključevati vse vidike inovacij – tako finančnih kot tudi tehnoloških in organizacijskih – na osnovi najboljše prakse; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi morala evropska razvojna pomoč prek trgovinskih politik vključevati vse vidike inovacij – tako finančnih kot tudi tehnoloških in organizacijskih – na osnovi najboljše prakse;

| 26. | priporoča Komisiji, naj se pogaja za vključitev dejansko izvršljivih določb o človekovih pravicah v vse prihodnje dvostranske trgovinske sporazume in sporazume o sodelovanju, da bi dejansko prispevala k razvoju, ki bo temeljil na pravicah; |
| --- | --- |

26.

priporoča Komisiji, naj se pogaja za vključitev dejansko izvršljivih določb o človekovih pravicah v vse prihodnje dvostranske trgovinske sporazume in sporazume o sodelovanju, da bi dejansko prispevala k razvoju, ki bo temeljil na pravicah;

| 27. | poudarja pomen dostojne ravni plač in standardov varnosti pri delu za trajnostni svetovni trgovinski sistem in nove svetovne proizvodne verige; glede tega opozarja Komisijo na njeno sporočilo o spodbujanju dostojnega dela za vse; |
| --- | --- |

27.

poudarja pomen dostojne ravni plač in standardov varnosti pri delu za trajnostni svetovni trgovinski sistem in nove svetovne proizvodne verige; glede tega opozarja Komisijo na njeno sporočilo o spodbujanju dostojnega dela za vse;

| 28. | želi, da bi se zaradi skladnosti politik, ki jih izvaja EU, poglobilo sodelovanje med različnimi službami Komisije in Evropsko službo za zunanje delovanje ter vsemi tremi pristojnimi institucijami, torej Komisijo, Svetom in Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

28.

želi, da bi se zaradi skladnosti politik, ki jih izvaja EU, poglobilo sodelovanje med različnimi službami Komisije in Evropsko službo za zunanje delovanje ter vsemi tremi pristojnimi institucijami, torej Komisijo, Svetom in Evropskim parlamentom;

| 29. | meni, da merila ocenjevanja politik in programov razvoja prek trgovine in naložb ne bi smela vključevati le statistike o rasti in trgovini, ampak tudi število ustvarjenih delovnih mest ter izboljšav v kakovosti življenja ljudi, ki živijo v državah v razvoju, v smislu človeškega, socialnega, kulturnega in okoljskega razvoja; |
| --- | --- |

29.

meni, da merila ocenjevanja politik in programov razvoja prek trgovine in naložb ne bi smela vključevati le statistike o rasti in trgovini, ampak tudi število ustvarjenih delovnih mest ter izboljšav v kakovosti življenja ljudi, ki živijo v državah v razvoju, v smislu človeškega, socialnega, kulturnega in okoljskega razvoja;

Postavljanje trgovinskih pogajanj in sporazumov v jasnejši razvojni okvir

| 30. | poudarja, da je treba trgovinske reforme združiti z dobro oblikovanimi javnimi politikami, zlasti na področju socialnega varstva; splošneje poudarja pomen pravočasnih in dobro pripravljenih nacionalnih razvojnih strategij ter sistematičnih ocen tega, kako sedanje trgovinske politike vplivajo na revščino; poziva Komisijo, naj pri sklepanju trgovinskih sporazumov in sporazumov o naložbah za zagotovitev njihove skladnosti z obveznostmi iz mednarodnih instrumentov o človekovih pravicah sledi navodilom poročevalca OZN o pravici do hrane, v katerem jih ta poziva k uporabi ocene učinka na človekove pravice (Vodilna načela pri oceni učinka trgovinskih sporazumov in sporazumov o naložbah na človekove pravice); odločno jo tudi poziva, naj v vse svoje trgovinske sporazume vključi jasno pogojevanje in klavzule o človekovih pravicah in demokraciji; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je treba trgovinske reforme združiti z dobro oblikovanimi javnimi politikami, zlasti na področju socialnega varstva; splošneje poudarja pomen pravočasnih in dobro pripravljenih nacionalnih razvojnih strategij ter sistematičnih ocen tega, kako sedanje trgovinske politike vplivajo na revščino; poziva Komisijo, naj pri sklepanju trgovinskih sporazumov in sporazumov o naložbah za zagotovitev njihove skladnosti z obveznostmi iz mednarodnih instrumentov o človekovih pravicah sledi navodilom poročevalca OZN o pravici do hrane, v katerem jih ta poziva k uporabi ocene učinka na človekove pravice (Vodilna načela pri oceni učinka trgovinskih sporazumov in sporazumov o naložbah na človekove pravice); odločno jo tudi poziva, naj v vse svoje trgovinske sporazume vključi jasno pogojevanje in klavzule o človekovih pravicah in demokraciji;

| 31. | poudarja, kako pomembno je v sporazume o prosti trgovini z državami v razvoju vključiti družbeno odgovornost gospodarskih družb, saj se s tem spodbujajo človekove pravice ter družbeni in okoljski standardi; predlaga, da se v vse prihodnje sporazume o prosti trgovini poleg socialnih in okoljskih poglavij vključi obsežno poglavje o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

31.

poudarja, kako pomembno je v sporazume o prosti trgovini z državami v razvoju vključiti družbeno odgovornost gospodarskih družb, saj se s tem spodbujajo človekove pravice ter družbeni in okoljski standardi; predlaga, da se v vse prihodnje sporazume o prosti trgovini poleg socialnih in okoljskih poglavij vključi obsežno poglavje o človekovih pravicah;

| 32. | poziva Komisijo, naj spodbuja vlade držav v razvoju, da med oblikovanjem trgovinskih politik izvajajo obsežna posvetovanja, tudi z nedržavnimi in neposlovnimi akterji; prav tako poziva Komisijo, naj med pogajanji daje prednost preglednosti, da bi s tem omogočila stalno in učinkovito udeležbo vseh zainteresiranih strani in podprla doseganje rezultatov na področju razvoja; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj spodbuja vlade držav v razvoju, da med oblikovanjem trgovinskih politik izvajajo obsežna posvetovanja, tudi z nedržavnimi in neposlovnimi akterji; prav tako poziva Komisijo, naj med pogajanji daje prednost preglednosti, da bi s tem omogočila stalno in učinkovito udeležbo vseh zainteresiranih strani in podprla doseganje rezultatov na področju razvoja;

| 33. | poziva k poglobljeni analizi izida večstranskih in dvostranskih trgovinskih pogajanj med EU in tretjimi državami z vidika podnebja, spolov in trajnosti, odločno poziva Komisijo, naj v okviru vseh oblik pomoči za trgovino in druge ustrezne razvojne pomoči odobri izrecno podporo za obvladovanje podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

33.

poziva k poglobljeni analizi izida večstranskih in dvostranskih trgovinskih pogajanj med EU in tretjimi državami z vidika podnebja, spolov in trajnosti, odločno poziva Komisijo, naj v okviru vseh oblik pomoči za trgovino in druge ustrezne razvojne pomoči odobri izrecno podporo za obvladovanje podnebnih sprememb;

| 34. | meni, da bi bilo treba pri pogajanjih o trgovinskih sporazumih določiti primerjalna merila za ocenjevanje napredka na področju razvoja, da bi olajšali spremljanje in po potrebi spreminjanje časovnih razporedov za izvajanje ukrepov, prilagajanje spremljevalnih ukrepov, ki lahko vključujejo pomoč za trgovino in pomoč pri prilagajanju, ter pripravo novih pobud, če so potrebne za uresničevanje razvojnih ciljev; poudarja, da je za trgovinska pogajanja bistveno pomagati državam v razvoju s pravnim in drugim strokovnim znanjem in izkušnjami, ki so potrebni za učinkovito delovanje v Svetovni trgovinski organizaciji; |
| --- | --- |

34.

meni, da bi bilo treba pri pogajanjih o trgovinskih sporazumih določiti primerjalna merila za ocenjevanje napredka na področju razvoja, da bi olajšali spremljanje in po potrebi spreminjanje časovnih razporedov za izvajanje ukrepov, prilagajanje spremljevalnih ukrepov, ki lahko vključujejo pomoč za trgovino in pomoč pri prilagajanju, ter pripravo novih pobud, če so potrebne za uresničevanje razvojnih ciljev; poudarja, da je za trgovinska pogajanja bistveno pomagati državam v razvoju s pravnim in drugim strokovnim znanjem in izkušnjami, ki so potrebni za učinkovito delovanje v Svetovni trgovinski organizaciji;

| 35. | poziva EU, naj še naprej zmanjšuje trgovinske ovire in subvencije, ki izkrivljajo trgovino, da bi pomagala državam v razvoju povečati njihov delež v svetovni trgovini; poziva k ukinitvi kmetijskih izvoznih subvencij, k čemur so se obvezali med razvojnimi pogajanji Svetovne trgovinske organizacije v Dohi in kar bi bilo treba udejanjiti v najkrajšem možnem času; |
| --- | --- |

35.

poziva EU, naj še naprej zmanjšuje trgovinske ovire in subvencije, ki izkrivljajo trgovino, da bi pomagala državam v razvoju povečati njihov delež v svetovni trgovini; poziva k ukinitvi kmetijskih izvoznih subvencij, k čemur so se obvezali med razvojnimi pogajanji Svetovne trgovinske organizacije v Dohi in kar bi bilo treba udejanjiti v najkrajšem možnem času;

| 36. | spodbuja Komisijo, naj podpre posebnega poročevalca OZN o pravici do hrane, ki je pozival k oblikovanju sistema pozitivnih spodbud za uvoz v EU kmetijskih proizvodov, pridelanih v skladu s posebnimi okoljskimi in socialnimi standardi in standardi s področja človekovih pravic, zlasti z zagotavljanjem pravičnih dohodkov za proizvajalce in zajamčenih plač za kmetijske delavce; |
| --- | --- |

36.

spodbuja Komisijo, naj podpre posebnega poročevalca OZN o pravici do hrane, ki je pozival k oblikovanju sistema pozitivnih spodbud za uvoz v EU kmetijskih proizvodov, pridelanih v skladu s posebnimi okoljskimi in socialnimi standardi in standardi s področja človekovih pravic, zlasti z zagotavljanjem pravičnih dohodkov za proizvajalce in zajamčenih plač za kmetijske delavce;

| 37. | poziva EU, naj si vedno prizadeva, da bo njen širok pristop k trgovinskim pogajanjem, ki vključuje vprašanja, kot so naložbe, javna naročila, konkurenca, trgovina s storitvami ter pravice intelektualne lastnine, v skladu s potrebami in razvojnimi strategijami partnerskih držav; zato EU odločno poziva, naj opredeli svojo politiko in pri tem v celoti spoštuje „posebno in pristransko obravnavo“ za države v razvoju; prav tako znova poudarja, da morajo vlade in parlamenti ohraniti pravico do upravljanja naložb, da lahko izvajajo diskriminacijo v korist vlagateljev, ki podpirajo razvoj države, kot tudi zato, da lahko zagotovijo, da obstajajo obveznosti in dolžnosti za vse vlagatelje, tudi tuje, zaradi spoštovanja delovnih, okoljskih in človekovih pravic ter drugih standardov; |
| --- | --- |

37.

poziva EU, naj si vedno prizadeva, da bo njen širok pristop k trgovinskim pogajanjem, ki vključuje vprašanja, kot so naložbe, javna naročila, konkurenca, trgovina s storitvami ter pravice intelektualne lastnine, v skladu s potrebami in razvojnimi strategijami partnerskih držav; zato EU odločno poziva, naj opredeli svojo politiko in pri tem v celoti spoštuje „posebno in pristransko obravnavo“ za države v razvoju; prav tako znova poudarja, da morajo vlade in parlamenti ohraniti pravico do upravljanja naložb, da lahko izvajajo diskriminacijo v korist vlagateljev, ki podpirajo razvoj države, kot tudi zato, da lahko zagotovijo, da obstajajo obveznosti in dolžnosti za vse vlagatelje, tudi tuje, zaradi spoštovanja delovnih, okoljskih in človekovih pravic ter drugih standardov;

| 38. | pozdravlja vključitev vidika spolov v pripravo ocen učinka na trajnost, povezanih s trgovinskimi pogajanji; poziva Komisijo, naj se seznani s temi ocenami in zagotovi, da se bodo ugotovljena vprašanja spolov dejansko obravnavala pri ukrepih politike, ki spremljajo trgovinske sporazume; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja vključitev vidika spolov v pripravo ocen učinka na trajnost, povezanih s trgovinskimi pogajanji; poziva Komisijo, naj se seznani s temi ocenami in zagotovi, da se bodo ugotovljena vprašanja spolov dejansko obravnavala pri ukrepih politike, ki spremljajo trgovinske sporazume;

| 39. | je prepričan, da bi morala biti pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu osredotočena na vsebino, ne pa na časovne roke; izjavlja, da je zato, da bi sporazumi vodili v razvoj, potreben prožnejši pristop na strani EU, ki bo s povečanjem predelave in večjo regionalno trgovino spodbujal diverzifikacijo gospodarstev držav AKP; |
| --- | --- |

39.

je prepričan, da bi morala biti pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu osredotočena na vsebino, ne pa na časovne roke; izjavlja, da je zato, da bi sporazumi vodili v razvoj, potreben prožnejši pristop na strani EU, ki bo s povečanjem predelave in večjo regionalno trgovino spodbujal diverzifikacijo gospodarstev držav AKP;

Pomoč za trgovino

| 40. | podpira predlog Komisije za povečanje raznolikosti njene pomoči za trgovino in osredotočenje prizadevanj na države, ki jo najbolj potrebujejo, zlasti na najmanj razvite med njimi in države z nizkimi prihodki; |
| --- | --- |

40.

podpira predlog Komisije za povečanje raznolikosti njene pomoči za trgovino in osredotočenje prizadevanj na države, ki jo najbolj potrebujejo, zlasti na najmanj razvite med njimi in države z nizkimi prihodki;

| 41. | zahteva, naj instrumenti pomoči za trgovino ne bodo osredotočeni le na trgovino med EU in državami v razvoju, ampak tudi na podporo za notranjo in regionalno trgovino in trgovino jug–jug ter na tristransko trgovino med državami AKP, za kar naj se spodbujajo čezmejne vrednostne verige, poveča naj se učinkovitost poglavitnih storitev in zmanjšajo stroški prevoza, s čimer se bodo krepile vezi držav v razvoju s svetovnimi trgi; |
| --- | --- |

41.

zahteva, naj instrumenti pomoči za trgovino ne bodo osredotočeni le na trgovino med EU in državami v razvoju, ampak tudi na podporo za notranjo in regionalno trgovino in trgovino jug–jug ter na tristransko trgovino med državami AKP, za kar naj se spodbujajo čezmejne vrednostne verige, poveča naj se učinkovitost poglavitnih storitev in zmanjšajo stroški prevoza, s čimer se bodo krepile vezi držav v razvoju s svetovnimi trgi;

| 42. | spodbuja oblikovanje učinkovitejših instrumentov podpore za prilagoditev in diverzifikacijo proizvodnje ter odgovorni in trajnostni razvoj predelovalne industrije ter malih in srednjih podjetij v državah v razvoju; |
| --- | --- |

42.

spodbuja oblikovanje učinkovitejših instrumentov podpore za prilagoditev in diverzifikacijo proizvodnje ter odgovorni in trajnostni razvoj predelovalne industrije ter malih in srednjih podjetij v državah v razvoju;

| 43. | poudarja, da bi bilo treba pri opredeljevanju strategij na področju pomoči za trgovino in drugih ustreznih razvojnih pomoči upoštevati razlike med spoloma pri dostopanju do virov, npr. mikroposojil in kreditov, do informacij in tehnologije; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da bi bilo treba pri opredeljevanju strategij na področju pomoči za trgovino in drugih ustreznih razvojnih pomoči upoštevati razlike med spoloma pri dostopanju do virov, npr. mikroposojil in kreditov, do informacij in tehnologije;

| 44. | podpira sveženj za spodbujanje trgovine v manjšem obsegu v državah v razvoju, ki ga v svojem sporočilu napoveduje Komisija; poziva Komisijo, naj ta sveženj še bolj razvije, in poziva vse donatorje, naj namenijo dovolj sredstev za njegovo izvajanje, zlasti za podpiranje udeležbe malih podjetij v trgovinskih shemah, ki proizvajalcem zagotavljajo dodano vrednost, vključno s tistimi, ki upoštevajo trajnost (na primer na področju pravične trgovine); prosi za redno obveščanje o izvajanju tega paketa; |
| --- | --- |

44.

podpira sveženj za spodbujanje trgovine v manjšem obsegu v državah v razvoju, ki ga v svojem sporočilu napoveduje Komisija; poziva Komisijo, naj ta sveženj še bolj razvije, in poziva vse donatorje, naj namenijo dovolj sredstev za njegovo izvajanje, zlasti za podpiranje udeležbe malih podjetij v trgovinskih shemah, ki proizvajalcem zagotavljajo dodano vrednost, vključno s tistimi, ki upoštevajo trajnost (na primer na področju pravične trgovine); prosi za redno obveščanje o izvajanju tega paketa;

| 45. | ugotavlja, da je trgovinska zmogljivost hkrati odvisna od „strojne opreme“ (infrastrukture) in „programske opreme“ (strokovnega znanja in izkušenj), zato poziva EU, naj pomoč vlaga v krepitev obeh vidikov v številnih državah, zlasti v sodelovanju z najmanj razvitimi državami; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da je trgovinska zmogljivost hkrati odvisna od „strojne opreme“ (infrastrukture) in „programske opreme“ (strokovnega znanja in izkušenj), zato poziva EU, naj pomoč vlaga v krepitev obeh vidikov v številnih državah, zlasti v sodelovanju z najmanj razvitimi državami;

| 46. | poziva EU, naj zagotovi, da se bodo s pomočjo za trgovino spodbujali instrumenti za zmanjševanje revščine in vključevanje, zato bi se bilo treba v prvi vrsti osredotočiti na potrebe malih udeležencev; poudarja, da bi bilo treba pomoč za trgovino uporabiti za razvoj trajnostnih vrednostnih verig s poudarkom na pomoči revnim, da bi se okrepil cilj doseganja trajnostne dobavne verige; |
| --- | --- |

46.

poziva EU, naj zagotovi, da se bodo s pomočjo za trgovino spodbujali instrumenti za zmanjševanje revščine in vključevanje, zato bi se bilo treba v prvi vrsti osredotočiti na potrebe malih udeležencev; poudarja, da bi bilo treba pomoč za trgovino uporabiti za razvoj trajnostnih vrednostnih verig s poudarkom na pomoči revnim, da bi se okrepil cilj doseganja trajnostne dobavne verige;

| 47. | poziva EU, naj pozornost nameni reševanju težav v programih pomoči za trgovino, zlasti pa zmogljivost za njihovo izvajanje in spremljanje; posledično poziva k spremembi načina obravnave, da bo poudarek na rezultatih in izidih, ne pa na vložku, čeprav priznava, da je potreben skrben in usklajen zunanji nadzor, ki bo zagotavljal odprto in pregledno trgovinsko prakso; |
| --- | --- |

47.

poziva EU, naj pozornost nameni reševanju težav v programih pomoči za trgovino, zlasti pa zmogljivost za njihovo izvajanje in spremljanje; posledično poziva k spremembi načina obravnave, da bo poudarek na rezultatih in izidih, ne pa na vložku, čeprav priznava, da je potreben skrben in usklajen zunanji nadzor, ki bo zagotavljal odprto in pregledno trgovinsko prakso;

| 48. | poziva EU, naj v oblikovanje projektov pomoči za trgovino učinkoviteje vključi zasebni sektor, da bodo lahko podjetja v državah v razvoju spodbujala trgovino; |
| --- | --- |

48.

poziva EU, naj v oblikovanje projektov pomoči za trgovino učinkoviteje vključi zasebni sektor, da bodo lahko podjetja v državah v razvoju spodbujala trgovino;

Razvoj in vloga zasebnega sektorja

| 49. | meni, da je glede na preoblikovanje strukture mednarodne trgovine in trgovine med severom in jugom za učinkovitost in uspešnost programov pomoči odločilno, da so za njih odgovorne države članice, ki jih tudi koristijo pregledno, odgovorno in z zadostnimi viri in bi se zmanjšale razlike v bogastvu, delila blaginja in dosegla regionalna integracija; meni, da je odločilno, da so v oblikovanje in spremljanje teh programov sistematično vključene nacionalne, regionalne in lokalne ustanove kot tudi civilna družba in da donatorjem omogočajo nadzor; |
| --- | --- |

49.

meni, da je glede na preoblikovanje strukture mednarodne trgovine in trgovine med severom in jugom za učinkovitost in uspešnost programov pomoči odločilno, da so za njih odgovorne države članice, ki jih tudi koristijo pregledno, odgovorno in z zadostnimi viri in bi se zmanjšale razlike v bogastvu, delila blaginja in dosegla regionalna integracija; meni, da je odločilno, da so v oblikovanje in spremljanje teh programov sistematično vključene nacionalne, regionalne in lokalne ustanove kot tudi civilna družba in da donatorjem omogočajo nadzor;

| 50. | poziva Komisijo, naj bolje upošteva nove izzive, ki jih razvojna pomoč prinaša prek trgovine, kot so razlikovanje med razvojnimi stopnjami, podpora lokalni proizvodnji in njena diverzifikacija ter spodbujanje socialnih in okoljskih standardov; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj bolje upošteva nove izzive, ki jih razvojna pomoč prinaša prek trgovine, kot so razlikovanje med razvojnimi stopnjami, podpora lokalni proizvodnji in njena diverzifikacija ter spodbujanje socialnih in okoljskih standardov;

| 51. | poziva vse ponudnike pomoči, tako javne kot zasebne, naj bolje uskladijo svoje dejavnosti in jih prilagodijo obstoječi ponudbi, zlasti v okviru proračunskih omejitev; opozarja, da so države BRICS zdaj istočasno upravičenke in ponudnice pomoči; jih poziva k sodelovanju z Unijo, da bi delile svoje izkušnje in izboljšale ustrezne dejavnosti ter prevzele več odgovornosti v zvezi z manj razvitimi državami ter znotraj skupnosti ponudnikov pomoči; je zaskrbljen zaradi vse pogostejše prakse vezane pomoči, zato razvite države in večje države v vzponu odvrača od nje; |
| --- | --- |

51.

poziva vse ponudnike pomoči, tako javne kot zasebne, naj bolje uskladijo svoje dejavnosti in jih prilagodijo obstoječi ponudbi, zlasti v okviru proračunskih omejitev; opozarja, da so države BRICS zdaj istočasno upravičenke in ponudnice pomoči; jih poziva k sodelovanju z Unijo, da bi delile svoje izkušnje in izboljšale ustrezne dejavnosti ter prevzele več odgovornosti v zvezi z manj razvitimi državami ter znotraj skupnosti ponudnikov pomoči; je zaskrbljen zaradi vse pogostejše prakse vezane pomoči, zato razvite države in večje države v vzponu odvrača od nje;

| 52. | poziva Komisijo in vse ponudnike pomoči, naj poiščejo inovativne oblike razvojnega financiranja in partnerstva za razvoj; ob tem opozarja, da medsebojna posojila prav tako prispevajo k pospeševanju razvoja s pomočjo trgovine; priporoča boljše usklajevanje razvojnih projektov, ki jih financirajo regionalne razvojne banke in Svetovna banka/Mednarodna finančna korporacija, priporoča pa tudi še splošnejšo uporabo medregionalnih programov financiranja, kot je Skrbniški sklad EU za infrastrukturo za Afriko; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo in vse ponudnike pomoči, naj poiščejo inovativne oblike razvojnega financiranja in partnerstva za razvoj; ob tem opozarja, da medsebojna posojila prav tako prispevajo k pospeševanju razvoja s pomočjo trgovine; priporoča boljše usklajevanje razvojnih projektov, ki jih financirajo regionalne razvojne banke in Svetovna banka/Mednarodna finančna korporacija, priporoča pa tudi še splošnejšo uporabo medregionalnih programov financiranja, kot je Skrbniški sklad EU za infrastrukturo za Afriko;

| 53. | poziva podjetja s sedežem v EU in proizvodnimi zmogljivostmi v državah v razvoju, naj strogo upoštevajo obveznosti v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic in svoboščin, družbenih in okoljskih standardov, enakostjo med ženskami in moškimi, temeljnimi delovnimi standardi, mednarodnimi sporazumi in preglednim plačevanjem ustreznih davkov; poziva k temu, naj se brez izjeme spoštuje pravica posameznikov, da niso žrtve prisilnega dela, zlasti v primeru otroškega dela; |
| --- | --- |

53.

poziva podjetja s sedežem v EU in proizvodnimi zmogljivostmi v državah v razvoju, naj strogo upoštevajo obveznosti v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic in svoboščin, družbenih in okoljskih standardov, enakostjo med ženskami in moškimi, temeljnimi delovnimi standardi, mednarodnimi sporazumi in preglednim plačevanjem ustreznih davkov; poziva k temu, naj se brez izjeme spoštuje pravica posameznikov, da niso žrtve prisilnega dela, zlasti v primeru otroškega dela;

| 54. | je prepričan, da lahko zasebni sektor deluje kot gonilna sila razvoja, in poudarja, da bi morali v procesu za uresničitev tega koristiti lokalnim skupnostim in z načelom vključujočih pravičnih dobavnih verig okrepiti vse sodelujoče akterje, in sicer od proizvajalcev/delavcev do potrošnikov; |
| --- | --- |

54.

je prepričan, da lahko zasebni sektor deluje kot gonilna sila razvoja, in poudarja, da bi morali v procesu za uresničitev tega koristiti lokalnim skupnostim in z načelom vključujočih pravičnih dobavnih verig okrepiti vse sodelujoče akterje, in sicer od proizvajalcev/delavcev do potrošnikov;

| 55. | pozdravlja dejstvo, da je mnogo sektorjev in nadnacionalnih podjetij sprejelo kodeks ravnanja dobaviteljev in v njem opredelilo standarde socialne in okoljske uspešnosti za svoje svetovne dobavne verige; vseeno poudarja, da je širjenje in raznolikost kodeksov družbene odgovornosti gospodarskih družb izziv, in zlasti ugotavlja, da je zaradi raznolikosti tega koncepta (družbene odgovornosti gospodarskih družb), pri katerem so različna podjetja razvila različne standarde na področju računovodstva, revizije in poročanja, raven družbene odgovornosti gospodarskih družb težko primerjati; zato še enkrat poziva EU, naj stremi k jasnemu mednarodnemu pravnemu okviru za odgovornosti in obveznosti podjetij na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja dejstvo, da je mnogo sektorjev in nadnacionalnih podjetij sprejelo kodeks ravnanja dobaviteljev in v njem opredelilo standarde socialne in okoljske uspešnosti za svoje svetovne dobavne verige; vseeno poudarja, da je širjenje in raznolikost kodeksov družbene odgovornosti gospodarskih družb izziv, in zlasti ugotavlja, da je zaradi raznolikosti tega koncepta (družbene odgovornosti gospodarskih družb), pri katerem so različna podjetja razvila različne standarde na področju računovodstva, revizije in poročanja, raven družbene odgovornosti gospodarskih družb težko primerjati; zato še enkrat poziva EU, naj stremi k jasnemu mednarodnemu pravnemu okviru za odgovornosti in obveznosti podjetij na področju človekovih pravic;

| 56. | poleg tega poziva podjetja s sedežem v EU in druga podjetja, naj spoštujejo deset temeljnih načel globalnega dogovora OZN in vodilna načela o podjetništvu in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

56.

poleg tega poziva podjetja s sedežem v EU in druga podjetja, naj spoštujejo deset temeljnih načel globalnega dogovora OZN in vodilna načela o podjetništvu in človekovih pravicah;

| 57. | poziva k odločnejšim prizadevanjem EU v zvezi z davčnimi oazami in begom kapitala, ki ogrožajo prihodke EU in držav v razvoju ter onemogočajo, da bi se v revnih državah revščina zmanjšala in ustvarilo bogastvo; poudarja, da nezakoniti beg kapitala iz držav v razvoju predstavlja od 6 do 8,7 % njihovega BDP in znaša desetkrat toliko kot skupna razvojna pomoč za te države; zato poziva Komisijo, naj se proaktivno zavzema za še dodatne možnosti za sodelovanje z državami v razvoju na tem področju; zlasti se zavzema za sprejetje mednarodne konvencije z namenom odpravljanja škodljivih davčnih struktur (po zgledu večstranskega mehanizma za samodejno izmenjavo informacij o davkih), ki bi vključevala sankcije za nekooperativne jurisdikcije in finančne institucije, ki poslujejo v davčnih oazah (na primer s preučitvijo možnosti, da se finančnim institucijam, ki poslujejo v davčnih oazah, po zgledu zakona ZDA o odpravi zlorabe davčnih oaz odvzame dovoljenje za opravljanje bančnih storitev); |
| --- | --- |

57.

poziva k odločnejšim prizadevanjem EU v zvezi z davčnimi oazami in begom kapitala, ki ogrožajo prihodke EU in držav v razvoju ter onemogočajo, da bi se v revnih državah revščina zmanjšala in ustvarilo bogastvo; poudarja, da nezakoniti beg kapitala iz držav v razvoju predstavlja od 6 do 8,7 % njihovega BDP in znaša desetkrat toliko kot skupna razvojna pomoč za te države; zato poziva Komisijo, naj se proaktivno zavzema za še dodatne možnosti za sodelovanje z državami v razvoju na tem področju; zlasti se zavzema za sprejetje mednarodne konvencije z namenom odpravljanja škodljivih davčnih struktur (po zgledu večstranskega mehanizma za samodejno izmenjavo informacij o davkih), ki bi vključevala sankcije za nekooperativne jurisdikcije in finančne institucije, ki poslujejo v davčnih oazah (na primer s preučitvijo možnosti, da se finančnim institucijam, ki poslujejo v davčnih oazah, po zgledu zakona ZDA o odpravi zlorabe davčnih oaz odvzame dovoljenje za opravljanje bančnih storitev);

| 58. | poziva EU, druge donatorje pomoči, organe partnerskih držav ter lokalne in mednarodne zasebne akterje v državah v razvoju, naj raziščejo mogoča področja sodelovanja za trajnostni razvoj, da bi povečali prispevek poslovnih dejavnosti k razvoju ter organizacije civilne družbe vključili na vseh ravneh razprav; |
| --- | --- |

58.

poziva EU, druge donatorje pomoči, organe partnerskih držav ter lokalne in mednarodne zasebne akterje v državah v razvoju, naj raziščejo mogoča področja sodelovanja za trajnostni razvoj, da bi povečali prispevek poslovnih dejavnosti k razvoju ter organizacije civilne družbe vključili na vseh ravneh razprav;

| 59. | poudarja, kako pomembno je v okviru pobude za rast spodbujati javno-zasebna partnerstva v razvojnih politikah in v partnerstvo z javnimi viri vključevati izkušnje, strokovno znanje in sisteme upravljanja zasebnega sektorja; poziva, naj se lokalnim organom v evropskih državah članicah z izkušnjami, na primer pri gradnji infrastrukture, pomaga pri povezovanju in sodelovanju z lokalnimi organi v državah v razvoju; |
| --- | --- |

59.

poudarja, kako pomembno je v okviru pobude za rast spodbujati javno-zasebna partnerstva v razvojnih politikah in v partnerstvo z javnimi viri vključevati izkušnje, strokovno znanje in sisteme upravljanja zasebnega sektorja; poziva, naj se lokalnim organom v evropskih državah članicah z izkušnjami, na primer pri gradnji infrastrukture, pomaga pri povezovanju in sodelovanju z lokalnimi organi v državah v razvoju;

| 60. | meni, da so neposredne tuje naložbe močno gonilo trajnostne gospodarske rasti, prenosa znanja in izkušenj, podjetništva, tehnologije in ustvarjanja delovnih mest in s tem bistvenega pomena za razvoj; poziva k temu, naj bo poudarek razvojne agende na pomoči za gradnjo zmogljivosti v državah v razvoju, da bi se ustvarile pregledne, predvidljive in ugodne razmere za naložbe, v katerih se bo čim bolj zmanjšala birokracija za podjetja, spoštovale lastninske pravice, spodbujala konkurenca in izvajale preudarne makroekonomske politike; |
| --- | --- |

60.

meni, da so neposredne tuje naložbe močno gonilo trajnostne gospodarske rasti, prenosa znanja in izkušenj, podjetništva, tehnologije in ustvarjanja delovnih mest in s tem bistvenega pomena za razvoj; poziva k temu, naj bo poudarek razvojne agende na pomoči za gradnjo zmogljivosti v državah v razvoju, da bi se ustvarile pregledne, predvidljive in ugodne razmere za naložbe, v katerih se bo čim bolj zmanjšala birokracija za podjetja, spoštovale lastninske pravice, spodbujala konkurenca in izvajale preudarne makroekonomske politike;

Surovine in ekstraktivne dejavnosti

| 61. | ugotavlja, da trgovanje z naravnimi viri kljub procesu Kimberley in certificiranju spornih diamantov še vedno podpira upornike in da na rudarskih območjih še vedno prihaja do kršitev človekovih pravic; zato poudarja nujno potrebo po sistemu potrebne skrbnosti za dragulje in dragocene mineralne surovine, kot so tako imenovane krvave rudnine; meni, da bi utegnili s takim ukrepom prispevati k reševanju glavnega izziva „prekletstva“ virov in povečati koristi za države v razvoju pri trgovanju s primarnimi proizvodi; v zvezi s tem pozdravlja, da namerava Komisija objaviti sporočilo o krvavih rudninah; |
| --- | --- |

61.

ugotavlja, da trgovanje z naravnimi viri kljub procesu Kimberley in certificiranju spornih diamantov še vedno podpira upornike in da na rudarskih območjih še vedno prihaja do kršitev človekovih pravic; zato poudarja nujno potrebo po sistemu potrebne skrbnosti za dragulje in dragocene mineralne surovine, kot so tako imenovane krvave rudnine; meni, da bi utegnili s takim ukrepom prispevati k reševanju glavnega izziva „prekletstva“ virov in povečati koristi za države v razvoju pri trgovanju s primarnimi proizvodi; v zvezi s tem pozdravlja, da namerava Komisija objaviti sporočilo o krvavih rudninah;

| 62. | priznava, da je Komisija partnerica pri pobudi za preglednost v ekstraktivni industriji; poziva Komisijo in subjekte, ki so dejavni v ekstraktivni industriji, naj se dejavno zavzemajo za to, da bi se pobudi pridružilo več držav proizvajalk. |
| --- | --- |

62.

priznava, da je Komisija partnerica pri pobudi za preglednost v ekstraktivni industriji; poziva Komisijo in subjekte, ki so dejavni v ekstraktivni industriji, naj se dejavno zavzemajo za to, da bi se pobudi pridružilo več držav proizvajalk.

| 63. | poudarja, da naravni viri pomenijo dva glavna izziva za države v razvoju, in sicer: okoljski izziv obvladovanja učinkov uporabe virov v njihovem življenjskem ciklu in družbeno-politični izziv mednarodnega reševanja vprašanja človekovih pravic in revščine; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da naravni viri pomenijo dva glavna izziva za države v razvoju, in sicer: okoljski izziv obvladovanja učinkov uporabe virov v njihovem življenjskem ciklu in družbeno-politični izziv mednarodnega reševanja vprašanja človekovih pravic in revščine;

| 64. | odločno podpira zakonodajni predlog o poročanju po posameznih državah v okviru pregleda direktiv o računovodstvu in preglednosti, da se preprečita korupcija in izogibanje plačevanju davkov; poziva evropske ekstraktivne industrije, ki delujejo v državah v razvoju, naj bodo zgled družbene odgovornosti in spodbujanja dostojnega dela; |
| --- | --- |

64.

odločno podpira zakonodajni predlog o poročanju po posameznih državah v okviru pregleda direktiv o računovodstvu in preglednosti, da se preprečita korupcija in izogibanje plačevanju davkov; poziva evropske ekstraktivne industrije, ki delujejo v državah v razvoju, naj bodo zgled družbene odgovornosti in spodbujanja dostojnega dela;

| 65. | poudarja, da se problem upravljanja v sektorju virov skoraj v celoti rešuje s prostovoljnimi pobudami, med katerimi je najpomembnejša pobuda za preglednost v ekstraktivni industriji, s katero se skuša povečati preglednost informacij; vendar opaža, da ta pobuda, čeprav je nujna, ne zadostuje za reševanje širšega problema korupcije in podkupovanja v ekstraktivnem sektorju; prav tako ugotavlja, da okvir OZN o podjetništvu in človekovih pravicah (zaščita, spoštovanje, dostop do pravnih sredstev) še ni opredeljen za ekstraktivne industrijske panoge in vire; v zvezi s tem meni, da je treba k okviru OZN za podjetništvo in človekove pravice dodati posebne določbe o ekstraktivnih industrijskih panogah in da bi bil morebitni prvi korak imenovanje posebnega poročevalca Sveta OZN za človekove pravice za to vprašanje z mandatom, da pripravi oceno in priporočila; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da se problem upravljanja v sektorju virov skoraj v celoti rešuje s prostovoljnimi pobudami, med katerimi je najpomembnejša pobuda za preglednost v ekstraktivni industriji, s katero se skuša povečati preglednost informacij; vendar opaža, da ta pobuda, čeprav je nujna, ne zadostuje za reševanje širšega problema korupcije in podkupovanja v ekstraktivnem sektorju; prav tako ugotavlja, da okvir OZN o podjetništvu in človekovih pravicah (zaščita, spoštovanje, dostop do pravnih sredstev) še ni opredeljen za ekstraktivne industrijske panoge in vire; v zvezi s tem meni, da je treba k okviru OZN za podjetništvo in človekove pravice dodati posebne določbe o ekstraktivnih industrijskih panogah in da bi bil morebitni prvi korak imenovanje posebnega poročevalca Sveta OZN za človekove pravice za to vprašanje z mandatom, da pripravi oceno in priporočila;

| 66. | meni, da je treba sčasoma razširiti standarde za preglednost in potrjevanje, da se v celoti obravnavata podkupovanje in korupcija v ekstraktivnem sektorju in širše; splošneje poziva EU, naj podpre trdnejše mehanizme upravljanja za obravnavanje okoljske razsežnosti in človekovih pravic pri izkoriščanju virov; zlasti meni, da je za določitev temeljnih pravnih načel za trajnostno upravljanje virov bistvena mednarodna konvencija za trajnostno upravljanje virov; |
| --- | --- |

66.

meni, da je treba sčasoma razširiti standarde za preglednost in potrjevanje, da se v celoti obravnavata podkupovanje in korupcija v ekstraktivnem sektorju in širše; splošneje poziva EU, naj podpre trdnejše mehanizme upravljanja za obravnavanje okoljske razsežnosti in človekovih pravic pri izkoriščanju virov; zlasti meni, da je za določitev temeljnih pravnih načel za trajnostno upravljanje virov bistvena mednarodna konvencija za trajnostno upravljanje virov;

| 67. | meni, da so za trajnostno rudarstvo potrebni pristopi, s katerimi se bo obravnaval celoten življenjski cikel virov; poudarja, da je zaradi zapletenosti svetovne dobavne verige preglednost manjša; zato meni, da bi morala sedanje pobude za preglednost spremljati prizadevanja za potrjevanje v obliki označevanja proizvodov vzdolž dobavnih verig mineralov; |
| --- | --- |

67.

meni, da so za trajnostno rudarstvo potrebni pristopi, s katerimi se bo obravnaval celoten življenjski cikel virov; poudarja, da je zaradi zapletenosti svetovne dobavne verige preglednost manjša; zato meni, da bi morala sedanje pobude za preglednost spremljati prizadevanja za potrjevanje v obliki označevanja proizvodov vzdolž dobavnih verig mineralov;

| 68. | zahteva od evropskih zasebnih akterjev, ki trgujejo s proizvodi iz ekstraktivnih dejavnosti ali jih rafinirajo, da storijo vse potrebno za zagotovitev rednega, temeljitega in strogega izvajanja načel družbene odgovornosti podjetij vzdolž dobavne verige; |
| --- | --- |

68.

zahteva od evropskih zasebnih akterjev, ki trgujejo s proizvodi iz ekstraktivnih dejavnosti ali jih rafinirajo, da storijo vse potrebno za zagotovitev rednega, temeljitega in strogega izvajanja načel družbene odgovornosti podjetij vzdolž dobavne verige;

| 69. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj se zgledujeta po Dodd-Frankovem zakonu, ki ga je nedavno ratificirala komisija ZDA za vrednostne papirje in borzo in ki določa, da morajo izdajatelji, ki pridobivajo vire, razkriti podatke o plačilih vladam; spodbuja Komisijo, naj zahtevo o poročanju za ekstraktivne industrijske panoge razširi še na druge panoge in preuči, ali bi bilo treba razkrite podatke neodvisno revidirati; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj se zgledujeta po Dodd-Frankovem zakonu, ki ga je nedavno ratificirala komisija ZDA za vrednostne papirje in borzo in ki določa, da morajo izdajatelji, ki pridobivajo vire, razkriti podatke o plačilih vladam; spodbuja Komisijo, naj zahtevo o poročanju za ekstraktivne industrijske panoge razširi še na druge panoge in preuči, ali bi bilo treba razkrite podatke neodvisno revidirati;

| 70. | meni, da bi se morale dvostranska trgovina in naložbene politike opirati na skupna načela, kot so tista iz listine o naravnih virih; v skladu s prizadevanji za ustrezno skrbnost v dobavni verigi meni, da je treba dodati sektorske določbe na področjih, ki se nanašajo na talilnice in rafinerije, metalurške panoge in reciklažno industrijo; |
| --- | --- |

70.

meni, da bi se morale dvostranska trgovina in naložbene politike opirati na skupna načela, kot so tista iz listine o naravnih virih; v skladu s prizadevanji za ustrezno skrbnost v dobavni verigi meni, da je treba dodati sektorske določbe na področjih, ki se nanašajo na talilnice in rafinerije, metalurške panoge in reciklažno industrijo;

| 71. | odločno poziva EU, naj prizna, da so izvozne omejitve lahko del razvojnih strategij nekaterih držav ali da se lahko upravičijo zaradi zaščite okolja; |
| --- | --- |

71.

odločno poziva EU, naj prizna, da so izvozne omejitve lahko del razvojnih strategij nekaterih držav ali da se lahko upravičijo zaradi zaščite okolja;

Prehranska preskrbljenost in biogoriva

| 72. | poziva EU in druge donatorje, naj ne spodbujajo ali prispevajo k spreminjanju namembnosti plodnih zemljišč v državah in regijah, ki se soočajo z negotovimi razmerami glede preskrbe s hrano, kjer morajo ostati kmetijska zemljišča namenjena zgolj proizvodnji hrane, in naj oblikujejo primere dobre prakse za upravljanje zemljišč in virov za biogoriva in druge pridelke za trg; |
| --- | --- |

72.

poziva EU in druge donatorje, naj ne spodbujajo ali prispevajo k spreminjanju namembnosti plodnih zemljišč v državah in regijah, ki se soočajo z negotovimi razmerami glede preskrbe s hrano, kjer morajo ostati kmetijska zemljišča namenjena zgolj proizvodnji hrane, in naj oblikujejo primere dobre prakse za upravljanje zemljišč in virov za biogoriva in druge pridelke za trg;

| 73. | poudarja, da je treba v državah, ki se soočajo z negotovimi razmerami glede preskrbe s hrano, odpraviti spodbude za kmete, da zemljišča uporabljajo za druge namene, kot je proizvodnja hrane, npr. za proizvodnjo biogoriv; meni, da lahko raziskave in inovacije ob podpori proaktivnih politik v razvitih državah in državah v razvoju pomagajo zmanjševati navzkrižja med prehransko preskrbljenostjo in energetskimi interesi; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da je treba v državah, ki se soočajo z negotovimi razmerami glede preskrbe s hrano, odpraviti spodbude za kmete, da zemljišča uporabljajo za druge namene, kot je proizvodnja hrane, npr. za proizvodnjo biogoriv; meni, da lahko raziskave in inovacije ob podpori proaktivnih politik v razvitih državah in državah v razvoju pomagajo zmanjševati navzkrižja med prehransko preskrbljenostjo in energetskimi interesi;

o

o o

| 74. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

74.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sporazum iz Cotonouja, kot je bil spremenjen leta 2005 in 2010.

(2)  Uredba (ES) št. 1905/2006 (UL L 378, 27.12.2006, str. 41).

(3)  Dokument Sveta za javnost 11855/2012.

(4)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 261.

(5)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 291.

(6)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 301; UL C 323 E, 18.12.2008, str. 361; UL C 117 E, 6.5.2010, str. 101; UL C 117 E, 6.5.2010, str. 124.

(7)  Sprejeta besedila z dne 13. junija 2012, P7_TA(2012)0241.

(8)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 45; UL C 99 E, 3.4.2012, str. 101.

(9)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 37.

(10)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 45.

(11)  UL C 56 E, 26.2.2013, str. 75.

(12)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 77; Sprejeta besedila z dne 23. oktobra 2012, P7_TA(2012)0386.

(13)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 47; Sprejeta besedila z dne 25. oktobra 2012, P7_TA(2012)0399.

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/15

---

P7_TA(2013)0120

Trgovina in naložbe kot gonili rasti za države v razvoju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o trgovini in naložbah kot gonilih rasti za države v razvoju 2012/2225(INI)

(2016/C 045/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 207 in 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 207 in 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 3 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Trgovina, rast in razvoj – Prilagoditev trgovinskih in naložbenih politik državam, ki najbolj potrebujejo pomoč“ (COM(2012)0022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Trgovina, rast in razvoj – Prilagoditev trgovinskih in naložbenih politik državam, ki najbolj potrebujejo pomoč“ (COM(2012)0022),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Trgovina, rast in svetovne zadeve – trgovinska politika je temeljna sestavina strategije EU 2020“ (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Trgovina, rast in svetovne zadeve – trgovinska politika je temeljna sestavina strategije EU 2020“ (COM(2010)0612),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Boljša podpora EU državam v razvoju pri mobilizaciji razvojnega financiranja“ (COM(2012)0366), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Boljša podpora EU državam v razvoju pri mobilizaciji razvojnega financiranja“ (COM(2012)0366),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Nov odziv na spremembe v sosedstvu“ (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Nov odziv na spremembe v sosedstvu“ (COM(2011)0303),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Povečanje učinka razvojne politike EU – agenda za spremembe“ (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Povečanje učinka razvojne politike EU – agenda za spremembe“ (COM(2011)0637),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Globalna Evropa: nov pristop k financiranju zunanjega ukrepanja EU“ (COM(2011)0865), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Globalna Evropa: nov pristop k financiranju zunanjega ukrepanja EU“ (COM(2011)0865),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Za dosego celovite evropske mednarodne naložbene politike“ (COM(2010)0343), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Za dosego celovite evropske mednarodne naložbene politike“ (COM(2010)0343),

| — | ob upoštevanju sporočila z naslovom „Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–2014“ (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila z naslovom „Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–2014“ (COM(2011)0681),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Ob pripravi evropske strategije pomoči za trgovino – prispevek Komisije“ (COM(2007)0163), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Ob pripravi evropske strategije pomoči za trgovino – prispevek Komisije“ (COM(2007)0163),

| — | ob upoštevanju sporočila z naslovom „Trgovina in razvoj – pomoč državam v razvoju pri izkoriščanju prednosti trgovine“ (COM(2002)0513), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila z naslovom „Trgovina in razvoj – pomoč državam v razvoju pri izkoriščanju prednosti trgovine“ (COM(2002)0513),

| — | ob upoštevanju poročila o spremljanju za leto 2012 o odgovornosti EU pri razvojnem financiranju, zlasti oddelka pomoči za trgovino (SWD(2012)0199), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o spremljanju za leto 2012 o odgovornosti EU pri razvojnem financiranju, zlasti oddelka pomoči za trgovino (SWD(2012)0199),

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) in Evropsko unijo, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju in spremenjenega leta 2005 ter 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) in Evropsko unijo, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju in spremenjenega leta 2005 ter 2010,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (1), o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (2) ter o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (1), o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (2) ter o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o pomoči EU za trgovino (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o pomoči EU za trgovino (4),

| — | ob upoštevanju resolucij z dne 25. marca 2009 o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z regijami in državami AKP (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij z dne 25. marca 2009 o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z regijami in državami AKP (5),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 27. septembra 2011 o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije Evropa 2020 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 27. septembra 2011 o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije Evropa 2020 (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (7),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 13. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1528/2007 glede izločitve številnih držav s seznama regij ali držav, ki so dokončale pogajanja (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 13. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1528/2007 glede izločitve številnih držav s seznama regij ali držav, ki so dokončale pogajanja (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o prihodnji evropski mednarodni naložbeni politiki (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o prihodnji evropski mednarodni naložbeni politiki (9),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 11. decembra 2012 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 11. decembra 2012 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2012 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi regionalne Konvencije o vseevropsko-sredozemskih preferencialnih pravilih o poreklu (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2012 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi regionalne Konvencije o vseevropsko-sredozemskih preferencialnih pravilih o poreklu (11),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 1063/2010 z dne 18. Novembra 2010 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 1063/2010 z dne 18. Novembra 2010 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (12),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. marca 2012 o pristopu EU k trgovini, rasti in razvoju v naslednjem desetletju in z dne 15. oktobra 2012 o razvojnem financiranju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. marca 2012 o pristopu EU k trgovini, rasti in razvoju v naslednjem desetletju in z dne 15. oktobra 2012 o razvojnem financiranju,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje (13),

| — | ob upoštevanju menja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2012 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju menja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2012 (14),

| — | ob upoštevanju delovnega programa STO v zvezi s pomočjo za trgovino za obdobje 2012–2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega programa STO v zvezi s pomočjo za trgovino za obdobje 2012–2013,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic na srečanju znotraj Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije o Razvojni politiki Evropske unije z naslovom „Evropsko soglasje“ (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic na srečanju znotraj Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije o Razvojni politiki Evropske unije z naslovom „Evropsko soglasje“ (15),

| — | ob upoštevanju Strategije EU o pomoči za trgovino: okrepitev podpore EU za potrebe v zvezi s trgovino v državah v razvoju, sprejete 15. maja 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Strategije EU o pomoči za trgovino: okrepitev podpore EU za potrebe v zvezi s trgovino v državah v razvoju, sprejete 15. maja 2007,

| — | ob upoštevanju akcijskega programa iz Almatija za neobalne države v razvoju z dne 28. in 29. avgusta 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega programa iz Almatija za neobalne države v razvoju z dne 28. in 29. avgusta 2003,

| — | ob upoštevanju Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči z dne 2. marca 2005 ter partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana, vzpostavljenega 1. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči z dne 2. marca 2005 ter partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana, vzpostavljenega 1. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta iz Istanbula za najmanj razvite države za obdobje 2011–2020 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta iz Istanbula za najmanj razvite države za obdobje 2011–2020 (16),

| — | ob upoštevanju dogovora iz Seula o skupnem razvoju in rasti, sprejetega na vrhunskem srečanju skupine G-20 11. in 12. novembra 2010 v Seulu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dogovora iz Seula o skupnem razvoju in rasti, sprejetega na vrhunskem srečanju skupine G-20 11. in 12. novembra 2010 v Seulu,

| — | ob upoštevanju poročila Konference združenih narodov za trgovino in razvoj o naložbah po svetu iz leta 2012, vodilnih načel ZN o presoji vpliva trgovinskih in naložbenih sporazumov na človekove pravice, načel organizacij Unctad/FAO/Svetovna banka/IFAD za odgovorne naložbe v kmetijstvo, revizije smernic OECD za večnacionalna podjetja iz leta 2011 ter nalog iz Dohe, sprejetih na XIII. ministrski konferenci Unctadleta 2012 in konferenci Rio+20 leta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Konference združenih narodov za trgovino in razvoj o naložbah po svetu iz leta 2012, vodilnih načel ZN o presoji vpliva trgovinskih in naložbenih sporazumov na človekove pravice, načel organizacij Unctad/FAO/Svetovna banka/IFAD za odgovorne naložbe v kmetijstvo, revizije smernic OECD za večnacionalna podjetja iz leta 2011 ter nalog iz Dohe, sprejetih na XIII. ministrski konferenci Unctadleta 2012 in konferenci Rio+20 leta 2012,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0053/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0053/2013),

| A. | ker mora trgovinska in naložbena politika Unije temeljiti na splošnih načelih zunanjega delovanja Unije, kot so opredeljena v členih 3 in 21 PEU, ter mora prispevati k „trajnostnemu razvoju Zemlje [...], prosti in pravični trgovini, odpravi revščine in varstvu človekovih pravic [...]“; |
| --- | --- |

A.

ker mora trgovinska in naložbena politika Unije temeljiti na splošnih načelih zunanjega delovanja Unije, kot so opredeljena v členih 3 in 21 PEU, ter mora prispevati k „trajnostnemu razvoju Zemlje [...], prosti in pravični trgovini, odpravi revščine in varstvu človekovih pravic [...]“;

| B. | ker je očitno, da sta člena 207 in 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije med seboj povezana; ker člen 207 navaja, da trgovinska politika EU temelji na načelih in ciljih zunanjega delovanja Unije; ker člen 208 zahteva, da politike Unije, ki bi utegnile vplivati na države v razvoju, upoštevajo cilje razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

B.

ker je očitno, da sta člena 207 in 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije med seboj povezana; ker člen 207 navaja, da trgovinska politika EU temelji na načelih in ciljih zunanjega delovanja Unije; ker člen 208 zahteva, da politike Unije, ki bi utegnile vplivati na države v razvoju, upoštevajo cilje razvojnega sodelovanja;

| C. | ker je mogoče trgovino in naložbe med EU, državami v razvoju in najmanj razvitimi državami uporabiti kot sredstvi za uresničitev teh ciljev, tako da se spodbudi trajnostna in vključujoča rast vseh strani, omogočijo prenosi tehnologij in spretnosti, pripomore k ustvarjanju novih delovnih mest, omogoči povečanje konkurenčnosti in storilnosti, doseže večja socialna kohezija in zagotovi boj proti neenakosti; |
| --- | --- |

C.

ker je mogoče trgovino in naložbe med EU, državami v razvoju in najmanj razvitimi državami uporabiti kot sredstvi za uresničitev teh ciljev, tako da se spodbudi trajnostna in vključujoča rast vseh strani, omogočijo prenosi tehnologij in spretnosti, pripomore k ustvarjanju novih delovnih mest, omogoči povečanje konkurenčnosti in storilnosti, doseže večja socialna kohezija in zagotovi boj proti neenakosti;

| D. | ker zgolj s trgovino in naložbami ni mogoče odločilno vplivati na rast in trajnostni razvoj, saj države v razvoju, vključno z najmanj razvitimi državami, pri polnem dostopu do svetovne trgovine ovirajo strukturne pomanjkljivosti (nezadostna raven človeškega kapitala, upravljanja in infrastrukture, šibak zasebni sektor, močna odvisnost od izvoza surovin, premalo raznolik izvoz ter visoki trgovinski stroški ipd.); |
| --- | --- |

D.

ker zgolj s trgovino in naložbami ni mogoče odločilno vplivati na rast in trajnostni razvoj, saj države v razvoju, vključno z najmanj razvitimi državami, pri polnem dostopu do svetovne trgovine ovirajo strukturne pomanjkljivosti (nezadostna raven človeškega kapitala, upravljanja in infrastrukture, šibak zasebni sektor, močna odvisnost od izvoza surovin, premalo raznolik izvoz ter visoki trgovinski stroški ipd.);

| E. | ker bi morala biti trgovinska in naložbena politika Evropske unije v podporo rasti držav upravičenk usklajena z razvojnimi cilji, ki jih določijo pristojne oblasti, vezana na spoštovanje načela usklajenosti politik za razvoj, pospremljena s tehnično in finančno pomočjo in po potrebi z oblikovanjem čezmejnih javno-zasebnih partnerstev, partnerstev sever-jug in partnerstev jug-jug; |
| --- | --- |

E.

ker bi morala biti trgovinska in naložbena politika Evropske unije v podporo rasti držav upravičenk usklajena z razvojnimi cilji, ki jih določijo pristojne oblasti, vezana na spoštovanje načela usklajenosti politik za razvoj, pospremljena s tehnično in finančno pomočjo in po potrebi z oblikovanjem čezmejnih javno-zasebnih partnerstev, partnerstev sever-jug in partnerstev jug-jug;

| F. | ker je leta 2010 trgovina jug–jug predstavljala 23 % svetovne trgovine; ker je iz poročila STO o svetovni trgovini iz leta 2011 razvidno, da so preferencialni sporazumi jug–jug zajemali dve tretjini vseh tovrstnih sporazumov, sporazumi sever–jug pa le četrtino; ker je iz poročila o naložbah po svetu iz leta 2012 razvidno, da je v gospodarstvih v vzponu nakopičena skoraj polovica svetovnih tujih neposrednih naložb; |
| --- | --- |

F.

ker je leta 2010 trgovina jug–jug predstavljala 23 % svetovne trgovine; ker je iz poročila STO o svetovni trgovini iz leta 2011 razvidno, da so preferencialni sporazumi jug–jug zajemali dve tretjini vseh tovrstnih sporazumov, sporazumi sever–jug pa le četrtino; ker je iz poročila o naložbah po svetu iz leta 2012 razvidno, da je v gospodarstvih v vzponu nakopičena skoraj polovica svetovnih tujih neposrednih naložb;

| G. | ker mnoge države še vedno ne uživajo vseh prednosti trgovine in se delež najmanj razvitih držav v svetovnem BDP zmanjšuje; ker 49 najmanj razvitih držav kljub visoki stopnji gospodarske rasti še vedno prispeva le 1,12-odstotni delež svetovne trgovine; ker trgovina ni v enaki meri koristila vsem državam v razvoju in je v nekaterih primerih povečala družbene neenakosti; |
| --- | --- |

G.

ker mnoge države še vedno ne uživajo vseh prednosti trgovine in se delež najmanj razvitih držav v svetovnem BDP zmanjšuje; ker 49 najmanj razvitih držav kljub visoki stopnji gospodarske rasti še vedno prispeva le 1,12-odstotni delež svetovne trgovine; ker trgovina ni v enaki meri koristila vsem državam v razvoju in je v nekaterih primerih povečala družbene neenakosti;

| H. | ker so velike države v vzponu, ki še vedno spadajo v kategorijo držav v razvoju, hkrati donatorke in prejemnice pomoči za trgovino; ker morajo Unija in druge razvite države bolj upoštevati zapleteni status teh novih akterjev, njihov pomen in njihove posebnosti ter na podlagi tega prilagoditi svojo ponudbo pomoči za trgovino; |
| --- | --- |

H.

ker so velike države v vzponu, ki še vedno spadajo v kategorijo držav v razvoju, hkrati donatorke in prejemnice pomoči za trgovino; ker morajo Unija in druge razvite države bolj upoštevati zapleteni status teh novih akterjev, njihov pomen in njihove posebnosti ter na podlagi tega prilagoditi svojo ponudbo pomoči za trgovino;

| I. | ker imajo lahko trajni trgovinski in naložbeni razvojni ukrepi zelo različen izvor in obliko; ker je mogoče na ozemlju iste države izvajati več programov in ukrepov, vendar se zaradi pomanjkanja usklajevanja lahko zmanjšata učinkovitost in ustreznost, nenazadnje pa tudi zaupanje državljanov v te ukrepe; |
| --- | --- |

I.

ker imajo lahko trajni trgovinski in naložbeni razvojni ukrepi zelo različen izvor in obliko; ker je mogoče na ozemlju iste države izvajati več programov in ukrepov, vendar se zaradi pomanjkanja usklajevanja lahko zmanjšata učinkovitost in ustreznost, nenazadnje pa tudi zaupanje državljanov v te ukrepe;

| J. | ker je Unija s svojimi državami članicami z 10,7 milijarde EUR, ki jih je prispevala leta 2010 (in ki predstavljajo skoraj tretjino skupnega zneska uradne razvojne pomoči), največja donatorka pomoči za trgovino; ker se z gospodarsko in finančno krizo postavlja vprašanje zmanjšanja sredstev, dodeljenih za uradno razvojno pomoč in zlasti pomoč za trgovino, pa tudi vprašanje učinkovitosti pri uporabi teh sredstev; |
| --- | --- |

J.

ker je Unija s svojimi državami članicami z 10,7 milijarde EUR, ki jih je prispevala leta 2010 (in ki predstavljajo skoraj tretjino skupnega zneska uradne razvojne pomoči), največja donatorka pomoči za trgovino; ker se z gospodarsko in finančno krizo postavlja vprašanje zmanjšanja sredstev, dodeljenih za uradno razvojno pomoč in zlasti pomoč za trgovino, pa tudi vprašanje učinkovitosti pri uporabi teh sredstev;

| K. | ker se je EU zavezala, da bo skupni proračun za pomoč do leta 2015 povečala na 0,7 % BND; |
| --- | --- |

K.

ker se je EU zavezala, da bo skupni proračun za pomoč do leta 2015 povečala na 0,7 % BND;

| 1. | podpira cilj Komisije glede izboljšanja sinergij med trgovinskimi in razvojnimi politikami; priporoča, da upošteva potrebe in zmogljivost držav upravičenk, spodbuja instrumente, kot je regionalno povezovanje, ki lahko povečajo izkoriščanje sinergij, in da prednostno obravnava ukrepe, katerih cilj je:






  — | spodbujanje trajnostnega in vključujočega razvoja; |
| --- | --- | --- |

1.

podpira cilj Komisije glede izboljšanja sinergij med trgovinskimi in razvojnimi politikami; priporoča, da upošteva potrebe in zmogljivost držav upravičenk, spodbuja instrumente, kot je regionalno povezovanje, ki lahko povečajo izkoriščanje sinergij, in da prednostno obravnava ukrepe, katerih cilj je:

—

spodbujanje trajnostnega in vključujočega razvoja;

| — | ustvarjanje delovnih mest, krepitev veščin ter razvoj človeškega kapitala ob istočasnem zmanjševanju družbenih neenakosti; |
| --- | --- |

—

ustvarjanje delovnih mest, krepitev veščin ter razvoj človeškega kapitala ob istočasnem zmanjševanju družbenih neenakosti;

| — | izboljševanje odpornosti na gospodarske pretrese; |
| --- | --- |

—

izboljševanje odpornosti na gospodarske pretrese;

| — | podpora razvoju zasebnega sektorja, zlasti majhnih subjektov, vključno z mikro ter malimi in srednjimi podjetji, da bi spodbujali sodelovanje tega sektorja pri trgovini in naložbah na lokalni, regionalni, čezmejni, dvostranski in večstranski ravni; |
| --- | --- |

—

podpora razvoju zasebnega sektorja, zlasti majhnih subjektov, vključno z mikro ter malimi in srednjimi podjetji, da bi spodbujali sodelovanje tega sektorja pri trgovini in naložbah na lokalni, regionalni, čezmejni, dvostranski in večstranski ravni;

| — | izboljševanje upravljanja na davčnem področju in boja proti korupciji, davčnim goljufijam in utajam, pranju denarja in davčnim oazam, tudi z razvojem mehanizma za izmenjavo informacij in nadzor nad plačili podjetij; |
| --- | --- |

—

izboljševanje upravljanja na davčnem področju in boja proti korupciji, davčnim goljufijam in utajam, pranju denarja in davčnim oazam, tudi z razvojem mehanizma za izmenjavo informacij in nadzor nad plačili podjetij;

| — | izboljševanje trgovinskega in naložbenega okolja, vključno z izvajanjem ukrepov za olajšanje trgovine; |
| --- | --- |

—

izboljševanje trgovinskega in naložbenega okolja, vključno z izvajanjem ukrepov za olajšanje trgovine;

| — | diverzifikacija trgovinskih in naložbenih tokov; ter |
| --- | --- |

—

diverzifikacija trgovinskih in naložbenih tokov; ter

| — | zagotavljanje potrebne tehnične pomoči, da se zagotovi ustrezen razvoj teh ukrepov; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje potrebne tehnične pomoči, da se zagotovi ustrezen razvoj teh ukrepov;

| 2. | poziva Evropsko unijo, naj pri oblikovanju in izvajanju trgovinske, kmetijske, okoljske in energetske politike spoštuje načelo usklajenosti politik za razvoj, prav tako pa naj oceni učinek teh politik na države v razvoju in najmanj razvite države; |
| --- | --- |

2.

poziva Evropsko unijo, naj pri oblikovanju in izvajanju trgovinske, kmetijske, okoljske in energetske politike spoštuje načelo usklajenosti politik za razvoj, prav tako pa naj oceni učinek teh politik na države v razvoju in najmanj razvite države;

| 3. | poudarja pomen dostojnih ravni plač in dostojnih standardov varnosti pri delu za trajnostni svetovni trgovinski sistem in nove svetovne proizvodne verige; v zvezi s tem spominja Komisijo na njeno obvestilo o spodbujanju dostojnega dela za vse; |
| --- | --- |

3.

poudarja pomen dostojnih ravni plač in dostojnih standardov varnosti pri delu za trajnostni svetovni trgovinski sistem in nove svetovne proizvodne verige; v zvezi s tem spominja Komisijo na njeno obvestilo o spodbujanju dostojnega dela za vse;

| 4. | poziva EU, druge donatorje pomoči, organe partnerskih držav ter lokalne in mednarodne zasebne akterje v državah v razvoju, da raziščejo možna področja sodelovanja za trajnostni razvoj, da bi čim bolj povečali prispevek poslovnih dejavnosti k doseganju razvojnih ciljev; |
| --- | --- |

4.

poziva EU, druge donatorje pomoči, organe partnerskih držav ter lokalne in mednarodne zasebne akterje v državah v razvoju, da raziščejo možna področja sodelovanja za trajnostni razvoj, da bi čim bolj povečali prispevek poslovnih dejavnosti k doseganju razvojnih ciljev;

| 5. | poudarja, da mora EU za povečanje bogastva in življenjskega standarda najrevnejših prebivalcev del svoje pomoči, povezane s trgovino v korist trajnostnega in odgovornega razvoja, usmeriti k oblikovanju lokalne in regionalne trgovinske zmogljivosti znotraj teh držav in med njimi; pozdravlja cilje instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, ki v ospredje postavlja zaposlovanje in rast v državah v razvoju; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da mora EU za povečanje bogastva in življenjskega standarda najrevnejših prebivalcev del svoje pomoči, povezane s trgovino v korist trajnostnega in odgovornega razvoja, usmeriti k oblikovanju lokalne in regionalne trgovinske zmogljivosti znotraj teh držav in med njimi; pozdravlja cilje instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, ki v ospredje postavlja zaposlovanje in rast v državah v razvoju;

| 6. | meni, da je za uspeh programov za razvoj trgovine in naložb med drugim odločilna lastna odgovornost držav prejemnic; meni, da morajo nacionalni, regionalni in lokalni organi ter civilna družba v skladu z načelom pravne države sistematično sodelovati pri pripravi in spremljanju nacionalnih programov; |
| --- | --- |

6.

meni, da je za uspeh programov za razvoj trgovine in naložb med drugim odločilna lastna odgovornost držav prejemnic; meni, da morajo nacionalni, regionalni in lokalni organi ter civilna družba v skladu z načelom pravne države sistematično sodelovati pri pripravi in spremljanju nacionalnih programov;

| 7. | spodbuja države v razvoju, naj trajnostni gospodarski razvoj zastavijo kot horizontalni cilj nacionalnih politik, ki so ga opredelile v zadevnih strategijah in pobudah; poziva Komisijo, naj si, med drugim s pogostejšim zagotavljanjem pomoči, prizadeva za izboljšanje zmogljivosti vlad, da v svoje nacionalne trgovinske strategije in programe vključijo vprašanja, povezana s trajnostnim in vključujočim gospodarskim razvojem; |
| --- | --- |

7.

spodbuja države v razvoju, naj trajnostni gospodarski razvoj zastavijo kot horizontalni cilj nacionalnih politik, ki so ga opredelile v zadevnih strategijah in pobudah; poziva Komisijo, naj si, med drugim s pogostejšim zagotavljanjem pomoči, prizadeva za izboljšanje zmogljivosti vlad, da v svoje nacionalne trgovinske strategije in programe vključijo vprašanja, povezana s trajnostnim in vključujočim gospodarskim razvojem;

| 8. | ugotavlja, da bi boljša usposobljenost glede razvojnih vprašanj omogočila jasnejšo opredelitev konkretnih razvojnih potreb in možnih načinov, kako te izpolniti, da bi usmerjali in olajšali naloge trgovinskih pogajalcev in drugih trgovinskih uradnikov; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da bi boljša usposobljenost glede razvojnih vprašanj omogočila jasnejšo opredelitev konkretnih razvojnih potreb in možnih načinov, kako te izpolniti, da bi usmerjali in olajšali naloge trgovinskih pogajalcev in drugih trgovinskih uradnikov;

| 9. | meni, da so odločilnega pomena naložbe za izoblikovanje, razvoj, krepitev in vzdrževanje napomembnejše trajnostne prometne, energetske in telekomunikacijske infrastrukture, zlasti čezmejne infrastrukture in intermodalnih vozlišč; |
| --- | --- |

9.

meni, da so odločilnega pomena naložbe za izoblikovanje, razvoj, krepitev in vzdrževanje napomembnejše trajnostne prometne, energetske in telekomunikacijske infrastrukture, zlasti čezmejne infrastrukture in intermodalnih vozlišč;

| 10. | poudarja, da je treba vzpostaviti popolno preglednost na področju plačil evropskih podjetij vladam; poziva Komisijo, naj podpre trajnostne strategije industrializacije v državah v razvoju, katerih namen je spodbujati trgovanje s proizvodi z dodano vrednostjo in ne samo s surovinami; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je treba vzpostaviti popolno preglednost na področju plačil evropskih podjetij vladam; poziva Komisijo, naj podpre trajnostne strategije industrializacije v državah v razvoju, katerih namen je spodbujati trgovanje s proizvodi z dodano vrednostjo in ne samo s surovinami;

| 11. | meni, da si je treba s trgovino in naložbami, kadar se uporabijo kot gonilna sila za trajnostno rast in gospodarski razvoj, ob razvoju potrebne proizvodne ponudbe in infrastrukture prizadevati zlasti za uresničitev naslednjih ciljev: |
| --- | --- |

11.

meni, da si je treba s trgovino in naložbami, kadar se uporabijo kot gonilna sila za trajnostno rast in gospodarski razvoj, ob razvoju potrebne proizvodne ponudbe in infrastrukture prizadevati zlasti za uresničitev naslednjih ciljev:

Kmetijstvo:

| — | podpora samozaposlenim kmetom in malim zadrugam ter razvoj trajnostnih kmetijskih, ribogojnih in živinorejskih praks, ki bodo omogočile vzpostavitev, utrditev in povečanje raznolikosti dobavnih verig; |
| --- | --- |

—

podpora samozaposlenim kmetom in malim zadrugam ter razvoj trajnostnih kmetijskih, ribogojnih in živinorejskih praks, ki bodo omogočile vzpostavitev, utrditev in povečanje raznolikosti dobavnih verig;

| — | izboljšanje njihovega dostopa do financiranja in mikrofinanciranja; |
| --- | --- |

—

izboljšanje njihovega dostopa do financiranja in mikrofinanciranja;

| — | podpora državam v razvoju pri dostopu do informacij ter uskladitvi z mednarodnimi sanitarnimi in fitosanitarnimi standardi, da bi zagotovili pošteno konkurenco in širši dostop do trgov, vključno z boljšim dostopom držav v razvoju do trgov industrijskih držav ob boljši zaščiti njihovega prebivalstva; |
| --- | --- |

—

podpora državam v razvoju pri dostopu do informacij ter uskladitvi z mednarodnimi sanitarnimi in fitosanitarnimi standardi, da bi zagotovili pošteno konkurenco in širši dostop do trgov, vključno z boljšim dostopom držav v razvoju do trgov industrijskih držav ob boljši zaščiti njihovega prebivalstva;

| — | postopna odprava izvoznih omejitev ter ukrepi za boj proti špekulacijam in nestabilnosti cen kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

—

postopna odprava izvoznih omejitev ter ukrepi za boj proti špekulacijam in nestabilnosti cen kmetijskih proizvodov;

| — | podpora ustvarjanju in trženju socialnega in okolju prijaznega blaga in storitev, vključno z ekoturizmom, da bi proizvajalcem zagotovili dodano vrednost in spoštovanje meril trajnosti; |
| --- | --- |

—

podpora ustvarjanju in trženju socialnega in okolju prijaznega blaga in storitev, vključno z ekoturizmom, da bi proizvajalcem zagotovili dodano vrednost in spoštovanje meril trajnosti;

| — | trajnostno in pregledno upravljanje naravnih virov; |
| --- | --- |

—

trajnostno in pregledno upravljanje naravnih virov;

| — | programi za pravičen dostop kmetov do zemljišč; |
| --- | --- |

—

programi za pravičen dostop kmetov do zemljišč;

| — | omogočanje dostopa do krepitve zmogljivosti, zlasti v zvezi z diverzifikacijo proizvodov; povečevanje dodane vrednosti proizvodov in pomoč pri doseganju skladnosti s standardi in tehničnimi zahtevami na lokalnih, regionalnih in mednarodnih trgih; |
| --- | --- |

—

omogočanje dostopa do krepitve zmogljivosti, zlasti v zvezi z diverzifikacijo proizvodov; povečevanje dodane vrednosti proizvodov in pomoč pri doseganju skladnosti s standardi in tehničnimi zahtevami na lokalnih, regionalnih in mednarodnih trgih;

| — | vzpostavitev sistema pozitivnih spodbud v podrazdelkih o trajnostnem razvoju v trgovinskih sporazumih, da bi spodbujali uvoz kmetijskih proizvodov v EU, ki ustrezajo mednarodnim okoljskim in socialnim standardom in standardom na področju človekovih pravic, zlasti z zagotavljanjem pravičnih prihodkov za proizvajalce in plač, ki kmetijskim delavcem omogočajo preživetje, kot je zahteval posebni poročevalec ZN za pravico do hrane; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev sistema pozitivnih spodbud v podrazdelkih o trajnostnem razvoju v trgovinskih sporazumih, da bi spodbujali uvoz kmetijskih proizvodov v EU, ki ustrezajo mednarodnim okoljskim in socialnim standardom in standardom na področju človekovih pravic, zlasti z zagotavljanjem pravičnih prihodkov za proizvajalce in plač, ki kmetijskim delavcem omogočajo preživetje, kot je zahteval posebni poročevalec ZN za pravico do hrane;

| — | podpora državam v razvoju in najmanj razvitim državam, da izvzamejo nekatere občutljive kmetijske proizvode iz sistema vzajemne liberalizacije; |
| --- | --- |

—

podpora državam v razvoju in najmanj razvitim državam, da izvzamejo nekatere občutljive kmetijske proizvode iz sistema vzajemne liberalizacije;

Industrija:

| — | ustvarjanje, krepitev in povečanje raznolikosti proizvodnih zmogljivosti ter trajnostni industrijski razvoj, ki prek vključujočih in pravičnih dobavnih verig prinaša koristi za vse lokalne akterje; |
| --- | --- |

—

ustvarjanje, krepitev in povečanje raznolikosti proizvodnih zmogljivosti ter trajnostni industrijski razvoj, ki prek vključujočih in pravičnih dobavnih verig prinaša koristi za vse lokalne akterje;

| — | izboljšanje poslovnega in naložbenega okolja, da bi tako poenostavili udeležbo zasebnega sektorja, vključno z lokalnimi malimi podjetji, in razvoj javno-zasebnih partnerstev, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

—

izboljšanje poslovnega in naložbenega okolja, da bi tako poenostavili udeležbo zasebnega sektorja, vključno z lokalnimi malimi podjetji, in razvoj javno-zasebnih partnerstev, kadar je to ustrezno;

| — | postopna odprava trgovinskih omejitev ob upoštevanju potrebe držav v razvoju, da diverzificirajo gospodarstvo, in potrebe po zaščiti mladih industrijskih panog, ki morajo vzpostaviti trajnostno domačo industrijsko podlago; |
| --- | --- |

—

postopna odprava trgovinskih omejitev ob upoštevanju potrebe držav v razvoju, da diverzificirajo gospodarstvo, in potrebe po zaščiti mladih industrijskih panog, ki morajo vzpostaviti trajnostno domačo industrijsko podlago;

| — | varstvo pravic intelektualne lastnine, vključno z geografskimi označbami, sorazmerno z ravnjo razvitosti držav, z namenom spodbujanja prenosa tehnologij (vključno z zeleno tehnologijo) in ob upoštevanju deklaracije iz Dohe o sporazumu o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine in javnem zdravju; |
| --- | --- |

—

varstvo pravic intelektualne lastnine, vključno z geografskimi označbami, sorazmerno z ravnjo razvitosti držav, z namenom spodbujanja prenosa tehnologij (vključno z zeleno tehnologijo) in ob upoštevanju deklaracije iz Dohe o sporazumu o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine in javnem zdravju;

| — | spodbujanje dostojnih pogojev dela, preglednosti in trajnosti; spodbujanje trajnostnih in pravičnih oblik dela; krepitev standardov varnosti pri delu in sistemov socialnega varstva, pri čemer se poseben poudarek namenja priporočilom Mednarodne organizacije dela o minimalni ravni socialne varnosti; |
| --- | --- |

—

spodbujanje dostojnih pogojev dela, preglednosti in trajnosti; spodbujanje trajnostnih in pravičnih oblik dela; krepitev standardov varnosti pri delu in sistemov socialnega varstva, pri čemer se poseben poudarek namenja priporočilom Mednarodne organizacije dela o minimalni ravni socialne varnosti;

Storitve:

| — | krepitev načel pravne države in dobrega upravljanja, da bi izboljšali pravno varnost, preglednost in zakonitost zasebnih naložb, zlasti tujih neposrednih naložb; |
| --- | --- |

—

krepitev načel pravne države in dobrega upravljanja, da bi izboljšali pravno varnost, preglednost in zakonitost zasebnih naložb, zlasti tujih neposrednih naložb;

| — | natančen pregled obstoječih določb in pogajalskih smernic o finančnih storitvah v trgovinskih sporazumih, saj ti ne bi smeli ovirati ustrezne finančne regulacije v EU in njenih trgovinskih partnericah; |
| --- | --- |

—

natančen pregled obstoječih določb in pogajalskih smernic o finančnih storitvah v trgovinskih sporazumih, saj ti ne bi smeli ovirati ustrezne finančne regulacije v EU in njenih trgovinskih partnericah;

| — | izboljšanje pogojev za javna naročila; |
| --- | --- |

—

izboljšanje pogojev za javna naročila;

| — | izboljšanje učinkovitosti javnih storitev; |
| --- | --- |

—

izboljšanje učinkovitosti javnih storitev;

| — | spodbujanje storitev za olajšanje trgovine in naložb, zlasti okolju prijaznih storitev, tudi turizma, logistike in naložb; |
| --- | --- |

—

spodbujanje storitev za olajšanje trgovine in naložb, zlasti okolju prijaznih storitev, tudi turizma, logistike in naložb;

Uprava:

| — | podpora nacionalnim vladam pri določanju njihovih nacionalnih trgovinskih politik in strategij z ustrezno stopnjo preglednosti in udeležbe; |
| --- | --- |

—

podpora nacionalnim vladam pri določanju njihovih nacionalnih trgovinskih politik in strategij z ustrezno stopnjo preglednosti in udeležbe;

| — | vzpostavitev skupnih orodij in virov, da se zadevnim najmanj razvitim državam zagotovijo praktične informacije in metode; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev skupnih orodij in virov, da se zadevnim najmanj razvitim državam zagotovijo praktične informacije in metode;

| — | podpora reformam carinske in davčne uprave ter ukrepom za omejitev deleža neformalnega sektorja v gospodarstvu, pa tudi ponovna vključitev neformalnega sektorja v regulirano gospodarstvo; |
| --- | --- |

—

podpora reformam carinske in davčne uprave ter ukrepom za omejitev deleža neformalnega sektorja v gospodarstvu, pa tudi ponovna vključitev neformalnega sektorja v regulirano gospodarstvo;

| — | izboljšanje učinkovitosti, upravljanja in organizacije tranzitnih postopkov ter postopkov za pretok blaga, ljudi in storitev; |
| --- | --- |

—

izboljšanje učinkovitosti, upravljanja in organizacije tranzitnih postopkov ter postopkov za pretok blaga, ljudi in storitev;

| — | vzpostavitev institucij za olajšanje trgovine in naložb ter vzpostavitev jamstvenih skladov in skladov tveganega kapitala, vključno s semenskim kapitalom in poslovnimi angeli; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev institucij za olajšanje trgovine in naložb ter vzpostavitev jamstvenih skladov in skladov tveganega kapitala, vključno s semenskim kapitalom in poslovnimi angeli;

| 12. | podpira predlog Komisije glede povečanja raznolikosti njene pomoči za trgovino in usmeritvijo prizadevanj na države, ki tako pomoč najbolj potrebujejo, torej najmanj razvite države; vendar hkrati priporoča Komisiji, naj poleg klasičnih kazalnikov (bruto domači proizvod, človeški kapital in občutljivost za gospodarske pretrese) upošteva splošno raven razvoja države ter njene potrebe, zmogljivosti in razvojne neenakosti znotraj države; poziva Komisijo, naj upošteva načela okrepljenega celostnega okvira za najmanj razvite države; |
| --- | --- |

12.

podpira predlog Komisije glede povečanja raznolikosti njene pomoči za trgovino in usmeritvijo prizadevanj na države, ki tako pomoč najbolj potrebujejo, torej najmanj razvite države; vendar hkrati priporoča Komisiji, naj poleg klasičnih kazalnikov (bruto domači proizvod, človeški kapital in občutljivost za gospodarske pretrese) upošteva splošno raven razvoja države ter njene potrebe, zmogljivosti in razvojne neenakosti znotraj države; poziva Komisijo, naj upošteva načela okrepljenega celostnega okvira za najmanj razvite države;

| 13. | poudarja, da so socialno podjetništvo in socialne inovacije v državah v razvoju gonilna sila rasti za razvoj, kar lahko ugodno vpliva na zmanjšanje neenakosti in spodbudi rast, če je ustvarjeni dobiček vložen nazaj v gospodarstvo; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da so socialno podjetništvo in socialne inovacije v državah v razvoju gonilna sila rasti za razvoj, kar lahko ugodno vpliva na zmanjšanje neenakosti in spodbudi rast, če je ustvarjeni dobiček vložen nazaj v gospodarstvo;

| 14. | meni, da sta prenos sredstev in mikrofinanciranje še vedno ustrezni orodji, vendar samo z njima ni mogoče odgovoriti na vse potrebe po financiranju; poziva vse donatorje, naj iščejo in spodbujajo inovativne oblike financiranja in partnerstev; podpira vzpostavitev partnerstev jug–jug in tristranskih partnerstev; priporoča posplošitev metode medregionalnih finančnih shem, kot je bila vzpostavljena v okviru Skrbniškega sklada EU za infrastrukturo za Afriko; |
| --- | --- |

14.

meni, da sta prenos sredstev in mikrofinanciranje še vedno ustrezni orodji, vendar samo z njima ni mogoče odgovoriti na vse potrebe po financiranju; poziva vse donatorje, naj iščejo in spodbujajo inovativne oblike financiranja in partnerstev; podpira vzpostavitev partnerstev jug–jug in tristranskih partnerstev; priporoča posplošitev metode medregionalnih finančnih shem, kot je bila vzpostavljena v okviru Skrbniškega sklada EU za infrastrukturo za Afriko;

| 15. | podpira sveženj za spodbujanje trgovine za male gospodarske subjekte v državah v razvoju, ki ga je Komisija napovedala v svojem sporočilu; poziva Komisijo, naj zagotovi napredek pri razvoju tega svežnja, in poziva vse donatorje, naj namenijo dovolj finančnih sredstev za izvajanje tega svežnja, zlasti za podporo malim podjetjem pri sodelovanju v shemah trgovanja, ki prinašajo dodano vrednost proizvajalcem, vključno s tistimi trajnostnimi (npr. v okviru pravične trgovine); zahteva redno sprotno obveščanje o izvajanju svežnja; |
| --- | --- |

15.

podpira sveženj za spodbujanje trgovine za male gospodarske subjekte v državah v razvoju, ki ga je Komisija napovedala v svojem sporočilu; poziva Komisijo, naj zagotovi napredek pri razvoju tega svežnja, in poziva vse donatorje, naj namenijo dovolj finančnih sredstev za izvajanje tega svežnja, zlasti za podporo malim podjetjem pri sodelovanju v shemah trgovanja, ki prinašajo dodano vrednost proizvajalcem, vključno s tistimi trajnostnimi (npr. v okviru pravične trgovine); zahteva redno sprotno obveščanje o izvajanju svežnja;

| 16. | pozdravlja sprejetje sporočila z naslovom „Boljša podpora EU državam v razvoju pri mobilizaciji razvojnega financiranja“; poziva Komisijo k hitri uresničitvi priporočil le-tega, da bi tako omogočili dodatno trajnostno, predvidljivo in učinkovito financiranje; pozdravlja smernice OECD o „zbirki orodij“ političnega okvira za naložbe; pozdravlja dosežke svetovnega partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana in načel iz Istanbula o učinkovitosti razvoja organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja sprejetje sporočila z naslovom „Boljša podpora EU državam v razvoju pri mobilizaciji razvojnega financiranja“; poziva Komisijo k hitri uresničitvi priporočil le-tega, da bi tako omogočili dodatno trajnostno, predvidljivo in učinkovito financiranje; pozdravlja smernice OECD o „zbirki orodij“ političnega okvira za naložbe; pozdravlja dosežke svetovnega partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana in načel iz Istanbula o učinkovitosti razvoja organizacij civilne družbe;

| 17. | je zaskrbljen zaradi vse pogostejših praks vezane pomoči; poziva razvite države in velike države v vzponu, naj preprečujejo uporabo te prakse ter si, nasprotno, v okviru svojih projektov za razvoj gospodarstva prek trgovine in naložb prizadevajo za uporabo regionalnih in lokalnih virov, vključno s človeškim kapitalom; |
| --- | --- |

17.

je zaskrbljen zaradi vse pogostejših praks vezane pomoči; poziva razvite države in velike države v vzponu, naj preprečujejo uporabo te prakse ter si, nasprotno, v okviru svojih projektov za razvoj gospodarstva prek trgovine in naložb prizadevajo za uporabo regionalnih in lokalnih virov, vključno s človeškim kapitalom;

| 18. | priznava delo, ki so ga opravile mednarodne institucije (STO, UNCTED, UNIDO, OECD, G20, Svetovna banka in multilateralne razvojne banke) v zvezi s pomočjo za trgovino; se v okviru programov pomoči za trgovino zavzema za vključitev ukrepov, ki bi državam v razvoju omogočili izravnati izgubo zaradi liberalizacije trgovine; meni, da bi bilo treba pod okriljem konference Unctadin STO sistematizirati mednarodno, nacionalno in lokalno sodelovanje med donatorji; opozarja na zavezo EU, da bo spodbujala in podpirala zastopanost in sodelovanje držav v razvoju v teh mednarodnih institucijah; |
| --- | --- |

18.

priznava delo, ki so ga opravile mednarodne institucije (STO, UNCTED, UNIDO, OECD, G20, Svetovna banka in multilateralne razvojne banke) v zvezi s pomočjo za trgovino; se v okviru programov pomoči za trgovino zavzema za vključitev ukrepov, ki bi državam v razvoju omogočili izravnati izgubo zaradi liberalizacije trgovine; meni, da bi bilo treba pod okriljem konference Unctadin STO sistematizirati mednarodno, nacionalno in lokalno sodelovanje med donatorji; opozarja na zavezo EU, da bo spodbujala in podpirala zastopanost in sodelovanje držav v razvoju v teh mednarodnih institucijah;

| 19. | obžaluje pomanjkljivo usklajevanje naložbenih politik, tudi na mednarodni ravni; pozdravlja sporazum Parlamenta in Sveta o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami; spodbuja Komisijo, naj razvije evropsko politiko za mednarodne naložbe, ki bi zagotovila ustrezno zaščito naložb in večjo pravno gotovost ter v okviru katere bi bilo treba upoštevati sposobnost držav, da izoblikujejo skupna pravila in standarde, pri tem pa upoštevati posebne socialne, gospodarske in okoljske potrebe, med drugim tudi tiste, opredeljene v okviru naložbene politike za trajnostni razvoj Unctad; opozarja, da države v razvoju nesorazmerno bremenijo visoki stroški reševanja sporov med vlagatelji in državami; |
| --- | --- |

19.

obžaluje pomanjkljivo usklajevanje naložbenih politik, tudi na mednarodni ravni; pozdravlja sporazum Parlamenta in Sveta o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami; spodbuja Komisijo, naj razvije evropsko politiko za mednarodne naložbe, ki bi zagotovila ustrezno zaščito naložb in večjo pravno gotovost ter v okviru katere bi bilo treba upoštevati sposobnost držav, da izoblikujejo skupna pravila in standarde, pri tem pa upoštevati posebne socialne, gospodarske in okoljske potrebe, med drugim tudi tiste, opredeljene v okviru naložbene politike za trajnostni razvoj Unctad; opozarja, da države v razvoju nesorazmerno bremenijo visoki stroški reševanja sporov med vlagatelji in državami;

| 20. | meni, da je nujno reformirati mednarodne naložbene sporazume, da bi okrepili njihovo naložbeno razsežnost, ob tem pa uravnovesili pravice in obveznosti držav in vlagateljev, zagotovili zadosten politični prostor za politike trajnostnega razvoja, določbe za spodbujanje naložb pa naredili konkretnejše in usklajene s cilji trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

20.

meni, da je nujno reformirati mednarodne naložbene sporazume, da bi okrepili njihovo naložbeno razsežnost, ob tem pa uravnovesili pravice in obveznosti držav in vlagateljev, zagotovili zadosten politični prostor za politike trajnostnega razvoja, določbe za spodbujanje naložb pa naredili konkretnejše in usklajene s cilji trajnostnega razvoja;

| 21. | poziva Komisijo, naj zagotovi razčlenjene podatke o izhodnih neposrednih tujih naložbah EU v državah v razvoju in najmanj razvitih državah, pri čemer naj upošteva naslednje kategorije naložb: združitve in prevzeme, prenos sredstev znotraj podjetij, špekulativne naložbe in zelene naložbe; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj zagotovi razčlenjene podatke o izhodnih neposrednih tujih naložbah EU v državah v razvoju in najmanj razvitih državah, pri čemer naj upošteva naslednje kategorije naložb: združitve in prevzeme, prenos sredstev znotraj podjetij, špekulativne naložbe in zelene naložbe;

| 22. | meni, da bi se moralo sodelovanje osredotočati tudi na krepitev zmogljivosti in institucij, da bi lahko države v razvoju ustvarile pogoje za naložbe, kot so razvoj zmogljivosti za pobiranje davkov, preprečevanje davčnih utaj in izvajanje najboljših računovodskih standardov; |
| --- | --- |

22.

meni, da bi se moralo sodelovanje osredotočati tudi na krepitev zmogljivosti in institucij, da bi lahko države v razvoju ustvarile pogoje za naložbe, kot so razvoj zmogljivosti za pobiranje davkov, preprečevanje davčnih utaj in izvajanje najboljših računovodskih standardov;

| 23. | pozdravlja odločitev STO o poenostavitvi pristopa najmanj razvitih držav; poziva razvite države in velike države v vzponu, ki so članice STO, naj v zvezi s storitvami najmanj razvitih držav uporabijo odstopanje ter naj za njihove storitve in izvajalce storitev priznajo preferencialno obravnavo, pri čemer naj posebno pozornost namenijo 4. načinu, ki je prednostni cilj za najmanj razvite države; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja odločitev STO o poenostavitvi pristopa najmanj razvitih držav; poziva razvite države in velike države v vzponu, ki so članice STO, naj v zvezi s storitvami najmanj razvitih držav uporabijo odstopanje ter naj za njihove storitve in izvajalce storitev priznajo preferencialno obravnavo, pri čemer naj posebno pozornost namenijo 4. načinu, ki je prednostni cilj za najmanj razvite države;

| 24. | želi, da bi Unija in njene države članice izkoristile svoj vpliv – zlasti na velike države v vzponu – za hitro sklenitev sporazuma o olajšanju trgovine, ki je bil dosežen s pogajanji v krogu iz Dohe; |
| --- | --- |

24.

želi, da bi Unija in njene države članice izkoristile svoj vpliv – zlasti na velike države v vzponu – za hitro sklenitev sporazuma o olajšanju trgovine, ki je bil dosežen s pogajanji v krogu iz Dohe;

| 25. | pozdravlja prizadevanja držav BRICS za gospodarsko rast in razvoj držav v razvoju; jih poziva, naj pri svojih ukrepih upoštevajo in spodbujajo demokratična načela in načela dobrega upravljanja; poziva Komisijo, naj v vse trgovinske sporazume z državami v razvoju še naprej vključuje klavzulo o demokraciji in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja prizadevanja držav BRICS za gospodarsko rast in razvoj držav v razvoju; jih poziva, naj pri svojih ukrepih upoštevajo in spodbujajo demokratična načela in načela dobrega upravljanja; poziva Komisijo, naj v vse trgovinske sporazume z državami v razvoju še naprej vključuje klavzulo o demokraciji in človekovih pravicah;

| 26. | spodbuja Komisijo, naj predlaga konkretne rešitve za krepitev svoje podpore hitrejšemu in globljemu regionalnemu povezovanju med državami v razvoju, s čimer bi pripomogli k razvoju regionalnih trgov in izoblikovanju regionalnih vrednostnih verig; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj v dvostranskih in regionalnih trgovinskih sporazumih spodbuja regionalno povezovanje; poziva Komisijo, naj predvidi poenostavitev in uskladitev pravil o poreklu ter načine za poenostavitev njihove uporabe za male izvoznike; poziva Komisijo, naj okrepi svoja partnerstva z že vzpostavljenimi regionalnimi institucijami, zlasti Afriško razvojno banko; opozarja na bistveno vlogo lokalnega zasebnega sektorja pri trgovinskem povezovanju in gospodarskem razvoju; |
| --- | --- |

26.

spodbuja Komisijo, naj predlaga konkretne rešitve za krepitev svoje podpore hitrejšemu in globljemu regionalnemu povezovanju med državami v razvoju, s čimer bi pripomogli k razvoju regionalnih trgov in izoblikovanju regionalnih vrednostnih verig; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj v dvostranskih in regionalnih trgovinskih sporazumih spodbuja regionalno povezovanje; poziva Komisijo, naj predvidi poenostavitev in uskladitev pravil o poreklu ter načine za poenostavitev njihove uporabe za male izvoznike; poziva Komisijo, naj okrepi svoja partnerstva z že vzpostavljenimi regionalnimi institucijami, zlasti Afriško razvojno banko; opozarja na bistveno vlogo lokalnega zasebnega sektorja pri trgovinskem povezovanju in gospodarskem razvoju;

| 27. | pozdravlja reformo pravil o poreklu in začetek veljavnosti revidiranega in reformiranega sistema splošnih preferencialov; upa, da bo Komisija v skladu z določbami člena 40 nove uredbe predložila poročilo o posledicah spremembe sistema za države prejemnice, zlasti preklica preferencialov za zadevne države; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja reformo pravil o poreklu in začetek veljavnosti revidiranega in reformiranega sistema splošnih preferencialov; upa, da bo Komisija v skladu z določbami člena 40 nove uredbe predložila poročilo o posledicah spremembe sistema za države prejemnice, zlasti preklica preferencialov za zadevne države;

| 28. | je seznanjen z začasno uporabo prvega sporazuma o gospodarskem partnerstvu s skupino afriških držav; spodbuja Komisijo, naj pri sklepanju drugih sporazumov o gospodarskem partnerstvu, ki v celoti upoštevajo razvojne interese držav v razvoju, povleče črto pod dosedanjo odsotnostjo napredka; poziva Komisijo, naj izkoristi to dinamiko ter oživi pogajanja o gospodarskem partnerstvu, ki potekajo med EU in zainteresiranimi državami v razvoju, da bi postopoma vključili njihove trge v večstranski trgovinski okvir; opozarja na pomen vzpostavitve stabilnega in pravičnega pravnega in trgovinskega okvira za spodbujanje naložb EU v države AKP na način, ki bo koristil obema stranema; poziva Komisijo, naj upošteva priporočila Parlamenta v zvezi z erozijo preferencialov, prilagodljivostjo in obsegom odprave tarif ter naj posebno pozornost nameni izvajanju sporazumov o gospodarskem partnerstvu; |
| --- | --- |

28.

je seznanjen z začasno uporabo prvega sporazuma o gospodarskem partnerstvu s skupino afriških držav; spodbuja Komisijo, naj pri sklepanju drugih sporazumov o gospodarskem partnerstvu, ki v celoti upoštevajo razvojne interese držav v razvoju, povleče črto pod dosedanjo odsotnostjo napredka; poziva Komisijo, naj izkoristi to dinamiko ter oživi pogajanja o gospodarskem partnerstvu, ki potekajo med EU in zainteresiranimi državami v razvoju, da bi postopoma vključili njihove trge v večstranski trgovinski okvir; opozarja na pomen vzpostavitve stabilnega in pravičnega pravnega in trgovinskega okvira za spodbujanje naložb EU v države AKP na način, ki bo koristil obema stranema; poziva Komisijo, naj upošteva priporočila Parlamenta v zvezi z erozijo preferencialov, prilagodljivostjo in obsegom odprave tarif ter naj posebno pozornost nameni izvajanju sporazumov o gospodarskem partnerstvu;

| 29. | meni, da so orodja, ki jih je Unija razvila na področju razvojne pomoči s trgovino in naložbami, tudi sistem splošnih preferencialov in sporazum o gospodarskem partnerstvu, učinkovita, če določbe in merila za izvajanje teh orodij ne privedejo do diskriminacije ali omejevanja, ki lahko škoduje morebitnim prejemnikom; vendar obenem poziva Komisijo, naj vse obstoječe instrumente poveže v resnično celovito strategijo, ki bo vključevala tudi ukrepe za tehnično pomoč za trgovino, krepitev zmogljivosti in prilagoditve, povezane s trgovino, tudi v povezavi s standardizacijo; meni, da bi morali Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje razviti sinergije za dodatno izboljšanje trgovinske diplomacije Unije v svetu; |
| --- | --- |

29.

meni, da so orodja, ki jih je Unija razvila na področju razvojne pomoči s trgovino in naložbami, tudi sistem splošnih preferencialov in sporazum o gospodarskem partnerstvu, učinkovita, če določbe in merila za izvajanje teh orodij ne privedejo do diskriminacije ali omejevanja, ki lahko škoduje morebitnim prejemnikom; vendar obenem poziva Komisijo, naj vse obstoječe instrumente poveže v resnično celovito strategijo, ki bo vključevala tudi ukrepe za tehnično pomoč za trgovino, krepitev zmogljivosti in prilagoditve, povezane s trgovino, tudi v povezavi s standardizacijo; meni, da bi morali Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje razviti sinergije za dodatno izboljšanje trgovinske diplomacije Unije v svetu;

| 30. | spodbuja Komisijo, naj v dvostranske trgovinske sporazume vključi poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju z zavezujočimi pravili na okoljskem in delovnem področju ter klavzulami o socialni odgovornosti gospodarskih družb; meni, da bi morala Komisija prav tako ponuditi podporo državam v razvoju in najmanj razvitim državam pri izpolnjevanju teh standardov; meni, da velika vključenost civilne družbe pri spremljanju izvajanja takih poglavij prispeva k večji ozaveščenosti in sprejemanju okoljskih in socialnih standardov; |
| --- | --- |

30.

spodbuja Komisijo, naj v dvostranske trgovinske sporazume vključi poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju z zavezujočimi pravili na okoljskem in delovnem področju ter klavzulami o socialni odgovornosti gospodarskih družb; meni, da bi morala Komisija prav tako ponuditi podporo državam v razvoju in najmanj razvitim državam pri izpolnjevanju teh standardov; meni, da velika vključenost civilne družbe pri spremljanju izvajanja takih poglavij prispeva k večji ozaveščenosti in sprejemanju okoljskih in socialnih standardov;

| 31. | priporoča, naj Komisija izpogaja vključitev zavezujočih in izvršljivih določb o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih določb v vse prihodnje trgovinske sporazume, da bi bila politika pogojevanja EU bolj učinkovita in verodostojna; |
| --- | --- |

31.

priporoča, naj Komisija izpogaja vključitev zavezujočih in izvršljivih določb o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih določb v vse prihodnje trgovinske sporazume, da bi bila politika pogojevanja EU bolj učinkovita in verodostojna;

| 32. | poziva EU, naj svoje trgovinske sporazume oblikuje tako, da bo spodbudila odgovorno ravnanje vlagateljev in zagotovila skladnost z najboljšo mednarodno prakso družbene odgovornosti gospodarskih družb in dobrega upravljanja teh družb; poudarja zlasti, da si je treba za rast, če želimo, da bo vključujoča in učinkovita, prizadevati v sektorjih, v katerih so dejavni revni ljudje, prav tako pa mora vključevati ugodnosti za ženske, krepiti njihovo vlogo ter biti povezana z ustvarjanjem delovnih mest ter z različnimi možnostmi financiranja mikro in malih podjetij; |
| --- | --- |

32.

poziva EU, naj svoje trgovinske sporazume oblikuje tako, da bo spodbudila odgovorno ravnanje vlagateljev in zagotovila skladnost z najboljšo mednarodno prakso družbene odgovornosti gospodarskih družb in dobrega upravljanja teh družb; poudarja zlasti, da si je treba za rast, če želimo, da bo vključujoča in učinkovita, prizadevati v sektorjih, v katerih so dejavni revni ljudje, prav tako pa mora vključevati ugodnosti za ženske, krepiti njihovo vlogo ter biti povezana z ustvarjanjem delovnih mest ter z različnimi možnostmi financiranja mikro in malih podjetij;

| 33. | poziva podjetja s sedežem v EU in proizvodnimi zmogljivostmi v državah v razvoju, naj bodo zgled glede upoštevanja obveznosti v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic in svoboščin, družbenih in okoljskih standardov, temeljnih delovnih standardov in mednarodnih sporazumov; |
| --- | --- |

33.

poziva podjetja s sedežem v EU in proizvodnimi zmogljivostmi v državah v razvoju, naj bodo zgled glede upoštevanja obveznosti v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic in svoboščin, družbenih in okoljskih standardov, temeljnih delovnih standardov in mednarodnih sporazumov;

| 34. | poziva evropske gospodarske družbe, katerih hčerinske družbe ali dobavne verige so v državah v razvoju, naj izpolnjujejo nacionalne in mednarodne zakonske obveznosti na področju človekovih pravic, delovnih standardov in okoljskih predpisov; |
| --- | --- |

34.

poziva evropske gospodarske družbe, katerih hčerinske družbe ali dobavne verige so v državah v razvoju, naj izpolnjujejo nacionalne in mednarodne zakonske obveznosti na področju človekovih pravic, delovnih standardov in okoljskih predpisov;

| 35. | pozdravlja dejstvo, da so številni sektorji in nadnacionalna podjetja sprejela kodeks ravnanja in v njem opredelila standarde socialne in okoljske uspešnosti za svoje svetovne dobavne verige; vendar opozarja, da je te kodekse zaradi različnega računovodstva, revizije in standardov poročanja težko primerjati; poudarja, da bo boljše izvajanje vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah prispevalo k doseganju ciljev EU glede posebnih vprašanj na področju človekovih pravic in temeljnih delovnih standardov; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja dejstvo, da so številni sektorji in nadnacionalna podjetja sprejela kodeks ravnanja in v njem opredelila standarde socialne in okoljske uspešnosti za svoje svetovne dobavne verige; vendar opozarja, da je te kodekse zaradi različnega računovodstva, revizije in standardov poročanja težko primerjati; poudarja, da bo boljše izvajanje vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah prispevalo k doseganju ciljev EU glede posebnih vprašanj na področju človekovih pravic in temeljnih delovnih standardov;

| 36. | poudarja, da je pomoč EU vladam tretjih držav pri izvajanju socialnih in okoljskih predpisov nujno dopolnilo uveljavljanju družbene odgovornosti evropskih gospodarskih družb po vsem svetu; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je pomoč EU vladam tretjih držav pri izvajanju socialnih in okoljskih predpisov nujno dopolnilo uveljavljanju družbene odgovornosti evropskih gospodarskih družb po vsem svetu;

| 37. | ugotavlja, da ne glede na začetek izvajanja procesa Kimberley za potrjevanje spornih diamantov trgovina z naravnimi viri še vedno podpira upornike, na rudarskih območjih pa še vedno prihaja do kršitev človekovih pravic; zato poudarja, da je nujno potreben sistem potrebne skrbnosti za pridobivanje draguljev in tako imenovanih spornih mineralov ter trgovino z njimi; meni, da bi tak ukrep lahko prispeval k reševanju glavnega izziva „prekletstva“ virov in povečal koristi za države v razvoju, kadar trgujejo s svojim blagom; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da ne glede na začetek izvajanja procesa Kimberley za potrjevanje spornih diamantov trgovina z naravnimi viri še vedno podpira upornike, na rudarskih območjih pa še vedno prihaja do kršitev človekovih pravic; zato poudarja, da je nujno potreben sistem potrebne skrbnosti za pridobivanje draguljev in tako imenovanih spornih mineralov ter trgovino z njimi; meni, da bi tak ukrep lahko prispeval k reševanju glavnega izziva „prekletstva“ virov in povečal koristi za države v razvoju, kadar trgujejo s svojim blagom;

| 38. | priznava, da je Komisija partnerica pri pobudi za preglednost v ekstraktivni industriji; poziva Komisijo in akterje, ki so dejavni v ekstraktivni industriji, naj se dejavno zavzemajo za to, da bi se pobudi pridružilo več držav proizvajalk; |
| --- | --- |

38.

priznava, da je Komisija partnerica pri pobudi za preglednost v ekstraktivni industriji; poziva Komisijo in akterje, ki so dejavni v ekstraktivni industriji, naj se dejavno zavzemajo za to, da bi se pobudi pridružilo več držav proizvajalk;

| 39. | poziva Komisijo, naj pri sklepanju trgovinskih in naložbenih sporazumov izvaja smernice, ki jih je pripravil poročevalec ZN o pravici do hrane in pozivajo k uporabi ocen učinka na človekove pravice („Vodilna načela za ocene učinka trgovinskih in naložbenih sporazumov na človekove pravice“), da bi zagotovili skladnost teh sporazumov z obveznostmi iz mednarodnih instrumentov na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj pri sklepanju trgovinskih in naložbenih sporazumov izvaja smernice, ki jih je pripravil poročevalec ZN o pravici do hrane in pozivajo k uporabi ocen učinka na človekove pravice („Vodilna načela za ocene učinka trgovinskih in naložbenih sporazumov na človekove pravice“), da bi zagotovili skladnost teh sporazumov z obveznostmi iz mednarodnih instrumentov na področju človekovih pravic;

o

o o

| 40. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU. |
| --- | --- |

40.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU.

---

(1)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 31.

(2)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 94.

(3)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 101.

(4)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 291.

(5)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 101, str. 106, str. 112, str. 118, str. 124, str. 129, str. 135, str. 141.

(6)  UL C 56 E, 26.2.2013, str. 87.

(7)  UL L 303, 31.10.2012, str. 1.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0342.

(9)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 34.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0471.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0060.

(12)  UL L 307, 23.11.2010, str. 1.

(13)  UL C 4 E, 7.1.2011, str. 34.

(14)  UL C 43, 15.2.2012, str. 73.

(15)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(16)  A/CONF.219/3 z dne 11.5.2011.

---

Sreda, 17. april 2013

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/24 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/24

---

P7_TA(2013)0174

Instrument za zagotavljanje finančne pomoči državam članicam, katerih valuta ni euro

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi instrumenta za zagotavljanje finančne pomoči državam članicam, katerih valuta ni euro (COM(2012)0336 – 2012/0164(APP))

(2016/C 045/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Sveta (COM(2012)0336) („plačilnobilančni predlog“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta (COM(2012)0336) („plačilnobilančni predlog“),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo bo Svet podal v skladu s členom 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo bo Svet podal v skladu s členom 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 143 in 352 te pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 143 in 352 te pogodbe,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 23. novembra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo, sprememb tega predloga, ki jih je Parlament sprejel 13. junija 2012, in začasnega besedila za končni dogovor s Svetom (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 23. novembra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo, sprememb tega predloga, ki jih je Parlament sprejel 13. junija 2012, in začasnega besedila za končni dogovor s Svetom (1),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 23. novembra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju, sprememb tega predloga, ki jih je Parlament sprejel 13. junija 2012, in začasnega besedila za končni dogovor s Svetom (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 23. novembra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju, sprememb tega predloga, ki jih je Parlament sprejel 13. junija 2012, in začasnega besedila za končni dogovor s Svetom (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 s priporočili Komisiji o poročilu predsednikov Evropskega sveta, Evropske komisije, Evropske centralne banke in Euroskupine z naslovom „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“ (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 s priporočili Komisiji o poročilu predsednikov Evropskega sveta, Evropske komisije, Evropske centralne banke in Euroskupine z naslovom „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“ (4),

| — | ob upoštevanju člena 81(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0129/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0129/2013),

| A. | ker bo na podlagi člena 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Svet v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom soglasno in po odobritvi Evropskega parlamenta sprejel uredbo o vzpostavitvi instrumenta za zagotavljanje finančne pomoči državam članicam, katerih valuta ni euro, |
| --- | --- |

A.

ker bo na podlagi člena 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Svet v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom soglasno in po odobritvi Evropskega parlamenta sprejel uredbo o vzpostavitvi instrumenta za zagotavljanje finančne pomoči državam članicam, katerih valuta ni euro,

| B. | ker je bil na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002 vzpostavljen plačilnobilančni instrument, ki je omogočil finančno pomoč državam članicam, katerih valuta ni euro, |
| --- | --- |

B.

ker je bil na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002 vzpostavljen plačilnobilančni instrument, ki je omogočil finančno pomoč državam članicam, katerih valuta ni euro,

| C. | ker se je v odzivu na finančno krizo celotna razpoložljiva vsota v okviru tega instrumenta decembra 2008 povečala z začetnih 12 000 milijonov EUR na 25 000 milijonov EUR, maja 2009 pa na 50 000 milijonov EUR, ker se je od 50 000 milijonov EUR Romuniji, Latviji in Madžarski dodelilo 13 400 milijonov EUR, 1 400 milijonov EUR pa je bilo kot previdnostna pomoč zagotovljeno Romuniji, |
| --- | --- |

C.

ker se je v odzivu na finančno krizo celotna razpoložljiva vsota v okviru tega instrumenta decembra 2008 povečala z začetnih 12 000 milijonov EUR na 25 000 milijonov EUR, maja 2009 pa na 50 000 milijonov EUR, ker se je od 50 000 milijonov EUR Romuniji, Latviji in Madžarski dodelilo 13 400 milijonov EUR, 1 400 milijonov EUR pa je bilo kot previdnostna pomoč zagotovljeno Romuniji,

| D. | ker so bile Madžarska, Romunija in Latvija prve države članice, ki so na začetku finančne in gospodarske krize zaprosile za finančno pomoč EU v okviru plačilnobilančnega instrumenta in jo koristile; ker je gospodarska in finančna kriza resno prizadela številne države članice zunaj euroobmočja, |
| --- | --- |

D.

ker so bile Madžarska, Romunija in Latvija prve države članice, ki so na začetku finančne in gospodarske krize zaprosile za finančno pomoč EU v okviru plačilnobilančnega instrumenta in jo koristile; ker je gospodarska in finančna kriza resno prizadela številne države članice zunaj euroobmočja,

| E. | ker je svetovna gospodarska kriza imela resne posledice za vse države članice in je povzročila poslabšanje njihovega javnega primanjkljaja, plačilne bilance ter skupnega dolga, |
| --- | --- |

E.

ker je svetovna gospodarska kriza imela resne posledice za vse države članice in je povzročila poslabšanje njihovega javnega primanjkljaja, plačilne bilance ter skupnega dolga,

| F. | ker je evropski mehanizem za stabilnost (EMS), ki je bil vzpostavljen oktobra 2012, glavni podporni mehanizem za države članice euroobmočja, njegova posojilna zmožnost pa je 500 000 milijonov EUR v obliki vpisanega kapitala; ker bo lahko v prihodnosti EMS pod določenimi pogoji neposredno financiral banke v težavah, |
| --- | --- |

F.

ker je evropski mehanizem za stabilnost (EMS), ki je bil vzpostavljen oktobra 2012, glavni podporni mehanizem za države članice euroobmočja, njegova posojilna zmožnost pa je 500 000 milijonov EUR v obliki vpisanega kapitala; ker bo lahko v prihodnosti EMS pod določenimi pogoji neposredno financiral banke v težavah,

| G. | ker je v svoji resoluciji z dne 20. novembra 2012 Parlament zahteval, da se EMS razvija v smeri upravljanja po metodi Skupnosti, da postane odgovoren Parlamentu in da se vzpostavi resničen nadzor Parlamenta nad ključnimi odločitvami, kot sta odobritev finančne pomoči državam članicam in sklenitev sporazumov, |
| --- | --- |

G.

ker je v svoji resoluciji z dne 20. novembra 2012 Parlament zahteval, da se EMS razvija v smeri upravljanja po metodi Skupnosti, da postane odgovoren Parlamentu in da se vzpostavi resničen nadzor Parlamenta nad ključnimi odločitvami, kot sta odobritev finančne pomoči državam članicam in sklenitev sporazumov,

| H. | ker je odločilno, da instrument vsebuje mehanizme demokratične odgovornosti ter upošteva delovanje nacionalnih parlamentov, |
| --- | --- |

H.

ker je odločilno, da instrument vsebuje mehanizme demokratične odgovornosti ter upošteva delovanje nacionalnih parlamentov,

| I. | ker plačilnobilančni predlog državam članicam, katerih valuta ni euro, ne omogoča uporabe finančnih instrumentov, ki bi bili v celoti primerljivi z instrumenti EMS, ki so jim na voljo, |
| --- | --- |

I.

ker plačilnobilančni predlog državam članicam, katerih valuta ni euro, ne omogoča uporabe finančnih instrumentov, ki bi bili v celoti primerljivi z instrumenti EMS, ki so jim na voljo,

| J. | ker bi s posodobitvijo Uredbe (ES) št. 332/2002 pomagali zagotoviti enake konkurenčne pogoje za države članice v euroobmočju in zunaj njega ter poenostavili postopek za začetek izvajanja plačilnobilančnega instrumenta, |
| --- | --- |

J.

ker bi s posodobitvijo Uredbe (ES) št. 332/2002 pomagali zagotoviti enake konkurenčne pogoje za države članice v euroobmočju in zunaj njega ter poenostavili postopek za začetek izvajanja plačilnobilančnega instrumenta,

| K. | ker je pomembno, da se pri izvajanju Uredbe (ES) št. 332/2002 in uredbe, ki se sprejme na podlagi plačilnobilančnega predloga, zlasti pri pripravi in izvajanju programov makroekonomskega prilagajanja, zaščiti vloga socialnih partnerjev in spoštujejo različne nacionalne prakse ter institucionalne ureditve za oblikovanje plač; ker je to horizontalno vprašanje za celotno Unijo in je zato iz tega vidika utemeljena usklajenost med državami članicami euroobmočja in državami članicami zunaj euroobmočja; |
| --- | --- |

K.

ker je pomembno, da se pri izvajanju Uredbe (ES) št. 332/2002 in uredbe, ki se sprejme na podlagi plačilnobilančnega predloga, zlasti pri pripravi in izvajanju programov makroekonomskega prilagajanja, zaščiti vloga socialnih partnerjev in spoštujejo različne nacionalne prakse ter institucionalne ureditve za oblikovanje plač; ker je to horizontalno vprašanje za celotno Unijo in je zato iz tega vidika utemeljena usklajenost med državami članicami euroobmočja in državami članicami zunaj euroobmočja;

| 1. | pozdravlja plačilnobilančni predlog kot prvi korak k vzpostavitvi enakih konkurenčnih pogojev za države članice v euroobmočju in zunaj njega; priznava, da glede na značilnosti mehanizmov, ki so bili nedavno vzpostavljeni za euroobmočje, to ni lahka naloga, |
| --- | --- |

1.

pozdravlja plačilnobilančni predlog kot prvi korak k vzpostavitvi enakih konkurenčnih pogojev za države članice v euroobmočju in zunaj njega; priznava, da glede na značilnosti mehanizmov, ki so bili nedavno vzpostavljeni za euroobmočje, to ni lahka naloga,

| 2. | meni, da ima plačilnobilančna finančna pomoč lahko pomembno vlogo pri zagotavljanju pomoči državam članicam, da bi izboljšale svoje upravne zmogljivosti za učinkovitejšo uporabo sredstev Unije, |
| --- | --- |

2.

meni, da ima plačilnobilančna finančna pomoč lahko pomembno vlogo pri zagotavljanju pomoči državam članicam, da bi izboljšale svoje upravne zmogljivosti za učinkovitejšo uporabo sredstev Unije,

| 3. | kljub temu meni, da je za dosego sprejemljivega rezultata potrebnih več sprememb, ki so predlagane v tem vmesnem poročilu; zato v interesu preglednega postopka odločanja poziva Svet in Komisijo, naj počakata na sprejetje tega poročila, preden sprejmeta uredbo na podlagi plačilnobilančnega predloga, |
| --- | --- |

3.

kljub temu meni, da je za dosego sprejemljivega rezultata potrebnih več sprememb, ki so predlagane v tem vmesnem poročilu; zato v interesu preglednega postopka odločanja poziva Svet in Komisijo, naj počakata na sprejetje tega poročila, preden sprejmeta uredbo na podlagi plačilnobilančnega predloga,

| 4. | poudarja, da je člen 352 PDEU primerna pravna podlaga za uredbo, ki se sprejme na podlagi plačilnobilančnega predloga, in opozarja, da ta podlaga omogoča vzpostavitev novih vrst finančne pomoči Unije in okvira za tako pomoč, ki presega obseg pomoči iz člena 143 PDEU, |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je člen 352 PDEU primerna pravna podlaga za uredbo, ki se sprejme na podlagi plačilnobilančnega predloga, in opozarja, da ta podlaga omogoča vzpostavitev novih vrst finančne pomoči Unije in okvira za tako pomoč, ki presega obseg pomoči iz člena 143 PDEU,

| 5. | obžaluje, da Komisija pred sprejetjem plačilnobilančnega predloga ni opravila širokega posvetovanja, svojega ravnanja pa tudi ni utemeljila z razlogi, ki bi kazali na izjemno nujnost, kot zahteva člen 2 Protokola 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki je priložen k PDEU in Pogodbi o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da Komisija pred sprejetjem plačilnobilančnega predloga ni opravila širokega posvetovanja, svojega ravnanja pa tudi ni utemeljila z razlogi, ki bi kazali na izjemno nujnost, kot zahteva člen 2 Protokola 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki je priložen k PDEU in Pogodbi o Evropski uniji (PEU),

| 6. | opozarja in obžaluje, da uporaba načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki jo zahteva člen 5 Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki je priložen PDEU in PEU, ni bila omenjena; zahteva, da se Komisija in Svet izrecno sklicujeta na zgoraj navedena načela, preden bo osnutek uredbe predložen v odobritev Evropskemu parlamentu, |
| --- | --- |

6.

opozarja in obžaluje, da uporaba načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki jo zahteva člen 5 Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki je priložen PDEU in PEU, ni bila omenjena; zahteva, da se Komisija in Svet izrecno sklicujeta na zgoraj navedena načela, preden bo osnutek uredbe predložen v odobritev Evropskemu parlamentu,

| 7. | poziva Svet in Komisijo, naj upoštevata naslednje zahteve, preden bo osnutek uredbe predložen v odobritev Evropskemu parlamentu:






  (i) | Proračun Unije je končno jamstvo za vse ukrepe pomoči v okviru plačilnobilančnega predloga; z ozirom na to bi morala Komisija predstaviti ustrezne rešitve, ki bi presegle obstoječe določbe, da bi se v plačilnobilančnem predlogu bolj upoštevala vloga Parlamenta pri nadzoru proračuna Unije in da bi se zagotovilo opravljanje te vloge, tako da bi bila mogoča resnična odgovornost. |
| --- | --- | --- |

7.

poziva Svet in Komisijo, naj upoštevata naslednje zahteve, preden bo osnutek uredbe predložen v odobritev Evropskemu parlamentu:

(i)

Proračun Unije je končno jamstvo za vse ukrepe pomoči v okviru plačilnobilančnega predloga; z ozirom na to bi morala Komisija predstaviti ustrezne rešitve, ki bi presegle obstoječe določbe, da bi se v plačilnobilančnem predlogu bolj upoštevala vloga Parlamenta pri nadzoru proračuna Unije in da bi se zagotovilo opravljanje te vloge, tako da bi bila mogoča resnična odgovornost.

| (ii) | Komisija bi morala pojasniti razmerje med pomočjo, ki jo država članica, ki ni v euroobmočju, lahko prejme v okviru Uredbe (EU) št. 407/2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (5), ter določbami in instrumenti, vzpostavljenimi na podlagi uredbe, ki se sprejme na podlagi plačilnobilančnega predloga, po prenehanju veljavnosti Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo. |
| --- | --- |

(ii)

Komisija bi morala pojasniti razmerje med pomočjo, ki jo država članica, ki ni v euroobmočju, lahko prejme v okviru Uredbe (EU) št. 407/2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (5), ter določbami in instrumenti, vzpostavljenimi na podlagi uredbe, ki se sprejme na podlagi plačilnobilančnega predloga, po prenehanju veljavnosti Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo.

| (iii) | Ker bo Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo kmalu opuščen, kot so v luči začetka veljavnosti Pogodbe o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost najavili voditelji EU na zasedanju Evropskega sveta leta 2010, , bi bilo treba njegovo preostalo zmogljivost financiranja (približno 10 000 milijonov EUR) prenesti v plačilnobilančni instrument, s čimer bi se njegova moč povečala s 50 000 milijonov EUR na 60 000 milijonov EUR; ko bodo države članice vrnile posojila Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, za vrnjeni znesek ne bo več potrebno jamstvo proračuna Unije, tako da se bo proračun sprostil za jamstvo novih posojil. Ob opustitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo se preostala zmogljivost ne bo več uporabljala v okviru mehanizma in bi se zato lahko od takrat dalje uporabljala v okviru plačilnobilančnega instrumenta. |
| --- | --- |

(iii)

Ker bo Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo kmalu opuščen, kot so v luči začetka veljavnosti Pogodbe o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost najavili voditelji EU na zasedanju Evropskega sveta leta 2010, , bi bilo treba njegovo preostalo zmogljivost financiranja (približno 10 000 milijonov EUR) prenesti v plačilnobilančni instrument, s čimer bi se njegova moč povečala s 50 000 milijonov EUR na 60 000 milijonov EUR; ko bodo države članice vrnile posojila Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, za vrnjeni znesek ne bo več potrebno jamstvo proračuna Unije, tako da se bo proračun sprostil za jamstvo novih posojil. Ob opustitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo se preostala zmogljivost ne bo več uporabljala v okviru mehanizma in bi se zato lahko od takrat dalje uporabljala v okviru plačilnobilančnega instrumenta.

| (iv) | V plačilnobilančnem predlogu ne bi smela biti vzpostavljena nobena dejanska povezava ali materialna pogojenost med plačilnobilančnim instrumentom in uporabo strukturnih skladov; pogoje v zvezi z uporabo strukturnih skladov bi bilo treba po potrebi obravnavati v ustreznem zakonodajnem aktu kohezijske politike. |
| --- | --- |

(iv)

V plačilnobilančnem predlogu ne bi smela biti vzpostavljena nobena dejanska povezava ali materialna pogojenost med plačilnobilančnim instrumentom in uporabo strukturnih skladov; pogoje v zvezi z uporabo strukturnih skladov bi bilo treba po potrebi obravnavati v ustreznem zakonodajnem aktu kohezijske politike.

| (v) | Člen 2(4) plačilnobilančnega predloga o zahtevi po posvetovanju s Komisijo v primeru zaprositve za finančno pomoč zunaj Unije se ne bi smel uporabiti za državo članico, ki prejema finančno pomoč na preventivni podlagi v obliki kreditne linije, za katero državi članici ni potrebno sprejeti novih političnih ukrepov, vse dokler se kreditna linija ne koristi. |
| --- | --- |

(v)

Člen 2(4) plačilnobilančnega predloga o zahtevi po posvetovanju s Komisijo v primeru zaprositve za finančno pomoč zunaj Unije se ne bi smel uporabiti za državo članico, ki prejema finančno pomoč na preventivni podlagi v obliki kreditne linije, za katero državi članici ni potrebno sprejeti novih političnih ukrepov, vse dokler se kreditna linija ne koristi.

| (vi) | V postopku okrepljenega nadzora je treba izboljšati preglednost in odgovornost s prilagoditvijo dialoga o gospodarstvu tako, da bosta imela ustrezni nacionalni parlament in Evropski parlament možnost povabiti Komisijo, Svet, Evropsko centralno banko in Mednarodni denarni sklad k izmenjavi mnenj. |
| --- | --- |

(vi)

V postopku okrepljenega nadzora je treba izboljšati preglednost in odgovornost s prilagoditvijo dialoga o gospodarstvu tako, da bosta imela ustrezni nacionalni parlament in Evropski parlament možnost povabiti Komisijo, Svet, Evropsko centralno banko in Mednarodni denarni sklad k izmenjavi mnenj.

| (vii) | Komisija bi morala Evropskemu parlamentu predstaviti osnutek priporočila za odobritev posojila državi članici skupaj z osnutkom programa makroekonomskega prilagajanja. |
| --- | --- |

(vii)

Komisija bi morala Evropskemu parlamentu predstaviti osnutek priporočila za odobritev posojila državi članici skupaj z osnutkom programa makroekonomskega prilagajanja.

| (viii) | Pri pripravi programov prilagajanja bi morala Evropska centralna banka (ECB) v zvezi s pogoji in postopki za odobritev posojil sodelovati v manjšem obsegu; ECB v mnenju o plačilnobilančnem predlogu z dne 7. januarja 2013 (CON/2013/2) zavzema stališče, da je takšna vloga zanjo neprimerna, če gre za državo članico, ki ni v euroobmočju. Zato bi bilo treba, kot je predlagala ECB, besedni zvezi „deluje v povezavi z Evropsko centralno banko“ iz člena 3(3) in „v povezavi z Evropsko centralno banko“ iz člena 3(8) nadomestiti z besedilom „ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke, če se odloči, da bo v zvezi s tem podala nasvet“. |
| --- | --- |

(viii)

Pri pripravi programov prilagajanja bi morala Evropska centralna banka (ECB) v zvezi s pogoji in postopki za odobritev posojil sodelovati v manjšem obsegu; ECB v mnenju o plačilnobilančnem predlogu z dne 7. januarja 2013 (CON/2013/2) zavzema stališče, da je takšna vloga zanjo neprimerna, če gre za državo članico, ki ni v euroobmočju. Zato bi bilo treba, kot je predlagala ECB, besedni zvezi „deluje v povezavi z Evropsko centralno banko“ iz člena 3(3) in „v povezavi z Evropsko centralno banko“ iz člena 3(8) nadomestiti z besedilom „ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke, če se odloči, da bo v zvezi s tem podala nasvet“.

| (ix) | Na splošno je za razvoj in oceno programa makroekonomskega prilagajanja potrebna večja jasnost in več podatkov, zlasti v zvezi s političnimi in postopkovnimi zahtevami, da bi ponovno vzpostavili „uravnoteženo plačilno bilanco in zmožnost financiranja izključno na finančnih trgih“. |
| --- | --- |

(ix)

Na splošno je za razvoj in oceno programa makroekonomskega prilagajanja potrebna večja jasnost in več podatkov, zlasti v zvezi s političnimi in postopkovnimi zahtevami, da bi ponovno vzpostavili „uravnoteženo plačilno bilanco in zmožnost financiranja izključno na finančnih trgih“.

| (x) | Koristno bi bilo, da bi bila v členu 4(1) plačilnobilančnega predloga v zvezi s pogoji za odobritev preventivne pogojne kreditne linije pojma „vzdržnega zunanjega položaja“ in „prisotnosti ali odsotnosti težav s solventnostjo bank, ki bi sistematično ogrožale stabilnost bančnega sistema“ bolj jasna z operativnega vidika. V ta namen bi bilo treba tovrstne pojme opredeliti neposredno v členu 4, in sicer z izrecnim sklicevanjem na ustrezne kazalnike, predvidene v ustreznih besedilih Unije (direktiva o kapitalskih zahtevah, ESRB, uredbe ESA, šesterček, poročila o vzdržnosti javnih financ), ali vsaj v delegiranih aktih. Iz istih razlogov bi moral člen 4 izrecno navajati, da predvideno splošno oceno opravi Komisija in jo po potrebi objavi. Med merila za upravičenost bi bilo treba dodati tudi sklicevanje na ocene, predvidene v okviru postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji, ki je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1176/2011. |
| --- | --- |

(x)

Koristno bi bilo, da bi bila v členu 4(1) plačilnobilančnega predloga v zvezi s pogoji za odobritev preventivne pogojne kreditne linije pojma „vzdržnega zunanjega položaja“ in „prisotnosti ali odsotnosti težav s solventnostjo bank, ki bi sistematično ogrožale stabilnost bančnega sistema“ bolj jasna z operativnega vidika. V ta namen bi bilo treba tovrstne pojme opredeliti neposredno v členu 4, in sicer z izrecnim sklicevanjem na ustrezne kazalnike, predvidene v ustreznih besedilih Unije (direktiva o kapitalskih zahtevah, ESRB, uredbe ESA, šesterček, poročila o vzdržnosti javnih financ), ali vsaj v delegiranih aktih. Iz istih razlogov bi moral člen 4 izrecno navajati, da predvideno splošno oceno opravi Komisija in jo po potrebi objavi. Med merila za upravičenost bi bilo treba dodati tudi sklicevanje na ocene, predvidene v okviru postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji, ki je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1176/2011.

| (xi) | V členu 4(2) plačilnobilančnega predloga, ki se nanaša na pogoje za odobritev preventivne pogojne kreditne linije, so potrebne večja jasnost in natančnejše smernice glede praga in meril ocenjevanja, na podlagi katerih država članica ni več upravičena do preventivne pogojne kreditne linije, vendar še upravičena do kreditne linije pod razširjenimi pogoji, pa tudi jasnost o postopkih, ki vodijo k oceni iz navedenega odstavka. |
| --- | --- |

(xi)

V členu 4(2) plačilnobilančnega predloga, ki se nanaša na pogoje za odobritev preventivne pogojne kreditne linije, so potrebne večja jasnost in natančnejše smernice glede praga in meril ocenjevanja, na podlagi katerih država članica ni več upravičena do preventivne pogojne kreditne linije, vendar še upravičena do kreditne linije pod razširjenimi pogoji, pa tudi jasnost o postopkih, ki vodijo k oceni iz navedenega odstavka.

| (xii) | V členu 6(5) plačilnobilančnega predloga je potrebna večja jasnost glede postopka prehoda s kreditne linije pod razširjenimi pogoji k posojilu v primeru poslabšanja gospodarskega stanja, zlasti v zvezi s časovnim okvirom in dejavniki, ki določajo ta prehod. |
| --- | --- |

(xii)

V členu 6(5) plačilnobilančnega predloga je potrebna večja jasnost glede postopka prehoda s kreditne linije pod razširjenimi pogoji k posojilu v primeru poslabšanja gospodarskega stanja, zlasti v zvezi s časovnim okvirom in dejavniki, ki določajo ta prehod.

| (xiii) | Vzpostaviti bi morali instrument za posredno dokapitalizacijo bank držav članic zunaj euroobmočja, zlasti z ozirom na potencialno sodelovanje teh držav članic pri prihodnjem enotnem nadzornem mehanizmu in potrebo, da se jim zagotovi fiskalni varovalni mehanizem.
  Instrument za posredno dokapitalizacijo bank namesto neposredne se predlaga, ker bi uvedba neposredne dokapitalizacije bank v plačilnobilančnem okviru proračun Unije izpostavila neposrednemu tveganju, ki ga predstavljajo finančne institucije v dokapitalizaciji.
  Ta posredni instrument bi bil zasnovan kot posojilo za dokapitalizacijo bank, in sicer skupaj s tremi obstoječimi instrumenti za finančno pomoč v okviru plačilnobilančnega predloga (preventivne pogojne kreditne linije, kreditne linije pod razširjenimi pogoji in posojila). Za posojilo za dokapitalizacijo bank, ki bi se izplačalo vladi zadevne države članice za namen dokapitalizacije njenih finančnih institucij, ni pravnih ovir. |
| --- | --- |

(xiii)

Vzpostaviti bi morali instrument za posredno dokapitalizacijo bank držav članic zunaj euroobmočja, zlasti z ozirom na potencialno sodelovanje teh držav članic pri prihodnjem enotnem nadzornem mehanizmu in potrebo, da se jim zagotovi fiskalni varovalni mehanizem.

Instrument za posredno dokapitalizacijo bank namesto neposredne se predlaga, ker bi uvedba neposredne dokapitalizacije bank v plačilnobilančnem okviru proračun Unije izpostavila neposrednemu tveganju, ki ga predstavljajo finančne institucije v dokapitalizaciji.

Ta posredni instrument bi bil zasnovan kot posojilo za dokapitalizacijo bank, in sicer skupaj s tremi obstoječimi instrumenti za finančno pomoč v okviru plačilnobilančnega predloga (preventivne pogojne kreditne linije, kreditne linije pod razširjenimi pogoji in posojila). Za posojilo za dokapitalizacijo bank, ki bi se izplačalo vladi zadevne države članice za namen dokapitalizacije njenih finančnih institucij, ni pravnih ovir.

| (xiv) | Poleg zgoraj omenjenega instrumenta za posredno dokapitalizacijo bank bi lahko preučili možnost za spremembo Pogodbe o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost in za to, da bi državam članicam zunaj euroobmočja, ki sodelujejo v enotnem nadzornem mehanizmu, omogočili koriščenje instrumenta za dokapitalizacijo bank v okviru EMS. V tem primeru bi države članice prispevale kapitalski vložek namensko v instrument za dokapitalizacijo bank v okviru EMS, pod pogojem, da bo njihovo sodelovanje v enotnem nadzornem mehanizmu in EMS trajno in bo vključevalo enake pravice in dolžnosti, kot jih imajo države članice euroobmočja.
  Zamisel o vzpostavitvi pomožnega instrumenta EMS, ki bi se uporabljal za neposredno dokapitalizacijo in s katerim bi omejili negativni vpliv, ki bi ga nakup kapitala bank lahko imel na bonitetno oceno in posojilno zmožnost EMS, bi morali dalje preučiti in razviti, pri čemer bi moral biti cilj tudi vključitev držav članic zunaj euroobmočja, ki sodelujejo v enotnem nadzornem mehanizmu. |
| --- | --- |

(xiv)

Poleg zgoraj omenjenega instrumenta za posredno dokapitalizacijo bank bi lahko preučili možnost za spremembo Pogodbe o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost in za to, da bi državam članicam zunaj euroobmočja, ki sodelujejo v enotnem nadzornem mehanizmu, omogočili koriščenje instrumenta za dokapitalizacijo bank v okviru EMS. V tem primeru bi države članice prispevale kapitalski vložek namensko v instrument za dokapitalizacijo bank v okviru EMS, pod pogojem, da bo njihovo sodelovanje v enotnem nadzornem mehanizmu in EMS trajno in bo vključevalo enake pravice in dolžnosti, kot jih imajo države članice euroobmočja.

Zamisel o vzpostavitvi pomožnega instrumenta EMS, ki bi se uporabljal za neposredno dokapitalizacijo in s katerim bi omejili negativni vpliv, ki bi ga nakup kapitala bank lahko imel na bonitetno oceno in posojilno zmožnost EMS, bi morali dalje preučiti in razviti, pri čemer bi moral biti cilj tudi vključitev držav članic zunaj euroobmočja, ki sodelujejo v enotnem nadzornem mehanizmu.

| (xv) | Upoštevati je treba, da bi moral vsak enotni bančni reševalni sklad v okviru bančne unije v prihodnje vključevati tudi države članice zunaj euroobmočja. |
| --- | --- |

(xv)

Upoštevati je treba, da bi moral vsak enotni bančni reševalni sklad v okviru bančne unije v prihodnje vključevati tudi države članice zunaj euroobmočja.

| (xvi) | Začasni dogovor pogajalskih skupin Parlamenta in Sveta o bistveni vsebini Gauzèsovega dokumenta je dobrodošel, pomembno pa bi bilo, da bi uredba, ki se sprejme na podlagi plačilnobilančnega predloga, odražala sedanje stanje razprav, zlasti v zvezi s:






  — | preglednostjo odločitev Komisije (člena 2(3) in 2(5) Gauzèsovega dokumenta), |
| --- | --- | --- |

(xvi)

Začasni dogovor pogajalskih skupin Parlamenta in Sveta o bistveni vsebini Gauzèsovega dokumenta je dobrodošel, pomembno pa bi bilo, da bi uredba, ki se sprejme na podlagi plačilnobilančnega predloga, odražala sedanje stanje razprav, zlasti v zvezi s:

—

preglednostjo odločitev Komisije (člena 2(3) in 2(5) Gauzèsovega dokumenta),

| — | določbami o povečanju učinkovitosti in uspešnosti pobiranja prihodkov ter boja proti davčnim goljufijam in izogibanju plačilu davkov, da bi zagotovili davčne prihodke (člen 9 Gauzèsovega dokumenta), |
| --- | --- |

—

določbami o povečanju učinkovitosti in uspešnosti pobiranja prihodkov ter boja proti davčnim goljufijam in izogibanju plačilu davkov, da bi zagotovili davčne prihodke (člen 9 Gauzèsovega dokumenta),

| — | dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri vzpostavitvi okrepljenega nadzora nad državo članico (člen 2(1)), in določbami za ravnanje držav članic pod okrepljenim nadzorom, vključno z omembo prilagojene vloge Evropske centralne banke (člen 3(1)), kot je navedeno v točki viii tega odstavka, |
| --- | --- |

—

dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri vzpostavitvi okrepljenega nadzora nad državo članico (člen 2(1)), in določbami za ravnanje držav članic pod okrepljenim nadzorom, vključno z omembo prilagojene vloge Evropske centralne banke (člen 3(1)), kot je navedeno v točki viii tega odstavka,

| — | preglednostjo in odgovornostjo do Evropskega parlamenta in po potrebi nacionalnih parlamentov, vključno z obveznostmi razkritja programov makroekonomskega prilagajanja in pričakovane porazdelitve prizadevanj za usklajevanje (členi 2, 3, 7 in 18 Gauzèsovega dokumenta), |
| --- | --- |

—

preglednostjo in odgovornostjo do Evropskega parlamenta in po potrebi nacionalnih parlamentov, vključno z obveznostmi razkritja programov makroekonomskega prilagajanja in pričakovane porazdelitve prizadevanj za usklajevanje (členi 2, 3, 7 in 18 Gauzèsovega dokumenta),

| — | obravnavo praks in institucionalne ureditve za oblikovanje plač in upoštevanjem členov 151 in 152 PDEU ter člena 28 Listine EU o temeljnih pravicah v okviru strategije Unije za rast in delovna mesta, pa tudi določbami o obveznem vključevanju socialnih partnerjev in civilne družbe v skladu z nacionalnim pravom in praksami, |
| --- | --- |

—

obravnavo praks in institucionalne ureditve za oblikovanje plač in upoštevanjem členov 151 in 152 PDEU ter člena 28 Listine EU o temeljnih pravicah v okviru strategije Unije za rast in delovna mesta, pa tudi določbami o obveznem vključevanju socialnih partnerjev in civilne družbe v skladu z nacionalnim pravom in praksami,

| — | določbami v zvezi z oceno o analizi vzdržnosti vladnega zadolževanja, vključno z zahtevami za razkritje (člen 6 Gauzèsovega dokumenta), |
| --- | --- |

—

določbami v zvezi z oceno o analizi vzdržnosti vladnega zadolževanja, vključno z zahtevami za razkritje (člen 6 Gauzèsovega dokumenta),

| — | dodatnimi določbami o pooblastilih za tehnično pomoč državam članicam v okviru programa (člen 7(8) Gauzèsovega dokumenta), |
| --- | --- |

—

dodatnimi določbami o pooblastilih za tehnično pomoč državam članicam v okviru programa (člen 7(8) Gauzèsovega dokumenta),

| — | potrebo po realističnih, posodobljenih in razkritih napovedih (člena 6 in 7(5) Gauzèsovega dokumenta), |
| --- | --- |

—

potrebo po realističnih, posodobljenih in razkritih napovedih (člena 6 in 7(5) Gauzèsovega dokumenta),

| — | priznavanjem učinkov prelivanja in njihove vloge (členi 1(1), 3(6) in 7(5) Gauzèsovega dokumenta), |
| --- | --- |

—

priznavanjem učinkov prelivanja in njihove vloge (členi 1(1), 3(6) in 7(5) Gauzèsovega dokumenta),

| — | celovito revizijo javnih financ posameznih držav članic v okviru programa makroekonomskega prilagajanja (člen 7(9) Gauzèsovega dokumenta), |
| --- | --- |

—

celovito revizijo javnih financ posameznih držav članic v okviru programa makroekonomskega prilagajanja (člen 7(9) Gauzèsovega dokumenta),

| — | oceno, ali imajo države članice nadzor nad odstopanji od programa ali ne, oceno posledic programa makroekonomskega prilagajanja in izrecno zaščito sektorjev zdravstva in izobraževanja (člena 7(5) in 7(7) Gauzèsovega dokumenta), |
| --- | --- |

—

oceno, ali imajo države članice nadzor nad odstopanji od programa ali ne, oceno posledic programa makroekonomskega prilagajanja in izrecno zaščito sektorjev zdravstva in izobraževanja (člena 7(5) in 7(7) Gauzèsovega dokumenta),

| — | države članice, ki prejemajo pomoč, v tesnem sodelovanju s Komisijo preučijo možnost, ali naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi bi zasebne vlagatelje povabili k ohranitvi splošne izpostavljenosti na prostovoljni podlagi (člen 7(6) Gauzèsovega dokumenta), |
| --- | --- |

—

države članice, ki prejemajo pomoč, v tesnem sodelovanju s Komisijo preučijo možnost, ali naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi bi zasebne vlagatelje povabili k ohranitvi splošne izpostavljenosti na prostovoljni podlagi (člen 7(6) Gauzèsovega dokumenta),

| — | dialogom o gospodarstvu s Komisijo, Evropsko centralno banko in Mednarodnim denarnim skladom (člen 3(9) Gauzèsovega dokumenta), |
| --- | --- |

—

dialogom o gospodarstvu s Komisijo, Evropsko centralno banko in Mednarodnim denarnim skladom (člen 3(9) Gauzèsovega dokumenta),

| — | rednim poročanjem pristojnemu odboru Evropskega parlamenta in nacionalnemu parlamentu zadevne države članice o oceni pregledovalnih misij v okviru nadzora po izteku programa, vključno z možnostjo dialoga o gospodarstvu (člena 14(3) in 14(5) Gauzèsovega dokumenta), |
| --- | --- |

—

rednim poročanjem pristojnemu odboru Evropskega parlamenta in nacionalnemu parlamentu zadevne države članice o oceni pregledovalnih misij v okviru nadzora po izteku programa, vključno z možnostjo dialoga o gospodarstvu (člena 14(3) in 14(5) Gauzèsovega dokumenta),

| — | glasovanjem Sveta po pravilu obrnjene kvalificirane večine v zvezi s korektivnimi ukrepi za ukrepe v okviru nadzora po izteku programa (člen 14(4) Gauzèsovega dokumenta), |
| --- | --- |

—

glasovanjem Sveta po pravilu obrnjene kvalificirane večine v zvezi s korektivnimi ukrepi za ukrepe v okviru nadzora po izteku programa (člen 14(4) Gauzèsovega dokumenta),

| — | poročilom o pregledu uredbe, ki se sprejme na podlagi plačilnobilančnega predloga (v skladu s členom 19 Gauzèsovega dokumenta). |
| --- | --- |

—

poročilom o pregledu uredbe, ki se sprejme na podlagi plačilnobilančnega predloga (v skladu s členom 19 Gauzèsovega dokumenta).

| (xvii) | Člen 6(2) plačilnobilančnega predloga o okrepljenem nadzoru vključuje nekatere elemente, ki odražajo bistvo dokumenta Elise Ferreira. Zato bi bilo treba plačilnobilančni predlog posodobiti, da bi zagotovili enake pogoje in ga tako uskladili z dogovorom pogajalskih ekip Parlamenta in Sveta o ustreznih delih dokumenta Elise Ferreira, in sicer:






  — | o standardih in postopkih v zvezi z določanjem zahtev za poročanje, vključno z delegiranimi akti za te zahteve (člen 10 dokumenta Elise Ferreira), |
| --- | --- | --- |

(xvii)

Člen 6(2) plačilnobilančnega predloga o okrepljenem nadzoru vključuje nekatere elemente, ki odražajo bistvo dokumenta Elise Ferreira. Zato bi bilo treba plačilnobilančni predlog posodobiti, da bi zagotovili enake pogoje in ga tako uskladili z dogovorom pogajalskih ekip Parlamenta in Sveta o ustreznih delih dokumenta Elise Ferreira, in sicer:

—

o standardih in postopkih v zvezi z določanjem zahtev za poročanje, vključno z delegiranimi akti za te zahteve (člen 10 dokumenta Elise Ferreira),

| — | o zahtevah po nadzoru nad kakovostjo javnih financ, vključno z določbami o vplivu predvidenih proračunskih ukrepov na cilje strategije Unije za rast in delovna mesta (cilji strategije EU2020) in prilagoditvami, ki jih program pomoči zahteva od nacionalnih reformnih programov, pa tudi o opisu in kvantifikaciji proračunskih ukrepov, vključno s predvidenimi reformami davčne politike in morebitnimi učinki prelitja predvidenih ukrepov v druge države članice (člen 6 poročila Elise dokumenta), |
| --- | --- |

—

o zahtevah po nadzoru nad kakovostjo javnih financ, vključno z določbami o vplivu predvidenih proračunskih ukrepov na cilje strategije Unije za rast in delovna mesta (cilji strategije EU2020) in prilagoditvami, ki jih program pomoči zahteva od nacionalnih reformnih programov, pa tudi o opisu in kvantifikaciji proračunskih ukrepov, vključno s predvidenimi reformami davčne politike in morebitnimi učinki prelitja predvidenih ukrepov v druge države članice (člen 6 poročila Elise dokumenta),

| — | navedbe o predvidenih gospodarskih koristi o projektih javnih naložb, ki niso z obrambnega področja in imajo znatne učinke na proračun (člen 4(1) dokumenta Elise Ferreira); |
| --- | --- |

—

navedbe o predvidenih gospodarskih koristi o projektih javnih naložb, ki niso z obrambnega področja in imajo znatne učinke na proračun (člen 4(1) dokumenta Elise Ferreira);

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, Evropski centralni banki, Evropskemu mehanizmu za stabilnost in Mednarodnemu denarnemu skladu. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, Evropski centralni banki, Evropskemu mehanizmu za stabilnost in Mednarodnemu denarnemu skladu.

---

(1)  Sprejeta besedila z dne 12.3.2013 (P7_TA-PROV(2013)0069 („Gauzèsov dokument“)).

(2)  Sprejeta besedila z dne 12.3.2013 (P7_TA-PROV(2013)0070 („dokument Elise Ferreira“)).

(3)  UL L 53, 23.2.2002, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0430.

(5)  UL L 118, 12.5.2010, str. 1.

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/29

---

P7_TA(2013)0176

Letno poročilo Evropske centralne banke za leto 2011

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o letnem poročilu Evropske centralne banke za leto 2011 (2012/2304(INI))

(2016/C 045/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Evropske centralne banke za leto 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Evropske centralne banke za leto 2011,

| — | ob upoštevanju člena 284 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 284 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 15 statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 15 statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. aprila 1998 o demokratičnem nadzoru v tretji fazi EMU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. aprila 1998 o demokratičnem nadzoru v tretji fazi EMU (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2011 o letnem poročilu Evropske centralne banke za leto 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2011 o letnem poročilu Evropske centralne banke za leto 2010 (2),

| — | ob upoštevanju člena 119(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 119(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0031/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0031/2013),

| A. | ker je realna rast BDP v evroobmočju leta 2011 dosegla 1,5 %, kar je manj v primerjavi z letom 2010, ko je bila 1,9-odstotna; ker se je več držav članic v istem obdobju soočalo z globoko gospodarsko recesijo; |
| --- | --- |

A.

ker je realna rast BDP v evroobmočju leta 2011 dosegla 1,5 %, kar je manj v primerjavi z letom 2010, ko je bila 1,9-odstotna; ker se je več držav članic v istem obdobju soočalo z globoko gospodarsko recesijo;

| B. | ker je brezposelnost v evroobmočju narasla z 10 % konec leta 2010 na 10,7 % konec leta 2011; ker se je v istem obdobju znatno povečala brezposelnost mladih; |
| --- | --- |

B.

ker je brezposelnost v evroobmočju narasla z 10 % konec leta 2010 na 10,7 % konec leta 2011; ker se je v istem obdobju znatno povečala brezposelnost mladih;

| C. | ker je bilo od leta 1999 v evroobmočju ustvarjenih približno 14,4 milijona novih delovnih mest v primerjavi s približno 10,7 milijona v ZDA; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo od leta 1999 v evroobmočju ustvarjenih približno 14,4 milijona novih delovnih mest v primerjavi s približno 10,7 milijona v ZDA;

| D. | ker je ECB aprila in julija 2011 povišala obrestne mere (obakrat za 25 bazičnih točk) in jih pred koncem leta, novembra in decembra, dvakrat znižala (spet obakrat za 25 bazičnih točk); |
| --- | --- |

D.

ker je ECB aprila in julija 2011 povišala obrestne mere (obakrat za 25 bazičnih točk) in jih pred koncem leta, novembra in decembra, dvakrat znižala (spet obakrat za 25 bazičnih točk);

| E. | ker je bila leta 2011 povprečna stopnja inflacije v evroobmočju 2,7 %, torej je narasla z 1,6 % leta 2010, rast denarne mase M3 pa je bila 1,5-odstotna, kar pomeni zdrs od 1,7 % leta 2010; |
| --- | --- |

E.

ker je bila leta 2011 povprečna stopnja inflacije v evroobmočju 2,7 %, torej je narasla z 1,6 % leta 2010, rast denarne mase M3 pa je bila 1,5-odstotna, kar pomeni zdrs od 1,7 % leta 2010;

| F. | ker je konsolidirani računovodski izkaz Evrosistema konec leta 2011 dosegel 2 735 milijard EUR, kar je približno 36 % več kot med letom 2011; |
| --- | --- |

F.

ker je konsolidirani računovodski izkaz Evrosistema konec leta 2011 dosegel 2 735 milijard EUR, kar je približno 36 % več kot med letom 2011;

| G. | ker je ECB 21. decembra 2011 začela prvo operacijo triletnega dolgoročnejšega refinanciranja, na podlagi katere je bilo dodeljenih 489,2 milijarde EUR v obliki posojil z ročnostjo treh let; |
| --- | --- |

G.

ker je ECB 21. decembra 2011 začela prvo operacijo triletnega dolgoročnejšega refinanciranja, na podlagi katere je bilo dodeljenih 489,2 milijarde EUR v obliki posojil z ročnostjo treh let;

| H. | ker se je rast kreditov za zasebni sektor znatno upočasnila, in sicer z 1,6 % leta 2010 na 0,4 % leta 2011, pri posojilih za zasebni sektor pa je padla z 2,4 % leta 2010 na 1,2 % leta 2011; |
| --- | --- |

H.

ker se je rast kreditov za zasebni sektor znatno upočasnila, in sicer z 1,6 % leta 2010 na 0,4 % leta 2011, pri posojilih za zasebni sektor pa je padla z 2,4 % leta 2010 na 1,2 % leta 2011;

| I. | ker se je letna stopnja rasti širokega denarnega agregata M3 in kreditov, dodeljenih zasebnemu sektorju, v zadnjem četrtletju 2011 močno znižala; |
| --- | --- |

I.

ker se je letna stopnja rasti širokega denarnega agregata M3 in kreditov, dodeljenih zasebnemu sektorju, v zadnjem četrtletju 2011 močno znižala;

| J. | ker je neporavnani znesek pridobljenih obveznic v programu za trg vrednostnih papirjev konec leta 2011 znašal 211,4 milijarde EUR; |
| --- | --- |

J.

ker je neporavnani znesek pridobljenih obveznic v programu za trg vrednostnih papirjev konec leta 2011 znašal 211,4 milijarde EUR;

| K. | ker je netržno premoženje postalo največji del, tj. skupaj 23 %, premoženja, ki je bilo leta 2011 predloženo kot zavarovanje pri operacijah Evrosistema, medtem ko netržni vrednostni papirji in vrednostni papirji, zavarovani s premoženjem, zajemajo več kot 40 % skupnega premoženja, predloženega kot zavarovanje; |
| --- | --- |

K.

ker je netržno premoženje postalo največji del, tj. skupaj 23 %, premoženja, ki je bilo leta 2011 predloženo kot zavarovanje pri operacijah Evrosistema, medtem ko netržni vrednostni papirji in vrednostni papirji, zavarovani s premoženjem, zajemajo več kot 40 % skupnega premoženja, predloženega kot zavarovanje;

| L. | ker je povprečni bruto javni dolg narasel s 85,6 % na 88 % BDP, skupni javnofinančni primanjkljaj pa se je znižal s 6,2 % na 4,1 % BDP; ker so se nekatere države evroobmočja srečevale z rastočo ravnjo primanjkljaja; |
| --- | --- |

L.

ker je povprečni bruto javni dolg narasel s 85,6 % na 88 % BDP, skupni javnofinančni primanjkljaj pa se je znižal s 6,2 % na 4,1 % BDP; ker so se nekatere države evroobmočja srečevale z rastočo ravnjo primanjkljaja;

| M. | ker je po členu 282 PDEU glavni namen ECB ohranjati stabilnost cen, ne glede na stabilnost cen pa bi morala podpirati splošne gospodarske politike Unije, in ker so bile na ECB prenesene posebne naloge v zvezi z Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB); |
| --- | --- |

M.

ker je po členu 282 PDEU glavni namen ECB ohranjati stabilnost cen, ne glede na stabilnost cen pa bi morala podpirati splošne gospodarske politike Unije, in ker so bile na ECB prenesene posebne naloge v zvezi z Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB);

| N. | ker je stanje nizke inflacije najboljši prispevek, ki ga lahko monetarna politika zagotovi za vzpostavitev ugodnih pogojev za gospodarsko rast, ustvarjanje delovnih mest, socialno kohezijo in finančno stabilnost; |
| --- | --- |

N.

ker je stanje nizke inflacije najboljši prispevek, ki ga lahko monetarna politika zagotovi za vzpostavitev ugodnih pogojev za gospodarsko rast, ustvarjanje delovnih mest, socialno kohezijo in finančno stabilnost;

| O. | ker je bilo v okviru dolgoročnih operacij refinanciranja ECB, izvedenih decembra 2011 in februarja 2012, evropskim bankam odobrenih več kot 1 000 milijard EUR – 489 milijard EUR in 529,5 milijarde EUR – v obliki posojil po nizkih obrestnih merah s triletno ročnostjo in obrestno mero 1 %; |
| --- | --- |

O.

ker je bilo v okviru dolgoročnih operacij refinanciranja ECB, izvedenih decembra 2011 in februarja 2012, evropskim bankam odobrenih več kot 1 000 milijard EUR – 489 milijard EUR in 529,5 milijarde EUR – v obliki posojil po nizkih obrestnih merah s triletno ročnostjo in obrestno mero 1 %;

| P. | ker priporočila iz predhodnih resolucij Parlamenta o letnih poročilih ECB glede preglednosti glasovanja in objave kratkih zapisnikov še niso bila upoštevana; |
| --- | --- |

P.

ker priporočila iz predhodnih resolucij Parlamenta o letnih poročilih ECB glede preglednosti glasovanja in objave kratkih zapisnikov še niso bila upoštevana;

| Q. | ker je stabilnost cen bistvena za preprečevanje prekomerne inflacije; |
| --- | --- |

Q.

ker je stabilnost cen bistvena za preprečevanje prekomerne inflacije;

| R. | ker je ohranjanje toka kreditov za mala in srednja podjetja pomembno predvsem zato, ker ta podjetja zaposlujejo 72 % delovne sile v evroobmočju ter dosegajo bistveno višje bruto stopnje ustvarjanja (in uničevanja) delovnih mest kot velika podjetja; |
| --- | --- |

R.

ker je ohranjanje toka kreditov za mala in srednja podjetja pomembno predvsem zato, ker ta podjetja zaposlujejo 72 % delovne sile v evroobmočju ter dosegajo bistveno višje bruto stopnje ustvarjanja (in uničevanja) delovnih mest kot velika podjetja;

Monetarna politika

| 1. | pozdravlja proaktivno držo ECB v letih 2011 in 2012 v okoliščinah, ko so se tveganja za stabilnost evroobmočja znatno povečala; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja proaktivno držo ECB v letih 2011 in 2012 v okoliščinah, ko so se tveganja za stabilnost evroobmočja znatno povečala;

| 2. | pozdravlja stališče ECB v teh kriznih časih tako z vidika njene monetarne politike kot z vidika njenih ukrepov za stabilizacijo finančnih trgov; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja stališče ECB v teh kriznih časih tako z vidika njene monetarne politike kot z vidika njenih ukrepov za stabilizacijo finančnih trgov;

| 3. | ugotavlja, da so strah pred srednjeročno inflacijo ter sklepa iz aprila in julija 2011 o zvišanju temeljnih obrestnih mer ECB poleg drugih dejavnikov morda prispevali k povišanju premij finančnih posrednikov za politična tveganja in tako k upočasnitvi rasti kreditov, kar je še bolj oslabilo že tako šibko gospodarsko okrevanje v prvem četrtletju leta 2011; razume, da se je takrat gospodarska dejavnost povečala in da so se cene zvišale, zaradi česar se je ECB bala, da bo srednjeročno zopet nastopila inflacija; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da so strah pred srednjeročno inflacijo ter sklepa iz aprila in julija 2011 o zvišanju temeljnih obrestnih mer ECB poleg drugih dejavnikov morda prispevali k povišanju premij finančnih posrednikov za politična tveganja in tako k upočasnitvi rasti kreditov, kar je še bolj oslabilo že tako šibko gospodarsko okrevanje v prvem četrtletju leta 2011; razume, da se je takrat gospodarska dejavnost povečala in da so se cene zvišale, zaradi česar se je ECB bala, da bo srednjeročno zopet nastopila inflacija;

| 4. | v tem duhu pozdravlja kasnejšo razveljavitev teh sklepov konec leta 2011, dodatno znižanje leta 2012 in sprejetje nestandardnih ukrepov, s katerimi naj bi ponovno vzpostavili mehanizem monetarnega prenosa; |
| --- | --- |

4.

v tem duhu pozdravlja kasnejšo razveljavitev teh sklepov konec leta 2011, dodatno znižanje leta 2012 in sprejetje nestandardnih ukrepov, s katerimi naj bi ponovno vzpostavili mehanizem monetarnega prenosa;

| 5. | meni, da so povečanje inflacije, zaznano leta 2011, med drugim povzročile predvsem naraščajoče cene energije in v mnogo manjši meri cene hrane in drugega blaga; |
| --- | --- |

5.

meni, da so povečanje inflacije, zaznano leta 2011, med drugim povzročile predvsem naraščajoče cene energije in v mnogo manjši meri cene hrane in drugega blaga;

| 6. | priznava prizadevanja ECB, da bi pomagala pri stabilizaciji trgov, in sicer s programom za trg vrednostnih papirjev, operacijami triletnega dolgoročnejšega refinanciranja in dokončnimi denarnimi transakcijami, poudarja pa, da še vedno ni strukturne rešitve za krizo; |
| --- | --- |

6.

priznava prizadevanja ECB, da bi pomagala pri stabilizaciji trgov, in sicer s programom za trg vrednostnih papirjev, operacijami triletnega dolgoročnejšega refinanciranja in dokončnimi denarnimi transakcijami, poudarja pa, da še vedno ni strukturne rešitve za krizo;

| 7. | ugotavlja, da je program za trg vrednostnih papirjev začasno pomagal ublažiti pritisk na stroške najemanja posojil za države članice evroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo; ugotavlja, da so te operacije za absorpcijo likvidnosti, izvedene za steriliziranje teh nakupov, zmanjšale ravni prekomernih rezerv, kar je v določenem obsegu prispevalo k cilju ponovne pridobitve nadzora nad obrestno mero za transakcije čez noč v evroobmočju (EONIA); |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da je program za trg vrednostnih papirjev začasno pomagal ublažiti pritisk na stroške najemanja posojil za države članice evroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo; ugotavlja, da so te operacije za absorpcijo likvidnosti, izvedene za steriliziranje teh nakupov, zmanjšale ravni prekomernih rezerv, kar je v določenem obsegu prispevalo k cilju ponovne pridobitve nadzora nad obrestno mero za transakcije čez noč v evroobmočju (EONIA);

| 8. | priznava, da sta obe triletni operaciji dolgoročnejšega refinanciranja učinkovito preprečevali nastanek kreditnega krča, vendar je še vedno vprašljiva sposobnost finančnega sektorja za vračanje posojil, ki jih je prejel od ECB; poudarja, da rezultati, kar zadeva rast kreditov, niso bili zadovoljivi; ugotavlja, da je odločitev o začetku izvajanja prvega programa operacij dolgoročnejšega refinanciranja 21. decembra 2011 sovpadla z ukinitvijo programa za trg vrednostnih papirjev; razume, da ECB svojih operacij ne šteje kot neposredno financiranje državnega dolga; |
| --- | --- |

8.

priznava, da sta obe triletni operaciji dolgoročnejšega refinanciranja učinkovito preprečevali nastanek kreditnega krča, vendar je še vedno vprašljiva sposobnost finančnega sektorja za vračanje posojil, ki jih je prejel od ECB; poudarja, da rezultati, kar zadeva rast kreditov, niso bili zadovoljivi; ugotavlja, da je odločitev o začetku izvajanja prvega programa operacij dolgoročnejšega refinanciranja 21. decembra 2011 sovpadla z ukinitvijo programa za trg vrednostnih papirjev; razume, da ECB svojih operacij ne šteje kot neposredno financiranje državnega dolga;

| 9. | poziva ECB, naj v mesečnem poročilu objavi podatke o obsegu javnega dolga posameznih držav članic, ki ga finančne institucije predložijo kot zavarovanje s premoženjem; |
| --- | --- |

9.

poziva ECB, naj v mesečnem poročilu objavi podatke o obsegu javnega dolga posameznih držav članic, ki ga finančne institucije predložijo kot zavarovanje s premoženjem;

| 10. | opozarja na prenos tveganja z bank in vlad v težavah na bilanco stanja ECB, katere vrednost je zdaj več kot 30 % BDP evroobmočja; poudarja, da triletne operacije dolgoročnejšega refinanciranja niso temeljna rešitev za krizo; |
| --- | --- |

10.

opozarja na prenos tveganja z bank in vlad v težavah na bilanco stanja ECB, katere vrednost je zdaj več kot 30 % BDP evroobmočja; poudarja, da triletne operacije dolgoročnejšega refinanciranja niso temeljna rešitev za krizo;

| 11. | izraža hudo zaskrbljenost zaradi vse višjih ravni presežne likvidnosti, zaznanih leta 2011, predvsem v drugi polovici leta, ki je posledica pomanjkanja zaupanja med bankami in pomanjkanja dodeljevanja posojil realnemu gospodarstvu, izhajajočih iz negotovosti, ki sta jo povzročila gospodarska stagnacija in prekomerna zadolženost javnega in zasebnega sektorja v nekaterih državah članicah; opozarja, da te razmere kažejo na tveganja za „likvidnostno past“ in slabijo učinkovitost prizadevanj na področju monetarne politike; |
| --- | --- |

11.

izraža hudo zaskrbljenost zaradi vse višjih ravni presežne likvidnosti, zaznanih leta 2011, predvsem v drugi polovici leta, ki je posledica pomanjkanja zaupanja med bankami in pomanjkanja dodeljevanja posojil realnemu gospodarstvu, izhajajočih iz negotovosti, ki sta jo povzročila gospodarska stagnacija in prekomerna zadolženost javnega in zasebnega sektorja v nekaterih državah članicah; opozarja, da te razmere kažejo na tveganja za „likvidnostno past“ in slabijo učinkovitost prizadevanj na področju monetarne politike;

| 12. | ugotavlja, da so v letu 2011 linije za valutne zamenjave z drugimi centralnimi bankami in zatekanje k operacijam glavnega refinanciranja, k operacijam srednje- in dolgoročnega refinanciranja s popolno dodelitvijo po fiksnih obrestnih merah in k mejnemu posojilu in depozitu ostali na zelo visokih ravneh, kar kaže na hude motnje v delovanju mehanizma prenosa monetarne politike in medbančnega trga posojil v evroobmočju; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da so v letu 2011 linije za valutne zamenjave z drugimi centralnimi bankami in zatekanje k operacijam glavnega refinanciranja, k operacijam srednje- in dolgoročnega refinanciranja s popolno dodelitvijo po fiksnih obrestnih merah in k mejnemu posojilu in depozitu ostali na zelo visokih ravneh, kar kaže na hude motnje v delovanju mehanizma prenosa monetarne politike in medbančnega trga posojil v evroobmočju;

| 13. | je zaskrbljen zaradi zelo visokih ravni linij nujne likvidnostne pomoči, ki so jih zagotovile nacionalne centralne banke leta 2011 z dovoljenjem ECB, ter zahteva nadaljnje razkritje in dopolnilne informacije ter natančen obseg teh ravni in z njimi povezanih operacij ali pogojev; |
| --- | --- |

13.

je zaskrbljen zaradi zelo visokih ravni linij nujne likvidnostne pomoči, ki so jih zagotovile nacionalne centralne banke leta 2011 z dovoljenjem ECB, ter zahteva nadaljnje razkritje in dopolnilne informacije ter natančen obseg teh ravni in z njimi povezanih operacij ali pogojev;

| 14. | ugotavlja, da je podjetjem in gospodinjstvom še vedno na voljo veliko manj kreditov kot pred krizo, rast ponudbe kreditov pa se je v letu 2011 upočasnila; poudarja, da to, skupaj z dejstvom, da je bil mejni depozit 28. septembra 2012315,754 milijonov EUR, jasno upravičuje odločitev ECB za zmanjšanje obresti, ki se uporabljajo za mejna posojila, osrednje operacije refinanciranja in mejni depozit; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da je podjetjem in gospodinjstvom še vedno na voljo veliko manj kreditov kot pred krizo, rast ponudbe kreditov pa se je v letu 2011 upočasnila; poudarja, da to, skupaj z dejstvom, da je bil mejni depozit 28. septembra 2012315,754 milijonov EUR, jasno upravičuje odločitev ECB za zmanjšanje obresti, ki se uporabljajo za mejna posojila, osrednje operacije refinanciranja in mejni depozit;

| 15. | je seznanjen z ukrepi ECB za zmanjšanje zahtev glede zavarovanja s premoženjem in pravili glede kritja za vrednostne papirje, zavarovane s premoženjem, saj so ti tesno povezani s posojili za gospodinjstva ter mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

15.

je seznanjen z ukrepi ECB za zmanjšanje zahtev glede zavarovanja s premoženjem in pravili glede kritja za vrednostne papirje, zavarovane s premoženjem, saj so ti tesno povezani s posojili za gospodinjstva ter mala in srednja podjetja;

| 16. | je kljub temu še vedno zaskrbljen zaradi visoke stopnje netržnega finančnega premoženja ter vrednostnih papirjev, zavarovanih s premoženjem, ki se predložijo Evrosistemu kot zavarovanje v okviru njegovih operacij refinanciranja; poziva ECB, naj predloži informacije o tem, katere centralne banke so sprejele take vrednostne papirje, in razkrije natančne informacije o metodah vrednotenja v zvezi z vsemi sredstvi, tudi oslabljenimi; |
| --- | --- |

16.

je kljub temu še vedno zaskrbljen zaradi visoke stopnje netržnega finančnega premoženja ter vrednostnih papirjev, zavarovanih s premoženjem, ki se predložijo Evrosistemu kot zavarovanje v okviru njegovih operacij refinanciranja; poziva ECB, naj predloži informacije o tem, katere centralne banke so sprejele take vrednostne papirje, in razkrije natančne informacije o metodah vrednotenja v zvezi z vsemi sredstvi, tudi oslabljenimi;

| 17. | meni, da bi morali v zvezi s pravili glede kritja za najeta posojila veljati enaki standardi tako za državne obveznice kot obveznice regionalnih vlad, če imajo regije zakonodajne in davčne pristojnosti, saj obe vrsti obveznic bistveno prispevata k učinkovitemu prenosu monetarne politike ECB; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi morali v zvezi s pravili glede kritja za najeta posojila veljati enaki standardi tako za državne obveznice kot obveznice regionalnih vlad, če imajo regije zakonodajne in davčne pristojnosti, saj obe vrsti obveznic bistveno prispevata k učinkovitemu prenosu monetarne politike ECB;

| 18. | poudarja, da bi morale institucije, ki so imele koristi od izredne likvidnostne pomoči centralne banke, izpolniti pogoje, tudi obveznost institucij, ki koristijo to pomoč, da bodo povečale raven posojil, tako da bodo opredelile cilje posojil za realno gospodarstvo, zlasti za mala in srednja podjetja in gospodinjstva, brez katerih bi bila ta prizadevanja lahko neučinkovita; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bi morale institucije, ki so imele koristi od izredne likvidnostne pomoči centralne banke, izpolniti pogoje, tudi obveznost institucij, ki koristijo to pomoč, da bodo povečale raven posojil, tako da bodo opredelile cilje posojil za realno gospodarstvo, zlasti za mala in srednja podjetja in gospodinjstva, brez katerih bi bila ta prizadevanja lahko neučinkovita;

| 19. | poziva ECB, naj v tesnem sodelovanju z vladami držav članic, pristojnimi nacionalnimi nadzornimi organi in Komisijo preuči možnost izvajanja okvira, kot je program MERLIN, ki ga je razvila Banka Anglije (Bank of England) v partnerstvu z zakladnico Združenega kraljestva v zvezi s pogoji, ki jih je treba izpolnjevati za dostop do nestandardnih instrumentov centralnih bank, kot so cilji za posojila, odobrena malim in srednjim podjetjem; |
| --- | --- |

19.

poziva ECB, naj v tesnem sodelovanju z vladami držav članic, pristojnimi nacionalnimi nadzornimi organi in Komisijo preuči možnost izvajanja okvira, kot je program MERLIN, ki ga je razvila Banka Anglije (Bank of England) v partnerstvu z zakladnico Združenega kraljestva v zvezi s pogoji, ki jih je treba izpolnjevati za dostop do nestandardnih instrumentov centralnih bank, kot so cilji za posojila, odobrena malim in srednjim podjetjem;

| 20. | svari, da bi brez ustreznega pogojevanja utegnili pri nestandardnih ukrepih, na primer operacijah triletnega dolgoročnejšega refinanciranja, izostati zaželeni učinki, utegnilo pa bi priti tudi do špekulacij s cenami goriva, vse večje cenovne nestanovitnosti ter nastajanja premoženjskih balonov na finančnih trgih; nestandardni ukrepi bi se lahko uporabili tudi za pospeševanje procesa zmanjševanja finančnega vzvoda brez ustrezne zrcalne slike pri dodeljevanju kreditov; zato poziva ECB, naj skrbno preuči tako želene kot neželene učinke teh in drugih ukrepov; |
| --- | --- |

20.

svari, da bi brez ustreznega pogojevanja utegnili pri nestandardnih ukrepih, na primer operacijah triletnega dolgoročnejšega refinanciranja, izostati zaželeni učinki, utegnilo pa bi priti tudi do špekulacij s cenami goriva, vse večje cenovne nestanovitnosti ter nastajanja premoženjskih balonov na finančnih trgih; nestandardni ukrepi bi se lahko uporabili tudi za pospeševanje procesa zmanjševanja finančnega vzvoda brez ustrezne zrcalne slike pri dodeljevanju kreditov; zato poziva ECB, naj skrbno preuči tako želene kot neželene učinke teh in drugih ukrepov;

| 21. | meni, da bi morala ECB najti način, kako mala in srednja podjetja doseči bolj neposredno, saj mehanizem prenosa monetarne politike ne deluje pravilno; poudarja, da podobna mala in srednja podjetja v euroobmočju trenutno nimajo dostopa do posojil pod enakimi pogoji, kljub temu, da imajo podobne poslovne obete in so izpostavljena podobnim tveganjem; poziva ECB, naj izvaja ustrezno politiko za neposredni nakup kakovostnih zavarovanih posojil, odobrenih malim in srednjim podjetjem, v nekaterih državah članicah, kjer mehanizem prenosa monetarne politike ne deluje več; poudarja, da bi morala ta politika predvidevati omejene zneske in biti časovno omejena, popolnoma sterilizirana in usmerjena v preprečevanje tveganj za bilanco stanja ECB; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi morala ECB najti način, kako mala in srednja podjetja doseči bolj neposredno, saj mehanizem prenosa monetarne politike ne deluje pravilno; poudarja, da podobna mala in srednja podjetja v euroobmočju trenutno nimajo dostopa do posojil pod enakimi pogoji, kljub temu, da imajo podobne poslovne obete in so izpostavljena podobnim tveganjem; poziva ECB, naj izvaja ustrezno politiko za neposredni nakup kakovostnih zavarovanih posojil, odobrenih malim in srednjim podjetjem, v nekaterih državah članicah, kjer mehanizem prenosa monetarne politike ne deluje več; poudarja, da bi morala ta politika predvidevati omejene zneske in biti časovno omejena, popolnoma sterilizirana in usmerjena v preprečevanje tveganj za bilanco stanja ECB;

| 22. | poudarja, da je treba te pogoje neposredno povezati z gospodarskimi koristmi, ki jih zagotavljajo banke z nekonvencionalnimi ukrepi denarne politike ter programi pomoči, in zagotavlja, da bodo novi prihodki, ki jih te politike omogočajo, povzročili več odobritev kreditov; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba te pogoje neposredno povezati z gospodarskimi koristmi, ki jih zagotavljajo banke z nekonvencionalnimi ukrepi denarne politike ter programi pomoči, in zagotavlja, da bodo novi prihodki, ki jih te politike omogočajo, povzročili več odobritev kreditov;

| 23. | opozarja, da mora denarna politika prevzeti del odgovornosti za nastanek premoženjskih balonov, saj so se posojila v letih pred krizo rasla z nevzdržno stopnjo, četudi je bila zagotovljena stabilnost cen; poudarja, kako pomembni so trendi gibanja cen premoženja in gibanje kreditov kot kazalniki spremljanja finančne stabilnosti; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da mora denarna politika prevzeti del odgovornosti za nastanek premoženjskih balonov, saj so se posojila v letih pred krizo rasla z nevzdržno stopnjo, četudi je bila zagotovljena stabilnost cen; poudarja, kako pomembni so trendi gibanja cen premoženja in gibanje kreditov kot kazalniki spremljanja finančne stabilnosti;

| 24. | ponovno opozarja na svoje stališče v zvezi s pogajalskim procesom v okviru direktive o kapitalskih zahtevah IV (CRD IV), v skladu s katerim je treba za institucije, ki so izkoristile likvidnostno podporo ECB, uvesti dodatne pogoje; |
| --- | --- |

24.

ponovno opozarja na svoje stališče v zvezi s pogajalskim procesom v okviru direktive o kapitalskih zahtevah IV (CRD IV), v skladu s katerim je treba za institucije, ki so izkoristile likvidnostno podporo ECB, uvesti dodatne pogoje;

| 25. | meni, da je imel poravnalni sistem TARGET 2 bistveno vlogo pri varovanju celovitosti finančnega sistema v evroobmočju; vendar ugotavlja, da velika neravnovesja v sistemu TARGET 2 razkrivajo zaskrbljujočo drobitev finančnih trgov v evroobmočju ter vztrajen beg kapitala v državah članicah, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo; |
| --- | --- |

25.

meni, da je imel poravnalni sistem TARGET 2 bistveno vlogo pri varovanju celovitosti finančnega sistema v evroobmočju; vendar ugotavlja, da velika neravnovesja v sistemu TARGET 2 razkrivajo zaskrbljujočo drobitev finančnih trgov v evroobmočju ter vztrajen beg kapitala v državah članicah, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo;

| 26. | čestita ECB in Evrosistemu, da sta v letnem poročilu 2011 pregledneje prikazala sistem TARGET 2; poziva ECB in Evrosistem, naj vsak mesec objavljata statistični prikaz razvoja tega sistema; |
| --- | --- |

26.

čestita ECB in Evrosistemu, da sta v letnem poročilu 2011 pregledneje prikazala sistem TARGET 2; poziva ECB in Evrosistem, naj vsak mesec objavljata statistični prikaz razvoja tega sistema;

| 27. | je prepričan, da je sistem TARGET 2 ključnega pomena za dobro delovanje evra; |
| --- | --- |

27.

je prepričan, da je sistem TARGET 2 ključnega pomena za dobro delovanje evra;

| 28. | poudarja, da je mogoče priti do zanimivih spoznanj za evroobmočje iz študije o delovanju sistemov plačilne bilance v drugih zveznih monetarnih unijah, kot so ZDA; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je mogoče priti do zanimivih spoznanj za evroobmočje iz študije o delovanju sistemov plačilne bilance v drugih zveznih monetarnih unijah, kot so ZDA;

| 29. | poziva ECB in Komisijo, naj razmislita o tem, ali lahko člena 129(3) in 129(4) PDEU zagotovita ustrezno pravno podlago za povečanje splošne preglednosti in podrobnosti konsolidirane bilance stanja Evrosistema; |
| --- | --- |

29.

poziva ECB in Komisijo, naj razmislita o tem, ali lahko člena 129(3) in 129(4) PDEU zagotovita ustrezno pravno podlago za povečanje splošne preglednosti in podrobnosti konsolidirane bilance stanja Evrosistema;

Gospodarska kriza in ECB

| 30. | poziva ECB, naj objavi pravno odločitev v zvezi s programom dokončnih denarnih transakcij, da bi lahko natančneje analizirali njegove podrobnosti in posledice; |
| --- | --- |

30.

poziva ECB, naj objavi pravno odločitev v zvezi s programom dokončnih denarnih transakcij, da bi lahko natančneje analizirali njegove podrobnosti in posledice;

| 31. | pozdravlja zavezanost ECB zagotovitvi enakovrednega statusa za lastna sredstva, povezana s katerim koli prihodnjim programom dokončnih denarnih transakcij, pa tudi poudarek na sterilizaciji vseh nakupov v okviru dokončnih denarnih transakcij, da bi absorbirali presežne rezerve; hkrati priznava izzive, povezane s temi ukrepi sterilizacije, in poudarja potrebo po natančnem spremljanju in ocenjevanju učinkov; meni, da bo program dokončnih denarnih transakcij morda ustrezal potrebam držav, ki se bodo kmalu rešile iz težav in ponovno začenjajo z izdajanjem dolga; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja zavezanost ECB zagotovitvi enakovrednega statusa za lastna sredstva, povezana s katerim koli prihodnjim programom dokončnih denarnih transakcij, pa tudi poudarek na sterilizaciji vseh nakupov v okviru dokončnih denarnih transakcij, da bi absorbirali presežne rezerve; hkrati priznava izzive, povezane s temi ukrepi sterilizacije, in poudarja potrebo po natančnem spremljanju in ocenjevanju učinkov; meni, da bo program dokončnih denarnih transakcij morda ustrezal potrebam držav, ki se bodo kmalu rešile iz težav in ponovno začenjajo z izdajanjem dolga;

| 32. | poudarja, da je sedanja kriza razlog za zaskrbljenost, saj ogroža znatna prizadevanja držav članic v zvezi s strategijami za proračunsko konsolidacijo in odzivanje na krizo; ugotavlja, da ima zdajšnji hud upad gospodarske aktivnosti v več državah članicah evroobmočja negativne gospodarske in fiskalne posledice, na primer pri davčnih prihodkih in socialnih odhodkih teh držav, in še zaostruje njihove težave z javnim dolgom; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je sedanja kriza razlog za zaskrbljenost, saj ogroža znatna prizadevanja držav članic v zvezi s strategijami za proračunsko konsolidacijo in odzivanje na krizo; ugotavlja, da ima zdajšnji hud upad gospodarske aktivnosti v več državah članicah evroobmočja negativne gospodarske in fiskalne posledice, na primer pri davčnih prihodkih in socialnih odhodkih teh držav, in še zaostruje njihove težave z javnim dolgom;

| 33. | poudarja, da kažejo državne obveznice in finančne institucije vztrajno ranljivost in da je mogoče negativno povratno zanko med državnimi obveznicami in bankami lahko prekine le prek fiskalne konsolidacije in kapitalizacije bančnega sektorja v okolju gospodarske rasti; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da kažejo državne obveznice in finančne institucije vztrajno ranljivost in da je mogoče negativno povratno zanko med državnimi obveznicami in bankami lahko prekine le prek fiskalne konsolidacije in kapitalizacije bančnega sektorja v okolju gospodarske rasti;

| 34. | meni, da je eden od vzrokov za nevzdržnost javnih računov nekaterih držav evroobmočja potekajoča recesija, ki vodi v vse večjo brezposelnost in izpad davčnih prihodkov; zato poudarja, da morajo biti politike za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in rasti ključna prednostna naloga v Uniji; |
| --- | --- |

34.

meni, da je eden od vzrokov za nevzdržnost javnih računov nekaterih držav evroobmočja potekajoča recesija, ki vodi v vse večjo brezposelnost in izpad davčnih prihodkov; zato poudarja, da morajo biti politike za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in rasti ključna prednostna naloga v Uniji;

| 35. | spodbuja predsednika ECB Maria Draghija, naj nadaljuje tradicijo, ki jo je začel njegov predhodnik Jean-Claude Trichet, ki je na sestankih Evroskupine vztrajno poudarjal vprašanje makroekonomskih neravnovesij, zlasti razlik med rastjo produktivnosti in rastjo plač, ki so povzročile občutne razlike v stopnjah konkurenčnosti med državami članicami; |
| --- | --- |

35.

spodbuja predsednika ECB Maria Draghija, naj nadaljuje tradicijo, ki jo je začel njegov predhodnik Jean-Claude Trichet, ki je na sestankih Evroskupine vztrajno poudarjal vprašanje makroekonomskih neravnovesij, zlasti razlik med rastjo produktivnosti in rastjo plač, ki so povzročile občutne razlike v stopnjah konkurenčnosti med državami članicami;

| 36. | meni, da bi bilo treba ukrepe ECB oceniti v okviru sedanje razprave o prihodnosti EMU; poudarja, da je pozval k večji proračunski zmogljivosti za EMU v okviru proračuna EU in posebnih lastnih sredstev (vključno z davkom na finančne transakcije) v podporo gospodarske rasti in socialne kohezije, za odpravo neravnovesja in strukturnih razlik ter reševanja finančnih nujnih primerov, neposredno povezanih z monetarno unijo, ne da bi bile pri tem ogrožene tradicionalne naloge financiranja skupnih politik; meni, da bi taka proračunska zmogljivost znatno izboljšala kombinacijo makroekonomskih politik v EMU; |
| --- | --- |

36.

meni, da bi bilo treba ukrepe ECB oceniti v okviru sedanje razprave o prihodnosti EMU; poudarja, da je pozval k večji proračunski zmogljivosti za EMU v okviru proračuna EU in posebnih lastnih sredstev (vključno z davkom na finančne transakcije) v podporo gospodarske rasti in socialne kohezije, za odpravo neravnovesja in strukturnih razlik ter reševanja finančnih nujnih primerov, neposredno povezanih z monetarno unijo, ne da bi bile pri tem ogrožene tradicionalne naloge financiranja skupnih politik; meni, da bi taka proračunska zmogljivost znatno izboljšala kombinacijo makroekonomskih politik v EMU;

| 37. | je seznanjen s tem, da ECB ni pripravljena prevzeti svojega deleža pri procesih prestrukturiranja dolga, tudi pri obveznicah, ki jih je pridobila na sekundarnem trgu pod nominalno vrednostjo; je seznanjen s tem, da ECB doslej ni bila pripravljena razkriti pomembnih informacij o tem, zlasti ne cene, po kateri je kupila grške obveznice; razume, da je ECB ocenila, da bi tako sodelovanje privedlo do denarnega financiranja vlade, pa čeprav se pojavljajo dvomi o tem, da bi ta odločitev lahko ogrozila učinkovitost nekaterih nestandardnih monetarnih politik; |
| --- | --- |

37.

je seznanjen s tem, da ECB ni pripravljena prevzeti svojega deleža pri procesih prestrukturiranja dolga, tudi pri obveznicah, ki jih je pridobila na sekundarnem trgu pod nominalno vrednostjo; je seznanjen s tem, da ECB doslej ni bila pripravljena razkriti pomembnih informacij o tem, zlasti ne cene, po kateri je kupila grške obveznice; razume, da je ECB ocenila, da bi tako sodelovanje privedlo do denarnega financiranja vlade, pa čeprav se pojavljajo dvomi o tem, da bi ta odločitev lahko ogrozila učinkovitost nekaterih nestandardnih monetarnih politik;

| 38. | opozarja, da je ECB pokazala pripravljenost, da bi v sodelovanju z nacionalnimi centralnimi bankami in vladami držav članic uporabljala mehanizem, namenjen usmerjanju kakršnega koli dobička, ustvarjenega z operacijami programa za trg vrednostnih papirjev, od grških državnih dolžniških instrumentov, ki jih poseduje za monetarne namene, v prizadevanja za zmanjšanje dolga; poziva prej navedene udeležence, naj skrbno vzpostavijo tak mehanizem; |
| --- | --- |

38.

opozarja, da je ECB pokazala pripravljenost, da bi v sodelovanju z nacionalnimi centralnimi bankami in vladami držav članic uporabljala mehanizem, namenjen usmerjanju kakršnega koli dobička, ustvarjenega z operacijami programa za trg vrednostnih papirjev, od grških državnih dolžniških instrumentov, ki jih poseduje za monetarne namene, v prizadevanja za zmanjšanje dolga; poziva prej navedene udeležence, naj skrbno vzpostavijo tak mehanizem;

| 39. | ugotavlja, da ekonomske razmere v nekaterih gospodarstvih povzročajo močne kapitalske tokove, ki še povečujejo njihove težave in so kratkoročno – zlasti pa dolgoročno – nevzdržni; poudarja, da imajo ta neravnovesja izkrivljajoč učinek, ki povzroča drage negativne zunanje učinke in so problematična v vsem evroobmočju ter ogrožajo stabilnost vseh njegovih gospodarstev; ta neravnovesja je mogoče obvladati le, če bo uveljavljena celovita in dolgoročna rešitev za krizo v evroobmočju, namenjena oblikovanju pristopa, ki združuje solidarnost in odgovornost; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da ekonomske razmere v nekaterih gospodarstvih povzročajo močne kapitalske tokove, ki še povečujejo njihove težave in so kratkoročno – zlasti pa dolgoročno – nevzdržni; poudarja, da imajo ta neravnovesja izkrivljajoč učinek, ki povzroča drage negativne zunanje učinke in so problematična v vsem evroobmočju ter ogrožajo stabilnost vseh njegovih gospodarstev; ta neravnovesja je mogoče obvladati le, če bo uveljavljena celovita in dolgoročna rešitev za krizo v evroobmočju, namenjena oblikovanju pristopa, ki združuje solidarnost in odgovornost;

| 40. | poziva, naj se preuči, kako bi zagotovili, da bi bila „trojka“, v kateri sodelujejo predstavniki ECB, demokratično odgovorna Parlamentu; poudarja, da javne predstavitve o tem vprašanju, ki jih zdaj organizira Parlament, niso dovolj, da bi zagotovili demokratično odgovornost; |
| --- | --- |

40.

poziva, naj se preuči, kako bi zagotovili, da bi bila „trojka“, v kateri sodelujejo predstavniki ECB, demokratično odgovorna Parlamentu; poudarja, da javne predstavitve o tem vprašanju, ki jih zdaj organizira Parlament, niso dovolj, da bi zagotovili demokratično odgovornost;

| 41. | poziva ECB, naj v okviru monetarnega dialoga in v naslednjem letnem poročilu predstavi naknadno oceno svoje udeležbe v programih prilagajanja in učinke nanje ter morebitna navzkrižja interesov, povezana s tako udeležbo, ter ustreznost makroekonomskih predvidevanj in scenarijev; |
| --- | --- |

41.

poziva ECB, naj v okviru monetarnega dialoga in v naslednjem letnem poročilu predstavi naknadno oceno svoje udeležbe v programih prilagajanja in učinke nanje ter morebitna navzkrižja interesov, povezana s tako udeležbo, ter ustreznost makroekonomskih predvidevanj in scenarijev;

Bančna unija

| 42. | meni, da je treba nujno ustvariti bančno unijo: ta projekt pa bo mogoč samo z natančno opredeljenimi instrumenti, pristojnostmi in splošno demokratično odgovornostjo; |
| --- | --- |

42.

meni, da je treba nujno ustvariti bančno unijo: ta projekt pa bo mogoč samo z natančno opredeljenimi instrumenti, pristojnostmi in splošno demokratično odgovornostjo;

| 43. | meni, da bi se morala predlagana bančna unija, če želimo preseči strukturne pomanjkljivosti, ki so povezane z EMU, in učinkovito zmanjšati prežetost z moralnim tveganjem, opreti na prejšnje reforme sektorja finančnih storitev Unije, vključno z ustanovitvijo Evropskega bančnega organa (EBA), Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA), Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) in Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB), in tudi na okrepljeno gospodarsko upravljanje, zlasti v evroobmočju, ter novi proračunski okvir evropskega semestra, da bi lahko zagotovila večjo odpornost in konkurenčnost bančnega sektorja Unije, večje zaupanje vanj in večje kapitalske rezerve, da javnim proračunom držav članic v prihodnosti ne bi bilo treba prevzemati stroškov za reševanje bank; |
| --- | --- |

43.

meni, da bi se morala predlagana bančna unija, če želimo preseči strukturne pomanjkljivosti, ki so povezane z EMU, in učinkovito zmanjšati prežetost z moralnim tveganjem, opreti na prejšnje reforme sektorja finančnih storitev Unije, vključno z ustanovitvijo Evropskega bančnega organa (EBA), Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA), Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) in Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB), in tudi na okrepljeno gospodarsko upravljanje, zlasti v evroobmočju, ter novi proračunski okvir evropskega semestra, da bi lahko zagotovila večjo odpornost in konkurenčnost bančnega sektorja Unije, večje zaupanje vanj in večje kapitalske rezerve, da javnim proračunom držav članic v prihodnosti ne bi bilo treba prevzemati stroškov za reševanje bank;

| 44. | poziva, naj se čim prej vzpostavi enotni nadzorni mehanizem, da bi povečali verodostojnost bančnega sistema evroobmočja; poudarja, da prenos nadzornih nalog na ECB ne posega v sprejetje – z rednim zakonodajnim postopkom – prihodnje in celovitejše strukture, ki bo v celoti ločena od monetarne politike; |
| --- | --- |

44.

poziva, naj se čim prej vzpostavi enotni nadzorni mehanizem, da bi povečali verodostojnost bančnega sistema evroobmočja; poudarja, da prenos nadzornih nalog na ECB ne posega v sprejetje – z rednim zakonodajnim postopkom – prihodnje in celovitejše strukture, ki bo v celoti ločena od monetarne politike;

| 45. | pozdravlja sedanji zagon za vzpostavitev enotnega nadzornega mehanizma; poudarja, da so potrebni izboljšani predlogi za obnovo bančništva in enotni evropski organ za reševanje ter za sisteme zajamčenih vlog, da bi dokončno oblikovali širok razpon pravnih instrumentov, ki jih potrebuje bančna unija; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja sedanji zagon za vzpostavitev enotnega nadzornega mehanizma; poudarja, da so potrebni izboljšani predlogi za obnovo bančništva in enotni evropski organ za reševanje ter za sisteme zajamčenih vlog, da bi dokončno oblikovali širok razpon pravnih instrumentov, ki jih potrebuje bančna unija;

| 46. | poziva Komisijo, naj predloži predloge za nov evropski sklad za reševanje in evropski sistem zajamčenih vlog, ki dopolnjujeta nadzorne funkcije ECB; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj predloži predloge za nov evropski sklad za reševanje in evropski sistem zajamčenih vlog, ki dopolnjujeta nadzorne funkcije ECB;

| 47. | meni, da je bistvenega pomena, da se uvedejo učinkoviti zaščitni ukrepi, s katerimi se prepreči, da bi se nasprotujoči si programi odražali v monetarni politiki ECB in njenih nadzornih pooblastilih; poudarja, da je treba obravnavati kakršno koli morebitno spodkopavanje pristojnosti ECB za monetarno politiko in kakršno koli spodkopavanje nadzornih pooblastil zaradi zahtev monetarne politike, in sicer z ustanovitvijo primernega mehanizma za prepoznavanje in reševanje morebitnih navzkrižij; |
| --- | --- |

47.

meni, da je bistvenega pomena, da se uvedejo učinkoviti zaščitni ukrepi, s katerimi se prepreči, da bi se nasprotujoči si programi odražali v monetarni politiki ECB in njenih nadzornih pooblastilih; poudarja, da je treba obravnavati kakršno koli morebitno spodkopavanje pristojnosti ECB za monetarno politiko in kakršno koli spodkopavanje nadzornih pooblastil zaradi zahtev monetarne politike, in sicer z ustanovitvijo primernega mehanizma za prepoznavanje in reševanje morebitnih navzkrižij;

| 48. | poudarja, da do težav pri projektu bančne unije prihaja zaradi trajajoče gospodarske krize, saj banke ponovno „nacionalizirajo“ svoje dejavnosti; meni, da bi to lahko ogrozilo duha in učinkovitost enotnega trga; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da do težav pri projektu bančne unije prihaja zaradi trajajoče gospodarske krize, saj banke ponovno „nacionalizirajo“ svoje dejavnosti; meni, da bi to lahko ogrozilo duha in učinkovitost enotnega trga;

| 49. | sodi, da sta razprava o oblikovanju bančne unije, katere cilj v zvezi s stabilnejšim in odpornejšim finančnim sistemom je tesno povezan s tem, da je treba zasnovati in uvesti omejitev sredstev in ločitev institucij v bančnem sektorju, kot izhaja na primer iz priporočil OECD in priporočil, predstavljenih v Vickersovem in Liikanenovem poročilu, treba pa bo tudi popolnoma urediti vzporedni bančni sistem; |
| --- | --- |

49.

sodi, da sta razprava o oblikovanju bančne unije, katere cilj v zvezi s stabilnejšim in odpornejšim finančnim sistemom je tesno povezan s tem, da je treba zasnovati in uvesti omejitev sredstev in ločitev institucij v bančnem sektorju, kot izhaja na primer iz priporočil OECD in priporočil, predstavljenih v Vickersovem in Liikanenovem poročilu, treba pa bo tudi popolnoma urediti vzporedni bančni sistem;

| 50. | meni, da bi morale vse države članice, ki sodelujejo v enotnem nadzornem mehanizmu, biti udeležene z enakimi pravicami in odgovornostmi; |
| --- | --- |

50.

meni, da bi morale vse države članice, ki sodelujejo v enotnem nadzornem mehanizmu, biti udeležene z enakimi pravicami in odgovornostmi;

| 51. | meni, da bi se bilo treba pri imenovanju članov nadzornega sveta ECB posvetovati s Parlamentom; |
| --- | --- |

51.

meni, da bi se bilo treba pri imenovanju članov nadzornega sveta ECB posvetovati s Parlamentom;

| 52. | priznava pomen enotnih pravil, ki jih je zasnoval Evropski bančni organ, za ohranitev kohezije enotnega trga; |
| --- | --- |

52.

priznava pomen enotnih pravil, ki jih je zasnoval Evropski bančni organ, za ohranitev kohezije enotnega trga;

Institucionalna vprašanja

| 53. | obžaluje pomanjkanje preglednosti načina dela ter odgovornosti in demokratičnega nadzora trojke; meni, da bi moral kakršen koli tak organ, sedanji in prihodnji, ki vključuje ECB in/ali Komisijo, odgovarjati tako Evropskemu parlamentu na njegovi ravni kot nacionalnim parlamentom na njihovi; |
| --- | --- |

53.

obžaluje pomanjkanje preglednosti načina dela ter odgovornosti in demokratičnega nadzora trojke; meni, da bi moral kakršen koli tak organ, sedanji in prihodnji, ki vključuje ECB in/ali Komisijo, odgovarjati tako Evropskemu parlamentu na njegovi ravni kot nacionalnim parlamentom na njihovi;

| 54. | poudarja, da je treba zelo povečati učinkovitost rednega monetarnega dialoga med ECB in Parlamentom, pri tem pa opozoriti zlasti, da poslanci ne prejemajo dovolj povratnih informacij o rezultatih in izvajanju svojih predlogov in zamisli, ki jih predlagajo med dialogom; poziva ECB, naj objavi spletno stran s svojimi odgovori na pisna vprašanja, ki so jih nanjo naslovili poslanci Evropskega parlamenta; poziva ECB, naj v prihodnjih letnih poročilih oblikuje natančne odgovore na letna poročila Parlamenta o ECB; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da je treba zelo povečati učinkovitost rednega monetarnega dialoga med ECB in Parlamentom, pri tem pa opozoriti zlasti, da poslanci ne prejemajo dovolj povratnih informacij o rezultatih in izvajanju svojih predlogov in zamisli, ki jih predlagajo med dialogom; poziva ECB, naj objavi spletno stran s svojimi odgovori na pisna vprašanja, ki so jih nanjo naslovili poslanci Evropskega parlamenta; poziva ECB, naj v prihodnjih letnih poročilih oblikuje natančne odgovore na letna poročila Parlamenta o ECB;

| 55. | poziva ECB, naj objavi povzetke zapisnikov sej Sveta ECB, vključno z argumenti in evidenco glasovanja, ter izboljša dostopnost dokumentov in političnih postopkov ECB; |
| --- | --- |

55.

poziva ECB, naj objavi povzetke zapisnikov sej Sveta ECB, vključno z argumenti in evidenco glasovanja, ter izboljša dostopnost dokumentov in političnih postopkov ECB;

| 56. | razume, da se v večini primerov odločitve sprejemajo soglasno; |
| --- | --- |

56.

razume, da se v večini primerov odločitve sprejemajo soglasno;

| 57. | poudarja, da bo dejavno sodeloval kot zakonodajalec v vseh zadevah, ki vključujejo bančni nadzor; poudarja potrebo po okrepitvi demokratične odgovornosti ECB glede na nove odgovornosti, ki so bile prenesene nanjo v zvezi z nadzornimi nalogami in udeležbo v programih trojke, ter splošneje, glede na njeno pomembno vlogo pri obvladovanju krize; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da bo dejavno sodeloval kot zakonodajalec v vseh zadevah, ki vključujejo bančni nadzor; poudarja potrebo po okrepitvi demokratične odgovornosti ECB glede na nove odgovornosti, ki so bile prenesene nanjo v zvezi z nadzornimi nalogami in udeležbo v programih trojke, ter splošneje, glede na njeno pomembno vlogo pri obvladovanju krize;

| 58. | poudarja, da ne bi smeli izključiti revizije ustanovnih pogodb, kar zadeva nove naloge ECB na področju bonitetnega nadzora, kot sredstva, ki upošteva razvoj institucionalnega okvira EU, pereča vprašanja odgovornosti in nadzora ter izzive, ki jih prinaša globlja Unija; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da ne bi smeli izključiti revizije ustanovnih pogodb, kar zadeva nove naloge ECB na področju bonitetnega nadzora, kot sredstva, ki upošteva razvoj institucionalnega okvira EU, pereča vprašanja odgovornosti in nadzora ter izzive, ki jih prinaša globlja Unija;

| 59. | poziva Svet ECB, naj bistveno izboljša in razkrije pravila o navzkrižju interesov in obdobji mirovanja, kar zadeva uslužbence ECB na višjih vodstvenih položajih ter evidentira sestanke med visokimi uradniki ECB in zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

59.

poziva Svet ECB, naj bistveno izboljša in razkrije pravila o navzkrižju interesov in obdobji mirovanja, kar zadeva uslužbence ECB na višjih vodstvenih položajih ter evidentira sestanke med visokimi uradniki ECB in zainteresiranimi stranmi;

| 60. | je močno zaskrbljen, ker v izvršilnem odboru ECB ni žensk, saj je to v nasprotju z načeli iz pogodbe v zvezi z enakostjo moških in žensk (členi 2, 3 in 8 PEU in člen 21 Listine o temeljnih pravicah), kar še prispeva k občutku državljanov EU, da je ECB oddaljena od njihovih skrbi in da je v nasprotju s priporočili Komisije in Parlamenta za izboljšanje enake zastopanosti spolov v najvišjih vodstvenih organih v gospodarstvu; |
| --- | --- |

60.

je močno zaskrbljen, ker v izvršilnem odboru ECB ni žensk, saj je to v nasprotju z načeli iz pogodbe v zvezi z enakostjo moških in žensk (členi 2, 3 in 8 PEU in člen 21 Listine o temeljnih pravicah), kar še prispeva k občutku državljanov EU, da je ECB oddaljena od njihovih skrbi in da je v nasprotju s priporočili Komisije in Parlamenta za izboljšanje enake zastopanosti spolov v najvišjih vodstvenih organih v gospodarstvu;

| 61. | vztraja, da bi moral imeti Parlament, če bo ECB postala enotni nadzorni organ za banke v evroombočju, pa četudi le začasno, jasno vlogo pri imenovanju članov Sveta; |
| --- | --- |

61.

vztraja, da bi moral imeti Parlament, če bo ECB postala enotni nadzorni organ za banke v evroombočju, pa četudi le začasno, jasno vlogo pri imenovanju članov Sveta;

| 62. | poziva, naj se povečajo pooblastila Evropskega parlamenta v zvezi z možnostjo razrešitve člana Sveta ECB s položaja, če je zagrešil hudo kršitev; |
| --- | --- |

62.

poziva, naj se povečajo pooblastila Evropskega parlamenta v zvezi z možnostjo razrešitve člana Sveta ECB s položaja, če je zagrešil hudo kršitev;

o

o o

| 63. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Evroskupini in Evropski centralni banki. |
| --- | --- |

63.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Evroskupini in Evropski centralni banki.

---

(1)  UL C 138, 4.5.1998, str. 177.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0530.

---

Četrtek, 18. april 2013

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/36

---

P7_TA(2013)0179

Vpliv finančne in gospodarske krize na človekove pravice

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o vplivu finančne in gospodarske krize na človekove pravice (2012/2136(INI))

(2016/C 045/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2011„Človekove pravice in demokracija v središču zunanjega delovanja EU – za učinkovitejši pristop“ (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2011„Človekove pravice in demokracija v središču zunanjega delovanja EU – za učinkovitejši pristop“ (COM(2011)0886),

| — | ob upoštevanju strateškega okvira EU in akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo (11855/2012), ki ju je Svet za zunanje zadeve sprejel 25. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira EU in akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo (11855/2012), ki ju je Svet za zunanje zadeve sprejel 25. junija 2012,

| — | ob upoštevanju smernic Evropske unije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Evropske unije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju sklepov vrhunskega srečanja skupine G20 od 18. do 19. junija 2012 v Los Cabos, Mehiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov vrhunskega srečanja skupine G20 od 18. do 19. junija 2012 v Los Cabos, Mehiki,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 13. oktobra 2011„Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“ (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 13. oktobra 2011„Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“ (COM(2011)0637),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. januarja 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru „Trgovina, rast in razvoj –Prilagoditev trgovinskih in naložbenih politik državam, ki najbolj potrebujejo pomoč“ (COM(2012)0022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. januarja 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru „Trgovina, rast in razvoj –Prilagoditev trgovinskih in naložbenih politik državam, ki najbolj potrebujejo pomoč“ (COM(2012)0022),

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 24. septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 24. septembra 2012,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice št. S-10/1 z dne 23. februarja 2009 o vplivu svetovne gospodarske in finančne krize na splošno izvajanje in učinkovito uživanje človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice št. S-10/1 z dne 23. februarja 2009 o vplivu svetovne gospodarske in finančne krize na splošno izvajanje in učinkovito uživanje človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju konference ZN o svetovni finančni in gospodarski krizi ter njenem vplivu na razvoj, ki je potekala od 24. do 26. junija 2009 v New Yorku, in sklepnega dokumenta, ki je bil sprejet na konferenci (kot je bil potrjen z resolucijo generalne skupščine ZN št. 63/303 z dne 9. julija 2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konference ZN o svetovni finančni in gospodarski krizi ter njenem vplivu na razvoj, ki je potekala od 24. do 26. junija 2009 v New Yorku, in sklepnega dokumenta, ki je bil sprejet na konferenci (kot je bil potrjen z resolucijo generalne skupščine ZN št. 63/303 z dne 9. julija 2009),

| — | ob upoštevanju Deklaracije tisočletja ZN o razvojnih ciljih tisočletja (1), sprejete 8. septembra 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja ZN o razvojnih ciljih tisočletja (1), sprejete 8. septembra 2000,

| — | ob upoštevanju rimskih načel za trajno globalno zanesljivost preskrbe s hrano, sprejetih na svetovnem vrhunskem srečanju o zanesljivosti preskrbe s hrano v Rimu od 16. do 18. novembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rimskih načel za trajno globalno zanesljivost preskrbe s hrano, sprejetih na svetovnem vrhunskem srečanju o zanesljivosti preskrbe s hrano v Rimu od 16. do 18. novembra 2009,

| — | ob upoštevanju poročila ZN za leto 2009, ki ga je pripravila Magdalena Sepúlveda Carmona, takrat neodvisna strokovnjakinja, zdaj pa posebna poročevalka ZN o človekovih pravicah in skrajni revščini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ZN za leto 2009, ki ga je pripravila Magdalena Sepúlveda Carmona, takrat neodvisna strokovnjakinja, zdaj pa posebna poročevalka ZN o človekovih pravicah in skrajni revščini,

| — | ob upoštevanju poročila posebne poročevalke ZN Raquel Rolnik z dne 4. februarja 2009 o ustreznih bivališčih kot elementu pravice do primernega življenjskega standarda in o pravici do nediskriminacije v zvezi s tem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebne poročevalke ZN Raquel Rolnik z dne 4. februarja 2009 o ustreznih bivališčih kot elementu pravice do primernega življenjskega standarda in o pravici do nediskriminacije v zvezi s tem,

| — | ob upoštevanju obvestila o politiki ZN št. 7 z oktobra 2012 „Zavarovanje za revne – svetovni sklad za socialno varstvo“, ki sta ga pripravila Olivier de Schutter, posebni poročevalec ZN o pravici do hrane, in Magdalena Sepúlveda Carmona, posebna poročevalka ZN o skrajni revščini in človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestila o politiki ZN št. 7 z oktobra 2012 „Zavarovanje za revne – svetovni sklad za socialno varstvo“, ki sta ga pripravila Olivier de Schutter, posebni poročevalec ZN o pravici do hrane, in Magdalena Sepúlveda Carmona, posebna poročevalka ZN o skrajni revščini in človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter o socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter o socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2011„Prihodnji pristop k proračunski podpori EU za tretje države“ (COM(2011)0638), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2011„Prihodnji pristop k proračunski podpori EU za tretje države“ (COM(2011)0638),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 o agendi za spremembe: prihodnost razvojne politike EU (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 o agendi za spremembe: prihodnost razvojne politike EU (7),

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne banke in Mednarodnega denarnega sklada o globalnem spremljanju za leto 2012 z dne 20. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne banke in Mednarodnega denarnega sklada o globalnem spremljanju za leto 2012 z dne 20. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju skupnega poročila Mednarodne organizacije dela in Svetovne banke z dne 19. aprila 2012„Popis političnih odzivov na finančno in gospodarsko krizo“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila Mednarodne organizacije dela in Svetovne banke z dne 19. aprila 2012„Popis političnih odzivov na finančno in gospodarsko krizo“,

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela o trgu dela „Boljša delovna mesta za boljše gospodarstvo“ z dne 29. aprila 2012 , |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela o trgu dela „Boljša delovna mesta za boljše gospodarstvo“ z dne 29. aprila 2012 ,

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela „Svetovni trendi zaposlovanja mladih v letu 2012“ z maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela „Svetovni trendi zaposlovanja mladih v letu 2012“ z maja 2012,

| — | ob upoštevanju člena 48 in člena 119(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 in člena 119(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A7-0057/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A7-0057/2013),

| A. | ker ta resolucija obravnava vplive finančne in gospodarske krize na tretje države, s posebnim poudarkom na državah v razvoju in najmanj razvitih državah, čeprav je imela kriza različne posledice za vse svetovne regije, vključno z Evropsko unijo; |
| --- | --- |

A.

ker ta resolucija obravnava vplive finančne in gospodarske krize na tretje države, s posebnim poudarkom na državah v razvoju in najmanj razvitih državah, čeprav je imela kriza različne posledice za vse svetovne regije, vključno z Evropsko unijo;

| B. | ker je finančna in gospodarska kriza dejansko svetovna sistemska kriza in se prepleta s številnimi drugimi krizami, kot so prehranska, okoljska in socialna kriza; |
| --- | --- |

B.

ker je finančna in gospodarska kriza dejansko svetovna sistemska kriza in se prepleta s številnimi drugimi krizami, kot so prehranska, okoljska in socialna kriza;

| C. | ker kriza ne prizadene samo ekonomskih in socialnih pravic, temveč tudi politične, saj vlade v določenih primerih, ko nezadovoljstvo in ekonomska stiska naraščata, omejijo svobodo izražanja ali združevanja, kar se je pokazalo zlasti ob protestih javnosti, kot so bili tisti v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu leta 2011; |
| --- | --- |

C.

ker kriza ne prizadene samo ekonomskih in socialnih pravic, temveč tudi politične, saj vlade v določenih primerih, ko nezadovoljstvo in ekonomska stiska naraščata, omejijo svobodo izražanja ali združevanja, kar se je pokazalo zlasti ob protestih javnosti, kot so bili tisti v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu leta 2011;

| D. | ker so državljanske in politične pravice ogrožene zaradi brutalnega zatiranja družbenih nemirov v mnogih državah po svetu; poudarja, da je treba spoštovati pravico do obveščenosti in pravico do sodelovanja pri političnih odločitvah vlade v zvezi z ukrepi za boj proti krizi; |
| --- | --- |

D.

ker so državljanske in politične pravice ogrožene zaradi brutalnega zatiranja družbenih nemirov v mnogih državah po svetu; poudarja, da je treba spoštovati pravico do obveščenosti in pravico do sodelovanja pri političnih odločitvah vlade v zvezi z ukrepi za boj proti krizi;

| E. | ker je kljub temu, da bo treba vpliv krize na državljanske in politične pravice šele v celoti oceniti, že zdaj jasno, da je kriza povečala družbene nemire, ki včasih privedejo do nasilnega zatiranja, ter pomnožila primere nespoštovanja temeljnih pravic, kot so svoboda izražanja in pravica do obveščenosti; |
| --- | --- |

E.

ker je kljub temu, da bo treba vpliv krize na državljanske in politične pravice šele v celoti oceniti, že zdaj jasno, da je kriza povečala družbene nemire, ki včasih privedejo do nasilnega zatiranja, ter pomnožila primere nespoštovanja temeljnih pravic, kot so svoboda izražanja in pravica do obveščenosti;

| F. | ker je finančna in gospodarska kriza zelo prizadela države v razvoju in najmanj razvite države, kar se kaže zlasti v upadu povpraševanja po njihovem izvozu, porastu njihove zadolženosti, tveganju, da se bodo neposredne tuje naložbe zmanjšale, in krčenju uradne razvojne pomoči, to pa vpliva tudi na človekove pravice, saj je za zagotavljanje socialnih in ekonomskih pravic na voljo manj sredstev, vse več ljudem pa grozi revščina; |
| --- | --- |

F.

ker je finančna in gospodarska kriza zelo prizadela države v razvoju in najmanj razvite države, kar se kaže zlasti v upadu povpraševanja po njihovem izvozu, porastu njihove zadolženosti, tveganju, da se bodo neposredne tuje naložbe zmanjšale, in krčenju uradne razvojne pomoči, to pa vpliva tudi na človekove pravice, saj je za zagotavljanje socialnih in ekonomskih pravic na voljo manj sredstev, vse več ljudem pa grozi revščina;

| G. | ker je svetovna gospodarska kriza v zadnjih desetih letih močno vplivala na življenjske standarde v državah v razvoju, in ker so se neenakosti povečale v četrtini gospodarstev v razvoju, s čimer se je omejil dostop do izobrazbe, hrane, zemlje in posojil; |
| --- | --- |

G.

ker je svetovna gospodarska kriza v zadnjih desetih letih močno vplivala na življenjske standarde v državah v razvoju, in ker so se neenakosti povečale v četrtini gospodarstev v razvoju, s čimer se je omejil dostop do izobrazbe, hrane, zemlje in posojil;

| H. | ker se je skupna uradna razvojna pomoč EU zmanjšala s 53,5 milijarde EUR v letu 2010 na 53,1 milijarde EUR v letu 2011 oziroma z 0,44 % BND na 0,42 % BDI; ker so EU in države članice še vedno glavni vir uradne razvojne pomoči na svetu; |
| --- | --- |

H.

ker se je skupna uradna razvojna pomoč EU zmanjšala s 53,5 milijarde EUR v letu 2010 na 53,1 milijarde EUR v letu 2011 oziroma z 0,44 % BND na 0,42 % BDI; ker so EU in države članice še vedno glavni vir uradne razvojne pomoči na svetu;

| I. | ker je cilj trgovinskih sporazumov, ki jih EU sklene s partnerskimi državami, med drugim spodbujanje in širjenje trgovine in naložb ter izboljšanje dostopa do trgov, kar naj bi prispevalo h gospodarski rasti, sodelovanju in socialni koheziji, zmanjšanju revščine, ustvarjanju novih priložnosti za zaposlovanje, izboljšanju delovnih razmer in življenjskega standarda, s tem pa tudi k uveljavljanju človekovih pravic; |
| --- | --- |

I.

ker je cilj trgovinskih sporazumov, ki jih EU sklene s partnerskimi državami, med drugim spodbujanje in širjenje trgovine in naložb ter izboljšanje dostopa do trgov, kar naj bi prispevalo h gospodarski rasti, sodelovanju in socialni koheziji, zmanjšanju revščine, ustvarjanju novih priložnosti za zaposlovanje, izboljšanju delovnih razmer in življenjskega standarda, s tem pa tudi k uveljavljanju človekovih pravic;

| J. | ker je treba zagotoviti ustrezno spremljanje in dejansko uveljavljanje klavzule o človekovih pravicah v prav vsakem trgovinskem sporazumu; ker katera koli sistematična kršitev klavzule o človekovih pravicah v trgovinskih sporazumih EU podpisnicam daje pravico, da uvedejo „ustrezne ukrepe“, med drugim popolno ali delno prekinitev izvajanja sporazuma oziroma njegovo razveljavitev ali uvedbo omejitev; |
| --- | --- |

J.

ker je treba zagotoviti ustrezno spremljanje in dejansko uveljavljanje klavzule o človekovih pravicah v prav vsakem trgovinskem sporazumu; ker katera koli sistematična kršitev klavzule o človekovih pravicah v trgovinskih sporazumih EU podpisnicam daje pravico, da uvedejo „ustrezne ukrepe“, med drugim popolno ali delno prekinitev izvajanja sporazuma oziroma njegovo razveljavitev ali uvedbo omejitev;

| K. | ker ima pobuda pomoč za trgovino pozitivne rezultate in je prispevala k razvoju boljših trgovinskih zmogljivosti in gospodarske infrastrukture v partnerskih državah; |
| --- | --- |

K.

ker ima pobuda pomoč za trgovino pozitivne rezultate in je prispevala k razvoju boljših trgovinskih zmogljivosti in gospodarske infrastrukture v partnerskih državah;

| L. | ker je eden od razlogov za finančno krizo to, da niso bili uvedeni primerni ukrepi za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje vseh oblik korupcije; ker razširjena korupcija v javnem in zasebnem sektorju v državah v razvoju in razvitih državah ovira učinkovito, obsežno in enako varstvo in spodbujanje civilnih, političnih in socialnih pravic; ker korupcija ovira demokracijo in pravno državo ter neposredno prizadene prebivalstvo, saj viša stroške javnih storitev, znižuje njihovo kakovost in pogosto omejuje dostop revnih do vode, izobraževanja, zdravstvene oskrbe in številnih drugih bistvenih storitev; |
| --- | --- |

L.

ker je eden od razlogov za finančno krizo to, da niso bili uvedeni primerni ukrepi za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje vseh oblik korupcije; ker razširjena korupcija v javnem in zasebnem sektorju v državah v razvoju in razvitih državah ovira učinkovito, obsežno in enako varstvo in spodbujanje civilnih, političnih in socialnih pravic; ker korupcija ovira demokracijo in pravno državo ter neposredno prizadene prebivalstvo, saj viša stroške javnih storitev, znižuje njihovo kakovost in pogosto omejuje dostop revnih do vode, izobraževanja, zdravstvene oskrbe in številnih drugih bistvenih storitev;

| M. | ker sedanja gospodarska kriza močno vpliva na demokracijo in pomoč za upravljanje, ki jo zagotavljajo Evropska unija in drugi pomembni donatorji; ker bodo gospodarske težave držav donatoric najverjetneje spodbudile znižanje čezmorske pomoči; ker je pa zaradi svetovne krize še bolj pomembno ohraniti pomoč za politične reforme in demokratični razvoj v tretjih državah; |
| --- | --- |

M.

ker sedanja gospodarska kriza močno vpliva na demokracijo in pomoč za upravljanje, ki jo zagotavljajo Evropska unija in drugi pomembni donatorji; ker bodo gospodarske težave držav donatoric najverjetneje spodbudile znižanje čezmorske pomoči; ker je pa zaradi svetovne krize še bolj pomembno ohraniti pomoč za politične reforme in demokratični razvoj v tretjih državah;

| N. | ker ima finančna in gospodarska kriza tudi nesorazmeren vpliv na pravice posebnih skupin ljudi, zlasti najbolj revnih in marginaliziranih; |
| --- | --- |

N.

ker ima finančna in gospodarska kriza tudi nesorazmeren vpliv na pravice posebnih skupin ljudi, zlasti najbolj revnih in marginaliziranih;

| O. | ker je kriza najbolj prizadela pravice najrevnejših; ker po podatkih Svetovne banke 1,2 milijarde ljudi živi v skrajni revščini, z manj kot 1,25 USD na dan; ker Svetovna banka ocenjuje, da bo zaradi gospodarske krize do leta 2020 v skrajni revščini živelo še dodatnih 71 milijonov ljudi po svetu, celo v primeru hitrega gospodarskega okrevanja; ker tri četrtine vseh revnih po svetu živi v državah s srednje visokimi prihodki; |
| --- | --- |

O.

ker je kriza najbolj prizadela pravice najrevnejših; ker po podatkih Svetovne banke 1,2 milijarde ljudi živi v skrajni revščini, z manj kot 1,25 USD na dan; ker Svetovna banka ocenjuje, da bo zaradi gospodarske krize do leta 2020 v skrajni revščini živelo še dodatnih 71 milijonov ljudi po svetu, celo v primeru hitrega gospodarskega okrevanja; ker tri četrtine vseh revnih po svetu živi v državah s srednje visokimi prihodki;

| P. | ker se je finančna kriza po svetu razširila prek različnih kanalov ter je z različno hitrostjo delovanja in intenzivnostjo prepletena z drugimi krizami (na primer s krizo pomanjkanja hrane in goriva); z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Svetovna banka in ZN ocenjujejo, da zaradi krize v revščini živi od 55 do 103 milijonov ljudi, s čimer je ogroženo nadaljnje uresničevanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

P.

ker se je finančna kriza po svetu razširila prek različnih kanalov ter je z različno hitrostjo delovanja in intenzivnostjo prepletena z drugimi krizami (na primer s krizo pomanjkanja hrane in goriva); z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Svetovna banka in ZN ocenjujejo, da zaradi krize v revščini živi od 55 do 103 milijonov ljudi, s čimer je ogroženo nadaljnje uresničevanje človekovih pravic;

| Q. | ker ljudje, ki živijo v revščini in so izjemno ranljivi, potrebujejo učinkovito sodno varstvo, ki si ga lahko privoščijo, da bodo lahko uveljavljali svoje pravice ali oporekali v primerih, ko bodo njihove človekove pravice kršene; ker so ti ljudje zato, ker nimajo dostopa do poštenega sojenja in pravosodnih postopkov, še bolj ekonomsko in socialno ogroženi; |
| --- | --- |

Q.

ker ljudje, ki živijo v revščini in so izjemno ranljivi, potrebujejo učinkovito sodno varstvo, ki si ga lahko privoščijo, da bodo lahko uveljavljali svoje pravice ali oporekali v primerih, ko bodo njihove človekove pravice kršene; ker so ti ljudje zato, ker nimajo dostopa do poštenega sojenja in pravosodnih postopkov, še bolj ekonomsko in socialno ogroženi;

| R. | ker se je število brezposelnih po svetu v letu 2012 povzpelo na 200 milijonov – kar je 27 milijonov več kot ob začetku krize leta 2008 – zaradi česar je ogrožena pravica do dela, prihodki gospodinjstev pa manjši; ker slabši gospodarski pogoji in brezposelnost lahko vplivajo na zdravje posameznika, kar lahko povzroči izgubo samozavesti ali celo depresijo; |
| --- | --- |

R.

ker se je število brezposelnih po svetu v letu 2012 povzpelo na 200 milijonov – kar je 27 milijonov več kot ob začetku krize leta 2008 – zaradi česar je ogrožena pravica do dela, prihodki gospodinjstev pa manjši; ker slabši gospodarski pogoji in brezposelnost lahko vplivajo na zdravje posameznika, kar lahko povzroči izgubo samozavesti ali celo depresijo;

| S. | ker več kot 40 % delavcev v državah v razvoju dela v neformalnem sektorju, zato so njihovi delovni pogoji pogosto negotovi in neenakopravni, brez socialnega varstva, in ker je samo 20 % njihovih družinskih članov deležnih ene od oblik socialnega varstva; |
| --- | --- |

S.

ker več kot 40 % delavcev v državah v razvoju dela v neformalnem sektorju, zato so njihovi delovni pogoji pogosto negotovi in neenakopravni, brez socialnega varstva, in ker je samo 20 % njihovih družinskih članov deležnih ene od oblik socialnega varstva;

| T. | ker so se zaradi krize poslabšale pravice žensk, na primer zaradi dodatnega neplačanega dela ter naraščajočega nasilja; ker sta razvoj javnih storitev in vzpostavitev učinkovitih sistemov socialnega varstva bistvenega pomena za zagotavljanje spoštovanja ekonomskih in socialnih pravic žensk; |
| --- | --- |

T.

ker so se zaradi krize poslabšale pravice žensk, na primer zaradi dodatnega neplačanega dela ter naraščajočega nasilja; ker sta razvoj javnih storitev in vzpostavitev učinkovitih sistemov socialnega varstva bistvenega pomena za zagotavljanje spoštovanja ekonomskih in socialnih pravic žensk;

| U. | ker so ženske pogosteje kot moški žrtve neenakopravne obravnave na delovnem mestu, kar zadeva dostop do zaposlovanja, plače, odpuščanje, socialno varnost in ponovno zaposlovanje; |
| --- | --- |

U.

ker so ženske pogosteje kot moški žrtve neenakopravne obravnave na delovnem mestu, kar zadeva dostop do zaposlovanja, plače, odpuščanje, socialno varnost in ponovno zaposlovanje;

| V. | ker kriza nesorazmerno prizadene mlade; ker je bilo po vsem svetu v letu 2011 brezposelnih 74,8 milijona mladih v starosti od 15 do 24 let, kar je porast za več kot 4 milijone v primerjavi z letom 2007, pri čemer je bila stopnja brezposelnosti še posebej visoka na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki; |
| --- | --- |

V.

ker kriza nesorazmerno prizadene mlade; ker je bilo po vsem svetu v letu 2011 brezposelnih 74,8 milijona mladih v starosti od 15 do 24 let, kar je porast za več kot 4 milijone v primerjavi z letom 2007, pri čemer je bila stopnja brezposelnosti še posebej visoka na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki;

| W. | ker je v državah z nizkimi in srednje visokimi prihodki približno 200 milijonov mladih, ki niso končali osnovne šole in jim je bila zato odvzeta pravica do izobraževanja; |
| --- | --- |

W.

ker je v državah z nizkimi in srednje visokimi prihodki približno 200 milijonov mladih, ki niso končali osnovne šole in jim je bila zato odvzeta pravica do izobraževanja;

| X. | ker je finančna in gospodarska kriza še posebej prizadela otroke, njihove okoliščine pa so se v mnogih primerih poslabšale zaradi ranljivosti in tveganj, s katerimi se soočajo njihovi skrbniki; |
| --- | --- |

X.

ker je finančna in gospodarska kriza še posebej prizadela otroke, njihove okoliščine pa so se v mnogih primerih poslabšale zaradi ranljivosti in tveganj, s katerimi se soočajo njihovi skrbniki;

| Y. | ker 61 milijonov šoloobveznih otrok po svetu ne obiskuje šole, napredek pri doseganju splošne osnovnošolske izobrazbe pa je z letom 2008 zastal; ker podsaharska Afrika z 31 milijoni otrok, ki se ne šolajo, k tej številki prispeva polovico in ker je zaradi revščine več deklic kot dečkov prisiljenih zapustiti šolo, da bi pomagale pri gospodinjskih opravilih; |
| --- | --- |

Y.

ker 61 milijonov šoloobveznih otrok po svetu ne obiskuje šole, napredek pri doseganju splošne osnovnošolske izobrazbe pa je z letom 2008 zastal; ker podsaharska Afrika z 31 milijoni otrok, ki se ne šolajo, k tej številki prispeva polovico in ker je zaradi revščine več deklic kot dečkov prisiljenih zapustiti šolo, da bi pomagale pri gospodinjskih opravilih;

| Z. | ker empirični podatki kažejo, da v časih gospodarske krize, ko primanjkuje sredstev za izobraževanje, več otrok predčasno opusti šolanje ali se sploh ne šola, temveč se raje pridruži delovni sili; ker je več kot 190 milijonov otrok, starih od 5 do 14 let, prisiljenih delati, in sicer v podsaharski Afriki dela eden izmed štirih otrok, starih od 5 do 17 let, v primerjavi z enim od osmih v Aziji in Pacifiku in enim od desetih v Latinski Ameriki in Karibih; ker morajo predvsem deklice pogosteje opustiti šolanje in so prisiljene v otroško delo ali pomoč v gospodinjstvu; ker ima to neugodne posledice za blagostanje otrok in njihovo pravico do izobrazbe, dolgoročno pa vpliva tudi na kakovost delovne sile in razvoj nasploh; |
| --- | --- |

Z.

ker empirični podatki kažejo, da v časih gospodarske krize, ko primanjkuje sredstev za izobraževanje, več otrok predčasno opusti šolanje ali se sploh ne šola, temveč se raje pridruži delovni sili; ker je več kot 190 milijonov otrok, starih od 5 do 14 let, prisiljenih delati, in sicer v podsaharski Afriki dela eden izmed štirih otrok, starih od 5 do 17 let, v primerjavi z enim od osmih v Aziji in Pacifiku in enim od desetih v Latinski Ameriki in Karibih; ker morajo predvsem deklice pogosteje opustiti šolanje in so prisiljene v otroško delo ali pomoč v gospodinjstvu; ker ima to neugodne posledice za blagostanje otrok in njihovo pravico do izobrazbe, dolgoročno pa vpliva tudi na kakovost delovne sile in razvoj nasploh;

| AA. | ker vse višje in nestanovitne cene hrane zaradi finančne špekulacije na trgih derivatov škodujejo na milijone ljudem, ki si prizadevajo zadostiti svoje najosnovnejše potrebe; ker se je po letu 2007 svetovne napredek pri izkoreninjanju lakote upočasnil; ker 868 milijonov ljudi trpi posledice kronične podhranjenosti, večina od njih (850 milijonov) v državah v razvoju; ker rešitve za preživetje v ogroženih gospodinjstvih vključujejo zmanjševanje količine in/ali kakovosti hrane v odločilnih fazah otrokovega razvoja ali med nosečnostjo, kar ima dolgotrajne posledice za telesno rast in duševni razvoj; |
| --- | --- |

AA.

ker vse višje in nestanovitne cene hrane zaradi finančne špekulacije na trgih derivatov škodujejo na milijone ljudem, ki si prizadevajo zadostiti svoje najosnovnejše potrebe; ker se je po letu 2007 svetovne napredek pri izkoreninjanju lakote upočasnil; ker 868 milijonov ljudi trpi posledice kronične podhranjenosti, večina od njih (850 milijonov) v državah v razvoju; ker rešitve za preživetje v ogroženih gospodinjstvih vključujejo zmanjševanje količine in/ali kakovosti hrane v odločilnih fazah otrokovega razvoja ali med nosečnostjo, kar ima dolgotrajne posledice za telesno rast in duševni razvoj;

| AB. | ker se zaradi vse večjega povpraševanja po kmetijskih izdelkih, namenjenih proizvodnji hrane in vse pogosteje tudi energetski in industrijski porabi, veča tudi potegovanje za zemljo, ki postaja vse redkejši vir; ker nacionalni in mednarodni vlagatelji uporabljajo dolgoročne kupoprodajne ali zakupne pogodbe, da si zagotovijo obsežne površine zemlje, kar bi lahko povzročilo družbeno-gospodarske in okoljske težave za prizadete države in zlasti za lokalno prebivalstvo; |
| --- | --- |

AB.

ker se zaradi vse večjega povpraševanja po kmetijskih izdelkih, namenjenih proizvodnji hrane in vse pogosteje tudi energetski in industrijski porabi, veča tudi potegovanje za zemljo, ki postaja vse redkejši vir; ker nacionalni in mednarodni vlagatelji uporabljajo dolgoročne kupoprodajne ali zakupne pogodbe, da si zagotovijo obsežne površine zemlje, kar bi lahko povzročilo družbeno-gospodarske in okoljske težave za prizadete države in zlasti za lokalno prebivalstvo;

| AC. | ker so lahko posledice gospodarske krize še posebej hude za starejše, ki jim pogosteje grozi odpuščanje in imajo manj možnosti za preusposabljanje ali ponovno zaposlitev; ker bi kriza lahko omejila njihov dostop do zdravstvenega varstva po dostopnih cenah; |
| --- | --- |

AC.

ker so lahko posledice gospodarske krize še posebej hude za starejše, ki jim pogosteje grozi odpuščanje in imajo manj možnosti za preusposabljanje ali ponovno zaposlitev; ker bi kriza lahko omejila njihov dostop do zdravstvenega varstva po dostopnih cenah;

| AD. | ker imajo naraščajoče cene zdravil (do 30 %) neugodne posledice za pravico najbolj ranljivih, zlasti otrok, starejših in invalidov, do zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

AD.

ker imajo naraščajoče cene zdravil (do 30 %) neugodne posledice za pravico najbolj ranljivih, zlasti otrok, starejših in invalidov, do zdravstvenega varstva;

| AE. | ker je po svetu 214 milijonov delavcev migrantov zaradi gospodarske krize bolj izpostavljenih neenakopravni obravnavi, nezadostnemu plačilu ali neplačilu in fizičnim zlorabam; |
| --- | --- |

AE.

ker je po svetu 214 milijonov delavcev migrantov zaradi gospodarske krize bolj izpostavljenih neenakopravni obravnavi, nezadostnemu plačilu ali neplačilu in fizičnim zlorabam;

| AF. | ker so nakazila iz tujine, mikro financiranje in neposredne tuje naložbe sredstva za blažitev posledic krize v gospodarstvih držav v razvoju; |
| --- | --- |

AF.

ker so nakazila iz tujine, mikro financiranje in neposredne tuje naložbe sredstva za blažitev posledic krize v gospodarstvih držav v razvoju;

| AG. | ker je trgovina z ljudmi sodobna oblika suženjstva in huda kršitev temeljnih človekovih pravic; ker trgovci z ljudmi izkoriščajo željo svojih potencialnih žrtev, da bi našle dostojno delo in pobegnile pred revščino; ker ženske in deklice predstavljajo dve tretjini vseh žrtev trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

AG.

ker je trgovina z ljudmi sodobna oblika suženjstva in huda kršitev temeljnih človekovih pravic; ker trgovci z ljudmi izkoriščajo željo svojih potencialnih žrtev, da bi našle dostojno delo in pobegnile pred revščino; ker ženske in deklice predstavljajo dve tretjini vseh žrtev trgovine z ljudmi;

| AH. | ker 1,3 milijarde ljudi po svetu nima dostopa do elektrike; ker je energija, zlasti električna, bistvenega pomena za doseganje več razvojnih ciljev tisočletja, saj med drugim prispeva k zmanjševanju revščine z večjo produktivnostjo, ustvarja večje prihodke, spodbuja razvoj mikro podjetij ter vodi k ekonomski in socialni neodvisnosti; |
| --- | --- |

AH.

ker 1,3 milijarde ljudi po svetu nima dostopa do elektrike; ker je energija, zlasti električna, bistvenega pomena za doseganje več razvojnih ciljev tisočletja, saj med drugim prispeva k zmanjševanju revščine z večjo produktivnostjo, ustvarja večje prihodke, spodbuja razvoj mikro podjetij ter vodi k ekonomski in socialni neodvisnosti;

| AI. | ker kmetijstvo v državah v razvoju zaposluje več kot 70 % delovne sile in ji zagotavlja sredstva za preživljanje; ker se del uradne razvojne pomoči, namenjene kmetijstvu, neprestano zmanjšuje in zdaj znaša samo 5 % celotne pomoči; ker je v državah z nizkimi prihodki, revnimi z viri, rast v kmetijskem sektorju petkrat učinkovitejša pri zmanjševanju revščine kot rast v drugih sektorjih (enajstkrat učinkovitejša v podsaharski Afriki); ker so razvoj podeželja in ukrepi za podporo kmetijstvu, zlasti lokalni proizvodnji, ključni elementi vseh razvojnih strategij ter bistveni za izkoreninjanje revščine, lakote in nerazvitosti; |
| --- | --- |

AI.

ker kmetijstvo v državah v razvoju zaposluje več kot 70 % delovne sile in ji zagotavlja sredstva za preživljanje; ker se del uradne razvojne pomoči, namenjene kmetijstvu, neprestano zmanjšuje in zdaj znaša samo 5 % celotne pomoči; ker je v državah z nizkimi prihodki, revnimi z viri, rast v kmetijskem sektorju petkrat učinkovitejša pri zmanjševanju revščine kot rast v drugih sektorjih (enajstkrat učinkovitejša v podsaharski Afriki); ker so razvoj podeželja in ukrepi za podporo kmetijstvu, zlasti lokalni proizvodnji, ključni elementi vseh razvojnih strategij ter bistveni za izkoreninjanje revščine, lakote in nerazvitosti;

| AJ. | ker združeni podatki, ki se pogosto uporabljajo za opis učinkov krize, ne prikazujejo vedno velikih razlik med državami in znotraj njih; ker sprotni podatki, potrebni za popolno razumevanje posledic gospodarske krize za regije in ranljive skupine, niso lahko dostopni; ker so na svetovni ravni potrebni skupni in inovativni načini zbiranja podatkov in njihove analize; |
| --- | --- |

AJ.

ker združeni podatki, ki se pogosto uporabljajo za opis učinkov krize, ne prikazujejo vedno velikih razlik med državami in znotraj njih; ker sprotni podatki, potrebni za popolno razumevanje posledic gospodarske krize za regije in ranljive skupine, niso lahko dostopni; ker so na svetovni ravni potrebni skupni in inovativni načini zbiranja podatkov in njihove analize;

| 1. | ponovno poudarja, da je odločen braniti in spodbujati človekove pravice in temeljne svoboščine, in sicer državljanske, politične, ekonomske, socialne in kulturne, saj gre za temeljno načelo zunanje politike Evropske unije in osnovo za vse druge politike, kot je navedeno v Lizbonski pogodbi, predvsem v okviru gospodarske in finančne krize; |
| --- | --- |

1.

ponovno poudarja, da je odločen braniti in spodbujati človekove pravice in temeljne svoboščine, in sicer državljanske, politične, ekonomske, socialne in kulturne, saj gre za temeljno načelo zunanje politike Evropske unije in osnovo za vse druge politike, kot je navedeno v Lizbonski pogodbi, predvsem v okviru gospodarske in finančne krize;

| 2. | poudarja, da človekove pravice vključujejo tudi pravico do hrane, vode, izobraževanja, primernega bivališča, zemlje, dostojnega dela, zdravja in socialne varnosti; obsoja dejstvo, da se od začetka krize te pravice v številnih državah zmanjšujejo; priznava, da je vse hujša revščina glavni dejavnik, ki ljudem preprečuje izpolnjevanje teh pravic; poziva EU, naj si bolj prizadeva in vloži več denarja v doseganje razvojnih ciljev tisočletja, ob upoštevanju dejstva, da se svet zelo oddaljuje od uresničitve ciljev, določenih za leto 2015; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da človekove pravice vključujejo tudi pravico do hrane, vode, izobraževanja, primernega bivališča, zemlje, dostojnega dela, zdravja in socialne varnosti; obsoja dejstvo, da se od začetka krize te pravice v številnih državah zmanjšujejo; priznava, da je vse hujša revščina glavni dejavnik, ki ljudem preprečuje izpolnjevanje teh pravic; poziva EU, naj si bolj prizadeva in vloži več denarja v doseganje razvojnih ciljev tisočletja, ob upoštevanju dejstva, da se svet zelo oddaljuje od uresničitve ciljev, določenih za leto 2015;

| 3. | vztraja pri dejstvu, da mora odziv na krizo zajemati mednarodno usklajeno večstransko sodelovanje, tako na regionalni kot na medregionalni ravni, v središču pa mora biti odločen in na človekovih pravicah temelječ pristop; |
| --- | --- |

3.

vztraja pri dejstvu, da mora odziv na krizo zajemati mednarodno usklajeno večstransko sodelovanje, tako na regionalni kot na medregionalni ravni, v središču pa mora biti odločen in na človekovih pravicah temelječ pristop;

| 4. | opozarja, da imajo vlade dolžnost vselej spoštovati, varovati in uresničevati človekove pravice, vključno z ekonomskimi in socialnimi pravicami ter digitalnimi svoboščinami, kakor je navedeno v mednarodnem pravu o človekovih pravicah; poziva vlade, naj bodo pozorne na vse primere diskriminacije ter naj vsem zagotovijo temeljne človekove pravice; obžaluje vrzel, ki obstaja med pravnim priznavanjem in političnim uresničevanjem teh pravic; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da imajo vlade dolžnost vselej spoštovati, varovati in uresničevati človekove pravice, vključno z ekonomskimi in socialnimi pravicami ter digitalnimi svoboščinami, kakor je navedeno v mednarodnem pravu o človekovih pravicah; poziva vlade, naj bodo pozorne na vse primere diskriminacije ter naj vsem zagotovijo temeljne človekove pravice; obžaluje vrzel, ki obstaja med pravnim priznavanjem in političnim uresničevanjem teh pravic;

| 5. | ponovno poudarja, da kljub svetovni gospodarski krizi, ki resno ogroža izpolnjevanje ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic, ni upravičenega razloga, da bi države – ne glede na to, kakšni so njihovi prihodki – zanemarile svojo obveznost spoštovanja temeljnih človekovih pravic; poudarja, da morajo vlade vselej zagotavljati „minimalne osnovne ravni“ socialnih in ekonomskih pravic, ki so potrebne za dostojno življenje; |
| --- | --- |

5.

ponovno poudarja, da kljub svetovni gospodarski krizi, ki resno ogroža izpolnjevanje ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic, ni upravičenega razloga, da bi države – ne glede na to, kakšni so njihovi prihodki – zanemarile svojo obveznost spoštovanja temeljnih človekovih pravic; poudarja, da morajo vlade vselej zagotavljati „minimalne osnovne ravni“ socialnih in ekonomskih pravic, ki so potrebne za dostojno življenje;

| 6. | poziva vlade, naj v procesu sprejemanja odločitev z uporabo okvira človekovih pravic postavijo v središče političnih ukrepov interese najbolj ranljivih skupin prebivalstva; poziva vlade, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi vsakomur zagotovile dostop do pravnega varstva, pri tem pa naj se posebej osredotočijo na ljudi, ki živijo v revščini in se morajo v celoti zavedati svojih pravic ter poznati sredstva, s katerimi jih lahko uresničijo; poziva EU, naj okrepi boj proti nekaznovanosti ter svojo podporo načelom pravne države in programom reforme sodstva v državah partnericah, da bi omogočila dejavno civilno družbo, ki bo temelj procesa demokratizacije; |
| --- | --- |

6.

poziva vlade, naj v procesu sprejemanja odločitev z uporabo okvira človekovih pravic postavijo v središče političnih ukrepov interese najbolj ranljivih skupin prebivalstva; poziva vlade, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi vsakomur zagotovile dostop do pravnega varstva, pri tem pa naj se posebej osredotočijo na ljudi, ki živijo v revščini in se morajo v celoti zavedati svojih pravic ter poznati sredstva, s katerimi jih lahko uresničijo; poziva EU, naj okrepi boj proti nekaznovanosti ter svojo podporo načelom pravne države in programom reforme sodstva v državah partnericah, da bi omogočila dejavno civilno družbo, ki bo temelj procesa demokratizacije;

| 7. | pozdravlja predanost EU spodbujanju ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic ter okrepitev prizadevanj za zagotovitev splošnega in nediskriminatornega dostopa do osnovnih storitev, pri čemer se posebna pozornost namenja revnim in ranljivim skupinam, kot je navedeno v strateškem okviru za človekove pravice in demokracijo; z veseljem pričakuje, da se bo to odražalo v konkretnih ukrepih, tudi v državnih strategijah na področju človekovih pravic, ki jih oblikujejo delegacije EU; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja predanost EU spodbujanju ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic ter okrepitev prizadevanj za zagotovitev splošnega in nediskriminatornega dostopa do osnovnih storitev, pri čemer se posebna pozornost namenja revnim in ranljivim skupinam, kot je navedeno v strateškem okviru za človekove pravice in demokracijo; z veseljem pričakuje, da se bo to odražalo v konkretnih ukrepih, tudi v državnih strategijah na področju človekovih pravic, ki jih oblikujejo delegacije EU;

| 8. | vztraja, da bi moral posebni predstavnik EU za človekove pravice zagotoviti, da bodo človekove pravice v političnih pobudah na prvem mestu in da se bo posebna pozornost namenila najranljivejšim skupinam v družbah tretjih držav; |
| --- | --- |

8.

vztraja, da bi moral posebni predstavnik EU za človekove pravice zagotoviti, da bodo človekove pravice v političnih pobudah na prvem mestu in da se bo posebna pozornost namenila najranljivejšim skupinam v družbah tretjih držav;

| 9. | poudarja, da je treba zagotoviti, da podpore za človekove pravice in spodbujanje demokracije ne bo spodkopalo zniževanje proračunov za takšne projekte zaradi krize; glede tega poudarja, da je treba zagotavljati stalno podporo projektom, ki se financirajo s pomočjo evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice in so namenjeni zagovornikom človekovih pravic, tudi tistim, ki se zavzemajo za ekonomske in socialne pravice, kot so pravice delavcev in migrantov, ter poudarja, kako pomembno je spodbujati izobraževanje na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba zagotoviti, da podpore za človekove pravice in spodbujanje demokracije ne bo spodkopalo zniževanje proračunov za takšne projekte zaradi krize; glede tega poudarja, da je treba zagotavljati stalno podporo projektom, ki se financirajo s pomočjo evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice in so namenjeni zagovornikom človekovih pravic, tudi tistim, ki se zavzemajo za ekonomske in socialne pravice, kot so pravice delavcev in migrantov, ter poudarja, kako pomembno je spodbujati izobraževanje na področju človekovih pravic;

| 10. | opozarja vlade, da je njihova dolžnost zagotavljati, da imajo organizacije civilne družbe potrebna sredstva za izvajanje svoje vloge v družbi, ter jih poziva, naj ne izkoriščajo sedanje krize kot izgovor za zmanjševanje njihove podpore; zahteva ustrezno financiranje mehanizma za spodbujanje civilne družbe po letu 2013, da bi dodatno okrepili zmogljivost civilne družbe v državah partnericah; |
| --- | --- |

10.

opozarja vlade, da je njihova dolžnost zagotavljati, da imajo organizacije civilne družbe potrebna sredstva za izvajanje svoje vloge v družbi, ter jih poziva, naj ne izkoriščajo sedanje krize kot izgovor za zmanjševanje njihove podpore; zahteva ustrezno financiranje mehanizma za spodbujanje civilne družbe po letu 2013, da bi dodatno okrepili zmogljivost civilne družbe v državah partnericah;

| 11. | poudarja, da bi morala Komisija določbe o človekovih pravicah vključevati v presoje vpliva za zakonodajne in nezakonodajne predloge, izvedbene ukrepe ter sporazume o trgovini in naložbah, ki imajo pomemben gospodarski, socialni in okoljski vpliv; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi morala Komisija določbe o človekovih pravicah vključevati v presoje vpliva za zakonodajne in nezakonodajne predloge, izvedbene ukrepe ter sporazume o trgovini in naložbah, ki imajo pomemben gospodarski, socialni in okoljski vpliv;

| 12. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da svetovna gospodarska kriza ogroža porabo držav članic EU, ki je namenjena za uradno razvojno pomoč; opozarja, da stroški svetovne gospodarske krize nesorazmerno bremenijo revne države, čeprav izvirajo iz bogatejših držav; zato poziva EU in njene države članice, naj ohranijo in izpolnjujejo svoje obstoječe dvostranske in večstranske zaveze glede uradne razvojne pomoči ter cilje, opredeljene v deklaraciji tisočletja ZN, zlasti z obravnavanjem tistih področij, pri katerih do sedaj ni bilo napredka, ter naj poskrbijo za učinkovito uporabo razvojne pomoči, da bi z vloženimi sredstvi dosegle kar največji učinek, ter za usklajenost politik na področju človekovih pravic in razvoja; poudarja, da morajo imeti tudi države v vzponu pomembno vlogo s svojim potencialnim prispevkom k uradni razvojni pomoči; |
| --- | --- |

12.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da svetovna gospodarska kriza ogroža porabo držav članic EU, ki je namenjena za uradno razvojno pomoč; opozarja, da stroški svetovne gospodarske krize nesorazmerno bremenijo revne države, čeprav izvirajo iz bogatejših držav; zato poziva EU in njene države članice, naj ohranijo in izpolnjujejo svoje obstoječe dvostranske in večstranske zaveze glede uradne razvojne pomoči ter cilje, opredeljene v deklaraciji tisočletja ZN, zlasti z obravnavanjem tistih področij, pri katerih do sedaj ni bilo napredka, ter naj poskrbijo za učinkovito uporabo razvojne pomoči, da bi z vloženimi sredstvi dosegle kar največji učinek, ter za usklajenost politik na področju človekovih pravic in razvoja; poudarja, da morajo imeti tudi države v vzponu pomembno vlogo s svojim potencialnim prispevkom k uradni razvojni pomoči;

| 13. | poziva Komisijo, ESZD in države članice, naj krizno odzivanje in razvojno politiko oblikujejo na podlagi pristopa, temelječega na človekovih pravicah, kot je opredeljeno v sporočilu Komisije z naslovom „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“ in v resoluciji Parlamenta z dne 23. oktobra 2012 o tem sporočilu (8); |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, ESZD in države članice, naj krizno odzivanje in razvojno politiko oblikujejo na podlagi pristopa, temelječega na človekovih pravicah, kot je opredeljeno v sporočilu Komisije z naslovom „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“ in v resoluciji Parlamenta z dne 23. oktobra 2012 o tem sporočilu (8);

| 14. | poudarja, kako pomembni sta skladnost in usklajenost politik za uresničitev cilja glede zmanjševanja revščine ter za povečanje verodostojnosti in učinka zunanje pomoči EU; |
| --- | --- |

14.

poudarja, kako pomembni sta skladnost in usklajenost politik za uresničitev cilja glede zmanjševanja revščine ter za povečanje verodostojnosti in učinka zunanje pomoči EU;

| 15. | poudarja, da bi morali biti proračunska podpora državam partnericam in vsi trgovinski sporazumi tesneje vezani na spoštovanje človekovih pravic in demokracijo v teh državah; meni, da bi se morali donatorji in posojilodajalci zlasti usklajeno odzvati na prijavljene primere goljufij in korupcije ter spodbuditi reforme v teh državah za dobro upravljanje in preglednost; poziva države članice in EU, naj izvajajo sistematične ocene tveganja razširjene korupcije v državah partnericah, kar bi lahko oviralo želene učinke razvojnih in humanitarnih projektov; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da bi morali biti proračunska podpora državam partnericam in vsi trgovinski sporazumi tesneje vezani na spoštovanje človekovih pravic in demokracijo v teh državah; meni, da bi se morali donatorji in posojilodajalci zlasti usklajeno odzvati na prijavljene primere goljufij in korupcije ter spodbuditi reforme v teh državah za dobro upravljanje in preglednost; poziva države članice in EU, naj izvajajo sistematične ocene tveganja razširjene korupcije v državah partnericah, kar bi lahko oviralo želene učinke razvojnih in humanitarnih projektov;

| 16. | poziva države v razvoju, naj oblikujejo gospodarsko politiko, ki bo podpirala trajnostno rast in razvoj, ustvarjala delovna mesta, postavila ranljive družbene skupine v ospredje političnih ukrepov ter razvoj postavila na temelje trdnega fiskalnega sistema, ki bo odpravil davčne utaje in je nujen za učinkovitejšo in pravičnejšo uporabo državnih virov; |
| --- | --- |

16.

poziva države v razvoju, naj oblikujejo gospodarsko politiko, ki bo podpirala trajnostno rast in razvoj, ustvarjala delovna mesta, postavila ranljive družbene skupine v ospredje političnih ukrepov ter razvoj postavila na temelje trdnega fiskalnega sistema, ki bo odpravil davčne utaje in je nujen za učinkovitejšo in pravičnejšo uporabo državnih virov;

| 17. | spodbuja tuje in domače vlagatelje, naj spodbujajo politike za socialno odgovornost gospodarskih družb v vseh državah, s poudarkom na trajnostnem razvoju in dobrem upravljanju ter z jasno osredotočenostjo na človekove pravice, dostojno delo, delovne standarde, svobodo združevanja, kolektivna pogajanja in druge socialne dejavnike; |
| --- | --- |

17.

spodbuja tuje in domače vlagatelje, naj spodbujajo politike za socialno odgovornost gospodarskih družb v vseh državah, s poudarkom na trajnostnem razvoju in dobrem upravljanju ter z jasno osredotočenostjo na človekove pravice, dostojno delo, delovne standarde, svobodo združevanja, kolektivna pogajanja in druge socialne dejavnike;

| 18. | spodbuja države v razvoju, naj uporabijo trgovinske preferenciale, ki jih v sklopu splošnega sistema preferencialov (GSP+) ponuja EU, da bi spodbudile gospodarstvo, povečale raznolikost izvoza in izboljšale konkurenčnost; opozarja, da so te države v okviru shem GSP + zavezane ratificirati in začeti izvajati temeljne mednarodne konvencije o človekovih pravicah in pravicah delavcev, okoljskemu varstvu in dobremu upravljanju, ki so navedene v tej shemi; |
| --- | --- |

18.

spodbuja države v razvoju, naj uporabijo trgovinske preferenciale, ki jih v sklopu splošnega sistema preferencialov (GSP+) ponuja EU, da bi spodbudile gospodarstvo, povečale raznolikost izvoza in izboljšale konkurenčnost; opozarja, da so te države v okviru shem GSP + zavezane ratificirati in začeti izvajati temeljne mednarodne konvencije o človekovih pravicah in pravicah delavcev, okoljskemu varstvu in dobremu upravljanju, ki so navedene v tej shemi;

| 19. | poziva EU, naj podpre in sprejme mednarodni cilj splošnega dostopa do energije do leta 2030, saj bo to prispevalo h krepitvi gospodarske vloge najrevnejših in najranljivejših skupin v državah v razvoju ter jim prineslo družbene koristi; |
| --- | --- |

19.

poziva EU, naj podpre in sprejme mednarodni cilj splošnega dostopa do energije do leta 2030, saj bo to prispevalo h krepitvi gospodarske vloge najrevnejših in najranljivejših skupin v državah v razvoju ter jim prineslo družbene koristi;

| 20. | pozdravlja vzpostavitev posebnega mehanizma za uveljavljanje, s katerim bi spremljali izvajanje klavzul o človekovih pravicah v dvostranskih in regionalnih sporazumih EU nove generacije; pozdravlja prizadevanja za izboljšanje analize stanja človekovih pravic v tretjih državah ob začetku izvajanja ali sklepanju sporazumov o trgovini in/ali naložbah; je zaskrbljen, ker sedanje določbe o spremljanju človekovih pravic v pomembnih sporazumih niso jasno opredeljene ali dovolj ambiciozne; poziva EU, naj bo odločna pri vztrajanju, da morajo države partnerice upoštevati klavzule o človekovih pravicah v mednarodnih sporazumih; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja vzpostavitev posebnega mehanizma za uveljavljanje, s katerim bi spremljali izvajanje klavzul o človekovih pravicah v dvostranskih in regionalnih sporazumih EU nove generacije; pozdravlja prizadevanja za izboljšanje analize stanja človekovih pravic v tretjih državah ob začetku izvajanja ali sklepanju sporazumov o trgovini in/ali naložbah; je zaskrbljen, ker sedanje določbe o spremljanju človekovih pravic v pomembnih sporazumih niso jasno opredeljene ali dovolj ambiciozne; poziva EU, naj bo odločna pri vztrajanju, da morajo države partnerice upoštevati klavzule o človekovih pravicah v mednarodnih sporazumih;

| 21. | pozdravlja ponovno usmeritev pomoči EU v najmanj razvite države ter poziva države s srednje visokimi prihodki, naj večji del fiskalnih prihodkov namenijo programom socialnega varstva in uveljavljanju človekovih pravic za najrevnejše in najranljivejše; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja ponovno usmeritev pomoči EU v najmanj razvite države ter poziva države s srednje visokimi prihodki, naj večji del fiskalnih prihodkov namenijo programom socialnega varstva in uveljavljanju človekovih pravic za najrevnejše in najranljivejše;

| 22. | poziva mednarodno skupnost, naj zagotovi ustrezno pomoč vladam v podsaharski Afriki, da bi preprečili, da bo finančna kriza še poslabšala humanitarno krizo v nekaterih državah regije; |
| --- | --- |

22.

poziva mednarodno skupnost, naj zagotovi ustrezno pomoč vladam v podsaharski Afriki, da bi preprečili, da bo finančna kriza še poslabšala humanitarno krizo v nekaterih državah regije;

| 23. | poziva vlade, naj spoštujejo obveznosti do državljanov na področju dobrega upravljanja naravnih virov; |
| --- | --- |

23.

poziva vlade, naj spoštujejo obveznosti do državljanov na področju dobrega upravljanja naravnih virov;

| 24. | poziva vlade, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zmanjšanje skrajnih primerov neenakosti v dohodkih ter uvedejo pogoje, ki bodo tistim, ki trenutno živijo v skrajni revščini, omogočili razvoj potenciala in dostojno življenje; |
| --- | --- |

24.

poziva vlade, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zmanjšanje skrajnih primerov neenakosti v dohodkih ter uvedejo pogoje, ki bodo tistim, ki trenutno živijo v skrajni revščini, omogočili razvoj potenciala in dostojno življenje;

| 25. | poziva vlade držav v razvoju, naj oblikujejo programe socialnega varstva, saj so ti nujni za zaščito najranljivejših skupin in oblikovanje odpornosti na gospodarske in okoljske pretrese, prav tako pa jih ne gre obravnavati kot stroške, temveč kot naložbo v družbo, kot so pokazali programi socialne pomoči, na primer bolsa familia v Braziliji ali programi javnega dela na podlagi povpraševanja, na primer nacionalna jamstvena shema za zaposlovanje na podeželju, ki jo izvaja Indija; poudarja, da je uspeh teh programov prenosa denarnih sredstev v veliki meri odvisen od pogojevanja, na primer z vpisom v šolo in njenim obiskovanjem, pa tudi od zdravstvenih vidikov, predvsem cepljenja otrok; |
| --- | --- |

25.

poziva vlade držav v razvoju, naj oblikujejo programe socialnega varstva, saj so ti nujni za zaščito najranljivejših skupin in oblikovanje odpornosti na gospodarske in okoljske pretrese, prav tako pa jih ne gre obravnavati kot stroške, temveč kot naložbo v družbo, kot so pokazali programi socialne pomoči, na primer bolsa familia v Braziliji ali programi javnega dela na podlagi povpraševanja, na primer nacionalna jamstvena shema za zaposlovanje na podeželju, ki jo izvaja Indija; poudarja, da je uspeh teh programov prenosa denarnih sredstev v veliki meri odvisen od pogojevanja, na primer z vpisom v šolo in njenim obiskovanjem, pa tudi od zdravstvenih vidikov, predvsem cepljenja otrok;

| 26. | pozdravlja skupno pobudo posebnega poročevalca ZN za pravico do hrane Oliviera De Schutterja in posebne poročevalke ZN za skrajno revščino in človekove pravice Magdalene Sepúlveda Carmona o tem, da se s svetovnim skladom za socialno varstvo, s katerim je mogoče mednarodno solidarnost pretvoriti v korist najmanj razvitih držav, okrepijo sistemi socialnega varstva v državah v razvoju; poziva Komisijo, naj zagotovi podporo tem programom; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja skupno pobudo posebnega poročevalca ZN za pravico do hrane Oliviera De Schutterja in posebne poročevalke ZN za skrajno revščino in človekove pravice Magdalene Sepúlveda Carmona o tem, da se s svetovnim skladom za socialno varstvo, s katerim je mogoče mednarodno solidarnost pretvoriti v korist najmanj razvitih držav, okrepijo sistemi socialnega varstva v državah v razvoju; poziva Komisijo, naj zagotovi podporo tem programom;

| 27. | meni, da je mogoče z naložbami v trajnostno kmetijstvo v državah v razvoju precej pospešiti boj proti prehranski negotovosti in spodbuditi splošno rast; poziva vlade, naj podprejo odgovorne naložbe zasebnega sektorja in malih proizvajalcev živil, zlasti žensk v kmetijskih zadrugah, ki so najučinkovitejše pri zmanjševanju skrajne revščine, saj povečujejo donos dela; poudarja, kako pomembne so naložbe v kmetijsko infrastrukturo, saj zmanjšujejo stroške transakcij, kmetom pa omogočajo dostop do trga in ustvarjanje večjih prihodkov; |
| --- | --- |

27.

meni, da je mogoče z naložbami v trajnostno kmetijstvo v državah v razvoju precej pospešiti boj proti prehranski negotovosti in spodbuditi splošno rast; poziva vlade, naj podprejo odgovorne naložbe zasebnega sektorja in malih proizvajalcev živil, zlasti žensk v kmetijskih zadrugah, ki so najučinkovitejše pri zmanjševanju skrajne revščine, saj povečujejo donos dela; poudarja, kako pomembne so naložbe v kmetijsko infrastrukturo, saj zmanjšujejo stroške transakcij, kmetom pa omogočajo dostop do trga in ustvarjanje večjih prihodkov;

| 28. | poziva vlade, naj preprečijo, da bi imeli nacionalni in mednarodni finančni špekulanti, ki vlagajo v zemljo, negativen učinek na male kmete in lokalne proizvajalce s povzročanjem razseljevanja, okoljskih problemov ter prehranske negotovosti in negotovosti prihodkov; glede tega spominja, da sta varna zaposlitev in prehrana pogoja za spoštovanje človekovih pravic, demokratizacijo in vsa politična prizadevanja; |
| --- | --- |

28.

poziva vlade, naj preprečijo, da bi imeli nacionalni in mednarodni finančni špekulanti, ki vlagajo v zemljo, negativen učinek na male kmete in lokalne proizvajalce s povzročanjem razseljevanja, okoljskih problemov ter prehranske negotovosti in negotovosti prihodkov; glede tega spominja, da sta varna zaposlitev in prehrana pogoja za spoštovanje človekovih pravic, demokratizacijo in vsa politična prizadevanja;

| 29. | spominja vlade in zasebni sektor, naj spoštujejo neformalno in tradicionalno lastništvo zemlje ter pravice do njene uporabe; poudarja, da ranljive skupine, kot so avtohtona ljudstva, najbolj potrebujejo varstvo, saj je zemlja pogosto edini vir, s katerim se lahko preživljajo; |
| --- | --- |

29.

spominja vlade in zasebni sektor, naj spoštujejo neformalno in tradicionalno lastništvo zemlje ter pravice do njene uporabe; poudarja, da ranljive skupine, kot so avtohtona ljudstva, najbolj potrebujejo varstvo, saj je zemlja pogosto edini vir, s katerim se lahko preživljajo;

| 30. | poziva vlade, naj ne ukinjajo ali omejujejo subvencij za hrano, saj lahko te subvencije v gospodinjstvih, ki jih prejemajo, zajezijo razširjenost lakote ter izboljšajo prehrano; |
| --- | --- |

30.

poziva vlade, naj ne ukinjajo ali omejujejo subvencij za hrano, saj lahko te subvencije v gospodinjstvih, ki jih prejemajo, zajezijo razširjenost lakote ter izboljšajo prehrano;

| 31. | poziva k večji preglednosti na trgu primarnih proizvodov, da bi preprečili nestanovitnost cen kmetijskih surovin, ki jih povzroča prekomerna špekulacija, ter poudarja potrebo po večji mednarodni pozornosti in boljšem usklajevanju glede tega vprašanja; |
| --- | --- |

31.

poziva k večji preglednosti na trgu primarnih proizvodov, da bi preprečili nestanovitnost cen kmetijskih surovin, ki jih povzroča prekomerna špekulacija, ter poudarja potrebo po večji mednarodni pozornosti in boljšem usklajevanju glede tega vprašanja;

| 32. | opozarja vlade, da se politika zaposlovanja mladih ne bi smela osredotočati zgolj na ustvarjanje delovnih mest, temveč tudi na zagotavljanje ravni dohodkov in ustvarjanje delovnih pogojev, ki ustrezajo dostojnemu življenjskemu standardu; |
| --- | --- |

32.

opozarja vlade, da se politika zaposlovanja mladih ne bi smela osredotočati zgolj na ustvarjanje delovnih mest, temveč tudi na zagotavljanje ravni dohodkov in ustvarjanje delovnih pogojev, ki ustrezajo dostojnemu življenjskemu standardu;

| 33. | izreka podporo svetovni uvedbi davka na finančne transakcije, saj se lahko izkaže za inovativni finančni mehanizem za razvoj, ki bi v končni fazi prispeval tudi k splošni uveljavitvi ekonomskih in socialnih pravic; poziva vse države članice, naj podprejo proračunski predlog EU za davek na finančne transakcije; |
| --- | --- |

33.

izreka podporo svetovni uvedbi davka na finančne transakcije, saj se lahko izkaže za inovativni finančni mehanizem za razvoj, ki bi v končni fazi prispeval tudi k splošni uveljavitvi ekonomskih in socialnih pravic; poziva vse države članice, naj podprejo proračunski predlog EU za davek na finančne transakcije;

| 34. | poudarja, da je boj proti nezakonitim finančnim tokovom, davčnim oazam in špekulacijam s primarnimi proizvodi bistvenega pomena za uresničevanje človekovih pravic, zlasti v državah z nizkimi prihodki; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je boj proti nezakonitim finančnim tokovom, davčnim oazam in špekulacijam s primarnimi proizvodi bistvenega pomena za uresničevanje človekovih pravic, zlasti v državah z nizkimi prihodki;

| 35. | meni, da morajo države v razvoju uvesti inovativne sisteme financiranja gospodarskih politik; spodbuja te države, naj razvijejo mehanizme, povezane z njihovimi lastnimi viri; |
| --- | --- |

35.

meni, da morajo države v razvoju uvesti inovativne sisteme financiranja gospodarskih politik; spodbuja te države, naj razvijejo mehanizme, povezane z njihovimi lastnimi viri;

| 36. | poziva k večji konkurenčnosti podjetij v državah v razvoju, kar bo omogočilo zmanjšanje brezposelnosti in spodbudilo politike zaposlovanja; |
| --- | --- |

36.

poziva k večji konkurenčnosti podjetij v državah v razvoju, kar bo omogočilo zmanjšanje brezposelnosti in spodbudilo politike zaposlovanja;

| 37. | meni, da je izjemno pomembno okrepiti politiko razvoja veščin in usposabljanja, vključno z neformalno izobrazbo ter s pripravništvom in usposabljanjem na delovnem mestu, ki podpirajo uspešen prehod s šole na trg dela; |
| --- | --- |

37.

meni, da je izjemno pomembno okrepiti politiko razvoja veščin in usposabljanja, vključno z neformalno izobrazbo ter s pripravništvom in usposabljanjem na delovnem mestu, ki podpirajo uspešen prehod s šole na trg dela;

| 38. | poudarja, da je arabska pomlad razkrila številne pomanjkljivosti politik EU za to regijo, vključno s položajem mladih, ki se soočajo z množično brezposelnostjo in slabimi obeti za prihodnost v svojih državah; poziva EU, naj učinkoviteje obravnava učinke finančne krize v tretjih državah, vključno z upoštevanjem poročil organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je arabska pomlad razkrila številne pomanjkljivosti politik EU za to regijo, vključno s položajem mladih, ki se soočajo z množično brezposelnostjo in slabimi obeti za prihodnost v svojih državah; poziva EU, naj učinkoviteje obravnava učinke finančne krize v tretjih državah, vključno z upoštevanjem poročil organizacij civilne družbe;

| 39. | poziva vlade držav z visoko stopnjo dela otrok in mednarodne donatorje, naj spodbujajo preprečevalne ukrepe, kot so razširitev dostopa do šol, izboljšanje kakovosti šol ter zmanjšanje stroškov šolanja, da bi zmanjšali stopnjo revščine in spodbudili gospodarsko rast; |
| --- | --- |

39.

poziva vlade držav z visoko stopnjo dela otrok in mednarodne donatorje, naj spodbujajo preprečevalne ukrepe, kot so razširitev dostopa do šol, izboljšanje kakovosti šol ter zmanjšanje stroškov šolanja, da bi zmanjšali stopnjo revščine in spodbudili gospodarsko rast;

| 40. | poziva vlade, naj poskrbijo za izobraževalne programe, s katerimi bi tisti, ki niso obiskovali osnovne šole, dobili drugo možnost, ki bi jim zagotovila pismenost in znanje računanja, prav tako pa bi jih ti programi pripravili na življenje in jim pomagali ubežati revščini; |
| --- | --- |

40.

poziva vlade, naj poskrbijo za izobraževalne programe, s katerimi bi tisti, ki niso obiskovali osnovne šole, dobili drugo možnost, ki bi jim zagotovila pismenost in znanje računanja, prav tako pa bi jih ti programi pripravili na življenje in jim pomagali ubežati revščini;

| 41. | poziva vlade, naj okrepijo ukrepe v podporo varstva otrok, tudi ukrepe za preprečevanje nasilja nad otroki, ter ozaveščajo vladne uslužbence o nasilju nad otroki; |
| --- | --- |

41.

poziva vlade, naj okrepijo ukrepe v podporo varstva otrok, tudi ukrepe za preprečevanje nasilja nad otroki, ter ozaveščajo vladne uslužbence o nasilju nad otroki;

| 42. | opozarja, da bodo morale vse politike za oživitev gospodarstva v veliki meri upoštevati vidik spola; zahteva, da je treba nujno izvajati politike in prakse, s katerimi bi zagotovili, da bi več žensk vstopilo na trg dela in zasedlo delovna mesta, ki zagotavljajo dostojne delovne pogoje in socialno varstvo; poziva k javnim naložbam v negovalne storitve, da bi zmanjšali obseg neplačanega gospodinjskega in negovalnega dela žensk; vztraja pri tem, da bi morale politike s področja trga dela obravnavati pomanjkanje starševskega dopusta za nego in vzgojo; |
| --- | --- |

42.

opozarja, da bodo morale vse politike za oživitev gospodarstva v veliki meri upoštevati vidik spola; zahteva, da je treba nujno izvajati politike in prakse, s katerimi bi zagotovili, da bi več žensk vstopilo na trg dela in zasedlo delovna mesta, ki zagotavljajo dostojne delovne pogoje in socialno varstvo; poziva k javnim naložbam v negovalne storitve, da bi zmanjšali obseg neplačanega gospodinjskega in negovalnega dela žensk; vztraja pri tem, da bi morale politike s področja trga dela obravnavati pomanjkanje starševskega dopusta za nego in vzgojo;

| 43. | poudarja, da bi morale biti ženske tesneje vključene v postopke socialnega dialoga in sprejemanja odločitev; ponovno poudarja dejstvo, da sta izobraževanje deklic in žensk ter krepitev vloge žensk osrednjega pomena; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da bi morale biti ženske tesneje vključene v postopke socialnega dialoga in sprejemanja odločitev; ponovno poudarja dejstvo, da sta izobraževanje deklic in žensk ter krepitev vloge žensk osrednjega pomena;

| 44. | poziva vlade, naj obravnavajo pereča vprašanja človekovih pravic, s katerimi se, zlasti v obdobju gospodarske recesije, soočajo starejši, na primer dolgoročna brezposelnost, diskriminacija pri zaposlovanju zaradi starosti, negotovost prihodkov in cenovno nedostopno zdravstveno varstvo; poziva vlade, naj uvedejo nove inovativne mehanizme za prožno sodelovanje delovne sile, kot so upravičenost starejših do socialnih pokojnin ob delu s skrajšanim delovnim časom, programi vnovičnega usposabljanja ali fiskalni ukrepi, namenjeni spodbujanju zaposlovanja starejših; |
| --- | --- |

44.

poziva vlade, naj obravnavajo pereča vprašanja človekovih pravic, s katerimi se, zlasti v obdobju gospodarske recesije, soočajo starejši, na primer dolgoročna brezposelnost, diskriminacija pri zaposlovanju zaradi starosti, negotovost prihodkov in cenovno nedostopno zdravstveno varstvo; poziva vlade, naj uvedejo nove inovativne mehanizme za prožno sodelovanje delovne sile, kot so upravičenost starejših do socialnih pokojnin ob delu s skrajšanim delovnim časom, programi vnovičnega usposabljanja ali fiskalni ukrepi, namenjeni spodbujanju zaposlovanja starejših;

| 45. | poziva k znižanju stroškov za nakazila iz tujine in da se na primer izseljencem omogoči, da v državi gostiteljici lažje odprejo bančni račun; |
| --- | --- |

45.

poziva k znižanju stroškov za nakazila iz tujine in da se na primer izseljencem omogoči, da v državi gostiteljici lažje odprejo bančni račun;

| 46. | poziva vlade, naj zagotovijo, da bo boj proti trgovini z ljudmi tudi v obdobju gospodarske in finančne krize ostal med pomembnimi točkami delovnega programa; prav tako poziva vlade, naj v celoti izvajajo zakonodajo o kazenskem pregonu preprodajalcev in tihotapcev, okrepijo podporo in pravno pomoč žrtvam trgovine z ljudmi ter uvedejo tesnejše mednarodno sodelovanje; |
| --- | --- |

46.

poziva vlade, naj zagotovijo, da bo boj proti trgovini z ljudmi tudi v obdobju gospodarske in finančne krize ostal med pomembnimi točkami delovnega programa; prav tako poziva vlade, naj v celoti izvajajo zakonodajo o kazenskem pregonu preprodajalcev in tihotapcev, okrepijo podporo in pravno pomoč žrtvam trgovine z ljudmi ter uvedejo tesnejše mednarodno sodelovanje;

| 47. | pozdravlja razprave v skupini ZN na visoki ravni o razvojnem programu po letu 2015, pri katerih sodeluje tudi evropski komisar za razvoj; meni, da bi moral okvir po letu 2015 nameniti prednost splošnemu uveljavljanju človekovih pravic, pri tem pa upoštevati vpliv finančne in gospodarske krize predvsem na najrevnejše in najranljivejše skupine ter ohraniti zaveze glede ciljev zmanjševanja revščine; poziva vse sodelujoče strani, naj razmislijo o postavitvi opredeljivih ciljev in kazalnikov, pa tudi kvalitativnih in na rezultatih temelječih kazalnikov; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja razprave v skupini ZN na visoki ravni o razvojnem programu po letu 2015, pri katerih sodeluje tudi evropski komisar za razvoj; meni, da bi moral okvir po letu 2015 nameniti prednost splošnemu uveljavljanju človekovih pravic, pri tem pa upoštevati vpliv finančne in gospodarske krize predvsem na najrevnejše in najranljivejše skupine ter ohraniti zaveze glede ciljev zmanjševanja revščine; poziva vse sodelujoče strani, naj razmislijo o postavitvi opredeljivih ciljev in kazalnikov, pa tudi kvalitativnih in na rezultatih temelječih kazalnikov;

| 48. | poudarja, da so potrebne dodatne raziskave in analize o vplivu finančne in gospodarske krize na različne regije, tudi v EU in njenih odnosih s tretjimi državami, prav tako pa je treba izboljšati spremljanje zgodnjih signalov o svetovnih in regionalnih krizah; poudarja, da bi morali imeti razčlenjeni podatki večjo težo pri načrtovanju raziskav in politike, da bi lahko tako bolje zajeli in obravnavali težave, ki pretijo najrevnejšim in najranljivejšim članom družbe; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo finančno podporo inovacijskemu laboratoriju ZN „Globalni utrip“, ki ga je leta 2009 ustanovil generalni sekretar, da bi lahko zbirali in analizirali podatke, nujne za boljše razumevanje vpliva finančne in gospodarske krize na ranljive skupine prebivalstva ter zagotovili ustrezne politične odzive; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da so potrebne dodatne raziskave in analize o vplivu finančne in gospodarske krize na različne regije, tudi v EU in njenih odnosih s tretjimi državami, prav tako pa je treba izboljšati spremljanje zgodnjih signalov o svetovnih in regionalnih krizah; poudarja, da bi morali imeti razčlenjeni podatki večjo težo pri načrtovanju raziskav in politike, da bi lahko tako bolje zajeli in obravnavali težave, ki pretijo najrevnejšim in najranljivejšim članom družbe; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo finančno podporo inovacijskemu laboratoriju ZN „Globalni utrip“, ki ga je leta 2009 ustanovil generalni sekretar, da bi lahko zbirali in analizirali podatke, nujne za boljše razumevanje vpliva finančne in gospodarske krize na ranljive skupine prebivalstva ter zagotovili ustrezne politične odzive;

| 49. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje (EEAS), posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic ter uradu visokega komisarja ZN za človekove pravice. |
| --- | --- |

49.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje (EEAS), posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic ter uradu visokega komisarja ZN za človekove pravice.

---

(1)  http://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.htm

(2)  UL C 4 E, 7.1.2011, str. 34.

(3)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 31.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0470.

(5)  UL C 380 E, 11.12.2012, str. 89.

(6)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 140.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0386.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0386.

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/44

---

P7_TA(2013)0183

Celovito poročilo Komisije o spremljanju Hrvaške za leto 2012

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o celovitem poročilu o spremljanju Hrvaške za leto 2012 (2012/2871(RSP))

(2016/C 045/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka pogodbe o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji, protokola in sklepne listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka pogodbe o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji, protokola in sklepne listine,

| — | ob upoštevanju celovitega poročila Komisije z dne 10. oktobra 2012 o spremljanju pripravljenosti Hrvaške za članstvo v EU (SWD(2012)0338), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju celovitega poročila Komisije z dne 10. oktobra 2012 o spremljanju pripravljenosti Hrvaške za članstvo v EU (SWD(2012)0338),

| — | ob upoštevanju končnega poročila Komisije o napredku priprav Hrvaške na pristop z dne 26. marca 2013 (COM(2013)0171), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila Komisije o napredku priprav Hrvaške na pristop z dne 26. marca 2013 (COM(2013)0171),

| — | ob upoštevanju rednih poročil Komisije o napredku Hrvaške na poti k pristopu, ki zajemajo obdobje 2005–2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rednih poročil Komisije o napredku Hrvaške na poti k pristopu, ki zajemajo obdobje 2005–2011,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva na Evropskem svetu, ki je potekal 19. in 20. junija 2003 v Solunu, o državah zahodnega Balkana in o širitvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva na Evropskem svetu, ki je potekal 19. in 20. junija 2003 v Solunu, o državah zahodnega Balkana in o širitvi,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij ter poročil o napredku Hrvaške in procesu širitve, zlasti tistih z dne 1. decembra 2011 o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji (1), z dne 1. decembra 2011 o prošnji Hrvaške za članstvo v Evropski uniji (2) in z dne 22. novembra 2012 o širitvi: politikah, merilih in strateških interesih EU (3); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij ter poročil o napredku Hrvaške in procesu širitve, zlasti tistih z dne 1. decembra 2011 o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji (1), z dne 1. decembra 2011 o prošnji Hrvaške za članstvo v Evropski uniji (2) in z dne 22. novembra 2012 o širitvi: politikah, merilih in strateških interesih EU (3);

| — | ob upoštevanju vseh prejšnjih priporočil skupnega parlamentarnega odbora EU in Hrvaške, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh prejšnjih priporočil skupnega parlamentarnega odbora EU in Hrvaške,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker naj bi Hrvaška k EU pristopila 1. julija 2013; |
| --- | --- |

A.

ker naj bi Hrvaška k EU pristopila 1. julija 2013;

| B. | ker nekatere države članice EU še niso zaključile postopka ratifikacije pristopne pogodbe; |
| --- | --- |

B.

ker nekatere države članice EU še niso zaključile postopka ratifikacije pristopne pogodbe;

| C. | ker kaže, da bo Hrvaška izpolnila še preostale zahteve v zvezi z zadnjimi pripravami na članstvo v EU; |
| --- | --- |

C.

ker kaže, da bo Hrvaška izpolnila še preostale zahteve v zvezi z zadnjimi pripravami na članstvo v EU;

| D. | ker bo morala tudi po pristopu nadaljevati reforme, da bodo lahko hrvaški državljani uživali vse prednosti članstva v EU; |
| --- | --- |

D.

ker bo morala tudi po pristopu nadaljevati reforme, da bodo lahko hrvaški državljani uživali vse prednosti članstva v EU;

| E. | ker hrvaški pristopni proces potrjuje verodostojnost širitvene politike EU in dejstvo, da je v državah prosilkah privedla do sprememb; |
| --- | --- |

E.

ker hrvaški pristopni proces potrjuje verodostojnost širitvene politike EU in dejstvo, da je v državah prosilkah privedla do sprememb;

| F. | ker bo zaradi hrvaškega članstva EU močnejša in varnejša, njena kultura in dediščina pa bogatejši in ker bo to članstvo pomemben opomnik drugim državam, ki se ji želijo pridružiti, da odgovorno uresničevanje zavez prinaša oprijemljive in trajne koristi za njihove državljane; |
| --- | --- |

F.

ker bo zaradi hrvaškega članstva EU močnejša in varnejša, njena kultura in dediščina pa bogatejši in ker bo to članstvo pomemben opomnik drugim državam, ki se ji želijo pridružiti, da odgovorno uresničevanje zavez prinaša oprijemljive in trajne koristi za njihove državljane;

| G. | ker se od Hrvaške pričakuje, da bo odigrala konstruktivno vlogo v svoji soseščini, in je tudi v položaju, da to lahko naredi, predvsem z zavzemanjem za nadaljnjo širitev EU, utrditev demokracije, regionalno sodelovanje in spravo med narodi zahodnega Balkana, pa tudi da bo naredila vse, kar je v njeni moči, da dvostranska sporna vprašanja ne bodo ovirala teh procesov; |
| --- | --- |

G.

ker se od Hrvaške pričakuje, da bo odigrala konstruktivno vlogo v svoji soseščini, in je tudi v položaju, da to lahko naredi, predvsem z zavzemanjem za nadaljnjo širitev EU, utrditev demokracije, regionalno sodelovanje in spravo med narodi zahodnega Balkana, pa tudi da bo naredila vse, kar je v njeni moči, da dvostranska sporna vprašanja ne bodo ovirala teh procesov;

| 1. | se veseli, da bo lahko 1. julija 2013 Hrvaški izrekel dobrodošlico kot 28. članici EU po pravno zavezujočem glasovanju Evropskega parlamenta 1. decembra 2011, s katerim je bil potrjen njen pristop, in skladno z datumom, ki ga je določil Evropski svet v pristopni pogodbi; izraža zaupanje v moč in zrelost hrvaške demokracije in socialnega tržnega gospodarstva, spoštovanje evropskih vrednot in zmožnost države, da bo izpolnila obveznosti, izhajajoče iz članstva; |
| --- | --- |

1.

se veseli, da bo lahko 1. julija 2013 Hrvaški izrekel dobrodošlico kot 28. članici EU po pravno zavezujočem glasovanju Evropskega parlamenta 1. decembra 2011, s katerim je bil potrjen njen pristop, in skladno z datumom, ki ga je določil Evropski svet v pristopni pogodbi; izraža zaupanje v moč in zrelost hrvaške demokracije in socialnega tržnega gospodarstva, spoštovanje evropskih vrednot in zmožnost države, da bo izpolnila obveznosti, izhajajoče iz članstva;

| 2. | ugotavlja, da bo Hrvaška izpolnila še preostale zahteve v zvezi z zadnjimi pripravami na članstvo; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da bo Hrvaška izpolnila še preostale zahteve v zvezi z zadnjimi pripravami na članstvo;

| 3. | ugotavlja, da je Hrvaška izpolnila deset prednostnih ukrepov, ki jih je Komisija opredelila v celovitem poročilu o spremljanju; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je Hrvaška izpolnila deset prednostnih ukrepov, ki jih je Komisija opredelila v celovitem poročilu o spremljanju;

| 4. | pozdravlja precejšen uspeh, ki ga je Hrvaška dosegla pri uresničevanju nalog, na katere je Komisija v celovitem poročilu o spremljanju posebej opozorila, ter poziva vlado, naj do 1. julija 2013 reši vsa odprta vprašanja in izvede vse preostale potrebne reforme; spodbuja Hrvaško, naj spoštuje in izpolni vse zaveze iz pristopnih pogajanj, da bo kot nova država članica popolnoma pripravljena, saj je to v njenem interesu in interesu EU: poudarja, da bi bilo treba ta postopek izvajati na pregleden in vključujoč način ter vanj v največji možni meri vključiti hrvaški parlament in civilno družbo; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja precejšen uspeh, ki ga je Hrvaška dosegla pri uresničevanju nalog, na katere je Komisija v celovitem poročilu o spremljanju posebej opozorila, ter poziva vlado, naj do 1. julija 2013 reši vsa odprta vprašanja in izvede vse preostale potrebne reforme; spodbuja Hrvaško, naj spoštuje in izpolni vse zaveze iz pristopnih pogajanj, da bo kot nova država članica popolnoma pripravljena, saj je to v njenem interesu in interesu EU: poudarja, da bi bilo treba ta postopek izvajati na pregleden in vključujoč način ter vanj v največji možni meri vključiti hrvaški parlament in civilno družbo;

| 5. | poziva tiste države članice EU, ki še niso zaključile svojih postopkov ratifikacije pristopne pogodbe, naj to pravočasno storijo; |
| --- | --- |

5.

poziva tiste države članice EU, ki še niso zaključile svojih postopkov ratifikacije pristopne pogodbe, naj to pravočasno storijo;

| 6. | znova izraža stališče, da pristopa ne bi smeli razumeti kot konca procesa, temveč kot korak na poti h gospodarski in upravni modernizaciji in modernizaciji sodstva in kot priložnost, katere prednosti bo mogoče povsem izkoristiti samo z nadaljnjim političnim ukrepanjem; poziva Hrvaško, naj še naprej učinkovito koristi sredstva iz instrumenta za predpristopno pomoč v pripravah na članstvo EU ter uporabi strukturnih skladov in Kohezijskega sklada; |
| --- | --- |

6.

znova izraža stališče, da pristopa ne bi smeli razumeti kot konca procesa, temveč kot korak na poti h gospodarski in upravni modernizaciji in modernizaciji sodstva in kot priložnost, katere prednosti bo mogoče povsem izkoristiti samo z nadaljnjim političnim ukrepanjem; poziva Hrvaško, naj še naprej učinkovito koristi sredstva iz instrumenta za predpristopno pomoč v pripravah na članstvo EU ter uporabi strukturnih skladov in Kohezijskega sklada;

| 7. | poziva hrvaške politične in družbene akterje, naj iščejo nove načine za ohranjanje zagona in za soglasje o reformah v obdobju po pristopu ter zahtevajo odgovornost oblikovalcev politik za uresničevanje obveznosti iz pristopne pogodbe; v zvezi s tem poudarja, da je učinkovit nadzor parlamenta in civilne družbe pri tem nepogrešljiv; |
| --- | --- |

7.

poziva hrvaške politične in družbene akterje, naj iščejo nove načine za ohranjanje zagona in za soglasje o reformah v obdobju po pristopu ter zahtevajo odgovornost oblikovalcev politik za uresničevanje obveznosti iz pristopne pogodbe; v zvezi s tem poudarja, da je učinkovit nadzor parlamenta in civilne družbe pri tem nepogrešljiv;

| 8. | znova opozarja, da imajo neodvisno sodstvo, strokovna in odgovorna javna uprava ter pravna država osrednjo vlogo pri krepitvi demokracije ter pri podpori naložbam in gospodarski dejavnosti; poziva Hrvaško, naj še naprej izboljšuje neodvisnost, odgovornost, nepristranskost, profesionalnost in učinkovitost pravosodnega sistema in sodnikov, med drugim naj zmanjša sodne zaostanke, uvede nov sistem za prijavo premoženja sodnikov in nadalje izboljša rezultate novega sistema disciplinskih postopkov; poziva Hrvaško, naj začne izvajati novo strategijo za reformo pravosodja za obdobje 2013–2018; |
| --- | --- |

8.

znova opozarja, da imajo neodvisno sodstvo, strokovna in odgovorna javna uprava ter pravna država osrednjo vlogo pri krepitvi demokracije ter pri podpori naložbam in gospodarski dejavnosti; poziva Hrvaško, naj še naprej izboljšuje neodvisnost, odgovornost, nepristranskost, profesionalnost in učinkovitost pravosodnega sistema in sodnikov, med drugim naj zmanjša sodne zaostanke, uvede nov sistem za prijavo premoženja sodnikov in nadalje izboljša rezultate novega sistema disciplinskih postopkov; poziva Hrvaško, naj začne izvajati novo strategijo za reformo pravosodja za obdobje 2013–2018;

| 9. | ugotavlja, da je Hrvaška vzpostavila zadovoljiv institucionalni in pravni okvir za boj proti korupciji; poziva hrvaške oblasti, naj okrepijo boj proti korupciji, goljufijam in slabemu upravljanju sredstev; opozarja, da je treba ukrepe proti korupciji še naprej dosledno izvajati; oblasti tudi poziva, naj spremljajo dosežke v zadevah, povezanih z navzkrižjem interesov, korupcijo in organiziranim kriminalom, ter izboljšajo izvajanje pravnega okvira za zaseg in zaplembo premoženja; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da je Hrvaška vzpostavila zadovoljiv institucionalni in pravni okvir za boj proti korupciji; poziva hrvaške oblasti, naj okrepijo boj proti korupciji, goljufijam in slabemu upravljanju sredstev; opozarja, da je treba ukrepe proti korupciji še naprej dosledno izvajati; oblasti tudi poziva, naj spremljajo dosežke v zadevah, povezanih z navzkrižjem interesov, korupcijo in organiziranim kriminalom, ter izboljšajo izvajanje pravnega okvira za zaseg in zaplembo premoženja;

| 10. | poziva hrvaške oblasti, naj v polni meri uporabijo vse obstoječe instrumente proti korupciji, da bodo zagotovile nepristranski in uspešen pregon ter sodbe, tudi v odmevnih primerih, saj bodo tako utrdile zaupanje državljanov v pravno državo in javne institucije; poudarja, da je treba sprejeti trajne ukrepe za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter izvesti reformo pravosodnega sistema, kar bo koristilo zlasti hrvaškim državljanom; poudarja, da bi bilo treba spodbujati neodvisno raziskovalno novinarstvo, saj je to bistveno pri razkrivanju primerov korupcije in organiziranega kriminala; |
| --- | --- |

10.

poziva hrvaške oblasti, naj v polni meri uporabijo vse obstoječe instrumente proti korupciji, da bodo zagotovile nepristranski in uspešen pregon ter sodbe, tudi v odmevnih primerih, saj bodo tako utrdile zaupanje državljanov v pravno državo in javne institucije; poudarja, da je treba sprejeti trajne ukrepe za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter izvesti reformo pravosodnega sistema, kar bo koristilo zlasti hrvaškim državljanom; poudarja, da bi bilo treba spodbujati neodvisno raziskovalno novinarstvo, saj je to bistveno pri razkrivanju primerov korupcije in organiziranega kriminala;

| 11. | poziva Hrvaško, naj še naprej izvaja novo učinkovito zakonodajo o dostopu do informacij, saj bo s tem okrepila okvir za preprečevanje korupcije; ugotavlja, da je novoustanovljena komisija za navzkrižje interesov sedaj začela delovati, in poziva hrvaške oblasti, naj v celoti izvajajo zakonodajni sveženj o javnih naročilih ter financiranju političnih strank in volilnih kampanj; |
| --- | --- |

11.

poziva Hrvaško, naj še naprej izvaja novo učinkovito zakonodajo o dostopu do informacij, saj bo s tem okrepila okvir za preprečevanje korupcije; ugotavlja, da je novoustanovljena komisija za navzkrižje interesov sedaj začela delovati, in poziva hrvaške oblasti, naj v celoti izvajajo zakonodajni sveženj o javnih naročilih ter financiranju političnih strank in volilnih kampanj;

| 12. | poziva hrvaške oblasti, naj še naprej skrbijo za popolno spoštovanje temeljnih pravic ter se borijo proti vsem oblikam diskriminacije in nestrpnosti do narodnih manjšin, romske skupnosti, priseljencev, lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, drugih pripadnikov manjšin in ranljivih skupin; poleg tega poziva Hrvaško, naj spodbuja okolje, v katerem bodo lahko omenjene manjšine (na primer lezbijke, geji, biseksualci in transseksualci) svobodno izražali svoje mnenje in prepričanje v skladu z načeli Listine EU o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

12.

poziva hrvaške oblasti, naj še naprej skrbijo za popolno spoštovanje temeljnih pravic ter se borijo proti vsem oblikam diskriminacije in nestrpnosti do narodnih manjšin, romske skupnosti, priseljencev, lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, drugih pripadnikov manjšin in ranljivih skupin; poleg tega poziva Hrvaško, naj spodbuja okolje, v katerem bodo lahko omenjene manjšine (na primer lezbijke, geji, biseksualci in transseksualci) svobodno izražali svoje mnenje in prepričanje v skladu z načeli Listine EU o temeljnih pravicah;

| 13. | poziva oblasti, naj spodbujajo svobodo izražanja, vključno s svobodo in pluralnostjo medijev; je seznanjen, da je bil julija 2012 sprejet nov zakon o javni radioteleviziji; spodbuja oblasti, naj si še naprej prizadevajo za neodvisnost javnih radiotelevizijskih postaj, ki ne bodo pod političnim ali ekonomskim pritiskom, ter povečajo njihovo preglednost; |
| --- | --- |

13.

poziva oblasti, naj spodbujajo svobodo izražanja, vključno s svobodo in pluralnostjo medijev; je seznanjen, da je bil julija 2012 sprejet nov zakon o javni radioteleviziji; spodbuja oblasti, naj si še naprej prizadevajo za neodvisnost javnih radiotelevizijskih postaj, ki ne bodo pod političnim ali ekonomskim pritiskom, ter povečajo njihovo preglednost;

| 14. | ugotavlja, da se Hrvaška dovolj dobro pripravlja za prihodnje upravljanje in izvajanje operacij, ki se financirajo iz strukturnih skladov in Kohezijskega sklada EU; poziva Hrvaško, naj oblikuje projektno strukturo za Evropski sklad za regionalni razvoj; spodbuja vlado, naj še okrepi upravne zmogljivosti pristojnih institucij, tudi na regionalni in lokalni ravni, v skladu s priporočili iz poročila Evropskega računskega sodišča za leto 2012; poziva vlado, naj naredi vse, kar je v njeni moči, da bi omejila tveganje korupcije, goljufij in nepravilnosti pri dodeljevanju in uporabi sredstev EU |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da se Hrvaška dovolj dobro pripravlja za prihodnje upravljanje in izvajanje operacij, ki se financirajo iz strukturnih skladov in Kohezijskega sklada EU; poziva Hrvaško, naj oblikuje projektno strukturo za Evropski sklad za regionalni razvoj; spodbuja vlado, naj še okrepi upravne zmogljivosti pristojnih institucij, tudi na regionalni in lokalni ravni, v skladu s priporočili iz poročila Evropskega računskega sodišča za leto 2012; poziva vlado, naj naredi vse, kar je v njeni moči, da bi omejila tveganje korupcije, goljufij in nepravilnosti pri dodeljevanju in uporabi sredstev EU

| 15. | v sklopu pogajanj o večletnem finančnem okviru države članice opominja na obveznosti EU do Hrvaške in njenih državljanov, kar zadeva prihodnjo pomoč pri gospodarskem in regionalnem razvoju; |
| --- | --- |

15.

v sklopu pogajanj o večletnem finančnem okviru države članice opominja na obveznosti EU do Hrvaške in njenih državljanov, kar zadeva prihodnjo pomoč pri gospodarskem in regionalnem razvoju;

| 16. | spodbuja Hrvaško, naj izvede nadaljnje strukturne reforme, da bo spodbudila gospodarsko rast in oživila trg dela; poziva jo tudi, naj še naprej skrbi za stabilnost bančnega sektorja in nadaljuje politiko konsolidacije javnih financ, da bo spodbudila konkurenčnost; pozdravlja sodelovanje Hrvaške v evropskem semestru od januarja 2013; podpira prizadevanja za pravočasno in učinkovito uporabo sredstev EU, pa tudi za izboljšanje hrvaške prometne infrastrukture ter povezav z državami članicami EU in državami v isti regiji; poziva hrvaško vlado, naj v celoti izvaja zakonodajni okvir za mala podjetja, med drugim z ustreznimi političnimi ukrepi, večjo dostopnostjo financiranja ter podporo internacionalizaciji malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

16.

spodbuja Hrvaško, naj izvede nadaljnje strukturne reforme, da bo spodbudila gospodarsko rast in oživila trg dela; poziva jo tudi, naj še naprej skrbi za stabilnost bančnega sektorja in nadaljuje politiko konsolidacije javnih financ, da bo spodbudila konkurenčnost; pozdravlja sodelovanje Hrvaške v evropskem semestru od januarja 2013; podpira prizadevanja za pravočasno in učinkovito uporabo sredstev EU, pa tudi za izboljšanje hrvaške prometne infrastrukture ter povezav z državami članicami EU in državami v isti regiji; poziva hrvaško vlado, naj v celoti izvaja zakonodajni okvir za mala podjetja, med drugim z ustreznimi političnimi ukrepi, večjo dostopnostjo financiranja ter podporo internacionalizaciji malih in srednjih podjetij;

| 17. | meni, da bi bilo treba poseben poudarek nameniti socialnim in okoljskim razsežnostim gospodarske modernizacije; spodbuja Hrvaško, na še naprej krepi socialni dialog ter brani socialne in sindikalne pravice; poziva hrvaške oblasti, naj zagotovijo preglednost pri presoji vpliva obsežnih naložbenih projektov na okolje; poziva jih tudi, naj namenijo prednost varstvu okolja, zlasti na področju prostorskega načrtovanja; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi bilo treba poseben poudarek nameniti socialnim in okoljskim razsežnostim gospodarske modernizacije; spodbuja Hrvaško, na še naprej krepi socialni dialog ter brani socialne in sindikalne pravice; poziva hrvaške oblasti, naj zagotovijo preglednost pri presoji vpliva obsežnih naložbenih projektov na okolje; poziva jih tudi, naj namenijo prednost varstvu okolja, zlasti na področju prostorskega načrtovanja;

| 18. | je zaskrbljen, ker predlagana zakonodaja o strateških naložbah ni v skladu z evropskimi standardi; poziva hrvaško vlado in parlament, naj jo popravita tako, da se bodo bolje varovale temeljne pravice, zlasti lastninske, in okolje; |
| --- | --- |

18.

je zaskrbljen, ker predlagana zakonodaja o strateških naložbah ni v skladu z evropskimi standardi; poziva hrvaško vlado in parlament, naj jo popravita tako, da se bodo bolje varovale temeljne pravice, zlasti lastninske, in okolje;

| 19. | poziva države članice, naj ne omejujejo temeljnih pravic državljanov Unije bolj, kot je res potrebno, v zvezi s prehodnimi ukrepi iz člena 18 akta o pristopu; zlasti jih poziva, naj prehodne ukrepe uporabijo za omejevanje prostega pretoka oseb izključno na podlagi konkretnih podatkov in samo v primerih hudih motenj na trgih dela; opozarja, da je omejevanje dostopa do trgov dela držav članic v prehodnih obdobjih po prejšnjih širitvah škodilo državam članicam, ki so te omejitve uvedle; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, naj ne omejujejo temeljnih pravic državljanov Unije bolj, kot je res potrebno, v zvezi s prehodnimi ukrepi iz člena 18 akta o pristopu; zlasti jih poziva, naj prehodne ukrepe uporabijo za omejevanje prostega pretoka oseb izključno na podlagi konkretnih podatkov in samo v primerih hudih motenj na trgih dela; opozarja, da je omejevanje dostopa do trgov dela držav članic v prehodnih obdobjih po prejšnjih širitvah škodilo državam članicam, ki so te omejitve uvedle;

| 20. | ugotavlja, da gradnja mejnih prehodov v neumskem koridorju napreduje; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da gradnja mejnih prehodov v neumskem koridorju napreduje;

| 21. | poziva hrvaške oblasti, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe v zvezi z usklajevanjem zakonodaje, medinstitucionalnim sodelovanjem in upravljanjem meja, da bo lahko Hrvaška pravočasno vstopila v schengensko območje; |
| --- | --- |

21.

poziva hrvaške oblasti, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe v zvezi z usklajevanjem zakonodaje, medinstitucionalnim sodelovanjem in upravljanjem meja, da bo lahko Hrvaška pravočasno vstopila v schengensko območje;

| 22. | spodbuja Hrvaško, naj še naprej sodeluje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo in si na domačem ozemlju bolj prizadeva za preiskovanje in pregon vojnih zločinov, v skladu s sprejeto strategijo o nekaznovanju; odločno poziva Hrvaško in Srbijo, naj v dobri veri sodelujeta pri pregonu vojnih zločincev, da bi dosegli pravičnost in resnično spravo v tej regiji; |
| --- | --- |

22.

spodbuja Hrvaško, naj še naprej sodeluje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo in si na domačem ozemlju bolj prizadeva za preiskovanje in pregon vojnih zločinov, v skladu s sprejeto strategijo o nekaznovanju; odločno poziva Hrvaško in Srbijo, naj v dobri veri sodelujeta pri pregonu vojnih zločincev, da bi dosegli pravičnost in resnično spravo v tej regiji;

| 23. | poziva hrvaške oblasti, naj tudi v prihodnje posvečajo posebno pozornost pravicam in socialnim pogojem pri vračanju beguncev in razseljenih oseb, v skladu s cilji sarajevske deklaracije; še vedno podpira pobudo RECOM (regionalna komisija za resnico in spravo), ki naj bi poiskala načine, kako priznati trpljenje in spoštovati pravico vseh žrtev vojnih zločinov do resnice in pravičnosti; |
| --- | --- |

23.

poziva hrvaške oblasti, naj tudi v prihodnje posvečajo posebno pozornost pravicam in socialnim pogojem pri vračanju beguncev in razseljenih oseb, v skladu s cilji sarajevske deklaracije; še vedno podpira pobudo RECOM (regionalna komisija za resnico in spravo), ki naj bi poiskala načine, kako priznati trpljenje in spoštovati pravico vseh žrtev vojnih zločinov do resnice in pravičnosti;

| 24. | spodbuja Hrvaško, naj prevzame aktivno vlogo v procesu stabilizacije in evropskega povezovanja zahodnobalkanskih držav; je prepričan, da so izkušnje in znanje Hrvaške, pridobljeni med reformami in pripravami na pristop, izrednega pomena za druge države prosilke in države, ki si želijo članstva v EU; spodbuja Hrvaško, naj svoje izkušnje deli z drugimi kandidatkami in morebitnimi kandidatkami ter poglobi regionalno sodelovanje; meni, da dejavnosti Hrvaške pri spodbujanju evropskih vrednot in nadaljnje širitve temeljijo na dobrih sosedskih odnosih in zavzemanju za spravo; |
| --- | --- |

24.

spodbuja Hrvaško, naj prevzame aktivno vlogo v procesu stabilizacije in evropskega povezovanja zahodnobalkanskih držav; je prepričan, da so izkušnje in znanje Hrvaške, pridobljeni med reformami in pripravami na pristop, izrednega pomena za druge države prosilke in države, ki si želijo članstva v EU; spodbuja Hrvaško, naj svoje izkušnje deli z drugimi kandidatkami in morebitnimi kandidatkami ter poglobi regionalno sodelovanje; meni, da dejavnosti Hrvaške pri spodbujanju evropskih vrednot in nadaljnje širitve temeljijo na dobrih sosedskih odnosih in zavzemanju za spravo;

| 25. | poziva Hrvaško in njene sosede, naj se dejavno vključijo v reševanje preostalih dvostranskih vprašanj v skladu z mednarodnimi zavezami, načeli dobrih sosedskih odnosov in regionalnega sodelovanja; v zvezi s tem pozdravlja ukrepe, ki sta jih sprejeli hrvaška in srbska vlada za izboljšanje odnosov, in poziva obe državi, naj okrepita sodelovanje; pozdravlja podpis memoranduma o soglasju med Slovenijo in Hrvaško, da bi poiskali konstruktivno rešitev v primeru Ljubljanske banke; pozdravlja ratifikacijo pristopne pogodbe v slovenskem parlamentu; znova opozarja, da nerešenih dvostranskih vprašanj nihče ne bi smel izrabljati za oviranje procesa pridruževanja sedanjih in prihodnjih držav prosilk; glede na to poziva vse države članice, naj pravočasno ratificirajo hrvaško pristopno pogodbo; |
| --- | --- |

25.

poziva Hrvaško in njene sosede, naj se dejavno vključijo v reševanje preostalih dvostranskih vprašanj v skladu z mednarodnimi zavezami, načeli dobrih sosedskih odnosov in regionalnega sodelovanja; v zvezi s tem pozdravlja ukrepe, ki sta jih sprejeli hrvaška in srbska vlada za izboljšanje odnosov, in poziva obe državi, naj okrepita sodelovanje; pozdravlja podpis memoranduma o soglasju med Slovenijo in Hrvaško, da bi poiskali konstruktivno rešitev v primeru Ljubljanske banke; pozdravlja ratifikacijo pristopne pogodbe v slovenskem parlamentu; znova opozarja, da nerešenih dvostranskih vprašanj nihče ne bi smel izrabljati za oviranje procesa pridruževanja sedanjih in prihodnjih držav prosilk; glede na to poziva vse države članice, naj pravočasno ratificirajo hrvaško pristopno pogodbo;

| 26. | spodbuja Hrvaško, naj še naprej igra konstruktivno vlogo pri regionalnem sodelovanju; poziva hrvaške oblasti, naj v celoti izvajajo deklaracijo o spodbujanju evropskih vrednot v jugovzhodni Evropi, ki jo je 21. oktobra 2011 sprejel hrvaški parlament; poziva vse države v tej regiji, naj sprejmejo in uresničujejo podobna stališča; poziva Komisijo, naj vsem državam v tej regiji pomaga pri tem; poziva jo tudi, naj upošteva izkušnje v procesu širitve, med drugim s pristopom Hrvaške, in državam v tej regiji pomaga reševati dvostranske spore na način, ki ne bo motil pristopnega procesa, in sicer z vzpostavitvijo mehanizmov za olajševanje in arbitražo v obstoječem institucionalnem okviru EU, ki jih bodo lahko po želji izkoristile; |
| --- | --- |

26.

spodbuja Hrvaško, naj še naprej igra konstruktivno vlogo pri regionalnem sodelovanju; poziva hrvaške oblasti, naj v celoti izvajajo deklaracijo o spodbujanju evropskih vrednot v jugovzhodni Evropi, ki jo je 21. oktobra 2011 sprejel hrvaški parlament; poziva vse države v tej regiji, naj sprejmejo in uresničujejo podobna stališča; poziva Komisijo, naj vsem državam v tej regiji pomaga pri tem; poziva jo tudi, naj upošteva izkušnje v procesu širitve, med drugim s pristopom Hrvaške, in državam v tej regiji pomaga reševati dvostranske spore na način, ki ne bo motil pristopnega procesa, in sicer z vzpostavitvijo mehanizmov za olajševanje in arbitražo v obstoječem institucionalnem okviru EU, ki jih bodo lahko po želji izkoristile;

| 27. | je seznanjen z dejavnostmi in konstruktivnim prispevkom hrvaških poslancev opazovalcev v Evropskem parlamentu; pozdravlja izid volitev za hrvaške poslance v Evropski parlament, ki so potekale 14. aprila 2013, vendar obžaluje nizko volilno udeležbo; nestrpno pričakuje poslance iz Hrvaške, ko bo ta država 1. julija 2013 pristopila k EU; |
| --- | --- |

27.

je seznanjen z dejavnostmi in konstruktivnim prispevkom hrvaških poslancev opazovalcev v Evropskem parlamentu; pozdravlja izid volitev za hrvaške poslance v Evropski parlament, ki so potekale 14. aprila 2013, vendar obžaluje nizko volilno udeležbo; nestrpno pričakuje poslance iz Hrvaške, ko bo ta država 1. julija 2013 pristopila k EU;

| 28. | ceni delo Komisije, ki je Hrvaško usmerjala v pridružitvenem procesu; poziva Komisijo, naj oceni dosežke tega procesa in oblikuje politična priporočila za prihodnje države prosilke, na primer glede uporabe celovitega mehanizma za spremljanje v obdobju med zaključkom pogajanj in dejanskim pristopom; poziva jo tudi, naj oceni vključevanje civilne družbe in parlamenta v celotnem pristopnem procesu, saj bodo to koristna spoznanja za sedanja in prihodnja pogajanja; v zvezi s tem jo poziva, naj pripravi predloge za boljše vključevanje civilne družbe in parlamentov držav kandidatk v pristopni proces; |
| --- | --- |

28.

ceni delo Komisije, ki je Hrvaško usmerjala v pridružitvenem procesu; poziva Komisijo, naj oceni dosežke tega procesa in oblikuje politična priporočila za prihodnje države prosilke, na primer glede uporabe celovitega mehanizma za spremljanje v obdobju med zaključkom pogajanj in dejanskim pristopom; poziva jo tudi, naj oceni vključevanje civilne družbe in parlamenta v celotnem pristopnem procesu, saj bodo to koristna spoznanja za sedanja in prihodnja pogajanja; v zvezi s tem jo poziva, naj pripravi predloge za boljše vključevanje civilne družbe in parlamentov držav kandidatk v pristopni proces;

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Hrvaške. |
| --- | --- |

29.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Hrvaške.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0538.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0539.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0453.

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/48

---

P7_TA(2013)0184

Poročilo o napredku Turčije za leto 2012

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o poročilu o napredku Turčije za leto 2012 (2012/2870(RSP))

(2016/C 045/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Turčije za leto 2012 (SWD(2012)0336), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Turčije za leto 2012 (SWD(2012)0336),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o strategiji širitve in glavnih izzivih v letih 2012–2013 (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o strategiji širitve in glavnih izzivih v letih 2012–2013 (COM(2012)0600),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti resolucij z dne 9. marca 2011 o poročilu o napredku Turčije v letu 2010 (1), z dne 29. marca 2012 o poročilu o napredku Turčije za leto 2011 (2), z dne 22. maja 2012 o perspektivi za ženske v Turčiji do leta 2020 (3) in z dne 22. novembra 2012 o širitvi: politike, merila in strateški interesi EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti resolucij z dne 9. marca 2011 o poročilu o napredku Turčije v letu 2010 (1), z dne 29. marca 2012 o poročilu o napredku Turčije za leto 2011 (2), z dne 22. maja 2012 o perspektivi za ženske v Turčiji do leta 2020 (3) in z dne 22. novembra 2012 o širitvi: politike, merila in strateški interesi EU (4),

| — | ob upoštevanju pogajalskega okvira za Turčijo z dne 3. oktobra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajalskega okvira za Turčijo z dne 3. oktobra 2005,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/157/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz Partnerstva za pristop z Republiko Turčijo (5) („partnerstvo za pristop“) ter prejšnjih sklepov Sveta o partnerstvu za pristop za leta 2001, 2003 in 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/157/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz Partnerstva za pristop z Republiko Turčijo (5) („partnerstvo za pristop“) ter prejšnjih sklepov Sveta o partnerstvu za pristop za leta 2001, 2003 in 2006,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. decembra 2010, 5. decembra 2011 in 11. decembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. decembra 2010, 5. decembra 2011 in 11. decembra 2012,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker so se pristopna pogajanja s Turčijo začela 3. oktobra 2005, potem ko je Svet odobril pogajalski okvir, in ker je začetek takšnih pogajanj izhodiščna točka za dolgotrajen in odprt proces, ki temelji na poštenih in strogih pogojih ter zavezanosti reformi; |
| --- | --- |

A.

ker so se pristopna pogajanja s Turčijo začela 3. oktobra 2005, potem ko je Svet odobril pogajalski okvir, in ker je začetek takšnih pogajanj izhodiščna točka za dolgotrajen in odprt proces, ki temelji na poštenih in strogih pogojih ter zavezanosti reformi;

| B. | ker se je Turčija zavezala reformam, dobrim sosedskim odnosom in postopni uskladitvi z Evropsko unijo in je zato treba ta prizadevanja obravnavati kot priložnost Turčije za nadaljnjo modernizacijo, krepitev in dodatno izboljšanje svojih demokratičnih institucij, pravne države ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

B.

ker se je Turčija zavezala reformam, dobrim sosedskim odnosom in postopni uskladitvi z Evropsko unijo in je zato treba ta prizadevanja obravnavati kot priložnost Turčije za nadaljnjo modernizacijo, krepitev in dodatno izboljšanje svojih demokratičnih institucij, pravne države ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| C. | ker bi EU morala ostati merilo za reforme v Turčiji; |
| --- | --- |

C.

ker bi EU morala ostati merilo za reforme v Turčiji;

| D. | ker sta popolna usklajenost z vsemi københavnskimi merili in sposobnost EU za vključevanje novih članic v skladu s sklepi z zasedanja Evropskega sveta decembra 2006 še naprej osnova za pristop k EU, torej k skupnosti, ki temelji na skupnih vrednotah, lojalnem sodelovanju in medsebojni solidarnosti med vsemi državami članicami; |
| --- | --- |

D.

ker sta popolna usklajenost z vsemi københavnskimi merili in sposobnost EU za vključevanje novih članic v skladu s sklepi z zasedanja Evropskega sveta decembra 2006 še naprej osnova za pristop k EU, torej k skupnosti, ki temelji na skupnih vrednotah, lojalnem sodelovanju in medsebojni solidarnosti med vsemi državami članicami;

| E. | ker je bila maja 2012 uvedena pozitivna agenda za podporo in dopolnitev pogajanj in ne za njihovo zamenjavo s pomočjo okrepljenega sodelovanja na številnih področjih, ki so v skupnem interesu; |
| --- | --- |

E.

ker je bila maja 2012 uvedena pozitivna agenda za podporo in dopolnitev pogajanj in ne za njihovo zamenjavo s pomočjo okrepljenega sodelovanja na številnih področjih, ki so v skupnem interesu;

| F. | ker je Svet v svojih sklepih z dne 11. decembra 2012 podprl novi pristop Komisije, da bo pravna država osrednji element širitvene politike, ter potrdil, da imata poglavje 23 o sodstvu in temeljnih pravicah ter poglavje 24 o pravici, svobodi in varnosti osrednjo vlogo v pogajalskem procesu ter bi ju bilo treba obravnavati v zgodnjih fazah pogajanj, da bi se omogočilo oblikovanje jasnih meril ter da bi bilo na voljo dovolj časa za pripravo potrebne zakonodaje, institucij in zanesljivih evidenc o izvajanju; |
| --- | --- |

F.

ker je Svet v svojih sklepih z dne 11. decembra 2012 podprl novi pristop Komisije, da bo pravna država osrednji element širitvene politike, ter potrdil, da imata poglavje 23 o sodstvu in temeljnih pravicah ter poglavje 24 o pravici, svobodi in varnosti osrednjo vlogo v pogajalskem procesu ter bi ju bilo treba obravnavati v zgodnjih fazah pogajanj, da bi se omogočilo oblikovanje jasnih meril ter da bi bilo na voljo dovolj časa za pripravo potrebne zakonodaje, institucij in zanesljivih evidenc o izvajanju;

| G. | ker je Komisija v strategiji širitve za leto 2012 ugotovila, da je Turčija zaradi svojega gospodarstva, strateške lokacije in pomembne vloge v regiji ključna država za Evropsko unijo ter da je postopek pristopa še vedno najustreznejši okvir za spodbujanje z EU povezanih reform v Turčiji; ker je Komisija izrazila zaskrbljenost zaradi nenapredovanja Turčije na področju izpolnjevanja političnih meril; |
| --- | --- |

G.

ker je Komisija v strategiji širitve za leto 2012 ugotovila, da je Turčija zaradi svojega gospodarstva, strateške lokacije in pomembne vloge v regiji ključna država za Evropsko unijo ter da je postopek pristopa še vedno najustreznejši okvir za spodbujanje z EU povezanih reform v Turčiji; ker je Komisija izrazila zaskrbljenost zaradi nenapredovanja Turčije na področju izpolnjevanja političnih meril;

| H. | ker Turčija še vedno, že sedmo leto zapored, ne izvaja določb, ki izhajajo iz pridružitvenega sporazuma med ES in Turčijo, ter dodatnega protokola k sporazumu; |
| --- | --- |

H.

ker Turčija še vedno, že sedmo leto zapored, ne izvaja določb, ki izhajajo iz pridružitvenega sporazuma med ES in Turčijo, ter dodatnega protokola k sporazumu;

| I. | ker je treba pogajalska poglavja, za katera so tehnične priprave končane, odpreti brez odlašanja v skladu z uveljavljenimi postopki in pogajalskim okvirom; |
| --- | --- |

I.

ker je treba pogajalska poglavja, za katera so tehnične priprave končane, odpreti brez odlašanja v skladu z uveljavljenimi postopki in pogajalskim okvirom;

| J. | ker med Evropsko unijo in Turčijo obstaja vzajemna gospodarska odvisnost, saj je trgovina med EU in Turčijo leta 2011 znašala 120 milijard EUR; |
| --- | --- |

J.

ker med Evropsko unijo in Turčijo obstaja vzajemna gospodarska odvisnost, saj je trgovina med EU in Turčijo leta 2011 znašala 120 milijard EUR;

| K. | ker je EU največja trgovinska partnerica Turčije, Turčija pa je šesti največji trgovski partner EU; ker neposredne tuje naložbe držav članic EU v Turčiji znašajo 75 % celotnega dotoka neposrednih tujih naložb; |
| --- | --- |

K.

ker je EU največja trgovinska partnerica Turčije, Turčija pa je šesti največji trgovski partner EU; ker neposredne tuje naložbe držav članic EU v Turčiji znašajo 75 % celotnega dotoka neposrednih tujih naložb;

| L. | ker je Komisija ocenila, da je na področju gospodarske politike splošna pripravljenost Turčije na napredni ravni, zmogljivost za oblikovanje in usklajevanje gospodarske politike pa zadovoljiva; |
| --- | --- |

L.

ker je Komisija ocenila, da je na področju gospodarske politike splošna pripravljenost Turčije na napredni ravni, zmogljivost za oblikovanje in usklajevanje gospodarske politike pa zadovoljiva;

| M. | ker ima Turčija potencial, da bi igrala vodilno vlogo pri diverzifikaciji virov energije in poti za prenos nafte, plina in električne energije iz sosednjih držav v EU; ker obstaja potencial tako za Turčijo kot za EU, da bi izkoristili bogate turške obnovljive vire energije in ustvarili trajnostno nizkoogljično gospodarstvo; |
| --- | --- |

M.

ker ima Turčija potencial, da bi igrala vodilno vlogo pri diverzifikaciji virov energije in poti za prenos nafte, plina in električne energije iz sosednjih držav v EU; ker obstaja potencial tako za Turčijo kot za EU, da bi izkoristili bogate turške obnovljive vire energije in ustvarili trajnostno nizkoogljično gospodarstvo;

| N. | ker sta dialog in sodelovanje EU s Turčijo o stabilnosti, demokraciji in varnosti, predvsem v zvezi s širšim Bližnjim vzhodom, strateškega pomena; ker je Turčija večkrat ostro obsodila nasilje sirskega režima nad civilisti ter ponuja nujno humanitarno pomoč Sircem, ki čez mejo bežijo pred nasiljem; |
| --- | --- |

N.

ker sta dialog in sodelovanje EU s Turčijo o stabilnosti, demokraciji in varnosti, predvsem v zvezi s širšim Bližnjim vzhodom, strateškega pomena; ker je Turčija večkrat ostro obsodila nasilje sirskega režima nad civilisti ter ponuja nujno humanitarno pomoč Sircem, ki čez mejo bežijo pred nasiljem;

| O. | ker morata Turčija in Armenija normalizirati odnose z brezpogojno ratifikacijo protokolov in odprtjem skupne meje; |
| --- | --- |

O.

ker morata Turčija in Armenija normalizirati odnose z brezpogojno ratifikacijo protokolov in odprtjem skupne meje;

| P. | ker je treba grožnjo s povodom za napoved vojne (casus belli), ki jo je Velika narodna skupščina Turčije proti Grčiji razglasila leta 1995, preklicati; ker je pomembno, da Turčija in Grčija izvedeta nov krog pogajanj za izboljšanje njunih odnosov; |
| --- | --- |

P.

ker je treba grožnjo s povodom za napoved vojne (casus belli), ki jo je Velika narodna skupščina Turčije proti Grčiji razglasila leta 1995, preklicati; ker je pomembno, da Turčija in Grčija izvedeta nov krog pogajanj za izboljšanje njunih odnosov;

Konstruktivni dialog in skupno razumevanje

| 1. | meni, da je za ohranitev konstruktivnega odnosa nujno potrebno obnoviti vzajemno zavezanost v okviru pogajalskega procesa; poudarja, da je pomembno ustvariti pogoje za konstruktivni dialog in temelje za skupno razumevanje; ugotavlja, da bi moralo to temeljiti na skupnih vrednotah, kot so demokracija, pravna država in spoštovanje človekovih pravic; izraža pohvalo Komisiji in Turčiji za izvrševanje pozitivne agende, kar dokazuje, kako bi lahko Turčija in EU v okviru vzajemne zavezanosti in jasnih ciljev napredovali v pogovorih in dosegli skupno razumevanje ter pozitivne spremembe in potrebne reforme; |
| --- | --- |

1.

meni, da je za ohranitev konstruktivnega odnosa nujno potrebno obnoviti vzajemno zavezanost v okviru pogajalskega procesa; poudarja, da je pomembno ustvariti pogoje za konstruktivni dialog in temelje za skupno razumevanje; ugotavlja, da bi moralo to temeljiti na skupnih vrednotah, kot so demokracija, pravna država in spoštovanje človekovih pravic; izraža pohvalo Komisiji in Turčiji za izvrševanje pozitivne agende, kar dokazuje, kako bi lahko Turčija in EU v okviru vzajemne zavezanosti in jasnih ciljev napredovali v pogovorih in dosegli skupno razumevanje ter pozitivne spremembe in potrebne reforme;

| 2. | poudarja politično in geografsko strateško vlogo Turčije za zunanjo in sosedsko politiko EU; priznava vlogo Turčije kot sosede in pomembnega akterja v regiji ter poziva k dodatni okrepitvi obstoječega političnega dialoga med EU in Turčijo o odločitvah in ciljih zunanje politike; obžaluje, da je bila stopnja usklajevanja Turčije z izjavami skupne zunanje in varnostne politike leta 2012 še vedno nizka; spodbuja Turčijo, naj razvije svojo zunanjo politiko v okviru dialoga in usklajevanja z EU; poziva Turčijo in EU, naj tesneje sodelujeta pri krepitvi mirovnih sil in demokracije v južnem sosedstvu, regiji, ki je izrednega pomena tako za EU kot Turčijo; |
| --- | --- |

2.

poudarja politično in geografsko strateško vlogo Turčije za zunanjo in sosedsko politiko EU; priznava vlogo Turčije kot sosede in pomembnega akterja v regiji ter poziva k dodatni okrepitvi obstoječega političnega dialoga med EU in Turčijo o odločitvah in ciljih zunanje politike; obžaluje, da je bila stopnja usklajevanja Turčije z izjavami skupne zunanje in varnostne politike leta 2012 še vedno nizka; spodbuja Turčijo, naj razvije svojo zunanjo politiko v okviru dialoga in usklajevanja z EU; poziva Turčijo in EU, naj tesneje sodelujeta pri krepitvi mirovnih sil in demokracije v južnem sosedstvu, regiji, ki je izrednega pomena tako za EU kot Turčijo;

| 3. | izraža podporo dialogu in ponovni vzpostavitvi vezi med Turčijo in Izraelom; |
| --- | --- |

3.

izraža podporo dialogu in ponovni vzpostavitvi vezi med Turčijo in Izraelom;

| 4. | pozdravlja sklep Sveta, da bo pozval Komisijo, naj sprejme ukrepe v smeri liberalizacije vizumskega režima vzporedno s podpisom sporazuma o ponovnem sprejemu; poziva Turčijo, naj nemudoma podpiše in prične izvajati sporazum o ponovnem sprejemu ter zagotovi, da se, dokler ta sporazum ne prične veljati, v celoti izvajajo obstoječi dvostranski sporazumi; ponovno opozarja, da je Turčija ena od ključnih tranzitnih držav za nezakonito priseljevanje v EU; priznava, da je Turčija sprejela ukrepe za preprečevanje nezakonitega priseljevanja, ter poudarja, da je treba okrepiti njeno sodelovanje z EU v zvezi z upravljanjem migracij, bojem proti trgovini z ljudmi in kontrolami na mejah; ponovno poudarja, da je treba poslovnežem, akademikom, študentom in predstavnikom civilne družbe iz Turčije olajšati dostop do EU; podpira prizadevanja Komisije in držav članic za izvajanje vizumskega zakonika, harmonizacijo in poenostavitev vizumskih zahtev ter vzpostavitev središč za izdajanje vizumov v Turčiji; opozarja države članice na njihove zaveze po pridružitvenem sporazumu v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije z dne 19. februarja 2009 v zadevi Soysal (6); |
| --- | --- |

4.

pozdravlja sklep Sveta, da bo pozval Komisijo, naj sprejme ukrepe v smeri liberalizacije vizumskega režima vzporedno s podpisom sporazuma o ponovnem sprejemu; poziva Turčijo, naj nemudoma podpiše in prične izvajati sporazum o ponovnem sprejemu ter zagotovi, da se, dokler ta sporazum ne prične veljati, v celoti izvajajo obstoječi dvostranski sporazumi; ponovno opozarja, da je Turčija ena od ključnih tranzitnih držav za nezakonito priseljevanje v EU; priznava, da je Turčija sprejela ukrepe za preprečevanje nezakonitega priseljevanja, ter poudarja, da je treba okrepiti njeno sodelovanje z EU v zvezi z upravljanjem migracij, bojem proti trgovini z ljudmi in kontrolami na mejah; ponovno poudarja, da je treba poslovnežem, akademikom, študentom in predstavnikom civilne družbe iz Turčije olajšati dostop do EU; podpira prizadevanja Komisije in držav članic za izvajanje vizumskega zakonika, harmonizacijo in poenostavitev vizumskih zahtev ter vzpostavitev središč za izdajanje vizumov v Turčiji; opozarja države članice na njihove zaveze po pridružitvenem sporazumu v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije z dne 19. februarja 2009 v zadevi Soysal (6);

| 5. | pozdravlja nedavno sprejetje osnutka zakona o tujcih in mednarodni zaščiti in pričakuje, da bo ta zakon obravnaval obstoječe pomisleke glede nenehnega samovoljnega zavračanja dostopa do postopka za azil in vračanja beguncev, iskalcev azila in drugih ljudi, ki bi utegnili potrebovati zaščito; poudarja pomen uskladitve predpisov za prijetje, za katere je Evropsko sodišče za človekove pravice v zadevi Abdolkhani in Karimina proti Turčiji ugotovilo, da niso zakoniti, z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja nedavno sprejetje osnutka zakona o tujcih in mednarodni zaščiti in pričakuje, da bo ta zakon obravnaval obstoječe pomisleke glede nenehnega samovoljnega zavračanja dostopa do postopka za azil in vračanja beguncev, iskalcev azila in drugih ljudi, ki bi utegnili potrebovati zaščito; poudarja pomen uskladitve predpisov za prijetje, za katere je Evropsko sodišče za človekove pravice v zadevi Abdolkhani in Karimina proti Turčiji ugotovilo, da niso zakoniti, z mednarodnimi standardi;

Izpolnjevanje københavnskih meril

| 6. | izraža pohvalo ustavnemu spravnemu odboru Turčije za njegovo zavezanost pripravi nove ustave ter za vključujoč proces posvetovanja s civilno družbo, ki je odražal raznolikost turške družbe; je zaskrbljen zaradi navidezno počasnega napredka, ki ga je do sedaj zabeležil odbor; spodbuja odbor, naj nadaljuje svoje delo ter na vključujoč, reprezentativen in kolegialen način in v skladu z merili in vrednotami EU obravnava ključna vprašanja, kot so (a) zagotovitev delitve oblasti in ustreznega sistema nadzora in ravnotežja; (b) razjasnitev razmerij med državo, družbo in vero; (c) vpeljava vključujočega sistema upravljanja, ki bi vsem državljanom zagotavljal človekove pravice in temeljne svoboščine; in (d) oblikovanje vključujočega pojmovanja državljanstva; poziva vse politične stranke in udeležene akterje, naj konstruktivno pristopijo k pogajanjem o novi ustavi; meni, da bi sodelovanje in dialog z beneško komisijo imela pozitivne rezultate in bi podprla ustavni proces; |
| --- | --- |

6.

izraža pohvalo ustavnemu spravnemu odboru Turčije za njegovo zavezanost pripravi nove ustave ter za vključujoč proces posvetovanja s civilno družbo, ki je odražal raznolikost turške družbe; je zaskrbljen zaradi navidezno počasnega napredka, ki ga je do sedaj zabeležil odbor; spodbuja odbor, naj nadaljuje svoje delo ter na vključujoč, reprezentativen in kolegialen način in v skladu z merili in vrednotami EU obravnava ključna vprašanja, kot so (a) zagotovitev delitve oblasti in ustreznega sistema nadzora in ravnotežja; (b) razjasnitev razmerij med državo, družbo in vero; (c) vpeljava vključujočega sistema upravljanja, ki bi vsem državljanom zagotavljal človekove pravice in temeljne svoboščine; in (d) oblikovanje vključujočega pojmovanja državljanstva; poziva vse politične stranke in udeležene akterje, naj konstruktivno pristopijo k pogajanjem o novi ustavi; meni, da bi sodelovanje in dialog z beneško komisijo imela pozitivne rezultate in bi podprla ustavni proces;

| 7. | poudarja, da je treba doseči dodaten napredek pri izvrševanju ustavnih sprememb iz leta 2010, zlasti pri sprejetju zakonov o varstvu osebnih podatkov ter o vojaškem sodstvu, pa tudi zakonov o uvedbi ukrepov, s katerimi bi spodbujali enakosti spolov; ugotavlja, da so prisotnost in pooblastila turškega pravosodnega ministra in njegovega podsekretarja v visokem sodnem in tožilskem svetu vzrok za precejšnje skrbi glede neodvisnosti sodstva; pozdravlja začetek veljavnosti zakonodaje, ki zagotavlja pravico, da posamezniki vložijo peticijo pri ustavnem sodišču, kot je predvideno v ustavnih spremembah iz leta 2010; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba doseči dodaten napredek pri izvrševanju ustavnih sprememb iz leta 2010, zlasti pri sprejetju zakonov o varstvu osebnih podatkov ter o vojaškem sodstvu, pa tudi zakonov o uvedbi ukrepov, s katerimi bi spodbujali enakosti spolov; ugotavlja, da so prisotnost in pooblastila turškega pravosodnega ministra in njegovega podsekretarja v visokem sodnem in tožilskem svetu vzrok za precejšnje skrbi glede neodvisnosti sodstva; pozdravlja začetek veljavnosti zakonodaje, ki zagotavlja pravico, da posamezniki vložijo peticijo pri ustavnem sodišču, kot je predvideno v ustavnih spremembah iz leta 2010;

| 8. | potrjuje temeljno vlogo Velike narodne skupščine Turčije kot središča turškega demokratičnega sistema in poudarja pomen zagotavljanja podpore in zavezanosti vseh političnih strank procesu reforme, zlasti dragocenemu pravnemu okviru, ki bi zaščitil in okrepil temeljne pravice vseh skupnosti in državljanov ter za 10 % znižal prag za predstavništvo v tej narodni skupščini; izraža pohvalo delu turškega preiskovalnega odbora za človekove pravice in poziva, naj ima odbor za harmonizacijo z EU pomembnejšo vlogo pri spodbujanju usklajevanja nove zakonodaje s pravnim redom Unije ali evropskimi standardi med zakonodajnim postopkom; |
| --- | --- |

8.

potrjuje temeljno vlogo Velike narodne skupščine Turčije kot središča turškega demokratičnega sistema in poudarja pomen zagotavljanja podpore in zavezanosti vseh političnih strank procesu reforme, zlasti dragocenemu pravnemu okviru, ki bi zaščitil in okrepil temeljne pravice vseh skupnosti in državljanov ter za 10 % znižal prag za predstavništvo v tej narodni skupščini; izraža pohvalo delu turškega preiskovalnega odbora za človekove pravice in poziva, naj ima odbor za harmonizacijo z EU pomembnejšo vlogo pri spodbujanju usklajevanja nove zakonodaje s pravnim redom Unije ali evropskimi standardi med zakonodajnim postopkom;

| 9. | poudarja, da je reforma turškega pravosodnega sistema v središču prizadevanj za demokratično konsolidacijo v Turčiji ter nujen pogoj za njeno modernizacijo in da mora taka reforma voditi v sodoben, učinkovit ter popolnoma neodvisen in nepristranski pravosodni sistem, ki zagotavlja pravico do sodnega postopka za vse državljane; pozdravlja tretji sveženj pravosodnih reform kot korak v smeri celovitega procesa reforme na področju sodstva in temeljnih pravic; vendar poudarja, da je ključnega pomena nadaljevati proces reforme, ki bi obravnaval (a) preširoko opredelitev kaznivih dejanj, zlasti glede tega, kaj je po kazenskem in protiterorističnem zakoniku teroristično dejanje, pri čemer je nujno treba jasno razmejiti med spodbujanjem terorizma in pozivanjem k nasilju ter izražanjem nenasilnih idej popolnoma v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice, da bi se obvarovala svoboda izražanja, svoboda zbiranja, vključno s študentskimi demonstracijami, ter svoboda združevanja; (b) obravnavanje vprašanja predolgega trajanja pripora pred sojenjem; (c) obravnavanje dejstva, da je treba zagovornikom nujno omogočiti dostop do spisa tožilstva; (d) določitev meril za spodbujanje kakovosti in doslednosti dokazov; ter (e) ponoven pregled vloge in področja delovanja posebnih sodišč; zato pozdravlja, da je Velika narodne skupščina Turčije sprejela četrti sveženj reform in se veseli njegovega hitrega izvajanja; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je reforma turškega pravosodnega sistema v središču prizadevanj za demokratično konsolidacijo v Turčiji ter nujen pogoj za njeno modernizacijo in da mora taka reforma voditi v sodoben, učinkovit ter popolnoma neodvisen in nepristranski pravosodni sistem, ki zagotavlja pravico do sodnega postopka za vse državljane; pozdravlja tretji sveženj pravosodnih reform kot korak v smeri celovitega procesa reforme na področju sodstva in temeljnih pravic; vendar poudarja, da je ključnega pomena nadaljevati proces reforme, ki bi obravnaval (a) preširoko opredelitev kaznivih dejanj, zlasti glede tega, kaj je po kazenskem in protiterorističnem zakoniku teroristično dejanje, pri čemer je nujno treba jasno razmejiti med spodbujanjem terorizma in pozivanjem k nasilju ter izražanjem nenasilnih idej popolnoma v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice, da bi se obvarovala svoboda izražanja, svoboda zbiranja, vključno s študentskimi demonstracijami, ter svoboda združevanja; (b) obravnavanje vprašanja predolgega trajanja pripora pred sojenjem; (c) obravnavanje dejstva, da je treba zagovornikom nujno omogočiti dostop do spisa tožilstva; (d) določitev meril za spodbujanje kakovosti in doslednosti dokazov; ter (e) ponoven pregled vloge in področja delovanja posebnih sodišč; zato pozdravlja, da je Velika narodne skupščina Turčije sprejela četrti sveženj reform in se veseli njegovega hitrega izvajanja;

| 10. | poudarja, da je treba zagotoviti učinkovito zaščito zagovornikov človekovih pravic; opozarja zlasti na sodni postopek proti Pinar Selek, ki je trajal skoraj 15 let in ga je kazensko sodišče št. 12 v Istanbulu 24. januarja 2013 kljub trem sklepom o oprostitvi končalo z izrekom dosmrtne zaporne kazni; meni, da je to sojenje primer pomanjkljivosti turškega pravosodnega sistema; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je treba zagotoviti učinkovito zaščito zagovornikov človekovih pravic; opozarja zlasti na sodni postopek proti Pinar Selek, ki je trajal skoraj 15 let in ga je kazensko sodišče št. 12 v Istanbulu 24. januarja 2013 kljub trem sklepom o oprostitvi končalo z izrekom dosmrtne zaporne kazni; meni, da je to sojenje primer pomanjkljivosti turškega pravosodnega sistema;

| 11. | pozdravlja spremembe zakonika o kazenskem postopku in zakona o izvrševanju kazenskih in varnostnih ukrepov, ki sedaj omogočajo uporabo tudi drugih jezikov in ne samo turškega jezika na sodiščih, in se veseli hitrega izvajanja novih pravil; pozdravlja dejstvo, da je 19. januarja 2013 začel veljati zakon o plačilu odškodnine za dolge sodne postopke in pozne, delne ali neizvršene sodbe, ter izraža upanje, da bodo predvidena notranja pravna sredstva zmanjšala število zadev proti Turčiji, ki jih trenutno obravnava Evropsko sodišče za človekove pravice; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja spremembe zakonika o kazenskem postopku in zakona o izvrševanju kazenskih in varnostnih ukrepov, ki sedaj omogočajo uporabo tudi drugih jezikov in ne samo turškega jezika na sodiščih, in se veseli hitrega izvajanja novih pravil; pozdravlja dejstvo, da je 19. januarja 2013 začel veljati zakon o plačilu odškodnine za dolge sodne postopke in pozne, delne ali neizvršene sodbe, ter izraža upanje, da bodo predvidena notranja pravna sredstva zmanjšala število zadev proti Turčiji, ki jih trenutno obravnava Evropsko sodišče za človekove pravice;

| 12. | je zaskrbljen zaradi potekajočih sodnih postopkov in dolgih obdobij pripora pred sojenjem, ki zadevajo aktiviste, odvetnike, novinarje in opozicijske poslance, saj gre pri tem za vmešavanje v zakonite politične dejavnosti ter pravico do političnega združevanja in udejstvovanja; pozdravlja, da je Velike narodne skupščine Turčije izglasovala ukinitev posebnih sodišč, ki jih je leta 2005 ustanovila turška vlada, vendar obžaluje, da zaprtje ne bo vplivalo na kazenske postopke, ki so v teku; |
| --- | --- |

12.

je zaskrbljen zaradi potekajočih sodnih postopkov in dolgih obdobij pripora pred sojenjem, ki zadevajo aktiviste, odvetnike, novinarje in opozicijske poslance, saj gre pri tem za vmešavanje v zakonite politične dejavnosti ter pravico do političnega združevanja in udejstvovanja; pozdravlja, da je Velike narodne skupščine Turčije izglasovala ukinitev posebnih sodišč, ki jih je leta 2005 ustanovila turška vlada, vendar obžaluje, da zaprtje ne bo vplivalo na kazenske postopke, ki so v teku;

| 13. | ugotavlja, da je treba v kulturi strpnosti v celoti priznati pravice manjšin; pričakuje, da bo dolžnemu pravnemu postopanju sledila pritožba tožilca za razveljavitev sodbe sodišča iz januarja 2012 glede umora Hranta Dinka, ki delno sloni na argumentu, da je umor zakrivila organizacija; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je treba v kulturi strpnosti v celoti priznati pravice manjšin; pričakuje, da bo dolžnemu pravnemu postopanju sledila pritožba tožilca za razveljavitev sodbe sodišča iz januarja 2012 glede umora Hranta Dinka, ki delno sloni na argumentu, da je umor zakrivila organizacija;

| 14. | poziva turško vlado, naj, če želi povečati učinkovitost sodnih postopkov in se posvetiti ponavljajočim se sodnim zaostankom, čim prej omogoči začetek delovanja regionalnih pritožbenih sodišč, ki bi morala v skladu z zakonom začeti delovati junija 2007, in naj se osredotoči na usposabljanje sodnikov in tožilcev v ta namen; |
| --- | --- |

14.

poziva turško vlado, naj, če želi povečati učinkovitost sodnih postopkov in se posvetiti ponavljajočim se sodnim zaostankom, čim prej omogoči začetek delovanja regionalnih pritožbenih sodišč, ki bi morala v skladu z zakonom začeti delovati junija 2007, in naj se osredotoči na usposabljanje sodnikov in tožilcev v ta namen;

| 15. | je seznanjen s tem, da bo parlamentarna ad hoc delegacija za opazovanje sodnih postopkov zoper novinarjem v Turčiji še naprej spremljala sojenja novinarjem in pravosodne reforme v Turčiji, ki obravnavajo svobodo izražanja in svobodo medijev; |
| --- | --- |

15.

je seznanjen s tem, da bo parlamentarna ad hoc delegacija za opazovanje sodnih postopkov zoper novinarjem v Turčiji še naprej spremljala sojenja novinarjem in pravosodne reforme v Turčiji, ki obravnavajo svobodo izražanja in svobodo medijev;

| 16. | spodbuja Turčijo, naj sprejme akcijski načrt za človekove pravice, ki ga je pripravilo turško ministrstvo za pravosodje v sodelovanju s Svetom Evrope in ki temelji na sodni praksi Evropskega sodišča za človekove pravice, da bi se tako obravnavala vprašanja, ki jih je to sodišče izpostavilo v svojih sodbah, ko je bilo ugotovljeno, da je Turčija kršila določbe Evropske konvencije o človekovih pravicah, in poziva k njegovemu izvajanju; podpira ministrstvo za pravosodje in visoki sodni in tožilski svet pri nudenju usposabljanja za sodnike in tožilce na področju človekovih pravic; pozdravlja dejstvo, da je visoki sodni in tožilski svet uvedel nova merila ocenjevanja za sodnike in tožilce, s katerimi se nagrajuje spoštovanje določb Evropske konvencije o človekovih pravicah in sodb Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

16.

spodbuja Turčijo, naj sprejme akcijski načrt za človekove pravice, ki ga je pripravilo turško ministrstvo za pravosodje v sodelovanju s Svetom Evrope in ki temelji na sodni praksi Evropskega sodišča za človekove pravice, da bi se tako obravnavala vprašanja, ki jih je to sodišče izpostavilo v svojih sodbah, ko je bilo ugotovljeno, da je Turčija kršila določbe Evropske konvencije o človekovih pravicah, in poziva k njegovemu izvajanju; podpira ministrstvo za pravosodje in visoki sodni in tožilski svet pri nudenju usposabljanja za sodnike in tožilce na področju človekovih pravic; pozdravlja dejstvo, da je visoki sodni in tožilski svet uvedel nova merila ocenjevanja za sodnike in tožilce, s katerimi se nagrajuje spoštovanje določb Evropske konvencije o človekovih pravicah in sodb Evropskega sodišča za človekove pravice;

| 17. | poziva Turčijo, naj potrdi svojo zavezanost boju proti nekaznovanju ter okrepi prizadevanja za pristop k Rimskemu statutu Mednarodnega kazenskega sodišča in za to, da bi nacionalno zakonodajo v celoti uskladila z vsemi obveznostmi v okviru Rimskega statuta, vključi določbe o takojšnjem in polnem sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem; |
| --- | --- |

17.

poziva Turčijo, naj potrdi svojo zavezanost boju proti nekaznovanju ter okrepi prizadevanja za pristop k Rimskemu statutu Mednarodnega kazenskega sodišča in za to, da bi nacionalno zakonodajo v celoti uskladila z vsemi obveznostmi v okviru Rimskega statuta, vključi določbe o takojšnjem in polnem sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem;

| 18. | ponovno opozarja, da sta svoboda izražanja in pluralnost medijev, vključno z internetom, temeljni evropski vrednoti ter da resnično demokratična družba zahteva pristno svobodo izražanja, vključno s pravico do nestrinjanja; poudarja posebno vlogo javnih medijev pri krepitvi demokracije in poziva oblasti, naj zagotovijo njihovo neodvisnost, trajnost in skladnost s standardi Evropske unije; ponovno poudarja pomen razveljavitve zakonodaje, ki določa nesorazmerno visoke upravne globe za medije, ki v nekaterih primerih vodijo k prenehanju delovanja ali samocenzuriranju, ter nujno potrebo, da se opravi reforma zakona o internetu; poudarja, da je treba omejitve temeljnih svoboščin reševati v širšem okviru pravne države, tako glede vsebine kot uporabe zakona; je zlasti zaskrbljen, da se kazenski zakonik in protiteroristični zakon uporabljata za pregon nenasilnih izjav, kadar naj bi te izjave podpirale cilje teroristične organizacije; poudarja, da je treba spremeniti člena 26 in 28 turške ustave, ki omejujeta svobodo izražanja na osnovi nacionalne varnosti, javnega reda in nacionalne enotnosti; zato ponovno poziva turško vlado, naj konča pregled pravnega okvira o svobodi izražanja ter ga brez odlašanja uskladi s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

18.

ponovno opozarja, da sta svoboda izražanja in pluralnost medijev, vključno z internetom, temeljni evropski vrednoti ter da resnično demokratična družba zahteva pristno svobodo izražanja, vključno s pravico do nestrinjanja; poudarja posebno vlogo javnih medijev pri krepitvi demokracije in poziva oblasti, naj zagotovijo njihovo neodvisnost, trajnost in skladnost s standardi Evropske unije; ponovno poudarja pomen razveljavitve zakonodaje, ki določa nesorazmerno visoke upravne globe za medije, ki v nekaterih primerih vodijo k prenehanju delovanja ali samocenzuriranju, ter nujno potrebo, da se opravi reforma zakona o internetu; poudarja, da je treba omejitve temeljnih svoboščin reševati v širšem okviru pravne države, tako glede vsebine kot uporabe zakona; je zlasti zaskrbljen, da se kazenski zakonik in protiteroristični zakon uporabljata za pregon nenasilnih izjav, kadar naj bi te izjave podpirale cilje teroristične organizacije; poudarja, da je treba spremeniti člena 26 in 28 turške ustave, ki omejujeta svobodo izražanja na osnovi nacionalne varnosti, javnega reda in nacionalne enotnosti; zato ponovno poziva turško vlado, naj konča pregled pravnega okvira o svobodi izražanja ter ga brez odlašanja uskladi s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice;

| 19. | je seznanjen z zaskrbljenostjo predstavnika organizacije OVSE za svobodo medijev glede velikega števila sojenj novinarjem in novinarjev v zaporih, in poziva turško vlado, naj zagotovi, da sojenja potekajo na pregleden način in s pravilnimi pogoji in procesnimi pravicami za obtožence; |
| --- | --- |

19.

je seznanjen z zaskrbljenostjo predstavnika organizacije OVSE za svobodo medijev glede velikega števila sojenj novinarjem in novinarjev v zaporih, in poziva turško vlado, naj zagotovi, da sojenja potekajo na pregleden način in s pravilnimi pogoji in procesnimi pravicami za obtožence;

| 20. | je zaskrbljen, da turški akt o ustanovitvi radijskih in televizijskih podjetij ter o njihovih programih vsebuje omejitve, ki niso v skladu z direktivo EU o avdiovizualnih medijskih storitvah; |
| --- | --- |

20.

je zaskrbljen, da turški akt o ustanovitvi radijskih in televizijskih podjetij ter o njihovih programih vsebuje omejitve, ki niso v skladu z direktivo EU o avdiovizualnih medijskih storitvah;

| 21. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je večina medijev v lasti velikih konglomeratov ter združenih v te konglomerate, ki imajo številne različne poslovne interese; ponavlja svoj poziv k sprejetju novega zakona o medijih, ki mora med drugim obravnavati vprašanja neodvisnosti, lastništva in upravnega nadzora; |
| --- | --- |

21.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je večina medijev v lasti velikih konglomeratov ter združenih v te konglomerate, ki imajo številne različne poslovne interese; ponavlja svoj poziv k sprejetju novega zakona o medijih, ki mora med drugim obravnavati vprašanja neodvisnosti, lastništva in upravnega nadzora;

| 22. | za popolno izkoreninjenje mučenja in slabega ravnanja, ki ga izvajajo varnostne sile, spodbuja Turčijo, naj vzpostavi nacionalni preventivni mehanizem, ki ga zahteva Opcijski protokol h Konvenciji proti mučenju, ki je bil ratificiran leta 2011; |
| --- | --- |

22.

za popolno izkoreninjenje mučenja in slabega ravnanja, ki ga izvajajo varnostne sile, spodbuja Turčijo, naj vzpostavi nacionalni preventivni mehanizem, ki ga zahteva Opcijski protokol h Konvenciji proti mučenju, ki je bil ratificiran leta 2011;

| 23. | poziva Turčijo, naj z ustavo omeji samo tiste politične stranke, ki zagovarjajo uporabo nasilja kot sredstva za strmoglavljenje ustavne ureditve, v skladu s priporočili beneške komisije; |
| --- | --- |

23.

poziva Turčijo, naj z ustavo omeji samo tiste politične stranke, ki zagovarjajo uporabo nasilja kot sredstva za strmoglavljenje ustavne ureditve, v skladu s priporočili beneške komisije;

| 24. | popolnoma podpira novi pristop Komisije, da se odpreta poglavji o sodstvu in temeljnih pravicah ter pravosodju in notranjih zadevah v zgodnjih fazah pogajalskega procesa ter da se zapreta čisto nazadnje; poudarja, da bi uradna merila omogočila vzpostavitev jasnega načrta in spodbudila proces reform; zato poziva Svet, naj si ponovno prizadeva za odprtje poglavij 23 in 24; |
| --- | --- |

24.

popolnoma podpira novi pristop Komisije, da se odpreta poglavji o sodstvu in temeljnih pravicah ter pravosodju in notranjih zadevah v zgodnjih fazah pogajalskega procesa ter da se zapreta čisto nazadnje; poudarja, da bi uradna merila omogočila vzpostavitev jasnega načrta in spodbudila proces reform; zato poziva Svet, naj si ponovno prizadeva za odprtje poglavij 23 in 24;

| 25. | pozdravlja turški zakon o varuhu človekovih pravic in imenovanje prvega glavnega varuha človekovih pravic, ki bo s svojimi odločitvami zagotovil verodostojnost te institucije; poudarja, da bi moral glavni varuh človekovih pravic spodbujati zaupanje javnosti v preglednost in odgovornost javnih služb; opozarja, da bi bilo treba glavnega varuha človekovih pravic in člane njegovega sveta izvoliti izmed kandidatov, ki so nestrankarski in nepristranski; poziva svet varuha človekovih pravic, naj zagotovi, da bo ureditev notranjega postopka odločanja jamčila neodvisnost in nepristranskost te institucije; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja turški zakon o varuhu človekovih pravic in imenovanje prvega glavnega varuha človekovih pravic, ki bo s svojimi odločitvami zagotovil verodostojnost te institucije; poudarja, da bi moral glavni varuh človekovih pravic spodbujati zaupanje javnosti v preglednost in odgovornost javnih služb; opozarja, da bi bilo treba glavnega varuha človekovih pravic in člane njegovega sveta izvoliti izmed kandidatov, ki so nestrankarski in nepristranski; poziva svet varuha človekovih pravic, naj zagotovi, da bo ureditev notranjega postopka odločanja jamčila neodvisnost in nepristranskost te institucije;

| 26. | spodbuja Turčijo, naj nadaljuje proces civilnega nadzora nad varnostnimi silami; poziva k spremembi zakona o pokrajinski upravi, da bi civilna oblast pridobila večji nadzor nad vojaškimi operacijami ter dejavnostmi kazenskega pregona, ki jih izvajajo orožniki; poudarja pomen vzpostavitve neodvisne agencije za pritožbe nad organi kazenskega preiskovanja in pregona, ki bi preučevala pritožbe v zvezi s kršitvami človekovih pravic, slabim ravnanjem in morebitnimi zlorabami s strani turških organov za kazensko preiskovanje in pregon; meni, da je treba opraviti reformo zakonskih določb o sestavi in pooblastilih vrhovnega vojaškega sveta; |
| --- | --- |

26.

spodbuja Turčijo, naj nadaljuje proces civilnega nadzora nad varnostnimi silami; poziva k spremembi zakona o pokrajinski upravi, da bi civilna oblast pridobila večji nadzor nad vojaškimi operacijami ter dejavnostmi kazenskega pregona, ki jih izvajajo orožniki; poudarja pomen vzpostavitve neodvisne agencije za pritožbe nad organi kazenskega preiskovanja in pregona, ki bi preučevala pritožbe v zvezi s kršitvami človekovih pravic, slabim ravnanjem in morebitnimi zlorabami s strani turških organov za kazensko preiskovanje in pregon; meni, da je treba opraviti reformo zakonskih določb o sestavi in pooblastilih vrhovnega vojaškega sveta;

| 27. | ugotavlja, da je v zadevi „Macola“ prvostopenjsko sodišče obsodilo 324 osumljencev na 13 do 20 let zapora, potem ko so bili pred sojenjem dolgo pridržani; poudarja, da morajo preiskave o domnevnih državnih udarih, kot sta primera Ergenekon in načrt Macola, ter preiskava kurdske organizacije Koma Civakên Kurdistan (KCK), dokazati moč ter neoporečno, neodvisno, nepristransko in pregledno delovanje turških demokratičnih institucij in sodstva ter njihovo trdno in brezpogojno zavezo k spoštovanju temeljnih pravic; je zaskrbljen zaradi domnev o uporabi nedoslednih dokazov proti obtoženim v teh zadevah; obžaluje dejstvo, da je te primere zameglila skrb o njihovi daljnosežnosti ter pomanjkljivostih v postopku, in je zaskrbljen zaradi negativnih vplivov na družbo; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da je v zadevi „Macola“ prvostopenjsko sodišče obsodilo 324 osumljencev na 13 do 20 let zapora, potem ko so bili pred sojenjem dolgo pridržani; poudarja, da morajo preiskave o domnevnih državnih udarih, kot sta primera Ergenekon in načrt Macola, ter preiskava kurdske organizacije Koma Civakên Kurdistan (KCK), dokazati moč ter neoporečno, neodvisno, nepristransko in pregledno delovanje turških demokratičnih institucij in sodstva ter njihovo trdno in brezpogojno zavezo k spoštovanju temeljnih pravic; je zaskrbljen zaradi domnev o uporabi nedoslednih dokazov proti obtoženim v teh zadevah; obžaluje dejstvo, da je te primere zameglila skrb o njihovi daljnosežnosti ter pomanjkljivostih v postopku, in je zaskrbljen zaradi negativnih vplivov na družbo;

| 28. | pozdravlja zakon o ustanovitvi turške nacionalne ustanove za človekove pravice; poziva k takojšnjemu izvrševanju tega zakona, da bi se spodbudilo in nadzorovalo učinkovito izvajanje mednarodnih standardov o človekovih pravicah; poudarja, da je pomembno uporabiti vse instrumente EU, ki so na voljo na področju spodbujanja človekovih pravic, da se dejavno podprejo vzpostavitev in dobro delovanje turške nacionalne ustanove za človekove pravice ter okrepitev organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja zakon o ustanovitvi turške nacionalne ustanove za človekove pravice; poziva k takojšnjemu izvrševanju tega zakona, da bi se spodbudilo in nadzorovalo učinkovito izvajanje mednarodnih standardov o človekovih pravicah; poudarja, da je pomembno uporabiti vse instrumente EU, ki so na voljo na področju spodbujanja človekovih pravic, da se dejavno podprejo vzpostavitev in dobro delovanje turške nacionalne ustanove za človekove pravice ter okrepitev organizacij civilne družbe;

| 29. | poudarja pomen dejavnih in neodvisnih organizacij civilne družbe za demokracijo; poudarja pomen dialoga s temi organizacijami ter njihovo osrednjo vlogo pri prispevanju k okrepljenemu regionalnemu sodelovanju na družbenem in političnem področju; je zato zaskrbljen, da se te organizacije pri svojem delovanju še vedno soočajo s kaznimi, postopki za zaprtje in upravnimi ovirami ter da je posvetovanje z njimi še vedno izjema in ne pravilo; pozdravlja izboljšano sodelovanje turške vlade z nevladnimi organizacijami, vendar poziva k širšemu posvetovanju s temi organizacijami pri oblikovanju politike, tudi pri pripravi politik in zakonodaje ter pri spremljanju dejavnosti oblasti; |
| --- | --- |

29.

poudarja pomen dejavnih in neodvisnih organizacij civilne družbe za demokracijo; poudarja pomen dialoga s temi organizacijami ter njihovo osrednjo vlogo pri prispevanju k okrepljenemu regionalnemu sodelovanju na družbenem in političnem področju; je zato zaskrbljen, da se te organizacije pri svojem delovanju še vedno soočajo s kaznimi, postopki za zaprtje in upravnimi ovirami ter da je posvetovanje z njimi še vedno izjema in ne pravilo; pozdravlja izboljšano sodelovanje turške vlade z nevladnimi organizacijami, vendar poziva k širšemu posvetovanju s temi organizacijami pri oblikovanju politike, tudi pri pripravi politik in zakonodaje ter pri spremljanju dejavnosti oblasti;

| 30. | poudarja, da se potrebuje več napredka na področju pravic delavcev in sindikatov; poziva Turčijo, naj si še naprej prizadeva za oblikovanje nove zakonodaje na tem področju, da bi zagotovila, da bo v skladu s pravnim redom EU in konvencijami Mednarodne organizacije dela, zlasti glede pravice do stavke in pravice do kolektivnih pogajanj; poudarja pomen odprtja poglavja 19 o socialni politiki in zaposlovanju; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da se potrebuje več napredka na področju pravic delavcev in sindikatov; poziva Turčijo, naj si še naprej prizadeva za oblikovanje nove zakonodaje na tem področju, da bi zagotovila, da bo v skladu s pravnim redom EU in konvencijami Mednarodne organizacije dela, zlasti glede pravice do stavke in pravice do kolektivnih pogajanj; poudarja pomen odprtja poglavja 19 o socialni politiki in zaposlovanju;

| 31. | pozdravlja zakon o zaščiti družine ter preprečevanju nasilja nad ženskami; pozdravlja nacionalni akcijski načrt za boj proti nasilju nad ženskami (2012–2015) in poudarja, da je treba zagotoviti njegovo izvajanje po vsej državi; poziva ministrstvo za družino in socialne zadeve, naj nadaljuje svoja prizadevanja za povečanje števila in kakovosti zavetišč za ogrožene ženske in mladoletnike; poudarja, da je treba ženskam, ki so bile žrtve nasilja, ponuditi konkretne alternative in možnost, da se same preživljajo; pozdravlja prizadevanja Turčije na vseh ravneh za boj proti ubojem iz časti, nasilju v družini ter pojavu prisilnih porok in porok deklic, poudarja pomen ničelne strpnosti do nasilja nad ženskami ter pomen stalne krepitve ukrepov za preprečevanje; vendar je zaskrbljen zaradi dejstva, da se kljub tem prizadevanjem nasilje nad ženskami redno pojavlja, in zahteva, da se identificirajo in sodno preganjajo tisti, ki žrtvam ne nudijo zaščite in pomoči; poudarja pomen reševanja vprašanja revščine med ženskami in povečanja socialnega vključevanja žensk; poziva ministrstvo, naj še naprej aktivno spodbuja pravice žensk, izobraževanje – vključno s premoščanjem razlik med spoloma na področju srednješolske izobrazbe – in vključevanje na trg dela (ki je še vedno nizko), v politiko ter na višje položaje v javnem in zasebnem sektorju, po potrebi z uvedbo sistema kvot, ter s pregledom nekaterih specifičnih zakonov, ki urejajo zaposlovanje v Turčiji; spodbuja turško vlado, naj spremeni zakon o političnih strankah in zakon o volitvah, da bi postalo vključevanje žensk prednostna naloga političnih strank; ugotavlja, da je cilj Turčije do leta 2023 doseči 35-odstotno zaposlenost žensk, medtem ko je v strategiji EU 2020 določen 75-odstotni cilj zaposlenosti žensk; spodbuja Turčijo, naj si prizadeva doseči ambiciozen cilj zaposlenosti žensk; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja zakon o zaščiti družine ter preprečevanju nasilja nad ženskami; pozdravlja nacionalni akcijski načrt za boj proti nasilju nad ženskami (2012–2015) in poudarja, da je treba zagotoviti njegovo izvajanje po vsej državi; poziva ministrstvo za družino in socialne zadeve, naj nadaljuje svoja prizadevanja za povečanje števila in kakovosti zavetišč za ogrožene ženske in mladoletnike; poudarja, da je treba ženskam, ki so bile žrtve nasilja, ponuditi konkretne alternative in možnost, da se same preživljajo; pozdravlja prizadevanja Turčije na vseh ravneh za boj proti ubojem iz časti, nasilju v družini ter pojavu prisilnih porok in porok deklic, poudarja pomen ničelne strpnosti do nasilja nad ženskami ter pomen stalne krepitve ukrepov za preprečevanje; vendar je zaskrbljen zaradi dejstva, da se kljub tem prizadevanjem nasilje nad ženskami redno pojavlja, in zahteva, da se identificirajo in sodno preganjajo tisti, ki žrtvam ne nudijo zaščite in pomoči; poudarja pomen reševanja vprašanja revščine med ženskami in povečanja socialnega vključevanja žensk; poziva ministrstvo, naj še naprej aktivno spodbuja pravice žensk, izobraževanje – vključno s premoščanjem razlik med spoloma na področju srednješolske izobrazbe – in vključevanje na trg dela (ki je še vedno nizko), v politiko ter na višje položaje v javnem in zasebnem sektorju, po potrebi z uvedbo sistema kvot, ter s pregledom nekaterih specifičnih zakonov, ki urejajo zaposlovanje v Turčiji; spodbuja turško vlado, naj spremeni zakon o političnih strankah in zakon o volitvah, da bi postalo vključevanje žensk prednostna naloga političnih strank; ugotavlja, da je cilj Turčije do leta 2023 doseči 35-odstotno zaposlenost žensk, medtem ko je v strategiji EU 2020 določen 75-odstotni cilj zaposlenosti žensk; spodbuja Turčijo, naj si prizadeva doseči ambiciozen cilj zaposlenosti žensk;

| 32. | je zaskrbljen, da osnutek protidiskriminacijskega zakona ne obravnava diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti in identitete; poudarja nujno potrebo po celoviti protidiskriminacijski zakonodaji ter ustanovitvi sveta proti diskriminaciji ter za enakost, ki bo posameznike varoval pred diskriminacijo na podlagi narodnosti, vere, spola, spolne usmerjenosti, spolne identitete, starosti ali invalidnosti; je zaskrbljen zaradi pogostih napadov na transseksualne osebe in nezadostne zaščite za lezbijke, geje, biseksualce in transseksualce (LGBT) pred nasiljem; poziva Turčijo, naj se bori proti homofobiji in sprejme akcijski načrt za spodbujanje popolne enakosti pravic, vključno z delavskimi pravicami, in popolnega sprejemanja LGBT; poudarja potrebo po zakonodaji s področja kaznivih dejanj iz sovraštva, ki bi vključevala strožje obsodbe za zločine, storjene zaradi kakršne koli oblike diskriminacije; |
| --- | --- |

32.

je zaskrbljen, da osnutek protidiskriminacijskega zakona ne obravnava diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti in identitete; poudarja nujno potrebo po celoviti protidiskriminacijski zakonodaji ter ustanovitvi sveta proti diskriminaciji ter za enakost, ki bo posameznike varoval pred diskriminacijo na podlagi narodnosti, vere, spola, spolne usmerjenosti, spolne identitete, starosti ali invalidnosti; je zaskrbljen zaradi pogostih napadov na transseksualne osebe in nezadostne zaščite za lezbijke, geje, biseksualce in transseksualce (LGBT) pred nasiljem; poziva Turčijo, naj se bori proti homofobiji in sprejme akcijski načrt za spodbujanje popolne enakosti pravic, vključno z delavskimi pravicami, in popolnega sprejemanja LGBT; poudarja potrebo po zakonodaji s področja kaznivih dejanj iz sovraštva, ki bi vključevala strožje obsodbe za zločine, storjene zaradi kakršne koli oblike diskriminacije;

| 33. | poziva turške oblasti, naj sprejmejo stroge in učinkovite ukrepe za boj proti izražanju antisemitizma, s čimer bodo postale zgled za vso regijo; |
| --- | --- |

33.

poziva turške oblasti, naj sprejmejo stroge in učinkovite ukrepe za boj proti izražanju antisemitizma, s čimer bodo postale zgled za vso regijo;

| 34. | pozdravlja nadaljevanje izvrševanja zakonodaje, ki spreminja zakon o verskih skupnostih iz leta 2008 in širi področje učinka ponovne vzpostavitve lastninske pravice nemuslimanskih skupnosti; poziva ustrezne organe, naj pomagajo sirski skupnosti pri reševanju težav, s katerimi se sooča pri registraciji zemljišč in lastninske pravice; poziva k rešitvi za dejstvo, da so številne nepremičnine rimskokatoliške cerkve še vedno v posesti države, ki jih je zasegla; ugotavlja, da je bil napredek še zlasti počasen pri širjenju pravic alevitske manjšine; ponovno opozarja na dejstvo, da je nujno treba nadaljevati bistvene vsebinske reforme na področju svobode misli, vesti in vere, zlasti tako, da se verskim skupnostim omogoči, da postanejo pravne osebe, da se odstranijo vse ovire v zvezi z usposabljanjem, imenovanjem in nasledstvom duhovnikov, da se priznajo alevitski verski objekti ter da se spoštujejo ustrezne sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice in priporočila beneške komisije; poziva Turčijo, naj zagotovi, da se samostanu Svetega Gabrijela ne bo odvzelo zemljišče ter da se bo zaščitila njegova celovitost; meni, da bi bila raznolika sestava generalnega direktorata za verske zadeve, ki bi vključil predstavnike verskih manjšin, koristna, saj bi tako spodbudili vključujoče pojmovanje družbe; poziva Turčijo, naj umakne navedbo vere iz nacionalnih osebnih izkaznic in zagotovi, da bo verska vzgoja upoštevala versko raznolikost in pluralnost turške družbe; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja nadaljevanje izvrševanja zakonodaje, ki spreminja zakon o verskih skupnostih iz leta 2008 in širi področje učinka ponovne vzpostavitve lastninske pravice nemuslimanskih skupnosti; poziva ustrezne organe, naj pomagajo sirski skupnosti pri reševanju težav, s katerimi se sooča pri registraciji zemljišč in lastninske pravice; poziva k rešitvi za dejstvo, da so številne nepremičnine rimskokatoliške cerkve še vedno v posesti države, ki jih je zasegla; ugotavlja, da je bil napredek še zlasti počasen pri širjenju pravic alevitske manjšine; ponovno opozarja na dejstvo, da je nujno treba nadaljevati bistvene vsebinske reforme na področju svobode misli, vesti in vere, zlasti tako, da se verskim skupnostim omogoči, da postanejo pravne osebe, da se odstranijo vse ovire v zvezi z usposabljanjem, imenovanjem in nasledstvom duhovnikov, da se priznajo alevitski verski objekti ter da se spoštujejo ustrezne sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice in priporočila beneške komisije; poziva Turčijo, naj zagotovi, da se samostanu Svetega Gabrijela ne bo odvzelo zemljišče ter da se bo zaščitila njegova celovitost; meni, da bi bila raznolika sestava generalnega direktorata za verske zadeve, ki bi vključil predstavnike verskih manjšin, koristna, saj bi tako spodbudili vključujoče pojmovanje družbe; poziva Turčijo, naj umakne navedbo vere iz nacionalnih osebnih izkaznic in zagotovi, da bo verska vzgoja upoštevala versko raznolikost in pluralnost turške družbe;

| 35. | opozarja, da ima izobraževanje vodilno vlogo pri izgradnji vključujoče in raznotere družbe, ki temelji na spoštovanju verskih skupnosti in manjšin; poziva turško vlado, naj posebno pozornost nameni izobraževalnemu gradivu v šolah, ki bi moralo odražati etnično in versko pluralnost ter pluralnost prepričanj v turški družbi, odpravljati diskriminacijo in predsodke ter spodbujati popolno sprejemanje vseh verskih in manjšinskih skupnosti, in poudarja potrebo po nepristranskem učnem gradivu; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da ima izobraževanje vodilno vlogo pri izgradnji vključujoče in raznotere družbe, ki temelji na spoštovanju verskih skupnosti in manjšin; poziva turško vlado, naj posebno pozornost nameni izobraževalnemu gradivu v šolah, ki bi moralo odražati etnično in versko pluralnost ter pluralnost prepričanj v turški družbi, odpravljati diskriminacijo in predsodke ter spodbujati popolno sprejemanje vseh verskih in manjšinskih skupnosti, in poudarja potrebo po nepristranskem učnem gradivu;

| 36. | pozdravlja neposreden politični dialog z Abdulahom Öcalanom, ki ga je pred kratkim vzpostavila turška vlada; meni, da so bili vzpostavljeni obeti za pogajanja, ki bi utegnila privesti do zgodovinskega sporazuma, s katerim bi na miren in demokratičen način rešili kurdski spor; zato spodbuja sprti strani, naj s pogovorov čim prej preideta na strukturirana pogajanja; poudarja konstruktivno vlogo, ki jo morajo igrati vse politične stranke, mediji in civilna družba v Turčiji, če želimo, da bi bil mirovni proces uspešen, ter pozdravlja medstrankarsko podporo in podporo civilne družbe za to pobudo; ugotavlja, da je Turčija še naprej izkazovala vzdržljivost pri terorističnih napadih Kurdske delavske stranke (PKK); meni, da potrebujemo resničen in odkrit dialog, in poziva Turčijo, naj obnovi svoja prizadevanja za politično rešitev kurdskega vprašanja; poziva vse politične sile, naj vzpostavijo ustrezno politično platformo in naj konstruktivno razpravljajo o kurdskem vprašanju ter naj dajo pravo možnost zahtevam za osnovne pravice v ustavnem procesu, ki odraža pluralizem v Turčiji in v katerem so lahko v celoti priznani vsi državljani in njihove pravice; poziva vse politične sile, naj si skupaj prizadevajo za cilj okrepljenega političnega dialoga ter postopek nadaljnjega političnega, kulturnega ter družbeno-gospodarskega vključevanja in sodelovanja državljanov kurdskega porekla, da bi se zagotovile njihove pravice do svobode izražanja, združevanja in zbiranja ter da bi se spodbudilo miroljubno vključevanje državljanov kurdskega porekla v turško družbo; pozdravlja novo zakonodajo, ki ponuja možnost za uporabo maternega jezika pri sodnih procesih, ter pozitivno razpravo o uporabi kurdskega jezika pri izobraževanju; ponovno opozarja, da lahko politična rešitev temelji le na zares demokratični razpravi o kurdskem vprašanju in izraža zaskrbljenost zaradi številnih postopkov, začetih zoper pisatelje in novinarje, ki pišejo o kurdskem vprašanju, ter aretacije številnih kurdskih politikov, županov in občinskih svetnikov, sindikalistov, odvetnikov, protestnikov in zagovornikov človekovih pravic v zvezi s sojenjem KCK; poudarja pomen spodbujanja razprave o kurdskem vprašanju v okviru demokratičnih institucij, zlasti Velike narodne skupščine Turčije; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja neposreden politični dialog z Abdulahom Öcalanom, ki ga je pred kratkim vzpostavila turška vlada; meni, da so bili vzpostavljeni obeti za pogajanja, ki bi utegnila privesti do zgodovinskega sporazuma, s katerim bi na miren in demokratičen način rešili kurdski spor; zato spodbuja sprti strani, naj s pogovorov čim prej preideta na strukturirana pogajanja; poudarja konstruktivno vlogo, ki jo morajo igrati vse politične stranke, mediji in civilna družba v Turčiji, če želimo, da bi bil mirovni proces uspešen, ter pozdravlja medstrankarsko podporo in podporo civilne družbe za to pobudo; ugotavlja, da je Turčija še naprej izkazovala vzdržljivost pri terorističnih napadih Kurdske delavske stranke (PKK); meni, da potrebujemo resničen in odkrit dialog, in poziva Turčijo, naj obnovi svoja prizadevanja za politično rešitev kurdskega vprašanja; poziva vse politične sile, naj vzpostavijo ustrezno politično platformo in naj konstruktivno razpravljajo o kurdskem vprašanju ter naj dajo pravo možnost zahtevam za osnovne pravice v ustavnem procesu, ki odraža pluralizem v Turčiji in v katerem so lahko v celoti priznani vsi državljani in njihove pravice; poziva vse politične sile, naj si skupaj prizadevajo za cilj okrepljenega političnega dialoga ter postopek nadaljnjega političnega, kulturnega ter družbeno-gospodarskega vključevanja in sodelovanja državljanov kurdskega porekla, da bi se zagotovile njihove pravice do svobode izražanja, združevanja in zbiranja ter da bi se spodbudilo miroljubno vključevanje državljanov kurdskega porekla v turško družbo; pozdravlja novo zakonodajo, ki ponuja možnost za uporabo maternega jezika pri sodnih procesih, ter pozitivno razpravo o uporabi kurdskega jezika pri izobraževanju; ponovno opozarja, da lahko politična rešitev temelji le na zares demokratični razpravi o kurdskem vprašanju in izraža zaskrbljenost zaradi številnih postopkov, začetih zoper pisatelje in novinarje, ki pišejo o kurdskem vprašanju, ter aretacije številnih kurdskih politikov, županov in občinskih svetnikov, sindikalistov, odvetnikov, protestnikov in zagovornikov človekovih pravic v zvezi s sojenjem KCK; poudarja pomen spodbujanja razprave o kurdskem vprašanju v okviru demokratičnih institucij, zlasti Velike narodne skupščine Turčije;

| 37. | pozdravlja pobudo, da se grška sirotišnica Büyükada ponovno odpre kot mednarodni kulturni center, ter poudarja pomen odstranite vseh ovir za hitro ponovno odprtje semenišča Halki; pozdravlja izjavo turške vlade o ponovnem odprtju grške manjšinske šole na otoku Gökçeada (Imbros) in pričakuje njeno hitro uresničitev, saj je to pozitiven korak k ohranjanju dvokulturnega značaja turških otokov Gökçeada (Imbros) in Bozcaada (Tenedos) v skladu z resolucijo parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 1625 iz leta 2008; vseeno ugotavlja, da so potrebni nadaljnji koraki za reševanje težav grške manjšine, zlasti kar zadeva njihove lastninske pravice; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja pobudo, da se grška sirotišnica Büyükada ponovno odpre kot mednarodni kulturni center, ter poudarja pomen odstranite vseh ovir za hitro ponovno odprtje semenišča Halki; pozdravlja izjavo turške vlade o ponovnem odprtju grške manjšinske šole na otoku Gökçeada (Imbros) in pričakuje njeno hitro uresničitev, saj je to pozitiven korak k ohranjanju dvokulturnega značaja turških otokov Gökçeada (Imbros) in Bozcaada (Tenedos) v skladu z resolucijo parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 1625 iz leta 2008; vseeno ugotavlja, da so potrebni nadaljnji koraki za reševanje težav grške manjšine, zlasti kar zadeva njihove lastninske pravice;

| 38. | ostro obsoja teroristični napad na veleposlaništvo ZDA v Ankari 1. februarja 2013 in izreka sožalje družini umrlega turškega državljana; opozarja, da je sicer treba sprejeti dodatne ukrepe za boj proti terorističnim dejanjem ter z njimi zagotoviti varnost države in državljanov, a ne na račun človekovih in državljanskih pravic; |
| --- | --- |

38.

ostro obsoja teroristični napad na veleposlaništvo ZDA v Ankari 1. februarja 2013 in izreka sožalje družini umrlega turškega državljana; opozarja, da je sicer treba sprejeti dodatne ukrepe za boj proti terorističnim dejanjem ter z njimi zagotoviti varnost države in državljanov, a ne na račun človekovih in državljanskih pravic;

| 39. | poziva turške oblasti, naj zagotovijo celotno pojasnitev okoliščin poboja v kraju Uludere v provinci Sirnak dne 28. decembra 2011 ter da se odgovorne privede pred sodišče; |
| --- | --- |

39.

poziva turške oblasti, naj zagotovijo celotno pojasnitev okoliščin poboja v kraju Uludere v provinci Sirnak dne 28. decembra 2011 ter da se odgovorne privede pred sodišče;

| 40. | pozdravlja sveženj pobud, katerih namen je povečati naložbe in gospodarski razvoj v najmanj razvitih regijah Turčije, vključno z jugovzhodom države, ter nadaljevanje projekta za jugovzhodno Anatolijo; je seznanjen s sodbo višjega upravnega sodišča (Danistay) o razveljavitvi dovoljenja za izgradnjo jezu Ilisu na podlagi študij vpliva na okolje in veljavne zakonodaje; poziva turško vlado, naj ohranja arheološko in okoljsko dediščino, tako da daje prednost manjšim, ekološko in družbeno trajnostnim projektom; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja sveženj pobud, katerih namen je povečati naložbe in gospodarski razvoj v najmanj razvitih regijah Turčije, vključno z jugovzhodom države, ter nadaljevanje projekta za jugovzhodno Anatolijo; je seznanjen s sodbo višjega upravnega sodišča (Danistay) o razveljavitvi dovoljenja za izgradnjo jezu Ilisu na podlagi študij vpliva na okolje in veljavne zakonodaje; poziva turško vlado, naj ohranja arheološko in okoljsko dediščino, tako da daje prednost manjšim, ekološko in družbeno trajnostnim projektom;

| 41. | ponovno poudarja potrebo po okrepljeni koheziji med turškimi regijami ter med podeželjem in mestnimi območji, da se povečajo možnosti za prebivalstvo na splošno in se spodbudi gospodarsko in družbeno vključevanje; poudarja posebno vlogo izobraževanja ter potrebo po odpravi stalnih velikih regionalnih razlik v kakovosti izobraževanja in stopnji vpisa v šole; poziva h korakom, ki bi vodili k odprtju poglavja 22 o regionalni politiki; |
| --- | --- |

41.

ponovno poudarja potrebo po okrepljeni koheziji med turškimi regijami ter med podeželjem in mestnimi območji, da se povečajo možnosti za prebivalstvo na splošno in se spodbudi gospodarsko in družbeno vključevanje; poudarja posebno vlogo izobraževanja ter potrebo po odpravi stalnih velikih regionalnih razlik v kakovosti izobraževanja in stopnji vpisa v šole; poziva h korakom, ki bi vodili k odprtju poglavja 22 o regionalni politiki;

| 42. | pozdravlja uvedbo varuha pravic otrok in sprejetje prve strategije Turčije o pravicah otrok; je zaskrbljen zaradi nesorazmerno visoke stopnje revščine med otroki in dela otrok, zlasti na podeželju; poudarja potrebo po celoviti strategiji za boj proti otroški revščini in delu otrok, zlasti pri sezonskem delu v kmetijstvu, ter po nadaljnjem spodbujanju enakega dostopa do izobraževanja za dečke in deklice; je zaskrbljen, ker se je število dejavnih sodišč za mladoletnike zmanjšalo in spodbuja Turčijo, naj razmisli o alternativah pridržanju za mladoletnike; poziva turško vlado, naj še naprej izboljšuje razmere v centrih za pridržanje mladoletnikov; ponovno opozarja na pomen mehanizmov neodvisnega nadzora in zaščite za varovanje pravic in preprečitev zlorab; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja uvedbo varuha pravic otrok in sprejetje prve strategije Turčije o pravicah otrok; je zaskrbljen zaradi nesorazmerno visoke stopnje revščine med otroki in dela otrok, zlasti na podeželju; poudarja potrebo po celoviti strategiji za boj proti otroški revščini in delu otrok, zlasti pri sezonskem delu v kmetijstvu, ter po nadaljnjem spodbujanju enakega dostopa do izobraževanja za dečke in deklice; je zaskrbljen, ker se je število dejavnih sodišč za mladoletnike zmanjšalo in spodbuja Turčijo, naj razmisli o alternativah pridržanju za mladoletnike; poziva turško vlado, naj še naprej izboljšuje razmere v centrih za pridržanje mladoletnikov; ponovno opozarja na pomen mehanizmov neodvisnega nadzora in zaščite za varovanje pravic in preprečitev zlorab;

| 43. | pozdravlja izboljšanje celotnega poslovnega okolja v Turčiji, zlasti z začetkom veljavnosti novega turškega trgovinskega zakonika in dosledno podporo malim in srednjim podjetjem, ki jo zagotavlja razvojna organizacija za MSP (KOSGEB); poziva k tesnejšim partnerstvom med turškimi podjetji in podjetji iz EU; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja izboljšanje celotnega poslovnega okolja v Turčiji, zlasti z začetkom veljavnosti novega turškega trgovinskega zakonika in dosledno podporo malim in srednjim podjetjem, ki jo zagotavlja razvojna organizacija za MSP (KOSGEB); poziva k tesnejšim partnerstvom med turškimi podjetji in podjetji iz EU;

| 44. | spominja Turčijo, da več deset tisoč državljanov in prebivalcev EU, ki so bili žrtve prevare t.i. zelenih skladov, še zmeraj čaka odškodnino, in poziva oblasti, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi pospešile ta postopek; |
| --- | --- |

44.

spominja Turčijo, da več deset tisoč državljanov in prebivalcev EU, ki so bili žrtve prevare t.i. zelenih skladov, še zmeraj čaka odškodnino, in poziva oblasti, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi pospešile ta postopek;

Vzpostavljanje dobrososedskih odnosov

| 45. | ugotavlja, da sta Turčija in Grčija še dodatno okrepili prizadevanja za izboljšanje dvostranskih odnosov, tudi z dvostranskimi srečanji; poziva turško vlado, naj ustavi neprestane kršitve grškega zračnega prostora in prelete turških vojaških letal prek grških otokov; obžaluje, da Velika narodna skupščina Turčije še vedno ni preklicala grožnje s povodom za napoved vojne proti Grčiji; poudarja, da se mora Turčija odkrito zavezati k dobrim sosedskim odnosom in mirnem reševanju sporov v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov, po potrebi tudi tako, da za pomoč zaprosi Meddržavno sodišče; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da sta Turčija in Grčija še dodatno okrepili prizadevanja za izboljšanje dvostranskih odnosov, tudi z dvostranskimi srečanji; poziva turško vlado, naj ustavi neprestane kršitve grškega zračnega prostora in prelete turških vojaških letal prek grških otokov; obžaluje, da Velika narodna skupščina Turčije še vedno ni preklicala grožnje s povodom za napoved vojne proti Grčiji; poudarja, da se mora Turčija odkrito zavezati k dobrim sosedskim odnosom in mirnem reševanju sporov v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov, po potrebi tudi tako, da za pomoč zaprosi Meddržavno sodišče;

| 46. | meni, da je Turčija zamudila pomembno priložnost za začetek postopka vključevanja in normalizacije odnosov s Ciprom, ko je ta država predsedovala Svetu Evropske unije; ponovno opozarja, da EU temelji na načelih poštenega sodelovanja in vzajemne solidarnosti med vsemi njenimi državami članicami ter spoštovanju institucionalnega okvira; poudarja, da je nujno treba doseči napredek pri normalizaciji odnosov Turčije z Republiko Ciper, da bi dali nov zagon pristopnim pogajanjem med EU in Turčijo; |
| --- | --- |

46.

meni, da je Turčija zamudila pomembno priložnost za začetek postopka vključevanja in normalizacije odnosov s Ciprom, ko je ta država predsedovala Svetu Evropske unije; ponovno opozarja, da EU temelji na načelih poštenega sodelovanja in vzajemne solidarnosti med vsemi njenimi državami članicami ter spoštovanju institucionalnega okvira; poudarja, da je nujno treba doseči napredek pri normalizaciji odnosov Turčije z Republiko Ciper, da bi dali nov zagon pristopnim pogajanjem med EU in Turčijo;

| 47. | obžaluje, da je Turčija zavrnila načrtovano organizacijo 70. seje skupnega parlamentarnega odbora v drugi polovici leta 2012 in tako zamuja še eno priložnost za okrepitev medparlamentarnega dialoga med EU in Turčijo; |
| --- | --- |

47.

obžaluje, da je Turčija zavrnila načrtovano organizacijo 70. seje skupnega parlamentarnega odbora v drugi polovici leta 2012 in tako zamuja še eno priložnost za okrepitev medparlamentarnega dialoga med EU in Turčijo;

| 48. | poudarja, da so Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu podpisale Evropska unija, 27 držav članic in vse druge države kandidatke ter da je ta konvencija del pravnega reda Evropske unije; zato poziva turško vlado, naj brez odlašanja podpiše in ratificira to konvencijo; opozarja na popolno legitimnost izključne ekonomske cone Republike Ciper v skladu s to konvencijo; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da so Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu podpisale Evropska unija, 27 držav članic in vse druge države kandidatke ter da je ta konvencija del pravnega reda Evropske unije; zato poziva turško vlado, naj brez odlašanja podpiše in ratificira to konvencijo; opozarja na popolno legitimnost izključne ekonomske cone Republike Ciper v skladu s to konvencijo;

| 49. | ponovno izraža svojo trdno podporo ponovni združitvi Cipra, ki bi temeljila na poštenem dogovoru, s katerim bi lahko živeli obe skupnosti; poudarja, da morata skupnosti nujno doseči sporazum o tem, kako nadaljevati s pogajanji o reševanju bistvenih vprašanj, da bi lahko pogajalski proces, pod okriljem generalnega sekretarja ZN, kmalu spet pridobil zagon; poziva Turčijo, naj začne umikati svoje sile s Cipra ter naj zaprto območje Famaguste preda ZN v skladu z resolucijo Varnostnega sveta ZN 550 (1984); poziva Republiko Ciper, naj pristanišče Famagusta odpre pod nadzorom carine EU, kar bo spodbudilo pozitivno ozračje za uspešen zaključek potekajočih pogajanj o ponovni združitvi, turškim Ciprčanom pa omogočilo, da trgujejo neposredno na zakonit način, ki je sprejemljiv za vse; |
| --- | --- |

49.

ponovno izraža svojo trdno podporo ponovni združitvi Cipra, ki bi temeljila na poštenem dogovoru, s katerim bi lahko živeli obe skupnosti; poudarja, da morata skupnosti nujno doseči sporazum o tem, kako nadaljevati s pogajanji o reševanju bistvenih vprašanj, da bi lahko pogajalski proces, pod okriljem generalnega sekretarja ZN, kmalu spet pridobil zagon; poziva Turčijo, naj začne umikati svoje sile s Cipra ter naj zaprto območje Famaguste preda ZN v skladu z resolucijo Varnostnega sveta ZN 550 (1984); poziva Republiko Ciper, naj pristanišče Famagusta odpre pod nadzorom carine EU, kar bo spodbudilo pozitivno ozračje za uspešen zaključek potekajočih pogajanj o ponovni združitvi, turškim Ciprčanom pa omogočilo, da trgujejo neposredno na zakonit način, ki je sprejemljiv za vse;

| 50. | meni, da je Odbor za pogrešane osebe eden izmed najobčutljivejših in najpomembnejših projektov na Cipru, ter priznava, da njegovo delo enako vpliva na življenja več tisoč ljudi na obeh straneh otoka; spodbuja Turčijo in vse zadevne strani, naj še bolj okrepijo podporo Odboru za pogrešane osebe na Cipru; meni, da se potrebujeta dialog in skupno razumevanje zadev, kot je popoln dostop do vseh pomembnih arhivov in vojaških območij; poziva k posebnemu obravnavanju dela Odbora za pogrešane osebe; |
| --- | --- |

50.

meni, da je Odbor za pogrešane osebe eden izmed najobčutljivejših in najpomembnejših projektov na Cipru, ter priznava, da njegovo delo enako vpliva na življenja več tisoč ljudi na obeh straneh otoka; spodbuja Turčijo in vse zadevne strani, naj še bolj okrepijo podporo Odboru za pogrešane osebe na Cipru; meni, da se potrebujeta dialog in skupno razumevanje zadev, kot je popoln dostop do vseh pomembnih arhivov in vojaških območij; poziva k posebnemu obravnavanju dela Odbora za pogrešane osebe;

| 51. | poziva Turčijo, naj se v skladu z načeli mednarodnega prava vzdržijo novih naseljevanj turških državljanov na Cipru, saj bo to še naprej spreminjalo demografsko ravnovesje in omajalo pripadnost državljanov prihodnji skupni državi na podlagi skupne preteklosti; |
| --- | --- |

51.

poziva Turčijo, naj se v skladu z načeli mednarodnega prava vzdržijo novih naseljevanj turških državljanov na Cipru, saj bo to še naprej spreminjalo demografsko ravnovesje in omajalo pripadnost državljanov prihodnji skupni državi na podlagi skupne preteklosti;

| 52. | poudarja pomen doslednega in celovitega pristopa k varnosti v vzhodnem Sredozemlju in poziva Turčijo, naj omogoči politični dialog med EU in zvezo Nato tako, da umakne svoj veto na sodelovanje med EU in Natom, ki vključuje Ciper, ter posledično poziva Republiko Ciper, naj umakne svoj veto na sodelovanje Turčije pri Evropski obrambni agenciji; |
| --- | --- |

52.

poudarja pomen doslednega in celovitega pristopa k varnosti v vzhodnem Sredozemlju in poziva Turčijo, naj omogoči politični dialog med EU in zvezo Nato tako, da umakne svoj veto na sodelovanje med EU in Natom, ki vključuje Ciper, ter posledično poziva Republiko Ciper, naj umakne svoj veto na sodelovanje Turčije pri Evropski obrambni agenciji;

| 53. | poziva Turčijo in Armenijo, naj nadaljujeta z normalizacijo odnosov z brezpogojno ratifikacijo protokolov o vzpostavitvi diplomatskih odnosov in odprtjem meje ter z aktivnim izboljševanjem odnosov, s posebnim poudarkom na čezmejnem sodelovanju in gospodarskem vključevanju; |
| --- | --- |

53.

poziva Turčijo in Armenijo, naj nadaljujeta z normalizacijo odnosov z brezpogojno ratifikacijo protokolov o vzpostavitvi diplomatskih odnosov in odprtjem meje ter z aktivnim izboljševanjem odnosov, s posebnim poudarkom na čezmejnem sodelovanju in gospodarskem vključevanju;

Napredek v sodelovanju med Evropsko unijo in Turčijo

| 54. | obžaluje nepripravljenost Turčije, da bi popolnoma in nediskriminatorno izpolnjevala svojo zavezo k dodatnem protokolu k pridružitvenemu sporazumu med Evropsko skupnostjo in Turčijo do vseh držav članic; ponovno opozarja, da ta nepripravljenost močno ovira pogajalski proces; |
| --- | --- |

54.

obžaluje nepripravljenost Turčije, da bi popolnoma in nediskriminatorno izpolnjevala svojo zavezo k dodatnem protokolu k pridružitvenemu sporazumu med Evropsko skupnostjo in Turčijo do vseh držav članic; ponovno opozarja, da ta nepripravljenost močno ovira pogajalski proces;

| 55. | ponovno odločno obsoja teroristično nasilje, ki ga izvaja Kurdska delavska stranka (PKK), ki jo je Evropska unija uvrstila na seznam terorističnih organizacij, in vseh drugih terorističnih organizacij; glede tega izraža popolno solidarnost s Turčijo in z družinami številnih žrtev terorizma; poziva države članice, naj ob tesnem sodelovanju s koordinatorjem EU za boj proti terorizmu in Europolom povečajo sodelovanje s Turčijo v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu kot viru financiranja terorizma; poziva Turčijo, naj sprejme zakon o varstvu podatkov, da bi lahko z Europolom sklenila sporazum o sodelovanju in da se lahko nadalje razvije pravosodno sodelovanje z Eurojustom in z državami članicami EU; meni, da bi dodelitev uradnika za zveze turške policije Europolu prispevalo k izboljšanju dvostranskega sodelovanja; pozdravlja sprejetje zakonodaje o financiranju terorizma, ki je v skladu s priporočili projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF); |
| --- | --- |

55.

ponovno odločno obsoja teroristično nasilje, ki ga izvaja Kurdska delavska stranka (PKK), ki jo je Evropska unija uvrstila na seznam terorističnih organizacij, in vseh drugih terorističnih organizacij; glede tega izraža popolno solidarnost s Turčijo in z družinami številnih žrtev terorizma; poziva države članice, naj ob tesnem sodelovanju s koordinatorjem EU za boj proti terorizmu in Europolom povečajo sodelovanje s Turčijo v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu kot viru financiranja terorizma; poziva Turčijo, naj sprejme zakon o varstvu podatkov, da bi lahko z Europolom sklenila sporazum o sodelovanju in da se lahko nadalje razvije pravosodno sodelovanje z Eurojustom in z državami članicami EU; meni, da bi dodelitev uradnika za zveze turške policije Europolu prispevalo k izboljšanju dvostranskega sodelovanja; pozdravlja sprejetje zakonodaje o financiranju terorizma, ki je v skladu s priporočili projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF);

| 56. | podpira zavezanost Turčije demokratičnim silam v Siriji in nudenje humanitarne pomoči vedno večjemu številu beguncev iz Sirije, ki so pobegnili iz države; ugotavlja, da imajo razmere v Siriji, ki se naglo slabšajo, večplastne negativne učinke na varnost in stabilnost v tej regiji; poziva Komisijo, države članice in mednarodno skupnost, naj še naprej podpirajo turška prizadevanja glede obvladovanja vse večje humanitarne razsežnosti sirijske krize; poudarja pomen skupnega razumevanja med EU in Turčijo o tem, kako dostaviti razpoložljivo humanitarno pomoč razseljenim Sircem, ki so trenutno na turškem ozemlju ali čakajo na njenih mejah; poudarja, da bi si morali EU in Turčija poleg humanitarne pomoči dejavno prizadevati za pripravo skupne strateške vizije, kako okrepiti mehanizme, s katerimi bi ustavili tragično krizo v Siriji; |
| --- | --- |

56.

podpira zavezanost Turčije demokratičnim silam v Siriji in nudenje humanitarne pomoči vedno večjemu številu beguncev iz Sirije, ki so pobegnili iz države; ugotavlja, da imajo razmere v Siriji, ki se naglo slabšajo, večplastne negativne učinke na varnost in stabilnost v tej regiji; poziva Komisijo, države članice in mednarodno skupnost, naj še naprej podpirajo turška prizadevanja glede obvladovanja vse večje humanitarne razsežnosti sirijske krize; poudarja pomen skupnega razumevanja med EU in Turčijo o tem, kako dostaviti razpoložljivo humanitarno pomoč razseljenim Sircem, ki so trenutno na turškem ozemlju ali čakajo na njenih mejah; poudarja, da bi si morali EU in Turčija poleg humanitarne pomoči dejavno prizadevati za pripravo skupne strateške vizije, kako okrepiti mehanizme, s katerimi bi ustavili tragično krizo v Siriji;

| 57. | pozdravlja odločitev o okrepitvi sodelovanja med EU in Turčijo o številnih pomembnih energetskih vprašanjih in poziva Turčijo, naj se zaveže k temu sodelovanju; meni, da bi bilo treba glede na strateško vlogo Turčije in znatnih virov obnovljive energije začeti razmišljati o tem, da bi se odprla pogajanja o poglavju 15 o energiji, da bi se spodbudil strateški dialog o energiji med EU in Turčijo; poudarja, da je potrebno tesnejše sodelovanje o strategiji za energetske koridorje EU proti EU; meni, da bi moralo okrepljeno sodelovanje med EU in Turčijo na energetskem področju, pa tudi morebitna pogajanja o poglavju 15, spodbuditi razvoj potenciala energije iz obnovljivih virov in infrastrukturo za čezmejni prenos električne energije; |
| --- | --- |

57.

pozdravlja odločitev o okrepitvi sodelovanja med EU in Turčijo o številnih pomembnih energetskih vprašanjih in poziva Turčijo, naj se zaveže k temu sodelovanju; meni, da bi bilo treba glede na strateško vlogo Turčije in znatnih virov obnovljive energije začeti razmišljati o tem, da bi se odprla pogajanja o poglavju 15 o energiji, da bi se spodbudil strateški dialog o energiji med EU in Turčijo; poudarja, da je potrebno tesnejše sodelovanje o strategiji za energetske koridorje EU proti EU; meni, da bi moralo okrepljeno sodelovanje med EU in Turčijo na energetskem področju, pa tudi morebitna pogajanja o poglavju 15, spodbuditi razvoj potenciala energije iz obnovljivih virov in infrastrukturo za čezmejni prenos električne energije;

| 58. | meni, da je Turčija pomembna partnerica v črnomorski regiji, ki je strateškega pomena za EU; spodbuja Turčijo, naj dodatno podpre izvajanje politik in programov EU v tej regiji ter k temu dejavno prispeva; |
| --- | --- |

58.

meni, da je Turčija pomembna partnerica v črnomorski regiji, ki je strateškega pomena za EU; spodbuja Turčijo, naj dodatno podpre izvajanje politik in programov EU v tej regiji ter k temu dejavno prispeva;

| 59. | poziva Komisijo, naj še naprej podpira organizacije civilne družbe in dejavnosti „od ljudi za ljudi“ z ustreznim financiranjem dialoga civilne družbe, evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ter programov vseživljenjskega učenja, vključno z dejavnostmi, povezanimi s kulturo in mediji; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj še naprej podpira organizacije civilne družbe in dejavnosti „od ljudi za ljudi“ z ustreznim financiranjem dialoga civilne družbe, evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ter programov vseživljenjskega učenja, vključno z dejavnostmi, povezanimi s kulturo in mediji;

o

o o

| 60. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Evropske komisije, generalnemu sekretarju Sveta Evrope, predsedniku Evropskega sodišča za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Republike Turčije. |
| --- | --- |

60.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Evropske komisije, generalnemu sekretarju Sveta Evrope, predsedniku Evropskega sodišča za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Republike Turčije.

---

(1)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 98.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0116.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0212.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0453.

(5)  UL L 51, 26.2.2008, str. 4.

(6)  Zadeva 228/06 Mehmet Soysal in Ibrahim Savatli proti Zvezni republiki Nemčiji [2009] ZOdl. I-01031.

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/57

---

P7_TA(2013)0185

Poročilo o napredku Črne gore za leto 2012

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o poročilu o napredku Črne gore za leto 2012 (2012/2860(RSP))

(2016/C 045/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani z dne 29. marca 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani z dne 29. marca 2010 (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 19. in 20. junija 2003 in priloge k tem sklepom z naslovom Solunska agenda za Zahodni Balkan: premik k evropski integraciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 19. in 20. junija 2003 in priloge k tem sklepom z naslovom Solunska agenda za Zahodni Balkan: premik k evropski integraciji,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 9. novembra 2010 o mnenju Komisije o prošnji Črne gore za članstvo v Evropski uniji (COM(2010)0670), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 9. novembra 2010 o mnenju Komisije o prošnji Črne gore za članstvo v Evropski uniji (COM(2010)0670),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 22. maja 2012 o napredku Črne gore pri izvajanju reform (COM(2012)0222), in sklepov Sveta z dne 26. junija 2012 o odločitvi glede začetka pristopnih pogajanj s Črno goro 29. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 22. maja 2012 o napredku Črne gore pri izvajanju reform (COM(2012)0222), in sklepov Sveta z dne 26. junija 2012 o odločitvi glede začetka pristopnih pogajanj s Črno goro 29. junija 2012,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije o poročilu o napredku Črne gore za leto 2012 z dne 10. oktobra 2012 (SWD(2012)0331) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije o poročilu o napredku Črne gore za leto 2012 z dne 10. oktobra 2012 (SWD(2012)0331)

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 10. oktobra 2012 z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi v obdobju 2012–2013 (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 10. oktobra 2012 z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi v obdobju 2012–2013 (COM(2012)0600),

| — | ob upoštevanju izjave in priporočil s četrtega in petega srečanja stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora Evropska unija-Črna gora (SAPC) 3. in 4. aprila 2012 ter 28. in 29. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave in priporočil s četrtega in petega srečanja stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora Evropska unija-Črna gora (SAPC) 3. in 4. aprila 2012 ter 28. in 29. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju prvega srečanja skupnega posvetovalnega odbora s civilno družbo EU-Črna gora z dne 2. oktobra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega srečanja skupnega posvetovalnega odbora s civilno družbo EU-Črna gora z dne 2. oktobra 2012,

| — | ob upoštevanju priporočil Odbora ministrov Sveta Evrope o uporabi Evropske listine za regionalne in manjšinske jezike s strani Črne gore, ki jih je Odbor ministrov sprejel 12. septembra 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Odbora ministrov Sveta Evrope o uporabi Evropske listine za regionalne in manjšinske jezike s strani Črne gore, ki jih je Odbor ministrov sprejel 12. septembra 2012 (2),

| — | ob upoštevanju poročila o spremljanju volitev ad hoc odbora urada Sveta Evrope z dne 29. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o spremljanju volitev ad hoc odbora urada Sveta Evrope z dne 29. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je politično vodstvo v tej državi na volitvah ponovno prejelo mandat za nadaljevanje uresničevanja ciljev pristopnih pogajanj; |
| --- | --- |

A.

ker je politično vodstvo v tej državi na volitvah ponovno prejelo mandat za nadaljevanje uresničevanja ciljev pristopnih pogajanj;

| B. | ker je Črna gora na poti k članstvu v EU dosegla velik napredek, |
| --- | --- |

B.

ker je Črna gora na poti k članstvu v EU dosegla velik napredek,

| C. | ker so v pristopnem procesu še vedno pomanjkljivosti, ki jih je treba odpraviti, zlasti z bojem proti organiziranemu kriminalu in korupciji na visoki ravni; |
| --- | --- |

C.

ker so v pristopnem procesu še vedno pomanjkljivosti, ki jih je treba odpraviti, zlasti z bojem proti organiziranemu kriminalu in korupciji na visoki ravni;

| D. | ker bi moral pristopni proces ostati gonilna sila za nadaljevanje reform; ker ima civilna družba nenadomestljivo vlogo v reformnem procesu in vključevanju v EU, |
| --- | --- |

D.

ker bi moral pristopni proces ostati gonilna sila za nadaljevanje reform; ker ima civilna družba nenadomestljivo vlogo v reformnem procesu in vključevanju v EU,

| E. | ker je Črna gora prva država, v kateri se uporablja nov pogajalski pristop EU z večjim poudarkom na demokratičnem upravljanju, temeljnih pravicah, pravni državi, sodstvu, boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu, |
| --- | --- |

E.

ker je Črna gora prva država, v kateri se uporablja nov pogajalski pristop EU z večjim poudarkom na demokratičnem upravljanju, temeljnih pravicah, pravni državi, sodstvu, boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu,

| F. | ker je EU postavila načela pravne države v osrčje procesa širitve, |
| --- | --- |

F.

ker je EU postavila načela pravne države v osrčje procesa širitve,

| G. | ker ima Črna gora še vedno pomembno vlogo za regionalno stabilnost, |
| --- | --- |

G.

ker ima Črna gora še vedno pomembno vlogo za regionalno stabilnost,

Splošni pomisleki

| 1. | pozdravlja odločitev Svet, da 29. junija 2012 začne pristopna pogajanja s Črno goro; meni, da je ta odločitev zelo pomemben korak v pristopnem procesu te države in jasna ponovna potrditev zavezanosti EU evropski prihodnosti Zahodnega Balkana; izpostavlja napredek Črne gore v skladu z navedbami Komisije v njenem poročilu o napredku za leto 2012; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja odločitev Svet, da 29. junija 2012 začne pristopna pogajanja s Črno goro; meni, da je ta odločitev zelo pomemben korak v pristopnem procesu te države in jasna ponovna potrditev zavezanosti EU evropski prihodnosti Zahodnega Balkana; izpostavlja napredek Črne gore v skladu z navedbami Komisije v njenem poročilu o napredku za leto 2012;

| 2. | pozdravlja miren, svoboden in pošten potek predčasnih parlamentarnih volitev v skladu z mednarodnimi standardi; meni, da je volilna zakonodaja v glavnem skladu s priporočili Beneške komisije in OVSE-ODIHR; poudarja, da mora pravni okvir dosledno upoštevati priporočila OVSE-ODIHR, da se proti nobenemu državljanu ne smejo uvesti neupravičene omejitve; poziva oblasti, naj dodatno izboljšajo pripravo volilnih imenikov in preglednost v zvezi z nadzorom nad financiranjem kampanj ter zagotovijo ustrezno izvajanje zakonodaje o financiranju strank, tudi z odpravo vseh oblik zlorabe, zlasti uporabe javnega denarja za politične namene; poziva tudi k ustrezni obravnavi pritožb, da bi v skladu s priporočili OVSE-ODIHR dodatno povečali zaupanje javnosti v volilni proces; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja miren, svoboden in pošten potek predčasnih parlamentarnih volitev v skladu z mednarodnimi standardi; meni, da je volilna zakonodaja v glavnem skladu s priporočili Beneške komisije in OVSE-ODIHR; poudarja, da mora pravni okvir dosledno upoštevati priporočila OVSE-ODIHR, da se proti nobenemu državljanu ne smejo uvesti neupravičene omejitve; poziva oblasti, naj dodatno izboljšajo pripravo volilnih imenikov in preglednost v zvezi z nadzorom nad financiranjem kampanj ter zagotovijo ustrezno izvajanje zakonodaje o financiranju strank, tudi z odpravo vseh oblik zlorabe, zlasti uporabe javnega denarja za politične namene; poziva tudi k ustrezni obravnavi pritožb, da bi v skladu s priporočili OVSE-ODIHR dodatno povečali zaupanje javnosti v volilni proces;

| 3. | pozdravlja oblikovanje nove vlade in spodbuja vse politične sile, naj se s konstruktivnim dialogom in tesnim sodelovanjem s civilno družbo še naprej posvečajo načrtu za vključevanje Črne gore v EU; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja oblikovanje nove vlade in spodbuja vse politične sile, naj se s konstruktivnim dialogom in tesnim sodelovanjem s civilno družbo še naprej posvečajo načrtu za vključevanje Črne gore v EU;

| 4. | pozdravlja začetek pogajanj s Črno goro in meni, da je to tudi pozitivno sporočilo za druge države na tem območju; spodbuja oblasti v Podgorici, naj nadaljujejo izvajanje reform; pozdravlja tudi nov pogajalski pristop EU, po katerem se bodo ključna vprašanja 23. in 24. poglavja obravnavala že v zgodnjih fazah pogajanj, tako da bo večji poudarek na pravni državi in bo čim več časa za oblikovanje potrebne zakonodaje, institucij in zanesljivih evidenc o izvajanju; meni, da bi bilo treba čim prej odpreti nova pogajalska poglavja, pod pogojem, da se nadaljuje izvajanje reform in so na voljo konkretni rezultati; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja začetek pogajanj s Črno goro in meni, da je to tudi pozitivno sporočilo za druge države na tem območju; spodbuja oblasti v Podgorici, naj nadaljujejo izvajanje reform; pozdravlja tudi nov pogajalski pristop EU, po katerem se bodo ključna vprašanja 23. in 24. poglavja obravnavala že v zgodnjih fazah pogajanj, tako da bo večji poudarek na pravni državi in bo čim več časa za oblikovanje potrebne zakonodaje, institucij in zanesljivih evidenc o izvajanju; meni, da bi bilo treba čim prej odpreti nova pogajalska poglavja, pod pogojem, da se nadaljuje izvajanje reform in so na voljo konkretni rezultati;

| 5. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je pomoč v okviru Instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) v Črni gori učinkovita; spodbuja črnogorsko vlado in Komisijo, naj poenostavita upravni postopek za financiranje instrumenta IPA, da bi postal bolj dostopen manjšim in necentraliziranim organizacijam civilne družbe, sindikatom in drugim upravičencem; |
| --- | --- |

5.

z zadovoljstvom ugotavlja, da je pomoč v okviru Instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) v Črni gori učinkovita; spodbuja črnogorsko vlado in Komisijo, naj poenostavita upravni postopek za financiranje instrumenta IPA, da bi postal bolj dostopen manjšim in necentraliziranim organizacijam civilne družbe, sindikatom in drugim upravičencem;

Politična merila

| 6. | pozdravlja dodatno okrepitev nadzorne vloge črnogorskega parlamenta s sprejetjem zakona o parlamentarnih preiskavah ter sprememb poslovnika parlamenta in zakona o tajnosti podatkov, in začetek izvajanja zakona o parlamentarnem nadzoru varnostnega in obrambnega sektorja; poudarja, da je zagotavljanje civilnega nadzora vojske bistveni element demokratične reforme; poudarja, da je treba še povečati zakonodajne zmogljivosti in okrepiti posvetovanje s civilno družbo; poziva črnogorski parlament, naj še naprej izboljšuje svojo nadzorno funkcijo, zlasti pri boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji; poziva k aktivnejši udeležbi parlamenta v pristopnih pogajanjih na podlagi strateških in političnih razprav, politične analize in zakonodajnega pregleda v različnih parlamentarnih odborih, da bi pridobil smiseln pregled nad pogajanji; poziva v večjem parlamentarnem nadzoru nad izvajanjem sprejete zakonodaje in resolucij; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dodatno okrepitev nadzorne vloge črnogorskega parlamenta s sprejetjem zakona o parlamentarnih preiskavah ter sprememb poslovnika parlamenta in zakona o tajnosti podatkov, in začetek izvajanja zakona o parlamentarnem nadzoru varnostnega in obrambnega sektorja; poudarja, da je zagotavljanje civilnega nadzora vojske bistveni element demokratične reforme; poudarja, da je treba še povečati zakonodajne zmogljivosti in okrepiti posvetovanje s civilno družbo; poziva črnogorski parlament, naj še naprej izboljšuje svojo nadzorno funkcijo, zlasti pri boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji; poziva k aktivnejši udeležbi parlamenta v pristopnih pogajanjih na podlagi strateških in političnih razprav, politične analize in zakonodajnega pregleda v različnih parlamentarnih odborih, da bi pridobil smiseln pregled nad pogajanji; poziva v večjem parlamentarnem nadzoru nad izvajanjem sprejete zakonodaje in resolucij;

| 7. | črnogorski parlament tudi poziva, naj sprejme ustavne določbe, ki bodo okrepile pravno neodvisnost, celovitost in odgovornost sodstva, povečale neodvisnost sodstva ter strokovno avtonomijo državnega sodnega in tožilskega sveta; meni, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za zagotovitev, da bodo imenovanja in poklicno napredovanje temeljila na zaslugah; |
| --- | --- |

7.

črnogorski parlament tudi poziva, naj sprejme ustavne določbe, ki bodo okrepile pravno neodvisnost, celovitost in odgovornost sodstva, povečale neodvisnost sodstva ter strokovno avtonomijo državnega sodnega in tožilskega sveta; meni, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za zagotovitev, da bodo imenovanja in poklicno napredovanje temeljila na zaslugah;

| 8. | pozdravlja ukrepe za večjo učinkovitosti sodstva, vključno z zmanjšanjem sodnih zaostankov, vendar je še vedno zaskrbljen zaradi trajanja sodnih postopkov in slabe infrastrukture na številnih sodiščih; poziva oblasti, naj uvedejo jasna merila za napredovanje in poklicno ocenjevanje sodnikov in tožilcev; poziva k večji preglednosti v pravnem zakonskih postopkih in sodbah; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja ukrepe za večjo učinkovitosti sodstva, vključno z zmanjšanjem sodnih zaostankov, vendar je še vedno zaskrbljen zaradi trajanja sodnih postopkov in slabe infrastrukture na številnih sodiščih; poziva oblasti, naj uvedejo jasna merila za napredovanje in poklicno ocenjevanje sodnikov in tožilcev; poziva k večji preglednosti v pravnem zakonskih postopkih in sodbah;

| 9. | je zaskrbljen zaradi pomanjkanja alternativ za pripor otrok, ki je v nasprotju z zakonodajo; poziva oblasti, naj spodbujajo ukrepe za okrepitev zmogljivosti strokovnjakov, ki v sodstvu delajo z otroki; |
| --- | --- |

9.

je zaskrbljen zaradi pomanjkanja alternativ za pripor otrok, ki je v nasprotju z zakonodajo; poziva oblasti, naj spodbujajo ukrepe za okrepitev zmogljivosti strokovnjakov, ki v sodstvu delajo z otroki;

| 10. | poziva k nadaljnjim ukrepom za oblikovanje strokovne, učinkovite, in nepristranske javne uprave, ki bo temeljila na zaslugah in bi morala v praksi delovati v interesu državljanov; poudarja, da bi bilo treba to doseči na finančno vzdržen način ter z ustreznimi mehanizmi preverjanja; pozdravlja celostno reformo javnega sektorja, ki si prizadeva za racionalizacijo in modernizacijo, in poziva k njenem izvajanju; |
| --- | --- |

10.

poziva k nadaljnjim ukrepom za oblikovanje strokovne, učinkovite, in nepristranske javne uprave, ki bo temeljila na zaslugah in bi morala v praksi delovati v interesu državljanov; poudarja, da bi bilo treba to doseči na finančno vzdržen način ter z ustreznimi mehanizmi preverjanja; pozdravlja celostno reformo javnega sektorja, ki si prizadeva za racionalizacijo in modernizacijo, in poziva k njenem izvajanju;

| 11. | poziva k navezovanju tesnejših vezi med snovalci politike in civilno družbo; pozdravlja vključenost nevladnih organizacij v delovne skupine, ki se ukvarjajo s pristopnimi pogajanji, da bi zagotovili odgovornost in preglednost pogajalskega procesa; meni, da je pomembno, da so te organizacije enakopravne članice delovnih skupin; pozdravlja novo vladno platformo za e-peticije, ki bo povečala participativno demokracijo pri oblikovanju politike in e-upravljanju; Črno goro spodbuja, naj preuči možnost oblikovanja nacionalnega odbora kot posvetovalnega foruma v pogajalskem procesu, v katerem bi delovali poslanci parlamenta in predstavniki civilne družbe; poudarja, da je naloga tako vlade kot parlamenta, da državljane in civilno družbo pravočasno obveščata o napredku v pogajalskem procesu; |
| --- | --- |

11.

poziva k navezovanju tesnejših vezi med snovalci politike in civilno družbo; pozdravlja vključenost nevladnih organizacij v delovne skupine, ki se ukvarjajo s pristopnimi pogajanji, da bi zagotovili odgovornost in preglednost pogajalskega procesa; meni, da je pomembno, da so te organizacije enakopravne članice delovnih skupin; pozdravlja novo vladno platformo za e-peticije, ki bo povečala participativno demokracijo pri oblikovanju politike in e-upravljanju; Črno goro spodbuja, naj preuči možnost oblikovanja nacionalnega odbora kot posvetovalnega foruma v pogajalskem procesu, v katerem bi delovali poslanci parlamenta in predstavniki civilne družbe; poudarja, da je naloga tako vlade kot parlamenta, da državljane in civilno družbo pravočasno obveščata o napredku v pogajalskem procesu;

| 12. | poudarja, da je Črna gora ratificirala osem temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela o pravicah delavcev in ponovno pregledano Evropsko socialno listino; poudarja velik pomen socialnega dialoga in črnogorsko vlado spodbuja, naj pospeši svoja prizadevanja v socialnem svetu in nadalje okrepi njegovo vlogo; poudarja, da je treba povečati preglednost in učinkovitost tega sveta; spodbuja črnogorske oblasti, naj spremenijo delovno zakonodajo, da bo v skladu s pravnim redom EU; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je Črna gora ratificirala osem temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela o pravicah delavcev in ponovno pregledano Evropsko socialno listino; poudarja velik pomen socialnega dialoga in črnogorsko vlado spodbuja, naj pospeši svoja prizadevanja v socialnem svetu in nadalje okrepi njegovo vlogo; poudarja, da je treba povečati preglednost in učinkovitost tega sveta; spodbuja črnogorske oblasti, naj spremenijo delovno zakonodajo, da bo v skladu s pravnim redom EU;

| 13. | je zaskrbljen, ker trg dela še vedno slabo deluje in da brezposelnost, ki je trenutno 20-odstotna, nenehno narašča; pozdravlja nacionalno strategijo za zaposlovanje in razvoj človeških virov za obdobje 2012–2015; črnogorske oblasti spodbuja, naj omenjeno strategijo hitro uresničijo, okrepijo zmogljivosti javne službe za zaposlovanje in prizadevanja za odpravo nizke zaposlenosti, stopnje zaposlenosti odpravijo razkorak med kvalifikacijami in potrebami na trgu dela; |
| --- | --- |

13.

je zaskrbljen, ker trg dela še vedno slabo deluje in da brezposelnost, ki je trenutno 20-odstotna, nenehno narašča; pozdravlja nacionalno strategijo za zaposlovanje in razvoj človeških virov za obdobje 2012–2015; črnogorske oblasti spodbuja, naj omenjeno strategijo hitro uresničijo, okrepijo zmogljivosti javne službe za zaposlovanje in prizadevanja za odpravo nizke zaposlenosti, stopnje zaposlenosti odpravijo razkorak med kvalifikacijami in potrebami na trgu dela;

| 14. | obžaluje, da je korupcija še vedno vsesplošno razširjena; spodbuja vlado, naj dosledno izvaja protikorupcijske ukrepe in ukrepe v zvezi s konflikti interesov, vključno z novim zakonom o financiranju političnih strank; meni, da je bistveno oblikovanje evidence o preiskavah in obsodbah, zlasti v primerih korupcije na visoki ravni, s čimer bi dodatno okrepili preventivna orodja in kampanje za večjo ozaveščenost ter zaščitili državljane, ki poročajo o primerih korupcije; poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje med agencijami, ustrezne upravne zmogljivosti nadzornih organov in izvajati ustrezna priporočila Skupine držav proti korupciji (GRECO), s čimer bi povečali preglednost financiranja političnih strank in volilnih kampanj; poziva k doseganju konkretnih rezultatov pri preiskavah primerov korupcije na visoki ravni, tudi pri ponovni ocenitvi spornih primerov privatizacije; |
| --- | --- |

14.

obžaluje, da je korupcija še vedno vsesplošno razširjena; spodbuja vlado, naj dosledno izvaja protikorupcijske ukrepe in ukrepe v zvezi s konflikti interesov, vključno z novim zakonom o financiranju političnih strank; meni, da je bistveno oblikovanje evidence o preiskavah in obsodbah, zlasti v primerih korupcije na visoki ravni, s čimer bi dodatno okrepili preventivna orodja in kampanje za večjo ozaveščenost ter zaščitili državljane, ki poročajo o primerih korupcije; poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje med agencijami, ustrezne upravne zmogljivosti nadzornih organov in izvajati ustrezna priporočila Skupine držav proti korupciji (GRECO), s čimer bi povečali preglednost financiranja političnih strank in volilnih kampanj; poziva k doseganju konkretnih rezultatov pri preiskavah primerov korupcije na visoki ravni, tudi pri ponovni ocenitvi spornih primerov privatizacije;

| 15. | poziva črnogorsko vlado, naj okrepi zakonodajni okvir in poveča zmogljivosti organov pregona pri boju proti organiziranemu kriminalu; poziva k razširitvi notranjega, regionalnega in mednarodnega sodelovanja, zlasti na področju finančnih preiskav; izreka pohvalo za ukrepe, namenjene preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej, vendar poziva k učinkovitemu preiskovanju in preganjanju ter k ukrepom za povečanje zmogljivosti organov pregona in pravosodnih organov, ki se ukvarjajo s pregonom trgovine z ljudmi, in okrepitev identifikacije in zaščite žrtev, zlasti otrok in žensk; |
| --- | --- |

15.

poziva črnogorsko vlado, naj okrepi zakonodajni okvir in poveča zmogljivosti organov pregona pri boju proti organiziranemu kriminalu; poziva k razširitvi notranjega, regionalnega in mednarodnega sodelovanja, zlasti na področju finančnih preiskav; izreka pohvalo za ukrepe, namenjene preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej, vendar poziva k učinkovitemu preiskovanju in preganjanju ter k ukrepom za povečanje zmogljivosti organov pregona in pravosodnih organov, ki se ukvarjajo s pregonom trgovine z ljudmi, in okrepitev identifikacije in zaščite žrtev, zlasti otrok in žensk;

| 16. | poziva črnogorsko vlado in parlament, naj pred predsedniškimi volitvami v letu 2013 pripravita in sprejmeta nov zakon o financiranju volilne kampanje za volitve predsednika Črne Gore, ki bo skladen z novim zakonom o financiranju političnih strank in mednarodno najboljšo prakso v drugih državah, da bi preprečila vsakršno zlorabo javnih sredstev; |
| --- | --- |

16.

poziva črnogorsko vlado in parlament, naj pred predsedniškimi volitvami v letu 2013 pripravita in sprejmeta nov zakon o financiranju volilne kampanje za volitve predsednika Črne Gore, ki bo skladen z novim zakonom o financiranju političnih strank in mednarodno najboljšo prakso v drugih državah, da bi preprečila vsakršno zlorabo javnih sredstev;

| 17. | poziva črnogorski parlament, naj sprejme kodeks ravnanja za preprečevanje navkrižja interesov, in objavi podatke o finančnih interesih poslancev; |
| --- | --- |

17.

poziva črnogorski parlament, naj sprejme kodeks ravnanja za preprečevanje navkrižja interesov, in objavi podatke o finančnih interesih poslancev;

| 18. | ugotavlja, da je medijsko okolje raznoliko in politično razdeljeno; poziva pristojne organe, naj zagotovijo in spodbujajo medijski pluralizem in svobodo izražanja prek medijev, ki so neodvisni od političnega ali drugega vmešavanja, saj je zagotovitev medijske svobode temeljno načelo EU; opozarja na pomen spodbujanja odgovornih medijev in uredniške neodvisnosti; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da je medijsko okolje raznoliko in politično razdeljeno; poziva pristojne organe, naj zagotovijo in spodbujajo medijski pluralizem in svobodo izražanja prek medijev, ki so neodvisni od političnega ali drugega vmešavanja, saj je zagotovitev medijske svobode temeljno načelo EU; opozarja na pomen spodbujanja odgovornih medijev in uredniške neodvisnosti;

| 19. | pozdravlja napredek pri dekriminaciji obrekovanja in razžalitev; meni, da je pomembno temeljito preiskati in preganjati vse grožnje in napade, uperjene proti novinarjem, in grožnje svobodi medijev; je zaskrbljen, ker policijske preiskave v zvezi s številnimi nasilnimi napadi na predstavnike in lastnino črnogorskih medijev zaenkrat niso privedle do nobene dokončne sodbe; poudarja, da je treba žrtvam zagotoviti pravico; poziva oblasti, naj poskrbijo za neodvisnost, samozadostnost, zmogljivosti spremljanja in delovanje regulativnih organov po standardih EU; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja napredek pri dekriminaciji obrekovanja in razžalitev; meni, da je pomembno temeljito preiskati in preganjati vse grožnje in napade, uperjene proti novinarjem, in grožnje svobodi medijev; je zaskrbljen, ker policijske preiskave v zvezi s številnimi nasilnimi napadi na predstavnike in lastnino črnogorskih medijev zaenkrat niso privedle do nobene dokončne sodbe; poudarja, da je treba žrtvam zagotoviti pravico; poziva oblasti, naj poskrbijo za neodvisnost, samozadostnost, zmogljivosti spremljanja in delovanje regulativnih organov po standardih EU;

| 20. | poziva črnogorski parlament, naj zagotovi preglednost črnogorskih institucij ter zlasti razkrije informacije, ki bi lahko razgalile korupcijo in organizirani kriminal, in sicer s primernim izvajanjem novega zakona o prostem dostopu do informacij ter v skladu s standardi Evropskega sodišča za človekove pravice in najboljšo mednarodno prakso; |
| --- | --- |

20.

poziva črnogorski parlament, naj zagotovi preglednost črnogorskih institucij ter zlasti razkrije informacije, ki bi lahko razgalile korupcijo in organizirani kriminal, in sicer s primernim izvajanjem novega zakona o prostem dostopu do informacij ter v skladu s standardi Evropskega sodišča za človekove pravice in najboljšo mednarodno prakso;

| 21. | pozdravlja napredek pri zaščiti in vključevanju vseh manjšin in invalidov; vendar priznava, da je zlasti treba izboljšati vključevanje Romov, Aškalov in tako imenovanih Egipčanov, zlasti z izvajanjem ustreznih političnih dokumentov; poziva oblasti, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za boj proti diskriminaciji in za ozaveščanje o tej problematiki, za izboljšanje življenjskih razmer, dostopa do storitev socialnega varstva, zdravstva, izobraževanja, prebivališča in zaposlitve za zadevne skupine, za zagotovitev njihovo ustrezno udeležbo v javnih službah, s posebnim poudarkom na Romih, Aškalih in tako imenovanih Egipčanih, vključno z dostopom do vključujoče izobrazbe za vse otroke, ter za zaščito njihove kulturne dediščine in identitete; obsoja fizične in verbalne napade na člane skupnosti LGBT (lezbijke, geje, biseksualce in transseksualce) in poziva oblasti, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da bi preprečili te napade; poudarja odgovornost vlade in vseh političnih strank, da sprejmejo proaktivne ukrepe za vzpostavitev ozračja strpnosti in vključenosti; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja napredek pri zaščiti in vključevanju vseh manjšin in invalidov; vendar priznava, da je zlasti treba izboljšati vključevanje Romov, Aškalov in tako imenovanih Egipčanov, zlasti z izvajanjem ustreznih političnih dokumentov; poziva oblasti, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za boj proti diskriminaciji in za ozaveščanje o tej problematiki, za izboljšanje življenjskih razmer, dostopa do storitev socialnega varstva, zdravstva, izobraževanja, prebivališča in zaposlitve za zadevne skupine, za zagotovitev njihovo ustrezno udeležbo v javnih službah, s posebnim poudarkom na Romih, Aškalih in tako imenovanih Egipčanih, vključno z dostopom do vključujoče izobrazbe za vse otroke, ter za zaščito njihove kulturne dediščine in identitete; obsoja fizične in verbalne napade na člane skupnosti LGBT (lezbijke, geje, biseksualce in transseksualce) in poziva oblasti, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da bi preprečili te napade; poudarja odgovornost vlade in vseh političnih strank, da sprejmejo proaktivne ukrepe za vzpostavitev ozračja strpnosti in vključenosti;

| 22. | pozdravlja zaveze vlade v boju proti diskriminaciji na podlagi spolne usmeritve in spolne identitete, med drugim z organizacijo mednarodne konference „Skupaj proti diskriminaciji“ marca 2012, ki je združila vladne organe na visoki ravne iz vse regije v razpravi o socialnopravnem položaju lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev; pozdravlja odprtje zatočišča za lezbijke, geje, biseksualce in transseksualce in upa, da bo zagotovljeno njegovo financiranje; poziva črnogorsko vlado, naj sodeluje z nevladnimi organizacijami pri preprečevanju nadaljnjih napadov in diskriminacije; z veseljem pričakuje tesnejše sodelovanje na tem področju; poziva črnogorsko vlado, naj javno podpre načrte za parado ponosa v Podgorici v letu 2013 in zagotovi varnost njenih udeležencev; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja zaveze vlade v boju proti diskriminaciji na podlagi spolne usmeritve in spolne identitete, med drugim z organizacijo mednarodne konference „Skupaj proti diskriminaciji“ marca 2012, ki je združila vladne organe na visoki ravne iz vse regije v razpravi o socialnopravnem položaju lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev; pozdravlja odprtje zatočišča za lezbijke, geje, biseksualce in transseksualce in upa, da bo zagotovljeno njegovo financiranje; poziva črnogorsko vlado, naj sodeluje z nevladnimi organizacijami pri preprečevanju nadaljnjih napadov in diskriminacije; z veseljem pričakuje tesnejše sodelovanje na tem področju; poziva črnogorsko vlado, naj javno podpre načrte za parado ponosa v Podgorici v letu 2013 in zagotovi varnost njenih udeležencev;

| 23. | ugotavlja, da je bil na področju pravic žensk in enakosti spolov dosežen zgolj omejen napredek; poudarja problem premajhne zastopanosti žensk v črnogorskem parlamentu, na drugih vodstvenih položajih, kjer se sprejemajo odločitve in na trgu dela ter pogostega zanemarjanja njihovih pravic v zvezi z zaposlitvijo, vključno z enakim plačilom; spodbuja oblasti, naj vladne in druge organe, pristojne za področje enakosti spolov, okrepijo z zadostnimi človeškimi in finančnimi viri; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da je bil na področju pravic žensk in enakosti spolov dosežen zgolj omejen napredek; poudarja problem premajhne zastopanosti žensk v črnogorskem parlamentu, na drugih vodstvenih položajih, kjer se sprejemajo odločitve in na trgu dela ter pogostega zanemarjanja njihovih pravic v zvezi z zaposlitvijo, vključno z enakim plačilom; spodbuja oblasti, naj vladne in druge organe, pristojne za področje enakosti spolov, okrepijo z zadostnimi človeškimi in finančnimi viri;

| 24. | ugotavlja, da je družinsko nasilje nad ženskami v družbi še vedno prevladujoče, ter spodbuja oblasti, naj pospešijo prizadevanja za uvedbo zakonodajnega okvira za obravnavanje te problematike in ozaveščanje o njej; spodbuja oblasti, naj izrazijo zaskrbljenost zaradi revščine otrok in glede tega, da približno trije od štirih revnih otrok živijo v oddaljenih podeželskih območjih brez dostopa do osnovnih storitev; poziva k izboljšanju storitev za ogrožene otroke in družine ter k reformam za okrepitev ustreznih sektorjev socialnega varstva; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da je družinsko nasilje nad ženskami v družbi še vedno prevladujoče, ter spodbuja oblasti, naj pospešijo prizadevanja za uvedbo zakonodajnega okvira za obravnavanje te problematike in ozaveščanje o njej; spodbuja oblasti, naj izrazijo zaskrbljenost zaradi revščine otrok in glede tega, da približno trije od štirih revnih otrok živijo v oddaljenih podeželskih območjih brez dostopa do osnovnih storitev; poziva k izboljšanju storitev za ogrožene otroke in družine ter k reformam za okrepitev ustreznih sektorjev socialnega varstva;

Ekonomska merila

| 25. | izreka pohvalo Črni Gori za sprejete strukturne reforme, pri čemer je vodilna na Zahodnem Balkanu, in za ohranjanje makroekonomske in fiskalne stabilnosti kljub gospodarski krizi; opozarja pa na naraščanje javnega dolga; spodbuja vlado, naj nadaljuje izvajanje strukturnih reform, racionalizira porabo, poveča prožnost trga dela, se loti reševanja naraščajoče brezposelnosti, pospešuje ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, poveča konkurenčnost, da bi postala v celoti delujoče tržno gospodarstvo, ter podpre mala in srednja podjetja (MSP); poziva Komisijo, naj Črni Gori pomaga pri razvoju agende za pametno, trajnostno in vključujočo rast v skladu s strategijo Evropa 2020; |
| --- | --- |

25.

izreka pohvalo Črni Gori za sprejete strukturne reforme, pri čemer je vodilna na Zahodnem Balkanu, in za ohranjanje makroekonomske in fiskalne stabilnosti kljub gospodarski krizi; opozarja pa na naraščanje javnega dolga; spodbuja vlado, naj nadaljuje izvajanje strukturnih reform, racionalizira porabo, poveča prožnost trga dela, se loti reševanja naraščajoče brezposelnosti, pospešuje ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, poveča konkurenčnost, da bi postala v celoti delujoče tržno gospodarstvo, ter podpre mala in srednja podjetja (MSP); poziva Komisijo, naj Črni Gori pomaga pri razvoju agende za pametno, trajnostno in vključujočo rast v skladu s strategijo Evropa 2020;

| 26. | poziva črnogorske organe, naj ohranijo ravnovesje med gospodarskim razvojem in varstvom okolja; poziva vlado, naj zagotovi, da bo privatizacija nacionalne elektroenergetske družbe pregledna in da bodo izvedene dogovorjene naložbe; prav tako opominja, da je konkretno treba uskladiti razvoj turizma in varstvo okolja; poziva k dolgoročnemu načrtovanju glede turizma na obali in k oblikovanju trdnih mehanizmov za preprečevanje uničevanja okolja in korupcije na področju prostorskega načrtovanja in gradnje; |
| --- | --- |

26.

poziva črnogorske organe, naj ohranijo ravnovesje med gospodarskim razvojem in varstvom okolja; poziva vlado, naj zagotovi, da bo privatizacija nacionalne elektroenergetske družbe pregledna in da bodo izvedene dogovorjene naložbe; prav tako opominja, da je konkretno treba uskladiti razvoj turizma in varstvo okolja; poziva k dolgoročnemu načrtovanju glede turizma na obali in k oblikovanju trdnih mehanizmov za preprečevanje uničevanja okolja in korupcije na področju prostorskega načrtovanja in gradnje;

| 27. | spodbuja oblasti v Podgorici, naj izvajajo strategijo za uvedbo podjetniških grozdov, sprejeto julija 2012, ki bi lahko izboljšala konkurenčnost črnogorskega gospodarstva z okrepitvijo malih in srednjih podjetji ter izboljšanjem izvoznih možnosti in priložnosti zaposlovanja; |
| --- | --- |

27.

spodbuja oblasti v Podgorici, naj izvajajo strategijo za uvedbo podjetniških grozdov, sprejeto julija 2012, ki bi lahko izboljšala konkurenčnost črnogorskega gospodarstva z okrepitvijo malih in srednjih podjetji ter izboljšanjem izvoznih možnosti in priložnosti zaposlovanja;

| 28. | je zaskrbljen zaradi obsega neformalne ekonomije ter poudarja, da se je treba lotiti reševanja tega problema, da bi učinkovito privabili naložbe, podprli podjetja in zaščitili zaposlene; |
| --- | --- |

28.

je zaskrbljen zaradi obsega neformalne ekonomije ter poudarja, da se je treba lotiti reševanja tega problema, da bi učinkovito privabili naložbe, podprli podjetja in zaščitili zaposlene;

Sposobnost prevzemanja obveznosti članstva

| 29. | poziva vlado, naj poveča institucionalne in upravne zmogljivosti državnih institucij, ki se ukvarjajo z glavnimi področji pravnega reda EU, ter naj okrepi medinstitucionalno sodelovanje in usklajevanje, zlasti za pospešitev priprav na decentralizirano upravljanje komponent instrumenta za predpristopno pomoč v pripravah na strukturne sklade in Kohezijski sklad; poziva k nadaljnjemu izboljšanju prizadevanj za vzpostavitev strokovne, učinkovite in nepristranske javne uprave, ki bo temeljila na zaslugah; |
| --- | --- |

29.

poziva vlado, naj poveča institucionalne in upravne zmogljivosti državnih institucij, ki se ukvarjajo z glavnimi področji pravnega reda EU, ter naj okrepi medinstitucionalno sodelovanje in usklajevanje, zlasti za pospešitev priprav na decentralizirano upravljanje komponent instrumenta za predpristopno pomoč v pripravah na strukturne sklade in Kohezijski sklad; poziva k nadaljnjemu izboljšanju prizadevanj za vzpostavitev strokovne, učinkovite in nepristranske javne uprave, ki bo temeljila na zaslugah;

| 30. | poziva oblasti, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za uskladitev nacionalne zakonodaje s pravnim redom Unije na področju okolja in podnebja in za njeno izvajanje ter povečajo zadevne upravne zmogljivosti in medinstitucionalno sodelovanje; |
| --- | --- |

30.

poziva oblasti, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za uskladitev nacionalne zakonodaje s pravnim redom Unije na področju okolja in podnebja in za njeno izvajanje ter povečajo zadevne upravne zmogljivosti in medinstitucionalno sodelovanje;

| 31. | poudarja, da je treba pozornost posvetiti trajnostni proizvodnji električne energije ter pri tem uskladiti potrebe gospodarskega razvoja in potrebe varovanja okolja; pozdravlja napredek na področju obnovljivih virov energije; poziva k nadaljnjim ukrepom, ki bodo povečali energetsko učinkovitost in zagotovili varnost energetske oskrbe; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je treba pozornost posvetiti trajnostni proizvodnji električne energije ter pri tem uskladiti potrebe gospodarskega razvoja in potrebe varovanja okolja; pozdravlja napredek na področju obnovljivih virov energije; poziva k nadaljnjim ukrepom, ki bodo povečali energetsko učinkovitost in zagotovili varnost energetske oskrbe;

| 32. | spodbuja nadaljevanje prizadevanj na področjih, kot so prosto gibanje delavcev, prosti pretok kapitala, pravo družb, varnost hrane, veterinarska in fitosanitarna politika, obdavčitev, podjetniška in industrijska politika ter finančne in proračunske določbe; |
| --- | --- |

32.

spodbuja nadaljevanje prizadevanj na področjih, kot so prosto gibanje delavcev, prosti pretok kapitala, pravo družb, varnost hrane, veterinarska in fitosanitarna politika, obdavčitev, podjetniška in industrijska politika ter finančne in proračunske določbe;

Regionalno sodelovanje in dvostranska vprašanja

| 33. | poudarja pomen dobrih sosedskih odnosov in pozdravlja konstruktivno vlogo Črne Gore v regionalnem sodelovanju, zlasti njeno dejavno udeležbo v številnih regionalnih pobudah v Jugovzhodni Evropi; izreka pohvalo Črni Gori za vzdrževanje dobrih dvostranskih odnosov z vsemi sosednjimi državami; vendar obžaluje, da ima Črna Gora skoraj z vsemi sosedami še odprto vprašanje določitve meja; poziva k prizadevanjem za rešitev vseh preostalih odprtih vprašanj v dobrem sosedskem duhu ter poudarja, da je treba dvostranska vprašanja rešiti pred pristopom; znova poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s pogodbama EU začneta razvijati splošno uporaben arbitražni mehanizem, namenjen reševanju dvostranskih vprašanj med državami pristopnicami in državami članicami; |
| --- | --- |

33.

poudarja pomen dobrih sosedskih odnosov in pozdravlja konstruktivno vlogo Črne Gore v regionalnem sodelovanju, zlasti njeno dejavno udeležbo v številnih regionalnih pobudah v Jugovzhodni Evropi; izreka pohvalo Črni Gori za vzdrževanje dobrih dvostranskih odnosov z vsemi sosednjimi državami; vendar obžaluje, da ima Črna Gora skoraj z vsemi sosedami še odprto vprašanje določitve meja; poziva k prizadevanjem za rešitev vseh preostalih odprtih vprašanj v dobrem sosedskem duhu ter poudarja, da je treba dvostranska vprašanja rešiti pred pristopom; znova poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s pogodbama EU začneta razvijati splošno uporaben arbitražni mehanizem, namenjen reševanju dvostranskih vprašanj med državami pristopnicami in državami članicami;

| 34. | pozdravlja nadaljevanje sodelovanja Črne Gore v okviru izvajanja sarajevske deklaracije, kar zadeva vprašanje beguncev in razseljenih oseb, zlasti sprejetje regionalnega stanovanjskega programa, ki je bil potrjen na regionalni konferenci donatorjev aprila 2012 v Sarajevu; poudarja, da je treba nadaljevati prizadevanja za rešitev odprtih vprašanj v tem procesu; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja nadaljevanje sodelovanja Črne Gore v okviru izvajanja sarajevske deklaracije, kar zadeva vprašanje beguncev in razseljenih oseb, zlasti sprejetje regionalnega stanovanjskega programa, ki je bil potrjen na regionalni konferenci donatorjev aprila 2012 v Sarajevu; poudarja, da je treba nadaljevati prizadevanja za rešitev odprtih vprašanj v tem procesu;

| 35. | pozdravlja potezo Bosne in Hercegovine, Hrvaške, Črne Gore in Srbije, ki so podpisale ministrsko izjavo in sporazum o regionalnem stanovanjskem programu ter se zavezale, da bodo program podprle s finančnimi sredstvi; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja potezo Bosne in Hercegovine, Hrvaške, Črne Gore in Srbije, ki so podpisale ministrsko izjavo in sporazum o regionalnem stanovanjskem programu ter se zavezale, da bodo program podprle s finančnimi sredstvi;

| 36. | poziva Črno goro, naj svoje stališče o Mednarodnem kazenskem sodišču uskladi s skupnim stališčem EU o celovitosti Rimskega statuta; |
| --- | --- |

36.

poziva Črno goro, naj svoje stališče o Mednarodnem kazenskem sodišču uskladi s skupnim stališčem EU o celovitosti Rimskega statuta;

| 37. | pozdravlja ratifikacijo in uveljavitev sporazuma med EU in Črno Goro o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Črne Gore v operacijah EU za krizno upravljanje; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja ratifikacijo in uveljavitev sporazuma med EU in Črno Goro o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Črne Gore v operacijah EU za krizno upravljanje;

o

o o

| 38. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladi in parlamentu Črne gore. |
| --- | --- |

38.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladi in parlamentu Črne gore.

---

(1)  UL L 108, 29.4.2010, str. 3.

(2)  CM/RecChL (2012)4.

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/62 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/62

---

P7_TA(2013)0186

Poročilo o napredku Srbije za leto 2012

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o poročilu o napredku Srbije za leto 2012 (2012/2868(RSP))

(2016/C 045/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 2. marca 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 2. marca 2012,

| — | ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma (SPS) med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami ter Republiko Srbijo, h kateremu je Evropski parlament dal soglasje 19. januarja 2011 in ki je na zadnji stopnji ratifikacije v državah članicah, in Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo in Republiko Srbija, ki je začel veljati 1. februarja 2010, pa tudi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko- pridružitvenega sporazuma med ES in Srbijo: postopki za uporabo sporazuma in začasnega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma (SPS) med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami ter Republiko Srbijo, h kateremu je Evropski parlament dal soglasje 19. januarja 2011 in ki je na zadnji stopnji ratifikacije v državah članicah, in Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo in Republiko Srbija, ki je začel veljati 1. februarja 2010, pa tudi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko- pridružitvenega sporazuma med ES in Srbijo: postopki za uporabo sporazuma in začasnega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/213/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih evropskega partnerstva s Srbijo in o razveljavitvi Sklepa 2006/56/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/213/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih evropskega partnerstva s Srbijo in o razveljavitvi Sklepa 2006/56/ES (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 28. februarja 2012 in sklepov Evropskega sveta z dne 1. marca 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 28. februarja 2012 in sklepov Evropskega sveta z dne 1. marca 2012,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. oktobra 2010, v katerih Svet poziva Komisijo, naj pripravi mnenje o prošnji Srbije za članstvo v Evropski uniji, sklepov Sveta z dne 5. decembra 2011 in sklepov Evropskega sveta z dne 9. decembra 2011, ki določajo pogoje za začetek pristopnih pogajanj s Srbijo, ter sklepov Sveta z dne 11. decembra 2012, kot jih je potrdil Evropski svet 13. in 14. decembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. oktobra 2010, v katerih Svet poziva Komisijo, naj pripravi mnenje o prošnji Srbije za članstvo v Evropski uniji, sklepov Sveta z dne 5. decembra 2011 in sklepov Evropskega sveta z dne 9. decembra 2011, ki določajo pogoje za začetek pristopnih pogajanj s Srbijo, ter sklepov Sveta z dne 11. decembra 2012, kot jih je potrdil Evropski svet 13. in 14. decembra 2012,

| — | ob upoštevanju mnenja Komisije z dne 12. oktobra 2011 o prošnji Srbije za članstvo v Evropski uniji (SEC(2011)1208) in sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2011 z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi v obdobju 2011–2012 (COM(2011)0666), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Komisije z dne 12. oktobra 2011 o prošnji Srbije za članstvo v Evropski uniji (SEC(2011)1208) in sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2011 z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi v obdobju 2011–2012 (COM(2011)0666),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Srbije za leto 2012 z dne 10. oktobra 2012 (SWD(2012)0333), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Srbije za leto 2012 z dne 10. oktobra 2012 (SWD(2012)0333),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 10. oktobra 2012 z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi v obdobju 2012–2013 (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 10. oktobra 2012 z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi v obdobju 2012–2013 (COM(2012)0600),

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN 1244 (1999), svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije Generalne skupščine OZN z dne 9. septembra 2010, ki je potrdila vsebino mnenja in pozdravila pripravljenost EU, da spodbuja dialog med Beogradom in Prištino (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN 1244 (1999), svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije Generalne skupščine OZN z dne 9. septembra 2010, ki je potrdila vsebino mnenja in pozdravila pripravljenost EU, da spodbuja dialog med Beogradom in Prištino (2),

| — | ob upoštevanju skupne izjave s 6. medparlamentarnega srečanja EU-Srbija 27. in 28. septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave s 6. medparlamentarnega srečanja EU-Srbija 27. in 28. septembra 2012,

| — | ob upoštevanju sporazuma o ponovnem sprejemu med Evropsko skupnostjo in Republiko Srbijo z dne 8. novembra 2007 (3) in Uredbe Sveta (ES) št. 1244/2009 z dne 30. novembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o ponovnem sprejemu med Evropsko skupnostjo in Republiko Srbijo z dne 8. novembra 2007 (3) in Uredbe Sveta (ES) št. 1244/2009 z dne 30. novembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (4),

| — | ob upoštevanju tretjega poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o mehanizmu za spremljanje liberalizacije po odpravi vizumske obveznosti za države Zahodnega Balkana v skladu z izjavo Komisije z dne 8. novembra 2010, ki je bilo objavljeno 28. avgusta 2012 (COM(2012)0472), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o mehanizmu za spremljanje liberalizacije po odpravi vizumske obveznosti za države Zahodnega Balkana v skladu z izjavo Komisije z dne 8. novembra 2010, ki je bilo objavljeno 28. avgusta 2012 (COM(2012)0472),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/361/SZVP z dne 20. decembra 2010 o podpisu in sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Srbijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Republike Srbije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/361/SZVP z dne 20. decembra 2010 o podpisu in sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Srbijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Republike Srbije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje (5),

| — | ob upoštevanju končnega poročila, z dne 19. septembra 2012, misije omejenega obsega za opazovanje volitev Urada za demokratične ustanove in človekove pravice pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE/ODHIR), ki je opazovala parlamentarne in predsedniške volitve v Srbiji 6. in 20. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila, z dne 19. septembra 2012, misije omejenega obsega za opazovanje volitev Urada za demokratične ustanove in človekove pravice pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE/ODHIR), ki je opazovala parlamentarne in predsedniške volitve v Srbiji 6. in 20. maja 2012,

| — | ob upoštevanju letnega poročila predsednika Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo z dne 1. avgusta 2012, ki je bilo 15. oktobra 2012 predstavljeno Generalni skupščini OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila predsednika Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo z dne 1. avgusta 2012, ki je bilo 15. oktobra 2012 predstavljeno Generalni skupščini OZN,

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je Evropski svet 1. marca 2012 Srbiji dodelil status kandidatke EU, s čimer je ponovno potrdil njeno jasno evropsko prihodnost v skladu z zavezami EU celotni regiji Zahodnega Balkana, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropski svet 1. marca 2012 Srbiji dodelil status kandidatke EU, s čimer je ponovno potrdil njeno jasno evropsko prihodnost v skladu z zavezami EU celotni regiji Zahodnega Balkana,

| B. | ker je bila v sklepih predsedstva Evropskega sveta, ki je potekal 19. in 20. junija 2003 v Solunu, sprejeta jasna zaveza do vseh držav Zahodnega Balkana, da se bodo lahko pridružile Evropski uniji, ko bodo izpolnile zastavljena merila; ker je bila ta zaveza obnovljena v novem soglasju o širitvi, ki je bilo potrjeno na Evropskem svetu 14. in 15. decembra 2006 in v sklepih Sveta z dne 25. oktobra 2010, pa tudi na ministrskem srečanju EU-Zahodni Balkan z dne 2. junija 2010; |
| --- | --- |

B.

ker je bila v sklepih predsedstva Evropskega sveta, ki je potekal 19. in 20. junija 2003 v Solunu, sprejeta jasna zaveza do vseh držav Zahodnega Balkana, da se bodo lahko pridružile Evropski uniji, ko bodo izpolnile zastavljena merila; ker je bila ta zaveza obnovljena v novem soglasju o širitvi, ki je bilo potrjeno na Evropskem svetu 14. in 15. decembra 2006 in v sklepih Sveta z dne 25. oktobra 2010, pa tudi na ministrskem srečanju EU-Zahodni Balkan z dne 2. junija 2010;

| C. | ker je Srbija storila veliko za normalizacijo odnosov s Kosovom in si prizadeva, da bi v zadostni meri izpolnila politična merila in pogoje iz stabilizacijskega in pridružitvenega procesa; |
| --- | --- |

C.

ker je Srbija storila veliko za normalizacijo odnosov s Kosovom in si prizadeva, da bi v zadostni meri izpolnila politična merila in pogoje iz stabilizacijskega in pridružitvenega procesa;

| D. | ker zgolj ena država članica EU še ni ratificirala stabilizacijskega in pridružitvenega procesa med EU in Srbijo; |
| --- | --- |

D.

ker zgolj ena država članica EU še ni ratificirala stabilizacijskega in pridružitvenega procesa med EU in Srbijo;

| E. | ker je treba Srbijo in vse države, ki si prizadevajo za članstvo v EU, soditi po njihovih lastnih dosežkih pri izpolnjevanju, izvajanju in spoštovanju istega sklopa meril; |
| --- | --- |

E.

ker je treba Srbijo in vse države, ki si prizadevajo za članstvo v EU, soditi po njihovih lastnih dosežkih pri izpolnjevanju, izvajanju in spoštovanju istega sklopa meril;

| F. | ker lahko Srbija odigra pomembno vlogo pri zagotavljanju varnosti in stabilnosti v regiji in bi morala ohraniti in krepiti konstruktiven pristop k regionalnemu sodelovanju in dobrim sosedskim odnosom, saj je to izredno pomembno za postopek evropske integracije; |
| --- | --- |

F.

ker lahko Srbija odigra pomembno vlogo pri zagotavljanju varnosti in stabilnosti v regiji in bi morala ohraniti in krepiti konstruktiven pristop k regionalnemu sodelovanju in dobrim sosedskim odnosom, saj je to izredno pomembno za postopek evropske integracije;

| G. | ker bi bilo treba dvostranska vprašanja konstruktivno in v duhu dobrih sosedskih odnosov obravnavati čim prej v pridružitvenem procesu, po možnosti pred začetkom pristopnih pogajanj, pri tem pa upoštevati splošne interese in vrednot Unije; ker ta vprašanja ne bi smela ovirati oziroma se ne bi smela uporabljati za oviranje pristopnega procesa; |
| --- | --- |

G.

ker bi bilo treba dvostranska vprašanja konstruktivno in v duhu dobrih sosedskih odnosov obravnavati čim prej v pridružitvenem procesu, po možnosti pred začetkom pristopnih pogajanj, pri tem pa upoštevati splošne interese in vrednot Unije; ker ta vprašanja ne bi smela ovirati oziroma se ne bi smela uporabljati za oviranje pristopnega procesa;

| H. | ker je nova vlada Srbije potrdila svojo zavezo, da se bo še naprej zavzemala za evropsko vključevanje; ker je treba v tem smislu doseči dobre rezultate pri sprejemanju in izvajanju nujnih reform; |
| --- | --- |

H.

ker je nova vlada Srbije potrdila svojo zavezo, da se bo še naprej zavzemala za evropsko vključevanje; ker je treba v tem smislu doseči dobre rezultate pri sprejemanju in izvajanju nujnih reform;

| I. | ker je Evropska unija pravno državo postavila v središče svoje politike širitve; |
| --- | --- |

I.

ker je Evropska unija pravno državo postavila v središče svoje politike širitve;

| 1. | pozdravlja poziv Sveta Komisiji, naj pripravi poročilo, takoj ko bo Srbija dosegla potrebno stopnjo izpolnjevanja meril za članstvo in glavnih prednostnih nalog, da bi čim prej začeli pridružitvena pogajanja; meni, da je začetek pristopnih pogajanj z EU junija 2013 izvedljiv cilj; poziva Srbijo, naj nadaljuje demokratične, sistemske in družbeno-gospodarske reforme, ki ji bodo omogočile, da prevzame in učinkovito izvede obveznosti iz članstva; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja poziv Sveta Komisiji, naj pripravi poročilo, takoj ko bo Srbija dosegla potrebno stopnjo izpolnjevanja meril za članstvo in glavnih prednostnih nalog, da bi čim prej začeli pridružitvena pogajanja; meni, da je začetek pristopnih pogajanj z EU junija 2013 izvedljiv cilj; poziva Srbijo, naj nadaljuje demokratične, sistemske in družbeno-gospodarske reforme, ki ji bodo omogočile, da prevzame in učinkovito izvede obveznosti iz članstva;

| 2. | pozdravlja izvedbo parlamentarnih, lokalnih in predčasnih predsedniških volitev maja 2012, ki so po oceni OVSE/ODIHR potekale v duhu spoštovanja temeljnih pravic in svoboščin; poziva vlado, naj upošteva priporočila iz končnega poročila OVSE/ODHIR, da bi izboljšala preglednost volilnega procesa; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja izvedbo parlamentarnih, lokalnih in predčasnih predsedniških volitev maja 2012, ki so po oceni OVSE/ODIHR potekale v duhu spoštovanja temeljnih pravic in svoboščin; poziva vlado, naj upošteva priporočila iz končnega poročila OVSE/ODHIR, da bi izboljšala preglednost volilnega procesa;

| 3. | pozdravlja zavezo nove vlade za nadaljevanje procesa vključevanja v EU in poudarja, da mora izvesti reforme; spodbuja novo vlado, naj si iskreno prizadeva za sprejetje reform, zlasti najbolj pomembnih na področju sodstva, boja proti korupciji, svobode medijev, zaščite vseh manjšin, trajnostnega upravljanja naravnih virov, strukturnih gospodarskih reform in boljšega poslovnega okolja; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja zavezo nove vlade za nadaljevanje procesa vključevanja v EU in poudarja, da mora izvesti reforme; spodbuja novo vlado, naj si iskreno prizadeva za sprejetje reform, zlasti najbolj pomembnih na področju sodstva, boja proti korupciji, svobode medijev, zaščite vseh manjšin, trajnostnega upravljanja naravnih virov, strukturnih gospodarskih reform in boljšega poslovnega okolja;

| 4. | poudarja, da je začetek pristopnih pogajanj s Srbijo možen takoj, ko bodo zadovoljivo izpolnjene osrednje prednostne naloge, a pod pogojem, da se bo nadaljeval proces reform, zlasti na področju pravne države; poudarja, da bo to dokaz, na eni strani, zavezanosti Unije procesu širitve in na drugi, prihodnosti v EU za države Zahodnega Balkana; pozdravlja napredek Srbije pri izpolnjevanju političnih københavnskih meril, kot je to potrdila Evropska komisija v svojem poročilu o napredku za leto 2012, ter ponovno opozarja, da je dodaten napredek v procesu evropskega vključevanja odvisen od nadaljevanja reformnega procesa, posebej pa od zagotavljanja demokracije in delovanja demokratičnih institucij, podpore pravni državi, spoštovanja človekovih pravic, enake in učinkovite zaščite za vse manjšine v Srbiji v skladu z evropskimi standardi, dobrih sosedskih odnosov in regionalnega sodelovanja, vključno z mirnim reševanjem dvostranskih vprašanj, ter boljšega delovanja tržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je začetek pristopnih pogajanj s Srbijo možen takoj, ko bodo zadovoljivo izpolnjene osrednje prednostne naloge, a pod pogojem, da se bo nadaljeval proces reform, zlasti na področju pravne države; poudarja, da bo to dokaz, na eni strani, zavezanosti Unije procesu širitve in na drugi, prihodnosti v EU za države Zahodnega Balkana; pozdravlja napredek Srbije pri izpolnjevanju političnih københavnskih meril, kot je to potrdila Evropska komisija v svojem poročilu o napredku za leto 2012, ter ponovno opozarja, da je dodaten napredek v procesu evropskega vključevanja odvisen od nadaljevanja reformnega procesa, posebej pa od zagotavljanja demokracije in delovanja demokratičnih institucij, podpore pravni državi, spoštovanja človekovih pravic, enake in učinkovite zaščite za vse manjšine v Srbiji v skladu z evropskimi standardi, dobrih sosedskih odnosov in regionalnega sodelovanja, vključno z mirnim reševanjem dvostranskih vprašanj, ter boljšega delovanja tržnega gospodarstva;

| 5. | poudarja, da je pristop Srbije k EU bistvenega pomena za kakovost gospodarskega in družbenega razvoja v državi; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je pristop Srbije k EU bistvenega pomena za kakovost gospodarskega in družbenega razvoja v državi;

| 6. | poudarja pomen stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma EU-Srbija, ki opredeljuje vzajemne pravice in obveznosti obeh strani pred vstopom Srbije v Evropsko unijo; je seznanjen, da je Srbija dosegla dobre rezultate pri izpolnjevanju svojih obvez iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma in začasnega sporazuma; poziva državo članico, ki še ni ratificirala stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, naj to stori kar se da hitro in s tem omogoči njegovo čimprejšnjo uveljavitev, saj bo to okrepilo in še spodbudilo odnose med EU in Srbijo; |
| --- | --- |

6.

poudarja pomen stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma EU-Srbija, ki opredeljuje vzajemne pravice in obveznosti obeh strani pred vstopom Srbije v Evropsko unijo; je seznanjen, da je Srbija dosegla dobre rezultate pri izpolnjevanju svojih obvez iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma in začasnega sporazuma; poziva državo članico, ki še ni ratificirala stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, naj to stori kar se da hitro in s tem omogoči njegovo čimprejšnjo uveljavitev, saj bo to okrepilo in še spodbudilo odnose med EU in Srbijo;

| 7. | pozdravlja napredek Srbije pri doseganju političnih københavnskih meril, kar je Komisija potrdila v svojem poročilu o napredku za leto 2012; opozarja, da je nadaljnji napredek procesa evropskega vključevanja neposredno odvisen od prizadevanj za nepreklicno izvedbo reform in izpolnitev pogojev, ki jih je določil Svet; poudarja, da je ključno izvajanje; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja napredek Srbije pri doseganju političnih københavnskih meril, kar je Komisija potrdila v svojem poročilu o napredku za leto 2012; opozarja, da je nadaljnji napredek procesa evropskega vključevanja neposredno odvisen od prizadevanj za nepreklicno izvedbo reform in izpolnitev pogojev, ki jih je določil Svet; poudarja, da je ključno izvajanje;

| 8. | z obžalovanjem ugotavlja, da se je deveti krog dialoga na visoki ravni med Beogradom in Prištino končal brez celovitega sporazuma o obsegu pristojnosti skupnosti srbskih občin; poziva obe strani, naj nadaljujeta in poglobita pogovore, da bi čim prej poiskali za obe strani sprejemljivo in trajnostno rešitev vseh še nerešenih vprašanj; poudarja, da je normalizacija odnosov v najboljšem interesu Srbije in Kosova in da gre za enega ključnih korakov na poti do sprostitve procesa evropskega vključevanja; poziva k celovitemu izvajanju sporazumov, ki sta jih strani dosegli do sedaj; pozdravlja srečanja med srbskim in kosovskim predsednikom vlade Ivico Dačićem in Hashimom Thaçijem kot bistven korak k dejanski spravi med Srbi in Kosovci ter normalizaciji odnosov med Srbijo in Kosovom; pozdravlja proaktivno in vodilno vlogo visoke predstavnice/podpredsednice Catherine Ashton pri omogočanju dialoga med Srbijo in Kosovom; z zadovoljstvom pričakuje napredek na drugih področjih, denimo pri telekomunikacijah in energiji, in obe strani poziva, naj si dejavno prizadevata za rešitev vprašanja pogrešanih oseb; pozdravlja navodilo srbske vlade o izvajanju sporazuma o vključujočem regionalnem sodelovanju, odločitev o imenovanju uradnika za zvezo v pisarni EU v Prištini in Beogradu ter podpis sporazuma o upravljanju meja in prve korake njegovega izvajanja; poziva Beograd, naj še naprej dobro sodeluje z EULEX na področju pravne države in pospeši skupna prizadevanja v boju proti organiziranemu kriminalu; spodbuja Srbijo, naj v celoti sodeluje s posebno preiskovalno projektno skupino pri EULEX in ji pomaga pri delu; |
| --- | --- |

8.

z obžalovanjem ugotavlja, da se je deveti krog dialoga na visoki ravni med Beogradom in Prištino končal brez celovitega sporazuma o obsegu pristojnosti skupnosti srbskih občin; poziva obe strani, naj nadaljujeta in poglobita pogovore, da bi čim prej poiskali za obe strani sprejemljivo in trajnostno rešitev vseh še nerešenih vprašanj; poudarja, da je normalizacija odnosov v najboljšem interesu Srbije in Kosova in da gre za enega ključnih korakov na poti do sprostitve procesa evropskega vključevanja; poziva k celovitemu izvajanju sporazumov, ki sta jih strani dosegli do sedaj; pozdravlja srečanja med srbskim in kosovskim predsednikom vlade Ivico Dačićem in Hashimom Thaçijem kot bistven korak k dejanski spravi med Srbi in Kosovci ter normalizaciji odnosov med Srbijo in Kosovom; pozdravlja proaktivno in vodilno vlogo visoke predstavnice/podpredsednice Catherine Ashton pri omogočanju dialoga med Srbijo in Kosovom; z zadovoljstvom pričakuje napredek na drugih področjih, denimo pri telekomunikacijah in energiji, in obe strani poziva, naj si dejavno prizadevata za rešitev vprašanja pogrešanih oseb; pozdravlja navodilo srbske vlade o izvajanju sporazuma o vključujočem regionalnem sodelovanju, odločitev o imenovanju uradnika za zvezo v pisarni EU v Prištini in Beogradu ter podpis sporazuma o upravljanju meja in prve korake njegovega izvajanja; poziva Beograd, naj še naprej dobro sodeluje z EULEX na področju pravne države in pospeši skupna prizadevanja v boju proti organiziranemu kriminalu; spodbuja Srbijo, naj v celoti sodeluje s posebno preiskovalno projektno skupino pri EULEX in ji pomaga pri delu;

| 9. | poudarja, da je treba v proces dialoga pritegniti parlamenta Srbije in Kosova ter civilno družbo; poudarja, da je treba javnost v Srbiji in Kosovu pregledno in usklajeno obveščati o izidih dialoga, da bi okrepili verodostojnost procesa in javno podporo; poziva k pripravi skupnih sporočil in javnih posvetovanj glede vprašanj, ki se obravnavajo z dialogom, vsakič, ko je to primerno, ter k objavi vseh sklenjenih dogovorov v angleščini, srbščini in albanščini; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba v proces dialoga pritegniti parlamenta Srbije in Kosova ter civilno družbo; poudarja, da je treba javnost v Srbiji in Kosovu pregledno in usklajeno obveščati o izidih dialoga, da bi okrepili verodostojnost procesa in javno podporo; poziva k pripravi skupnih sporočil in javnih posvetovanj glede vprašanj, ki se obravnavajo z dialogom, vsakič, ko je to primerno, ter k objavi vseh sklenjenih dogovorov v angleščini, srbščini in albanščini;

| 10. | ponovno opozarja, da so ideje o delitvi Kosova ali drugih držav Zahodnega Balkana v nasprotju z duhom evropskega vključevanja; poziva k rodpravi paralelnih institucij srbske države na severnem Kosovu, zlasti k razpustitvi varnostnih služb in sodnih organov; poudarja pomen zagotavljanja družbeno-gospodarskega razvoja v regiji; ponavlja, da mora biti gospodarska podpora v celoti pregledna, zlasti pri financiranju šol in bolnišnic na severnem Kosovu; poudarja, da morajo srbske in kosovske oblasti nadaljevati svoje delo za zaščito vseh manjšin in njihovo vključevanje v širšo družbo; |
| --- | --- |

10.

ponovno opozarja, da so ideje o delitvi Kosova ali drugih držav Zahodnega Balkana v nasprotju z duhom evropskega vključevanja; poziva k rodpravi paralelnih institucij srbske države na severnem Kosovu, zlasti k razpustitvi varnostnih služb in sodnih organov; poudarja pomen zagotavljanja družbeno-gospodarskega razvoja v regiji; ponavlja, da mora biti gospodarska podpora v celoti pregledna, zlasti pri financiranju šol in bolnišnic na severnem Kosovu; poudarja, da morajo srbske in kosovske oblasti nadaljevati svoje delo za zaščito vseh manjšin in njihovo vključevanje v širšo družbo;

| 11. | pozdravlja sodelovanje Srbije z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo, na osnovi katerega so bili vsi osumljenci vojnih zločinov predani haaškemu sodišču v sojenje; spodbuja nadaljnje sodelovanje s sodiščem; se pridružuje večkratnim pozivom glavnega tožilca tega sodišča k izvedbi temeljitih preiskav in pregonu oseb, ki so sodelovale v podpornih omrežjih, ki so ubežnikom omogočala, da so se tako dolgo skrivali, zlasti v vojaških in civilnih varnostnih službah; ugotavlja, da domači sodni pregon vojnih zločinov vztrajno napreduje, a opozarja, da je treba odločneje obravnavati vprašanja pogrešanih oseb; poleg tega poziva organe, naj zagotovijo verodostojnost in profesionalnost programa za zaščito prič ter mu zagotovijo primerne vire, da bo sodstvo lahko uspešno nadaljevalo sodne postopke proti vojnim zločinom; opozarja na dejstvo, da so se številni nekdanji policisti prostovoljno odločili, da v tem programu zaradi velikih pomanjkljivosti ne bodo sodelovali; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja sodelovanje Srbije z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo, na osnovi katerega so bili vsi osumljenci vojnih zločinov predani haaškemu sodišču v sojenje; spodbuja nadaljnje sodelovanje s sodiščem; se pridružuje večkratnim pozivom glavnega tožilca tega sodišča k izvedbi temeljitih preiskav in pregonu oseb, ki so sodelovale v podpornih omrežjih, ki so ubežnikom omogočala, da so se tako dolgo skrivali, zlasti v vojaških in civilnih varnostnih službah; ugotavlja, da domači sodni pregon vojnih zločinov vztrajno napreduje, a opozarja, da je treba odločneje obravnavati vprašanja pogrešanih oseb; poleg tega poziva organe, naj zagotovijo verodostojnost in profesionalnost programa za zaščito prič ter mu zagotovijo primerne vire, da bo sodstvo lahko uspešno nadaljevalo sodne postopke proti vojnim zločinom; opozarja na dejstvo, da so se številni nekdanji policisti prostovoljno odločili, da v tem programu zaradi velikih pomanjkljivosti ne bodo sodelovali;

| 12. | poziva srbske organe in politične voditelje, naj se vzdržijo izjav in dejanj, ki spodkopavajo avtoriteto in integriteto sodišča, Srbijo pa, naj izpolni svojo obljubo in dosledno vztraja pri regionalnemu sodelovanju in si prizadeva za spravo na zahodnem Balkanu, kljub očitnemu razočaranju srbskega javnega mnenja po nedavnih oprostilnih sodbah v primerih Gotovine, Markača in Haradinaja; pozdravlja podpis protokola o sodelovanju pri pregonu storilcev vojnih zločinov, zločinov zoper človečnost in genocida med Srbijo ter Bosno in Hercegovino; |
| --- | --- |

12.

poziva srbske organe in politične voditelje, naj se vzdržijo izjav in dejanj, ki spodkopavajo avtoriteto in integriteto sodišča, Srbijo pa, naj izpolni svojo obljubo in dosledno vztraja pri regionalnemu sodelovanju in si prizadeva za spravo na zahodnem Balkanu, kljub očitnemu razočaranju srbskega javnega mnenja po nedavnih oprostilnih sodbah v primerih Gotovine, Markača in Haradinaja; pozdravlja podpis protokola o sodelovanju pri pregonu storilcev vojnih zločinov, zločinov zoper človečnost in genocida med Srbijo ter Bosno in Hercegovino;

| 13. | poudarja, da si morajo organi bolj prizadevati za zagotovitev pravice preživelim žrtvam spolnega nasilja med konflikti v Srbiji in drugje na Zahodnem Balkanu; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da si morajo organi bolj prizadevati za zagotovitev pravice preživelim žrtvam spolnega nasilja med konflikti v Srbiji in drugje na Zahodnem Balkanu;

| 14. | pozdravlja zavezanost vlade boju proti sistemski korupciji in organiziranemu kriminalu, saj je to izredno pomembno za proces vključevanja Srbije v EU; poudarja, da je pomembno krepiti neodvisnost institucij pri boju proti korupciji, zlasti protikorupcijske agencije in tožilca za boj proti korupciji, pa tudi izboljšati usklajevanje med agencijami; poziva oblasti, naj dokončno pripravijo nacionalno protikorupcijsko strategijo 2012–2016 in spremljajoči akcijski načrt ter poskrbijo, da bo protikorupcijska komisija kot neodvisni organ imela pomembno vlogo pri uresničevanju teh dokumentov; poudarja, da je politična volja bistvena za doseganje dobrih rezultatov preiskav in obsodb v odmevnih primerih korupcije, vključno s 24 spornimi privatizacijami, ter upa, da bo posebna in proaktivna vloga prvega podpredsednika vlade na tem področju prinesla rezultate; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja zavezanost vlade boju proti sistemski korupciji in organiziranemu kriminalu, saj je to izredno pomembno za proces vključevanja Srbije v EU; poudarja, da je pomembno krepiti neodvisnost institucij pri boju proti korupciji, zlasti protikorupcijske agencije in tožilca za boj proti korupciji, pa tudi izboljšati usklajevanje med agencijami; poziva oblasti, naj dokončno pripravijo nacionalno protikorupcijsko strategijo 2012–2016 in spremljajoči akcijski načrt ter poskrbijo, da bo protikorupcijska komisija kot neodvisni organ imela pomembno vlogo pri uresničevanju teh dokumentov; poudarja, da je politična volja bistvena za doseganje dobrih rezultatov preiskav in obsodb v odmevnih primerih korupcije, vključno s 24 spornimi privatizacijami, ter upa, da bo posebna in proaktivna vloga prvega podpredsednika vlade na tem področju prinesla rezultate;

| 15. | ugotavlja, da Srbija pripravlja novo strategijo pravosodne reforme, in podpira prizadevanja za vzpostavitev novega sodnega sistema, ki bi izboljšal učinkovitost in neodvisnost celotnega pravosodnega sistema; pozdravlja zavezanost vlade, da bo odpravila pomanjkljivosti pri reformi sodstva in zagotovila, da pravni okvir ne bo omogočal neprimernega političnega vpliva, da bi poskušala rešiti vprašanje pooblastila, ki ga ima parlament za imenovanje sodnikov in tožilcev, in sodelovanja političnih funkcionarjev pri delu visokih sodnih svetov in svetov državnih tožilcev; poudarja pomen sprejetja jasnih in preglednih meril za ocenjevanje imenovanih sodnikov in tožilcev, ki bodo zagotavljala njihovo neodvisnost in strokovnost; poudarja še, da je treba ukrepe za odpravo vse večjih sodnih zaostankov izvajati v skladu s priporočili beneške komisije; ugotavlja, da ministrstvo za pravosodje še vedno upravlja osnovna sredstva, kar bi lahko še bolj omejilo neodvisnost sodstva; poziva vlado, naj kakovosti reforme daje prednost pred njeno hitrostjo in se pri tem opre na razpoložljivo tehnično strokovno znanje iz tujine; poleg tega poudarja, da sodniki in tožilci zaradi obsežnih sprememb srbske zakonodaje potrebujejo začetno in nadaljnje poklicno usposabljanje; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da Srbija pripravlja novo strategijo pravosodne reforme, in podpira prizadevanja za vzpostavitev novega sodnega sistema, ki bi izboljšal učinkovitost in neodvisnost celotnega pravosodnega sistema; pozdravlja zavezanost vlade, da bo odpravila pomanjkljivosti pri reformi sodstva in zagotovila, da pravni okvir ne bo omogočal neprimernega političnega vpliva, da bi poskušala rešiti vprašanje pooblastila, ki ga ima parlament za imenovanje sodnikov in tožilcev, in sodelovanja političnih funkcionarjev pri delu visokih sodnih svetov in svetov državnih tožilcev; poudarja pomen sprejetja jasnih in preglednih meril za ocenjevanje imenovanih sodnikov in tožilcev, ki bodo zagotavljala njihovo neodvisnost in strokovnost; poudarja še, da je treba ukrepe za odpravo vse večjih sodnih zaostankov izvajati v skladu s priporočili beneške komisije; ugotavlja, da ministrstvo za pravosodje še vedno upravlja osnovna sredstva, kar bi lahko še bolj omejilo neodvisnost sodstva; poziva vlado, naj kakovosti reforme daje prednost pred njeno hitrostjo in se pri tem opre na razpoložljivo tehnično strokovno znanje iz tujine; poleg tega poudarja, da sodniki in tožilci zaradi obsežnih sprememb srbske zakonodaje potrebujejo začetno in nadaljnje poklicno usposabljanje;

| 16. | ponovno poudarja, da tožilci in policija potrebujejo stalno in celostno usposabljanje za izvajanje zapletenih preiskav, zlasti finančnih; poudarja, da je za boj proti sistemski korupciji ključnega pomena, da se pretrgajo vezi med političnimi strankami, zasebnimi interesi in javnimi podjetji; posebej opozarja, da mora financiranje političnih strank postati pregledno in skladno s standardi EU; poziva oblasti, naj v celoti izvajajo zakon o financiranju političnih strank; trdi, da v celotnem procesu boja proti korupciji ne sme biti ogroženo načelo o domnevni nedolžnosti; poudarja, da je treba za zaustavitev korupcije nujno prijavljati nepravilnosti; zato poziva vlado, naj uveljavlja in izvaja predpise o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti in naj ljudi dejavno spodbuja k obsojanju korupcije na vseh ravneh; opozarja, da so tako oblasti kot mediji odgovorni za to, da verodostojno obveščajo javnost o tekočih preiskavah korupcije, kar je nujno za uspešno in strokovno delo sodstva in policije; |
| --- | --- |

16.

ponovno poudarja, da tožilci in policija potrebujejo stalno in celostno usposabljanje za izvajanje zapletenih preiskav, zlasti finančnih; poudarja, da je za boj proti sistemski korupciji ključnega pomena, da se pretrgajo vezi med političnimi strankami, zasebnimi interesi in javnimi podjetji; posebej opozarja, da mora financiranje političnih strank postati pregledno in skladno s standardi EU; poziva oblasti, naj v celoti izvajajo zakon o financiranju političnih strank; trdi, da v celotnem procesu boja proti korupciji ne sme biti ogroženo načelo o domnevni nedolžnosti; poudarja, da je treba za zaustavitev korupcije nujno prijavljati nepravilnosti; zato poziva vlado, naj uveljavlja in izvaja predpise o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti in naj ljudi dejavno spodbuja k obsojanju korupcije na vseh ravneh; opozarja, da so tako oblasti kot mediji odgovorni za to, da verodostojno obveščajo javnost o tekočih preiskavah korupcije, kar je nujno za uspešno in strokovno delo sodstva in policije;

| 17. | poziva k večji politični zavezanosti reformi javne uprave, zlasti pri izpolnjevanju mednarodnih standardov zakonodajnega okvira in uskladitvi z njimi; |
| --- | --- |

17.

poziva k večji politični zavezanosti reformi javne uprave, zlasti pri izpolnjevanju mednarodnih standardov zakonodajnega okvira in uskladitvi z njimi;

| 18. | je seznanjen s prizadevanji nove vlade za obravnavo pomislekov, ki jih je Evropski parlament izrazil v zvezi s pozivom za takojšnjo spremembo 359. člena kazenskega zakonika, vendar je zaskrbljen, ker so bile iste določbe vključene v 234. člen tega zakonika; poudarja, da se določb novega 234. člena kazenskega zakonika ne sme uporabljati za lastnike zasebnih domačih ali tujih družb ali za odgovorne osebe v tujih družbah izven Srbije, in poziva oblasti, naj opustijo vse kazenske postopke proti tem osebam; to bi moralo veljati tudi pri prerazvrstitvi za vsak primer posebej; težavo neupravičeno zamrznjenih sredstev bi bilo treba odpraviti čim prej, saj poslabšuje razmere v srbskem gospodarstvu; |
| --- | --- |

18.

je seznanjen s prizadevanji nove vlade za obravnavo pomislekov, ki jih je Evropski parlament izrazil v zvezi s pozivom za takojšnjo spremembo 359. člena kazenskega zakonika, vendar je zaskrbljen, ker so bile iste določbe vključene v 234. člen tega zakonika; poudarja, da se določb novega 234. člena kazenskega zakonika ne sme uporabljati za lastnike zasebnih domačih ali tujih družb ali za odgovorne osebe v tujih družbah izven Srbije, in poziva oblasti, naj opustijo vse kazenske postopke proti tem osebam; to bi moralo veljati tudi pri prerazvrstitvi za vsak primer posebej; težavo neupravičeno zamrznjenih sredstev bi bilo treba odpraviti čim prej, saj poslabšuje razmere v srbskem gospodarstvu;

| 19. | je zaskrbljen nad pravno in politično negotovostjo glede avtonomije Vojvodine ter nad vse večjim političnim trenjem med državnimi in pokrajinskimi organi, potem ko je skupščina Vojvodine naznanila, da bo razglasila avtonomnost pokrajine; poziva srbsko vlado, naj vzpostavi prejšnje stanje in prekliče ukrepe centralizacije ter takoj začne pogajanja z vlado avtonomne pokrajine, da bi našli rešitve, ki bodo spoštovale načela pravne države in subsidiarnosti; strani opominja, da bi moral biti v skladu z ustavo zakon o financiranju avtonomne pokrajine sprejet že do konca leta 2008; zato spodbuja vlado, naj ta zakon pripravi in ga brez nadaljnjega odlašanja predloži parlamentu, saj je to nujno za delovanje demokracije in pravne države v Srbiji; |
| --- | --- |

19.

je zaskrbljen nad pravno in politično negotovostjo glede avtonomije Vojvodine ter nad vse večjim političnim trenjem med državnimi in pokrajinskimi organi, potem ko je skupščina Vojvodine naznanila, da bo razglasila avtonomnost pokrajine; poziva srbsko vlado, naj vzpostavi prejšnje stanje in prekliče ukrepe centralizacije ter takoj začne pogajanja z vlado avtonomne pokrajine, da bi našli rešitve, ki bodo spoštovale načela pravne države in subsidiarnosti; strani opominja, da bi moral biti v skladu z ustavo zakon o financiranju avtonomne pokrajine sprejet že do konca leta 2008; zato spodbuja vlado, naj ta zakon pripravi in ga brez nadaljnjega odlašanja predloži parlamentu, saj je to nujno za delovanje demokracije in pravne države v Srbiji;

| 20. | ponovno poziva k pregledu primerov neupravičene zamrznitve sredstev ter neprimerno višje in retroaktivne obdavčitve zasebnikov in njihovih zasebnih družb; poziva ministrstvo za pravosodje in ustavno sodišče, naj takoj prenehata selektivno uporabljati zakon o enkratnem davku na dodatni dobiček in dodatno premoženje, pridobljeno zaradi posebnih ugodnosti, in vse določbe drugih davčnih zakonov, ki omogočajo uveljavljanje neprimerno visokih kazni, ki še pred pravnomočno sodbo v davčnih postopkih vodijo v stečaj; poziva srbske oblasti, naj prizadetim zasebnikom in družbam ponudijo pošteno odškodnino; |
| --- | --- |

20.

ponovno poziva k pregledu primerov neupravičene zamrznitve sredstev ter neprimerno višje in retroaktivne obdavčitve zasebnikov in njihovih zasebnih družb; poziva ministrstvo za pravosodje in ustavno sodišče, naj takoj prenehata selektivno uporabljati zakon o enkratnem davku na dodatni dobiček in dodatno premoženje, pridobljeno zaradi posebnih ugodnosti, in vse določbe drugih davčnih zakonov, ki omogočajo uveljavljanje neprimerno visokih kazni, ki še pred pravnomočno sodbo v davčnih postopkih vodijo v stečaj; poziva srbske oblasti, naj prizadetim zasebnikom in družbam ponudijo pošteno odškodnino;

| 21. | izraža zaskrbljenost zaradi protislovnih zakonodajnih pobud, kot so spremembe zakona o narodni banki, sprejete avgusta 2012, ki zelo slabo vplivajo na neodvisnost in avtonomijo te institucije in jo izpostavljajo nedopustnemu vplivu vlade; poudarja, da københavnska politična merila navajajo neodvisnost državnih institucij; pozdravlja novembra 2012 sprejete spremembe k temu zakonu, ki sledijo priporočilom Komisije s ciljem zagotavljanja boljše kontinuitete narodne banke in zmanjševanja vpliva, ki bi ga imela vsaka zamenjava vlade na vodenje banke; |
| --- | --- |

21.

izraža zaskrbljenost zaradi protislovnih zakonodajnih pobud, kot so spremembe zakona o narodni banki, sprejete avgusta 2012, ki zelo slabo vplivajo na neodvisnost in avtonomijo te institucije in jo izpostavljajo nedopustnemu vplivu vlade; poudarja, da københavnska politična merila navajajo neodvisnost državnih institucij; pozdravlja novembra 2012 sprejete spremembe k temu zakonu, ki sledijo priporočilom Komisije s ciljem zagotavljanja boljše kontinuitete narodne banke in zmanjševanja vpliva, ki bi ga imela vsaka zamenjava vlade na vodenje banke;

| 22. | ponovno poziva oblasti, naj si še naprej prizadevajo za odpravo zapuščine nekdanjih komunističnih tajnih služb kot korak k demokratizaciji Srbije; opozarja na pomen nadaljnje reforme sektorja varnostnih služb in večjega parlamentarnega nadzora nad njimi ter na pomen odprtja državnih arhivov, zlasti dostopa do dokumentov nekdanje tajne policije Udbe; spodbuja oblasti, naj omogočijo dostop do arhivov, ki se nanašajo na nekdanje jugoslovanske republike, in naj jih vrnejo njihovim vladam, če te za to zaprosijo; |
| --- | --- |

22.

ponovno poziva oblasti, naj si še naprej prizadevajo za odpravo zapuščine nekdanjih komunističnih tajnih služb kot korak k demokratizaciji Srbije; opozarja na pomen nadaljnje reforme sektorja varnostnih služb in večjega parlamentarnega nadzora nad njimi ter na pomen odprtja državnih arhivov, zlasti dostopa do dokumentov nekdanje tajne policije Udbe; spodbuja oblasti, naj omogočijo dostop do arhivov, ki se nanašajo na nekdanje jugoslovanske republike, in naj jih vrnejo njihovim vladam, če te za to zaprosijo;

| 23. | pozdravlja, da se civilni nadzor nad varnostnimi službami postopoma povečuje; ugotavlja pa, da celotni zakonodajni okvir ni dosleden in da ga je treba še bolj uskladiti z evropskimi standardi; je zaskrbljen nad večanjem nepooblaščenega nadzora; poziva oblasti, naj sprejmejo celostno in sodobno zakonodajo, ki bo jasno določala mehanizem civilnega nadzora nad civilnimi in vojaškimi varnostnimi službami; ugotavlja, da sedanji nejasni pravni okvir, ki opredeljuje pristojnosti varnostnih služb, dopušča neprimeren politični vpliv in spodkopava splošna prizadevanja za to, da bi Srbija resnično postala pravna država; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja, da se civilni nadzor nad varnostnimi službami postopoma povečuje; ugotavlja pa, da celotni zakonodajni okvir ni dosleden in da ga je treba še bolj uskladiti z evropskimi standardi; je zaskrbljen nad večanjem nepooblaščenega nadzora; poziva oblasti, naj sprejmejo celostno in sodobno zakonodajo, ki bo jasno določala mehanizem civilnega nadzora nad civilnimi in vojaškimi varnostnimi službami; ugotavlja, da sedanji nejasni pravni okvir, ki opredeljuje pristojnosti varnostnih služb, dopušča neprimeren politični vpliv in spodkopava splošna prizadevanja za to, da bi Srbija resnično postala pravna država;

| 24. | je zaskrbljen zaradi ponovnih obtožb glede nasilnega ravnanja in zlorabe položaja policije, zlasti v Kragujevu, Vranju in Leskovcu; opozarja, da je neodvisnost in profesionalnost državnih institucij del køpenhagenskih meril; poziva oblasti, naj v zvezi s tem sprejmejo vse potrebne ukrepe za povrnitev javnega zaupanja v policijo in naj preganjajo vse storilce domnevnih incidentov; |
| --- | --- |

24.

je zaskrbljen zaradi ponovnih obtožb glede nasilnega ravnanja in zlorabe položaja policije, zlasti v Kragujevu, Vranju in Leskovcu; opozarja, da je neodvisnost in profesionalnost državnih institucij del køpenhagenskih meril; poziva oblasti, naj v zvezi s tem sprejmejo vse potrebne ukrepe za povrnitev javnega zaupanja v policijo in naj preganjajo vse storilce domnevnih incidentov;

| 25. | poudarja, da je treba vzpostaviti neodvisen nadzor in zmogljivosti za zgodnje odkrivanje nepravilnosti in navzkrižij interesov na področjih javnih naročil, upravljanja javnih podjetij, postopkov privatizacije in javnih izdatkov, ki so trenutno še posebej podvržena korupciji; je zaskrbljen zaradi postopkovnih pomanjkljivosti pri oblikovanju komisije za varstvo pravic ponudnikov; poudarja, da morajo za neodvisne regulatorje, ki se ukvarjajo z javnimi naročili, veljati najvišji standardi integritete, saj javna naročila veljajo za enega glavnih virov korupcije v državi; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba vzpostaviti neodvisen nadzor in zmogljivosti za zgodnje odkrivanje nepravilnosti in navzkrižij interesov na področjih javnih naročil, upravljanja javnih podjetij, postopkov privatizacije in javnih izdatkov, ki so trenutno še posebej podvržena korupciji; je zaskrbljen zaradi postopkovnih pomanjkljivosti pri oblikovanju komisije za varstvo pravic ponudnikov; poudarja, da morajo za neodvisne regulatorje, ki se ukvarjajo z javnimi naročili, veljati najvišji standardi integritete, saj javna naročila veljajo za enega glavnih virov korupcije v državi;

| 26. | pozdravlja prizadevanja Srbije v boju proti dogovarjanju o izidih športnih tekmovanj in to, da je tovrstna praksa po spremembi kazenskega zakonika postala kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja prizadevanja Srbije v boju proti dogovarjanju o izidih športnih tekmovanj in to, da je tovrstna praksa po spremembi kazenskega zakonika postala kaznivo dejanje;

| 27. | z zadovoljstvom ugotavlja, da instrument za predpristopno pomoč (IPA) v Srbiji dobro deluje; poudarja pomen sredstev, ki jih je Komisija prek IPP dodelila decembra 2012, da bi podprla prizadevanja Srbije za izvajanje programa reform EU; poudarja, da bo financiranje uporabljeno za boljšo učinkovitost sodnega sistema, razvoj zmogljivosti na področju azila ter boj proti organiziranemu kriminalu, vključno s trgovino z ljudmi in korupcijo; spodbuja vlado in EU, naj poenostavita upravni postopek za financiranje instrumenta IPA, da bi postal bolj dostopen manjšim in necentraliziranim upravičencem; poudarja, da je treba v prihodnji reviziji finančnega okvira EU ohraniti ustrezno raven predpristopne pomoči; |
| --- | --- |

27.

z zadovoljstvom ugotavlja, da instrument za predpristopno pomoč (IPA) v Srbiji dobro deluje; poudarja pomen sredstev, ki jih je Komisija prek IPP dodelila decembra 2012, da bi podprla prizadevanja Srbije za izvajanje programa reform EU; poudarja, da bo financiranje uporabljeno za boljšo učinkovitost sodnega sistema, razvoj zmogljivosti na področju azila ter boj proti organiziranemu kriminalu, vključno s trgovino z ljudmi in korupcijo; spodbuja vlado in EU, naj poenostavita upravni postopek za financiranje instrumenta IPA, da bi postal bolj dostopen manjšim in necentraliziranim upravičencem; poudarja, da je treba v prihodnji reviziji finančnega okvira EU ohraniti ustrezno raven predpristopne pomoči;

| 28. | predlaga, da se s spremembo zakona o vračanju premoženja odstranijo vse postopkovne in pravne ovire za povračilo v naravi; |
| --- | --- |

28.

predlaga, da se s spremembo zakona o vračanju premoženja odstranijo vse postopkovne in pravne ovire za povračilo v naravi;

| 29. | ugotavlja, da sta korupcija in organizirani kriminal v tej regiji splošno razširjena, ter poziva k regionalni strategiji in okrepljenemu sodelovanju med vsemi državami, da bi ta resna vprašanja reševali bolj uspešno; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da sta korupcija in organizirani kriminal v tej regiji splošno razširjena, ter poziva k regionalni strategiji in okrepljenemu sodelovanju med vsemi državami, da bi ta resna vprašanja reševali bolj uspešno;

| 30. | meni, da bi zgodnji začetek pristopnih pogajanj o 23. in 24. poglavju koristil procesu boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter utrditvi pravne države; v zvezi s tem spodbuja oblasti, naj na področju pravosodja dosežejo konkretne rezultate in se obenem borijo proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter dosežejo verodostojne rezultate pri odmevnih primerih korupcije, |
| --- | --- |

30.

meni, da bi zgodnji začetek pristopnih pogajanj o 23. in 24. poglavju koristil procesu boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter utrditvi pravne države; v zvezi s tem spodbuja oblasti, naj na področju pravosodja dosežejo konkretne rezultate in se obenem borijo proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter dosežejo verodostojne rezultate pri odmevnih primerih korupcije,

| 31. | opozarja, da so prodorni, strokovni in neodvisni mediji bistven element demokratičnega sistema; poziva oblasti, naj pospešijo izvajanje strategije za medije, ki je bila sprejeta oktobra 2011, in spremljajočih akcijskih načrtov; je zelo zaskrbljen zaradi rednega nasilja in groženj, ki so jih deležni novinarji, zlasti tisti, ki preiskujejo korupcijo in organizirani kriminal; poudarja, da je bistvenega pomena, da se rešijo primeri umorjenih novinarjev iz 90. let prejšnjega stoletja in prvega desetletja tega stoletja, kar bi bil dokaz, da je nova vlada zavezana zagotavljanju pravne države in svobode medijev; je zaskrbljen zaradi poskusov nadzora in vplivanja na medije in oblasti poziva, naj zagotovijo neodvisnost medijev od političnih pritiskov in s tem varno delovno okolje za novinarje, da bi ti svoje delo lahko opravljali uspešno in brez samocenzure; poudarja, da je treba ukrepati proti koncentraciji lastništva medijev in njihovi premajhni preglednosti ter zagotoviti enak dostop do oglaševalskega trga – ki ga še vedno obvladujejo le maloštevilni gospodarski in politični akterji – vključno z izplačevanjem javnih sredstev, ki se porabljajo za oglaševanje in reklame; poziva novinarje, naj spoštujejo etični kodeks; ugotavlja, da je raven dostopa do interneta še vedno nizka, priznava njegov pomen za svobodo medijev in oblasti poziva, naj temu področju posvetijo kar največjo pozornost; ugotavlja, da je pri poročanju med volilno kampanjo manjkal nujni analitični element, kar kaže na to, da je treba razjasniti vprašanje lastništva medijev; pozdravlja dejstvo, da je v strategiji za medije upoštevana ustavna pravica glede medijev v manjšinskih jezikih, in poudarja, da bi pravica do delovanja regionalnega javnega radia in televizije morala veljati tudi v Vojvodini; |
| --- | --- |

31.

opozarja, da so prodorni, strokovni in neodvisni mediji bistven element demokratičnega sistema; poziva oblasti, naj pospešijo izvajanje strategije za medije, ki je bila sprejeta oktobra 2011, in spremljajočih akcijskih načrtov; je zelo zaskrbljen zaradi rednega nasilja in groženj, ki so jih deležni novinarji, zlasti tisti, ki preiskujejo korupcijo in organizirani kriminal; poudarja, da je bistvenega pomena, da se rešijo primeri umorjenih novinarjev iz 90. let prejšnjega stoletja in prvega desetletja tega stoletja, kar bi bil dokaz, da je nova vlada zavezana zagotavljanju pravne države in svobode medijev; je zaskrbljen zaradi poskusov nadzora in vplivanja na medije in oblasti poziva, naj zagotovijo neodvisnost medijev od političnih pritiskov in s tem varno delovno okolje za novinarje, da bi ti svoje delo lahko opravljali uspešno in brez samocenzure; poudarja, da je treba ukrepati proti koncentraciji lastništva medijev in njihovi premajhni preglednosti ter zagotoviti enak dostop do oglaševalskega trga – ki ga še vedno obvladujejo le maloštevilni gospodarski in politični akterji – vključno z izplačevanjem javnih sredstev, ki se porabljajo za oglaševanje in reklame; poziva novinarje, naj spoštujejo etični kodeks; ugotavlja, da je raven dostopa do interneta še vedno nizka, priznava njegov pomen za svobodo medijev in oblasti poziva, naj temu področju posvetijo kar največjo pozornost; ugotavlja, da je pri poročanju med volilno kampanjo manjkal nujni analitični element, kar kaže na to, da je treba razjasniti vprašanje lastništva medijev; pozdravlja dejstvo, da je v strategiji za medije upoštevana ustavna pravica glede medijev v manjšinskih jezikih, in poudarja, da bi pravica do delovanja regionalnega javnega radia in televizije morala veljati tudi v Vojvodini;

| 32. | pozdravlja vlogo neodvisnih regulativnih organov za večjo učinkovitost in preglednost državnih ustanov; poziva oblasti, naj si pri zagotavljanju skladnosti pravnega sistema in nepristranskega izvrševanja vseh pravnih določb prizadevajo za najvišje mogoče standarde; izreka pohvalo zlasti delu, ki ga opravljata varuh človekovih pravic in pooblaščenec za informacije javnega značaja in varstvo osebnih podatkov; poziva oblasti, naj nacionalnemu revizijskemu organu, komisiji za varstvo konkurence, uradu za javna naročila in komisiji za varstvo pravic ponudnikov zagotovijo ustrezne finančne, upravne in prostorske zmogljivosti, da bodo lahko opravljali svoje naloge; poziva oblasti, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe v zvezi z ugotovitvami protikorupcijskega sveta, ki so pripomogle k temu, da je javnost postala pozorna na odmevne primere korupcije; poziva oblasti, naj pospešijo nadaljnje ukrepe glede priporočil neodvisnih regulativnih organov in zagotovijo neodvisnost in posvetni značaj republiške agencije za radiofuzijo; ponovno poudarja, da so neodvisni regulativni organi bistveni za uspešen boj proti sistemski korupciji in da so osrednji del mehanizma zavor in ravnovesij za učinkovit nadzor vlade; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja vlogo neodvisnih regulativnih organov za večjo učinkovitost in preglednost državnih ustanov; poziva oblasti, naj si pri zagotavljanju skladnosti pravnega sistema in nepristranskega izvrševanja vseh pravnih določb prizadevajo za najvišje mogoče standarde; izreka pohvalo zlasti delu, ki ga opravljata varuh človekovih pravic in pooblaščenec za informacije javnega značaja in varstvo osebnih podatkov; poziva oblasti, naj nacionalnemu revizijskemu organu, komisiji za varstvo konkurence, uradu za javna naročila in komisiji za varstvo pravic ponudnikov zagotovijo ustrezne finančne, upravne in prostorske zmogljivosti, da bodo lahko opravljali svoje naloge; poziva oblasti, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe v zvezi z ugotovitvami protikorupcijskega sveta, ki so pripomogle k temu, da je javnost postala pozorna na odmevne primere korupcije; poziva oblasti, naj pospešijo nadaljnje ukrepe glede priporočil neodvisnih regulativnih organov in zagotovijo neodvisnost in posvetni značaj republiške agencije za radiofuzijo; ponovno poudarja, da so neodvisni regulativni organi bistveni za uspešen boj proti sistemski korupciji in da so osrednji del mehanizma zavor in ravnovesij za učinkovit nadzor vlade;

| 33. | poudarja pomen boja proti vsem oblikam diskriminaciji ranljivih skupin, zlasti manjšin, Romov, pripadnikov LGBT in invalidnih oseb; poziva oblasti, naj protidiskriminacijsko zakonodajo čim hitreje uskladijo s pravnim redom Unije, zlasti glede izjem, ki veljajo za verske ustanove glede obveznega zagotavljanja ustreznih prilagoditev za invalidne delavce, opredelitve posredne diskriminacije ter vloge nevladnih organizacij v sodnih postopkih; z obžalovanjem ugotavlja, da niso bili doseženi rezultati pri pregonu in pravnomočnih obsodbah kaznivih dejanj v zvezi z diskriminacijo; poziva politične voditelje, naj dejavno sodelujejo v kampanjah za promocijo strpnosti, zlasti do Romov, žensk, invalidnih oseb in populacije LGBT; pozdravlja pozitivne ukrepe, ki sta jih za spodbujanje teh vrednot v srbski družbi izvedla varuh človekovih pravic in komisar za enakost; |
| --- | --- |

33.

poudarja pomen boja proti vsem oblikam diskriminaciji ranljivih skupin, zlasti manjšin, Romov, pripadnikov LGBT in invalidnih oseb; poziva oblasti, naj protidiskriminacijsko zakonodajo čim hitreje uskladijo s pravnim redom Unije, zlasti glede izjem, ki veljajo za verske ustanove glede obveznega zagotavljanja ustreznih prilagoditev za invalidne delavce, opredelitve posredne diskriminacije ter vloge nevladnih organizacij v sodnih postopkih; z obžalovanjem ugotavlja, da niso bili doseženi rezultati pri pregonu in pravnomočnih obsodbah kaznivih dejanj v zvezi z diskriminacijo; poziva politične voditelje, naj dejavno sodelujejo v kampanjah za promocijo strpnosti, zlasti do Romov, žensk, invalidnih oseb in populacije LGBT; pozdravlja pozitivne ukrepe, ki sta jih za spodbujanje teh vrednot v srbski družbi izvedla varuh človekovih pravic in komisar za enakost;

| 34. | potrjuje, da imajo ženske velik vpliv na spremembe v srbski družbi; ugotavlja, da se je zastopanost žensk v srbskem parlamentu po volitvah leta 2012 izboljšala; pozdravlja, da je 84 od 250 sedežev v parlamentu pripadlo ženskam; kljub temu poziva srbske oblasti, naj si še bolj prizadevajo za enako zastopanost, poudarja, da so ženske na trgu dela in v drugih družbenih sektorjih še vedno diskriminirane in da še niso polno zastopane v političnem življenju države, vključno s položaji v vladi; je zaskrbljen, ker ni vidnega napredka glede enakih možnosti za ženske in moške kljub temu, da obstajajo zakonodajni in izvedbeni organi proti diskriminaciji in za enakost spolov; ugotavlja, da sta učinkovito izvajanje veljavne zakonodaje in nadaljnja krepitev upravnih zmogljivosti še vedno zelo težavna, poziva srbske oblasti, naj povečajo prizadevanja na tem področju; |
| --- | --- |

34.

potrjuje, da imajo ženske velik vpliv na spremembe v srbski družbi; ugotavlja, da se je zastopanost žensk v srbskem parlamentu po volitvah leta 2012 izboljšala; pozdravlja, da je 84 od 250 sedežev v parlamentu pripadlo ženskam; kljub temu poziva srbske oblasti, naj si še bolj prizadevajo za enako zastopanost, poudarja, da so ženske na trgu dela in v drugih družbenih sektorjih še vedno diskriminirane in da še niso polno zastopane v političnem življenju države, vključno s položaji v vladi; je zaskrbljen, ker ni vidnega napredka glede enakih možnosti za ženske in moške kljub temu, da obstajajo zakonodajni in izvedbeni organi proti diskriminaciji in za enakost spolov; ugotavlja, da sta učinkovito izvajanje veljavne zakonodaje in nadaljnja krepitev upravnih zmogljivosti še vedno zelo težavna, poziva srbske oblasti, naj povečajo prizadevanja na tem področju;

| 35. | pozdravlja dejstvo, da je Srbija podpisala konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima; poudarja, da je treba konvencijo začeti hitro izvajati in zagotoviti njeno ustrezno izvrševanje, saj je nasilje nad ženskami še vedno zaskrbljujoče; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja dejstvo, da je Srbija podpisala konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima; poudarja, da je treba konvencijo začeti hitro izvajati in zagotoviti njeno ustrezno izvrševanje, saj je nasilje nad ženskami še vedno zaskrbljujoče;

| 36. | poziva oblasti, naj se osredotočijo na politiko zmanjšanja brezposelnosti in revščine invalidnih oseb ter njihove diskriminacije; |
| --- | --- |

36.

poziva oblasti, naj se osredotočijo na politiko zmanjšanja brezposelnosti in revščine invalidnih oseb ter njihove diskriminacije;

| 37. | je zaskrbljen, ker huliganske skupine ogrožajo pravno državo in javno varnost v Srbiji, zlasti po tem, ko je vlada ob odpovedi beograjske parade ponosa oktobra 2012 sporočila, da teh skupin ni sposobna nadzorovati; poziva srbsko vlado, naj takoj zagotovi usklajen nastop vseh ustreznih vladnih in varnostnih ustanov do teh skupin, da te ne bodo več pomenile grožnje in da se bodo preganjale vse oblike nasilja ali kaznivih dejanj, ki jih povzročajo člani teh skupin; |
| --- | --- |

37.

je zaskrbljen, ker huliganske skupine ogrožajo pravno državo in javno varnost v Srbiji, zlasti po tem, ko je vlada ob odpovedi beograjske parade ponosa oktobra 2012 sporočila, da teh skupin ni sposobna nadzorovati; poziva srbsko vlado, naj takoj zagotovi usklajen nastop vseh ustreznih vladnih in varnostnih ustanov do teh skupin, da te ne bodo več pomenile grožnje in da se bodo preganjale vse oblike nasilja ali kaznivih dejanj, ki jih povzročajo člani teh skupin;

| 38. | spodbuja srbske oblasti, naj zagotovijo varnost zagovornic človekovih pravic; je zaskrbljen, ker so se v letu 2012 še vedno našli primeri sovražnega govora, groženj in fizičnih napadov, nenazadnje tudi na zagovornike pravic LGBT in aktiviste, ki opozarjajo na pomen soočenja s preteklostjo; |
| --- | --- |

38.

spodbuja srbske oblasti, naj zagotovijo varnost zagovornic človekovih pravic; je zaskrbljen, ker so se v letu 2012 še vedno našli primeri sovražnega govora, groženj in fizičnih napadov, nenazadnje tudi na zagovornike pravic LGBT in aktiviste, ki opozarjajo na pomen soočenja s preteklostjo;

| 39. | poudarja, da je treba sistematično kaznovati sovražni govor in da je pomembno, da vlada obsodi sovražni govor, če prihaja iz vrst javnih uradnikov; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je treba sistematično kaznovati sovražni govor in da je pomembno, da vlada obsodi sovražni govor, če prihaja iz vrst javnih uradnikov;

| 40. | obsoja odločitev vlade o prepovedi beograjske parade ponosa, ki bi morala biti 6. oktobra 2012; poziva srbske oblasti, naj pripravijo in izvedejo akcijski načrt za boljše poznavanje in razumevanje pravic LGBT, se borijo proti homofobiji in izboljšajo varnost ter tako zagotovijo, da bodo lahko parada ponosa ali podobne pobude leta 2013 in kasneje potekale neovirano, uspešno in varno; poziva oblasti, naj si močneje prizadevajo za svobodo zbiranja, zlasti z dejansko prepovedjo ekstremističnih desničarskih organizacij in neuradnih navijaških skupin športnih ekip, ki so tesno povezane z organiziranim kriminalom; v zvezi s tem pozdravlja sodbi ustavnega sodišča, s katerima sta bili prepovedani dve taki organizaciji; |
| --- | --- |

40.

obsoja odločitev vlade o prepovedi beograjske parade ponosa, ki bi morala biti 6. oktobra 2012; poziva srbske oblasti, naj pripravijo in izvedejo akcijski načrt za boljše poznavanje in razumevanje pravic LGBT, se borijo proti homofobiji in izboljšajo varnost ter tako zagotovijo, da bodo lahko parada ponosa ali podobne pobude leta 2013 in kasneje potekale neovirano, uspešno in varno; poziva oblasti, naj si močneje prizadevajo za svobodo zbiranja, zlasti z dejansko prepovedjo ekstremističnih desničarskih organizacij in neuradnih navijaških skupin športnih ekip, ki so tesno povezane z organiziranim kriminalom; v zvezi s tem pozdravlja sodbi ustavnega sodišča, s katerima sta bili prepovedani dve taki organizaciji;

| 41. | pozdravlja obstoj zakonodajnega okvira, ki se nanaša na narodne, etnične in kulturne manjšine v Srbiji; vseeno pa poudarja, da so potrebna dodatna prizadevanja za njegovo učinkovito izvajanje povsod v Srbiji; poziva oblasti, naj odpravijo znane pomanjkljivosti, zlasti v zvezi s pravičnim zastopanjem manjšin v javni upravi, sodstvu in policiji; vztraja, da so potrebni doslednejši in hitrejši ukrepi, ki bodo zagotovili neomejen dostop do kakovostnega izobraževanja v manjšinskih jezikih na državni in pokrajinski ravni, kar je nujno za ohranitev etnične in kulturne identitete, predvsem pa je treba zagotovili vse potrebne učbenike in drugo učno gradivo; poziva oblasti, naj zagotovijo, da bodo manjšinski sveti prejeli vsa potrebna proračunska sredstva; poziva Komisijo, naj še naprej pozorno spremlja srbska prizadevanja na tem področju; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja obstoj zakonodajnega okvira, ki se nanaša na narodne, etnične in kulturne manjšine v Srbiji; vseeno pa poudarja, da so potrebna dodatna prizadevanja za njegovo učinkovito izvajanje povsod v Srbiji; poziva oblasti, naj odpravijo znane pomanjkljivosti, zlasti v zvezi s pravičnim zastopanjem manjšin v javni upravi, sodstvu in policiji; vztraja, da so potrebni doslednejši in hitrejši ukrepi, ki bodo zagotovili neomejen dostop do kakovostnega izobraževanja v manjšinskih jezikih na državni in pokrajinski ravni, kar je nujno za ohranitev etnične in kulturne identitete, predvsem pa je treba zagotovili vse potrebne učbenike in drugo učno gradivo; poziva oblasti, naj zagotovijo, da bodo manjšinski sveti prejeli vsa potrebna proračunska sredstva; poziva Komisijo, naj še naprej pozorno spremlja srbska prizadevanja na tem področju;

| 42. | z obžalovanjem ugotavlja, da republiški svet za narodne manjšine ne deluje vse od leta 2009; poziva oblasti, naj v dobri veri omogočijo oblikovanje bošnjaškega nacionalnega sveta ter vključitev obeh islamskih skupnosti v državi; opozarja na dejstvo, da so Sandžak ter južni in jugovzhodni del Srbije, kjer živijo številne manjšine, gospodarsko nerazvite regije, zaradi česar si morajo oblasti še bolj prizadevati, da bi odpravile veliko brezposelnost in socialno izključenost; ponovno poudarja pomen izvajanja protokola o narodnih manjšinah, ki sta ga 1. marca 2012 v Bruslju podpisali romunska in srbska vlada; poziva srbske oblasti, naj izboljšajo položaj vseh manjšin, vključno z romsko, bošnjaško, albansko in bolgarsko, ki jih je gospodarska kriza prizadela bolj kot druge prebivalce, ter zagotovi dosledno uporabo pravnega okvira za varstvo manjšin po vsej Srbiji, zlasti na področjih izobraževanja, jezika in kulturnih pravic; obžaluje nedavne incidente v Vojvodini, med drugim tudi napade na etnične manjšine; zato poziva oblasti, zlasti organe javnega reda in miru, naj v zadevnih primerih raziščejo vse podrobnosti; |
| --- | --- |

42.

z obžalovanjem ugotavlja, da republiški svet za narodne manjšine ne deluje vse od leta 2009; poziva oblasti, naj v dobri veri omogočijo oblikovanje bošnjaškega nacionalnega sveta ter vključitev obeh islamskih skupnosti v državi; opozarja na dejstvo, da so Sandžak ter južni in jugovzhodni del Srbije, kjer živijo številne manjšine, gospodarsko nerazvite regije, zaradi česar si morajo oblasti še bolj prizadevati, da bi odpravile veliko brezposelnost in socialno izključenost; ponovno poudarja pomen izvajanja protokola o narodnih manjšinah, ki sta ga 1. marca 2012 v Bruslju podpisali romunska in srbska vlada; poziva srbske oblasti, naj izboljšajo položaj vseh manjšin, vključno z romsko, bošnjaško, albansko in bolgarsko, ki jih je gospodarska kriza prizadela bolj kot druge prebivalce, ter zagotovi dosledno uporabo pravnega okvira za varstvo manjšin po vsej Srbiji, zlasti na področjih izobraževanja, jezika in kulturnih pravic; obžaluje nedavne incidente v Vojvodini, med drugim tudi napade na etnične manjšine; zato poziva oblasti, zlasti organe javnega reda in miru, naj v zadevnih primerih raziščejo vse podrobnosti;

| 43. | ugotavlja, da je bil popis prebivalstva za leto 2011 objavljen z veliko zamudo in da so albansko govoreči prebivalci v južni Srbiji masovno bojkotirali štetje, zato poziva srbske oblasti, zlasti na lokalni ravni, naj teh bojkotov ne uporabljajo kot izgovor za diskriminacijo albansko govorečih prebivalcev; |
| --- | --- |

43.

ugotavlja, da je bil popis prebivalstva za leto 2011 objavljen z veliko zamudo in da so albansko govoreči prebivalci v južni Srbiji masovno bojkotirali štetje, zato poziva srbske oblasti, zlasti na lokalni ravni, naj teh bojkotov ne uporabljajo kot izgovor za diskriminacijo albansko govorečih prebivalcev;

| 44. | poudarja, da je treba izboljšati položaj romskega prebivalstva; priznava, da je bil dosežen določen napredek, naprimer višja stopnja vpisa romskih otrok v izobraževalni sistem in sprejeti ukrepi za njihovo boljšo socialno vključenost, kot je podpora za prijavo „pravno neobstoječih“ oseb; vseeno pa poudarja, da so potrebni bolj osredotočeni in ciljno usmerjeni ukrepi za izboljšanje družbeno-gospodarskega položaja Romov, med drugim prek okvira EU za nacionalne strategije za vključevanja Romov; izraža zaskrbljenost zaradi trajnega pojava hude diskriminacije, socialne izključenosti, prisilnih izselitev in visoke stopnje brezposelnosti, zlasti med Romkinjami; ugotavlja tudi, da je treba protidiskriminacijsko zakonodajo popolnoma uskladiti s politiko EU; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je treba izboljšati položaj romskega prebivalstva; priznava, da je bil dosežen določen napredek, naprimer višja stopnja vpisa romskih otrok v izobraževalni sistem in sprejeti ukrepi za njihovo boljšo socialno vključenost, kot je podpora za prijavo „pravno neobstoječih“ oseb; vseeno pa poudarja, da so potrebni bolj osredotočeni in ciljno usmerjeni ukrepi za izboljšanje družbeno-gospodarskega položaja Romov, med drugim prek okvira EU za nacionalne strategije za vključevanja Romov; izraža zaskrbljenost zaradi trajnega pojava hude diskriminacije, socialne izključenosti, prisilnih izselitev in visoke stopnje brezposelnosti, zlasti med Romkinjami; ugotavlja tudi, da je treba protidiskriminacijsko zakonodajo popolnoma uskladiti s politiko EU;

| 45. | pozdravlja pomembne ukrepe, sprejete za izvajanje vključujočega izobraževanja, in so privedli do vidnega povečanja deleža romskih otrok, vpisanih v osnovno šolo, pri čemer sedaj osnovno šolo končata dva od treh romskih otrok, medtem ko je bilo to razmerje pred nekaj leti ena proti štiri; je še vedno zaskrbljen zaradi prevladujoče nizkega deleža romskih otrok, ki obiskujejo srednjo šolo, in dejstva, da 70 % romskih otrok sploh ne hodi v šolo; poziva srbsko vlado, naj zagotovi, da bodo imeli vsi romski otroci in mladi enako in drugo možnost za vrnitev v šolo; poudarja, da je enakopraven dostop do kakovostne izobrazbe v zgodnjem otroštvu zelo pomemben za otroke iz prikrajšanih okolij in bistven za prekinitev medgeneracijskega kroga revščine in socialne izključenosti; zaskrbljeno ugotavlja, da gospodarska kriza nesorazmerno vpliva na majhne otroke, kar se kaže v tem, da se je med letoma 2008 in 2010 izjemno povečal delež otrok, ki živijo v popolni revščini; opominja, da je revščina v otroštvu tesno in stalno povezana s slabšim telesnim zdravjem, okrnjenim kognitivnim razvojem, slabimi rezultati v šoli in socialnimi tveganji, vključno z višjimi stroški pravosodnega sistema in sistema socialnega varstva; poziva srbsko vlado, naj ukrepa in obravnava revščino otrok in njihovo socialno izključenost; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja pomembne ukrepe, sprejete za izvajanje vključujočega izobraževanja, in so privedli do vidnega povečanja deleža romskih otrok, vpisanih v osnovno šolo, pri čemer sedaj osnovno šolo končata dva od treh romskih otrok, medtem ko je bilo to razmerje pred nekaj leti ena proti štiri; je še vedno zaskrbljen zaradi prevladujoče nizkega deleža romskih otrok, ki obiskujejo srednjo šolo, in dejstva, da 70 % romskih otrok sploh ne hodi v šolo; poziva srbsko vlado, naj zagotovi, da bodo imeli vsi romski otroci in mladi enako in drugo možnost za vrnitev v šolo; poudarja, da je enakopraven dostop do kakovostne izobrazbe v zgodnjem otroštvu zelo pomemben za otroke iz prikrajšanih okolij in bistven za prekinitev medgeneracijskega kroga revščine in socialne izključenosti; zaskrbljeno ugotavlja, da gospodarska kriza nesorazmerno vpliva na majhne otroke, kar se kaže v tem, da se je med letoma 2008 in 2010 izjemno povečal delež otrok, ki živijo v popolni revščini; opominja, da je revščina v otroštvu tesno in stalno povezana s slabšim telesnim zdravjem, okrnjenim kognitivnim razvojem, slabimi rezultati v šoli in socialnimi tveganji, vključno z višjimi stroški pravosodnega sistema in sistema socialnega varstva; poziva srbsko vlado, naj ukrepa in obravnava revščino otrok in njihovo socialno izključenost;

| 46. | ponovno poziva srbske oblasti, naj sprožijo nadaljnje ukrepe za čezmejno sodelovanje s sosednjimi državami članicami EU, Bolgarijo, Madžarsko in Romunijo, tudi v okviru strategije EU za Podonavje, da bi med drugim spodbudili gospodarski razvoj obmejnih regij in območij, na katerih živijo manjšine; v zvezi s tem poudarja pomen odprtja terminala za gospodarska vozila in blago na mejnem prehodu Ribarci-Oltomanci; |
| --- | --- |

46.

ponovno poziva srbske oblasti, naj sprožijo nadaljnje ukrepe za čezmejno sodelovanje s sosednjimi državami članicami EU, Bolgarijo, Madžarsko in Romunijo, tudi v okviru strategije EU za Podonavje, da bi med drugim spodbudili gospodarski razvoj obmejnih regij in območij, na katerih živijo manjšine; v zvezi s tem poudarja pomen odprtja terminala za gospodarska vozila in blago na mejnem prehodu Ribarci-Oltomanci;

| 47. | pozdravlja napredek pri reformah sistema otroškega varstva in nadaljnje izvajanje zakona o socialnem varstvu iz leta 2011; je zaskrbljen zaradi vedno večjega števila otrok v skrbništvu, še zlasti pa zaradi počasnega zmanjševanja števila invalidnih otrok v zavodih ter romskih otrok v posebnih šolah; izraža tudi zaskrbljenost zaradi naraščajočega nasilja med mladimi in nasilja nad otroki, zato poziva oblasti, naj v enaki meri zaščitijo pravice ranljivih otrok, tudi romskih, uličnih in revnih; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja napredek pri reformah sistema otroškega varstva in nadaljnje izvajanje zakona o socialnem varstvu iz leta 2011; je zaskrbljen zaradi vedno večjega števila otrok v skrbništvu, še zlasti pa zaradi počasnega zmanjševanja števila invalidnih otrok v zavodih ter romskih otrok v posebnih šolah; izraža tudi zaskrbljenost zaradi naraščajočega nasilja med mladimi in nasilja nad otroki, zato poziva oblasti, naj v enaki meri zaščitijo pravice ranljivih otrok, tudi romskih, uličnih in revnih;

| 48. | ponovno poudarja, da je regionalno sodelovanje osrednjega pomena za uspešno evropsko vključevanje držav Zahodnega Balkana, saj je to dokaz pripravljenosti in sposobnosti držav prosilk za izpolnitev obveznosti iz članstva v EU in za njihov konstruktivni prispevek k nadaljnjemu razvoju evropskega povezovanja v kontekstu institucij EU; pozdravlja delo, vloženo v doseganje sprave, in izraža prepričanje, da bi morala Srbija še naprej igrati dejavno in konstruktivno vlogo v regiji ter iskati načine, kako priznati trpljenje in spoštovati pravico vseh žrtev vojnih zločinov do resnice in pravičnosti, vključno s podporo ustanovitvi pobude RECOM; opozarja, da so resnična sprava med narodi in ljudstvi, mirna rešitev sporov ter vzpostavitev dobrih sosedskih odnosov med evropskimi državami bistvene za trajnostni mir in stabilnost ter znatno prispevajo k pristnemu evropskemu procesu integracije; spodbuja srbske oblasti, naj z državami nekdanje Jugoslavije tesno sodelujejo pri reševanju vseh nerešenih problemov pravnega nasledstva; |
| --- | --- |

48.

ponovno poudarja, da je regionalno sodelovanje osrednjega pomena za uspešno evropsko vključevanje držav Zahodnega Balkana, saj je to dokaz pripravljenosti in sposobnosti držav prosilk za izpolnitev obveznosti iz članstva v EU in za njihov konstruktivni prispevek k nadaljnjemu razvoju evropskega povezovanja v kontekstu institucij EU; pozdravlja delo, vloženo v doseganje sprave, in izraža prepričanje, da bi morala Srbija še naprej igrati dejavno in konstruktivno vlogo v regiji ter iskati načine, kako priznati trpljenje in spoštovati pravico vseh žrtev vojnih zločinov do resnice in pravičnosti, vključno s podporo ustanovitvi pobude RECOM; opozarja, da so resnična sprava med narodi in ljudstvi, mirna rešitev sporov ter vzpostavitev dobrih sosedskih odnosov med evropskimi državami bistvene za trajnostni mir in stabilnost ter znatno prispevajo k pristnemu evropskemu procesu integracije; spodbuja srbske oblasti, naj z državami nekdanje Jugoslavije tesno sodelujejo pri reševanju vseh nerešenih problemov pravnega nasledstva;

| 49. | globoko obžaluje izjavo predsednika Nikolića, ki je julija 2012 zanikal genocid v Srebrenici, in ga poziva, naj ponovno razmisli o svojem stališču in retoriki, da bi spodbudil pristno in trajno spravo; ponavlja, da ne sme biti nikakršnega zanikanja vojnih zločinov in kršitev človekovih pravic, ki so se zgodili v času konfliktov v nekdanji Jugoslaviji v 90. letih prejšnjega stoletja, vključno z genocidom v Srebrenici, ki sta ga v svojih ugotovitvah in sodbah kot takega prepoznala Mednarodno kazensko sodišče za nekdanjo Jugoslavijo in Meddržavno sodišče; |
| --- | --- |

49.

globoko obžaluje izjavo predsednika Nikolića, ki je julija 2012 zanikal genocid v Srebrenici, in ga poziva, naj ponovno razmisli o svojem stališču in retoriki, da bi spodbudil pristno in trajno spravo; ponavlja, da ne sme biti nikakršnega zanikanja vojnih zločinov in kršitev človekovih pravic, ki so se zgodili v času konfliktov v nekdanji Jugoslaviji v 90. letih prejšnjega stoletja, vključno z genocidom v Srebrenici, ki sta ga v svojih ugotovitvah in sodbah kot takega prepoznala Mednarodno kazensko sodišče za nekdanjo Jugoslavijo in Meddržavno sodišče;

| 50. | ponovno izraža odločno podporo liberalizaciji vizumskega režima za države Zahodnega Balkana; poziva Srbijo in najbolj prizadete države članice EU, naj skupaj rešijo vprašanje lažnih prošenj za azil; opozarja, da je liberalizacija vizumskega režima najvidnejši in konkretni dosežek procesa evropske integracije v regiji, zato jih poziva, naj storijo vse, kar je v njihovi moči za strogo izvajanje vseh potrebnih meril in ukrepov za brezvizumsko potovanje v države schengenskega območja; poudarja, da bi morebitna zamrznitev brezvizumskega režima znatno upočasnila proces pridruževanja držav Zahodnega Balkana, za katere velja; ugotavlja, da mora Srbija tesneje sodelovati z organi držav članic EU pri obravnavanju lažnih prošenj za azil, med drugim s sprejetjem in izvedbo reform za izboljšanje položaja manjšin, saj so brezvizumski režim in azilne politike nekaterih držav članic v številnih primerih zlorabili prav pripadniki manjšin; poziva države članice, na katere najbolj vpliva dotok lažnih prosilcev za azil, naj sprejmejo primerne mehanizme za obravnavanje teh primerov, predvsem tako, da države Zahodnega Balkana opredelijo kot „države varnega izvora“; poleg tega poziva države članice, naj Srbiji pomagajo pri njenih prizadevanjih za boj proti organiziranemu kriminalu v povezavi s trgovino z lažnimi prosilci za azil; ugotavlja tudi, da Srbija vedno bolj postaja država sprejemnica prosilcev za azil in zato potrebuje učinkovitejše upravljanje tovrstnih prošenj; poudarja, da je treba državljane primerno obvestiti o omejitvah brezvizumskega režima, da bi preprečili zlorabe svobode potovanja in politike liberalizacije vizumskega režima; ugotavlja, da je liberaliziran vizumski režim eden največjih dosežkov Srbije pri njenem nedavnem približevanju EU in da bi vsaka njegova začasna odprava nedvomno povzročila negativne družbene, gospodarske in politične posledice; |
| --- | --- |

50.

ponovno izraža odločno podporo liberalizaciji vizumskega režima za države Zahodnega Balkana; poziva Srbijo in najbolj prizadete države članice EU, naj skupaj rešijo vprašanje lažnih prošenj za azil; opozarja, da je liberalizacija vizumskega režima najvidnejši in konkretni dosežek procesa evropske integracije v regiji, zato jih poziva, naj storijo vse, kar je v njihovi moči za strogo izvajanje vseh potrebnih meril in ukrepov za brezvizumsko potovanje v države schengenskega območja; poudarja, da bi morebitna zamrznitev brezvizumskega režima znatno upočasnila proces pridruževanja držav Zahodnega Balkana, za katere velja; ugotavlja, da mora Srbija tesneje sodelovati z organi držav članic EU pri obravnavanju lažnih prošenj za azil, med drugim s sprejetjem in izvedbo reform za izboljšanje položaja manjšin, saj so brezvizumski režim in azilne politike nekaterih držav članic v številnih primerih zlorabili prav pripadniki manjšin; poziva države članice, na katere najbolj vpliva dotok lažnih prosilcev za azil, naj sprejmejo primerne mehanizme za obravnavanje teh primerov, predvsem tako, da države Zahodnega Balkana opredelijo kot „države varnega izvora“; poleg tega poziva države članice, naj Srbiji pomagajo pri njenih prizadevanjih za boj proti organiziranemu kriminalu v povezavi s trgovino z lažnimi prosilci za azil; ugotavlja tudi, da Srbija vedno bolj postaja država sprejemnica prosilcev za azil in zato potrebuje učinkovitejše upravljanje tovrstnih prošenj; poudarja, da je treba državljane primerno obvestiti o omejitvah brezvizumskega režima, da bi preprečili zlorabe svobode potovanja in politike liberalizacije vizumskega režima; ugotavlja, da je liberaliziran vizumski režim eden največjih dosežkov Srbije pri njenem nedavnem približevanju EU in da bi vsaka njegova začasna odprava nedvomno povzročila negativne družbene, gospodarske in politične posledice;

| 51. | poudarja osrednjo vlogo aktivnih in neodvisnih organizacij civilne družbe in srbskega parlamenta pri krepitvi in utrjevanju demokratičnih političnih procesov v državi; poudarja pomen dialoga z organizacijami civilne družbe in osrednjo vlogo akterjev civilne družbe, ki prispevajo h krepitvi dialoga in regionalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

51.

poudarja osrednjo vlogo aktivnih in neodvisnih organizacij civilne družbe in srbskega parlamenta pri krepitvi in utrjevanju demokratičnih političnih procesov v državi; poudarja pomen dialoga z organizacijami civilne družbe in osrednjo vlogo akterjev civilne družbe, ki prispevajo h krepitvi dialoga in regionalnega sodelovanja;

| 52. | pozdravlja tesnejše sodelovanje vlade z nevladnimi organizacijami, vendar poziva k širšemu posvetovanju s temi organizacijami pri oblikovanju politike, tudi pri pripravi politik in zakonodaje ter pri spremljanju dejavnosti oblasti; poziva srbsko vlado, naj na vseh stopnjah procesa pridruževanja sodeluje z organizacijami civilne družbe, nedržavnimi akterji in socialnimi partnerji ter naj po vsej državi zagotovi potrebne informacije, kot dokaz njene zavezanosti načelu vključevanja civilne družbe k oblikovanju politike, ker je to bistvenega pomena za odgovoren in odprt proces; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja tesnejše sodelovanje vlade z nevladnimi organizacijami, vendar poziva k širšemu posvetovanju s temi organizacijami pri oblikovanju politike, tudi pri pripravi politik in zakonodaje ter pri spremljanju dejavnosti oblasti; poziva srbsko vlado, naj na vseh stopnjah procesa pridruževanja sodeluje z organizacijami civilne družbe, nedržavnimi akterji in socialnimi partnerji ter naj po vsej državi zagotovi potrebne informacije, kot dokaz njene zavezanosti načelu vključevanja civilne družbe k oblikovanju politike, ker je to bistvenega pomena za odgovoren in odprt proces;

| 53. | čestita srbski vladi za izvajanje programa za uničenje orožja; ugotavlja, da je uspešnost tega programa pomemben dejavnik pri premagovanju zapuščine nasilja v srbski družbi, ki je posledica vojskovanja v 90. letih prejšnjega stoletja; |
| --- | --- |

53.

čestita srbski vladi za izvajanje programa za uničenje orožja; ugotavlja, da je uspešnost tega programa pomemben dejavnik pri premagovanju zapuščine nasilja v srbski družbi, ki je posledica vojskovanja v 90. letih prejšnjega stoletja;

| 54. | pozdravlja uradni obisk predsednika vlade Ivice Dačića v Bosni in Hercegovini ter njegovo uradno podporo ozemeljski celovitosti in suverenosti te države; meni, da morajo biti neposredni odnosi Srbije z oblastmi Republike Srpske v skladu s to podporo in ne bi smeli ogrožati celovitosti, suverenosti, pristojnosti in učinkovitega delovanja institucij države Bosne in Hercegovine; srbske oblasti poziva še, naj dejavno podprejo vse potrebne ustavne spremembe, ki bi bosanskim institucijam na državni ravni omogočile izvedbo zahtevnih reform v procesu evropske integracije; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja uradni obisk predsednika vlade Ivice Dačića v Bosni in Hercegovini ter njegovo uradno podporo ozemeljski celovitosti in suverenosti te države; meni, da morajo biti neposredni odnosi Srbije z oblastmi Republike Srpske v skladu s to podporo in ne bi smeli ogrožati celovitosti, suverenosti, pristojnosti in učinkovitega delovanja institucij države Bosne in Hercegovine; srbske oblasti poziva še, naj dejavno podprejo vse potrebne ustavne spremembe, ki bi bosanskim institucijam na državni ravni omogočile izvedbo zahtevnih reform v procesu evropske integracije;

| 55. | pozdravlja zamisel o začetku pogajanj za podpis pogodbe o dobrih sosedskih odnosih z Bolgarijo in upa, da bo to pomenilo pozitivnejši razvoj za regijo; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja zamisel o začetku pogajanj za podpis pogodbe o dobrih sosedskih odnosih z Bolgarijo in upa, da bo to pomenilo pozitivnejši razvoj za regijo;

| 56. | spodbuja politične voditelje na Hrvaškem in v Srbiji, naj si prizadevajo za izboljšanje medsebojnih odnosov; v zvezi s tem podpira vse pobude, ki vodijo boljšemu sodelovanju in spravi med državama; poudarja pomen dobrih sosedskih odnosov v procesu evropske integracije in poziva oblasti obeh držav, naj si še naprej prizadevajo za rešitev vprašanja pogrešanih oseb; poziva obe vladi, naj rešita odprta vprašanja meja in dejavno podpreta vrnitev beguncev; |
| --- | --- |

56.

spodbuja politične voditelje na Hrvaškem in v Srbiji, naj si prizadevajo za izboljšanje medsebojnih odnosov; v zvezi s tem podpira vse pobude, ki vodijo boljšemu sodelovanju in spravi med državama; poudarja pomen dobrih sosedskih odnosov v procesu evropske integracije in poziva oblasti obeh držav, naj si še naprej prizadevajo za rešitev vprašanja pogrešanih oseb; poziva obe vladi, naj rešita odprta vprašanja meja in dejavno podpreta vrnitev beguncev;

| 57. | pozdravlja izboljšanje odnosov med Črno goro in Srbijo; obe vladi poziva k boljšemu usklajevanju pri reformah, povezanih z EU, še zlasti pa pri obravnavi skupnih izzivov za pravno državo; spodbuja obe vladi, naj pospešita prizadevanja pri iskanju rešitve za odprta mejna vprašanja; |
| --- | --- |

57.

pozdravlja izboljšanje odnosov med Črno goro in Srbijo; obe vladi poziva k boljšemu usklajevanju pri reformah, povezanih z EU, še zlasti pa pri obravnavi skupnih izzivov za pravno državo; spodbuja obe vladi, naj pospešita prizadevanja pri iskanju rešitve za odprta mejna vprašanja;

| 58. | pozdravlja sporazum med Srbijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o prostem gibanju državljanov, ki je bil sklenjen kot dodatek k sporazumom, ki jih je Srbija že podpisala; je seznanjen s ponudbo predsednika Nikolića, da bi posredoval pri iskanju rešitve za dolgotrajni spor med pravoslavnima cerkvama obeh držav, ob polnem upoštevanju načela delitve cerkve od države, ter pozdravlja to pobudo; poziva obe vladi, naj odpreta več mejnih prehodov, da bi lokalnemu prebivalstvu v obmejnih regijah omogočili hitro prečkanje meje; |
| --- | --- |

58.

pozdravlja sporazum med Srbijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o prostem gibanju državljanov, ki je bil sklenjen kot dodatek k sporazumom, ki jih je Srbija že podpisala; je seznanjen s ponudbo predsednika Nikolića, da bi posredoval pri iskanju rešitve za dolgotrajni spor med pravoslavnima cerkvama obeh držav, ob polnem upoštevanju načela delitve cerkve od države, ter pozdravlja to pobudo; poziva obe vladi, naj odpreta več mejnih prehodov, da bi lokalnemu prebivalstvu v obmejnih regijah omogočili hitro prečkanje meje;

| 59. | pozdravlja doseženi napredek v sarajevskem procesu in dejavno sodelovanje Srbije pri tem; pozdravlja izid mednarodne konference donatorjev v Sarajevu aprila 2012, na kateri so Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Črna gora in Srbija sprejele dogovor o regionalnem stanovanjskem programu; odločno podpira ta program in spodbuja sodelovanje med temi državami pri iskanju rešitev za begunce in razseljene osebe v regiji; poziva vse strani, naj program izvajajo brez nepotrebnih zamud; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja doseženi napredek v sarajevskem procesu in dejavno sodelovanje Srbije pri tem; pozdravlja izid mednarodne konference donatorjev v Sarajevu aprila 2012, na kateri so Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Črna gora in Srbija sprejele dogovor o regionalnem stanovanjskem programu; odločno podpira ta program in spodbuja sodelovanje med temi državami pri iskanju rešitev za begunce in razseljene osebe v regiji; poziva vse strani, naj program izvajajo brez nepotrebnih zamud;

| 60. | poziva Srbijo, naj spoštuje ozemeljsko celovitost Kosova in vsa dvostranska vprašanja reši v dialogu s Prištino in v dobrem evropskem duhu sosedstva in medsebojnega razumevanja; |
| --- | --- |

60.

poziva Srbijo, naj spoštuje ozemeljsko celovitost Kosova in vsa dvostranska vprašanja reši v dialogu s Prištino in v dobrem evropskem duhu sosedstva in medsebojnega razumevanja;

| 61. | je seznanjen s težavnimi izzivi gospodarske politike, ki jih je treba obravnavati; poudarja, da se je treba z izboljšanjem poslovnega okolja odzvati na visoko stopnjo brezposelnosti in ponovni pojav inflacije; ugotavlja, da zgolj novi varčevalni ukrepi ne morejo biti učinkoviti, če jih ne spremlja politika rasti; |
| --- | --- |

61.

je seznanjen s težavnimi izzivi gospodarske politike, ki jih je treba obravnavati; poudarja, da se je treba z izboljšanjem poslovnega okolja odzvati na visoko stopnjo brezposelnosti in ponovni pojav inflacije; ugotavlja, da zgolj novi varčevalni ukrepi ne morejo biti učinkoviti, če jih ne spremlja politika rasti;

| 62. | spodbuja Srbijo, naj dodatno pozornost nameni nadaljnjemu izboljšanju poslovnega okolja, zlasti glede postopkov privatizacije in javnih naročil; |
| --- | --- |

62.

spodbuja Srbijo, naj dodatno pozornost nameni nadaljnjemu izboljšanju poslovnega okolja, zlasti glede postopkov privatizacije in javnih naročil;

| 63. | pozdravlja predstavitev akcijskega načrta za obnovljivo energijo, katerega cilj so konkretni ukrepi, s katerimi želi Srbija uresničiti svojo zavezo po pogodbi o energetski skupnosti, da bo do leta 2020 delež obnovljivih virov v skupni porabi energije znašal 27 %; |
| --- | --- |

63.

pozdravlja predstavitev akcijskega načrta za obnovljivo energijo, katerega cilj so konkretni ukrepi, s katerimi želi Srbija uresničiti svojo zavezo po pogodbi o energetski skupnosti, da bo do leta 2020 delež obnovljivih virov v skupni porabi energije znašal 27 %;

| 64. | ponavlja pomen zgodovinske sprave v zvezi s krutimi dogodki med letoma 1941 in 1948 in poudarja, da je pomembna zaveza madžarskega in srbskega predsednika, da izrazita dolžno spoštovanje v zvezi s tem; |
| --- | --- |

64.

ponavlja pomen zgodovinske sprave v zvezi s krutimi dogodki med letoma 1941 in 1948 in poudarja, da je pomembna zaveza madžarskega in srbskega predsednika, da izrazita dolžno spoštovanje v zvezi s tem;

| 65. | meni, da je dveletno delovanje skupnega srbsko-madžarskega odbora zgodovinarjev pozitiven korak v procesu medsebojnega razumevanja in sprave po zgodovinskih travmatičnih izkušnjah, ter poziva oblasti, naj razmislijo o razširitvi tega modela na vse srbske sosede; |
| --- | --- |

65.

meni, da je dveletno delovanje skupnega srbsko-madžarskega odbora zgodovinarjev pozitiven korak v procesu medsebojnega razumevanja in sprave po zgodovinskih travmatičnih izkušnjah, ter poziva oblasti, naj razmislijo o razširitvi tega modela na vse srbske sosede;

| 66. | pozdravlja sporazum srbskega in hrvaškega ministra za zunanje zadeve o oblikovanju skupne mešane komisije, ki bo obravnavala nerešena vprašanja med državama, vključno z medsebojnimi obtožbami obeh držav glede genocida; meni, da je to za celotno regijo pomemben korak naprej v smeri vključevanja v EU; v zvezi s tem poziva Svet, naj pospeši in okrepi skupne čezmejne projekte, ki jih financira EU, da bi še poglobili dobre sosedske odnose in okrepili regionalno sodelovanje; |
| --- | --- |

66.

pozdravlja sporazum srbskega in hrvaškega ministra za zunanje zadeve o oblikovanju skupne mešane komisije, ki bo obravnavala nerešena vprašanja med državama, vključno z medsebojnimi obtožbami obeh držav glede genocida; meni, da je to za celotno regijo pomemben korak naprej v smeri vključevanja v EU; v zvezi s tem poziva Svet, naj pospeši in okrepi skupne čezmejne projekte, ki jih financira EU, da bi še poglobili dobre sosedske odnose in okrepili regionalno sodelovanje;

| 67. | poziva srbsko vlado, ki bo januarja 2013 začela predsedovanje energetski skupnosti, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da bo energetska strategija, ki jo je ministrski svet energetske skupnosti sprejel 18. oktobra 2012 v Budvi, usklajena z okoljskimi standardi in podnebnimi cilji EU, sočasno pa naj zagotovi, da bodo v proces posvetovanja vključene vse interesne skupine, vključno z organizacijami civilne družbe; |
| --- | --- |

67.

poziva srbsko vlado, ki bo januarja 2013 začela predsedovanje energetski skupnosti, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da bo energetska strategija, ki jo je ministrski svet energetske skupnosti sprejel 18. oktobra 2012 v Budvi, usklajena z okoljskimi standardi in podnebnimi cilji EU, sočasno pa naj zagotovi, da bodo v proces posvetovanja vključene vse interesne skupine, vključno z organizacijami civilne družbe;

| 68. | poziva Komisijo, naj razširi energetski načrt za leto 2050, da bo vključeval države energetske skupnosti, saj so si te države in EU prizadevale za popolnoma integriran notranji trg za elektriko in plin ter že izvajajo pravni red EU na področju energije; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo, naj razširi energetski načrt za leto 2050, da bo vključeval države energetske skupnosti, saj so si te države in EU prizadevale za popolnoma integriran notranji trg za elektriko in plin ter že izvajajo pravni red EU na področju energije;

| 69. | poziva k promociji gospodarskih politik, ki bodo zagotovile trajnostno rast, varovanje okolja in nova delovna mesta; poziva k dodatnim prizadevanjem za zagotovitev enostavnejšega poslovnega okolja za mala in srednja podjetja kot načinu za povečanje prihodkov in zmanjšanje brezposelnosti, zlasti med mladimi, pa tudi za boljši dostop do finančnih sredstev; opozarja, da obstoj državnih in zasebnih monopolov resno ovira prehod v odprto tržno gospodarstvo, zato vlado poziva, naj sprejme ukrepe za njihovo odpravo; |
| --- | --- |

69.

poziva k promociji gospodarskih politik, ki bodo zagotovile trajnostno rast, varovanje okolja in nova delovna mesta; poziva k dodatnim prizadevanjem za zagotovitev enostavnejšega poslovnega okolja za mala in srednja podjetja kot načinu za povečanje prihodkov in zmanjšanje brezposelnosti, zlasti med mladimi, pa tudi za boljši dostop do finančnih sredstev; opozarja, da obstoj državnih in zasebnih monopolov resno ovira prehod v odprto tržno gospodarstvo, zato vlado poziva, naj sprejme ukrepe za njihovo odpravo;

| 70. | opozarja na znatno povečanje javnega dolga in na visoko stopnjo brezposelnosti; spodbuja vlado, naj še naprej izvaja ukrepe za zmanjševanje proračunskega primanjkljaja in pripravi strategijo zaposlovanja, ki se bo osredotočila na najbolj prizadete družbene skupine in na mlade; |
| --- | --- |

70.

opozarja na znatno povečanje javnega dolga in na visoko stopnjo brezposelnosti; spodbuja vlado, naj še naprej izvaja ukrepe za zmanjševanje proračunskega primanjkljaja in pripravi strategijo zaposlovanja, ki se bo osredotočila na najbolj prizadete družbene skupine in na mlade;

| 71. | poudarja, da svetovna finančna kriza negativno vpliva na družbo, zlasti na ranljive skupine; zato poziva oblasti, naj si po najboljših močeh prizadevajo kar se da zmanjšati negativne učinke – revščino, brezposelnost, socialno izključenost – ter obravnavati njihove temeljne vzroke in se bojevati proti njim; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da svetovna finančna kriza negativno vpliva na družbo, zlasti na ranljive skupine; zato poziva oblasti, naj si po najboljših močeh prizadevajo kar se da zmanjšati negativne učinke – revščino, brezposelnost, socialno izključenost – ter obravnavati njihove temeljne vzroke in se bojevati proti njim;

| 72. | poudarja, da je Srbija ratificirala pomembne temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela o pravicah delavcev in revidirano Evropsko socialno listino; opozarja, da so pravice delavcev in sindikatov kljub ustavnim zagotovilom še vedno omejene, zato Srbijo poziva, naj te pravice dodatno okrepi; je zaskrbljen, ker je socialni dialog še vedno šibek, posvetovanje s socialnimi partnerji pa neredno; poziva k nadaljnjim ukrepom za krepitev ekonomskega in socialnega sveta, da bo ta lahko imel dejavno vlogo pri krepitvi socialnega dialoga ter dejavnejšo posvetovalno vlogo pri sprejemanju zakonodaje; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da je Srbija ratificirala pomembne temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela o pravicah delavcev in revidirano Evropsko socialno listino; opozarja, da so pravice delavcev in sindikatov kljub ustavnim zagotovilom še vedno omejene, zato Srbijo poziva, naj te pravice dodatno okrepi; je zaskrbljen, ker je socialni dialog še vedno šibek, posvetovanje s socialnimi partnerji pa neredno; poziva k nadaljnjim ukrepom za krepitev ekonomskega in socialnega sveta, da bo ta lahko imel dejavno vlogo pri krepitvi socialnega dialoga ter dejavnejšo posvetovalno vlogo pri sprejemanju zakonodaje;

| 73. | z obžalovanjem opaža pomanjkanje napredka v zvezi z delavskimi pravicami in pravicami sindikatov; poziva oblasti, naj čim prej ustvarijo pogoje za pristen, zaenkrat neobstoječ socialni dialog, poenostavijo naj postopke za registracijo novih sindikatov ter spodbudijo priznanje že registriranih; opozarja na pomanjkljivosti zakona o delu, ki ni bil usklajen s pravnim redom Unije, pa tudi na zakon o stavki, ki ni skladen s standardi EU in Mednarodne organizacije dela; opozarja tudi, da favoriziranje in nepotizem ostajata velika problema v Srbiji; poudarja pomen zaposlovanja in napredovanja na podlagi zaslug, zlasti v javnem sektorju, ter dejstvo, da je odpuščanje delavcev na podlagi političnega prepričanja ali pripadnosti nesprejemljivo; |
| --- | --- |

73.

z obžalovanjem opaža pomanjkanje napredka v zvezi z delavskimi pravicami in pravicami sindikatov; poziva oblasti, naj čim prej ustvarijo pogoje za pristen, zaenkrat neobstoječ socialni dialog, poenostavijo naj postopke za registracijo novih sindikatov ter spodbudijo priznanje že registriranih; opozarja na pomanjkljivosti zakona o delu, ki ni bil usklajen s pravnim redom Unije, pa tudi na zakon o stavki, ki ni skladen s standardi EU in Mednarodne organizacije dela; opozarja tudi, da favoriziranje in nepotizem ostajata velika problema v Srbiji; poudarja pomen zaposlovanja in napredovanja na podlagi zaslug, zlasti v javnem sektorju, ter dejstvo, da je odpuščanje delavcev na podlagi političnega prepričanja ali pripadnosti nesprejemljivo;

| 74. | pozdravlja delo, ki ga je doslej opravila agencija za vračanje premoženja; poziva oblasti, naj zagotovijo, da bo agencija imela na voljo vsa potrebna upravna in finančna sredstva, da bo lahko neodvisno opravljala svoje delo; spodbuja povračilo v naravi, kadar je to mogoče; poudarja, da je treba sistemsko obravnavati pridobivanje javne lastnine s strani zasebnikov in v ta namen pripraviti popoln seznam javne in državne lastnine, zakon o zemljiščih in gradnji pa uskladiti z evropskimi standardi; opozarja, da je zlasti pri mestnih zemljiščih prišlo do nakupa z neprimernimi pravnimi postopki, ta zemljišča pa so organizirani kriminal in zasebniki uporabljali za pranje denarja; |
| --- | --- |

74.

pozdravlja delo, ki ga je doslej opravila agencija za vračanje premoženja; poziva oblasti, naj zagotovijo, da bo agencija imela na voljo vsa potrebna upravna in finančna sredstva, da bo lahko neodvisno opravljala svoje delo; spodbuja povračilo v naravi, kadar je to mogoče; poudarja, da je treba sistemsko obravnavati pridobivanje javne lastnine s strani zasebnikov in v ta namen pripraviti popoln seznam javne in državne lastnine, zakon o zemljiščih in gradnji pa uskladiti z evropskimi standardi; opozarja, da je zlasti pri mestnih zemljiščih prišlo do nakupa z neprimernimi pravnimi postopki, ta zemljišča pa so organizirani kriminal in zasebniki uporabljali za pranje denarja;

| 75. | pozdravlja novo uredbo o projektu evropske prestolnice kulture, ki omogoča udeležbo držav kandidatk EU v obdobju 2020–2030; podpira pobudo mesta Beograda za začetek kampanje „Beograd za evropsko prestolnico kulture 2020“ in spodbuja sorodne projekte, s katerimi bi Beograd in Srbijo kulturno približali EU, zlasti v zvezi z medetničnim sobivanjem, večkulturnim razumevanjem in medverskim dialogom; |
| --- | --- |

75.

pozdravlja novo uredbo o projektu evropske prestolnice kulture, ki omogoča udeležbo držav kandidatk EU v obdobju 2020–2030; podpira pobudo mesta Beograda za začetek kampanje „Beograd za evropsko prestolnico kulture 2020“ in spodbuja sorodne projekte, s katerimi bi Beograd in Srbijo kulturno približali EU, zlasti v zvezi z medetničnim sobivanjem, večkulturnim razumevanjem in medverskim dialogom;

| 76. | poudarja pomen razvoja javnega prevoza, zlasti z nadgradnjo ali vzpostavljanjem novih železniških povezav v okviru trajnostnega prometnega sistema; obžaluje, da je bilo na tem področju in na področju kombiniranega prevoza doseženega le malo napredka; |
| --- | --- |

76.

poudarja pomen razvoja javnega prevoza, zlasti z nadgradnjo ali vzpostavljanjem novih železniških povezav v okviru trajnostnega prometnega sistema; obžaluje, da je bilo na tem področju in na področju kombiniranega prevoza doseženega le malo napredka;

| 77. | poziva srbske oblasti, naj zlasti poenostavijo in pospešijo upravne postopke za izdajo gradbenih dovoljenj, licenciranje in mrežno povezovanje projektov obnovljive energije; |
| --- | --- |

77.

poziva srbske oblasti, naj zlasti poenostavijo in pospešijo upravne postopke za izdajo gradbenih dovoljenj, licenciranje in mrežno povezovanje projektov obnovljive energije;

| 78. | poudarja, da so potrebna znatna prizadevanja na področju okolja in zlasti pri gospodarjenju z vodo, varstvu narave in kakovosti zraka; poudarja, da brez primerne okrepitve upravne zmogljivosti ni mogoče doseči znatnega napredka, in poziva srbsko vlado, naj v zvezi s tem sprejme potrebne ukrepe; |
| --- | --- |

78.

poudarja, da so potrebna znatna prizadevanja na področju okolja in zlasti pri gospodarjenju z vodo, varstvu narave in kakovosti zraka; poudarja, da brez primerne okrepitve upravne zmogljivosti ni mogoče doseči znatnega napredka, in poziva srbsko vlado, naj v zvezi s tem sprejme potrebne ukrepe;

| 79. | obžaluje odločitev srbske vlade, ki je sklenila dvigniti najvišjo dovoljeno raven aflatoksina v mleku z 0,05 na 0,5 mikrogramov na kilogram, da bi se zoperstavila trenutni krizi v mlečnem sektorju; poziva srbske oblasti, naj se pravočasno spoprimejo z osnovnim vzrokom, zaradi katerega so povečale raven aflatoksina v mleku, nato pa naj znižajo najvišjo dovoljeno raven v skladu s standardi EU; |
| --- | --- |

79.

obžaluje odločitev srbske vlade, ki je sklenila dvigniti najvišjo dovoljeno raven aflatoksina v mleku z 0,05 na 0,5 mikrogramov na kilogram, da bi se zoperstavila trenutni krizi v mlečnem sektorju; poziva srbske oblasti, naj se pravočasno spoprimejo z osnovnim vzrokom, zaradi katerega so povečale raven aflatoksina v mleku, nato pa naj znižajo najvišjo dovoljeno raven v skladu s standardi EU;

| 80. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladi in parlamentu Srbije. |
| --- | --- |

80.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladi in parlamentu Srbije.

---

(1)  UL L 80, 19.3.2008, str. 46.

(2)  A/RES/64/298.

(3)  UL L 334, 19.12.2007, str. 46.

(4)  UL L 336, 18.12.2009, str. 1.

(5)  UL L 163, 23.6.2011, str. 1.

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/73 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/73

---

P7_TA(2013)0187

Proces vključevanja Kosova v Evropsko unijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o procesu vključevanja Kosova v Evropsko unijo ((2012/2867(RSP))

(2016/C 045/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 18/2012 o pomoči Evropske unije Kosovu v zvezi s pravno državo, objavljenega 30. oktobra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 18/2012 o pomoči Evropske unije Kosovu v zvezi s pravno državo, objavljenega 30. oktobra 2012,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 22. oktobra 2012 o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj o okvirnem sporazumu s Kosovom o sodelovanju te države v programih Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 22. oktobra 2012 o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj o okvirnem sporazumu s Kosovom o sodelovanju te države v programih Unije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2012 o študiji izvedljivosti za stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Kosovom (COM(2012)0602), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2012 o študiji izvedljivosti za stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Kosovom (COM(2012)0602),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 10. oktobra 2012 o strategiji širitve in glavnih izzivih v letih 2012 in 2013 (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 10. oktobra 2012 o strategiji širitve in glavnih izzivih v letih 2012 in 2013 (COM(2012)0600),

| — | ob upoštevanju izteka mandata mednarodnega civilnega predstavnika v septembru 2012 in postopnega zapiranja mednarodnega civilnega urada do konca leta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izteka mandata mednarodnega civilnega predstavnika v septembru 2012 in postopnega zapiranja mednarodnega civilnega urada do konca leta 2012,

| — | ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja Združenih narodov o tekoči dejavnosti Misije začasne uprave Združenih narodov na Kosovu in z njo povezanem razvoju dogodkov, pri čemer se zadnje poročilo z dne 8. novembra 2012 nanaša na obdobje od 16. julija do 15. oktobra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja Združenih narodov o tekoči dejavnosti Misije začasne uprave Združenih narodov na Kosovu in z njo povezanem razvoju dogodkov, pri čemer se zadnje poročilo z dne 8. novembra 2012 nanaša na obdobje od 16. julija do 15. oktobra 2012,

| — | ob upoštevanju ratifikacije sporazuma z EU o podaljšanju mandata misije EULEX do junija 2014, ki jo kosovska skupščina opravila 7. septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ratifikacije sporazuma z EU o podaljšanju mandata misije EULEX do junija 2014, ki jo kosovska skupščina opravila 7. septembra 2012,

| — | ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/124/SZVP z dne 4. februarja 2008 o misiji Evropske unije za utrditev pravne države na Kosovu, EULEX Kosovo, kakor je bil spremenjen s Skupnim ukrepom Sveta 2009/445/SZVP z dne 9. junija 2009, Sklepom Sveta 2010/322/SZVP z dne 8. junija 2010 in Sklepom Sveta 2012/291/SZVP z dne 5. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/124/SZVP z dne 4. februarja 2008 o misiji Evropske unije za utrditev pravne države na Kosovu, EULEX Kosovo, kakor je bil spremenjen s Skupnim ukrepom Sveta 2009/445/SZVP z dne 9. junija 2009, Sklepom Sveta 2010/322/SZVP z dne 8. junija 2010 in Sklepom Sveta 2012/291/SZVP z dne 5. junija 2012,

| — | ob upoštevanju sklepov sej Sveta za splošne zadeve z dne 7. decembra 2009, 14. decembra 2010 in 5. decembra 2011, v katerih je poudarjeno in ponovno potrjeno, da bi moralo tudi Kosovo po izpolnitvi vseh pogojev in brez poseganja v stališče držav članic do njegovega statusa imeti korist od obeta končne liberalizacije vizumske ureditve; ob odobravanju začetka dialoga o vizumih januarja 2012 in predstavitve časovnega načrta za vizumsko liberalizacijo junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov sej Sveta za splošne zadeve z dne 7. decembra 2009, 14. decembra 2010 in 5. decembra 2011, v katerih je poudarjeno in ponovno potrjeno, da bi moralo tudi Kosovo po izpolnitvi vseh pogojev in brez poseganja v stališče držav članic do njegovega statusa imeti korist od obeta končne liberalizacije vizumske ureditve; ob odobravanju začetka dialoga o vizumih januarja 2012 in predstavitve časovnega načrta za vizumsko liberalizacijo junija 2012,

| — | ob upoštevanju strukturiranega dialoga o pravni državi, ki se je začel 30. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strukturiranega dialoga o pravni državi, ki se je začel 30. maja 2012,

| — | ob upoštevanju narodnega sveta za evropsko integracijo, ustanovljenega marca 2012 v okviru urada predsednika, ki bo deloval kot usklajevalni organ na visoki ravni za doseganje soglasja o evropskem načrtu z vključujočim in medstrankarskim pristopom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju narodnega sveta za evropsko integracijo, ustanovljenega marca 2012 v okviru urada predsednika, ki bo deloval kot usklajevalni organ na visoki ravni za doseganje soglasja o evropskem načrtu z vključujočim in medstrankarskim pristopom,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. februarja 2012 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. februarja 2012 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov 1244 (1999), svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije generalne skupščine Združenih narodov z dne 9. septembra 2010 (1), ki je potrdila vsebino mnenja Meddržavnega sodišča in pozdravila pripravljenost EU, da pospešuje dialog med Beogradom in Prištino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov 1244 (1999), svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije generalne skupščine Združenih narodov z dne 9. septembra 2010 (1), ki je potrdila vsebino mnenja Meddržavnega sodišča in pozdravila pripravljenost EU, da pospešuje dialog med Beogradom in Prištino,

| — | ob upoštevanju poročila misije Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) na Kosovu iz oktobra 2012 o pravici do poštenega sojenja v zadevah, povezanih z volitvami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila misije Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) na Kosovu iz oktobra 2012 o pravici do poštenega sojenja v zadevah, povezanih z volitvami,

| — | ob upoštevanju skupnih izjav z medparlamentarnih srečanj predstavnikov Evropskega parlamenta in Kosova z dne 28. in 29. maja 2008, 6. in 7. aprila 2009, 22. in 23. junija 2010 ter 20. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih izjav z medparlamentarnih srečanj predstavnikov Evropskega parlamenta in Kosova z dne 28. in 29. maja 2008, 6. in 7. aprila 2009, 22. in 23. junija 2010 ter 20. maja 2011,

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker pomeni konec nadzorovane neodvisnosti pomemben korak za Kosovo in še povečuje odgovornost kosovskih oblasti, da pripravijo in izvedejo reforme v procesu vključevanja v Evropo; |
| --- | --- |

A.

ker pomeni konec nadzorovane neodvisnosti pomemben korak za Kosovo in še povečuje odgovornost kosovskih oblasti, da pripravijo in izvedejo reforme v procesu vključevanja v Evropo;

| B. | ker 98 od 193 držav članic Združenih narodov, vključno z 22 od 27 držav članic EU, priznava neodvisnost Kosova; |
| --- | --- |

B.

ker 98 od 193 držav članic Združenih narodov, vključno z 22 od 27 držav članic EU, priznava neodvisnost Kosova;

| C. | ker vse države članice EU podpirajo evropsko perspektivo Kosova, v skladu z zavezami EU do celotne regije Zahodnega Balkana in brez poseganja v stališča držav članic do statusa Kosova; |
| --- | --- |

C.

ker vse države članice EU podpirajo evropsko perspektivo Kosova, v skladu z zavezami EU do celotne regije Zahodnega Balkana in brez poseganja v stališča držav članic do statusa Kosova;

| D. | ker je obnovitev dialoga na visoki ravni med Beogradom in Prištino pomemben korak k normalizaciji odnosov med obema stranema, pod pogojem, da bosta dejansko in konstruktivno sodelovali v pogajanjih, usmerjenih v rezultate; |
| --- | --- |

D.

ker je obnovitev dialoga na visoki ravni med Beogradom in Prištino pomemben korak k normalizaciji odnosov med obema stranema, pod pogojem, da bosta dejansko in konstruktivno sodelovali v pogajanjih, usmerjenih v rezultate;

| E. | ker so dobri sosedski odnosi bistveni za varnost in stabilnost v regiji; |
| --- | --- |

E.

ker so dobri sosedski odnosi bistveni za varnost in stabilnost v regiji;

| F. | ker je bil v odnosih med EU in Kosovom dosežen pomemben razvoj, vključno z objavo študije izvedljivosti Komisije, začetkom dialoga o vizumih in začetkom strukturiranega dialoga o pravni državi; |
| --- | --- |

F.

ker je bil v odnosih med EU in Kosovom dosežen pomemben razvoj, vključno z objavo študije izvedljivosti Komisije, začetkom dialoga o vizumih in začetkom strukturiranega dialoga o pravni državi;

| G. | ker je evropska perspektiva za Kosovo pomembna spodbuda za izvedbo potrebnih reform; |
| --- | --- |

G.

ker je evropska perspektiva za Kosovo pomembna spodbuda za izvedbo potrebnih reform;

| H. | ker trajajoča šibkost pravne države upočasnjuje izgradnjo demokracije in škodi gospodarstvu, kar ogroža dolgoročni razvoj; |
| --- | --- |

H.

ker trajajoča šibkost pravne države upočasnjuje izgradnjo demokracije in škodi gospodarstvu, kar ogroža dolgoročni razvoj;

| I. | ker so med ključnimi prednostnimi nalogami misije EULEX boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter preiskovanje in pregon vojnih zločinov; |
| --- | --- |

I.

ker so med ključnimi prednostnimi nalogami misije EULEX boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter preiskovanje in pregon vojnih zločinov;

| 1. | pozdravlja rezultate študije o izvedljivosti Evropske komisije, ki kažejo, da je v razmerah, ko imajo države članice EU še naprej različna stališča o statusu Kosova, stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med EU in Kosovom mogoče skleniti, a le pod pogojem, da Kosovo izpolni nekaj temeljnih pogojev; spodbuja Kosovo, naj vloži več truda v izpolnjevanje kratkoročnih prednostnih nalog, navedenih v študiji; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja rezultate študije o izvedljivosti Evropske komisije, ki kažejo, da je v razmerah, ko imajo države članice EU še naprej različna stališča o statusu Kosova, stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med EU in Kosovom mogoče skleniti, a le pod pogojem, da Kosovo izpolni nekaj temeljnih pogojev; spodbuja Kosovo, naj vloži več truda v izpolnjevanje kratkoročnih prednostnih nalog, navedenih v študiji;

| 2. | poudarja da je podpis stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma pomemben korak k prihodnji vključitvi Kosova v evropske strukture in h končnemu članstvu v Uniji; je prepričan, da bo tak sporazum ustvaril nove priložnosti, ki bodo okrepile sosedsko sodelovanje in regionalno povezovanje Kosova; |
| --- | --- |

2.

poudarja da je podpis stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma pomemben korak k prihodnji vključitvi Kosova v evropske strukture in h končnemu članstvu v Uniji; je prepričan, da bo tak sporazum ustvaril nove priložnosti, ki bodo okrepile sosedsko sodelovanje in regionalno povezovanje Kosova;

| 3. | vseeno spodbuja preostalih pet držav članic EU, naj priznajo Kosovo, ter jih poziva, naj po svoji moči pospešujejo gospodarske, socialne in politične odnose med svojimi državljani in državljani Kosova; |
| --- | --- |

3.

vseeno spodbuja preostalih pet držav članic EU, naj priznajo Kosovo, ter jih poziva, naj po svoji moči pospešujejo gospodarske, socialne in politične odnose med svojimi državljani in državljani Kosova;

| 4. | je seznanjen z dejstvom, da se je po razsodbi mednarodne usmerjevalne skupine z dne 2. julija 2012, da je bila celovita rešitev za ureditev statusa Kosova v bistvenih elementih uresničena, 10. septembra 2012 nadzorovana neodvisnost te države končala; pozdravlja zaključek mandata mednarodnega civilnega predstavnika in delo, ki ga je doslej opravil posebni predstavnik/vodja urada EU; |
| --- | --- |

4.

je seznanjen z dejstvom, da se je po razsodbi mednarodne usmerjevalne skupine z dne 2. julija 2012, da je bila celovita rešitev za ureditev statusa Kosova v bistvenih elementih uresničena, 10. septembra 2012 nadzorovana neodvisnost te države končala; pozdravlja zaključek mandata mednarodnega civilnega predstavnika in delo, ki ga je doslej opravil posebni predstavnik/vodja urada EU;

| 5. | pozdravlja nov dialog na visoki ravni med Beogradom in Prištino, ki ga je začela in omogočila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton, saj je spodbudil ponovne pogovore med obema stranema; poziva k polnemu izvajanju vseh doslej doseženih sporazumov, zlasti tistega o integriranem upravljanju meja, in vzpostavitvi kontrolnih točk na skupni meji med stranema, kot je določeno v sporazumu; pozdravlja imenovanje uradnika za zvezo iz Kosova v Beogradu, saj gre za pomemben korak v to smer; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja nov dialog na visoki ravni med Beogradom in Prištino, ki ga je začela in omogočila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton, saj je spodbudil ponovne pogovore med obema stranema; poziva k polnemu izvajanju vseh doslej doseženih sporazumov, zlasti tistega o integriranem upravljanju meja, in vzpostavitvi kontrolnih točk na skupni meji med stranema, kot je določeno v sporazumu; pozdravlja imenovanje uradnika za zvezo iz Kosova v Beogradu, saj gre za pomemben korak v to smer;

| 6. | z obžalovanjem ugotavlja, da se je deveti krog dialoga na visoki ravni med Beogradom in Prištino končal brez celovitega sporazuma o obsegu pristojnosti skupnosti srbskih občin; poziva obe strani, naj nadaljujeta in poglobita pogovore, da bi čim prej poiskali za obe strani sprejemljivo in trajnostno rešitev vseh še nerešenih vprašanj; poudarja, da je normalizacija odnosov v najboljšem interesu Srbije in Kosova in da gre za enega ključnih korakov na poti do sprostitve procesa evropskega vključevanja; |
| --- | --- |

6.

z obžalovanjem ugotavlja, da se je deveti krog dialoga na visoki ravni med Beogradom in Prištino končal brez celovitega sporazuma o obsegu pristojnosti skupnosti srbskih občin; poziva obe strani, naj nadaljujeta in poglobita pogovore, da bi čim prej poiskali za obe strani sprejemljivo in trajnostno rešitev vseh še nerešenih vprašanj; poudarja, da je normalizacija odnosov v najboljšem interesu Srbije in Kosova in da gre za enega ključnih korakov na poti do sprostitve procesa evropskega vključevanja;

| 7. | poudarja, da je pri obveščanju o izidih dialoga med Beogradom in Prištino ter vključevanju obeh parlamentov in civilne družbe potrebna velika mera preglednosti; glede tega poudarja, da morajo srbski in kosovski pogajalci zgraditi zaupanje javnosti in se ves čas posvetovati z državljani; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je pri obveščanju o izidih dialoga med Beogradom in Prištino ter vključevanju obeh parlamentov in civilne družbe potrebna velika mera preglednosti; glede tega poudarja, da morajo srbski in kosovski pogajalci zgraditi zaupanje javnosti in se ves čas posvetovati z državljani;

| 8. | ponovno poudarja, da so ideje o delitvi Kosova ali drugih držav Zahodnega Balkana v nasprotju z duhom evropskega povezovanja; potrjuje podporo ozemeljski celovitosti Kosova in skupno dogovorjenim rešitvam za odprte spore; poziva vpletene strani, naj se konstruktivno vključijo v dialog, ki ga spodbuja EU, ter se vzdržijo vseh dejanj, ki bi lahko povečala napetost v regiji; |
| --- | --- |

8.

ponovno poudarja, da so ideje o delitvi Kosova ali drugih držav Zahodnega Balkana v nasprotju z duhom evropskega povezovanja; potrjuje podporo ozemeljski celovitosti Kosova in skupno dogovorjenim rešitvam za odprte spore; poziva vpletene strani, naj se konstruktivno vključijo v dialog, ki ga spodbuja EU, ter se vzdržijo vseh dejanj, ki bi lahko povečala napetost v regiji;

| 9. | poudarja, da je potrebno na lokalni ravni prevzeti odgovornost za spravo; meni, da bi morale kosovske oblasti sprejeti nadaljnje ukrepe za vzpostavitev stika s srbsko manjšino, zlasti na severu, ter ji zagotoviti široko vključevanje v družbo, hkrati pa poskrbeti za polno izvajanje ustavnega načela, ki kosovskim Srbom omogoča pravico do dostopa do vseh uradnih storitev v njihovem jeziku; meni, da bi bili treba hkrati s tem okrepiti sodelovanje med vsemi kosovskimi Srbi, Komisija pa bi morala podpreti s tem povezane projekte in spodbujati medosebne stike; poziva vse kosovske Srbe in njihove politične predstavnike, naj izkoristijo vse možnosti, ki jim jih ponuja kosovska ustava, ter prevzamejo konstruktivno vlogo v politiki in družbi; meni, da je odprtje upravnega urada v severni Mitrovici pozitiven korak; vendar meni, da imajo številni aktivisti civilne družbe v severni Mitrovici manj svobode pri opravljanju svojega dela, saj se od preteklega leta soočajo s krepitvijo nacionalističnih čustev pri večinskem prebivalstvu; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je potrebno na lokalni ravni prevzeti odgovornost za spravo; meni, da bi morale kosovske oblasti sprejeti nadaljnje ukrepe za vzpostavitev stika s srbsko manjšino, zlasti na severu, ter ji zagotoviti široko vključevanje v družbo, hkrati pa poskrbeti za polno izvajanje ustavnega načela, ki kosovskim Srbom omogoča pravico do dostopa do vseh uradnih storitev v njihovem jeziku; meni, da bi bili treba hkrati s tem okrepiti sodelovanje med vsemi kosovskimi Srbi, Komisija pa bi morala podpreti s tem povezane projekte in spodbujati medosebne stike; poziva vse kosovske Srbe in njihove politične predstavnike, naj izkoristijo vse možnosti, ki jim jih ponuja kosovska ustava, ter prevzamejo konstruktivno vlogo v politiki in družbi; meni, da je odprtje upravnega urada v severni Mitrovici pozitiven korak; vendar meni, da imajo številni aktivisti civilne družbe v severni Mitrovici manj svobode pri opravljanju svojega dela, saj se od preteklega leta soočajo s krepitvijo nacionalističnih čustev pri večinskem prebivalstvu;

| 10. | poziva k popolni preglednosti pri financiranju šol in bolnišnic na severu Kosova v skladu z določbami Ahtisaarijevega načrta; |
| --- | --- |

10.

poziva k popolni preglednosti pri financiranju šol in bolnišnic na severu Kosova v skladu z določbami Ahtisaarijevega načrta;

| 11. | obžaluje vandalski napad na dve srbski pokopališči in poziva kosovske organe, naj odgovorne za ta ostudna dejanja privedejo pred sodišče; |
| --- | --- |

11.

obžaluje vandalski napad na dve srbski pokopališči in poziva kosovske organe, naj odgovorne za ta ostudna dejanja privedejo pred sodišče;

| 12. | poziva kosovske oblasti in EULEX, naj pripravijo časovni načrt in tudi na severu v celoti izvedejo decentralizacijo, da izboljšajo delovanje lokalnih oblasti v skladu s kosovsko ustavo; |
| --- | --- |

12.

poziva kosovske oblasti in EULEX, naj pripravijo časovni načrt in tudi na severu v celoti izvedejo decentralizacijo, da izboljšajo delovanje lokalnih oblasti v skladu s kosovsko ustavo;

| 13. | pozdravlja odločitev odbora Sveta za regionalno sodelovanje, da sprejme Kosovo za članico te organizacije; meni, da je to za državo pomemben korak na poti k regionalnemu in evropskemu povezovanju; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja odločitev odbora Sveta za regionalno sodelovanje, da sprejme Kosovo za članico te organizacije; meni, da je to za državo pomemben korak na poti k regionalnemu in evropskemu povezovanju;

| 14. | pozdravlja pregled in podaljšanje mandata misije EULEX in imenovanje Bernda Borchardta za vodjo misije; meni, da zbuja poročilo Računskega sodišča o pomoči EU v zvezi s pravno državo na Kosovu veliko skrb, zlasti glede učinkovitosti take pomoči, korupcije na visoki ravni, organiziranega kriminala in pomanjkanja jasno opredeljenih ciljev; se strinja z analizo in priporočili v tem poročilu in poziva vse udeležene akterje, naj jih upoštevajo, da se bo učinkovitost pomoči EU povečala; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja pregled in podaljšanje mandata misije EULEX in imenovanje Bernda Borchardta za vodjo misije; meni, da zbuja poročilo Računskega sodišča o pomoči EU v zvezi s pravno državo na Kosovu veliko skrb, zlasti glede učinkovitosti take pomoči, korupcije na visoki ravni, organiziranega kriminala in pomanjkanja jasno opredeljenih ciljev; se strinja z analizo in priporočili v tem poročilu in poziva vse udeležene akterje, naj jih upoštevajo, da se bo učinkovitost pomoči EU povečala;

| 15. | poudarja pomen uspeha misije EULEX tako za trajnostni razvoj kot za utrditev institucij in stabilnost Kosova; poudarja tudi pomen okrepitve sodelovanja Kosova z misijo EULEX ter podpore misiji na vseh področjih njenega mandata; opozarja, da bi morala misija EULEX nujno obravnavati potrebo po preglednosti in odgovornosti pri njenem delu ter poziva v učinkovitemu in preglednemu sistemu znotraj struktur EULEX, s katerim bi zagotovili upoštevanje pritožb državljanov in predstavnikov civilne družbe; spodbuja misijo EULEX, naj kosovske državljane bolje obvešča o svojih uspehih, naj si prizadeva povečati zaupanje vanjo ter naj bo pozorna do pričakovanj državljanov; |
| --- | --- |

15.

poudarja pomen uspeha misije EULEX tako za trajnostni razvoj kot za utrditev institucij in stabilnost Kosova; poudarja tudi pomen okrepitve sodelovanja Kosova z misijo EULEX ter podpore misiji na vseh področjih njenega mandata; opozarja, da bi morala misija EULEX nujno obravnavati potrebo po preglednosti in odgovornosti pri njenem delu ter poziva v učinkovitemu in preglednemu sistemu znotraj struktur EULEX, s katerim bi zagotovili upoštevanje pritožb državljanov in predstavnikov civilne družbe; spodbuja misijo EULEX, naj kosovske državljane bolje obvešča o svojih uspehih, naj si prizadeva povečati zaupanje vanjo ter naj bo pozorna do pričakovanj državljanov;

| 16. | poudarja, da je treba v okviru misije EULEX zagotoviti učinkovito notranje upravljanje, usklajevanje in sodelovanje; poziva misijo EULEX, naj obnovi in okrepi prizadevanja za izboljšanje pravne države na Kosovu, pri izvajanju svojih izvršilnih pooblastil pa naj se osredotoči na zatiranje korupcije na visoki ravni in organiziranega kriminala; poudarja, da je misija EULEX odgovorna tako glede svojih izvršilnih pooblastil kot tudi glede mandata za spremljanje, usmerjanje in svetovanje; poziva države članice EU, naj zlasti poskrbijo, da bo imela misija EULEX ustrezne kadre v smislu kakovosti, trajanja misije in uravnoteženosti spolov ter da bo sestava osebja odražala potrebe na terenu; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba v okviru misije EULEX zagotoviti učinkovito notranje upravljanje, usklajevanje in sodelovanje; poziva misijo EULEX, naj obnovi in okrepi prizadevanja za izboljšanje pravne države na Kosovu, pri izvajanju svojih izvršilnih pooblastil pa naj se osredotoči na zatiranje korupcije na visoki ravni in organiziranega kriminala; poudarja, da je misija EULEX odgovorna tako glede svojih izvršilnih pooblastil kot tudi glede mandata za spremljanje, usmerjanje in svetovanje; poziva države članice EU, naj zlasti poskrbijo, da bo imela misija EULEX ustrezne kadre v smislu kakovosti, trajanja misije in uravnoteženosti spolov ter da bo sestava osebja odražala potrebe na terenu;

| 17. | podpira posebno preiskovalno delovno skupino EULEX, ki je bila ustanovljena po poročilu Parlamentarne skupščine Sveta Evrope, objavljenem decembra 2010; meni, da je temeljita preiskava vseh navedb v tem poročilu v interesu Kosova; poziva kosovske oblasti in oblasti sosednjih držav, naj v celoti sodelujejo in podprejo posebno preiskovalno delovno skupino; |
| --- | --- |

17.

podpira posebno preiskovalno delovno skupino EULEX, ki je bila ustanovljena po poročilu Parlamentarne skupščine Sveta Evrope, objavljenem decembra 2010; meni, da je temeljita preiskava vseh navedb v tem poročilu v interesu Kosova; poziva kosovske oblasti in oblasti sosednjih držav, naj v celoti sodelujejo in podprejo posebno preiskovalno delovno skupino;

| 18. | poudarja potrebo po boljšem sodelovanju in boljšem usklajevanju pomoči med državami članicami, institucijami EU in drugimi mednarodnimi donatorji, da bi se izognili prekrivanju dejavnosti in zagotovili učinkovito upravljanje virov; pozdravlja članstvo Kosova v Evropski banki za obnovo in razvoj (EBRD) od decembra 2012; |
| --- | --- |

18.

poudarja potrebo po boljšem sodelovanju in boljšem usklajevanju pomoči med državami članicami, institucijami EU in drugimi mednarodnimi donatorji, da bi se izognili prekrivanju dejavnosti in zagotovili učinkovito upravljanje virov; pozdravlja članstvo Kosova v Evropski banki za obnovo in razvoj (EBRD) od decembra 2012;

| 19. | spodbuja kosovske organe, naj še povečajo prizadevanja za preprečevanje visoke ravni nezaposlenosti in revščine v državi, in sicer z nadaljnjimi gospodarskimi reformami in izboljšanjem okolja za naložbe; |
| --- | --- |

19.

spodbuja kosovske organe, naj še povečajo prizadevanja za preprečevanje visoke ravni nezaposlenosti in revščine v državi, in sicer z nadaljnjimi gospodarskimi reformami in izboljšanjem okolja za naložbe;

| 20. | pozdravlja začetek dialoga o vizumih in predajo načrta za vizume junija 2012; poziva k hitremu in natančnemu izvajanju časovnega načrta, Svet in Komisijo pa, naj Parlament redno obveščajo o napredku, doseženem na tem področju; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja začetek dialoga o vizumih in predajo načrta za vizume junija 2012; poziva k hitremu in natančnemu izvajanju časovnega načrta, Svet in Komisijo pa, naj Parlament redno obveščajo o napredku, doseženem na tem področju;

| 21. | poziva kosovske oblasti, naj uresničijo štiri kratkoročne prednostne naloge, ki so merilo za začetek pogajanj o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu, in sicer na področju pravne države, manjšin ter upravnih zmogljivosti in trgovine, obenem pa povečajo upravne zmogljivosti za pogajanja, zlasti z nadaljnjim prestrukturiranjem ministrstva za trgovino; |
| --- | --- |

21.

poziva kosovske oblasti, naj uresničijo štiri kratkoročne prednostne naloge, ki so merilo za začetek pogajanj o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu, in sicer na področju pravne države, manjšin ter upravnih zmogljivosti in trgovine, obenem pa povečajo upravne zmogljivosti za pogajanja, zlasti z nadaljnjim prestrukturiranjem ministrstva za trgovino;

| 22. | poziva kosovske oblasti, naj pokažejo več zavzetosti in politične volje glede krepitve pravne države, zlasti tako, da zagotovijo dokaze o njihovem boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji; se z zanimanjem seznanja z začetkom strukturiranega dialoga o pravni državi kot foruma na visoki ravni za spremljanje napredka na tem področju; poziva kosovske oblasti, naj ukinejo prakso pomilostitve velikega števila obsojenih kriminalcev ob praznovanjih obletnice razglasitve neodvisnosti Kosova in izvajajo strožja merila pri odločanju o pomilostitvah, pri čemer naj vedno upoštevajo delitev oblasti; |
| --- | --- |

22.

poziva kosovske oblasti, naj pokažejo več zavzetosti in politične volje glede krepitve pravne države, zlasti tako, da zagotovijo dokaze o njihovem boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji; se z zanimanjem seznanja z začetkom strukturiranega dialoga o pravni državi kot foruma na visoki ravni za spremljanje napredka na tem področju; poziva kosovske oblasti, naj ukinejo prakso pomilostitve velikega števila obsojenih kriminalcev ob praznovanjih obletnice razglasitve neodvisnosti Kosova in izvajajo strožja merila pri odločanju o pomilostitvah, pri čemer naj vedno upoštevajo delitev oblasti;

| 23. | poziva kosovske oblasti, naj povečajo neodvisnost, učinkovitost, odgovornost in nepristranskost sodstva ter spoštujejo njegovo neodvisnost tako pri svojih dejanjih kot v svojih političnih izjavah, tudi ko gre za preiskave ali prijetja, ki so povezana z javnimi osebnostmi, obenem pa naj spoštujejo mandat in izvajanje izvršilnih pooblastil misije EULEX; |
| --- | --- |

23.

poziva kosovske oblasti, naj povečajo neodvisnost, učinkovitost, odgovornost in nepristranskost sodstva ter spoštujejo njegovo neodvisnost tako pri svojih dejanjih kot v svojih političnih izjavah, tudi ko gre za preiskave ali prijetja, ki so povezana z javnimi osebnostmi, obenem pa naj spoštujejo mandat in izvajanje izvršilnih pooblastil misije EULEX;

| 24. | je zaskrbljen zaradi nezadostnega napredka v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu; poziva kosovske oblasti, naj pokažejo pravo politično voljo in pogum za boj proti korupciji na visoki ravni, več preglednosti in boljše upravljanje, med drugim tako, da uskladijo delovanje kosovskih policijskih sil in sodnih oblasti; ponovno poudarja svojo zaskrbljenost zaradi visoke ravni organiziranega kriminala na severu Kosova; ugotavlja, da je vlada sprejela protikorupcijsko strategijo in meni, da mora Kosovo to strategijo resno in zavzeto sprejeti in jo uveljaviti; izraža zaskrbljenost, ker Kosovo zaradi nepriznanja svoje državnosti ni polno udeleženo pri Europolu in Interpolu in poziva države članice, naj omogočijo boljše sodelovanje med misijo EULEX ter Europolom in Interpolom, iščejo pa naj tudi možnosti za vključitev Kosova v oboje, Europol in Interpol, vsaj v vlogi opazovalca; |
| --- | --- |

24.

je zaskrbljen zaradi nezadostnega napredka v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu; poziva kosovske oblasti, naj pokažejo pravo politično voljo in pogum za boj proti korupciji na visoki ravni, več preglednosti in boljše upravljanje, med drugim tako, da uskladijo delovanje kosovskih policijskih sil in sodnih oblasti; ponovno poudarja svojo zaskrbljenost zaradi visoke ravni organiziranega kriminala na severu Kosova; ugotavlja, da je vlada sprejela protikorupcijsko strategijo in meni, da mora Kosovo to strategijo resno in zavzeto sprejeti in jo uveljaviti; izraža zaskrbljenost, ker Kosovo zaradi nepriznanja svoje državnosti ni polno udeleženo pri Europolu in Interpolu in poziva države članice, naj omogočijo boljše sodelovanje med misijo EULEX ter Europolom in Interpolom, iščejo pa naj tudi možnosti za vključitev Kosova v oboje, Europol in Interpol, vsaj v vlogi opazovalca;

| 25. | meni, da glede tega poročilo Evropskega računskega sodišča navaja več primerov, ko so kosovske oblasti zavrnile upoštevanje nasvetov in priporočil institucij EU in finančnih strokovnjakov EU na tem področju, zlasti v povezavi z bojem proti korupciji; ugotavlja, da pomeni organizirani kriminal na Kosovu precejšnje tveganje, k čemur pripomorejo nekaznovanje, pogosta politična vmešavanja v sodstvo in organe pregona ter visoka stopnja korupcije; |
| --- | --- |

25.

meni, da glede tega poročilo Evropskega računskega sodišča navaja več primerov, ko so kosovske oblasti zavrnile upoštevanje nasvetov in priporočil institucij EU in finančnih strokovnjakov EU na tem področju, zlasti v povezavi z bojem proti korupciji; ugotavlja, da pomeni organizirani kriminal na Kosovu precejšnje tveganje, k čemur pripomorejo nekaznovanje, pogosta politična vmešavanja v sodstvo in organe pregona ter visoka stopnja korupcije;

| 26. | ugotavlja, da sta korupcija in organizirani kriminal v tej regiji zelo razširjena in da zavirata demokratični, družbeni in gospodarski razvoj, v zvezi s tem poziva k regionalni strategiji in k okrepljenemu sodelovanju med državami v regiji, da bi se bolj učinkovito lotili teh težav, zlasti trgovine z ženskami in mladoletniki ter njihovega izkoriščanja za spolne namene in za prisilno prosjačenje; pozdravlja uspešno delo, ki je bilo na tem področju opravljeno v okviru ohridskega sodelovanja med vladami iz Prištine, Skopja, Podgorice in Tirane; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da sta korupcija in organizirani kriminal v tej regiji zelo razširjena in da zavirata demokratični, družbeni in gospodarski razvoj, v zvezi s tem poziva k regionalni strategiji in k okrepljenemu sodelovanju med državami v regiji, da bi se bolj učinkovito lotili teh težav, zlasti trgovine z ženskami in mladoletniki ter njihovega izkoriščanja za spolne namene in za prisilno prosjačenje; pozdravlja uspešno delo, ki je bilo na tem področju opravljeno v okviru ohridskega sodelovanja med vladami iz Prištine, Skopja, Podgorice in Tirane;

| 27. | izraža zaskrbljenost zaradi omejenega kosovskega okvira za zaščito prič, ki je pomemben zlasti v odmevnih primerih; poudarja pomen v celoti delujočega programa za zaščito prič; poziva kosovske oblasti, naj okrepijo učinkovitost in verodostojnost programa za zaščito prič, misijo EULEX pa, naj poveča podporo tem prizadevanjem; poziva države članice, naj sprejmejo več primerov preselitve prič in poudarja, da je treba nadaljevati z iskanjem načinov priznanja trpljenja in spoštovanja pravice vseh žrtev vojnih zločinov do resnice in pravičnosti, vključno s podporo ustanovitvi regionalne komisije za resnico in spravo RECOM; |
| --- | --- |

27.

izraža zaskrbljenost zaradi omejenega kosovskega okvira za zaščito prič, ki je pomemben zlasti v odmevnih primerih; poudarja pomen v celoti delujočega programa za zaščito prič; poziva kosovske oblasti, naj okrepijo učinkovitost in verodostojnost programa za zaščito prič, misijo EULEX pa, naj poveča podporo tem prizadevanjem; poziva države članice, naj sprejmejo več primerov preselitve prič in poudarja, da je treba nadaljevati z iskanjem načinov priznanja trpljenja in spoštovanja pravice vseh žrtev vojnih zločinov do resnice in pravičnosti, vključno s podporo ustanovitvi regionalne komisije za resnico in spravo RECOM;

| 28. | zaradi vojne leta 1999 na Kosovu še vedno pogrešajo 1 869 oseb, kar je vredno obžalovanja; ugotavlja, da gre za vprašanje, ki zahteva hiter odgovor, saj sta odkrivanje resnice in omogočanje družinam, da žalujejo za svojimi najdražjimi nujen pogoj za spravo med skupnostmi in mirno prihodnost na tem območju; poudarja potrebo po boljšem sodelovanju med komisijami za pogrešane osebe in poziva oblasti vseh vpletenih držav, naj omogočijo vpogled v arhive tajne policije in vojske; |
| --- | --- |

28.

zaradi vojne leta 1999 na Kosovu še vedno pogrešajo 1 869 oseb, kar je vredno obžalovanja; ugotavlja, da gre za vprašanje, ki zahteva hiter odgovor, saj sta odkrivanje resnice in omogočanje družinam, da žalujejo za svojimi najdražjimi nujen pogoj za spravo med skupnostmi in mirno prihodnost na tem območju; poudarja potrebo po boljšem sodelovanju med komisijami za pogrešane osebe in poziva oblasti vseh vpletenih držav, naj omogočijo vpogled v arhive tajne policije in vojske;

| 29. | je še naprej zaskrbljen zaradi stalnega pojava trgovine z ljudmi, ki poteka prek Kosova in izvira iz njega, pri čemer gre zlasti za trgovino z otroki zaradi spolnega izkoriščanja; poziva Kosovo, naj poveča prizadevanja za preprečevanje trgovine z ljudmi, tudi z okrepitvijo zmogljivosti organov pregona in sodnih organov; |
| --- | --- |

29.

je še naprej zaskrbljen zaradi stalnega pojava trgovine z ljudmi, ki poteka prek Kosova in izvira iz njega, pri čemer gre zlasti za trgovino z otroki zaradi spolnega izkoriščanja; poziva Kosovo, naj poveča prizadevanja za preprečevanje trgovine z ljudmi, tudi z okrepitvijo zmogljivosti organov pregona in sodnih organov;

| 30. | poziva vse strani, naj dokončajo volilno reformo, da bodo tako vzpostavile dobro delujoč volilni okvir v skladu z mednarodnimi standardi, zlasti s standardi Sveta Evrope, s posebnim ciljem zmanjšanja prostora za volilne poneverbe in okrepitve politične odgovornosti zakonodajnih teles; je zaskrbljen zaradi pomanjkljivosti v preiskavah in pri pregonu v zvezi z volilnimi poneverbami na parlamentarnih volitvah decembra 2010, na kar je opozorila Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) v poročilu o teh volitvah; poziva odgovorne organe, naj upoštevajo priporočila iz poročila OVSE; poziva misijo EULEX, naj razmisli o možnosti, da bi izvajala svoja izvršilna pooblastila na tem področju, če ocenjuje, da kosovski sodni sistem ni sposoben odpraviti teh pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

30.

poziva vse strani, naj dokončajo volilno reformo, da bodo tako vzpostavile dobro delujoč volilni okvir v skladu z mednarodnimi standardi, zlasti s standardi Sveta Evrope, s posebnim ciljem zmanjšanja prostora za volilne poneverbe in okrepitve politične odgovornosti zakonodajnih teles; je zaskrbljen zaradi pomanjkljivosti v preiskavah in pri pregonu v zvezi z volilnimi poneverbami na parlamentarnih volitvah decembra 2010, na kar je opozorila Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) v poročilu o teh volitvah; poziva odgovorne organe, naj upoštevajo priporočila iz poročila OVSE; poziva misijo EULEX, naj razmisli o možnosti, da bi izvajala svoja izvršilna pooblastila na tem področju, če ocenjuje, da kosovski sodni sistem ni sposoben odpraviti teh pomanjkljivosti;

| 31. | pozdravlja pomemben napredek pri kosovskem regulativnem okviru, vključno z napredno zakonodajo in politikami v zvezi z vračanjem in repatriacijo, pravicami skupnosti, uporabo jezikov, protidiskriminacijo, enakostjo spolov in mladimi; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja pomemben napredek pri kosovskem regulativnem okviru, vključno z napredno zakonodajo in politikami v zvezi z vračanjem in repatriacijo, pravicami skupnosti, uporabo jezikov, protidiskriminacijo, enakostjo spolov in mladimi;

| 32. | poudarja, da so kljub izboljšavam še naprej prisotni izzivi na področju zaščite človekovih pravic in pravic skupnosti, nediskriminacije na osnovi spolne usmerjenosti ter udeležbe žensk in mladih pri odločanju; poudarja, da so ženske, mladi in skupnosti še naprej nezadostno zastopani na centralni, pa tudi na lokalni ravni; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da so kljub izboljšavam še naprej prisotni izzivi na področju zaščite človekovih pravic in pravic skupnosti, nediskriminacije na osnovi spolne usmerjenosti ter udeležbe žensk in mladih pri odločanju; poudarja, da so ženske, mladi in skupnosti še naprej nezadostno zastopani na centralni, pa tudi na lokalni ravni;

| 33. | odločno obsoja nedavne grožnje proti aktivistki za človekove pravice Nazlie Balaj, članici Mreže kosovskih žensk, ker je javno zagovarjala spremembo zakona o statusu mučenikov, invalidov in veteranov, članov Osvobodilne vojske Kosova, civilnih žrtev in njihovih družin, s čimer bi ljudem, ki so bili med vojno žrtve spolnega nasilja, omogočili, da bi pridobili enak status kot veterani, in poziva kosovske oblasti, naj ta incident preučijo in zagotovijo zaščito vseh zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

33.

odločno obsoja nedavne grožnje proti aktivistki za človekove pravice Nazlie Balaj, članici Mreže kosovskih žensk, ker je javno zagovarjala spremembo zakona o statusu mučenikov, invalidov in veteranov, članov Osvobodilne vojske Kosova, civilnih žrtev in njihovih družin, s čimer bi ljudem, ki so bili med vojno žrtve spolnega nasilja, omogočili, da bi pridobili enak status kot veterani, in poziva kosovske oblasti, naj ta incident preučijo in zagotovijo zaščito vseh zagovornikov človekovih pravic;

| 34. | poziva institucije na centralni in na lokalni ravni, naj učinkovito izvajajo zakonodajo s področja človekovih pravic in prispevajo k nadaljnjemu razvoju multietnične družbe; |
| --- | --- |

34.

poziva institucije na centralni in na lokalni ravni, naj učinkovito izvajajo zakonodajo s področja človekovih pravic in prispevajo k nadaljnjemu razvoju multietnične družbe;

| 35. | pozdravlja delo varuha človekovih pravic in meni, da je proračunska neodvisnost njegovega urada nujna; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja delo varuha človekovih pravic in meni, da je proračunska neodvisnost njegovega urada nujna;

| 36. | poudarja, da mora kosovska skupščina okrepiti svojo neodvisnost, strokovno znanje in izkušnje ter zmožnost nadzora nad proračunom ter izvršilnim in varnostnim sektorjem, in sicer z izboljšanjem nadzora nad zakonodajo ter izvajanjem in vplivom politik in zakonov; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da mora kosovska skupščina okrepiti svojo neodvisnost, strokovno znanje in izkušnje ter zmožnost nadzora nad proračunom ter izvršilnim in varnostnim sektorjem, in sicer z izboljšanjem nadzora nad zakonodajo ter izvajanjem in vplivom politik in zakonov;

| 37. | poudarja, kako pomembno je izvesti potrebne reforme javne uprave ter povečati število žensk in pripadnikov manjšin na vseh upravnih ravneh; |
| --- | --- |

37.

poudarja, kako pomembno je izvesti potrebne reforme javne uprave ter povečati število žensk in pripadnikov manjšin na vseh upravnih ravneh;

| 38. | odobrava, da so v kosovskem pravnem okviru predvidene pravice žensk in da je v pravnem sistemu velik poudarek na enakosti spolov ter pozdravlja napredek, dosežen na tem področju; vseeno pa je zaskrbljen zaradi visoke stopnje šolskega osipa med deklicami in premajhne zastopanosti žensk na trgu delovne sile, tudi v ključnih sektorjih družbe; poziva vlado in parlament k večji proaktivnosti in učinkovitosti pri izvajanju pomembnih zakonov, vključno s tistimi proti nasilju v družini in nedovoljeni trgovini, da bi dosegli bistven napredek glede pravic žensk in enakosti spolov na Kosovu; poziva kosovske oblasti, naj bolj aktivno spodbujajo udeležbo žensk v politiki in družbi, krepijo njihov položaj na trgu delovne sile in vključujejo načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

38.

odobrava, da so v kosovskem pravnem okviru predvidene pravice žensk in da je v pravnem sistemu velik poudarek na enakosti spolov ter pozdravlja napredek, dosežen na tem področju; vseeno pa je zaskrbljen zaradi visoke stopnje šolskega osipa med deklicami in premajhne zastopanosti žensk na trgu delovne sile, tudi v ključnih sektorjih družbe; poziva vlado in parlament k večji proaktivnosti in učinkovitosti pri izvajanju pomembnih zakonov, vključno s tistimi proti nasilju v družini in nedovoljeni trgovini, da bi dosegli bistven napredek glede pravic žensk in enakosti spolov na Kosovu; poziva kosovske oblasti, naj bolj aktivno spodbujajo udeležbo žensk v politiki in družbi, krepijo njihov položaj na trgu delovne sile in vključujejo načela enakosti spolov;

| 39. | poudarja osrednjo vlogo aktivnih in neodvisnih organizacij civilne družbe pri krepitvi in utrjevanju demokratičnih političnih procesov ter izgradnji povezane družbe v državi; priznava pomembno delo, ki ga izvajajo organizacije civilne družbe in organizacije žensk; poudarja pomen dialoga z organizacijami civilne družbe; |
| --- | --- |

39.

poudarja osrednjo vlogo aktivnih in neodvisnih organizacij civilne družbe pri krepitvi in utrjevanju demokratičnih političnih procesov ter izgradnji povezane družbe v državi; priznava pomembno delo, ki ga izvajajo organizacije civilne družbe in organizacije žensk; poudarja pomen dialoga z organizacijami civilne družbe;

| 40. | poudarja osrednjo vlogo organizacij civilne družbe pri izgradnji povezane družbe, krepitvi in utrjevanju demokratičnih političnih procesov na Kosovu in pospeševanju dialoga in dobrih sosedskih odnosov v regiji, ki prispeva k večjem regionalnem sodelovanju glede družbenih in političnih vidikov; odobrava izboljšano sodelovanje vlade z nevladnimi organizacijami, vendar poziva k širšemu posvetovanju s temi organizacijami pri oblikovanju politik in v okviru spremljanja delovanja oblasti; poziva tudi k okrepitvi njihove vloge v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu; |
| --- | --- |

40.

poudarja osrednjo vlogo organizacij civilne družbe pri izgradnji povezane družbe, krepitvi in utrjevanju demokratičnih političnih procesov na Kosovu in pospeševanju dialoga in dobrih sosedskih odnosov v regiji, ki prispeva k večjem regionalnem sodelovanju glede družbenih in političnih vidikov; odobrava izboljšano sodelovanje vlade z nevladnimi organizacijami, vendar poziva k širšemu posvetovanju s temi organizacijami pri oblikovanju politik in v okviru spremljanja delovanja oblasti; poziva tudi k okrepitvi njihove vloge v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu;

| 41. | poudarja, da je treba spodbujati aktivno državljanstvo, med drugim s krepitvijo civilne družbe in dejanskim zagotavljanjem svobode govora; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je treba spodbujati aktivno državljanstvo, med drugim s krepitvijo civilne družbe in dejanskim zagotavljanjem svobode govora;

| 42. | se zaveda, da so še vedno potrebne izboljšave glede osnovnih sindikalnih in delavskih pravic, čeprav je svoboda sindikalnega združevanja zagotovljena z zakonom; spodbuja Kosovo, naj okrepi socialni dialog v procesih odločanja, oblikovanja politik in razvoja zmogljivosti socialnih partnerjev; |
| --- | --- |

42.

se zaveda, da so še vedno potrebne izboljšave glede osnovnih sindikalnih in delavskih pravic, čeprav je svoboda sindikalnega združevanja zagotovljena z zakonom; spodbuja Kosovo, naj okrepi socialni dialog v procesih odločanja, oblikovanja politik in razvoja zmogljivosti socialnih partnerjev;

| 43. | poudarja, da bi morala misija EULEX povečati pomoč kosovski policiji na področju usposabljanja za umirjanje kritičnih in občutljivih situacij pred demonstracijami in po njih; opozarja, da bi si morale oblasti ob pomoči misije EULEX bolj prizadevati, da bo preživelim žrtvam spolnega nasilja, povezanega s konflikti na Kosovu in drugje na Zahodnem Balkanu, zagotovljena pravica; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da bi morala misija EULEX povečati pomoč kosovski policiji na področju usposabljanja za umirjanje kritičnih in občutljivih situacij pred demonstracijami in po njih; opozarja, da bi si morale oblasti ob pomoči misije EULEX bolj prizadevati, da bo preživelim žrtvam spolnega nasilja, povezanega s konflikti na Kosovu in drugje na Zahodnem Balkanu, zagotovljena pravica;

| 44. | je zaskrbljen, ker je diskriminacija še vedno velik problem; poudarja pomen zagotavljanja enakosti vseh ljudi, ne glede na njihov etnični izvor, spol, starost, vero, spolno usmerjenost ali invalidnost; želi poudariti potrebo po celoviti strategiji proti vsem oblikam diskriminacije in po doslednem izvajanju protidiskriminacijske zakonodaje; poudarja pomen ozaveščanja o tem, kaj je diskriminacija in katera pravna sredstva so na voljo; |
| --- | --- |

44.

je zaskrbljen, ker je diskriminacija še vedno velik problem; poudarja pomen zagotavljanja enakosti vseh ljudi, ne glede na njihov etnični izvor, spol, starost, vero, spolno usmerjenost ali invalidnost; želi poudariti potrebo po celoviti strategiji proti vsem oblikam diskriminacije in po doslednem izvajanju protidiskriminacijske zakonodaje; poudarja pomen ozaveščanja o tem, kaj je diskriminacija in katera pravna sredstva so na voljo;

| 45. | poziva oblasti, naj uveljavijo ustavno načelo nediskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti, izboljšajo poznavanje pravic LGBT pri uslužbencih organov pregona in se borijo proti homofobiji in transfobiji; glede tega obžaluje nasilen napad 14. decembra 2012 v Prištini, ko je skupina ljudi, ki je vključevala radikalne islamiste, vdrla v poslopje, v katerem je medijska hiša Kosovo 2.0 nameravala predstaviti zadnjo številko svoje revije, posvečene temam o spolnosti, vključno z vsebinami LGBT; poziva kosovsko policijo in ministrstvo za notranje zadeve, naj preišče nasilna dejanja in grožnje proti udeleženim osebam, storilce pa privede pred sodišče; oblasti poziva, naj si po vseh svojih močeh prizadevajo za zagotovitev polnega spoštovanja človekovih pravic, vključno s svobodo misli, govora in zbiranja; |
| --- | --- |

45.

poziva oblasti, naj uveljavijo ustavno načelo nediskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti, izboljšajo poznavanje pravic LGBT pri uslužbencih organov pregona in se borijo proti homofobiji in transfobiji; glede tega obžaluje nasilen napad 14. decembra 2012 v Prištini, ko je skupina ljudi, ki je vključevala radikalne islamiste, vdrla v poslopje, v katerem je medijska hiša Kosovo 2.0 nameravala predstaviti zadnjo številko svoje revije, posvečene temam o spolnosti, vključno z vsebinami LGBT; poziva kosovsko policijo in ministrstvo za notranje zadeve, naj preišče nasilna dejanja in grožnje proti udeleženim osebam, storilce pa privede pred sodišče; oblasti poziva, naj si po vseh svojih močeh prizadevajo za zagotovitev polnega spoštovanja človekovih pravic, vključno s svobodo misli, govora in zbiranja;

| 46. | poudarja pomen neodvisnih in svobodnih medijev; v zvezi s tem pozdravlja spremembe kazenskega zakonika, ki zadevajo kazensko odgovornost glavnih urednikov, založnikov, tiskarjev in producentov ter zaščito novinarskih virov, ki so začele veljati 1. januarja 2013; |
| --- | --- |

46.

poudarja pomen neodvisnih in svobodnih medijev; v zvezi s tem pozdravlja spremembe kazenskega zakonika, ki zadevajo kazensko odgovornost glavnih urednikov, založnikov, tiskarjev in producentov ter zaščito novinarskih virov, ki so začele veljati 1. januarja 2013;

| 47. | je seznanjen s tretjim z ocenjevalnim poročilom OVSE iz julija 2012, ki opozarja, da je treba kljub vzpostavitvi celostnega in dodelanega pravnega okvira še veliko narediti, da bodo pravice skupnosti na Kosovu dejansko in smiselno zaščitene; |
| --- | --- |

47.

je seznanjen s tretjim z ocenjevalnim poročilom OVSE iz julija 2012, ki opozarja, da je treba kljub vzpostavitvi celostnega in dodelanega pravnega okvira še veliko narediti, da bodo pravice skupnosti na Kosovu dejansko in smiselno zaščitene;

| 48. | pozdravlja sprejetje ustrezne zakonodaje za zaščito in spodbujanje skupnosti ter verske in kulturne dediščine in uspešno predajo odgovornosti za varnost večine kulturnih in verskih znamenitosti srbske pravoslavne cerkve Kosovu; glede tega še posebej odobrava vzpostavitev posebne enote pri kosovski policiji, ki bo zadolžena izključno za to nalogo; poziva k nadaljnjemu izvajanju ustrezne zakonodaje, zlasti zakona o skupnostih; obžaluje, ker kosovske oblasti niso dovolile srbskemu predsedniku Tomislavu Nikoliću, da bi obiskal Kosovo in se udeležil pravoslavnega praznovanja božiča v Gračanici; v zvezi s tem pozdravlja srečanje srbskega predsednika Tomislava Nikolića s kosovsko predsednico Atifete Jahjago, ki je potekalo 6. februarja 2013 v Bruslju v odprtem in konstruktivnem ozračju pod okriljem podpredsednice/visoke predstavnice Catherine Ashton in v okviru prizadevanj za normalizacijo odnosov med obema stranema; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja sprejetje ustrezne zakonodaje za zaščito in spodbujanje skupnosti ter verske in kulturne dediščine in uspešno predajo odgovornosti za varnost večine kulturnih in verskih znamenitosti srbske pravoslavne cerkve Kosovu; glede tega še posebej odobrava vzpostavitev posebne enote pri kosovski policiji, ki bo zadolžena izključno za to nalogo; poziva k nadaljnjemu izvajanju ustrezne zakonodaje, zlasti zakona o skupnostih; obžaluje, ker kosovske oblasti niso dovolile srbskemu predsedniku Tomislavu Nikoliću, da bi obiskal Kosovo in se udeležil pravoslavnega praznovanja božiča v Gračanici; v zvezi s tem pozdravlja srečanje srbskega predsednika Tomislava Nikolića s kosovsko predsednico Atifete Jahjago, ki je potekalo 6. februarja 2013 v Bruslju v odprtem in konstruktivnem ozračju pod okriljem podpredsednice/visoke predstavnice Catherine Ashton in v okviru prizadevanj za normalizacijo odnosov med obema stranema;

| 49. | obžaluje, da srbske oblasti niso dovolile kosovski podpredsednici vlade Mimozi Kusari Lila prečkanja meje, da bi obiskala Preševsko dolino; obžaluje tudi, da morajo kosovski državljani čakati veliko ur, da lahko vstopijo v Srbijo; |
| --- | --- |

49.

obžaluje, da srbske oblasti niso dovolile kosovski podpredsednici vlade Mimozi Kusari Lila prečkanja meje, da bi obiskala Preševsko dolino; obžaluje tudi, da morajo kosovski državljani čakati veliko ur, da lahko vstopijo v Srbijo;

| 50. | v zvezi s tem poudarja pomen nadgradnje odnosov in zastopanja Kosova v mednarodnih kulturnih institucijah ter institucijah za ohranjanje kulturne dediščine za izboljšanje zaščite verskih in kulturnih krajev ter spomenikov, pa tudi nadgradnje zastopanja v evropskih in mednarodnih športnih organizacijah, da bi kosovskim atletom omogočili udeležbo na vseh mednarodnih športnih dogodkih, vključno z evropskimi in svetovnimi prvenstvi in olimpijskimi igrami; |
| --- | --- |

50.

v zvezi s tem poudarja pomen nadgradnje odnosov in zastopanja Kosova v mednarodnih kulturnih institucijah ter institucijah za ohranjanje kulturne dediščine za izboljšanje zaščite verskih in kulturnih krajev ter spomenikov, pa tudi nadgradnje zastopanja v evropskih in mednarodnih športnih organizacijah, da bi kosovskim atletom omogočili udeležbo na vseh mednarodnih športnih dogodkih, vključno z evropskimi in svetovnimi prvenstvi in olimpijskimi igrami;

| 51. | pozdravlja ustanovitev občinskih uradov za skupnosti in vračanje v večini občin, vendar obžaluje, da vračanje beguncev in notranje razseljenih oseb kljub napredku ostaja izziv, zlasti zaradi varnostnih incidentov; spodbuja kosovske oblasti, naj si še naprej prizadevajo na tem področju, tako na centralni kot lokalni ravni, s posebnim poudarkom na srbskih, romskih, aškalskih in tako imenovanih egipčanskih povratnikih; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja ustanovitev občinskih uradov za skupnosti in vračanje v večini občin, vendar obžaluje, da vračanje beguncev in notranje razseljenih oseb kljub napredku ostaja izziv, zlasti zaradi varnostnih incidentov; spodbuja kosovske oblasti, naj si še naprej prizadevajo na tem področju, tako na centralni kot lokalni ravni, s posebnim poudarkom na srbskih, romskih, aškalskih in tako imenovanih egipčanskih povratnikih;

| 52. | pozdravlja končno zaprtje s svincem onesnaženega taborišča Osterode na severu Mitrovice in preselitev preostalih družin, vključno z mnogimi Romi, Aškali in tako imenovanimi Egipčani, v nove hiše in blok s socialnimi stanovanji, zgrajenimi v okviru projekta, ki ga je financirala EU; meni, da gre pri omenjenem za pomemben korak k polni reintegraciji in vključitvi beguncev in manjšin v kosovsko družbo; poziva kosovske oblasti, naj takoj začnejo sanacijo onesnaženega področja, Komisijo pa, naj zagotovi potrebno tehnično in finančno pomoč; Kosovo poziva, naj več sredstev nameni sprejetju in uveljavitvi okoljskih standardov EU; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja končno zaprtje s svincem onesnaženega taborišča Osterode na severu Mitrovice in preselitev preostalih družin, vključno z mnogimi Romi, Aškali in tako imenovanimi Egipčani, v nove hiše in blok s socialnimi stanovanji, zgrajenimi v okviru projekta, ki ga je financirala EU; meni, da gre pri omenjenem za pomemben korak k polni reintegraciji in vključitvi beguncev in manjšin v kosovsko družbo; poziva kosovske oblasti, naj takoj začnejo sanacijo onesnaženega področja, Komisijo pa, naj zagotovi potrebno tehnično in finančno pomoč; Kosovo poziva, naj več sredstev nameni sprejetju in uveljavitvi okoljskih standardov EU;

| 53. | pozdravlja začetek vmesnega pregleda strategije in akcijskega načrta za Rome, Aškale in tako imenovane Egipčane; poziva k učinkovitejšemu izvajanju in spremljanju strategije za integracijo Romov, Aškalov in tako imenovanih Egipčanov, in sicer z nadaljnjo izgradnjo zmogljivosti in boljšim medinstitucionalnim usklajevanjem; poudarja, da je treba v celoti uresničiti tako imenovanih 40 ukrepov, da bi spodbujali socialno vključenost romskih, aškalskih in tako imenovanih egipčanskih skupnosti tako na državni kot na občinski ravni, v skladu s cilji evropskega okvira za nacionalne strategije vključevanja Romov; poziva kosovske oblasti, naj v strategijo in akcijski načrt za vključevanje Romov, Aškalov in tako imenovanih Egipčanov vključijo vidik spolov; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja začetek vmesnega pregleda strategije in akcijskega načrta za Rome, Aškale in tako imenovane Egipčane; poziva k učinkovitejšemu izvajanju in spremljanju strategije za integracijo Romov, Aškalov in tako imenovanih Egipčanov, in sicer z nadaljnjo izgradnjo zmogljivosti in boljšim medinstitucionalnim usklajevanjem; poudarja, da je treba v celoti uresničiti tako imenovanih 40 ukrepov, da bi spodbujali socialno vključenost romskih, aškalskih in tako imenovanih egipčanskih skupnosti tako na državni kot na občinski ravni, v skladu s cilji evropskega okvira za nacionalne strategije vključevanja Romov; poziva kosovske oblasti, naj v strategijo in akcijski načrt za vključevanje Romov, Aškalov in tako imenovanih Egipčanov vključijo vidik spolov;

| 54. | izraža zaskrbljenost nad tem, da so romski, aškalski in tako imenovani egipčanski otroci še naprej ranljivi in odrinjeni; poziva oblasti, naj namenijo ustrezno pozornost izboljšanju življenjskih razmer teh skupnosti, vključno z dostopnostjo izobraževanja; |
| --- | --- |

54.

izraža zaskrbljenost nad tem, da so romski, aškalski in tako imenovani egipčanski otroci še naprej ranljivi in odrinjeni; poziva oblasti, naj namenijo ustrezno pozornost izboljšanju življenjskih razmer teh skupnosti, vključno z dostopnostjo izobraževanja;

| 55. | izraža zaskrbljenost zaradi visoke stopnje revščine in umrljivosti otrok, nizke ravni kritja, ki ga zagotavlja kosovski sistem socialne zaščite in velikega obsega izdatkov za zdravstveno varstvo, ki jih ne krije zavarovalnica, zaradi česar so ranljive družine izpostavljene kronični revščini; |
| --- | --- |

55.

izraža zaskrbljenost zaradi visoke stopnje revščine in umrljivosti otrok, nizke ravni kritja, ki ga zagotavlja kosovski sistem socialne zaščite in velikega obsega izdatkov za zdravstveno varstvo, ki jih ne krije zavarovalnica, zaradi česar so ranljive družine izpostavljene kronični revščini;

| 56. | poudarja, da so invalidni otroci še naprej prikrajšani za osnovno izobraževanje, saj jih je v osnovno šolo vpisanih le 10 %; poziva vlado, naj zagotovi, da bodo invalidne osebe in druge ranljive skupine imele dostop do zdravstvenega varstva, izobraževanja in socialnih storitev brez razlikovanja; odobrava, da je kosovska skupščina sprejela priporočila o razvoju v zgodnjem otroštvu; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da so invalidni otroci še naprej prikrajšani za osnovno izobraževanje, saj jih je v osnovno šolo vpisanih le 10 %; poziva vlado, naj zagotovi, da bodo invalidne osebe in druge ranljive skupine imele dostop do zdravstvenega varstva, izobraževanja in socialnih storitev brez razlikovanja; odobrava, da je kosovska skupščina sprejela priporočila o razvoju v zgodnjem otroštvu;

| 57. | pozdravlja uvedbo celostnega popisa otroškega varstva na Kosovu ter napredek, ki je bil dosežen s sprejetjem doslednega kazenskega zakonika za mladoletnike, s katerim se je Kosovo postavilo ob bok mednarodnim in evropskim standardom; je še vedno zaskrbljen zaradi pomanjkanja specializirane institucionalne infrastrukture za mlade ljudi, ki pridejo v navzkrižje z zakonom (žrtve in priče); |
| --- | --- |

57.

pozdravlja uvedbo celostnega popisa otroškega varstva na Kosovu ter napredek, ki je bil dosežen s sprejetjem doslednega kazenskega zakonika za mladoletnike, s katerim se je Kosovo postavilo ob bok mednarodnim in evropskim standardom; je še vedno zaskrbljen zaradi pomanjkanja specializirane institucionalne infrastrukture za mlade ljudi, ki pridejo v navzkrižje z zakonom (žrtve in priče);

| 58. | pozdravlja končne rezultate popisa prebivalstva na Kosovu za leto 2011 kot prvi korak pri zagotavljanju pravočasnih in natančnih podatkov oblikovalcem politik; se vseeno zaveda izzivov, ki ostajajo na področju dostopnosti statistično zanesljivih in mednarodno primerljivih podatkov, ki so bistveni za z dokazi podprte politike in za spremljanje napredka Kosova; |
| --- | --- |

58.

pozdravlja končne rezultate popisa prebivalstva na Kosovu za leto 2011 kot prvi korak pri zagotavljanju pravočasnih in natančnih podatkov oblikovalcem politik; se vseeno zaveda izzivov, ki ostajajo na področju dostopnosti statistično zanesljivih in mednarodno primerljivih podatkov, ki so bistveni za z dokazi podprte politike in za spremljanje napredka Kosova;

| 59. | Kosovo poziva, naj se odloča za politike, podprte z dokazi, in sicer z zmanjšanjem upravne obremenitve in s tem povezanih stroškov, povečanjem dostopa do sredstev in zagotavljanjem posebne podpore novoustanovljenim podjetjem; |
| --- | --- |

59.

Kosovo poziva, naj se odloča za politike, podprte z dokazi, in sicer z zmanjšanjem upravne obremenitve in s tem povezanih stroškov, povečanjem dostopa do sredstev in zagotavljanjem posebne podpore novoustanovljenim podjetjem;

| 60. | poudarja pomen dodelitve lastne mednarodne številke omrežne skupine Kosovu, tako iz gospodarskih kot političnih razlogov; meni, da je sedanji položaj nevzdržen in da povzroča zmedo, zato poziva pristojne mednarodne organizacije, naj to vprašanje čimprej rešijo, Srbijo pa, naj v zvezi s tem umakne veto; |
| --- | --- |

60.

poudarja pomen dodelitve lastne mednarodne številke omrežne skupine Kosovu, tako iz gospodarskih kot političnih razlogov; meni, da je sedanji položaj nevzdržen in da povzroča zmedo, zato poziva pristojne mednarodne organizacije, naj to vprašanje čimprej rešijo, Srbijo pa, naj v zvezi s tem umakne veto;

| 61. | poziva Kosovo, naj se posveti razvoju obnovljivih virov energije in diverzifikaciji energetskih virov, da bo lahko v skladu z obveznostmi iz pogodbe o energetski skupnosti zaprl termoelektrarno Kosova A in saniral termoelektrarno Kosova B, ki zelo onesnažujeta okolje; opozarja, da je treba več finančne pomoči EU in Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) nameniti projektom varčevanja z energijo, energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije; obžaluje, da EBRD v osnutku strategije za državo načrtuje, da bo podprla gradnjo nove termoelektrarne na lignit (Kosova e Re), in poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe proti takim načrtom, saj so v nasprotju s podnebnimi zavezami EU; |
| --- | --- |

61.

poziva Kosovo, naj se posveti razvoju obnovljivih virov energije in diverzifikaciji energetskih virov, da bo lahko v skladu z obveznostmi iz pogodbe o energetski skupnosti zaprl termoelektrarno Kosova A in saniral termoelektrarno Kosova B, ki zelo onesnažujeta okolje; opozarja, da je treba več finančne pomoči EU in Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) nameniti projektom varčevanja z energijo, energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije; obžaluje, da EBRD v osnutku strategije za državo načrtuje, da bo podprla gradnjo nove termoelektrarne na lignit (Kosova e Re), in poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe proti takim načrtom, saj so v nasprotju s podnebnimi zavezami EU;

| 62. | je seznanjen z načrti za novo cestno infrastrukturo, ki bo izboljšala povezave med Prištino in sosednjimi državami; ugotavlja, da je praksa javnega naročanja na Kosovu še naprej neustrezna ter poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da bodo postopki javnega naročanja pri tako velikih projektih resnično odprti, konkurenčni in pregledni; ugotavlja tudi, da bi se bilo treba takih infrastrukturnih projektov lotiti skladno z merili iz veljavnega programa Mednarodnega denarnega sklada; poudarja, da je treba razvijati javni transport, zlasti posodobiti ali na novo zgraditi železniške povezave v okviru trajnostnih prometnih sistemov; predlaga izgradnjo čezmejnega sistema hitrih železnic med vsemi državami Zahodnega Balkana, ki bi bil povezan z vseevropskim omrežjem EU. |
| --- | --- |

62.

je seznanjen z načrti za novo cestno infrastrukturo, ki bo izboljšala povezave med Prištino in sosednjimi državami; ugotavlja, da je praksa javnega naročanja na Kosovu še naprej neustrezna ter poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da bodo postopki javnega naročanja pri tako velikih projektih resnično odprti, konkurenčni in pregledni; ugotavlja tudi, da bi se bilo treba takih infrastrukturnih projektov lotiti skladno z merili iz veljavnega programa Mednarodnega denarnega sklada; poudarja, da je treba razvijati javni transport, zlasti posodobiti ali na novo zgraditi železniške povezave v okviru trajnostnih prometnih sistemov; predlaga izgradnjo čezmejnega sistema hitrih železnic med vsemi državami Zahodnega Balkana, ki bi bil povezan z vseevropskim omrežjem EU.

o

o o

| 63. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, evropski službi za zunanje delovanje in vladi ter skupščini Kosova. |
| --- | --- |

63.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, evropski službi za zunanje delovanje in vladi ter skupščini Kosova.

---

(1)  A/RES/64/298.

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/80 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/80

---

P7_TA(2013)0188

Dopolnitev preglednice dosežkov za postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o dopolnitvi preglednice dosežkov za postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji (2013/2582(RSP))

(2016/C 045/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij (del „šesterčka“, v nadaljnjem besedilu: uredba o postopku v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij (del „šesterčka“, v nadaljnjem besedilu: uredba o postopku v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o preglednici dosežkov za nadzor makroekonomskih neravnovesij: predvidena začetna zasnova (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o preglednici dosežkov za nadzor makroekonomskih neravnovesij: predvidena začetna zasnova (2),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 14. novembra 2012 z naslovom „Completing the Scoreboard for the MIP: Financial Sector Indicator“ (Dopolnitev preglednice dosežkov za uredbo o postopku v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji: kazalnik finančnega sektorja – ni na voljo v slovenščini) (SWD(2012)0389), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 14. novembra 2012 z naslovom „Completing the Scoreboard for the MIP: Financial Sector Indicator“ (Dopolnitev preglednice dosežkov za uredbo o postopku v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji: kazalnik finančnega sektorja – ni na voljo v slovenščini) (SWD(2012)0389),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu socialno-ekonomskemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki o mehanizmu opozarjanja za leto 2013 (COM(2012)0751), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu socialno-ekonomskemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki o mehanizmu opozarjanja za leto 2013 (COM(2012)0751),

| — | ob upoštevanju dokumenta z naslovom „Views of the European Systemic Risk Board (ESRB) on the Envisaged Scoreboard Indicators Relevant for Financial Market Stability“ (Mnenja Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB) o predvidenih kazalnikih iz preglednice, pomembnih za stabilnost finančnega trga – ni na voljo v slovenščini) z dne 9. decembra 2011; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta z naslovom „Views of the European Systemic Risk Board (ESRB) on the Envisaged Scoreboard Indicators Relevant for Financial Market Stability“ (Mnenja Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB) o predvidenih kazalnikih iz preglednice, pomembnih za stabilnost finančnega trga – ni na voljo v slovenščini) z dne 9. decembra 2011;

| — | ob upoštevanju pisma Komisije predsedniku Evropskega parlamenta z dne 19. decembra 2011, s katerim so bile Parlamentu posredovane pomembne informacije in dokumenti o dopolnjeni preglednici dosežkov za postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji (MIP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije predsedniku Evropskega parlamenta z dne 19. decembra 2011, s katerim so bile Parlamentu posredovane pomembne informacije in dokumenti o dopolnjeni preglednici dosežkov za postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji (MIP),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o dopolnitvi preglednice dosežkov za postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji (O-000039/2013 – B7-0117/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o dopolnitvi preglednice dosežkov za postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji (O-000039/2013 – B7-0117/2013),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je uredba o postopku v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji politično orodje, ki je bilo uvedeno s šesterčkom in predstavlja pomemben steber gospodarskega upravljanja evroobmočja, ki je namenjen preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij v državah članicah, pri čemer je posebna pozornost namenjena tistim makroekonomskim neravnovesjem s potencialnimi učinki prelivanja na druge države članice; |
| --- | --- |

A.

ker je uredba o postopku v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji politično orodje, ki je bilo uvedeno s šesterčkom in predstavlja pomemben steber gospodarskega upravljanja evroobmočja, ki je namenjen preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij v državah članicah, pri čemer je posebna pozornost namenjena tistim makroekonomskim neravnovesjem s potencialnimi učinki prelivanja na druge države članice;

| B. | ker je preglednica dosežkov, uvedena v skladu s členom 4 uredbe o postopku v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji, prvotno obsegala deset kazalnikov, ki so pokrivali širok razpon vprašanj nadzora makroekonomskih neravnovesij; |
| --- | --- |

B.

ker je preglednica dosežkov, uvedena v skladu s členom 4 uredbe o postopku v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji, prvotno obsegala deset kazalnikov, ki so pokrivali širok razpon vprašanj nadzora makroekonomskih neravnovesij;

| C. | ker je Komisija novembra 2012 dodala še en kazalnik, in sicer stopnjo rasti obveznosti finančnega sektorja, to s pismom z dne 19. novembra 2012 sporočila Parlamentu ter 28. novembra 2012 v poročilo o mehanizmu opozarjanja objavila ustrezno analizo; |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija novembra 2012 dodala še en kazalnik, in sicer stopnjo rasti obveznosti finančnega sektorja, to s pismom z dne 19. novembra 2012 sporočila Parlamentu ter 28. novembra 2012 v poročilo o mehanizmu opozarjanja objavila ustrezno analizo;

| D. | ker je v uvodni izjavi 12 uredbe o postopku v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji navedeno, da bi morala Komisija predloge o načrtih za določitev in prilagoditev kazalnikov in pragov predstaviti pristojnim odborom Evropskega parlamenta in Sveta; |
| --- | --- |

D.

ker je v uvodni izjavi 12 uredbe o postopku v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji navedeno, da bi morala Komisija predloge o načrtih za določitev in prilagoditev kazalnikov in pragov predstaviti pristojnim odborom Evropskega parlamenta in Sveta;

| 1. | močno obžaluje, da Komisija pri posodobitvi preglednice dosežkov za nadzor makroekonomskih neravnovesij ni spoštovala sodelovalnega duha iz uredbe o postopku v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji; |
| --- | --- |

1.

močno obžaluje, da Komisija pri posodobitvi preglednice dosežkov za nadzor makroekonomskih neravnovesij ni spoštovala sodelovalnega duha iz uredbe o postopku v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji;

| 2. | močno obžaluje, da je Parlament prejel ustrezno sporočilo le nekaj dni preden je Komisija novembra 2012 objavila preglednico dosežkov; |
| --- | --- |

2.

močno obžaluje, da je Parlament prejel ustrezno sporočilo le nekaj dni preden je Komisija novembra 2012 objavila preglednico dosežkov;

| 3. | poziva Komisijo, naj Parlament in Svet pravočasno obvesti, ali namerava preglednico dodatno posodobiti pred letom 2015; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj Parlament in Svet pravočasno obvesti, ali namerava preglednico dodatno posodobiti pred letom 2015;

| 4. | z globokim obžalovanjem ugotavlja, da sozakonodajalca v tem procesu nista obravnavana enakopravno, saj naj bi se Komisija posvetovala z ustreznimi delovnimi skupinami v Svetu; |
| --- | --- |

4.

z globokim obžalovanjem ugotavlja, da sozakonodajalca v tem procesu nista obravnavana enakopravno, saj naj bi se Komisija posvetovala z ustreznimi delovnimi skupinami v Svetu;

| 5. | poudarja, da resolucija z dne 15. decembra 2011 o preglednici dosežkov, v kateri Parlament zahteva uvedbo kazalnika za finančni sektor, ne odraža zadovoljivega posvetovanja s Parlamentom, kot je predvideno v uvodni izjavi 12 uredbe o postopku v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji, ker je bila ta resolucija sprejeta leto prej in ni bila odgovor na predlog Komisije; opozarja, da je natančna izbira in zasnova kazalnika v veliki meri potekala po lastni presoji, kar dokazuje delovni dokument služb Komisije z dne 14. novembra 2012; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da resolucija z dne 15. decembra 2011 o preglednici dosežkov, v kateri Parlament zahteva uvedbo kazalnika za finančni sektor, ne odraža zadovoljivega posvetovanja s Parlamentom, kot je predvideno v uvodni izjavi 12 uredbe o postopku v zvezi z makroekonomskimi neravnovesji, ker je bila ta resolucija sprejeta leto prej in ni bila odgovor na predlog Komisije; opozarja, da je natančna izbira in zasnova kazalnika v veliki meri potekala po lastni presoji, kar dokazuje delovni dokument služb Komisije z dne 14. novembra 2012;

| 6. | upošteva izjavo ESRB z dne 9. decembra 2011, v kateri izraža zadržke do finančnega kazalnika, in navaja, da bi morala preglednica dosežkov vključevati kratkoročne obveznosti (vsoto obveznosti, ki zapadejo v enem letu) za nekonsolidirani finančni sektor, razen bančnih vlog, kot delež skupnih obveznosti in da bi moral ta kazalnik imeti prednost pred kazalniki, ki temeljijo na ukrepih lastnega kapitala na podlagi kapitalskega toka, kot so vzvodi ali stopnja zadolženosti, ker se lastni kapital ocenjuje po tržni vrednosti in je zato zelo občutljiv na gibanja delniškega trga; opozarja Komisijo, da člen 4(5) uredbe določa, da je treba pri pripravi osnutka kazalnikov v zvezi s stabilnostjo finančnega trga ustrezno upoštevati delo ESRB; |
| --- | --- |

6.

upošteva izjavo ESRB z dne 9. decembra 2011, v kateri izraža zadržke do finančnega kazalnika, in navaja, da bi morala preglednica dosežkov vključevati kratkoročne obveznosti (vsoto obveznosti, ki zapadejo v enem letu) za nekonsolidirani finančni sektor, razen bančnih vlog, kot delež skupnih obveznosti in da bi moral ta kazalnik imeti prednost pred kazalniki, ki temeljijo na ukrepih lastnega kapitala na podlagi kapitalskega toka, kot so vzvodi ali stopnja zadolženosti, ker se lastni kapital ocenjuje po tržni vrednosti in je zato zelo občutljiv na gibanja delniškega trga; opozarja Komisijo, da člen 4(5) uredbe določa, da je treba pri pripravi osnutka kazalnikov v zvezi s stabilnostjo finančnega trga ustrezno upoštevati delo ESRB;

| 7. | ne bo več dopuščal dejstva, da se v službah Komisije tako počasi spreminja miselnost glede polnega priznavanja vloge Parlamenta pri gospodarskem upravljanju; poudarja potrebo, da mora Komisija jasno spoštovati vlogo Parlamenta kot sozakonodajalca pri večstranskem nadzoru, kot je med drugim določeno v členih 121(6) in 136 PDEU, ter da mora Parlament pri vseh aktih Unije na tem področju obravnavati enako kot Svet; opozarja Komisijo, da je posvetovanje z Evropskim parlamentom o spremembah preglednice dosežkov tudi prvina dobre prakse medinstitucionalne vljudnosti; |
| --- | --- |

7.

ne bo več dopuščal dejstva, da se v službah Komisije tako počasi spreminja miselnost glede polnega priznavanja vloge Parlamenta pri gospodarskem upravljanju; poudarja potrebo, da mora Komisija jasno spoštovati vlogo Parlamenta kot sozakonodajalca pri večstranskem nadzoru, kot je med drugim določeno v členih 121(6) in 136 PDEU, ter da mora Parlament pri vseh aktih Unije na tem področju obravnavati enako kot Svet; opozarja Komisijo, da je posvetovanje z Evropskim parlamentom o spremembah preglednice dosežkov tudi prvina dobre prakse medinstitucionalne vljudnosti;

| 8. | opominja Komisijo na njeno obveznost, da se do Parlamenta vede odgovorno, kot je določeno v členu 17(8) PEU; |
| --- | --- |

8.

opominja Komisijo na njeno obveznost, da se do Parlamenta vede odgovorno, kot je določeno v členu 17(8) PEU;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in ECB. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in ECB.

---

(1)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0583.

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/82

---

P7_TA(2013)0189

Vietnam, zlasti svoboda izražanja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o Vietnamu, zlasti svobodi izražanja (2013/2599(RSP))

(2016/C 045/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Vietnamom, ki je bil podpisan 27. junija 2012, ter dialoga o človekovih pravicah, ki poteka dvakrat letno med EU in vietnamsko vlado, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Vietnamom, ki je bil podpisan 27. junija 2012, ter dialoga o človekovih pravicah, ki poteka dvakrat letno med EU in vietnamsko vlado,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, h kateremu Vietnam pristopil leta 1982, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, h kateremu Vietnam pristopil leta 1982,

| — | ob upoštevanju rezultatov splošnega rednega pregleda v zvezi z Vietnamom, ki ga je Svet Združenih narodov za človekove pravice opravil 24. septembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov splošnega rednega pregleda v zvezi z Vietnamom, ki ga je Svet Združenih narodov za človekove pravice opravil 24. septembra 2009,

| — | ob upoštevanju poročila o spodbujanju in varovanju pravice do svobodnega mnenja in izražanja, ki ga je posebni poročevalec ZN predstavil na 14. zasedanju Sveta za človekove pravice aprila 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o spodbujanju in varovanju pravice do svobodnega mnenja in izražanja, ki ga je posebni poročevalec ZN predstavil na 14. zasedanju Sveta za človekove pravice aprila 2010,

| — | ob upoštevanju izjave predstavnika visoke predstavnice EU Catherine Ashton o obsodbah blogerjev v Vietnamu z dne 24. septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predstavnika visoke predstavnice EU Catherine Ashton o obsodbah blogerjev v Vietnamu z dne 24. septembra 2012,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU (1),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Vietnamu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Vietnamu,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so bili 24. septembra 2012 trije priznani novinarji, Nguyen Van Hai/Dieu Cay, Ta Phong Tan in Pan Thanh Hai, obsojeni na zaporno kazen; ker so bile po pritožbi njihove obsodbe na 12, 10 oziroma 3 leta zapora zaradi objave člankov na spletni strani vietnamskega kluba svobodnih novinarjev potrjene, po prestani zaporni kazni pa bodo morali ostati več let v hišnem priporu; |
| --- | --- |

A.

ker so bili 24. septembra 2012 trije priznani novinarji, Nguyen Van Hai/Dieu Cay, Ta Phong Tan in Pan Thanh Hai, obsojeni na zaporno kazen; ker so bile po pritožbi njihove obsodbe na 12, 10 oziroma 3 leta zapora zaradi objave člankov na spletni strani vietnamskega kluba svobodnih novinarjev potrjene, po prestani zaporni kazni pa bodo morali ostati več let v hišnem priporu;

| B. | ker je bilo glede na nedavna poročila mednarodnih organizacij za človekove pravice na dolgoletne zaporne kazni obsojenih 32 spletnih disidentov oziroma čakajo na sojenje v Vietnamu; 14 aktivistov, ki se zavzemajo za demokracijo, je bilo obsojenih na skupaj več kot 100 let zapora zaradi uresničevanja svoje pravice do svobodnega izražanja; skupina 22 miroljubnih okoljevarstvenih aktivistov je bila obsojena na zaporne kazni od 10 let zapora do dosmrtnega prestajanja zaporne kazni; novinar pri tiskanem mediju, ki ga nadzoruje država, je bil odpuščen zaradi objave komentarja na svojem blogu, v katerem je kritiziral generalnega sekretarja komunistične partije; spletne disidente policija pogosto nadleguje in napada, med njimi tudi Le Cong Caua and Huynh Ngoc Tuana; |
| --- | --- |

B.

ker je bilo glede na nedavna poročila mednarodnih organizacij za človekove pravice na dolgoletne zaporne kazni obsojenih 32 spletnih disidentov oziroma čakajo na sojenje v Vietnamu; 14 aktivistov, ki se zavzemajo za demokracijo, je bilo obsojenih na skupaj več kot 100 let zapora zaradi uresničevanja svoje pravice do svobodnega izražanja; skupina 22 miroljubnih okoljevarstvenih aktivistov je bila obsojena na zaporne kazni od 10 let zapora do dosmrtnega prestajanja zaporne kazni; novinar pri tiskanem mediju, ki ga nadzoruje država, je bil odpuščen zaradi objave komentarja na svojem blogu, v katerem je kritiziral generalnega sekretarja komunistične partije; spletne disidente policija pogosto nadleguje in napada, med njimi tudi Le Cong Caua and Huynh Ngoc Tuana;

| C. | ker so bili številni zaporniki vesti obsojeni na podlagi ohlapno opredeljenih predpisov o nacionalni varnosti, ki ne ločujejo med nasilnimi dejanji in miroljubnim izražanjem nasprotnih mnenj ali prepričanj, na primer „propagande proti socialistični republiki Vietnam“ (člen 88 kazenskega zakonika), „dejavnosti, namenjenih rušenju oblasti ljudstva“ (člen 79), „sejanja razdora med vernimi in nevernimi državljani“ (člen 87) in „zlorabe demokratičnih svoboščin za poseganje v interese države“ (člen 258); ker se za pridržanje disidentov vse bolj uporablja odlok št. 44 iz leta 2002, ki omogoča pripor brez sojenja; |
| --- | --- |

C.

ker so bili številni zaporniki vesti obsojeni na podlagi ohlapno opredeljenih predpisov o nacionalni varnosti, ki ne ločujejo med nasilnimi dejanji in miroljubnim izražanjem nasprotnih mnenj ali prepričanj, na primer „propagande proti socialistični republiki Vietnam“ (člen 88 kazenskega zakonika), „dejavnosti, namenjenih rušenju oblasti ljudstva“ (člen 79), „sejanja razdora med vernimi in nevernimi državljani“ (člen 87) in „zlorabe demokratičnih svoboščin za poseganje v interese države“ (člen 258); ker se za pridržanje disidentov vse bolj uporablja odlok št. 44 iz leta 2002, ki omogoča pripor brez sojenja;

| D. | ker blogerji in zagovorniki človekovih pravic vse več uporabljajo splet za izražanje svojih političnih mnenj, razkrivanje korupcije in opozarjanje na prisvajanje zemlje in druge zlorabe uradnega položaja; |
| --- | --- |

D.

ker blogerji in zagovorniki človekovih pravic vse več uporabljajo splet za izražanje svojih političnih mnenj, razkrivanje korupcije in opozarjanje na prisvajanje zemlje in druge zlorabe uradnega položaja;

| E. | ker vietnamske oblasti sistematično zatirajo svobodo izražanja in miroljubnega zbiranja ter preganjajo vse tiste, ki izražajo dvom glede vladnih politik, razkrivajo primere korupcije, v katero so vpleteni uradniki, ali pozivajo k alternativnim rešitvam, ki bi nadomestile enopartijsko vladavino; |
| --- | --- |

E.

ker vietnamske oblasti sistematično zatirajo svobodo izražanja in miroljubnega zbiranja ter preganjajo vse tiste, ki izražajo dvom glede vladnih politik, razkrivajo primere korupcije, v katero so vpleteni uradniki, ali pozivajo k alternativnim rešitvam, ki bi nadomestile enopartijsko vladavino;

| F. | ker v Vietnamu pripravljajo odredbo o upravljanju, zagotavljanju in uporabi internetnih storitev in vsebini informacij na spletu, pri čemer gre za novo odredbo o upravljanju interneta, ki bi legalizirala filtriranje vsebine, cenzuro in sankcije vlade zoper ohlapno opredeljena „prepovedana dejanja“ in ki bi internetne družbe in ponudnike, tudi tuje, prisilila v sodelovanje z vlado pri nadzoru in sledenju spletnih disidentov; ker so digitalne svoboščine vse bolj ogrožene; |
| --- | --- |

F.

ker v Vietnamu pripravljajo odredbo o upravljanju, zagotavljanju in uporabi internetnih storitev in vsebini informacij na spletu, pri čemer gre za novo odredbo o upravljanju interneta, ki bi legalizirala filtriranje vsebine, cenzuro in sankcije vlade zoper ohlapno opredeljena „prepovedana dejanja“ in ki bi internetne družbe in ponudnike, tudi tuje, prisilila v sodelovanje z vlado pri nadzoru in sledenju spletnih disidentov; ker so digitalne svoboščine vse bolj ogrožene;

| G. | ker je leta 2009 med splošnim rednim pregledom razmer na področju človekovih pravic v Vietnamu, ki so ga opravili pri Svetu Združenih narodov za človekove pravice, Vietnam prejel številna priporočila o svobodi izražanja, med drugim tudi to, naj „v celoti zagotavlja svobodo prejemanja, iskanja in prenašanja informacij in idej v skladu s členom 19 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah“; ker Vietnam še ne izvaja teh priporočil; |
| --- | --- |

G.

ker je leta 2009 med splošnim rednim pregledom razmer na področju človekovih pravic v Vietnamu, ki so ga opravili pri Svetu Združenih narodov za človekove pravice, Vietnam prejel številna priporočila o svobodi izražanja, med drugim tudi to, naj „v celoti zagotavlja svobodo prejemanja, iskanja in prenašanja informacij in idej v skladu s členom 19 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah“; ker Vietnam še ne izvaja teh priporočil;

| H. | ker vladni uradniki še naprej zasegajo zemljišča in ker še naprej prihaja do pretirane uporabe sile v odgovor na ljudske proteste zaradi deložacij, samovoljnih prijetij aktivistov in hudih obsodb protestnikov, medtem ko so vprašanja glede zemljiške pravice in uporabe zemljišč nejasna; |
| --- | --- |

H.

ker vladni uradniki še naprej zasegajo zemljišča in ker še naprej prihaja do pretirane uporabe sile v odgovor na ljudske proteste zaradi deložacij, samovoljnih prijetij aktivistov in hudih obsodb protestnikov, medtem ko so vprašanja glede zemljiške pravice in uporabe zemljišč nejasna;

| I. | ker je svoboda veroizpovedi in prepričanja zatirana in ker katoliška cerkev in nepriznane cerkve, na primer vietnamska združena budistična cerkev, protestantske cerkve in druge, še naprej trpijo zaradi brezobzirnega verskega preganjanja; |
| --- | --- |

I.

ker je svoboda veroizpovedi in prepričanja zatirana in ker katoliška cerkev in nepriznane cerkve, na primer vietnamska združena budistična cerkev, protestantske cerkve in druge, še naprej trpijo zaradi brezobzirnega verskega preganjanja;

| J. | ker so se v Vietnamu že začela obširna javna posvetovanja glede priprave nove ustave, vendar so bili vsi, ki so izrazili svoje mnenje, tarča sankcij in pritiskov; |
| --- | --- |

J.

ker so se v Vietnamu že začela obširna javna posvetovanja glede priprave nove ustave, vendar so bili vsi, ki so izrazili svoje mnenje, tarča sankcij in pritiskov;

| K. | ker se Vietnam poteguje za sedež v Svetu Združenih narodov za človekove pravice za obdobje 2014–2016; |
| --- | --- |

K.

ker se Vietnam poteguje za sedež v Svetu Združenih narodov za človekove pravice za obdobje 2014–2016;

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi obsodbe in strogih kazni za vietnamske novinarje in blogerje; obsoja stalne kršitve človekovih pravic, vključno s političnim zastraševanjem, nadlegovanjem, napadi, samovoljnimi prijetji, večletnimi zapornimi kaznimi in nepravičnimi sodnimi postopki, katerih tarča so politični aktivisti, novinarji, blogerji, disidenti in zagovorniki človekovih pravic, tako spletni kot klasični, v Vietnamu, pri čemer ta država očitno krši svoje mednarodne zaveze glede človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi obsodbe in strogih kazni za vietnamske novinarje in blogerje; obsoja stalne kršitve človekovih pravic, vključno s političnim zastraševanjem, nadlegovanjem, napadi, samovoljnimi prijetji, večletnimi zapornimi kaznimi in nepravičnimi sodnimi postopki, katerih tarča so politični aktivisti, novinarji, blogerji, disidenti in zagovorniki človekovih pravic, tako spletni kot klasični, v Vietnamu, pri čemer ta država očitno krši svoje mednarodne zaveze glede človekovih pravic;

| 2. | poziva oblasti, naj takoj in brezpogojno izpustijo vse blogerje, spletne novinarje in zagovornike človekovih pravic; poziva vlado, naj ustavi vse oblike zatiranja oseb, ki uresničujejo svojo pavico do svobode izražanja, prepričanja in zbiranja v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic; |
| --- | --- |

2.

poziva oblasti, naj takoj in brezpogojno izpustijo vse blogerje, spletne novinarje in zagovornike človekovih pravic; poziva vlado, naj ustavi vse oblike zatiranja oseb, ki uresničujejo svojo pavico do svobode izražanja, prepričanja in zbiranja v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic;

| 3. | Vietnamce poziva, naj spremenijo ali razveljavijo zakonodajo, ki omejuje svobodo izražanja in svobodo tiska, ter tako zagotovijo forum za dialog in demokratično razpravo; poziva tudi vlado, naj spremeni osnutek odredbe o upravljanju, zagotavljanju in uporabi internetnih storitev in vsebini informacij na spletu, ter poskrbi, da bo odredba zaščitila pravico do svobodnega izražanja na spletu; |
| --- | --- |

3.

Vietnamce poziva, naj spremenijo ali razveljavijo zakonodajo, ki omejuje svobodo izražanja in svobodo tiska, ter tako zagotovijo forum za dialog in demokratično razpravo; poziva tudi vlado, naj spremeni osnutek odredbe o upravljanju, zagotavljanju in uporabi internetnih storitev in vsebini informacij na spletu, ter poskrbi, da bo odredba zaščitila pravico do svobodnega izražanja na spletu;

| 4. | poziva vietnamsko vlado, naj preneha s prisilnimi izselitvami, zagotovi uresničevanje svobode izražanja posameznikov, ki prijavljajo zlorabe v zvezi z zemljišči, ter poskrbi, da bodo imeli prisilno izseljeni dostop do pravnih sredstev in ustreznega nadomestila v skladu z mednarodnimi standardi in zavezami, ki jih določa mednarodno pravo o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

4.

poziva vietnamsko vlado, naj preneha s prisilnimi izselitvami, zagotovi uresničevanje svobode izražanja posameznikov, ki prijavljajo zlorabe v zvezi z zemljišči, ter poskrbi, da bodo imeli prisilno izseljeni dostop do pravnih sredstev in ustreznega nadomestila v skladu z mednarodnimi standardi in zavezami, ki jih določa mednarodno pravo o človekovih pravicah;

| 5. | poziva oblasti, naj spoštujejo mednarodne zaveze Vietnama ter zaustavijo versko preganjanje in odpravijo pravne ovire, ki neodvisnim verskim organizacijam preprečujejo svobodno izvajanje mirnih verskih dejavnosti, kar pomeni tudi priznanje vseh verskih skupnosti, svobodno izražanje vere in vrnitev premoženja, ki ga je država samovoljno odvzela združeni budistični cerkvi, katoliški cerkvi ali drugim verskim skupnostim; |
| --- | --- |

5.

poziva oblasti, naj spoštujejo mednarodne zaveze Vietnama ter zaustavijo versko preganjanje in odpravijo pravne ovire, ki neodvisnim verskim organizacijam preprečujejo svobodno izvajanje mirnih verskih dejavnosti, kar pomeni tudi priznanje vseh verskih skupnosti, svobodno izražanje vere in vrnitev premoženja, ki ga je država samovoljno odvzela združeni budistični cerkvi, katoliški cerkvi ali drugim verskim skupnostim;

| 6. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi razmer, v katerih so priprti zaporniki vesti, ki trpijo zaradi slabega ravnanja in pomanjkanja zdravstvene oskrbe; zahteva, naj oblasti zagotovijo njihovo telesno in duševno integriteto, poskrbijo za neomejen dostop do pravnega svetovanja in nudijo ustrezno zdravstveno oskrbo vsem, ki jo potrebujejo; |
| --- | --- |

6.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi razmer, v katerih so priprti zaporniki vesti, ki trpijo zaradi slabega ravnanja in pomanjkanja zdravstvene oskrbe; zahteva, naj oblasti zagotovijo njihovo telesno in duševno integriteto, poskrbijo za neomejen dostop do pravnega svetovanja in nudijo ustrezno zdravstveno oskrbo vsem, ki jo potrebujejo;

| 7. | ponovno opozarja, da bi moral dialog o človekovih pravicah med EU in Vietnamom voditi do stvarnega napredka na področju človekovih pravic in demokratizacije; v zvezi s tem poziva Evropsko unijo, naj na najvišjih ravneh dosledno izraža zaskrbljenost zaradi kršitev človekovih pravic v Vietnamu in poostri zahteve do vietnamskih oblasti, naj odpravijo nadzor in prepovedi glede interneta in bloganja pri medijih v zasebni lasti, skupinam in posameznikom omogočijo javno spodbujanje človekovih pravic, izražanje mnenj in nasprotnih stališč, sprejmejo ukrepe za odpravo smrtne kazni, razveljavijo ali spremenijo zakonodajo o nacionalni varnosti, ki se uporablja za kriminalizacijo miroljubnega izražanja nasprotnih mnenj, ter izpustijo miroljubne zapornike vesti; |
| --- | --- |

7.

ponovno opozarja, da bi moral dialog o človekovih pravicah med EU in Vietnamom voditi do stvarnega napredka na področju človekovih pravic in demokratizacije; v zvezi s tem poziva Evropsko unijo, naj na najvišjih ravneh dosledno izraža zaskrbljenost zaradi kršitev človekovih pravic v Vietnamu in poostri zahteve do vietnamskih oblasti, naj odpravijo nadzor in prepovedi glede interneta in bloganja pri medijih v zasebni lasti, skupinam in posameznikom omogočijo javno spodbujanje človekovih pravic, izražanje mnenj in nasprotnih stališč, sprejmejo ukrepe za odpravo smrtne kazni, razveljavijo ali spremenijo zakonodajo o nacionalni varnosti, ki se uporablja za kriminalizacijo miroljubnega izražanja nasprotnih mnenj, ter izpustijo miroljubne zapornike vesti;

| 8. | opozarja vse strani, da v prvem členu sporazuma o partnerstvu in sodelovanju piše: „Spoštovanje človekovih pravic in demokratičnih načel je temelj sodelovanja med pogodbenicama in določb tega sporazuma ter je bistvena sestavina tega sporazuma“; visoko predstavnico poziva, naj oceni združljivost politik vietnamske vlade s pogoji v tem sporazumu; |
| --- | --- |

8.

opozarja vse strani, da v prvem členu sporazuma o partnerstvu in sodelovanju piše: „Spoštovanje človekovih pravic in demokratičnih načel je temelj sodelovanja med pogodbenicama in določb tega sporazuma ter je bistvena sestavina tega sporazuma“; visoko predstavnico poziva, naj oceni združljivost politik vietnamske vlade s pogoji v tem sporazumu;

| 9. | spodbuja Vietnam, naj začne z ratifikacijo Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča in Konvencije proti mučenju; poziva vlado, naj ustanovi neodvisen nacionalni odbor za človekove pravice; |
| --- | --- |

9.

spodbuja Vietnam, naj začne z ratifikacijo Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča in Konvencije proti mučenju; poziva vlado, naj ustanovi neodvisen nacionalni odbor za človekove pravice;

| 10. | zahteva, naj medvladna komisija združenja ASEAN za človekove pravice pregleda razmere glede človekovih pravic v Vietnamu, pri čemer naj nameni poseben poudarek svobodi izražanja, ter državi izreče priporočila; |
| --- | --- |

10.

zahteva, naj medvladna komisija združenja ASEAN za človekove pravice pregleda razmere glede človekovih pravic v Vietnamu, pri čemer naj nameni poseben poudarek svobodi izražanja, ter državi izreče priporočila;

| 11. | odobrava, da je vietnamska vlada ob priložnosti svoje prve ustavne reforme po letu 1992 pozvala javnost k sodelovanju in da je bil rok za to podaljšan do septembra 2013, vendar obžaluje, da so javnemu posvetovanju sledile sankcije in pritiski zoper tiste, ki so legitimno izrazili svoje mnenje; izraža upanje, da bodo v novi ustavi prednostno obravnavana vprašanja civilnih in političnih pravic in verske svobode; glede tega pozdravlja začetek dialoga z organizacijami za človekove pravice; izraža upanje, da bo lahko vse to dolgoročno pripeljalo do pomembnih reform na področju delovnopravnih in človekovih pravic ter pravice do izobrazbe; priporoča, da se posebnemu poročevalcu ZN za svobodo izražanja in mnenja pošlje povabilo, naj obišče državo, ter da oblasti v celoti uresničijo njegova priporočila; |
| --- | --- |

11.

odobrava, da je vietnamska vlada ob priložnosti svoje prve ustavne reforme po letu 1992 pozvala javnost k sodelovanju in da je bil rok za to podaljšan do septembra 2013, vendar obžaluje, da so javnemu posvetovanju sledile sankcije in pritiski zoper tiste, ki so legitimno izrazili svoje mnenje; izraža upanje, da bodo v novi ustavi prednostno obravnavana vprašanja civilnih in političnih pravic in verske svobode; glede tega pozdravlja začetek dialoga z organizacijami za človekove pravice; izraža upanje, da bo lahko vse to dolgoročno pripeljalo do pomembnih reform na področju delovnopravnih in človekovih pravic ter pravice do izobrazbe; priporoča, da se posebnemu poročevalcu ZN za svobodo izražanja in mnenja pošlje povabilo, naj obišče državo, ter da oblasti v celoti uresničijo njegova priporočila;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam držav članic, vietnamski vladi in parlamentu, vladam držav članic ASEAN, visokemu komisarju Združenih narodov za človekove pravice in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam držav članic, vietnamski vladi in parlamentu, vladam držav članic ASEAN, visokemu komisarju Združenih narodov za človekove pravice in generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

(1)  Sprejeta besedila: P7_TA(2012)0470.

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/85 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/85

---

P7_TA(2013)0190

Stanje človekovih pravic v Kazahstanu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o stanju človekovih pravic v Kazahstanu (2013/2600(RSP))

(2016/C 045/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kazahstanu, vključno z resolucijo z dne 15. marca 2012 o Kazahstanu (1), z dne 15. decembra 2011 o stanju izvajanja strategije EU za osrednjo Azijo (2) ter z dne 17. septembra 2009 o primeru Jevgenija Žovtisa v Kazahstanu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kazahstanu, vključno z resolucijo z dne 15. marca 2012 o Kazahstanu (1), z dne 15. decembra 2011 o stanju izvajanja strategije EU za osrednjo Azijo (2) ter z dne 17. septembra 2009 o primeru Jevgenija Žovtisa v Kazahstanu (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2012, ki vsebuje priporočilo Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o pogajanjih o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med EU in Azerbajdžanom (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2012, ki vsebuje priporočilo Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o pogajanjih o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med EU in Azerbajdžanom (4),

| — | ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 9. oktobra 2012 o sojenju Vladimirju Kozlovu v Kazahstanu ter izjave visoke predstavnice z dne 17. januarja 2012 o parlamentarnih volitvah v Kazahstanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 9. oktobra 2012 o sojenju Vladimirju Kozlovu v Kazahstanu ter izjave visoke predstavnice z dne 17. januarja 2012 o parlamentarnih volitvah v Kazahstanu,

| — | ob upoštevanju pravnega mnenja Mednarodne komisije pravnikov z dne 13. februarja 2013 o disciplinarnih postopkih proti odvetnikom v Kazahstanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pravnega mnenja Mednarodne komisije pravnikov z dne 13. februarja 2013 o disciplinarnih postopkih proti odvetnikom v Kazahstanu,

| — | ob upoštevanju izjave predstavnika OVSE za svobodo medijev z dne 25. januarja 2012 o položaju medijev v Kazahstanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predstavnika OVSE za svobodo medijev z dne 25. januarja 2012 o položaju medijev v Kazahstanu,

| — | ob upoštevanju izjave direktorja Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice z dne 1. februarja 2012 o strogem nadziranju kazahstanske opozicije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave direktorja Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice z dne 1. februarja 2012 o strogem nadziranju kazahstanske opozicije,

| — | ob upoštevanju izjave Mednarodnega partnerstva za človekove pravice z dne 20. marca 2013 o pregledu zaskrbljujočega stanja na področju človekovih pravic v Kazahstanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Mednarodnega partnerstva za človekove pravice z dne 20. marca 2013 o pregledu zaskrbljujočega stanja na področju človekovih pravic v Kazahstanu,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je 21. decembra 2012 na podlagi tožbe kazahstanskega generalnega državnega tožilca z dne 20. novembra 2012 okrožno sodišče v Almatiju prepovedalo neregistrirano opozicijsko stranko Alga!, obtoženo ekstremizma; ker je zaradi te prepovedi postala Alija Turusbekova, žena Vladimirja Kozlova, osebno odgovorna; |
| --- | --- |

A.

ker je 21. decembra 2012 na podlagi tožbe kazahstanskega generalnega državnega tožilca z dne 20. novembra 2012 okrožno sodišče v Almatiju prepovedalo neregistrirano opozicijsko stranko Alga!, obtoženo ekstremizma; ker je zaradi te prepovedi postala Alija Turusbekova, žena Vladimirja Kozlova, osebno odgovorna;

| B. | ker so s 25. decembrom 2012 številni opozicijski mediji, vključno z osmimi kazahstanskimi časopisi in 23 spletnimi portali, prepovedani zaradi obtožb o ekstremizmu, saj jih je državni tožilec opisal kot „združeni medijski vir Respublika“; ker je to odločitev 22. februarja 2013 potrdilo pritožbeno sodišče, kar je za zadevne novinarje pomenilo, da jim je bilo prepovedano opravljanje novinarskega poklica; |
| --- | --- |

B.

ker so s 25. decembrom 2012 številni opozicijski mediji, vključno z osmimi kazahstanskimi časopisi in 23 spletnimi portali, prepovedani zaradi obtožb o ekstremizmu, saj jih je državni tožilec opisal kot „združeni medijski vir Respublika“; ker je to odločitev 22. februarja 2013 potrdilo pritožbeno sodišče, kar je za zadevne novinarje pomenilo, da jim je bilo prepovedano opravljanje novinarskega poklica;

| C. | ker je Kazahstan pomemben mednarodni akter ter ima velik vpliv na politični in družbeno-ekonomski razvoj ter varnostne razmere v vsej regiji; ker igra pozitivno vlogo v osrednji Aziji in si prizadeva za razvoj dobrih odnosov s sosednjimi državami, nadaljevanje regionalnega sodelovanja in reševanje vseh dvostranskih sporov na miren način; ker ima EU z močnimi in odprtimi odnosi med EU in Kazahstanom življenjsko pomemben interes v krepitvi političnega, gospodarskega in varnostnega sodelovanja v regiji; |
| --- | --- |

C.

ker je Kazahstan pomemben mednarodni akter ter ima velik vpliv na politični in družbeno-ekonomski razvoj ter varnostne razmere v vsej regiji; ker igra pozitivno vlogo v osrednji Aziji in si prizadeva za razvoj dobrih odnosov s sosednjimi državami, nadaljevanje regionalnega sodelovanja in reševanje vseh dvostranskih sporov na miren način; ker ima EU z močnimi in odprtimi odnosi med EU in Kazahstanom življenjsko pomemben interes v krepitvi političnega, gospodarskega in varnostnega sodelovanja v regiji;

| D. | ker je Kazahstan dolgo omejeval ključne civilne in politične pravice, kot so svoboda zbiranja, izražanja in veroizpovedi; ker se je v zadnjih dveh letih, po nasilju v Žanjaoznu decembra 2011, zmanjšalo spoštovanje temeljnih svoboščin, v letu 2012 pa se je izvajal očiten pritisk na kritike vlade; |
| --- | --- |

D.

ker je Kazahstan dolgo omejeval ključne civilne in politične pravice, kot so svoboda zbiranja, izražanja in veroizpovedi; ker se je v zadnjih dveh letih, po nasilju v Žanjaoznu decembra 2011, zmanjšalo spoštovanje temeljnih svoboščin, v letu 2012 pa se je izvajal očiten pritisk na kritike vlade;

| E. | ker so v zadnjih mesecih številne opozicijske vodje, zagovornike človekovih pravic, novinarje in predstavnike civilne družbe nadlegovali in kazensko preganjali, v številnih primerih pa je prišlo do odvzema prostosti; |
| --- | --- |

E.

ker so v zadnjih mesecih številne opozicijske vodje, zagovornike človekovih pravic, novinarje in predstavnike civilne družbe nadlegovali in kazensko preganjali, v številnih primerih pa je prišlo do odvzema prostosti;

| F. | ker je 13. marca 2013 kasacijsko sodišče zavrnilo pritožbo v primeru Vladimirja Kozlova, ki je bil obsojen na sedem let in pol zapora in zaplembo premoženja z obtožbo, da je „spodbujal družbeno nesoglasje“, „napeljeval k nasilnemu strmoglavljenju ustavnega reda“ in „ustanovil ter vodil skupine, katerih namen so bila kazniva dejanja“; ker je Kozlov vložil pritožbo na vrhovno sodišče kot zadnji instanci, ki lahko odloča o njegovem primeru; |
| --- | --- |

F.

ker je 13. marca 2013 kasacijsko sodišče zavrnilo pritožbo v primeru Vladimirja Kozlova, ki je bil obsojen na sedem let in pol zapora in zaplembo premoženja z obtožbo, da je „spodbujal družbeno nesoglasje“, „napeljeval k nasilnemu strmoglavljenju ustavnega reda“ in „ustanovil ter vodil skupine, katerih namen so bila kazniva dejanja“; ker je Kozlov vložil pritožbo na vrhovno sodišče kot zadnji instanci, ki lahko odloča o njegovem primeru;

| G. | ker je bil 7. decembra 2012 zagovornik človekovih pravic Vadim Kuramšin obsojen na 12 let zapora zaradi izsiljevanja pomočnika tožilca okrožnega sodišča; ker je to sodbo 14. februarja 2013 potrdilo pritožbeno sodišče; ker je do ponovne aretacije Kuramšina prišlo ob njegovem povratku s konference OVSE septembra v Varšavi, potem ko je bil izpuščen na prostost po predhodnem sojenju avgusta 2012; |
| --- | --- |

G.

ker je bil 7. decembra 2012 zagovornik človekovih pravic Vadim Kuramšin obsojen na 12 let zapora zaradi izsiljevanja pomočnika tožilca okrožnega sodišča; ker je to sodbo 14. februarja 2013 potrdilo pritožbeno sodišče; ker je do ponovne aretacije Kuramšina prišlo ob njegovem povratku s konference OVSE septembra v Varšavi, potem ko je bil izpuščen na prostost po predhodnem sojenju avgusta 2012;

| H. | ker namerava kazahstanska vlada pripraviti nov nacionalni akcijski načrt za človekove pravice za obdobje 2013–2020; |
| --- | --- |

H.

ker namerava kazahstanska vlada pripraviti nov nacionalni akcijski načrt za človekove pravice za obdobje 2013–2020;

| I. | ker so kazahstanske oblasti ustanovile delovno skupino za reformo kazenskega zakonika, ki jo vodi generalni državni tožilec; ker je bila 15. in 16. marca 2013 okrogla miza o reformi kazahstanskega kazenskega zakonika na podlagi načel pravne države, na kateri je sodelovala delegacije Beneške komisije kot svetovalka za reforme; ker je Evropski parlament pozval kazahstanske oblasti, naj nacionalno kazensko zakonodajo uskladijo z mednarodnimi standardi, vključno z reformo člena 16 o „spodbujanju družbenega nesoglasja“; |
| --- | --- |

I.

ker so kazahstanske oblasti ustanovile delovno skupino za reformo kazenskega zakonika, ki jo vodi generalni državni tožilec; ker je bila 15. in 16. marca 2013 okrogla miza o reformi kazahstanskega kazenskega zakonika na podlagi načel pravne države, na kateri je sodelovala delegacije Beneške komisije kot svetovalka za reforme; ker je Evropski parlament pozval kazahstanske oblasti, naj nacionalno kazensko zakonodajo uskladijo z mednarodnimi standardi, vključno z reformo člena 16 o „spodbujanju družbenega nesoglasja“;

| J. | ker so kazahstanske oblasti večkrat uporabile obtožbe o spodbujanju družbenega nesoglasja, ki je nejasna in vseobsegajoča obtožba, ki se jo lahko uporabi za kaznovanje legitimnih praks s področja pravic o svobodi izražanja in združevanja, ki jih ščiti mednarodno pravo o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

J.

ker so kazahstanske oblasti večkrat uporabile obtožbe o spodbujanju družbenega nesoglasja, ki je nejasna in vseobsegajoča obtožba, ki se jo lahko uporabi za kaznovanje legitimnih praks s področja pravic o svobodi izražanja in združevanja, ki jih ščiti mednarodno pravo o človekovih pravicah;

| K. | ker je 1. januarja 2013 pričelo triletno članstvo Kazahstana v Svetu OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

K.

ker je 1. januarja 2013 pričelo triletno članstvo Kazahstana v Svetu OZN za človekove pravice;

| L. | ker se je Kazahstan kot član organizacije OVSE, ki ji je predsedoval v letu 2010, zavezal spoštovanju in izvajanju temeljnih načel te organizacije; |
| --- | --- |

L.

ker se je Kazahstan kot član organizacije OVSE, ki ji je predsedoval v letu 2010, zavezal spoštovanju in izvajanju temeljnih načel te organizacije;

| M. | ker je obrekovanje še vedno kaznivo in ker zakon o uvedbi sprememb in dopolnitev zakonodaje o informacijsko-komunikacijskih omrežjih z dne 10. julija 2009 enači spletne vire (spletišča, klepetalnice, bloge, debatne forume) z množičnimi mediji, ki so tako z njihovimi lastniki odgovorni za enaka kazniva dejanja; |
| --- | --- |

M.

ker je obrekovanje še vedno kaznivo in ker zakon o uvedbi sprememb in dopolnitev zakonodaje o informacijsko-komunikacijskih omrežjih z dne 10. julija 2009 enači spletne vire (spletišča, klepetalnice, bloge, debatne forume) z množičnimi mediji, ki so tako z njihovimi lastniki odgovorni za enaka kazniva dejanja;

| N. | ker je konec novembra 2012 visoka predstavnica/podpredsednica Ashtonova potovala po osrednji Aziji in obiskala Kazahstan, medtem ko je bila vsiljena zakonska prepoved opozicije in medijskih hiš; ker Catherine Ashton med svojim obiskom ni podala nobene izjave o tej zadevi, temveč naknadno decembra 2012; |
| --- | --- |

N.

ker je konec novembra 2012 visoka predstavnica/podpredsednica Ashtonova potovala po osrednji Aziji in obiskala Kazahstan, medtem ko je bila vsiljena zakonska prepoved opozicije in medijskih hiš; ker Catherine Ashton med svojim obiskom ni podala nobene izjave o tej zadevi, temveč naknadno decembra 2012;

| O. | ker je julija 2012 visoka komisarka OZN za človekove pravice Navi Pillay po svojem dvodnevnem obisku v Kazahstanu oblasti pozvala, naj omogočijo neodvisno mednarodno preiskavo dogodkov v Žanjaoznu ter njihovih vzrokov in posledic; |
| --- | --- |

O.

ker je julija 2012 visoka komisarka OZN za človekove pravice Navi Pillay po svojem dvodnevnem obisku v Kazahstanu oblasti pozvala, naj omogočijo neodvisno mednarodno preiskavo dogodkov v Žanjaoznu ter njihovih vzrokov in posledic;

| 1. | poudarja pomen odnosov med EU in Kazahstanom ter krepitve gospodarskega in političnega sodelovanja na vseh področjih; opozarja, da je EU zelo zainteresirana za trajne odnose s Kazahstanom v smislu političnega in gospodarskega sodelovanja; |
| --- | --- |

1.

poudarja pomen odnosov med EU in Kazahstanom ter krepitve gospodarskega in političnega sodelovanja na vseh področjih; opozarja, da je EU zelo zainteresirana za trajne odnose s Kazahstanom v smislu političnega in gospodarskega sodelovanja;

| 2. | močno obstoja sodno odločbo o prepovedi opozicijskih strank, obtoženih ekstremizma, vključno z neregistrirano stranko Alga!, ter o prepovedi najpomembnejših neodvisnih medijskih akterjev, saj se s tem kršijo načela svobode izražanja in zbiranja ter vzbujajo resni pomisleki glede bodočega zatiranja neodvisnih medijev in opozicije; |
| --- | --- |

2.

močno obstoja sodno odločbo o prepovedi opozicijskih strank, obtoženih ekstremizma, vključno z neregistrirano stranko Alga!, ter o prepovedi najpomembnejših neodvisnih medijskih akterjev, saj se s tem kršijo načela svobode izražanja in zbiranja ter vzbujajo resni pomisleki glede bodočega zatiranja neodvisnih medijev in opozicije;

| 3. | organe oblasti poziva, naj spoštujejo načela in obveznosti iz standardov OVSE glede svobode izražanja, zbiranja in združevanja; poziva Kazahstan, naj kritike ne obravnava kot grožnjo, temveč konstruktivno sredstvo za izboljšanje politike in vključenosti; |
| --- | --- |

3.

organe oblasti poziva, naj spoštujejo načela in obveznosti iz standardov OVSE glede svobode izražanja, zbiranja in združevanja; poziva Kazahstan, naj kritike ne obravnava kot grožnjo, temveč konstruktivno sredstvo za izboljšanje politike in vključenosti;

| 4. | poudarja, da Alija Turusbekova ne more biti odgovorna za dejanja tretjih oseb; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da Alija Turusbekova ne more biti odgovorna za dejanja tretjih oseb;

| 5. | poziva EU in države članice, naj zahtevajo jamstva za zaščito novinarjev, opozicijskih aktivistov in zagovornikov človekovih pravic ter njihovih družin, zlasti tistih, ki obiskujejo institucije EU, da bi razpravljali o vprašanjih človekovih pravic, pred vsemi poznejšimi osebnimi grožnjami, pritiski ali pregonom; |
| --- | --- |

5.

poziva EU in države članice, naj zahtevajo jamstva za zaščito novinarjev, opozicijskih aktivistov in zagovornikov človekovih pravic ter njihovih družin, zlasti tistih, ki obiskujejo institucije EU, da bi razpravljali o vprašanjih človekovih pravic, pred vsemi poznejšimi osebnimi grožnjami, pritiski ali pregonom;

| 6. | ponovno izraža zaskrbljenost zaradi zaprtja opozicijskih voditeljev, novinarjev in odvetnikov, na sojenju katerih se niso upoštevali mednarodni standardi, ter ponovno poziva k izpustitvi vseh oseb, obsojenih na podlagi nejasnih kazenskih obtožb, ki bi jih lahko označili kot politično motivirane, med katere štejejo tudi Vladimir Kozlov, Vadim Kuramšin in Roza Tuletajeva; izraža pomisleke glede pravičnosti sojenj ter ponovno poziva k zagotavljanju preglednosti in mednarodnih standardov na sojenjih, odpravi obsodb na podlagi preveč nejasnih kazenskih obtožb ter ohranjanju neodvisnosti sodstva; |
| --- | --- |

6.

ponovno izraža zaskrbljenost zaradi zaprtja opozicijskih voditeljev, novinarjev in odvetnikov, na sojenju katerih se niso upoštevali mednarodni standardi, ter ponovno poziva k izpustitvi vseh oseb, obsojenih na podlagi nejasnih kazenskih obtožb, ki bi jih lahko označili kot politično motivirane, med katere štejejo tudi Vladimir Kozlov, Vadim Kuramšin in Roza Tuletajeva; izraža pomisleke glede pravičnosti sojenj ter ponovno poziva k zagotavljanju preglednosti in mednarodnih standardov na sojenjih, odpravi obsodb na podlagi preveč nejasnih kazenskih obtožb ter ohranjanju neodvisnosti sodstva;

| 7. | kazahstanske oblasti poziva, naj poskrbijo, da bodo za razmere v zaporih veljali mednarodni standardi in bo omogočena primerna medicinska oskrba za vse zapornike, vključno z vodjem opozicije Vladimirjem Kozlovom; poziva k polnemu izvajanju izboljšav, ki so bile vključene v nedavno reformo sistema izvrševanja kazenskih sankcij zaradi uskladitve z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

7.

kazahstanske oblasti poziva, naj poskrbijo, da bodo za razmere v zaporih veljali mednarodni standardi in bo omogočena primerna medicinska oskrba za vse zapornike, vključno z vodjem opozicije Vladimirjem Kozlovom; poziva k polnemu izvajanju izboljšav, ki so bile vključene v nedavno reformo sistema izvrševanja kazenskih sankcij zaradi uskladitve z mednarodnimi standardi;

| 8. | odločno poudarja, da zakonitega boja proti terorizmu in ekstremizmu ne bi smeli uporabljati kot opravičilo za prepoved opozicijske dejavnosti, preprečevanje svobode izražanja ali oviranje neodvisnosti sodstva; |
| --- | --- |

8.

odločno poudarja, da zakonitega boja proti terorizmu in ekstremizmu ne bi smeli uporabljati kot opravičilo za prepoved opozicijske dejavnosti, preprečevanje svobode izražanja ali oviranje neodvisnosti sodstva;

| 9. | poudarja, da je Kazahstan vse bolj pomemben mednarodni partner v regiji, tako pri sodelovanju z NATO, podpori pogajanj E3+3 z Iranom ali ustanavljanju mednarodne banke goriva v Kazahstanu; pozdravlja željo Kazahstana, da bi aktivno sodeloval kot posrednik/pospeševalec pri mednarodnih vprašanjih varnosti v širši regiji; kazahstanske oblasti poziva, naj spoštujejo mednarodne obveznosti, ki so jih s podpisom prevzele, vključno s tistimi, povezanimi s pravno državo in neodvisnim sodstvom; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je Kazahstan vse bolj pomemben mednarodni partner v regiji, tako pri sodelovanju z NATO, podpori pogajanj E3+3 z Iranom ali ustanavljanju mednarodne banke goriva v Kazahstanu; pozdravlja željo Kazahstana, da bi aktivno sodeloval kot posrednik/pospeševalec pri mednarodnih vprašanjih varnosti v širši regiji; kazahstanske oblasti poziva, naj spoštujejo mednarodne obveznosti, ki so jih s podpisom prevzele, vključno s tistimi, povezanimi s pravno državo in neodvisnim sodstvom;

| 10. | poziva Kazahstan, naj – po potrebi tudi s pravnimi reformami – ustvari ozračje, v katerem bodo lahko opozicijski aktivisti, novinarji in odvetniki svobodno izvajali svojo dejavnost; poudarja, da se je EU zavezala, da Kazahstan pri teh prizadevanjih podpre; |
| --- | --- |

10.

poziva Kazahstan, naj – po potrebi tudi s pravnimi reformami – ustvari ozračje, v katerem bodo lahko opozicijski aktivisti, novinarji in odvetniki svobodno izvajali svojo dejavnost; poudarja, da se je EU zavezala, da Kazahstan pri teh prizadevanjih podpre;

| 11. | poziva Kazahstan, naj pregleda svojo versko zakonodajo ter omili omejitve za registracijo in izkazovanje vere; |
| --- | --- |

11.

poziva Kazahstan, naj pregleda svojo versko zakonodajo ter omili omejitve za registracijo in izkazovanje vere;

| 12. | poudarja pomen spoštovanja in spodbujanja pravic delavcev pri oblikovanju neodvisnih sindikatov; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen spoštovanja in spodbujanja pravic delavcev pri oblikovanju neodvisnih sindikatov;

| 13. | pozdravlja pogovore o novem kodeksu kazenskih postopkov z delegacijo Beneške komisije ter spodbuja k nadaljnjemu sodelovanju s to komisijo, da bi se čim bolj izkoristile njene izkušnje; poudarja, da bi morali biti reforma usmerjena v okrepitev neodvisnosti sodstva in pravne države ter izpolnitev mednarodnih standardov; ponovno poziva k reformi člena 164 o podžiganju socialnih nemirov ter Evropsko službo za zunanje delovanje poziva, naj pobližje spremlja reformo in vsebino novega zakona; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja pogovore o novem kodeksu kazenskih postopkov z delegacijo Beneške komisije ter spodbuja k nadaljnjemu sodelovanju s to komisijo, da bi se čim bolj izkoristile njene izkušnje; poudarja, da bi morali biti reforma usmerjena v okrepitev neodvisnosti sodstva in pravne države ter izpolnitev mednarodnih standardov; ponovno poziva k reformi člena 164 o podžiganju socialnih nemirov ter Evropsko službo za zunanje delovanje poziva, naj pobližje spremlja reformo in vsebino novega zakona;

| 14. | ponovno poziva kazahstanske oblasti, naj na podlagi priporočil Beneške komisije in s tehnično pomočjo EU v okviru pobude za pravno državo izvedejo obstoječi akcijski načrt za človekove pravice; spodbuja in podpira Kazahstan v prizadevanjih za oblikovanje novega akcijskega načrta za človekove pravice za čas od 2013 do 2020; poziva kazahstanske oblasti, naj sodelujejo z nevladnimi organizacijami; |
| --- | --- |

14.

ponovno poziva kazahstanske oblasti, naj na podlagi priporočil Beneške komisije in s tehnično pomočjo EU v okviru pobude za pravno državo izvedejo obstoječi akcijski načrt za človekove pravice; spodbuja in podpira Kazahstan v prizadevanjih za oblikovanje novega akcijskega načrta za človekove pravice za čas od 2013 do 2020; poziva kazahstanske oblasti, naj sodelujejo z nevladnimi organizacijami;

| 15. | pozdravlja redne pogovore o človekovih pravicah med EU in Kazahstanom; poudarja, da so pogovori o človekovih pravicah med EU in kazahstanskimi oblastmi pomembni ter pozdravlja konstruktiven pristop, ki ga je pokazala kazahstanska stran; poziva k okrepitvi dialogov o ustanovitvi foruma, na katerem bi se lahko vprašanja odkrito obravnavala; poudarja, da bi morali biti ti pogovori učinkoviti in usmerjeni k rezultatom ter po možnosti vključevati predstavnike civilne družbe; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja redne pogovore o človekovih pravicah med EU in Kazahstanom; poudarja, da so pogovori o človekovih pravicah med EU in kazahstanskimi oblastmi pomembni ter pozdravlja konstruktiven pristop, ki ga je pokazala kazahstanska stran; poziva k okrepitvi dialogov o ustanovitvi foruma, na katerem bi se lahko vprašanja odkrito obravnavala; poudarja, da bi morali biti ti pogovori učinkoviti in usmerjeni k rezultatom ter po možnosti vključevati predstavnike civilne družbe;

| 16. | pozdravlja programe mednarodne izmenjave študentov, ki jih je uvedla kazahstanska vlada; poudarja, da imajo ta bivanja v tujini bistven vpliv na demokratično pridobivanje izobrazbe kazahstanskih študentov; pozdravlja prizadevanja, ki jih kazahstanske oblasti ponujajo tem študentom po njihovi vrnitvi; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja programe mednarodne izmenjave študentov, ki jih je uvedla kazahstanska vlada; poudarja, da imajo ta bivanja v tujini bistven vpliv na demokratično pridobivanje izobrazbe kazahstanskih študentov; pozdravlja prizadevanja, ki jih kazahstanske oblasti ponujajo tem študentom po njihovi vrnitvi;

| 17. | poziva EU, zlasti pa Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pobližje spremlja razvoj dogodkov v Kazahstanu, po potrebi rešuje vprašanja s kazahstanskimi oblastmi, jim ponudi pomoč in redno poroča Parlamentu; delegacijo EU v Astani tudi poziva, naj bolj proaktivno spremlja razmere, kar vključuje tudi opazovanje sojenj in obiske zaporov; |
| --- | --- |

17.

poziva EU, zlasti pa Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pobližje spremlja razvoj dogodkov v Kazahstanu, po potrebi rešuje vprašanja s kazahstanskimi oblastmi, jim ponudi pomoč in redno poroča Parlamentu; delegacijo EU v Astani tudi poziva, naj bolj proaktivno spremlja razmere, kar vključuje tudi opazovanje sojenj in obiske zaporov;

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropski službi za zunanje delovanje, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, Svetu ZN za človekove pravice ter vladi in parlamentu Kazahstana. |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropski službi za zunanje delovanje, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, Svetu ZN za človekove pravice ter vladi in parlamentu Kazahstana.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0089.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0588.

(3)  UL C 224 E, 19.8.2010, str. 30.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0459.

---

PRIPOROČILA

Evropski parlament

Četrtek, 18. april 2013

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/89 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/89

---

P7_TA(2013)0180

Načelo Združenih narodov „odgovornost zaščititi“

Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 18. aprila 2013 s predlogom priporočila Evropskega parlamenta Svetu o načelu Združenih narodov „odgovornost zaščititi“ (R2P) (2012/2143(INI))

(2016/C 045/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju vrednot, ciljev, načel in politik Evropske unije, kot so med drugim določeni v členih 2, 3 in 21 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrednot, ciljev, načel in politik Evropske unije, kot so med drugim določeni v členih 2, 3 in 21 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida z dne 9. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida z dne 9. decembra 1948,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča,

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. A/RES/63/308 z dne 7. oktobra 2009 o odgovornosti zaščititi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. A/RES/63/308 z dne 7. oktobra 2009 o odgovornosti zaščititi,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1674 iz aprila 2006 in št. 1894 iz novembra 2009 o zaščiti civilistov v oboroženih spopadih (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1674 iz aprila 2006 in št. 1894 iz novembra 2009 o zaščiti civilistov v oboroženih spopadih (1),

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 1325 (2000) in 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti, resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1888 (2009) o spolnem nasilju nad ženskami in otroki v oboroženih spopadih, resolucije varnostnega sveta Združenih narodov 1889 (2009) za krepitev izvajanja in spremljanja, resolucije varnostnega sveta Združenih narodov 1325 (2000) ter resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1960 (2010), s katero je bil oblikovan mehanizem za zbiranje podatkov o storilcih spolnega nasilja v oboroženih spopadih ter objavo njihovih imen; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 1325 (2000) in 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti, resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1888 (2009) o spolnem nasilju nad ženskami in otroki v oboroženih spopadih, resolucije varnostnega sveta Združenih narodov 1889 (2009) za krepitev izvajanja in spremljanja, resolucije varnostnega sveta Združenih narodov 1325 (2000) ter resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1960 (2010), s katero je bil oblikovan mehanizem za zbiranje podatkov o storilcih spolnega nasilja v oboroženih spopadih ter objavo njihovih imen;

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1970 z dne 26. februarja 2011 o Libiji, ki se je sklicevala na odgovornost zaščititi in odobrila več neprisilnih ukrepov, da bi preprečili stopnjevanje grozodejstev, in resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1973 z dne 17. marca 2011 o razmerah v Libiji, ki je pooblastila države članice, da sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaščito civilnega prebivalstva in območij, poseljenih s civilnim prebivalstvom, in prvič v zgodovini vsebovala izrecno navedbo prvega stebra odgovornosti zaščititi, podobne navedbe pa so sledile v resolucijah št. 1975 o Slonokoščeni obali, št. 1996 o Sudanu in št. 2014 o Jemnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1970 z dne 26. februarja 2011 o Libiji, ki se je sklicevala na odgovornost zaščititi in odobrila več neprisilnih ukrepov, da bi preprečili stopnjevanje grozodejstev, in resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1973 z dne 17. marca 2011 o razmerah v Libiji, ki je pooblastila države članice, da sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaščito civilnega prebivalstva in območij, poseljenih s civilnim prebivalstvom, in prvič v zgodovini vsebovala izrecno navedbo prvega stebra odgovornosti zaščititi, podobne navedbe pa so sledile v resolucijah št. 1975 o Slonokoščeni obali, št. 1996 o Sudanu in št. 2014 o Jemnu,

| — | ob upoštevanju odstavkov 138 in 139 zaključnega dokumenta svetovnega vrha Združenih narodov iz leta 2005 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odstavkov 138 in 139 zaključnega dokumenta svetovnega vrha Združenih narodov iz leta 2005 (2),

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne komisije o intervencijah in državni suverenosti z naslovom „Odgovornost zaščititi“ (2001), poročila „Varnejši svet – naša skupna odgovornost“ (3) Visokega odbora za preučitev groženj, izzivov in sprememb (2004) in poročila generalnega sekretarja ZN „V večji svobodi: na poti k razvoju, varnosti in človekovim pravicam za vse“ (4) (2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne komisije o intervencijah in državni suverenosti z naslovom „Odgovornost zaščititi“ (2001), poročila „Varnejši svet – naša skupna odgovornost“ (3) Visokega odbora za preučitev groženj, izzivov in sprememb (2004) in poročila generalnega sekretarja ZN „V večji svobodi: na poti k razvoju, varnosti in človekovim pravicam za vse“ (4) (2005),

| — | ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja ZN, zlasti poročil „Implementing the Responsibility to Protect“ (Izvajanje odgovornosti zaščititi) iz leta 2009 (5), „Early warning, assessment and the responsibility to protect“ (Zgodnje opozarjanje, ocena in odgovornost zaščititi) iz leta 2010 (6), „The role of regional and subregional arrangements in implementing the responsibility to protect“ (Vloga regionalnih in podregionalnih ureditev pri izvajanju odgovornosti zaščititi) iz leta 2011 (7) in „Responsibility to protect: timely and decisive response“ (Odgovornost zaščititi: pravočasen in odločen odziv) iz leta 2012 (8)" |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja ZN, zlasti poročil „Implementing the Responsibility to Protect“ (Izvajanje odgovornosti zaščititi) iz leta 2009 (5), „Early warning, assessment and the responsibility to protect“ (Zgodnje opozarjanje, ocena in odgovornost zaščititi) iz leta 2010 (6), „The role of regional and subregional arrangements in implementing the responsibility to protect“ (Vloga regionalnih in podregionalnih ureditev pri izvajanju odgovornosti zaščititi) iz leta 2011 (7) in „Responsibility to protect: timely and decisive response“ (Odgovornost zaščititi: pravočasen in odločen odziv) iz leta 2012 (8)"

| — | ob upoštevanju odbora za notranji pregled generalnega sekretarja ZN o delovanju ZN na Šrilanki iz novembra 2012, ki je razpravljal o neuspehu mednarodne skupnosti pri zaščiti civilistov pred obsežnimi kršitvami humanitarnega prava in prava o človekovih pravicah ter podal priporočila glede prihodnjega delovanja ZN za učinkovit odziv na podobne primere, ki vključujejo množična grozodejstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odbora za notranji pregled generalnega sekretarja ZN o delovanju ZN na Šrilanki iz novembra 2012, ki je razpravljal o neuspehu mednarodne skupnosti pri zaščiti civilistov pred obsežnimi kršitvami humanitarnega prava in prava o človekovih pravicah ter podal priporočila glede prihodnjega delovanja ZN za učinkovit odziv na podobne primere, ki vključujejo množična grozodejstva,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja ZN z naslovom „Strengthening the role of mediation in the peaceful settlement of disputes, conflict prevention and resolution“ (Krepitev vloge mediacije pri miroljubnem reševanju sporov ter preprečevanju in reševanju konfliktov) z dne 25. julija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja ZN z naslovom „Strengthening the role of mediation in the peaceful settlement of disputes, conflict prevention and resolution“ (Krepitev vloge mediacije pri miroljubnem reševanju sporov ter preprečevanju in reševanju konfliktov) z dne 25. julija 2012,

| — | ob upoštevanju predloga z naslovom „Odgovornost zaščiti: elementi razvoja in spodbujanje koncepta“, ki ga je 9. septembra 2011 v Združenih narodih vložila Brazilija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga z naslovom „Odgovornost zaščiti: elementi razvoja in spodbujanje koncepta“, ki ga je 9. septembra 2011 v Združenih narodih vložila Brazilija,

| — | ob upoštevanju programa EU za preprečevanje nasilnih konfliktov (Göteborškega programa) iz leta 2001 in letnih poročil o njegovem izvajanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa EU za preprečevanje nasilnih konfliktov (Göteborškega programa) iz leta 2001 in letnih poročil o njegovem izvajanju,

| — | ob upoštevanju prednostnih nalog EU za 65. zasedanje Generalne skupščine Združenih narodov dne 25. maja 2010 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prednostnih nalog EU za 65. zasedanje Generalne skupščine Združenih narodov dne 25. maja 2010 (9),

| — | ob upoštevanju Nobelove nagrade za mir za leto 2012, ki ne le priznava zgodovinski prispevek EU k miru v Evropi in po svetu, temveč tudi zbuja pričakovanja glede njenih nadaljnjih prizadevanj za mirnejšo svetovno ureditev, ki bo temeljila na pravilih mednarodnega prava, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Nobelove nagrade za mir za leto 2012, ki ne le priznava zgodovinski prispevek EU k miru v Evropi in po svetu, temveč tudi zbuja pričakovanja glede njenih nadaljnjih prizadevanj za mirnejšo svetovno ureditev, ki bo temeljila na pravilih mednarodnega prava,

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju (10) ter Evropskega soglasja o humanitarni pomoči (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju (10) ter Evropskega soglasja o humanitarni pomoči (11),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 8. junija 2011 o 66. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov (12) in z dne 13. junija 2012 o 67. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 8. junija 2011 o 66. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov (12) in z dne 13. junija 2012 o 67. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2012 o 19. zasedanju Sveta ZN za človekove pravice (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2012 o 19. zasedanju Sveta ZN za človekove pravice (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 z naslovom „EU kot globalni akter: njena vloga v mednarodnih organizacijah“ (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 z naslovom „EU kot globalni akter: njena vloga v mednarodnih organizacijah“ (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o evropski varnostni strategiji ter evropski varnostni in obrambni politiki (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o evropski varnostni strategiji ter evropski varnostni in obrambni politiki (16),

| — | ob upoštevanju členov 121(3) in 97 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 121(3) in 97 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenja Odbora za razvoj (A7-0130/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenja Odbora za razvoj (A7-0130/2013),

| A. | ker je zaključni dokument svetovnega vrha Združenih narodov iz leta 2005 prvič navedel splošno opredelitev načela odgovornosti zaščititi; ker načelo odgovornosti zaščititi iz odstavkov 138 in 139 zaključnega dokumenta svetovnega vrha Združenih narodov iz leta 2005 predstavlja pomemben korak naprej za mirnejši svet, saj vzpostavlja obveznost, da morajo države svoje državljane zaščititi pred genocidom, vojnimi zločini, etničnim čiščenjem in zločini proti človečnosti, in obveznost, da mora mednarodna skupnost primerno ukrepati, če države svojih državljanov ne zaščitijo pred navedenimi štirimi vrstami zločinov in kršitev; |
| --- | --- |

A.

ker je zaključni dokument svetovnega vrha Združenih narodov iz leta 2005 prvič navedel splošno opredelitev načela odgovornosti zaščititi; ker načelo odgovornosti zaščititi iz odstavkov 138 in 139 zaključnega dokumenta svetovnega vrha Združenih narodov iz leta 2005 predstavlja pomemben korak naprej za mirnejši svet, saj vzpostavlja obveznost, da morajo države svoje državljane zaščititi pred genocidom, vojnimi zločini, etničnim čiščenjem in zločini proti človečnosti, in obveznost, da mora mednarodna skupnost primerno ukrepati, če države svojih državljanov ne zaščitijo pred navedenimi štirimi vrstami zločinov in kršitev;

| B. | ker pojem odgovornosti zaščititi temelji na treh stebrih: (i) država nosi temeljno odgovornost za zaščito svojega prebivalstva pred genocidom, vojnimi zločini, zločini zoper človečnost in etničnim čiščenjem; (ii) mednarodna skupnost mora državam pomagati pri izpolnjevanju njihovih obveznosti glede zaščite; (iii) kadar država očitno ne zmore zaščititi svojega prebivalstva ali je celo storilec teh zločinov, ima mednarodna skupnost odgovornost kolektivnega ukrepanja; |
| --- | --- |

B.

ker pojem odgovornosti zaščititi temelji na treh stebrih: (i) država nosi temeljno odgovornost za zaščito svojega prebivalstva pred genocidom, vojnimi zločini, zločini zoper človečnost in etničnim čiščenjem; (ii) mednarodna skupnost mora državam pomagati pri izpolnjevanju njihovih obveznosti glede zaščite; (iii) kadar država očitno ne zmore zaščititi svojega prebivalstva ali je celo storilec teh zločinov, ima mednarodna skupnost odgovornost kolektivnega ukrepanja;

| C. | ker je bilo načelo odgovornost zaščititi glede na delo v zvezi z odgovornostjo zaščititi, ki je bilo opravljeno pred dogovorom o zaključnem dokumentu svetovnega vrha iz leta 2005 in še posebej v poročilu Mednarodne komisije o intervencijah in državni suverenosti o odgovornosti zaščititi iz leta 2001, še nekoliko natančneje opredeljeno, da zajema elemente odgovornosti preprečiti, odgovornosti ukrepati in odgovornosti obnoviti, uvedene s poročilom Mednarodne komisije o intervencijah in državni suverenosti; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo načelo odgovornost zaščititi glede na delo v zvezi z odgovornostjo zaščititi, ki je bilo opravljeno pred dogovorom o zaključnem dokumentu svetovnega vrha iz leta 2005 in še posebej v poročilu Mednarodne komisije o intervencijah in državni suverenosti o odgovornosti zaščititi iz leta 2001, še nekoliko natančneje opredeljeno, da zajema elemente odgovornosti preprečiti, odgovornosti ukrepati in odgovornosti obnoviti, uvedene s poročilom Mednarodne komisije o intervencijah in državni suverenosti;

| D. | ker je razvoj koncepta „odgovornost zaščititi“, ki pojasnjuje in krepi obstoječe obveznosti držav, da zaščitijo civiliste, dobrodošel; ker je ta koncept, ki je izšel iz neuspehov mednarodne skupnosti v Ruandi leta 1994, nujen za ohranitev skupnosti narodov; |
| --- | --- |

D.

ker je razvoj koncepta „odgovornost zaščititi“, ki pojasnjuje in krepi obstoječe obveznosti držav, da zaščitijo civiliste, dobrodošel; ker je ta koncept, ki je izšel iz neuspehov mednarodne skupnosti v Ruandi leta 1994, nujen za ohranitev skupnosti narodov;

| E. | ker je treba v takih primerih upravičeno silo uporabljati zgolj previdno, sorazmerno in v omejenem obsegu; |
| --- | --- |

E.

ker je treba v takih primerih upravičeno silo uporabljati zgolj previdno, sorazmerno in v omejenem obsegu;

| F. | ker je razvoj načela odgovornosti zaščititi pomemben korak k predvidevanju in preprečevanju genocida, vojnih zločinov, etničnega čiščenja ter zločinov zoper človečnost, k odzivanju nanje ter spoštovanju temeljnih načel mednarodnega prava, zlasti mednarodnega humanitarnega prava, prava o beguncih in prava človekovih pravic; ker je treba ta načela uporabljati čim bolj dosledno in enotno, za kar pa je nujno, da je zgodnje opozarjanje in ocenjevanje ustrezno, smiselno in strokovno ter da je uporaba sile zgolj skrajna možnost; |
| --- | --- |

F.

ker je razvoj načela odgovornosti zaščititi pomemben korak k predvidevanju in preprečevanju genocida, vojnih zločinov, etničnega čiščenja ter zločinov zoper človečnost, k odzivanju nanje ter spoštovanju temeljnih načel mednarodnega prava, zlasti mednarodnega humanitarnega prava, prava o beguncih in prava človekovih pravic; ker je treba ta načela uporabljati čim bolj dosledno in enotno, za kar pa je nujno, da je zgodnje opozarjanje in ocenjevanje ustrezno, smiselno in strokovno ter da je uporaba sile zgolj skrajna možnost;

| G. | ker so več kot desetletje po nastanku pojma „odgovornost zaščititi“ in osem let po tem, ko ga je mednarodna skupnost potrdila na svetovnem vrhu ZN leta 2005, nedavni dogodki znova postavili v ospredje pomen in izzive pravočasnega in odločnega odziva na štiri ključne zločine, ki jih zajema ta pojem, ter potrebo po nadaljnji operacionalizaciji tega načela, da se ga bo učinkovito uporabljalo in preprečevalo množična grozodejstva; |
| --- | --- |

G.

ker so več kot desetletje po nastanku pojma „odgovornost zaščititi“ in osem let po tem, ko ga je mednarodna skupnost potrdila na svetovnem vrhu ZN leta 2005, nedavni dogodki znova postavili v ospredje pomen in izzive pravočasnega in odločnega odziva na štiri ključne zločine, ki jih zajema ta pojem, ter potrebo po nadaljnji operacionalizaciji tega načela, da se ga bo učinkovito uporabljalo in preprečevalo množična grozodejstva;

| H. | ker lahko razvoj načela odgovornosti zaščititi – zlasti njegove preventivne sestavine – prinese napredek v svetovnih prizadevanjih za več miru v svetu, saj se veliko množičnih grozodejstev zgodi med nasilnimi spori in so nujne učinkovite zmogljivosti za strukturno in operativno preprečevanje sporov, s tem pa se zmanjša potreba po uporabi sile kot skrajnem ukrepu; |
| --- | --- |

H.

ker lahko razvoj načela odgovornosti zaščititi – zlasti njegove preventivne sestavine – prinese napredek v svetovnih prizadevanjih za več miru v svetu, saj se veliko množičnih grozodejstev zgodi med nasilnimi spori in so nujne učinkovite zmogljivosti za strukturno in operativno preprečevanje sporov, s tem pa se zmanjša potreba po uporabi sile kot skrajnem ukrepu;

| I. | ker je uporaba vseh sredstev, ki so na voljo po VI., VII. in VIII. členu ustanovne listine, vse od neprisilnega odziva do kolektivnih ukrepov, temeljnega pomena za nadaljnji razvoj in legitimnost načela odgovornosti zaščititi; |
| --- | --- |

I.

ker je uporaba vseh sredstev, ki so na voljo po VI., VII. in VIII. členu ustanovne listine, vse od neprisilnega odziva do kolektivnih ukrepov, temeljnega pomena za nadaljnji razvoj in legitimnost načela odgovornosti zaščititi;

| J. | ker je najučinkovitejša oblika preprečevanja konflikta, nasilja in človeškega trpljenja spodbujanje spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, uveljavljanje pravne države, dobrega upravljanja, varnosti ljudi, gospodarskega razvoja, izkoreninjenja revščine, vključevanja, socialnih in ekonomskih pravic, enakosti med spoloma in demokratičnih vrednot ter praks in tudi zmanjšanja ekonomskih neenakosti; |
| --- | --- |

J.

ker je najučinkovitejša oblika preprečevanja konflikta, nasilja in človeškega trpljenja spodbujanje spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, uveljavljanje pravne države, dobrega upravljanja, varnosti ljudi, gospodarskega razvoja, izkoreninjenja revščine, vključevanja, socialnih in ekonomskih pravic, enakosti med spoloma in demokratičnih vrednot ter praks in tudi zmanjšanja ekonomskih neenakosti;

| K. | ker je vojaški poseg v Libiji leta 2011 opozoril na potrebo po razjasnitvi vloge regionalnih in podregionalnih organizacij pri uporabi načela odgovornosti zaščititi; ker te organizacije lahko poskrbijo, da je uporaba načela odgovornosti zaščititi legitimna, in so hkrati akterji pri njegovem uresničevanju, vendar jim pogosto primanjkuje človeških in materialnih virov; |
| --- | --- |

K.

ker je vojaški poseg v Libiji leta 2011 opozoril na potrebo po razjasnitvi vloge regionalnih in podregionalnih organizacij pri uporabi načela odgovornosti zaščititi; ker te organizacije lahko poskrbijo, da je uporaba načela odgovornosti zaščititi legitimna, in so hkrati akterji pri njegovem uresničevanju, vendar jim pogosto primanjkuje človeških in materialnih virov;

| L. | ker so človekove pravice v mednarodnih odnosih izjemnega pomena; |
| --- | --- |

L.

ker so človekove pravice v mednarodnih odnosih izjemnega pomena;

| M. | ker je treba spremeniti način pristopa do načela odgovornost zaščititi, saj bi ga morali vključiti v vse naše modele razvojnega sodelovanja, pomoči in kriznega upravljanja, nadgraditi pa bi morali tudi vse programe, ki ga že vsebujejo; |
| --- | --- |

M.

ker je treba spremeniti način pristopa do načela odgovornost zaščititi, saj bi ga morali vključiti v vse naše modele razvojnega sodelovanja, pomoči in kriznega upravljanja, nadgraditi pa bi morali tudi vse programe, ki ga že vsebujejo;

| N. | ker bi se z doslednejšim izvajanjem razsežnosti preprečevanja (odgovornost preprečiti) znotraj odgovornosti zaščititi, vključno z ukrepi mediacije in preventivne diplomacije v zgodnji fazi, preprečile ali omejile možnosti za konflikte in nasilje ter bi lažje preprečili njihovo zaostrovanje ter bi na ta način lahko pripomogli k preprečevanju mednarodnih intervencij v skladu z odgovornostjo ukrepati, ki je del odgovornosti zaščititi; ker je dvotirna diplomacija pomembno sredstvo preventivne diplomacije, ki temelji na človeški razsežnosti prizadevanj za spravo; |
| --- | --- |

N.

ker bi se z doslednejšim izvajanjem razsežnosti preprečevanja (odgovornost preprečiti) znotraj odgovornosti zaščititi, vključno z ukrepi mediacije in preventivne diplomacije v zgodnji fazi, preprečile ali omejile možnosti za konflikte in nasilje ter bi lažje preprečili njihovo zaostrovanje ter bi na ta način lahko pripomogli k preprečevanju mednarodnih intervencij v skladu z odgovornostjo ukrepati, ki je del odgovornosti zaščititi; ker je dvotirna diplomacija pomembno sredstvo preventivne diplomacije, ki temelji na človeški razsežnosti prizadevanj za spravo;

| O. | ker je odgovornost zaščititi prvenstveno preventivna doktrina in bi moralo biti vojaško posredovanje zadnja možnost v razmerah odgovornosti zaščititi; poziva, naj se odgovornost zaščititi, kadar je le mogoče, izvaja najprej in predvsem z diplomatskimi in dolgoročnimi razvojnimi dejavnostmi, osredotočenimi na razvoj zmogljivosti na področju človekovih pravic, dobrega upravljanja, pravne države, zmanjševanja revščine ter poudarka na izobraževanju in zdravju, preprečevanja spopadov s pomočjo izobraževanja in širjenja trgovine, učinkovitega nadzora nad oboroževanjem in preprečevanja nezakonitega trgovanja z orožjem ter krepitve sistemov zgodnjega opozarjanja; ker obstaja veliko nevojaških prisilnih alternativ, kot so preventivna diplomacija, sankcije, mehanizmi odgovornosti in mediacija; poudarja, da mora EU na področju preprečevanja spopadov ohraniti glavno vlogo; |
| --- | --- |

O.

ker je odgovornost zaščititi prvenstveno preventivna doktrina in bi moralo biti vojaško posredovanje zadnja možnost v razmerah odgovornosti zaščititi; poziva, naj se odgovornost zaščititi, kadar je le mogoče, izvaja najprej in predvsem z diplomatskimi in dolgoročnimi razvojnimi dejavnostmi, osredotočenimi na razvoj zmogljivosti na področju človekovih pravic, dobrega upravljanja, pravne države, zmanjševanja revščine ter poudarka na izobraževanju in zdravju, preprečevanja spopadov s pomočjo izobraževanja in širjenja trgovine, učinkovitega nadzora nad oboroževanjem in preprečevanja nezakonitega trgovanja z orožjem ter krepitve sistemov zgodnjega opozarjanja; ker obstaja veliko nevojaških prisilnih alternativ, kot so preventivna diplomacija, sankcije, mehanizmi odgovornosti in mediacija; poudarja, da mora EU na področju preprečevanja spopadov ohraniti glavno vlogo;

| P. | ker je sodelovanje z regionalnimi organizacijami pomembna razsežnost dela na področju odgovornosti zaščititi; ker je zato nujno pozvati h krepitvi regionalnih zmogljivosti za preprečevanje in k opredelitvi učinkovitih politik za preprečevanje zgoraj navedenih štirih vrst kaznivih dejanj; ker je prihodnji vrh EU-Afrika leta 2014 lepa priložnost, da se izkaže naša podpora vodstvu Afriške unije in spodbudi prevzemanje vodilne vloge Afrike v zvezi z odgovornostjo zaščititi; |
| --- | --- |

P.

ker je sodelovanje z regionalnimi organizacijami pomembna razsežnost dela na področju odgovornosti zaščititi; ker je zato nujno pozvati h krepitvi regionalnih zmogljivosti za preprečevanje in k opredelitvi učinkovitih politik za preprečevanje zgoraj navedenih štirih vrst kaznivih dejanj; ker je prihodnji vrh EU-Afrika leta 2014 lepa priložnost, da se izkaže naša podpora vodstvu Afriške unije in spodbudi prevzemanje vodilne vloge Afrike v zvezi z odgovornostjo zaščititi;

| Q. | ker Smernice OZN za učinkovito mediacijo opozarjajo na dilemo, da nalogi za prijetje, ki jih izda Mednarodno kazensko sodišče, režimi sankcij ter nacionalne in mednarodne protiteroristične politike vplivajo tudi na način, kako nekatere sprte strani sodelujejo v postopku mediacije; ker je bila v mednarodnem pravu opredelitev zločinov, pri katerih je nujen takojšnji odziv mednarodne skupnosti, že močno dopolnjena, odkar jo je izoblikovalo Mednarodno kazensko sodišče, čeprav še vedno manjkajo neodvisni ocenjevalni mehanizmi o tem, kdaj se te opredelitve uporabljajo, ki so ključni element; ker bi izvajanje Rimskega statuta okrepilo učinkovitost Mednarodnega kazenskega sodišča; ker Rimskega statuta niso ratificirale vse države mednarodne skupnosti; |
| --- | --- |

Q.

ker Smernice OZN za učinkovito mediacijo opozarjajo na dilemo, da nalogi za prijetje, ki jih izda Mednarodno kazensko sodišče, režimi sankcij ter nacionalne in mednarodne protiteroristične politike vplivajo tudi na način, kako nekatere sprte strani sodelujejo v postopku mediacije; ker je bila v mednarodnem pravu opredelitev zločinov, pri katerih je nujen takojšnji odziv mednarodne skupnosti, že močno dopolnjena, odkar jo je izoblikovalo Mednarodno kazensko sodišče, čeprav še vedno manjkajo neodvisni ocenjevalni mehanizmi o tem, kdaj se te opredelitve uporabljajo, ki so ključni element; ker bi izvajanje Rimskega statuta okrepilo učinkovitost Mednarodnega kazenskega sodišča; ker Rimskega statuta niso ratificirale vse države mednarodne skupnosti;

| R. | ker sta Mednarodno kazensko sodišče in odgovornost zaščititi povezana, saj je namen obeh preprečevati genocid, zločine zoper človeštvo in vojne zločine; ker po eni strani odgovornost zaščititi podpira poslanstvo Mednarodnega kazenskega sodišča za boj proti nekaznovanosti, saj se zavzema, da bi države spoštovale svojo sodno odgovornost, po drugi strani pa krepi načelo dopolnjevanja Mednarodnega kazenskega sodišča, pri katerem glavno odgovornost za pregon nosijo države; |
| --- | --- |

R.

ker sta Mednarodno kazensko sodišče in odgovornost zaščititi povezana, saj je namen obeh preprečevati genocid, zločine zoper človeštvo in vojne zločine; ker po eni strani odgovornost zaščititi podpira poslanstvo Mednarodnega kazenskega sodišča za boj proti nekaznovanosti, saj se zavzema, da bi države spoštovale svojo sodno odgovornost, po drugi strani pa krepi načelo dopolnjevanja Mednarodnega kazenskega sodišča, pri katerem glavno odgovornost za pregon nosijo države;

| S. | ker ima Mednarodno kazensko sodišče temeljno vlogo ne samo pri preprečevanju zločinov, temveč tudi pri obnovi držav in v procesih mediacije; |
| --- | --- |

S.

ker ima Mednarodno kazensko sodišče temeljno vlogo ne samo pri preprečevanju zločinov, temveč tudi pri obnovi držav in v procesih mediacije;

| T. | ker EU že od nekdaj dejavno podpira odgovornost zaščititi na mednarodni ravni; ker mora EU okrepiti svojo vlogo svetovnega političnega akterja ter zagovarjati človekove pravice in humanitarno pravo, da bi se ta politična podpora zrcalila v njenih lastnih politikah; |
| --- | --- |

T.

ker EU že od nekdaj dejavno podpira odgovornost zaščititi na mednarodni ravni; ker mora EU okrepiti svojo vlogo svetovnega političnega akterja ter zagovarjati človekove pravice in humanitarno pravo, da bi se ta politična podpora zrcalila v njenih lastnih politikah;

| U. | ker tudi države članice EU podpirajo načelo odgovornosti zaščititi; ker jih je le peščica ta pojem vključila v svoja nacionalna besedila; |
| --- | --- |

U.

ker tudi države članice EU podpirajo načelo odgovornosti zaščititi; ker jih je le peščica ta pojem vključila v svoja nacionalna besedila;

| V. | ker so nedavne izkušnje s specifičnimi kriznimi razmerami, denimo na Šrilanki, Slonokoščeni obali, v Libiji in Siriji, pokazale na nenehne izzive pri doseganju enotnega stališča glede vprašanja, kako pravočasno in učinkovito izvajati načelo odgovornosti zaščititi, ter hkrati oblikovati skupno politično voljo in učinkovito zmogljivost za preprečitev ali odpravo genocida, vojnih zločinov, etničnega čiščenja in zločinov proti človeštvu, ki jih zakrivijo nacionalni in lokalni organi ali nevladni akterji, in posledično velikega števila civilnih žrtev; |
| --- | --- |

V.

ker so nedavne izkušnje s specifičnimi kriznimi razmerami, denimo na Šrilanki, Slonokoščeni obali, v Libiji in Siriji, pokazale na nenehne izzive pri doseganju enotnega stališča glede vprašanja, kako pravočasno in učinkovito izvajati načelo odgovornosti zaščititi, ter hkrati oblikovati skupno politično voljo in učinkovito zmogljivost za preprečitev ali odpravo genocida, vojnih zločinov, etničnega čiščenja in zločinov proti človeštvu, ki jih zakrivijo nacionalni in lokalni organi ali nevladni akterji, in posledično velikega števila civilnih žrtev;

| W. | ker je v razmerah, kjer se uveljavlja odgovornost zaščititi, izredno pomembno ohraniti razlikovanje med pooblastili vojaških in humanitarnih akterjev, da se ohrani dojemanje nevtralnosti in nepristranskosti vseh humanitarnih akterjev in se ne ogrozi učinkovita dostava pomoči ter zdravstvene ali kakršne koli druge podpore, dostop do prejemnikov in osebna varnost humanitarnega osebja na terenu; |
| --- | --- |

W.

ker je v razmerah, kjer se uveljavlja odgovornost zaščititi, izredno pomembno ohraniti razlikovanje med pooblastili vojaških in humanitarnih akterjev, da se ohrani dojemanje nevtralnosti in nepristranskosti vseh humanitarnih akterjev in se ne ogrozi učinkovita dostava pomoči ter zdravstvene ali kakršne koli druge podpore, dostop do prejemnikov in osebna varnost humanitarnega osebja na terenu;

| X. | ker je predlog Brazilije o odgovornosti med zaščito dobrodošel prispevek k potrebnemu oblikovanju meril pri izvajanju načela odgovornosti zaščititi, vključno s sorazmernostjo obsega in trajanja vsake intervencije, popolne uravnoteženosti posledic, vnaprejšnje jasnosti političnih ciljev in preglednosti pri utemeljevanju intervencije; ker bi bilo treba okrepiti mehanizme spremljanja in pregleda potrjenih mandatov, tudi prek posebnih svetovalcev generalnega sekretarja OZN o preprečevanju genocida in odgovornosti zaščititi ter visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice, in jih izvajati „ustrezno, smiselno in strokovno, brez političnega vmešavanja ali dvojnih meril“ (17); |
| --- | --- |

X.

ker je predlog Brazilije o odgovornosti med zaščito dobrodošel prispevek k potrebnemu oblikovanju meril pri izvajanju načela odgovornosti zaščititi, vključno s sorazmernostjo obsega in trajanja vsake intervencije, popolne uravnoteženosti posledic, vnaprejšnje jasnosti političnih ciljev in preglednosti pri utemeljevanju intervencije; ker bi bilo treba okrepiti mehanizme spremljanja in pregleda potrjenih mandatov, tudi prek posebnih svetovalcev generalnega sekretarja OZN o preprečevanju genocida in odgovornosti zaščititi ter visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice, in jih izvajati „ustrezno, smiselno in strokovno, brez političnega vmešavanja ali dvojnih meril“ (17);

| Y. | ker je bila v mednarodnem pravu opredelitev zločinov, pri katerih je nujen takojšnji odziv mednarodne skupnosti, že močno dopolnjena, odkar jo je izoblikovalo Mednarodno kazensko sodišče, čeprav še vedno manjkajo neodvisni ocenjevalni mehanizmi o tem, kdaj se te opredelitve uporabljajo, ki so ključni element; |
| --- | --- |

Y.

ker je bila v mednarodnem pravu opredelitev zločinov, pri katerih je nujen takojšnji odziv mednarodne skupnosti, že močno dopolnjena, odkar jo je izoblikovalo Mednarodno kazensko sodišče, čeprav še vedno manjkajo neodvisni ocenjevalni mehanizmi o tem, kdaj se te opredelitve uporabljajo, ki so ključni element;

| Z. | ker ima visoka komisarka ZN za človekove pravice pomembno vlogo pri ozaveščanju o trenutnih primerih množičnih grozodejstev; ker ima Svet za človekove pravice ZN čedalje večjo vlogo pri izvajanju odgovornosti zaščititi, tudi z odobravanjem misij za ugotavljanje dejstev in preiskovalnih komisij za zbiranje in presojo informacij v zvezi z navedenimi štirimi vrstami zločinov in kršitev ter z vse večjo pripravljenostjo za sklicevanje na odgovornost zaščititi v kriznih razmerah, tako kot v Libiji in Siriji; |
| --- | --- |

Z.

ker ima visoka komisarka ZN za človekove pravice pomembno vlogo pri ozaveščanju o trenutnih primerih množičnih grozodejstev; ker ima Svet za človekove pravice ZN čedalje večjo vlogo pri izvajanju odgovornosti zaščititi, tudi z odobravanjem misij za ugotavljanje dejstev in preiskovalnih komisij za zbiranje in presojo informacij v zvezi z navedenimi štirimi vrstami zločinov in kršitev ter z vse večjo pripravljenostjo za sklicevanje na odgovornost zaščititi v kriznih razmerah, tako kot v Libiji in Siriji;

| AA. | ker bi moral ozek, toda poglobljen pristop k uresničevanju načela odgovornosti zaščititi omejiti njegovo uporabo na navedene štiri vrste zločinov in kršitev v zvezi z množičnimi grozodejstvi; |
| --- | --- |

AA.

ker bi moral ozek, toda poglobljen pristop k uresničevanju načela odgovornosti zaščititi omejiti njegovo uporabo na navedene štiri vrste zločinov in kršitev v zvezi z množičnimi grozodejstvi;

| AB. | ker se načelo odgovornosti zaščititi ne bi smelo uporabljati v humanitarnih krizah in ob naravnih nesrečah; ker humanitarno delovanje ne bi smelo biti izgovor za politično delovanje in ker morajo vsi vpleteni spoštovati nemoteno humanitarno delovanje; |
| --- | --- |

AB.

ker se načelo odgovornosti zaščititi ne bi smelo uporabljati v humanitarnih krizah in ob naravnih nesrečah; ker humanitarno delovanje ne bi smelo biti izgovor za politično delovanje in ker morajo vsi vpleteni spoštovati nemoteno humanitarno delovanje;

| AC. | ker je treba v pokonfliktnih situacijah ponuditi celovito pomoč; ker so potrebna dodatna prizadevanja, da se zagotovi odgovornost za hude kršitve človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, ter boj proti nekaznovanosti; |
| --- | --- |

AC.

ker je treba v pokonfliktnih situacijah ponuditi celovito pomoč; ker so potrebna dodatna prizadevanja, da se zagotovi odgovornost za hude kršitve človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, ter boj proti nekaznovanosti;

| 1. | naslavlja naslednja priporočila na visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednico Komisije, ESZD, Komisijo, države članice in Svet:






  a) | naj potrdijo zavezo EU k odgovornosti zaščititi s sprejetjem mednarodnega soglasja o odgovornosti zaščititi, vključno z enotnim razumevanjem posledic, ki jo ima odgovornost zaščititi za zunanje delovanje EU, in vloge, ki jo lahko imajo ukrepi in instrumenti v razmerah, ki zbujajo skrb, ki naj bi jih skupaj pripravili Svet, ESZD, Komisija in Parlament, pri čemer naj upoštevajo tudi stališča interesnih skupin, civilne družbe in nevladnih organizacij; |
| --- | --- | --- |

1.

naslavlja naslednja priporočila na visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednico Komisije, ESZD, Komisijo, države članice in Svet:

a)

naj potrdijo zavezo EU k odgovornosti zaščititi s sprejetjem mednarodnega soglasja o odgovornosti zaščititi, vključno z enotnim razumevanjem posledic, ki jo ima odgovornost zaščititi za zunanje delovanje EU, in vloge, ki jo lahko imajo ukrepi in instrumenti v razmerah, ki zbujajo skrb, ki naj bi jih skupaj pripravili Svet, ESZD, Komisija in Parlament, pri čemer naj upoštevajo tudi stališča interesnih skupin, civilne družbe in nevladnih organizacij;

| (b) | naj se v letno poročilo visoke predstavnice/podpredsednice Parlamentu vključi poglavje o SZVP v zvezi z ukrepi EU pri preprečevanju in blažitvi konfliktov, kadar se uporablja načelo odgovornosti zaščititi; naj se v tem poglavju analizira koristnost zadevnih instrumentov in upravnih struktur pri izvajanju načela odgovornosti zaščititi, vključno z določitvijo nujnih revizij; naj se to poglavje pripravi v sodelovanju s posebnim predstavnikom EU za človekove pravice in pri pripravi upošteva različna stališča, ki jih je sprejel Parlament v zvezi s specifičnimi vprašanji, povezanimi s preprečevanjem konfliktov ali zaščito človekovih pravic; ter naj se o ugotovitvah razpravlja s Parlamentom; |
| --- | --- |

(b)

naj se v letno poročilo visoke predstavnice/podpredsednice Parlamentu vključi poglavje o SZVP v zvezi z ukrepi EU pri preprečevanju in blažitvi konfliktov, kadar se uporablja načelo odgovornosti zaščititi; naj se v tem poglavju analizira koristnost zadevnih instrumentov in upravnih struktur pri izvajanju načela odgovornosti zaščititi, vključno z določitvijo nujnih revizij; naj se to poglavje pripravi v sodelovanju s posebnim predstavnikom EU za človekove pravice in pri pripravi upošteva različna stališča, ki jih je sprejel Parlament v zvezi s specifičnimi vprašanji, povezanimi s preprečevanjem konfliktov ali zaščito človekovih pravic; ter naj se o ugotovitvah razpravlja s Parlamentom;

| (c) | naj se vključi načelo odgovornosti zaščititi v razvojno pomoč EU; naj dodatno strokovno usposobijo in okrepijo zmogljivosti Unije na področju preventivne diplomacije, mediacije, preprečevanja kriz in odzivanja nanje, zlasti zbiranja in izmenjave informacij ter sistemov za zgodnje opozarjanje; naj izboljšajo usklajevanje med različnimi strukturami Komisije, Sveta in ESZD, ki se ukvarjajo z vsemi vidiki odgovornosti zaščititi, ter redno seznanjajo Parlament s pobudami v podporo odgovornosti zaščititi; |
| --- | --- |

(c)

naj se vključi načelo odgovornosti zaščititi v razvojno pomoč EU; naj dodatno strokovno usposobijo in okrepijo zmogljivosti Unije na področju preventivne diplomacije, mediacije, preprečevanja kriz in odzivanja nanje, zlasti zbiranja in izmenjave informacij ter sistemov za zgodnje opozarjanje; naj izboljšajo usklajevanje med različnimi strukturami Komisije, Sveta in ESZD, ki se ukvarjajo z vsemi vidiki odgovornosti zaščititi, ter redno seznanjajo Parlament s pobudami v podporo odgovornosti zaščititi;

| (d) | naj zagotovijo zadostno načrtovanje politik, operativne koncepte in ciljev na področju razvoja zmogljivosti znotraj skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), da bo Unija zmožna v celoti uresničevati načelo odgovornosti zaščititi, v tesnem sodelovanju z OZN in regionalnimi organizacijami; |
| --- | --- |

(d)

naj zagotovijo zadostno načrtovanje politik, operativne koncepte in ciljev na področju razvoja zmogljivosti znotraj skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), da bo Unija zmožna v celoti uresničevati načelo odgovornosti zaščititi, v tesnem sodelovanju z OZN in regionalnimi organizacijami;

| (e) | naj nadalje razvijejo zmogljivosti EU za preprečevanje in blaženje sporov, skupaj z zmogljivostmi v pripravljenosti, ki bodo obsegale pravne strokovnjake, policiste in regionalne analitike, ter oblikovanjem neodvisnega evropskega mirovnega inštituta, ki bi EU ponujal nasvete in zmogljivosti za mediacijo, dvotirno diplomacijo in izmenjavo najboljše prakse o miru in umirjanju napetosti; naj okrepijo preventivne elemente zunanjih instrumentov EU, zlasti instrumenta za stabilnost; |
| --- | --- |

(e)

naj nadalje razvijejo zmogljivosti EU za preprečevanje in blaženje sporov, skupaj z zmogljivostmi v pripravljenosti, ki bodo obsegale pravne strokovnjake, policiste in regionalne analitike, ter oblikovanjem neodvisnega evropskega mirovnega inštituta, ki bi EU ponujal nasvete in zmogljivosti za mediacijo, dvotirno diplomacijo in izmenjavo najboljše prakse o miru in umirjanju napetosti; naj okrepijo preventivne elemente zunanjih instrumentov EU, zlasti instrumenta za stabilnost;

| (f) | naj okrepijo povezave med zgodnjim opozarjanjem, načrtovanjem politik in odločanjem na visoki ravni v ESZD in Svetu; |
| --- | --- |

(f)

naj okrepijo povezave med zgodnjim opozarjanjem, načrtovanjem politik in odločanjem na visoki ravni v ESZD in Svetu;

| (g) | naj vključijo sistematično oceno dejavnikov tveganja genocida, vojnih zločinov, etničnega čiščenja in zločinov zoper človečnost v regionalne in državne strategije kakor tudi vključijo njihovo preprečevanje v dialog s tretjimi državami, v katerih obstaja tveganje navedenih vrst zločinov in kršitev; |
| --- | --- |

(g)

naj vključijo sistematično oceno dejavnikov tveganja genocida, vojnih zločinov, etničnega čiščenja in zločinov zoper človečnost v regionalne in državne strategije kakor tudi vključijo njihovo preprečevanje v dialog s tretjimi državami, v katerih obstaja tveganje navedenih vrst zločinov in kršitev;

| (h) | naj razvijejo sodelovanje in usposabljanje osebja delegacij EU in veleposlaništev držav članic ter civilnih in vojaških misij iz mednarodnega prava človekovih pravic, humanitarnega prava ter kazenskega prava, vključno z zmožnostjo prepoznavanja potencialnih situacij, v katerih se utegnejo pojavljati navedene štiri vrste zločinov in kršitev, tudi prek rednih stikov s tamkajšnjo civilno družbo; naj zagotovijo, da posebni predstavniki EU podpirajo načelo odgovornosti zaščititi, kadarkoli je to potrebno, ter naj razširijo mandat posebnega predstavnika EU za človekove pravice, da bo ta vključeval tudi vidike načela odgovornosti zaščititi; naj opredelijo kontaktno točko EU za odgovornost zaščititi v ESZD v okviru obstoječih struktur in virov, katere naloga bosta zlasti osveščanje o vplivih odgovornosti zaščititi in zagotavljanje pravočasnega pretoka informacij o skrb zbujajočih situacijah med vsemi vpletenimi, medtem ko tudi spodbujajo vzpostavitev nacionalnih kontaktnih točk za odgovornost zaščititi v državah članicah; ter naj nadalje strokovno usposobijo in okrepijo področje preventivne diplomacije in mediacije; |
| --- | --- |

(h)

naj razvijejo sodelovanje in usposabljanje osebja delegacij EU in veleposlaništev držav članic ter civilnih in vojaških misij iz mednarodnega prava človekovih pravic, humanitarnega prava ter kazenskega prava, vključno z zmožnostjo prepoznavanja potencialnih situacij, v katerih se utegnejo pojavljati navedene štiri vrste zločinov in kršitev, tudi prek rednih stikov s tamkajšnjo civilno družbo; naj zagotovijo, da posebni predstavniki EU podpirajo načelo odgovornosti zaščititi, kadarkoli je to potrebno, ter naj razširijo mandat posebnega predstavnika EU za človekove pravice, da bo ta vključeval tudi vidike načela odgovornosti zaščititi; naj opredelijo kontaktno točko EU za odgovornost zaščititi v ESZD v okviru obstoječih struktur in virov, katere naloga bosta zlasti osveščanje o vplivih odgovornosti zaščititi in zagotavljanje pravočasnega pretoka informacij o skrb zbujajočih situacijah med vsemi vpletenimi, medtem ko tudi spodbujajo vzpostavitev nacionalnih kontaktnih točk za odgovornost zaščititi v državah članicah; ter naj nadalje strokovno usposobijo in okrepijo področje preventivne diplomacije in mediacije;

| (i) | naj začnejo in spodbujajo razpravo znotraj EU o reformi Varnostnega sveta Združenih narodov, ki je edini zakonit mednarodni organ, ki lahko odobri intervencije na podlagi načela odgovornosti zaščititi brez soglasja ciljne države; |
| --- | --- |

(i)

naj začnejo in spodbujajo razpravo znotraj EU o reformi Varnostnega sveta Združenih narodov, ki je edini zakonit mednarodni organ, ki lahko odobri intervencije na podlagi načela odgovornosti zaščititi brez soglasja ciljne države;

| (j) | naj pritegnejo in usposobijo predstavnike civilne družbe in nevladnih organizacij, ki bi lahko prevzeli vlogo v neformalni, dvotirni diplomaciji, z namenom izmenjave dobre prakse na tem področju; |
| --- | --- |

(j)

naj pritegnejo in usposobijo predstavnike civilne družbe in nevladnih organizacij, ki bi lahko prevzeli vlogo v neformalni, dvotirni diplomaciji, z namenom izmenjave dobre prakse na tem področju;

| (k) | naj okrepijo sodelovanje z regionalnimi in podregionalnimi organizacijami, tudi z izboljšanjem njihovih ukrepov za preprečevanje, krepitev zmogljivosti in odzivanje v zvezi z odgovornostjo zaščititi; |
| --- | --- |

(k)

naj okrepijo sodelovanje z regionalnimi in podregionalnimi organizacijami, tudi z izboljšanjem njihovih ukrepov za preprečevanje, krepitev zmogljivosti in odzivanje v zvezi z odgovornostjo zaščititi;

| (l) | naj zagotovijo, da bodo vse države članice EU čim prej ratificirale spremembe Statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, v katerih je opredeljen zločin agresije, ker ima lahko sodišče osrednjo vlogo pri preprečevanju množičnih grozodejstev ter pri prizadevanjih za zagotovitev odgovornosti; |
| --- | --- |

(l)

naj zagotovijo, da bodo vse države članice EU čim prej ratificirale spremembe Statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, v katerih je opredeljen zločin agresije, ker ima lahko sodišče osrednjo vlogo pri preprečevanju množičnih grozodejstev ter pri prizadevanjih za zagotovitev odgovornosti;

| (m) | naj v sporazumih s tretjimi državi vztrajajo na spoštovanju določb o Mednarodnem kazenskem sodišču in pretehtajo možnosti revizije sporazumov z državami, ki ne spoštujejo njegovih nalogov za prijetje; |
| --- | --- |

(m)

naj v sporazumih s tretjimi državi vztrajajo na spoštovanju določb o Mednarodnem kazenskem sodišču in pretehtajo možnosti revizije sporazumov z državami, ki ne spoštujejo njegovih nalogov za prijetje;

| (n) | naj sprejmejo dvotirni pristop, ki zajema podporo splošnemu sprejemanju odgovornosti zaščititi, hkrati pa spodbujanje držav k podpori in pomoči Mednarodnemu kazenskemu sodišču; |
| --- | --- |

(n)

naj sprejmejo dvotirni pristop, ki zajema podporo splošnemu sprejemanju odgovornosti zaščititi, hkrati pa spodbujanje držav k podpori in pomoči Mednarodnemu kazenskemu sodišču;

| 2. | spodbuja visoko predstavnico/podpredsednico in Svet:






  (a) | naj dejavno prispevata k razpravi o načelu odgovornosti zaščititi na podlagi obstoječega prava človekovih pravic in ženevskih konvencij, z namenom okrepiti osredotočenost mednarodne skupnosti na preventivno sestavino odgovornosti zaščititi ter splošne uporabe neprisilnih sredstev ter razviti konkretne ukrepe v ta namen, kar tudi vključuje vidike odgovornosti/potrebe po obnovi; |
| --- | --- | --- |

2.

spodbuja visoko predstavnico/podpredsednico in Svet:

(a)

naj dejavno prispevata k razpravi o načelu odgovornosti zaščititi na podlagi obstoječega prava človekovih pravic in ženevskih konvencij, z namenom okrepiti osredotočenost mednarodne skupnosti na preventivno sestavino odgovornosti zaščititi ter splošne uporabe neprisilnih sredstev ter razviti konkretne ukrepe v ta namen, kar tudi vključuje vidike odgovornosti/potrebe po obnovi;

| (b) | naj spodbujata načelo odgovornosti zaščititi v OZN in si prizadevata za univerzalnost tega načela kot bistvenega dela modela kolektivne varnosti, ki temelji na multilateralizmu in prednostni vlogi ZN ter je povezan s krepitvijo Mednarodnega kazenskega sodišča; opozarja, da odgovornost zaščititi vključuje tudi odgovornost za boj proti nekaznovanosti; |
| --- | --- |

(b)

naj spodbujata načelo odgovornosti zaščititi v OZN in si prizadevata za univerzalnost tega načela kot bistvenega dela modela kolektivne varnosti, ki temelji na multilateralizmu in prednostni vlogi ZN ter je povezan s krepitvijo Mednarodnega kazenskega sodišča; opozarja, da odgovornost zaščititi vključuje tudi odgovornost za boj proti nekaznovanosti;

| (c) | naj podpreta prizadevanja generalnega sekretarja OZN za prilagoditev in okrepitev razumevanja posledic načela odgovornosti zaščititi ter za sodelovanje z drugimi članicami OZN, ki želijo povečati zmogljivost mednarodne skupnosti za preprečevanje množičnih grozodejstev in odzivanje nanje, kar je zajeto v načelu odgovornosti zaščititi; |
| --- | --- |

(c)

naj podpreta prizadevanja generalnega sekretarja OZN za prilagoditev in okrepitev razumevanja posledic načela odgovornosti zaščititi ter za sodelovanje z drugimi članicami OZN, ki želijo povečati zmogljivost mednarodne skupnosti za preprečevanje množičnih grozodejstev in odzivanje nanje, kar je zajeto v načelu odgovornosti zaščititi;

| (d) | naj pozoveta Varnostni svet Združenih narodov, naj sprejme brazilski predlog o odgovornosti med zaščito, da se zagotovi čim bolj učinkovita uporaba načela odgovornosti zaščititi, pri kateri bo povzročeno čim manj škode; naj prispevata k potrebnemu oblikovanju meril pri izvajanju zlasti tretjega stebra odgovornosti zaščititi, vključno s sorazmernostjo obsega in trajanja vsake intervencije, popolno uravnoteženostjo posledic, vnaprejšnjo jasnostjo političnih ciljev in preglednostjo pri utemeljitvi intervencije; glede na to, da razvoj takšnih meril lahko zagotovi jamstva, ki bi lahko države, ki so sedaj zadržane do zamisli odgovornosti zaščititi, prepričale o njeni uporabnosti, ker bi bilo treba okrepiti mehanizme spremljanja in pregleda potrjenih mandatov, tudi prek posebnih svetovalcev generalnega sekretarja OZN o preprečevanju genocida in odgovornosti zaščititi ter visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice, in jih izvajati „ustrezno, smiselno in strokovno, brez političnega vmešavanja ali dvojnih meril“ (18); |
| --- | --- |

(d)

naj pozoveta Varnostni svet Združenih narodov, naj sprejme brazilski predlog o odgovornosti med zaščito, da se zagotovi čim bolj učinkovita uporaba načela odgovornosti zaščititi, pri kateri bo povzročeno čim manj škode; naj prispevata k potrebnemu oblikovanju meril pri izvajanju zlasti tretjega stebra odgovornosti zaščititi, vključno s sorazmernostjo obsega in trajanja vsake intervencije, popolno uravnoteženostjo posledic, vnaprejšnjo jasnostjo političnih ciljev in preglednostjo pri utemeljitvi intervencije; glede na to, da razvoj takšnih meril lahko zagotovi jamstva, ki bi lahko države, ki so sedaj zadržane do zamisli odgovornosti zaščititi, prepričale o njeni uporabnosti, ker bi bilo treba okrepiti mehanizme spremljanja in pregleda potrjenih mandatov, tudi prek posebnih svetovalcev generalnega sekretarja OZN o preprečevanju genocida in odgovornosti zaščititi ter visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice, in jih izvajati „ustrezno, smiselno in strokovno, brez političnega vmešavanja ali dvojnih meril“ (18);

| (e) | naj v sodelovanju z državami članicami in našimi mednarodnimi partnerji gradita na izkušnjah, pridobljenih v zvezi z uporabo načela odgovornosti zaščititi v Libiji 2011 in sedanje nezmožnosti ukrepati v Siriji; |
| --- | --- |

(e)

naj v sodelovanju z državami članicami in našimi mednarodnimi partnerji gradita na izkušnjah, pridobljenih v zvezi z uporabo načela odgovornosti zaščititi v Libiji 2011 in sedanje nezmožnosti ukrepati v Siriji;

| (f) | naj petim stalnim članicam Varnostnega sveta ZN priporočita, naj sprejmejo prostovoljen kodeks ravnanja, da se omeji uporaba pravice veta v primerih genocida, vojnih zločinov, etničnih čiščenj ali zločinov proti človeštvu; |
| --- | --- |

(f)

naj petim stalnim članicam Varnostnega sveta ZN priporočita, naj sprejmejo prostovoljen kodeks ravnanja, da se omeji uporaba pravice veta v primerih genocida, vojnih zločinov, etničnih čiščenj ali zločinov proti človeštvu;

| (g) | naj v sodelovanju z regionalnimi partnerji EU natančneje pojasnita vlogo regionalnih in podregionalnih organizacij pri uporabi načela odgovornosti zaščititi; |
| --- | --- |

(g)

naj v sodelovanju z regionalnimi partnerji EU natančneje pojasnita vlogo regionalnih in podregionalnih organizacij pri uporabi načela odgovornosti zaščititi;

| (h) | naj si prizadevata, da se načelo odgovornosti zaščititi uveljavi kot nova norma mednarodnega prava v obsegu, za katerega so se članice OZN sporazumele na svetovnem vrhu leta 2005; |
| --- | --- |

(h)

naj si prizadevata, da se načelo odgovornosti zaščititi uveljavi kot nova norma mednarodnega prava v obsegu, za katerega so se članice OZN sporazumele na svetovnem vrhu leta 2005;

| (i) | naj pojasnita Varnostnemu svetu, da kodifikacija načela odgovornosti zaščititi, ki je šele v nastajanju, kot norme mednarodnega prava ne bi omejila njegove sposobnosti odločanja; |
| --- | --- |

(i)

naj pojasnita Varnostnemu svetu, da kodifikacija načela odgovornosti zaščititi, ki je šele v nastajanju, kot norme mednarodnega prava ne bi omejila njegove sposobnosti odločanja;

| (j) | naj na ravni OZN pomagata okrepiti omrežje in zmogljivosti za mediacijo, dvotirno diplomacijo ter izmenjavo najboljših praks glede mirnega reševanja nastajajočih konfliktov in omilitve konfliktov ter sistemov za zgodnje opozarjanje, kot jih ima na primer enota za podporo mediaciji znotraj Oddelka za politične zadeve; naj okrepita urad posebnega svetovalca za preprečevanje genocida in posebnega svetovalca o odgovornosti zaščititi; naj Svet za človekove pravice pozoveta k razpravi o odgovornosti zaščititi; |
| --- | --- |

(j)

naj na ravni OZN pomagata okrepiti omrežje in zmogljivosti za mediacijo, dvotirno diplomacijo ter izmenjavo najboljših praks glede mirnega reševanja nastajajočih konfliktov in omilitve konfliktov ter sistemov za zgodnje opozarjanje, kot jih ima na primer enota za podporo mediaciji znotraj Oddelka za politične zadeve; naj okrepita urad posebnega svetovalca za preprečevanje genocida in posebnega svetovalca o odgovornosti zaščititi; naj Svet za človekove pravice pozoveta k razpravi o odgovornosti zaščititi;

| (k) | naj zagotovita v sodelovanju z državami članice EU, ki so stalne članice Varnostnega sveta ZN, in vse naše mednarodne partnerje, naj zagotovijo popolno skladnost morebitnih prihodnjih sprememb načela odgovornosti zaščititi z mednarodnim humanitarnim pravom ter naj se v prihodnjih primerih, ko se bo uporabljal pristop odgovornosti zaščititi, zavzamejo za popolno spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava ter to tudi spremljajo; |
| --- | --- |

(k)

naj zagotovita v sodelovanju z državami članice EU, ki so stalne članice Varnostnega sveta ZN, in vse naše mednarodne partnerje, naj zagotovijo popolno skladnost morebitnih prihodnjih sprememb načela odgovornosti zaščititi z mednarodnim humanitarnim pravom ter naj se v prihodnjih primerih, ko se bo uporabljal pristop odgovornosti zaščititi, zavzamejo za popolno spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava ter to tudi spremljajo;

| (l) | naj obravnavata vprašanje enotnega sedeža EU v Varnostnem svetu Združenih narodov in skupnega proračuna za misije SZVP v okviru mandata OZN; |
| --- | --- |

(l)

naj obravnavata vprašanje enotnega sedeža EU v Varnostnem svetu Združenih narodov in skupnega proračuna za misije SZVP v okviru mandata OZN;

| (m) | naj v vsa prizadevanja za preprečevanje, blažitev in reševanje konfliktov še bolj vključita ženske voditeljice in ženske skupine v skladu z resolucijama VS OZN št. 1325 in 1820; |
| --- | --- |

(m)

naj v vsa prizadevanja za preprečevanje, blažitev in reševanje konfliktov še bolj vključita ženske voditeljice in ženske skupine v skladu z resolucijama VS OZN št. 1325 in 1820;

| (n) | naj si skupaj z OZN prizadevata za vzpostavitev jasne povezave med izvajanjem načela odgovornosti zaščititi in bojem proti nekaznovanosti za najhujše zločine, zajete s tem načelom; |
| --- | --- |

(n)

naj si skupaj z OZN prizadevata za vzpostavitev jasne povezave med izvajanjem načela odgovornosti zaščititi in bojem proti nekaznovanosti za najhujše zločine, zajete s tem načelom;

| 3. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico:






  a) | naj odboru Evropskega parlamenta za zunanje zadeve v treh mesecih po sprejetju tega priporočila predstavi konkreten akcijski načrt za izvajanje predlogov Parlamenta, zlasti nakaže korake za dosego „Soglasja o odgovornosti zaščititi“; |
| --- | --- | --- |

3.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico:

a)

naj odboru Evropskega parlamenta za zunanje zadeve v treh mesecih po sprejetju tega priporočila predstavi konkreten akcijski načrt za izvajanje predlogov Parlamenta, zlasti nakaže korake za dosego „Soglasja o odgovornosti zaščititi“;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu in v vednost Komisiji ter visoki predstavnici/podpredsednici Komisije, ESZD in državam članicam. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu in v vednost Komisiji ter visoki predstavnici/podpredsednici Komisije, ESZD in državam članicam.

---

(1)  S/RES/1674.

(2)  A/RES/60/1.

(3)  http://www.un.org/secureworld/report3.pdf

(4)  A/59/2005.

(5)  A/63/677.

(6)  A/64/864.

(7)  A/65/877-S/2011/393.

(8)  A/66/874/-S/2012/578.

(9)  10170/2010.

(10)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(11)  UL C 25, 30.1.2008, str. 1.

(12)  UL C 380 E, 11.12.2012, str. 140.

(13)  UL C Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0240.

(14)  UL C Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0058.

(15)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 66

(16)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 61.

(17)  Člen 51, ‘Responsibility to protect: timely and decisive response’ (Odgovornost zaščititi: pravočasen in odločen odziv) , poročilo generalnega sekretarja ZN, 25. julija 2012 (A/66/874-S/2012/578).

(18)  Člen 51,„Responsibility to protect: timely and decisive response“ (Odgovornost zaščititi: pravočasen in odločen odziv) , poročilo generalnega sekretarja ZN, 25. julija 2012 (A/66/874-S/2012/578).

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 16. april 2013

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/97 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/97

---

P7_TA(2013)0106

Zahteva za odvzem poslanske imunitete Hans-Petru Martinu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Hans-Petru Martinu (2012/2326(IMM))

(2016/C 045/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Hans-Petru Martinu, ki jo je 27. junija 2012 posredoval stalni predstavnik Avstrije pri Evropski uniji v zvezi s postopkom v teku pri državnemu tožilstvu na Dunaju in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 12. decembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Hans-Petru Martinu, ki jo je 27. junija 2012 posredoval stalni predstavnik Avstrije pri Evropski uniji v zvezi s postopkom v teku pri državnemu tožilstvu na Dunaju in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 12. decembra 2012,

| — | po zagovoru Hans-Petra Martina dne 20. februarja 2013 v skladu s členom 7(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Hans-Petra Martina dne 20. februarja 2013 v skladu s členom 7(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 13. septembra 2011 o zahtevi za odvzem imunitete Hans-Petru Martinu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 13. septembra 2011 o zahtevi za odvzem imunitete Hans-Petru Martinu (2),

| — | ob upoštevanju člena 57 avstrijske ustave |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 57 avstrijske ustave

| — | ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0106/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0106/2013),

| A. | ker je Parlament 13. septembra 2011 na zahtevo urada državnega tožilstva na Dunaju, posredovano 29. aprila 2011 in razglašeno na plenarnem zasedanju 12. maja 2011, sklenil, da odvzame imuniteto poslancu Evropskega parlamenta Hans-Petru Martinu zaradi domnevnih kršitev v zvezi s prisvajanjem sredstev stranke, ki so zajete v razdelku 2(b) zakona o političnih strankah; |
| --- | --- |

A.

ker je Parlament 13. septembra 2011 na zahtevo urada državnega tožilstva na Dunaju, posredovano 29. aprila 2011 in razglašeno na plenarnem zasedanju 12. maja 2011, sklenil, da odvzame imuniteto poslancu Evropskega parlamenta Hans-Petru Martinu zaradi domnevnih kršitev v zvezi s prisvajanjem sredstev stranke, ki so zajete v razdelku 2(b) zakona o političnih strankah;

| B. | ker urad državnega tožilstva na Dunaju zdaj zahteva razširjen odvzem imunitete Hans-Petra Martina, da bi lahko proti njemu opravil predhodno preiskavo na podlagi dodatnih obtožb, zlasti o domnevnem primeru goljufije; |
| --- | --- |

B.

ker urad državnega tožilstva na Dunaju zdaj zahteva razširjen odvzem imunitete Hans-Petra Martina, da bi lahko proti njemu opravil predhodno preiskavo na podlagi dodatnih obtožb, zlasti o domnevnem primeru goljufije;

| C. | ker se razširjeni odvzem imunitete Hans-Petra Martina nanaša zlasti na domnevno kaznivo dejanje hude goljufije iz razdelkov 146 in 147(3) avstrijskega kazenskega zakonika; |
| --- | --- |

C.

ker se razširjeni odvzem imunitete Hans-Petra Martina nanaša zlasti na domnevno kaznivo dejanje hude goljufije iz razdelkov 146 in 147(3) avstrijskega kazenskega zakonika;

| D. | ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

D.

ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| E. | ker se lahko v skladu s členom 57(2) avstrijskega zveznega ustavnega zakona poslancem državnega zbora (Nationalrat) odvzame prostost samo na podlagi kaznivega dejanja in s soglasjem državnega zbora, razen če so zaloteni pri samem kaznivem dejanju, in ker je za preiskavo hiš poslancev državnega zbora prav tako potrebno soglasje državnega zbora; ker v skladu s členom 57(3) avstrijskega zveznega ustavnega zakona ni dovoljeno uradno ukrepati proti poslancem državnega zbora zaradi kaznivega dejanja brez soglasja državnega zbora, razen če kaznivo dejanje očitno ni povezano s politično dejavnostjo poslanca in pod pogojem, da pristojni organ zaprosi za sklep državnega zbora o obstoju takšne povezave, kadar to zahteva poslanec ali tretjina članov ustreznega stalnega odbora; |
| --- | --- |

E.

ker se lahko v skladu s členom 57(2) avstrijskega zveznega ustavnega zakona poslancem državnega zbora (Nationalrat) odvzame prostost samo na podlagi kaznivega dejanja in s soglasjem državnega zbora, razen če so zaloteni pri samem kaznivem dejanju, in ker je za preiskavo hiš poslancev državnega zbora prav tako potrebno soglasje državnega zbora; ker v skladu s členom 57(3) avstrijskega zveznega ustavnega zakona ni dovoljeno uradno ukrepati proti poslancem državnega zbora zaradi kaznivega dejanja brez soglasja državnega zbora, razen če kaznivo dejanje očitno ni povezano s politično dejavnostjo poslanca in pod pogojem, da pristojni organ zaprosi za sklep državnega zbora o obstoju takšne povezave, kadar to zahteva poslanec ali tretjina članov ustreznega stalnega odbora;

| F. | ker člen 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije in člen 57 avstrijskega zveznega ustavnega zakona (Bundesverfassungsgesetz) ne preprečujeta odvzema imunitete Hans-Petru Martinu; |
| --- | --- |

F.

ker člen 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije in člen 57 avstrijskega zveznega ustavnega zakona (Bundesverfassungsgesetz) ne preprečujeta odvzema imunitete Hans-Petru Martinu;

| G. | ker je zato priporočljivo, da se v tem primeru poslanska imuniteta odvzame; |
| --- | --- |

G.

ker je zato priporočljivo, da se v tem primeru poslanska imuniteta odvzame;

| 1. | se odloči odvzeti imuniteto Hans-Petru Martinu; |
| --- | --- |

1.

se odloči odvzeti imuniteto Hans-Petru Martinu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnim avstrijskim organom in Hans-Petru Martinu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnim avstrijskim organom in Hans-Petru Martinu.

---

(1)  Sodba z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier (101/63, ZOdl., str. 195, sodba z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi (149/85, ZOdl., str. 2391, sodba z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu (T-345/05 , ZOdl., str. II-2849, sodba z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente (C-200/07 in C-201/07, ZOdl., str. I-7929, sodba z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu (T-42/06, ZOdl., str. II-1135; sodba z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello (C-163/10, ZOdl., str. I-7565).

(2)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 150.

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/98 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/98

---

P7_TA(2013)0107

Zahteva za odvzem poslanske imunitete Jürgenu Creutzmannu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Jürgenu Creutzmannu (2013/2016(IMM))

(2016/C 045/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Jürgenu Creutzmannu, ki jo je dne 15. januarja 2013 posredovalo nemško zvezno ministrstvo za pravosodje v zvezi s postopkom v teku pred glavnim državnim tožilcem v Frankenthalu v Nemčiji in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 17. januarja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Jürgenu Creutzmannu, ki jo je dne 15. januarja 2013 posredovalo nemško zvezno ministrstvo za pravosodje v zvezi s postopkom v teku pred glavnim državnim tožilcem v Frankenthalu v Nemčiji in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 17. januarja 2013,

| — | po zagovoru Jürgena Creutzmanna v skladu s členom 7(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Jürgena Creutzmanna v skladu s členom 7(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju 46. člena ustave (Grundgesetz) Zvezne republike Nemčije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 46. člena ustave (Grundgesetz) Zvezne republike Nemčije,

| — | ob upoštevanju členov 6(2) in 7 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 6(2) in 7 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0107/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0107/2013),

| A. | ker je glavni državni tožilec iz Frankenthala v Nemčiji zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Jürgenu Creutzmannu v povezavi s pravnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

A.

ker je glavni državni tožilec iz Frankenthala v Nemčiji zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Jürgenu Creutzmannu v povezavi s pravnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja;

| B. | ker se zahteva glavnega državnega tožilca nanaša na postopek v zvezi z domnevnim kaznivim dejanjem povzročitve telesne poškodbe iz malomarnosti po členu 229 nemškega kazenskega zakonika; |
| --- | --- |

B.

ker se zahteva glavnega državnega tožilca nanaša na postopek v zvezi z domnevnim kaznivim dejanjem povzročitve telesne poškodbe iz malomarnosti po členu 229 nemškega kazenskega zakonika;

| C. | ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| D. | ker je v skladu s členom 46(2) nemške ustave poslanca dovoljeno klicati na odgovornost za kaznivo dejanje le z dovoljenjem Parlamenta, razen če je bil prijet med storitvijo kaznivega dejanja ali v teku naslednjega dne; |
| --- | --- |

D.

ker je v skladu s členom 46(2) nemške ustave poslanca dovoljeno klicati na odgovornost za kaznivo dejanje le z dovoljenjem Parlamenta, razen če je bil prijet med storitvijo kaznivega dejanja ali v teku naslednjega dne;

| E. | ker mora zato Parlament Jürgenu Creutzmannu odvzeti parlamentarno imuniteto, če naj se postopki zoper njega nadaljujejo; |
| --- | --- |

E.

ker mora zato Parlament Jürgenu Creutzmannu odvzeti parlamentarno imuniteto, če naj se postopki zoper njega nadaljujejo;

| F. | ker člen 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije in člen 46(2) nemške ustave ne izključujeta odvzema imunitete Jürgenu Creutzmannu; |
| --- | --- |

F.

ker člen 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije in člen 46(2) nemške ustave ne izključujeta odvzema imunitete Jürgenu Creutzmannu;

| G. | ker je zato primerno, da se v tem primeru odvzame imuniteto; |
| --- | --- |

G.

ker je zato primerno, da se v tem primeru odvzame imuniteto;

| 1. | se odloči, da Jürgenu Creutzmannu odvzame imuniteto; |
| --- | --- |

1.

se odloči, da Jürgenu Creutzmannu odvzame imuniteto;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Zvezne republike Nemčije in Jürgenu Creutzmannu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Zvezne republike Nemčije in Jürgenu Creutzmannu.

---

(1)  Sodba z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier (101/63, Recueil, str. 387); sodba z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi (149/85, Recueil, str. 2391); sodba z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu (T-345/05, ZOdl., str. II-2849); sodba z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente (C-200/07 in C-201/07, ZOdl., str. I-7929); sodba z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu (T-42/06, ZOdl., str. II-1135); sodba z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello (C-163/10, ZOdl., str. I-7565).

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/99 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/99

---

P7_TA(2013)0108

Zahteva za odvzem poslanske imunitete Ewaldu Stadlerju

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Ewaldu Stadlerju (2012/2239(IMM))

(2016/C 045/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Ewaldu Stadlerju, ki jo je dne 9. julija 2012 posredovalo državno tožilstvo na Dunaju v zvezi s postopkom preiskave in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 10. septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Ewaldu Stadlerju, ki jo je dne 9. julija 2012 posredovalo državno tožilstvo na Dunaju v zvezi s postopkom preiskave in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 10. septembra 2012,

| — | po zagovoru Ewalda Stadlerja 20. februarja 2013 v skladu s členom 7(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Ewalda Stadlerja 20. februarja 2013 v skladu s členom 7(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju člena 57 avstrijskega zveznega ustavnega zakona (Bundesverfassungsgesetz), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 57 avstrijskega zveznega ustavnega zakona (Bundesverfassungsgesetz),

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0120/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0120/2013),

| A. | ker dunajsko državno tožilstvo zahteva odvzem imunitete Ewaldu Stadlerju, poslancu Evropskega parlamenta, da bi se avstrijskim oblastem omogočila izvedba potrebnih postopkov preiskave in uvedba sodnega postopka proti Ewaldu Stadlerju; |
| --- | --- |

A.

ker dunajsko državno tožilstvo zahteva odvzem imunitete Ewaldu Stadlerju, poslancu Evropskega parlamenta, da bi se avstrijskim oblastem omogočila izvedba potrebnih postopkov preiskave in uvedba sodnega postopka proti Ewaldu Stadlerju;

| B. | ker se odvzem imunitete Ewaldu Stadlerju nanaša na domnevne kršitve v zvezi s poskusom hude prisile iz členov 15, 105(1) in 106(1)(1) avstrijskega kazenskega zakonika ter na kršitev v zvezi s krivim pričanjem iz člena 288(1) kazenskega zakonika; |
| --- | --- |

B.

ker se odvzem imunitete Ewaldu Stadlerju nanaša na domnevne kršitve v zvezi s poskusom hude prisile iz členov 15, 105(1) in 106(1)(1) avstrijskega kazenskega zakonika ter na kršitev v zvezi s krivim pričanjem iz člena 288(1) kazenskega zakonika;

| C. | ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| D. | ker se sme v skladu s členom 57(2) avstrijskega zveznega ustavnega zakona poslancu državnega zbora (Nationalrat) odvzeti prostost zaradi kaznivega dejanja zgolj s soglasjem državnega zbora – razen če je zaloten pri kaznivem dejanju – in ker je tudi za hišne preiskave poslancev državnega zbora potrebno soglasje državnega zbora; ker v skladu s členom 57(3) avstrijskega zveznega ustavnega zakona proti poslancem državnega zbora ni dovoljeno uvesti uradnega postopka zaradi kaznivega dejanja brez soglasja državnega zbora, razen če to kaznivo dejanje očitno ni povezano s politično dejavnostjo poslanca, in pod pogojem, da pristojni organ v skladu s to določbo zaprosi za sklep državnega zbora o obstoju take povezave, če tako zahteva obravnavani poslanec ali tretjina članov ustreznega stalnega odbora; |
| --- | --- |

D.

ker se sme v skladu s členom 57(2) avstrijskega zveznega ustavnega zakona poslancu državnega zbora (Nationalrat) odvzeti prostost zaradi kaznivega dejanja zgolj s soglasjem državnega zbora – razen če je zaloten pri kaznivem dejanju – in ker je tudi za hišne preiskave poslancev državnega zbora potrebno soglasje državnega zbora; ker v skladu s členom 57(3) avstrijskega zveznega ustavnega zakona proti poslancem državnega zbora ni dovoljeno uvesti uradnega postopka zaradi kaznivega dejanja brez soglasja državnega zbora, razen če to kaznivo dejanje očitno ni povezano s politično dejavnostjo poslanca, in pod pogojem, da pristojni organ v skladu s to določbo zaprosi za sklep državnega zbora o obstoju take povezave, če tako zahteva obravnavani poslanec ali tretjina članov ustreznega stalnega odbora;

| E. | ker je treba Ewaldu Stadlerju odvzeti imuniteto, da se bodo lahko preiskave proti njemu nadaljevale; |
| --- | --- |

E.

ker je treba Ewaldu Stadlerju odvzeti imuniteto, da se bodo lahko preiskave proti njemu nadaljevale;

| F. | ker je Ewald Stadler od 7. decembra 2011 poslanec Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

F.

ker je Ewald Stadler od 7. decembra 2011 poslanec Evropskega parlamenta;

| G. | ker dunajsko državno tožilstvo od marca 2010 vodi preiskave proti Ewaldu Stadlerju; |
| --- | --- |

G.

ker dunajsko državno tožilstvo od marca 2010 vodi preiskave proti Ewaldu Stadlerju;

| H. | ker člen 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije in člen 57(2) avstrijskega zveznega ustavnega zakona (Bundesverfassungsgesetz) ne preprečujeta odvzema imunitete Ewaldu Stadlerju; |
| --- | --- |

H.

ker člen 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije in člen 57(2) avstrijskega zveznega ustavnega zakona (Bundesverfassungsgesetz) ne preprečujeta odvzema imunitete Ewaldu Stadlerju;

| I. | ker je zato priporočljivo, da se v tem primeru poslanska imuniteta odvzame; |
| --- | --- |

I.

ker je zato priporočljivo, da se v tem primeru poslanska imuniteta odvzame;

| 1. | sklene odvzeti imuniteto Ewaldu Stadlerju; |
| --- | --- |

1.

sklene odvzeti imuniteto Ewaldu Stadlerju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnim organom Republike Avstrije in Ewaldu Stadlerju. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnim organom Republike Avstrije in Ewaldu Stadlerju.

---

(1)  Sodba z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier (101/63, Recueil, str. 387); sodba z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi (149/85, Recueil, str. 2391); sodba z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu (T-345/05, ZOdl., str. II-2849); sodba z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente (C-200/07 in C-201/07, ZOdl., str. I-7929); sodba z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu (T-42/06, ZOdl., str. II-1135); sodba z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello (C-163/10, ZOdl., str. I-7565).

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/100 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/100

---

P7_TA(2013)0121

Izenačenost glasov pri glasovanju o intervenciji v sodnem postopku (razlaga člena 159(3) Poslovnika)

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o izenačenosti glasov pri glasovanju o intervenciji v sodnem postopku (razlaga člena 159(3) Poslovnika)

(2016/C 045/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ustavne zadeve z dne 20. marca 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ustavne zadeve z dne 20. marca 2013,

| — | ob upoštevanju člena 211 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 211 Poslovnika,

| 1. | sklene, da se odstavku 1 člena 159(3) Poslovnika doda naslednja razlaga:
  „Člen 159(3) je treba razlagati v smislu, da enako število glasov pri glasovanju o osnutku priporočila na podlagi člena 128(4), da se ne pridruži postopku pred Sodiščem Evropske unije, ne pomeni, da je sprejeto priporočilo, da se temu postopku pridruži. V takem primeru je treba šteti, da se pristojni odbor ni izrekel o priporočilu.“ |
| --- | --- |

1.

sklene, da se odstavku 1 člena 159(3) Poslovnika doda naslednja razlaga:

„Člen 159(3) je treba razlagati v smislu, da enako število glasov pri glasovanju o osnutku priporočila na podlagi člena 128(4), da se ne pridruži postopku pred Sodiščem Evropske unije, ne pomeni, da je sprejeto priporočilo, da se temu postopku pridruži. V takem primeru je treba šteti, da se pristojni odbor ni izrekel o priporočilu.“

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 16. april 2013

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/102 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/102

---

P7_TA(2013)0103

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropski agenciji za varnost omrežij in informacij (ENISA) (COM(2010)0521 – C7-0302/2010 – 2010/0275(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 045/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0521), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0521),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0302/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0302/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. februarja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. februarja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. februarja 2013, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. februarja 2013, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0056/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0056/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 58.

---

P7_TC1-COD(2010)0275

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o agenciji Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 460/2004

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 526/2013.)

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/103 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/103

---

P7_TA(2013)0104

Naključni ulovi kitov in delfinov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 812/2004 o podrobnih pravilih v zvezi naključnimi ulovi kitov in delfinov pri ribolovu in o spremembi Uredbe (ES) št. 88/98 (COM(2012)0447 – C7-0213/2012 – 2012/0216(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 045/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0447), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0447),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0213/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0213/2012),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. novembra 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. novembra 2012 (1),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0042/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0042/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P7_TC1-COD(2012)0216

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 812/2004 o podrobnih pravilih v zvezi naključnimi ulovi kitov in delfinov pri ribolovu in o spremembi Uredbe (ES) št. 88/98

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 812/2004 (2) Komisiji podeljuje pooblastila za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 812/2004 (2) Komisiji podeljuje pooblastila za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe.

| (2) | Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba pooblastila, ki so bila Komisiji podeljena za izvajanje Uredbe (ES) št. 812/2004, uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba pooblastila, ki so bila Komisiji podeljena za izvajanje Uredbe (ES) št. 812/2004, uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (3) | Za uporabo

  zagotovitev učinkovite spremembe
  nekaterih določb, Uredbe (ES) št. 812/2004

  , da se bo v njih odražal tehnični in znanstveni napredek,
  bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s tehničnimi specifikacijami in pogoji uporabe akustičnih odvračalnih naprav. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(3)

Za uporabo

  zagotovitev učinkovite spremembe
  nekaterih določb, Uredbe (ES) št. 812/2004

  , da se bo v njih odražal tehnični in znanstveni napredek,
  bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s tehničnimi specifikacijami in pogoji uporabe akustičnih odvračalnih naprav. [Sprememba 1]

| (4) | Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu za sprejetje delegiranih aktov opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. |
| --- | --- |

(4)

Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu za sprejetje delegiranih aktov opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.

| (5) | Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(5)

Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (6) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja določb Uredbe (ES) št. 812/2004 v zvezi s pravili o postopku in obliki obveznosti držav članic glede poročanja, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3). |
| --- | --- |

(6)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja določb Uredbe (ES) št. 812/2004 v zvezi s pravili o postopku in obliki obveznosti držav članic glede poročanja, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3).

| (6a) | Ob upoštevanju zahtev držav članic, da se sprejmejo potrebni ukrepi za vzpostavitev strogega sistema zaščite morskih sesalcev, pomanjkljivosti Uredbe (ES) št. 812/2004 in njenega izvajanja, na katero je opozorila Komisija v svojem sporočilu o naključnih ulovih kitov in delfinov v ribištvu

   (4)

  in ICES v svojem s tem povezanim znanstvenim mnenjem iz leta 2010, ter zaradi pomanjkanja integracije Direktive Sveta 92/43/EGS

   (5)

  (Direktiva o habitatih), bi morala Komisija pred koncem leta 2015 predložiti zakonodajni predlog za dosleden, splošen zakonodajni okvir, da bi se zagotovila učinkovita zaščita morskih sesalcev pred vsem, kar jih ogroža. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(6a)

Ob upoštevanju zahtev držav članic, da se sprejmejo potrebni ukrepi za vzpostavitev strogega sistema zaščite morskih sesalcev, pomanjkljivosti Uredbe (ES) št. 812/2004 in njenega izvajanja, na katero je opozorila Komisija v svojem sporočilu o naključnih ulovih kitov in delfinov v ribištvu

   (4)

  in ICES v svojem s tem povezanim znanstvenim mnenjem iz leta 2010, ter zaradi pomanjkanja integracije Direktive Sveta 92/43/EGS

   (5)

  (Direktiva o habitatih), bi morala Komisija pred koncem leta 2015 predložiti zakonodajni predlog za dosleden, splošen zakonodajni okvir, da bi se zagotovila učinkovita zaščita morskih sesalcev pred vsem, kar jih ogroža. [Sprememba 2]

| (7) | Uredbo (ES) št. 812/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(7)

Uredbo (ES) št. 812/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 812/2004 se spremeni:

| (1) | v členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Akustične odvračalne naprave, ki se uporabljajo pri izvajanju člena 2(1), izpolnjujejo tehnične specifikacije in pogoje uporabe. Ti pogoji in specifikacije so opredeljeni v Prilogi II. Komisija je pooblaščena, da Prilogo II spreminja z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 8a, da bi navedeno prilogo prilagodila tehničnemu in znanstvenemu napredku.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Akustične odvračalne naprave, ki se uporabljajo pri izvajanju člena 2(1), izpolnjujejo tehnične specifikacije in pogoje uporabe. Ti pogoji in specifikacije so opredeljeni v Prilogi II. Komisija je pooblaščena, da Prilogo II spreminja z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 8a, da bi navedeno prilogo prilagodila tehničnemu in znanstvenemu napredku.“;

| (1a) | v členu 7 se doda naslednji odstavek:




  „3.
     
  Komisija pred koncem leta 2015 opravi pregled učinkovitosti ukrepov iz te uredbe in predloži zakonodajni predlog za krovni zakonodajni okvir za zagotavljanje učinkovite zaščite morskih sesalcev.“; [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(1a)

v členu 7 se doda naslednji odstavek:

„3.
     
  Komisija pred koncem leta 2015 opravi pregled učinkovitosti ukrepov iz te uredbe in predloži zakonodajni predlog za krovni zakonodajni okvir za zagotavljanje učinkovite zaščite morskih sesalcev.“; [Sprememba 3]

| (2) | člen 8 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 8


  Izvajanje

  Podrobna pravila o postopku in obliki poročanja, določena v členu 6, se lahko določijo z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu a postopkom preverjanja iz člena 8b(2).“; |
| --- | --- |

(2)

člen 8 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

Izvajanje

Podrobna pravila o postopku in obliki poročanja, določena v členu 6, se lahko določijo z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu a postopkom preverjanja iz člena 8b(2).“;

| (3) | vstavita se naslednja člena:
  „Člen 8a


  Izvajanje pooblastila

  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
  2.   Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov
  iz člena 3(1) se podeli za nedoločen čas

  prenese na Komisijo za obdobje treh let od ...

   (*).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem triletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 4]

  3.   Pooblastilo iz člena 3(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
  4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 3(1), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne ugovarja delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

  Člen 8b


  Postopek v odboru

  1.   Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen s členom 30 Uredbe (ES) št. 2371/2002. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (**).
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

  (*)  
  Datuma začetka veljavnosti te uredbe.
  "


  (**)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.“" |
| --- | --- |

(3)

vstavita se naslednja člena:

„Člen 8a

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov
  iz člena 3(1) se podeli za nedoločen čas

  prenese na Komisijo za obdobje treh let od ...

   (*).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem triletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 4]

3.   Pooblastilo iz člena 3(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 3(1), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne ugovarja delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 8b

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen s členom 30 Uredbe (ES) št. 2371/2002. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (**).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

(*)  
  Datuma začetka veljavnosti te uredbe.
  "

(**)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.“"

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013.

1

(2)  UL L 150, 30.4.2004, str. 12.

2

(3)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

3

(4)  
  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom: „Naključni ulovi kitov in delfinov v ribištvu: Poročilo o izvajanju nekaterih določb Uredbe Sveta (ES) št. 812/2004 in o znanstveni oceni učinkov uporabe zlasti zabodnih mrež, zapletnih mrež in trislojnih mrež na kite in delfine v Baltskem morju, kot zahteva Uredba Sveta (ES) št. 2187/2005“ (COM(2009)0368).

4

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom: „Naključni ulovi kitov in delfinov v ribištvu: Poročilo o izvajanju nekaterih določb Uredbe Sveta (ES) št. 812/2004 in o znanstveni oceni učinkov uporabe zlasti zabodnih mrež, zapletnih mrež in trislojnih mrež na kite in delfine v Baltskem morju, kot zahteva Uredba Sveta (ES) št. 2187/2005“ (COM(2009)0368).

(5)  
  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

5

Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/106 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/106

---

P7_TA(2013)0105

Sporazum med EU in Mauritiusom o partnerstvu v ribiškem sektorju in Protokol o določitvi ribolovnih možnosti in finančnem prispevku ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o partnerstvu v ribiškem sektorju in Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnem prispevku, ki jih zagotavlja Sporazum (13501/2012 – C7-0007/2013 – 2012/0215(NLE))

(Odobritev)

(2016/C 045/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13501/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13501/2012),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o partnerstvu v ribiškem sektorju in osnutka protokola o ribolovnih možnostih in finančnem prispevku, ki jih zagotavlja sporazum (13503/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o partnerstvu v ribiškem sektorju in osnutka protokola o ribolovnih možnostih in finančnem prispevku, ki jih zagotavlja sporazum (13503/2012),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0007/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0007/2013),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za proračun (A7-0127/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za proračun (A7-0127/2013),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma in protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma in protokola;

| 2. | poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje zapisnike in sklepe sej skupnega odbora iz člena 9 sporazuma ter večletni sektorski program iz člena 3 protokola in s tem povezane letne ocene; poziva Komisijo, naj predstavnikom Parlamenta omogoči, da se kot opazovalci udeležijo sej skupnega odbora; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu v zadnjem letu uporabe protokola in pred začetkom pogajanj o njegovem podaljšanju posreduje celovito poročilo z oceno njegovega izvajanja brez nepotrebnega omejevanja dostopa do navedenega dokumenta; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje zapisnike in sklepe sej skupnega odbora iz člena 9 sporazuma ter večletni sektorski program iz člena 3 protokola in s tem povezane letne ocene; poziva Komisijo, naj predstavnikom Parlamenta omogoči, da se kot opazovalci udeležijo sej skupnega odbora; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu v zadnjem letu uporabe protokola in pred začetkom pogajanj o njegovem podaljšanju posreduje celovito poročilo z oceno njegovega izvajanja brez nepotrebnega omejevanja dostopa do navedenega dokumenta;

| 3. | poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s členom 13(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v okviru svojih pristojnosti Parlament hitro in izčrpno obveščata o vseh fazah postopka, povezanega z novim protokolom in njegovim podaljšanjem. |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s členom 13(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v okviru svojih pristojnosti Parlament hitro in izčrpno obveščata o vseh fazah postopka, povezanega z novim protokolom in njegovim podaljšanjem.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Mauritius. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Mauritius.

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/106 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/106

---

P7_TA(2013)0109

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA, Italija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA, Italija) (COM(2013)0090 – C7-0046/2013 – 2013/2032(BUD))

(2016/C 045/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0090 – C7-0046/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0090 – C7-0046/2013),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006), ter zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006), ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0111/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0111/2013),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 do 30. decembra 2011, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize; |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 do 30. decembra 2011, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize;

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG; |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG;

| D. | ker je Italija predložila vlogo EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni za finančni prispevek iz ESPG za 1 517 presežnih delavcev v italijanskem podjetju Antonio Merloni SpA v štirimesečnem referenčnem obdobju od 23. avgusta 2011 do 23. decembra 2011, vsi ti delavci pa bodo sodelovali v ukrepih, sofinanciranih iz ESPG; |
| --- | --- |

D.

ker je Italija predložila vlogo EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni za finančni prispevek iz ESPG za 1 517 presežnih delavcev v italijanskem podjetju Antonio Merloni SpA v štirimesečnem referenčnem obdobju od 23. avgusta 2011 do 23. decembra 2011, vsi ti delavci pa bodo sodelovali v ukrepih, sofinanciranih iz ESPG;

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG; |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(a) iz uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Italija upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(a) iz uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Italija upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe;

| 2. | z obžalovanjem ugotavlja, da so italijanske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 29. decembra 2011 in da je Komisija oceno vloge predložila 20. februarja 2013; obžaluje, da je ocenjevanje trajalo kar 14 mesecev; poziva Komisijo, naj konča fazo ocenjevanja in končno predstavi predloge sklepov za štiri preostale primere, vložene leta 2011; |
| --- | --- |

2.

z obžalovanjem ugotavlja, da so italijanske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 29. decembra 2011 in da je Komisija oceno vloge predložila 20. februarja 2013; obžaluje, da je ocenjevanje trajalo kar 14 mesecev; poziva Komisijo, naj konča fazo ocenjevanja in končno predstavi predloge sklepov za štiri preostale primere, vložene leta 2011;

| 3. | je seznanjen, da sta proizvodna obrata podjetja Antonio Merloni SpA, proizvajalca gospodinjskih aparatov, obratovala v italijanskih deželah Marke in Umbrija, natančneje v pokrajinah Ancona in Perugia; ugotavlja, da je Antonio Merloni SpA, peti največji proizvajalec naprav v Uniji, leta 2002 spremenil prodajno strategijo in leta 2006 začel neposredno prodajo svojih izdelkov pod lastnimi blagovnimi znamkami; ugotavlja tudi, da je zaradi svetovne gospodarske krize podjetje zabredlo v finančne težave, ki so se še stopnjevale zaradi nenadne zaostritve pogojev za pridobitev denarnih posojil; prav tako ugotavlja, da je padec proizvodnje, ki mu je sledila še recesija na evropski ravni, skupaj s finančno stisko povzročil prenehanje poslovne dejavnosti podjetja Antonio Merloni SpA; je seznanjen, da je postalo presežnih 2 217 delavcev, od tega pa se jih je 700 zaposlilo v podjetju QA Group SpA; ugotavlja, da se ta vloga nanaša na 1 517 delavcev, ki so zaradi zaprtja podjetja Antonio Merloni SpA brezposelni; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen, da sta proizvodna obrata podjetja Antonio Merloni SpA, proizvajalca gospodinjskih aparatov, obratovala v italijanskih deželah Marke in Umbrija, natančneje v pokrajinah Ancona in Perugia; ugotavlja, da je Antonio Merloni SpA, peti največji proizvajalec naprav v Uniji, leta 2002 spremenil prodajno strategijo in leta 2006 začel neposredno prodajo svojih izdelkov pod lastnimi blagovnimi znamkami; ugotavlja tudi, da je zaradi svetovne gospodarske krize podjetje zabredlo v finančne težave, ki so se še stopnjevale zaradi nenadne zaostritve pogojev za pridobitev denarnih posojil; prav tako ugotavlja, da je padec proizvodnje, ki mu je sledila še recesija na evropski ravni, skupaj s finančno stisko povzročil prenehanje poslovne dejavnosti podjetja Antonio Merloni SpA; je seznanjen, da je postalo presežnih 2 217 delavcev, od tega pa se jih je 700 zaposlilo v podjetju QA Group SpA; ugotavlja, da se ta vloga nanaša na 1 517 delavcev, ki so zaradi zaprtja podjetja Antonio Merloni SpA brezposelni;

| 4. | ugotavlja, da je bilo podjetje Antonio Merloni SpA razglašeno za plačilno nesposobno oktobra 2008 in da sta bila prodaja premoženja in prevzem 700 delavcev dokončana šele decembra 2011; ugotavlja, da so italijanske oblasti vlogo za sredstva ESPG prvič vložile že leta 2009, vendar so jo morale znova vložiti konec leta 2011, saj so bili delavci uradno odpuščeni šele, ko je bilo prodano premoženje in dokončani upravni postopki; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je bilo podjetje Antonio Merloni SpA razglašeno za plačilno nesposobno oktobra 2008 in da sta bila prodaja premoženja in prevzem 700 delavcev dokončana šele decembra 2011; ugotavlja, da so italijanske oblasti vlogo za sredstva ESPG prvič vložile že leta 2009, vendar so jo morale znova vložiti konec leta 2011, saj so bili delavci uradno odpuščeni šele, ko je bilo prodano premoženje in dokončani upravni postopki;

| 5. | opominja, da je bil ESPG že uporabljen za pomoč delavcem, odpuščenim v proizvodnji gospodinjskih aparatov (zadeva EGF/2009/010 LT/Snaige) (3); |
| --- | --- |

5.

opominja, da je bil ESPG že uporabljen za pomoč delavcem, odpuščenim v proizvodnji gospodinjskih aparatov (zadeva EGF/2009/010 LT/Snaige) (3);

| 6. | poudarja, da je bila v obdobju pred krizo stopnja brezposelnosti v pokrajinah Ancona in Perugia nižja od državnega povprečja; ugotavlja, da se je leta 2009 brezposelnost povečala za 40 % v primerjavi z letom poprej, v letu 2010 pa je ostala nespremenjena v Perugii in se je zmanjšala v Anconi, v glavnem pa zaradi padca deleža delovno aktivnih, ne zaradi večjega zaposlovanja; ugotavlja, da se je regionalni BDP v letu 2009 v primerjavi z letom poprej zmanjšal za 3 %, industrijski promet pa se je zmanjšal za 14,6 % v deželi Marke in za 16,4 % v Umbriji; je seznanjen s tem, da se je zaradi tega padca število ur v programu Cassa Integrazione Guadagni (4) v proizvodnem sektorju povečalo za 368 % v deželi Marke in za 444 % v deželi Umbrija; meni, da je 1 517 presežnih delavcev iz podjetja Antonio Merloni SpA, na katere se nanaša ta vloga, razmere še poslabšalo; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je bila v obdobju pred krizo stopnja brezposelnosti v pokrajinah Ancona in Perugia nižja od državnega povprečja; ugotavlja, da se je leta 2009 brezposelnost povečala za 40 % v primerjavi z letom poprej, v letu 2010 pa je ostala nespremenjena v Perugii in se je zmanjšala v Anconi, v glavnem pa zaradi padca deleža delovno aktivnih, ne zaradi večjega zaposlovanja; ugotavlja, da se je regionalni BDP v letu 2009 v primerjavi z letom poprej zmanjšal za 3 %, industrijski promet pa se je zmanjšal za 14,6 % v deželi Marke in za 16,4 % v Umbriji; je seznanjen s tem, da se je zaradi tega padca število ur v programu Cassa Integrazione Guadagni (4) v proizvodnem sektorju povečalo za 368 % v deželi Marke in za 444 % v deželi Umbrija; meni, da je 1 517 presežnih delavcev iz podjetja Antonio Merloni SpA, na katere se nanaša ta vloga, razmere še poslabšalo;

| 7. | pozdravlja odločitev italijanskih oblasti, ki so začele ukrepe izvajati 29. marca 2012, veliko pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem čim prej zagotovile pomoč; kljub vsemu obžaluje, da je bilo mogoče pomoč iz ESPG zagotoviti šele tri leta in pol po tem, ko je bilo podjetje razglašeno za plačilno nesposobno; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja odločitev italijanskih oblasti, ki so začele ukrepe izvajati 29. marca 2012, veliko pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem čim prej zagotovile pomoč; kljub vsemu obžaluje, da je bilo mogoče pomoč iz ESPG zagotoviti šele tri leta in pol po tem, ko je bilo podjetje razglašeno za plačilno nesposobno;

| 8. | ugotavlja, da usklajeni sveženj prilagojenih storitev, ki jih je treba financirati, vsebuje ukrepe za ponovno vključevanje 1 517 delavcev v proces zaposlovanja, kot so poklicno usmerjanje, pomoč pri iskanju zaposlitve, spodbujanje podjetništva, poklicno usposabljanje in izpopolnjevanje veščin, svetovanje za delavce, starejše od 50 let, nadomestila za iskanje zaposlitve, olajšave za zaposlovanje, povračilo potnih stroškov in delno kritje stroškov selitve; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da usklajeni sveženj prilagojenih storitev, ki jih je treba financirati, vsebuje ukrepe za ponovno vključevanje 1 517 delavcev v proces zaposlovanja, kot so poklicno usmerjanje, pomoč pri iskanju zaposlitve, spodbujanje podjetništva, poklicno usposabljanje in izpopolnjevanje veščin, svetovanje za delavce, starejše od 50 let, nadomestila za iskanje zaposlitve, olajšave za zaposlovanje, povračilo potnih stroškov in delno kritje stroškov selitve;

| 9. | pozdravlja dejstvo, da so bili ukrepi oblikovani v posvetovanju s socialnimi partnerji in da so bili del socialnega načrta „Accordo di Programma“, ki so ga podpisali ministrstvo za gospodarski razvoj in prizadete regije, ter da bo nudenje podpore iz ESPG spremljala usklajevalna skupina; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja dejstvo, da so bili ukrepi oblikovani v posvetovanju s socialnimi partnerji in da so bili del socialnega načrta „Accordo di Programma“, ki so ga podpisali ministrstvo za gospodarski razvoj in prizadete regije, ter da bo nudenje podpore iz ESPG spremljala usklajevalna skupina;

| 10. | opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na poklicni poti, ter enakopravnim dostopom do sredstev ESPG ne glede na vrsto pogodbe o zaposlitvi in delovnega razmerja; pričakuje, da usposabljanje v okviru usklajenega svežnja ne bo prilagojeno le ravni in potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na poklicni poti, ter enakopravnim dostopom do sredstev ESPG ne glede na vrsto pogodbe o zaposlitvi in delovnega razmerja; pričakuje, da usposabljanje v okviru usklajenega svežnja ne bo prilagojeno le ravni in potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju;

| 11. | poziva Komisijo, naj v prihodnjih predlogih podrobneje navede vrste usposabljanja, ki bo zagotovljeno s kuponi, sektorje, v katerih naj bi delavci najverjetneje našli zaposlitev, in to, ali je ponujeno usposabljanje prilagojeno prihodnjim gospodarskim obetom in potrebam na trgu delovne sile v regijah, kjer je prišlo do odpuščanja; kljub vsemu pozdravlja tesno povezavo med kuponom in dogovorjenim načrtom za ponovno vključitev za posameznega delavca; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj v prihodnjih predlogih podrobneje navede vrste usposabljanja, ki bo zagotovljeno s kuponi, sektorje, v katerih naj bi delavci najverjetneje našli zaposlitev, in to, ali je ponujeno usposabljanje prilagojeno prihodnjim gospodarskim obetom in potrebam na trgu delovne sile v regijah, kjer je prišlo do odpuščanja; kljub vsemu pozdravlja tesno povezavo med kuponom in dogovorjenim načrtom za ponovno vključitev za posameznega delavca;

| 12. | poziva italijanske oblasti, naj v celoti izkoristijo podporo iz ESPG in k sodelovanju pri ukrepih spodbudijo čim večje število delavcev; spominja, da je bila stopnja proračunskega izvrševanja pri posredovanju iz ESPG v Italiji sprva nizka predvsem zaradi majhne udeležbe; |
| --- | --- |

12.

poziva italijanske oblasti, naj v celoti izkoristijo podporo iz ESPG in k sodelovanju pri ukrepih spodbudijo čim večje število delavcev; spominja, da je bila stopnja proračunskega izvrševanja pri posredovanju iz ESPG v Italiji sprva nizka predvsem zaradi majhne udeležbe;

| 13. | pozdravlja dejstvo, da usklajeni sveženj prilagojenih storitev vsebuje modul usmerjanja za starejše od 50 let, namenjen starejšim delavcem, saj ti predstavljajo 12 % delovne sile, kateri so ukrepi namenjeni; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja dejstvo, da usklajeni sveženj prilagojenih storitev vsebuje modul usmerjanja za starejše od 50 let, namenjen starejšim delavcem, saj ti predstavljajo 12 % delovne sile, kateri so ukrepi namenjeni;

| 14. | pozdravlja dejstvo, da bodo prispevki za stroške prebivališča izplačani samo enkrat na podlagi dokazil o nastalih stroških; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja dejstvo, da bodo prispevki za stroške prebivališča izplačani samo enkrat na podlagi dokazil o nastalih stroških;

| 15. | je seznanjen, da je 5 684 000 EUR od celotnih stroškov svežnja, ki znašajo 7 451 972 EUR, namenjenih različnim finančnim spodbudam in nadomestilom, vključno z omogočanjem mobilnosti odpuščenih delavcev; priporoča, da se pri uporabi sklada tudi v prihodnje za ukrepe, povezane z usposabljanjem, nameni sorazmeren znesek; |
| --- | --- |

15.

je seznanjen, da je 5 684 000 EUR od celotnih stroškov svežnja, ki znašajo 7 451 972 EUR, namenjenih različnim finančnim spodbudam in nadomestilom, vključno z omogočanjem mobilnosti odpuščenih delavcev; priporoča, da se pri uporabi sklada tudi v prihodnje za ukrepe, povezane z usposabljanjem, nameni sorazmeren znesek;

| 16. | poudarja, da bo levji delež stroškov prilagojenih storitev namenjen nadomestilu za iskanje zaposlitve (2 000 EUR na delavca za dneve, ko sodeluje v ukrepih ESPG), kar poenostavljeno ustreza italijanskim dnevnicam CIGS; zato znova poudarja, da je treba pomoč iz ESPG nameniti predvsem za programe usposabljanja, in ne neposredno za financiranje nadomestil, ki so v pristojnosti držav članic v skladu z nacionalno zakonodajo; priporoča, da se pri uporabi sklada v prihodnje takšni ukrepi ne priporočijo; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bo levji delež stroškov prilagojenih storitev namenjen nadomestilu za iskanje zaposlitve (2 000 EUR na delavca za dneve, ko sodeluje v ukrepih ESPG), kar poenostavljeno ustreza italijanskim dnevnicam CIGS; zato znova poudarja, da je treba pomoč iz ESPG nameniti predvsem za programe usposabljanja, in ne neposredno za financiranje nadomestil, ki so v pristojnosti držav članic v skladu z nacionalno zakonodajo; priporoča, da se pri uporabi sklada v prihodnje takšni ukrepi ne priporočijo;

| 17. | ugotavlja, da je olajšava za zaposlovanje razmeroma visoka (5 000 EUR na delavca); pozdravlja dejstvo, da bodo takšni ukrepi na voljo samo delodajalcem, ki bodo delavcem, vključenim v program ukrepov, ponudili delo za nedoločen čas, in pričakuje, da bo Komisija posredovala ustrezne podrobne informacije o pogodbenih pogojih teh delavcev; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da je olajšava za zaposlovanje razmeroma visoka (5 000 EUR na delavca); pozdravlja dejstvo, da bodo takšni ukrepi na voljo samo delodajalcem, ki bodo delavcem, vključenim v program ukrepov, ponudili delo za nedoločen čas, in pričakuje, da bo Komisija posredovala ustrezne podrobne informacije o pogodbenih pogojih teh delavcev;

| 18. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila polno upoštevanje veljavnih uredb in preprečila podvajanje storitev, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila polno upoštevanje veljavnih uredb in preprečila podvajanje storitev, ki jih financira Unija;

| 19. | zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Evropskega parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev, in po katerem proračunskemu organu skupaj s predlogom za uporabo ESPG posreduje tudi oceno o utemeljenosti vloge za sredstva ESPG; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost sklada; |
| --- | --- |

19.

zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Evropskega parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev, in po katerem proračunskemu organu skupaj s predlogom za uporabo ESPG posreduje tudi oceno o utemeljenosti vloge za sredstva ESPG; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost sklada;

| 20. | poudarja pomen dobrega in nemotenega sodelovanja med Komisijo in državami članicami pri pripravi vlog v skladu z novo uredbo o ESPG, ki je v pripravi; |
| --- | --- |

20.

poudarja pomen dobrega in nemotenega sodelovanja med Komisijo in državami članicami pri pripravi vlog v skladu z novo uredbo o ESPG, ki je v pripravi;

| 21. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije in gospodarske krize; opozarja na vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije in gospodarske krize; opozarja na vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 22. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da bo ESPG podpiral ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da se lahko s pomočjo iz ESPG sofinancirajo le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do stalnih in dolgoročnih zaposlitev; poudarja, da pomoč iz sklada ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da bo ESPG podpiral ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da se lahko s pomočjo iz ESPG sofinancirajo le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do stalnih in dolgoročnih zaposlitev; poudarja, da pomoč iz sklada ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 23. | pozdravlja dejstvo, da po zahtevah Parlamenta proračun za leto 2013 vsebuje sredstva za plačila v višini 50 000 000 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil sklad ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba predvideti posebna sredstva, da bi, kolikor je mogoče, preprečili prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje ciljev politik ESPG; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja dejstvo, da po zahtevah Parlamenta proračun za leto 2013 vsebuje sredstva za plačila v višini 50 000 000 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil sklad ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba predvideti posebna sredstva, da bi, kolikor je mogoče, preprečili prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje ciljev politik ESPG;

| 24. | obžaluje odločitev Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, odpuščenim zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel dne 30. decembra 2011; poziva Svet, naj ta ukrep nemudoma uvede znova; |
| --- | --- |

24.

obžaluje odločitev Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, odpuščenim zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel dne 30. decembra 2011; poziva Svet, naj ta ukrep nemudoma uvede znova;

| 25. | odobri sklep, priložen k tej resoluciji; |
| --- | --- |

25.

odobri sklep, priložen k tej resoluciji;

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

26.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

27.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  Sklep 2010/202/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 88, 8.4.2010, str. 15).

(4)  CIG je program, ki ga predvideva italijanska zakonodaja in po katerem nacionalni inštitut za socialno varnost (Istituto Nazionale della Previdenza Sociale, INPS) delavcem, ki so na čakanju ali delajo s skrajšanim delovnim časom, izplačuje finančno podporo.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA, Italija)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2013/278/EU.)

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/110 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/110

---

P7_TA(2013)0110

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/016 IT/Agile, Italija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/016 IT/Agile, Italija) (COM(2013)0120 – C7-0060/2013 – 2013/2049(BUD))

(2016/C 045/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0120 – C7-0060/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0120 – C7-0060/2013),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006), zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006), zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (v nadaljnjem besedilu: Uredba ESPG) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (v nadaljnjem besedilu: Uredba ESPG) (2),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0133/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0133/2013),

| A. | ker je Unija oblikovala zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija oblikovala zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 do 30. decembra 2011, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize; |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 do 30. decembra 2011, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize;

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši možni način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob primernem upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG; |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši možni način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob primernem upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG;

| D. | ker je Italija predložila vlogo EGF/2011/016 IT/Agile za finančni prispevek iz ESPG za 1 257 presežnih delavcev v podjetju Agile S.r.l. v referenčnem obdobju od 22. septembra 2011 do 22. decembra 2011, pri čemer naj bi 856 delavcev sodelovalo v ukrepih, sofinanciranih iz ESPG; |
| --- | --- |

D.

ker je Italija predložila vlogo EGF/2011/016 IT/Agile za finančni prispevek iz ESPG za 1 257 presežnih delavcev v podjetju Agile S.r.l. v referenčnem obdobju od 22. septembra 2011 do 22. decembra 2011, pri čemer naj bi 856 delavcev sodelovalo v ukrepih, sofinanciranih iz ESPG;

| E. | ker vloga izpolnjuje pogoje upravičenosti iz Uredbe o ESPG; |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje pogoje upravičenosti iz Uredbe o ESPG;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(a) iz Uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Italija upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(a) iz Uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Italija upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe;

| 2. | z obžalovanjem ugotavlja, da so italijanske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 30. decembra 2011 in da je Komisija oceno vloge predložila 7. marca 2013; obžaluje, da je ocenjevanje trajalo kar 15 mesecev; poziva Komisijo, naj konča fazo ocenjevanja in končno predstavi predloge sklepov za preostale primere, vložene leta 2011; |
| --- | --- |

2.

z obžalovanjem ugotavlja, da so italijanske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 30. decembra 2011 in da je Komisija oceno vloge predložila 7. marca 2013; obžaluje, da je ocenjevanje trajalo kar 15 mesecev; poziva Komisijo, naj konča fazo ocenjevanja in končno predstavi predloge sklepov za preostale primere, vložene leta 2011;

| 3. | je seznanjen s tem, da je odpustitev 1 257 presežnih delavcev v podjetju Agile S.r.l iz italijanskega sektorja informacijske in komunikacijske tehnologije povzročil upad tega sektorja, ki je bil večji od pričakovanj, in strožji kreditni pogoji, ki so sledili gospodarski in finančni krizi ter so dodatno obremenili podjetje, ki ni našlo dobičkonosne rešitve in se je leta 2010 znašlo v postopku zaradi plačilne nesposobnosti; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen s tem, da je odpustitev 1 257 presežnih delavcev v podjetju Agile S.r.l iz italijanskega sektorja informacijske in komunikacijske tehnologije povzročil upad tega sektorja, ki je bil večji od pričakovanj, in strožji kreditni pogoji, ki so sledili gospodarski in finančni krizi ter so dodatno obremenili podjetje, ki ni našlo dobičkonosne rešitve in se je leta 2010 znašlo v postopku zaradi plačilne nesposobnosti;

| 4. | opozarja, da je Komisija že priznala, da je sektor informacijske in komunikacijske tehnologije kriza prizadela že v preteklosti, saj je ESPG pomagal odpuščenim delavcem v tem sektorju na Nizozemskem (vloga EGF/2010/012 Noord Holland) (3); |
| --- | --- |

4.

opozarja, da je Komisija že priznala, da je sektor informacijske in komunikacijske tehnologije kriza prizadela že v preteklosti, saj je ESPG pomagal odpuščenim delavcem v tem sektorju na Nizozemskem (vloga EGF/2010/012 Noord Holland) (3);

| 5. | poudarja dejstvo, da je do odpuščanja delavcev podjetja Agile prišlo po večini Italije in da je prizadelo 12 od 19 italijanskih regij: Piemont, Lombardijo, Benečijo, Emilijo-Romanjo, Toskano, Umbrijo, Lacij, Kampanijo, Apulijo, Bazilikato, Kalabrijo in Sicilijo; |
| --- | --- |

5.

poudarja dejstvo, da je do odpuščanja delavcev podjetja Agile prišlo po večini Italije in da je prizadelo 12 od 19 italijanskih regij: Piemont, Lombardijo, Benečijo, Emilijo-Romanjo, Toskano, Umbrijo, Lacij, Kampanijo, Apulijo, Bazilikato, Kalabrijo in Sicilijo;

| 6. | je seznanjen s tem, da se je v treh letih od 2008 do 2010 stopnja brezposelnosti v Italiji povečala s 6,8 % na 8,5 %, v osmih od 12 prizadetih regij pa se je povečala bolj kot nacionalno povprečje od 1,9 % do 2,6 %; poudarja dejstvo, da bo odpuščanje v podjetju Agile dodatno zaostrilo trenutno občutljivo stanje na področju zaposlovanja, zlasti v južnih regijah, kjer so pričakovanja glede gospodarskega okrevanja manj optimistična; |
| --- | --- |

6.

je seznanjen s tem, da se je v treh letih od 2008 do 2010 stopnja brezposelnosti v Italiji povečala s 6,8 % na 8,5 %, v osmih od 12 prizadetih regij pa se je povečala bolj kot nacionalno povprečje od 1,9 % do 2,6 %; poudarja dejstvo, da bo odpuščanje v podjetju Agile dodatno zaostrilo trenutno občutljivo stanje na področju zaposlovanja, zlasti v južnih regijah, kjer so pričakovanja glede gospodarskega okrevanja manj optimistična;

| 7. | pozdravlja dejstvo, da so se italijanske oblasti odločile, da bodo začele prilagojene ukrepe izvajati 15. marca 2012, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem zagotovile hitro pomoč; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dejstvo, da so se italijanske oblasti odločile, da bodo začele prilagojene ukrepe izvajati 15. marca 2012, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem zagotovile hitro pomoč;

| 8. | poziva italijanske oblasti, naj v celoti izkoristijo podporo iz ESPG in k sodelovanju pri ukrepih spodbudijo čim večje število delavcev; opozarja, da je bila stopnja proračunskega izvrševanja pri posredovanjih iz ESPG v Italiji sprva nizka predvsem zaradi majhne udeležbe; |
| --- | --- |

8.

poziva italijanske oblasti, naj v celoti izkoristijo podporo iz ESPG in k sodelovanju pri ukrepih spodbudijo čim večje število delavcev; opozarja, da je bila stopnja proračunskega izvrševanja pri posredovanjih iz ESPG v Italiji sprva nizka predvsem zaradi majhne udeležbe;

| 9. | je seznanjen s tem, da usklajeni sveženj prilagojenih storitev, ki se bodo sofinancirale, vključuje ukrepe za ponovno vključitev 856 delavcev v postopek zaposlovanja, kot so poklicno svetovanje in ocena znanja, pomoč pri prezaposlovanju in iskanju zaposlitve, poklicno usposabljanje in izpopolnjevanje, podiplomsko izobraževanje, spodbujanje podjetništva in prispevanje k ustanavljanju podjetij, olajšave za zaposlovanje, mentorstvo po ponovni vključitvi na trg dela, nadomestila za iskanje zaposlitve in prispevki k posebnim izdatkom, kot so prispevki za negovalce vzdrževanih oseb, prispevki k potnim stroškom ter prispevki k stroškom selitve zaradi nove zaposlitve; |
| --- | --- |

9.

je seznanjen s tem, da usklajeni sveženj prilagojenih storitev, ki se bodo sofinancirale, vključuje ukrepe za ponovno vključitev 856 delavcev v postopek zaposlovanja, kot so poklicno svetovanje in ocena znanja, pomoč pri prezaposlovanju in iskanju zaposlitve, poklicno usposabljanje in izpopolnjevanje, podiplomsko izobraževanje, spodbujanje podjetništva in prispevanje k ustanavljanju podjetij, olajšave za zaposlovanje, mentorstvo po ponovni vključitvi na trg dela, nadomestila za iskanje zaposlitve in prispevki k posebnim izdatkom, kot so prispevki za negovalce vzdrževanih oseb, prispevki k potnim stroškom ter prispevki k stroškom selitve zaradi nove zaposlitve;

| 10. | pozdravlja dejstvo, da usklajeni sveženj prilagojenih storitev vsebuje modul „Mentorstvo po ponovni vključitvi na trg dela“, ki je namenjen zagotavljanju trajnostne vrnitve delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja dejstvo, da usklajeni sveženj prilagojenih storitev vsebuje modul „Mentorstvo po ponovni vključitvi na trg dela“, ki je namenjen zagotavljanju trajnostne vrnitve delavcev na trg dela;

| 11. | pozdravlja dejstvo, da bodo prispevki za stroške prebivališča izplačani samo enkrat na podlagi dokazil o nastalih stroških; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da bodo prispevki za stroške prebivališča izplačani samo enkrat na podlagi dokazil o nastalih stroških;

| 12. | pozdravlja prispevke k posebnim izdatkom za negovalce, ki so predvideni za omogočanje usklajevanja delavcev z vzdrževanimi osebami (otroci, starejši ali invalidi), za katere skrbijo, da se omogoči delavcem, ki sodelujejo v programu, da uskladijo usposabljanje in iskanje zaposlitve z družinskimi obveznostmi; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja prispevke k posebnim izdatkom za negovalce, ki so predvideni za omogočanje usklajevanja delavcev z vzdrževanimi osebami (otroci, starejši ali invalidi), za katere skrbijo, da se omogoči delavcem, ki sodelujejo v programu, da uskladijo usposabljanje in iskanje zaposlitve z družinskimi obveznostmi;

| 13. | pozdravlja dejstvo, da je bilo opravljeno posvetovanje s socialnimi partnerji, zlasti sindikati na lokalni ravni, o zasnovi ukrepov usklajenega svežnja ukrepov ESPG ter da se bosta politika enakosti med ženskami in moškimi in načelo nediskriminacije uporabljala med različnimi fazami izvrševanja ESPG in dostopa do njega; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja dejstvo, da je bilo opravljeno posvetovanje s socialnimi partnerji, zlasti sindikati na lokalni ravni, o zasnovi ukrepov usklajenega svežnja ukrepov ESPG ter da se bosta politika enakosti med ženskami in moškimi in načelo nediskriminacije uporabljala med različnimi fazami izvrševanja ESPG in dostopa do njega;

| 14. | opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje v okviru usklajenega svežnja ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje v okviru usklajenega svežnja ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju;

| 15. | poziva Komisijo, naj v prihodnjih predlogih podrobneje navede vrste usposabljanja, sektorje, v katerih naj bi delavci najverjetneje našli zaposlitev, in to, ali je ponujeno usposabljanje prilagojeno prihodnjim gospodarskim obetom in potrebam na trgu dela v regijah, kjer je prišlo do odpuščanja, pozdravlja pa tesno povezavo med kuponom in dogovorjenim načrtom za ponovno vključitev za posameznega delavca; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj v prihodnjih predlogih podrobneje navede vrste usposabljanja, sektorje, v katerih naj bi delavci najverjetneje našli zaposlitev, in to, ali je ponujeno usposabljanje prilagojeno prihodnjim gospodarskim obetom in potrebam na trgu dela v regijah, kjer je prišlo do odpuščanja, pozdravlja pa tesno povezavo med kuponom in dogovorjenim načrtom za ponovno vključitev za posameznega delavca;

| 16. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; poudarja, da italijanske oblasti potrjujejo, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih finančnih instrumentov Unije; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila popolno upoštevanje veljavnih uredb in da ne bi moglo priti do podvajanja storitev, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; poudarja, da italijanske oblasti potrjujejo, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih finančnih instrumentov Unije; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila popolno upoštevanje veljavnih uredb in da ne bi moglo priti do podvajanja storitev, ki jih financira Unija;

| 17. | poudarja pomen dobrega in hitrega sodelovanja med Komisijo in državami članicami pri pripravi vlog v skladu z novo Uredbo o ESPG, ki je v pripravi, da se čim prej zagotovi podpora iz ESPG; |
| --- | --- |

17.

poudarja pomen dobrega in hitrega sodelovanja med Komisijo in državami članicami pri pripravi vlog v skladu z novo Uredbo o ESPG, ki je v pripravi, da se čim prej zagotovi podpora iz ESPG;

| 18. | zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Evropskega parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev, in po katerem proračunskemu organu skupaj s predlogom za uporabo ESPG posreduje tudi oceno Komisije o utemeljenosti vloge za sredstva ESPG; upa, da bodo v novo Uredbo o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014-2020) vključene nadaljnje izboljšave postopka in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost sklada; |
| --- | --- |

18.

zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Evropskega parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev, in po katerem proračunskemu organu skupaj s predlogom za uporabo ESPG posreduje tudi oceno Komisije o utemeljenosti vloge za sredstva ESPG; upa, da bodo v novo Uredbo o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014-2020) vključene nadaljnje izboljšave postopka in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost sklada;

| 19. | poudarja, da se v skladu s členom 6 Uredbe o ESPG zagotovi, da bo ta sklad podpiral ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek stabilne zaposlitve; poudarja še, da se lahko s pomočjo iz ESPG sofinancirajo le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do stalnih in dolgoročnih zaposlitev; ponavlja, da pomoč iz sklada ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da se v skladu s členom 6 Uredbe o ESPG zagotovi, da bo ta sklad podpiral ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek stabilne zaposlitve; poudarja še, da se lahko s pomočjo iz ESPG sofinancirajo le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do stalnih in dolgoročnih zaposlitev; ponavlja, da pomoč iz sklada ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 20. | odobri sklep, priložen k tej resoluciji; |
| --- | --- |

20.

odobri sklep, priložen k tej resoluciji;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  Sklep 2011/99/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 41, 15.2.2011, str. 8).

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/016 IT/Agile, Italija)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2013/277/EU.)

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/113 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/113

---

P7_TA(2013)0111

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/010AT/Austria Tabak

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/010 AT/Austria Tabak, Avstrija) (COM(2013)0119 – C7-0059/2013 – 2013/2048(BUD))

(2016/C 045/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0119 – C7-0059/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0119 – C7-0059/2013),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006), zlasti točke 28 tega, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006), zlasti točke 28 tega,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0134/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0134/2013),

| A. | ker je Evropska unija z Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji (ESPG) oblikovala zakonodajni in proračunski instrument za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija z Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji (ESPG) oblikovala zakonodajni in proračunski instrument za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 do 30. decembra 2011, področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize; |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 do 30. decembra 2011, področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize;

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši možni način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob primernem upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev iz ESPG; |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši možni način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob primernem upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev iz ESPG;

| D. | ker je Avstrija predložila vlogo EGF/2011/010 AT/Austria Tabak za finančni prispevek iz ESPG za 320 presežnih delavcev podjetja Austria Tabak GmbH ter pri 14 dobaviteljih in proizvajalcih v poproizvodni fazi v štirimesečnem referenčnem obdobju od 20. avgusta 2011 do 19. decembra 2011, pri čemer naj bi 270 delavcev sodelovalo v ukrepih, sofinanciranih iz ESPG; |
| --- | --- |

D.

ker je Avstrija predložila vlogo EGF/2011/010 AT/Austria Tabak za finančni prispevek iz ESPG za 320 presežnih delavcev podjetja Austria Tabak GmbH ter pri 14 dobaviteljih in proizvajalcih v poproizvodni fazi v štirimesečnem referenčnem obdobju od 20. avgusta 2011 do 19. decembra 2011, pri čemer naj bi 270 delavcev sodelovalo v ukrepih, sofinanciranih iz ESPG;

| E. | ker vloga izpolnjuje pogoje upravičenosti iz Uredbe o ESPG; |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje pogoje upravičenosti iz Uredbe o ESPG;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(c) Uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Avstrija upravičena do finančnega prispevka na podlagi navedene uredbe; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(c) Uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Avstrija upravičena do finančnega prispevka na podlagi navedene uredbe;

| 2. | z obžalovanjem ugotavlja, da so avstrijski organi vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložili 20. decembra 2011 in da je Komisija oceno vloge predložila 7. marca 2013; obžaluje, da je ocenjevanje trajalo kar 15 mesecev; poziva Komisijo, naj konča fazo ocenjevanja in končno predstavi predloge sklepov za preostale primere, vložene leta 2011; |
| --- | --- |

2.

z obžalovanjem ugotavlja, da so avstrijski organi vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložili 20. decembra 2011 in da je Komisija oceno vloge predložila 7. marca 2013; obžaluje, da je ocenjevanje trajalo kar 15 mesecev; poziva Komisijo, naj konča fazo ocenjevanja in končno predstavi predloge sklepov za preostale primere, vložene leta 2011;

| 3. | je seznanjen s tem, da je odpuščanje posledica zaprtja zadnjega proizvodnega obrata podjetja Austria Tabak v Hainburgu v okrožju Bruck an der Leitha (Niederösterreich, Spodnja Avstrija), potem ko so maja 2011 tako sklenili lastniki Japan Tobacco International (JTI) (3); je seznanjen s tem, da je zapiranje tovarne cigaret potekalo po fazah od druge polovice leta 2011 do sredine leta 2012, pri čemer je bilo odpuščenih skupno 320 delavcev; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen s tem, da je odpuščanje posledica zaprtja zadnjega proizvodnega obrata podjetja Austria Tabak v Hainburgu v okrožju Bruck an der Leitha (Niederösterreich, Spodnja Avstrija), potem ko so maja 2011 tako sklenili lastniki Japan Tobacco International (JTI) (3); je seznanjen s tem, da je zapiranje tovarne cigaret potekalo po fazah od druge polovice leta 2011 do sredine leta 2012, pri čemer je bilo odpuščenih skupno 320 delavcev;

| 4. | poudarja, da je zaradi zaprtja podjetja Austria Tabak, takrat drugega največjega delodajalca v okrožju Bruck an der Leitha, pri čemer je bilo z njim povezanih mnogo malih podjetij, okrožje v posebej težavnem položaju; je seznanjen s tem, da se je septembra 2011 število prostih delovnih mest skoraj prepolovilo (–47 %) v primerjavi z istim mesecem prejšnjega leta, pri čemer je bilo zmanjšanje v Spodnji Avstriji (raven NUTS II) in na nacionalni ravni mnogo manjše (–4 % oziroma –7 %); poleg tega se sklicuje na statistične podatke, iz katerih je razvidno, da je ta regija že med letoma 2006 in 2010 imela najvišjo stopnjo brezposelnosti med sedmimi regijami NUTS III Spodnje Avstrije (4), zato selitev na druga območja za odpuščene delavce ni preprosta, dejstvo, da so mnogi od njih imeli razmeroma nizko plačo, pa še dodatno oteži nov začetek; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je zaradi zaprtja podjetja Austria Tabak, takrat drugega največjega delodajalca v okrožju Bruck an der Leitha, pri čemer je bilo z njim povezanih mnogo malih podjetij, okrožje v posebej težavnem položaju; je seznanjen s tem, da se je septembra 2011 število prostih delovnih mest skoraj prepolovilo (–47 %) v primerjavi z istim mesecem prejšnjega leta, pri čemer je bilo zmanjšanje v Spodnji Avstriji (raven NUTS II) in na nacionalni ravni mnogo manjše (–4 % oziroma –7 %); poleg tega se sklicuje na statistične podatke, iz katerih je razvidno, da je ta regija že med letoma 2006 in 2010 imela najvišjo stopnjo brezposelnosti med sedmimi regijami NUTS III Spodnje Avstrije (4), zato selitev na druga območja za odpuščene delavce ni preprosta, dejstvo, da so mnogi od njih imeli razmeroma nizko plačo, pa še dodatno oteži nov začetek;

| 5. | opominja, da so na ravni NUTS II deželo Spodnja Avstrija prizadela tudi druga množična odpuščanja, za katera so bile Komisiji posredovane vloge za pomoč iz ESPG: 704 odpuščeni v kovinski industriji leta 2009 (5) in 1 274 odpuščenih v sektorju cestnega prevoza leta 2010 (6); |
| --- | --- |

5.

opominja, da so na ravni NUTS II deželo Spodnja Avstrija prizadela tudi druga množična odpuščanja, za katera so bile Komisiji posredovane vloge za pomoč iz ESPG: 704 odpuščeni v kovinski industriji leta 2009 (5) in 1 274 odpuščenih v sektorju cestnega prevoza leta 2010 (6);

| 6. | pozdravlja dejstvo, da so se avstrijski organi odločili, da bodo začeli prilagojene ukrepe izvajati 15. novembra 2011, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem zagotovili hitro pomoč; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dejstvo, da so se avstrijski organi odločili, da bodo začeli prilagojene ukrepe izvajati 15. novembra 2011, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem zagotovili hitro pomoč;

| 7. | je seznanjen s tem, da usklajeni sveženj prilagojenih storitev, ki se bodo sofinancirale, vključuje ukrepe za ponovno vključitev 270 delavcev v postopek zaposlovanja, kot so poklicno svetovanje, pomoč pri iskanju zaposlitve, poklicno mentorstvo, različne vrste ukrepov usposabljanja in pridobivanja kvalifikacij, vključno s poklicnim usposabljanjem na višjih tehničnih in poklicnih šolah, vajeništvom/pripravništvom v podjetjih ter praktičnim usposabljanjem na delu, intenzivna podpora za delavce, starejše od 50 let, pa tudi nadomestila za usposabljanje in dnevnice med usposabljanjem in dejavnim iskanjem zaposlitve; |
| --- | --- |

7.

je seznanjen s tem, da usklajeni sveženj prilagojenih storitev, ki se bodo sofinancirale, vključuje ukrepe za ponovno vključitev 270 delavcev v postopek zaposlovanja, kot so poklicno svetovanje, pomoč pri iskanju zaposlitve, poklicno mentorstvo, različne vrste ukrepov usposabljanja in pridobivanja kvalifikacij, vključno s poklicnim usposabljanjem na višjih tehničnih in poklicnih šolah, vajeništvom/pripravništvom v podjetjih ter praktičnim usposabljanjem na delu, intenzivna podpora za delavce, starejše od 50 let, pa tudi nadomestila za usposabljanje in dnevnice med usposabljanjem in dejavnim iskanjem zaposlitve;

| 8. | pozdravlja dejstvo, da je bilo opravljeno posvetovanje s socialnimi partnerji o zasnovi ukrepov usklajenega svežnja ukrepov ESPG ter da sta bili uporabljena politika enakosti med ženskami in moškimi ter načelo nediskriminacije, uporabljala pa se bosta tudi med različnimi fazami izvrševanja ESPG in dostopa do njega; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja dejstvo, da je bilo opravljeno posvetovanje s socialnimi partnerji o zasnovi ukrepov usklajenega svežnja ukrepov ESPG ter da sta bili uporabljena politika enakosti med ženskami in moškimi ter načelo nediskriminacije, uporabljala pa se bosta tudi med različnimi fazami izvrševanja ESPG in dostopa do njega;

| 9. | pozdravlja dejstvo, da bodo ukrepi pomoči iz ESPG delavcem zagotovljeni v okviru delavske ustanove, ki je bila ustanovljena kot del socialnega načrta, ki je bil dogovorjen s socialnimi partnerji; opozarja, da so delavske ustanove organizacije, ki so jih vzpostavili sektorski socialni partnerji, da bi delavcem ob industrijskih spremembah ponudile usposabljanje in tako izboljšale njihovo zaposljivost; opominja še, da se je ta model aktivnih ukrepov za trg dela že izkazal za zelo uspešnega pri ponovnem vključevanju delavcev na omenjeni trg in pri uporabi sredstev ESPG v ta namen; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja dejstvo, da bodo ukrepi pomoči iz ESPG delavcem zagotovljeni v okviru delavske ustanove, ki je bila ustanovljena kot del socialnega načrta, ki je bil dogovorjen s socialnimi partnerji; opozarja, da so delavske ustanove organizacije, ki so jih vzpostavili sektorski socialni partnerji, da bi delavcem ob industrijskih spremembah ponudile usposabljanje in tako izboljšale njihovo zaposljivost; opominja še, da se je ta model aktivnih ukrepov za trg dela že izkazal za zelo uspešnega pri ponovnem vključevanju delavcev na omenjeni trg in pri uporabi sredstev ESPG v ta namen;

| 10. | poziva avstrijske organe, naj v celoti izkoristijo podporo iz ESPG in k sodelovanju pri ukrepih spodbudijo čim večje število delavcev; |
| --- | --- |

10.

poziva avstrijske organe, naj v celoti izkoristijo podporo iz ESPG in k sodelovanju pri ukrepih spodbudijo čim večje število delavcev;

| 11. | pozdravlja predlagani usklajeni sveženj prilagojenih storitev in podroben opis ukrepov, ki ga je Komisija vključila v svoj predlog; pozdravlja tudi dejstvo, da je ponujeno usposabljanje usklajeno z gospodarskimi obeti ter prihodnjimi potrebami po veščinah in kvalifikacijah v tej regiji; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja predlagani usklajeni sveženj prilagojenih storitev in podroben opis ukrepov, ki ga je Komisija vključila v svoj predlog; pozdravlja tudi dejstvo, da je ponujeno usposabljanje usklajeno z gospodarskimi obeti ter prihodnjimi potrebami po veščinah in kvalifikacijah v tej regiji;

| 12. | opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje v okviru usklajenega svežnja ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje v okviru usklajenega svežnja ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju;

| 13. | opozarja, da naj bi dnevnice med ukrepi usposabljanja in iskanjem zaposlitve znašale 1 000 EUR mesečno na delavca (obračunano za 13 mesecev, nadomestilo za brezposelnost v tem obdobju ne bo izplačano), vsak delavec pa naj bi mesečno prejemal tudi nadomestilo za usposabljanje v znesku 200 EUR; opominja, da bi moral biti sklad ESPG v prihodnje dodeljen programom usposabljanja in iskanja zaposlitve, pa tudi poklicnega usmerjanja, finančni prispevki iz tega sklada, namenjeni nadomestilom, pa bi morali biti dopolnilni temu, kar je presežnim delavcem na voljo na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih sporazumov; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da naj bi dnevnice med ukrepi usposabljanja in iskanjem zaposlitve znašale 1 000 EUR mesečno na delavca (obračunano za 13 mesecev, nadomestilo za brezposelnost v tem obdobju ne bo izplačano), vsak delavec pa naj bi mesečno prejemal tudi nadomestilo za usposabljanje v znesku 200 EUR; opominja, da bi moral biti sklad ESPG v prihodnje dodeljen programom usposabljanja in iskanja zaposlitve, pa tudi poklicnega usmerjanja, finančni prispevki iz tega sklada, namenjeni nadomestilom, pa bi morali biti dopolnilni temu, kar je presežnim delavcem na voljo na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih sporazumov;

| 14. | obžaluje, da je 4 266 000 EUR od celotnih stroškov svežnja, ki znašajo 5 864 615 EUR, namenjenih različnim finančnim nadomestilom, kar je podoben delež kot v preteklih primerih; priporoča, da se sorazmeren znesek za ukrepe, povezane z usposabljanjem, nameni tudi pri uporabi sklada v prihodnje; |
| --- | --- |

14.

obžaluje, da je 4 266 000 EUR od celotnih stroškov svežnja, ki znašajo 5 864 615 EUR, namenjenih različnim finančnim nadomestilom, kar je podoben delež kot v preteklih primerih; priporoča, da se sorazmeren znesek za ukrepe, povezane z usposabljanjem, nameni tudi pri uporabi sklada v prihodnje;

| 15. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila polno spoštovanje veljavnih uredb in preprečila podvajanje storitev, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila polno spoštovanje veljavnih uredb in preprečila podvajanje storitev, ki jih financira Unija;

| 16. | zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Evropskega parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev, in po katerem proračunskemu organu skupaj s predlogom za uporabo sredstev ESPG posreduje tudi oceno o utemeljenosti vloge za sredstva ESPG; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo Uredbo o ESPG (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

16.

zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Evropskega parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev, in po katerem proračunskemu organu skupaj s predlogom za uporabo sredstev ESPG posreduje tudi oceno o utemeljenosti vloge za sredstva ESPG; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo Uredbo o ESPG (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 17. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije in gospodarske krize; opozarja na vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije in gospodarske krize; opozarja na vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 18. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 Uredbe o ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da se lahko s pomočjo iz ESPG sofinancirajo le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do stalnih in dolgoročnih zaposlitev; ponavlja, da pomoč iz sklada ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 Uredbe o ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da se lahko s pomočjo iz ESPG sofinancirajo le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do stalnih in dolgoročnih zaposlitev; ponavlja, da pomoč iz sklada ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 19. | pozdravlja dejstvo, da po zahtevah Parlamenta proračun za leto 2013 vsebuje sredstva za plačila v višini 50 000 000 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil sklad ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, da bi čim bolj preprečili prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kot se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik ESPG; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja dejstvo, da po zahtevah Parlamenta proračun za leto 2013 vsebuje sredstva za plačila v višini 50 000 000 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil sklad ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, da bi čim bolj preprečili prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kot se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik ESPG;

| 20. | obžaluje odločitev Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, odpuščenim zaradi sedanje gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 30. decembra 2011; poziva Svet, naj nemudoma ponovno uvede ta ukrep; |
| --- | --- |

20.

obžaluje odločitev Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, odpuščenim zaradi sedanje gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 30. decembra 2011; poziva Svet, naj nemudoma ponovno uvede ta ukrep;

| 21. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

21.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  Podjetje JTI s sedežem v Ženevi je v lasti podjetja Japan Tobacco Inc., Japonska, in je eno največjih tobačnih podjetij na svetu (v letu 2007 je imelo 10,8-odstotni delež na svetovnem trgu) za podjetjem China National Tobacco Corporation, ki je v državni lasti (32-odstotni delež v letu 2007), podjetjem Philip Morris International (18,7-odstotni delež v letu 2007) in podjetjem British American Tobacco (17,1-odstotni delež v letu 2007). JTI trenutno posluje v 120 državah in ima 25 000 zaposlenih.

(4)  Statistik Austria: Statistisches Jahrbuch 2012.

(5)  EGF/2010/007 AT/Steiermark-Niederösterreich, (UL L 263, 7.10.2011, str. 9).

(6)  EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich, (UL L 317, 30.11.2011, str. 28).

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/010 AT/Austria Tabak, Avstrija)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2013/276/EU.)

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/116

---

P7_TA(2013)0112

Sporazumi o gospodarskem partnerstvu med EU in državami AKP: izločitev držav s seznama držav, upravičenih do trgovinskih preferencialov ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1528/2007 glede izločitve več držav s seznama regij ali držav, ki so zaključile pogajanja (15519/1/2012 – C7-0006/2013 – 2011/0260(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2016/C 045/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (15519/1/2012 – C7-0006/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (15519/1/2012 – C7-0006/2013),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2011)0598), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2011)0598),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 66 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 66 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za mednarodno trgovino (A7-0123/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za mednarodno trgovino (A7-0123/2013),

| 1. | sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Sprejeta besedila z dne 13.9.2012, P7_TA(2012)0342.

---

P7_TC2-COD(2011)0260

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1528/2007 glede izločitve več držav s seznama regij ali držav, ki so zaključile pogajanja

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 527/2013.)

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/116

---

P7_TA(2013)0113

Sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o začasnem odstopanju od Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (COM(2012)0697 – C7-0385/2012 – 2012/0328(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 045/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0697), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0697),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0385/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0385/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 2(2) Kjotskega protokola, odobrenega v imenu Evropske skupnosti z Odločbo Sveta 2002/358/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2(2) Kjotskega protokola, odobrenega v imenu Evropske skupnosti z Odločbo Sveta 2002/358/ES (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 13. februarja 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 13. februarja 2013 (2),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. marca 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. marca 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0060/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0060/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | upošteva izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

upošteva izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Odločba Sveta 2002/358/ES z dne 25. aprila 2002 o odobritvi Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja v imenu Evropske skupnosti in skupnega izpolnjevanja iz njega izhajajočih obveznosti (UL L 130, 15.5.2002, str. 1).

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P7_TC1-COD(2012)0328

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o začasnem odstopanju od Direktive 2003/87/ES o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu št. 377/2013/EU.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Komisije

Komisija ponovno poudarja, da bi se morali v skladu s členom 3d Direktive 2003/87/ES prihodki, ustvarjeni iz naslova dražbe pravic za letalstvo, uporabiti za boj proti podnebnim spremembam v EU in tretjih državah, med drugim za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, za prilagoditev učinkom podnebnih sprememb v EU in tretjih državah, zlasti v državah v razvoju, za financiranje raziskav in razvoja v zvezi z blažitvijo učinkov in prilagajanje njim, vključno s področji aeronavtike in letalskega prometa, da se zmanjšajo emisije na podlagi prometa z nizkimi emisijami ter pokrijejo stroški upravljanja sheme Skupnosti. Prihodke z dražbe bi bilo treba uporabiti tudi za financiranje prispevkov v Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije ter za ukrepe za preprečevanje krčenja gozdov.

Komisija ugotavlja, da morajo države članice obvestiti Komisijo o ukrepih, sprejetih v skladu s členom 3d Direktive 2003/87/ES o uporabi prihodkov, ustvarjenih z dražbo pravic za letalstvo. Posebne določbe o vsebini tega poročanja so določene v Uredbi (EU) št. 525/2013 o mehanizmih za spremljanje in poročanje o emisijah toplogrednih plinov in o poročanju drugih informacij na nacionalni ravni in ravni Unije, ki so pomembne za podnebne spremembe in razveljavlja Odločbo št. 280/2004/ES (1). Nadaljnje podrobnosti bodo določene v izvedbenem aktu Komisije v skladu s členom 18 te Uredbe. Države članice poročila javno objavijo in Komisija bo objavila združene informacije Unije o njih v lahko dostopni obliki.

Komisija poudarja, da bi lahko globalni tržni mehanizem, ki bi določil mednarodno ceno emisij ogljika iz naslova mednarodnega letalskega prometa, prispeval k doseganju osnovnega cilja zmanjšanja emisij in k zagotavljanju potrebnih ukrepov, da se podprejo mednarodni ukrepi za blažitev in odpravo podnebnih sprememb.

---

(1)  UL L 165, 18.6.2013, str. 13.

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/118 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/118

---

P7_TA(2013)0114

Kreditne institucije in bonitetni nadzor ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih družb ter spremembi Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu (COM(2011)0453 – C7-0210/2011 – 2011/0203(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 045/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0453), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0453),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 53(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0210/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 53(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0210/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja romunske poslanske zbornice in švedskega parlamenta v skladu s protokolom (št. 2) o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja romunske poslanske zbornice in švedskega parlamenta v skladu s protokolom (št. 2) o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 25. januarja 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 25. januarja 2012 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. marca 2013, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. marca 2013, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0170/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0170/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri izjavo Parlamenta, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri izjavo Parlamenta, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 105, 11.4.2012, str. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0203

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2013/36/EU.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Evropskega parlamenta

Izjavljamo, da dogovor med Evropskim parlamentom in Svetom glede nove direktive o kapitalskih zahtevah, ki bi Komisiji dala pravico, da na zahtevo EBA v zvezi z uporabo Uredbe (EU) št. 1095/2010 ali na lastno pobudo od držav članic zahteva natančnejše informacije v zvezi s prenosom in izvajanjem njihovih nacionalnih predpisov in te direktive, ne bo veljal kot precedens pri pogajanjih o zakonodajnih aktih na drugih področjih politike.

Ta posebna rešitev je potrebna zaradi posebnih okoliščin v zvezi z evropsko strukturo nadzora. Vprašanje obrazložitvenih dokumentov bo praviloma še naprej obravnavano v skladu s skupno politično izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 27. oktobra 2011.

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/119 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/119

---

P7_TA(2013)0115

Bonitetne zahteve za kreditne institucije in investicijska podjetja ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja (COM(2011)0452 – C7-0417/2011 – 2011/0202(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 045/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0452), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0452),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0417/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0417/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja Spodnjega doma parlamenta Združenega kraljestva v okviru Protokola (št. 2) o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja Spodnjega doma parlamenta Združenega kraljestva v okviru Protokola (št. 2) o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenje Evropske centralne banke z dne 25. januarja 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenje Evropske centralne banke z dne 25. januarja 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko socialnega odbora z dne 18. januarja 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko socialnega odbora z dne 18. januarja 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. marca 2013, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. marca 2013, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0171/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0171/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 105, 11.4.2012, str. 1.

(2)  UL C 68, 6.3.2012, str. 39.

---

P7_TC1-COD(2011)0202

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 575/2013.)

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/120 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/120

---

P7_TA(2013)0116

Storitve zemeljske oskrbe na letališčih Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah zemeljske oskrbe na letališčih Unije in razveljavitvi Direktive Sveta 96/67/ES (COM(2011)0824 – C7-0457/2011 – 2011/0397(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 045/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0824), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0824),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0457/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0457/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja luksemburške poslanske zbornice v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja luksemburške poslanske zbornice v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 19. julija 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 19. julija 2012 (2),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0364/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0364/2012),

| 1. | sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 173.

(2)  UL C 277, 13.9.2012, str. 111.

---

P7_TC1-COD(2011)0397

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah zemeljske oskrbe na letališčih Unije in razveljavitvi Direktive Sveta 96/67/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 96/67/ES z dne 15. oktobra 1996 o dostopu do trga storitev zemeljske oskrbe na letališčih Skupnosti (4) predvideva postopno odprtje trga storitev zemeljske oskrbe. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 96/67/ES z dne 15. oktobra 1996 o dostopu do trga storitev zemeljske oskrbe na letališčih Skupnosti (4) predvideva postopno odprtje trga storitev zemeljske oskrbe.

| (2) | Letališča in storitve zemeljske oskrbe so bistvene za pravilno delovanje
  in varnost
  zračnega prometa in predstavljajo ključno dejavnost v letalski verigi. Storitve zemeljske oskrbe vključujejo vse z letalstvom povezane dejavnosti na letališčih, ki se izvajajo za posamezne letalske družbe. [Sprememba 244] |
| --- | --- |

(2)

Letališča in storitve zemeljske oskrbe so bistvene za pravilno delovanje
  in varnost
  zračnega prometa in predstavljajo ključno dejavnost v letalski verigi. Storitve zemeljske oskrbe vključujejo vse z letalstvom povezane dejavnosti na letališčih, ki se izvajajo za posamezne letalske družbe. [Sprememba 244]

| (3) | Deklaracija, ki je bila sprejeta na vrhu o letalstvu v Brugesu oktobra 2010, je priznala potrebo po spremembi pravil Unije glede spodbujanja konkurenčnosti vsakega člena v verigi zračnega prometa (kot so letališča, prevozniki in drugi izvajalci storitev). |
| --- | --- |

(3)

Deklaracija, ki je bila sprejeta na vrhu o letalstvu v Brugesu oktobra 2010, je priznala potrebo po spremembi pravil Unije glede spodbujanja konkurenčnosti vsakega člena v verigi zračnega prometa (kot so letališča, prevozniki in drugi izvajalci storitev).

| (4) | V skladu s belo knjigo z naslovom Načrt za enotni evropski prometni prostor (5) sta izboljšanje dostopa na trg in opravljanje kakovostnih storitev ključnega pomena za kakovost življenja državljanov in temeljni ukrep za uresničitev enotnega evropskega prometnega prostora. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s belo knjigo z naslovom Načrt za enotni evropski prometni prostor (5) sta izboljšanje dostopa na trg in opravljanje kakovostnih storitev ključnega pomena za kakovost življenja državljanov in temeljni ukrep za uresničitev enotnega evropskega prometnega prostora.

| (5) | Nadaljnje postopno odpiranje trga storitev zemeljske oskrbe in uvedba usklajenih zahtev za opravljanje storitev zemeljske oskrbe bosta verjetno povečala učinkovitost in splošno kakovost storitev zemeljske oskrbe za letalske družbe, kakor tudi za potnike in špediterje. To bi moralo izboljšati kakovost vseh letaliških dejavnosti. |
| --- | --- |

(5)

Nadaljnje postopno odpiranje trga storitev zemeljske oskrbe in uvedba usklajenih zahtev za opravljanje storitev zemeljske oskrbe bosta verjetno povečala učinkovitost in splošno kakovost storitev zemeljske oskrbe za letalske družbe, kakor tudi za potnike in špediterje. To bi moralo izboljšati kakovost vseh letaliških dejavnosti.

| (6) | Glede na novo potrebo po minimalnih usklajenih standardih kakovosti na letališčih za izvajanje pristopa od izhoda na letalo do izhoda na letalo, kar bo prispevalo k uresničitvi evropskega enotnega neba, in na potrebo po nadaljnji uskladitvi, da bi se v celoti izkoristile koristi postopnega odpiranja trga storitev zemeljske oskrbe v smislu večje kakovosti in učinkovitosti storitev zemeljske oskrbe, je treba Direktivo 96/67/ES nadomestiti z uredbo. |
| --- | --- |

(6)

Glede na novo potrebo po minimalnih usklajenih standardih kakovosti na letališčih za izvajanje pristopa od izhoda na letalo do izhoda na letalo, kar bo prispevalo k uresničitvi evropskega enotnega neba, in na potrebo po nadaljnji uskladitvi, da bi se v celoti izkoristile koristi postopnega odpiranja trga storitev zemeljske oskrbe v smislu večje kakovosti in učinkovitosti storitev zemeljske oskrbe, je treba Direktivo 96/67/ES nadomestiti z uredbo.

| (7) | Prost dostop do trga storitev zemeljske oskrbe je skladen z učinkovitim delovanjem letališč Unije, če so vzpostavljeni ustrezni zaščitni ukrepi. Prost dostop do trga storitev zemeljske oskrbe bi bilo treba zagotavljati postopoma in bi ga bilo treba prilagoditi zahtevam sektorja. |
| --- | --- |

(7)

Prost dostop do trga storitev zemeljske oskrbe je skladen z učinkovitim delovanjem letališč Unije, če so vzpostavljeni ustrezni zaščitni ukrepi. Prost dostop do trga storitev zemeljske oskrbe bi bilo treba zagotavljati postopoma in bi ga bilo treba prilagoditi zahtevam sektorja.

| (7a) | Ker je prost dostop do trga vodilo prometne politike Unije, bi morala biti popolna liberalizacija trga storitev zemeljske oskrbe končni cilj. [Sprememba 245] |
| --- | --- |

(7a)

Ker je prost dostop do trga vodilo prometne politike Unije, bi morala biti popolna liberalizacija trga storitev zemeljske oskrbe končni cilj. [Sprememba 245]

| (8) | Postopno odpiranje trga v skladu z Direktivo 96/67/ES je že ustvarilo pozitivne rezultate v smislu izboljšane učinkovitosti in kakovosti. Zato je primerno nadaljevati s postopnim odprtjem. |
| --- | --- |

(8)

Postopno odpiranje trga v skladu z Direktivo 96/67/ES je že ustvarilo pozitivne rezultate v smislu izboljšane učinkovitosti in kakovosti. Zato je primerno nadaljevati s postopnim odprtjem.

| (9) | Vsak uporabnik letališča bi moral imeti dovoljenje za samooskrbo. Obenem je treba ohraniti jasno in ožjo opredelitev samooskrbe, da bi se izognili zlorabi in negativnim vplivom na trgu storitev oskrbe za tretje osebe. |
| --- | --- |

(9)

Vsak uporabnik letališča bi moral imeti dovoljenje za samooskrbo. Obenem je treba ohraniti jasno in ožjo opredelitev samooskrbe, da bi se izognili zlorabi in negativnim vplivom na trgu storitev oskrbe za tretje osebe.

| (10) | Pri nekaterih vrstah storitev zemeljske oskrbe za dostop na trg veljajo omejitve glede varnosti, varovanja, zmogljivosti in razpoložljivosti prostora. Zato bi bilo treba omogočiti omejitev števila pooblaščenih izvajalcev takšnih storitev zemeljske oskrbe.
  Omogočiti bi bilo treba, da je obseg teh omejitev lahko različen za posamezne terminale na istem letališču, če njihova uporaba ni diskriminatorna, ne povzročajo izkrivljanja konkurence in so v skladu z določbami te uredbe, ter če najmanjše število izvajalcev na vsakem terminalu ostane enako. [Sprememba 246] |
| --- | --- |

(10)

Pri nekaterih vrstah storitev zemeljske oskrbe za dostop na trg veljajo omejitve glede varnosti, varovanja, zmogljivosti in razpoložljivosti prostora. Zato bi bilo treba omogočiti omejitev števila pooblaščenih izvajalcev takšnih storitev zemeljske oskrbe.
  Omogočiti bi bilo treba, da je obseg teh omejitev lahko različen za posamezne terminale na istem letališču, če njihova uporaba ni diskriminatorna, ne povzročajo izkrivljanja konkurence in so v skladu z določbami te uredbe, ter če najmanjše število izvajalcev na vsakem terminalu ostane enako. [Sprememba 246]

| (11) | V nekaterih primerih lahko omejitve glede varnosti, varovanja, zmogljivosti in razpoložljivosti prostora upravičijo nadaljnje

  začasne
  omejitve dostopa na trg ali samooskrbe, vendar pod pogojem, če so te omejitve primerne, objektivne, pregledne in nediskriminatorne. V takšnih primerih bi morale države članice imeti pravico, da zaprosijo za izvzetje iz določb te uredbe. [Sprememba 247] |
| --- | --- |

(11)

V nekaterih primerih lahko omejitve glede varnosti, varovanja, zmogljivosti in razpoložljivosti prostora upravičijo nadaljnje

  začasne
  omejitve dostopa na trg ali samooskrbe, vendar pod pogojem, če so te omejitve primerne, objektivne, pregledne in nediskriminatorne. V takšnih primerih bi morale države članice imeti pravico, da zaprosijo za izvzetje iz določb te uredbe. [Sprememba 247]

| (12) | Namen teh izjem bi moral biti omogočiti upravnim organom letališč premostitev ali vsaj zmanjšanje teh ovir. Takšne izjeme mora odobriti Komisija. |
| --- | --- |

(12)

Namen teh izjem bi moral biti omogočiti upravnim organom letališč premostitev ali vsaj zmanjšanje teh ovir. Takšne izjeme mora odobriti Komisija.

| (13) | Kadar je število izvajalcev storitev zemeljske oskrbe omejeno, je treba te izvajalce izbirati v skladu z odprtimi, preglednimi in nediskriminatornimi razpisnimi postopki, da se ohrani učinkovita in poštena konkurenca. Podrobnosti takšnega postopka bi bilo treba dodatno opredeliti. |
| --- | --- |

(13)

Kadar je število izvajalcev storitev zemeljske oskrbe omejeno, je treba te izvajalce izbirati v skladu z odprtimi, preglednimi in nediskriminatornimi razpisnimi postopki, da se ohrani učinkovita in poštena konkurenca. Podrobnosti takšnega postopka bi bilo treba dodatno opredeliti.

| (13a) | Vsi izvajalci storitev zemeljske oskrbe na letališču, samooskrbovani uporabniki letališč in podizvajalci tovrstnih storitev bi morali uporabljati ustrezne reprezentativne kolektivne pogodbe in zakonodajo zadevne države članice, tako da bi se med izvajalci storitev zemeljske oskrbe lahko vzpostavila poštena konkurenca, ki bi temeljila na kakovosti in učinkovitosti. [Sprememba 248] |
| --- | --- |

(13a)

Vsi izvajalci storitev zemeljske oskrbe na letališču, samooskrbovani uporabniki letališč in podizvajalci tovrstnih storitev bi morali uporabljati ustrezne reprezentativne kolektivne pogodbe in zakonodajo zadevne države članice, tako da bi se med izvajalci storitev zemeljske oskrbe lahko vzpostavila poštena konkurenca, ki bi temeljila na kakovosti in učinkovitosti. [Sprememba 248]

| (14) | Ker je nujno treba upoštevati potrebe uporabnikov letališč,
  bi
  se bilo treba
  pri izbiri izvajalcev storitev zemeljske oskrbe se je treba posvetovati z uporabniki letališč

  njimi
  , saj imajo le-ti največji interes glede kakovosti in cene storitev zemeljske oskrbe. [Sprememba 249] |
| --- | --- |

(14)

Ker je nujno treba upoštevati potrebe uporabnikov letališč,
  bi
  se bilo treba
  pri izbiri izvajalcev storitev zemeljske oskrbe se je treba posvetovati z uporabniki letališč

  njimi
  , saj imajo le-ti največji interes glede kakovosti in cene storitev zemeljske oskrbe. [Sprememba 249]

| (15) | Zato je treba zlasti pri izbiti pooblaščenih izvajalcev storitev zemeljske oskrbe zagotoviti zastopanje uporabnikov letališč in posvetovanje z njimi. |
| --- | --- |

(15)

Zato je treba zlasti pri izbiti pooblaščenih izvajalcev storitev zemeljske oskrbe zagotoviti zastopanje uporabnikov letališč in posvetovanje z njimi.

| (16) | Pri izbiri izvajalcev storitev zemeljske oskrbe na letališču je treba v določenih okoliščinah in pod določenimi pogoji omogočiti razširitev obveznosti javne službe na druga letališča na istem geografskem območju zadevne države članice. |
| --- | --- |

(16)

Pri izbiri izvajalcev storitev zemeljske oskrbe na letališču je treba v določenih okoliščinah in pod določenimi pogoji omogočiti razširitev obveznosti javne službe na druga letališča na istem geografskem območju zadevne države članice.

| (17) | Glede tega

  Pojasniti bi bilo treba
  , ali države članice lahko zahtevajo prevzem osebja po spremembi pooblaščenega izvajalca storitev zemeljske oskrbe z omejenim dostopom, obstaja nekaj nejasnosti

  v skladu s členom 6(2)
  . Zamenjava osebja lahko škodljivo vpliva na kakovost storitev zemeljske oskrbe. Zato je primerno, da se pojasnijo pravila o prevzemu osebja zunaj področja uporabe Direktive Sveta 2001/23/ES z dne 12. marca 2001 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (6) tako da se s tem državam članicam omogoči, da zagotovijo primerne pogoje za zaposlovanje in delo. [Sprememba 250] |
| --- | --- |

(17)

Glede tega

  Pojasniti bi bilo treba
  , ali države članice lahko zahtevajo prevzem osebja po spremembi pooblaščenega izvajalca storitev zemeljske oskrbe z omejenim dostopom, obstaja nekaj nejasnosti

  v skladu s členom 6(2)
  . Zamenjava osebja lahko škodljivo vpliva na kakovost storitev zemeljske oskrbe. Zato je primerno, da se pojasnijo pravila o prevzemu osebja zunaj področja uporabe Direktive Sveta 2001/23/ES z dne 12. marca 2001 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (6) tako da se s tem državam članicam omogoči, da zagotovijo primerne pogoje za zaposlovanje in delo. [Sprememba 250]

| (17a) | Končni namen bi moral biti izboljšanje kakovosti storitev zemeljske oskrbe. To bi bilo treba doseči brez povečanja upravnih obremenitev za podjetja zemeljske oskrbe. Zato je pomembno, da podjetja lahko odločajo o svoji splošni poslovni praksi in kadrovski politiki. [Sprememba 251] |
| --- | --- |

(17a)

Končni namen bi moral biti izboljšanje kakovosti storitev zemeljske oskrbe. To bi bilo treba doseči brez povečanja upravnih obremenitev za podjetja zemeljske oskrbe. Zato je pomembno, da podjetja lahko odločajo o svoji splošni poslovni praksi in kadrovski politiki. [Sprememba 251]

| (18) | Da bi se poskrbelo za ustrezno in neovirano izvajanje dejavnosti zračnega prometa na letališčih, zagotovila varnost in varovanje letaliških poslopij, r varstvo okolja in skladnost z veljavnimi socialnimi predpisi, je treba za opravljanje storitev zemeljske oskrbe zahtevati ustrezno dovoljenje. Ker sistemi za izdajo dovoljenj za opravljanje storitev zemeljske oskrbe trenutno obstajajo v večini držav članic, vendar se močno razlikujejo, je treba uvesti usklajen sistem za izdajo dovoljenj. |
| --- | --- |

(18)

Da bi se poskrbelo za ustrezno in neovirano izvajanje dejavnosti zračnega prometa na letališčih, zagotovila varnost in varovanje letaliških poslopij, r varstvo okolja in skladnost z veljavnimi socialnimi predpisi, je treba za opravljanje storitev zemeljske oskrbe zahtevati ustrezno dovoljenje. Ker sistemi za izdajo dovoljenj za opravljanje storitev zemeljske oskrbe trenutno obstajajo v večini držav članic, vendar se močno razlikujejo, je treba uvesti usklajen sistem za izdajo dovoljenj.

| (19) | Za izdajo dovoljenj bi morale veljati minimalne zahteve, da bi vsi izvajalci storitev in samooskrbovani uporabniki letališč
  upoštevali vsaj zahteve glede varnosti in varovanja ter
  imeli zadovoljivo ekonomsko solidnost, dobro ime, zadostno zavarovalniško kritje, da bi in bili ustrezno seznanjeni z dejavnostmi zemeljske oskrbe ter da bi se vzpostavil enak konkurenčen položaj.
  Te minimalne zahteve ne bi smele nikakor omejevati nadaljnjega odprtja trga
  . [Spremembi 252 in 253] |
| --- | --- |

(19)

Za izdajo dovoljenj bi morale veljati minimalne zahteve, da bi vsi izvajalci storitev in samooskrbovani uporabniki letališč
  upoštevali vsaj zahteve glede varnosti in varovanja ter
  imeli zadovoljivo ekonomsko solidnost, dobro ime, zadostno zavarovalniško kritje, da bi in bili ustrezno seznanjeni z dejavnostmi zemeljske oskrbe ter da bi se vzpostavil enak konkurenčen položaj.
  Te minimalne zahteve ne bi smele nikakor omejevati nadaljnjega odprtja trga
  . [Spremembi 252 in 253]

| (20) | Odprt dostop do centralizirane infrastrukture letališča in jasen pravni okvir za opredelitev centralizirane infrastrukture sta bistvena za učinkovito opravljanje storitev zemeljske oskrbe. Vendar pa bi bilo treba omogočiti zbiranje pristojbine za centralizirano infrastrukturo. |
| --- | --- |

(20)

Odprt dostop do centralizirane infrastrukture letališča in jasen pravni okvir za opredelitev centralizirane infrastrukture sta bistvena za učinkovito opravljanje storitev zemeljske oskrbe. Vendar pa bi bilo treba omogočiti zbiranje pristojbine za centralizirano infrastrukturo.

| (21) | Pristojbina bi morala biti nediskriminatorna, njihov izračun pa pregleden. Pristojbina ne bi smela presegati zneska, ki je potreben za kritje stroškov zagotavljanja centralizirane infrastrukture, vključno z ustrezno donosnostjo sredstev. |
| --- | --- |

(21)

Pristojbina bi morala biti nediskriminatorna, njihov izračun pa pregleden. Pristojbina ne bi smela presegati zneska, ki je potreben za kritje stroškov zagotavljanja centralizirane infrastrukture, vključno z ustrezno donosnostjo sredstev.

| (22) | Upravljavec letališča oziroma vsak drug upravni organ centralizirane infrastrukture navedenega letališča
  bi
  se mora

  moral
  o opredelitvi infrastrukture in višini pristojbin redno posvetovati z uporabniki letališč. [Sprememba 254] |
| --- | --- |

(22)

Upravljavec letališča oziroma vsak drug upravni organ centralizirane infrastrukture navedenega letališča
  bi
  se mora

  moral
  o opredelitvi infrastrukture in višini pristojbin redno posvetovati z uporabniki letališč. [Sprememba 254]

| (23) | Storitve zemeljske oskrbe lahko opravlja tudi sam upravljavec letališča. Ker lahko upravljavec letališča obenem na podlagi svoje odločitve bistveno vpliva na konkurenčnost med izvajalci storitev zemeljske oskrbe, bi bilo treba od letališč zahtevati, da njihove

  računovodstvo za
  storitve zemeljske oskrbe izvaja pravni subjekt, ki je ločen od pravnega subjekta, ki upravlja infrastrukturo

  strogo ločijo od računovodstva za upravljanje infrastrukture
  . [Sprememba 255] |
| --- | --- |

(23)

Storitve zemeljske oskrbe lahko opravlja tudi sam upravljavec letališča. Ker lahko upravljavec letališča obenem na podlagi svoje odločitve bistveno vpliva na konkurenčnost med izvajalci storitev zemeljske oskrbe, bi bilo treba od letališč zahtevati, da njihove

  računovodstvo za
  storitve zemeljske oskrbe izvaja pravni subjekt, ki je ločen od pravnega subjekta, ki upravlja infrastrukturo

  strogo ločijo od računovodstva za upravljanje infrastrukture
  . [Sprememba 255]

| (24) | Da bi se letališčem omogočilo izpolnjevanje nalog upravljanja infrastrukture in da bi se zagotovili varnost in varovanje letaliških poslopij ter prožnost storitev zemeljske oskrbe tudi v kriznih razmerah, bi moral biti upravljavec letališča odgovoren za ustrezno usklajevanje dejavnosti zemeljske oskrbe na letališču. Upravljavec letališča bi moral za namen večje optimizacije o usklajevanju dejavnosti zemeljske oskrbe na letališču poročati organu za oceno uspešnosti Eurocontrola. |
| --- | --- |

(24)

Da bi se letališčem omogočilo izpolnjevanje nalog upravljanja infrastrukture in da bi se zagotovili varnost in varovanje letaliških poslopij ter prožnost storitev zemeljske oskrbe tudi v kriznih razmerah, bi moral biti upravljavec letališča odgovoren za ustrezno usklajevanje dejavnosti zemeljske oskrbe na letališču. Upravljavec letališča bi moral za namen večje optimizacije o usklajevanju dejavnosti zemeljske oskrbe na letališču poročati organu za oceno uspešnosti Eurocontrola.

| (24a) | Kadar upravljavec letališča opravlja storitve zemeljske oskrbe oziroma če neposredno ali posredno nadzira tovrstno podjetje, neodvisni nadzorni organ preverja, ali je usklajevanje storitev zemeljske oskrbe ustrezno, da se zagotovi enaka obravnava. [Sprememba 256] |
| --- | --- |

(24a)

Kadar upravljavec letališča opravlja storitve zemeljske oskrbe oziroma če neposredno ali posredno nadzira tovrstno podjetje, neodvisni nadzorni organ preverja, ali je usklajevanje storitev zemeljske oskrbe ustrezno, da se zagotovi enaka obravnava. [Sprememba 256]

| (25) | Upravljavec letališča, javni organ ali kateri koli drug organ, ki nadzoruje letališče, bi moral biti pristojen tudi za določitev potrebnih pravil za ustrezno delovanje letališke infrastrukture. |
| --- | --- |

(25)

Upravljavec letališča, javni organ ali kateri koli drug organ, ki nadzoruje letališče, bi moral biti pristojen tudi za določitev potrebnih pravil za ustrezno delovanje letališke infrastrukture.

| (26) | Opredeliti je treba obvezne minimalne standarde kakovosti, ki jih morajo izpolnjevati izvajalci storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovani uporabniki letališč, da bi se zagotovila splošna kakovost storitev in vzpostavil enak konkurenčni položaj med izvajalci. |
| --- | --- |

(26)

Opredeliti je treba obvezne minimalne standarde kakovosti, ki jih morajo izpolnjevati izvajalci storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovani uporabniki letališč, da bi se zagotovila splošna kakovost storitev in vzpostavil enak konkurenčni položaj med izvajalci.

| (26a) | Za doseganje zadovoljive stopnje varnosti na vseh letališčih bi morale biti zahteve glede minimalnih standardov kakovosti storitev zemeljske oskrbe usklajene z varnostnimi merili in načeli, ki urejajo sisteme upravljanja, vzpostavljenimi z ustreznim pravom Unije. [Sprememba 257] |
| --- | --- |

(26a)

Za doseganje zadovoljive stopnje varnosti na vseh letališčih bi morale biti zahteve glede minimalnih standardov kakovosti storitev zemeljske oskrbe usklajene z varnostnimi merili in načeli, ki urejajo sisteme upravljanja, vzpostavljenimi z ustreznim pravom Unije. [Sprememba 257]

| (27) | Za namen povečanja uspešnosti v celotni letalski verigi in izvajanja pristopa „od izhoda na letalo do izhoda na letalo“ bi morali izvajalci storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovani uporabniki letališč Komisiji poročati o svoji uspešnosti. |
| --- | --- |

(27)

Za namen povečanja uspešnosti v celotni letalski verigi in izvajanja pristopa „od izhoda na letalo do izhoda na letalo“ bi morali izvajalci storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovani uporabniki letališč Komisiji poročati o svoji uspešnosti.

| (28) | V sektorju, ki je tako delovno intenziven, kot je sektor storitev zemeljske oskrbe, stalen napredek in stalno usposabljanje osebja močno vpliva na kakovost storitev
  in varnost dejavnosti
  .
  Pristojna institucija Unije bi morala v sodelovanju s pristojnimi organi v državah članicah, upravljavci letališč in socialnimi partnerji določiti ambiciozne minimalne standarde za zagotavljanje najvišje kakovosti izobraževanja in usposabljanja zaposlenih v sektorju storitev zemeljske oskrbe
  . Zato je

  Te standarde bi bilo
  treba določiti minimalne zahteve glede usposabljanja

  redno posodabljati in razvijati
  , da bi se zagotovila kakovost

  tako prispevali h kakovosti
  dejavnosti v smislu zanesljivosti, prožnosti, varnosti in varovanja, ter vzpostavil

  ter vzpostavili
  enak konkurenčni položaj med izvajalci.
  Dokler zahtevani standardi na zadevnem letališču niso izpolnjeni, bi bilo treba dovoljenje začasno ali dokončno odvzeti ali zadržati do tedaj, ko je ustrezen standard ponovno dosežen. Poskrbeti bi bilo treba za dodatno usposabljanje, specifično za posamezno letališče, ki ne bi smelo trajati manj kot pet dni. [Sprememba 258] |
| --- | --- |

(28)

V sektorju, ki je tako delovno intenziven, kot je sektor storitev zemeljske oskrbe, stalen napredek in stalno usposabljanje osebja močno vpliva na kakovost storitev
  in varnost dejavnosti
  .
  Pristojna institucija Unije bi morala v sodelovanju s pristojnimi organi v državah članicah, upravljavci letališč in socialnimi partnerji določiti ambiciozne minimalne standarde za zagotavljanje najvišje kakovosti izobraževanja in usposabljanja zaposlenih v sektorju storitev zemeljske oskrbe
  . Zato je

  Te standarde bi bilo
  treba določiti minimalne zahteve glede usposabljanja

  redno posodabljati in razvijati
  , da bi se zagotovila kakovost

  tako prispevali h kakovosti
  dejavnosti v smislu zanesljivosti, prožnosti, varnosti in varovanja, ter vzpostavil

  ter vzpostavili
  enak konkurenčni položaj med izvajalci.
  Dokler zahtevani standardi na zadevnem letališču niso izpolnjeni, bi bilo treba dovoljenje začasno ali dokončno odvzeti ali zadržati do tedaj, ko je ustrezen standard ponovno dosežen. Poskrbeti bi bilo treba za dodatno usposabljanje, specifično za posamezno letališče, ki ne bi smelo trajati manj kot pet dni. [Sprememba 258]

| (29) | Sklepanje pogodb s podizvajalci zagotavlja večjo prožnost za izvajalce storitev zemeljske oskrbe. Kljub temu pa sklepanje pogodb s podizvajalci in nadaljnje oddajanje del s strani samih podizvajalcev lahko povzroči ovire pri zmogljivosti in negativno vpliva na varnost in varovanje. Sklepanje pogodb s podizvajalci bi bilo zato treba omejiti in pojasniti pravila, ki urejajo sklepanje takšnih pogodb. |
| --- | --- |

(29)

Sklepanje pogodb s podizvajalci zagotavlja večjo prožnost za izvajalce storitev zemeljske oskrbe. Kljub temu pa sklepanje pogodb s podizvajalci in nadaljnje oddajanje del s strani samih podizvajalcev lahko povzroči ovire pri zmogljivosti in negativno vpliva na varnost in varovanje. Sklepanje pogodb s podizvajalci bi bilo zato treba omejiti in pojasniti pravila, ki urejajo sklepanje takšnih pogodb.

| (30) | Pravice, ki jih priznava ta uredba, bi bilo treba uporabljati za izvajalce storitev zemeljske oskrbe iz tretjih držav in samooskrbovane uporabnike letališč iz tretjih držav le na podlagi stroge vzajemnosti. Kadar takšne vzajemnosti ni, bi bilo treba Komisiji omogočiti, da sprejme odločitev, na podlagi katere mora država članica ali države članice uvesti mirovanje teh pravic v zvezi s takšnimi izvajalci ali uporabniki. |
| --- | --- |

(30)

Pravice, ki jih priznava ta uredba, bi bilo treba uporabljati za izvajalce storitev zemeljske oskrbe iz tretjih držav in samooskrbovane uporabnike letališč iz tretjih držav le na podlagi stroge vzajemnosti. Kadar takšne vzajemnosti ni, bi bilo treba Komisiji omogočiti, da sprejme odločitev, na podlagi katere mora država članica ali države članice uvesti mirovanje teh pravic v zvezi s takšnimi izvajalci ali uporabniki.

| (31) | Države članice bi morale še naprej ostati pristojne za zagotavljanje ustrezne ravni socialnega varstva osebja podjetja

  zagotoviti
  ,
  da osebje podjetij
  , ki opravlja

  opravljajo
  storitve zemeljske oskrbe
  , uživa ustrezno raven socialnega varstva in ima dostojne delovne pogoje, tudi v primeru podizvajanja in pogodb o izvajanju storitev
  .
  Če pristojni organi v državah članicah ugotovijo vrzeli v varstvu ali kršitve pravil, bi bilo treba izvajalcem dovoljenje začasno ali dokončno odvzeti ali zadržati do tedaj, ko je ustrezen standard ponovno dosežen
  . [Sprememba 259] |
| --- | --- |

(31)

Države članice bi morale še naprej ostati pristojne za zagotavljanje ustrezne ravni socialnega varstva osebja podjetja

  zagotoviti
  ,
  da osebje podjetij
  , ki opravlja

  opravljajo
  storitve zemeljske oskrbe
  , uživa ustrezno raven socialnega varstva in ima dostojne delovne pogoje, tudi v primeru podizvajanja in pogodb o izvajanju storitev
  .
  Če pristojni organi v državah članicah ugotovijo vrzeli v varstvu ali kršitve pravil, bi bilo treba izvajalcem dovoljenje začasno ali dokončno odvzeti ali zadržati do tedaj, ko je ustrezen standard ponovno dosežen
  . [Sprememba 259]

| (31a) | Ker so invalidi in osebe z omejeno mobilnostjo pogosto neutemeljeno diskriminirani pri obravnavi njihovih težav in pritožb ter pri oskrbi s pripomočki, bi bilo treba to uredbo uporabljati v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu

   (7)
  . [Sprememba 260] |
| --- | --- |

(31a)

Ker so invalidi in osebe z omejeno mobilnostjo pogosto neutemeljeno diskriminirani pri obravnavi njihovih težav in pritožb ter pri oskrbi s pripomočki, bi bilo treba to uredbo uporabljati v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu

   (7)
  . [Sprememba 260]

| (31b) | Čeprav so pravice invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu določene z Uredbo (ES) št. 1107/2006, ta uredba spodbuja zbliževanje ponudnikov storitev za invalidove ali osebe z omejeno mobilnostjo ter izvajalcev, ki ravnajo s pripomočki potnikov, tudi z medicinskimi pripomočki. [Sprememba 261] |
| --- | --- |

(31b)

Čeprav so pravice invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu določene z Uredbo (ES) št. 1107/2006, ta uredba spodbuja zbliževanje ponudnikov storitev za invalidove ali osebe z omejeno mobilnostjo ter izvajalcev, ki ravnajo s pripomočki potnikov, tudi z medicinskimi pripomočki. [Sprememba 261]

| (31c) | Področje pravic potnikov je napredovalo, zato je treba upoštevati cilje in rešitve, predlagane v Direktivi 2001/85/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2001 o posebnih predpisih za vozila za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži poleg vozniškega sedeža

   (8)
  . [Sprememba 262] |
| --- | --- |

(31c)

Področje pravic potnikov je napredovalo, zato je treba upoštevati cilje in rešitve, predlagane v Direktivi 2001/85/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2001 o posebnih predpisih za vozila za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži poleg vozniškega sedeža

   (8)
  . [Sprememba 262]

| (32) | Da bi usklajene zahteve glede zavarovanja veljale za izvajalce storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovane uporabnike letališč, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe na Komisijo prenesti pooblastilo,
  da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije

  za

  sprejeme
  akte v zvezi z zahtevami glede zavarovanja za izvajalce storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovane uporabnike letališč. Da bi za minimalne standarde kakovosti storitev zemeljske oskrbe in obveznost poročanja za izvajalce storitev zemeljske oskrbe ter samooskrbovanih uporabnikov letališč veljale usklajene in ustrezno dopolnjene obveznosti,
  bi bilo
  treba
  na Komisijo prenesti pooblastila, da
  v skladu s členom 290 Pogodbe na Komisijo prenesti pristojnosti glede specifikacij minimalnih standardov kakovosti storitev zemeljske oskrbe in glede specifikacij

  sprejme akte v zvezi s specifikacijami
  vsebine in razširjanja obveznosti poročanja za izvajalce storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovane uporabnike letališč. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov in med drugim s posebnim odborom sektorskega dialoga, vzpostavljenim na podlagi Sklepa
  Komisije
  98/500/ES
  z dne 20
  .
  maja 1998 o ustanovitvi Odborov sektorskega dialoga med socialnimi partnerji na evropski ravni

   (9)

  . Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način
  . [Sprememba 263] |
| --- | --- |

(32)

Da bi usklajene zahteve glede zavarovanja veljale za izvajalce storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovane uporabnike letališč, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe na Komisijo prenesti pooblastilo,
  da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije

  za

  sprejeme
  akte v zvezi z zahtevami glede zavarovanja za izvajalce storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovane uporabnike letališč. Da bi za minimalne standarde kakovosti storitev zemeljske oskrbe in obveznost poročanja za izvajalce storitev zemeljske oskrbe ter samooskrbovanih uporabnikov letališč veljale usklajene in ustrezno dopolnjene obveznosti,
  bi bilo
  treba
  na Komisijo prenesti pooblastila, da
  v skladu s členom 290 Pogodbe na Komisijo prenesti pristojnosti glede specifikacij minimalnih standardov kakovosti storitev zemeljske oskrbe in glede specifikacij

  sprejme akte v zvezi s specifikacijami
  vsebine in razširjanja obveznosti poročanja za izvajalce storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovane uporabnike letališč. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov in med drugim s posebnim odborom sektorskega dialoga, vzpostavljenim na podlagi Sklepa
  Komisije
  98/500/ES
  z dne 20
  .
  maja 1998 o ustanovitvi Odborov sektorskega dialoga med socialnimi partnerji na evropski ravni

   (9)

  . Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način
  . [Sprememba 263]

| (32a) | Ob upoštevanju posebnih pogojev, ki veljajo za zemeljsko oskrbo v zvezi z zagotavljanjem invalidskih vozičkov in druge medicinske opreme in opreme za pomoč, ki jo uporabljajo invalidni potniki in potniki z omejeno mobilnostjo, pa tudi tega, v kolikšni meri je samostojnost teh potnikov odvisna od tovrstne opreme, bi moralo zavarovanje, ki ga sklenejo izvajalci storitev zemeljske oskrbe, v celoti kriti utrpljeno škodo zaradi poškodovanja ali izgube te opreme. [Sprememba 264] |
| --- | --- |

(32a)

Ob upoštevanju posebnih pogojev, ki veljajo za zemeljsko oskrbo v zvezi z zagotavljanjem invalidskih vozičkov in druge medicinske opreme in opreme za pomoč, ki jo uporabljajo invalidni potniki in potniki z omejeno mobilnostjo, pa tudi tega, v kolikšni meri je samostojnost teh potnikov odvisna od tovrstne opreme, bi moralo zavarovanje, ki ga sklenejo izvajalci storitev zemeljske oskrbe, v celoti kriti utrpljeno škodo zaradi poškodovanja ali izgube te opreme. [Sprememba 264]

| (32b) | Države članice bi morale zaradi pomena, ki ga imajo varnost, poklicno usposabljanje in izobraževanje, skladnost s standardi kakovosti, zlasti pa operativna uspešnost osebja, ki opravlja storitve zemeljske oskrbe, predpisati naložitev kazni za kršitve te uredbe. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. [Sprememba 265] |
| --- | --- |

(32b)

Države članice bi morale zaradi pomena, ki ga imajo varnost, poklicno usposabljanje in izobraževanje, skladnost s standardi kakovosti, zlasti pa operativna uspešnost osebja, ki opravlja storitve zemeljske oskrbe, predpisati naložitev kazni za kršitve te uredbe. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. [Sprememba 265]

| (32c) | V dokumentaciji, ki jo letalski prevoznik posreduje potnikom, bi moral biti jasno naveden izvajalec storitev zemeljske oskrbe za zadevno letalsko progo. [Sprememba 266] |
| --- | --- |

(32c)

V dokumentaciji, ki jo letalski prevoznik posreduje potnikom, bi moral biti jasno naveden izvajalec storitev zemeljske oskrbe za zadevno letalsko progo. [Sprememba 266]

| (32d) | Izvajalec storitev zemeljske oskrbe mora zagotoviti informacijske točke za potnike, katerih prtljaga se je izgubila ali jo pogrešajo. [Sprememba 267] |
| --- | --- |

(32d)

Izvajalec storitev zemeljske oskrbe mora zagotoviti informacijske točke za potnike, katerih prtljaga se je izgubila ali jo pogrešajo. [Sprememba 267]

| (33) | Komisija mora med pripravo in sestavljanjem delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti sočasno, pravočasno in ustrezno pošljejo Evropskemu parlamentu in Svetu.
  [Sprememba 263] |
| --- | --- |

(33)

Komisija mora med pripravo in sestavljanjem delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti sočasno, pravočasno in ustrezno pošljejo Evropskemu parlamentu in Svetu.
  [Sprememba 263]

| (34) | Za zagotovitev enotnih pogojem izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (10). |
| --- | --- |

(34)

Za zagotovitev enotnih pogojem izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (10).

| (35) | Za sprejemanje izvedbenih odločitev o izjemah glede obsega odprtja trga storitev zemeljske oskrbe za tretje osebe in za samooskrbovane letalske družbe bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek, če imajo navedeni akti omejeno področje uporabe. |
| --- | --- |

(35)

Za sprejemanje izvedbenih odločitev o izjemah glede obsega odprtja trga storitev zemeljske oskrbe za tretje osebe in za samooskrbovane letalske družbe bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek, če imajo navedeni akti omejeno področje uporabe.

| (36) | Svetovalni postopek bi bilo treba uporabljati za sprejemanje izvedbenih odločitev o razširitvi obveznosti javne službe s strani držav članic na otoška letališča, če imajo navedeni akti omejeno področje uporabe. |
| --- | --- |

(36)

Svetovalni postopek bi bilo treba uporabljati za sprejemanje izvedbenih odločitev o razširitvi obveznosti javne službe s strani držav članic na otoška letališča, če imajo navedeni akti omejeno področje uporabe.

| (37) | Postopek pregleda bi bilo treba uporabljati za sprejemanje izvedbenih odločitev o celotni ali delni uvedbi mirovanja pravice do dostopa na trg storitev zemeljske oskrbe na ozemlju držav članic za izvajalce storitev zemeljske oskrbe in uporabnike letališč iz tretje države. |
| --- | --- |

(37)

Postopek pregleda bi bilo treba uporabljati za sprejemanje izvedbenih odločitev o celotni ali delni uvedbi mirovanja pravice do dostopa na trg storitev zemeljske oskrbe na ozemlju držav članic za izvajalce storitev zemeljske oskrbe in uporabnike letališč iz tretje države.

| (38) | Ker cilja te uredbe, in sicer enotnejše uporabe zakonodaje Unije o storitvah zemeljske oskrbe, države članice zaradi mednarodnega značaja zračnega prometa ne morejo zadovoljivo doseči, in ker se ta cilj lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(38)

Ker cilja te uredbe, in sicer enotnejše uporabe zakonodaje Unije o storitvah zemeljske oskrbe, države članice zaradi mednarodnega značaja zračnega prometa ne morejo zadovoljivo doseči, in ker se ta cilj lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (39) | Ministrska izjava o gibraltarskem letališču, dogovorjena na prvem ministrskem srečanju Foruma za dialog o Gibraltarju 18. septembra 2006 v Córdobi, bo nadomestila skupno izjavo o gibraltarskem letališču, podano 2. decembra 1987 v Londonu, njeno dosledno upoštevanje pa velja kot upoštevanje izjave iz leta 1987. |
| --- | --- |

(39)

Ministrska izjava o gibraltarskem letališču, dogovorjena na prvem ministrskem srečanju Foruma za dialog o Gibraltarju 18. septembra 2006 v Córdobi, bo nadomestila skupno izjavo o gibraltarskem letališču, podano 2. decembra 1987 v Londonu, njeno dosledno upoštevanje pa velja kot upoštevanje izjave iz leta 1987.

| (40) | Direktivo 96/67/ES bi bilo zato treba razveljaviti – |
| --- | --- |

(40)

Direktivo 96/67/ES bi bilo zato treba razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje I

Področje uporabe in opredelitev pojmov

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za vsako letališče na ozemlju države članice, za katero velja Pogodba in je odprto za komercialni promet.

Uporaba te uredbe za gibraltarsko letališče ne posega v pravni položaj Kraljevine Španije in Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske glede spora o suverenosti nad ozemljem, na katerem se nahaja to letališče.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „letališče“ pomeni vsako zemljišče, ki je posebej prilagojeno za pristajanje, vzletanje in manevriranje zrakoplovov, vključno s pomožnimi instalacijami, ki se lahko uporabljajo pri teh operacijah za potrebe prometa zrakoplovov in storitev v zvezi z njimi, skupaj z instalacijami, ki so potrebne pri komercialnih zračnih prevozih; |
| --- | --- |

(a)

„letališče“ pomeni vsako zemljišče, ki je posebej prilagojeno za pristajanje, vzletanje in manevriranje zrakoplovov, vključno s pomožnimi instalacijami, ki se lahko uporabljajo pri teh operacijah za potrebe prometa zrakoplovov in storitev v zvezi z njimi, skupaj z instalacijami, ki so potrebne pri komercialnih zračnih prevozih;

| (b) | „upravljavec letališča“ pomeni organ, katerega naloga je, na podlagi nacionalne zakonodaje ali predpisov, po potrebi skupaj z drugimi dejavnostmi ali brez njih, upravljati letališko infrastrukturo ter usklajevati in nadzirati dejavnosti različnih izvajalcev na zadevnih letališčih ali zadevnih omrežjih letališč; |
| --- | --- |

(b)

„upravljavec letališča“ pomeni organ, katerega naloga je, na podlagi nacionalne zakonodaje ali predpisov, po potrebi skupaj z drugimi dejavnostmi ali brez njih, upravljati letališko infrastrukturo ter usklajevati in nadzirati dejavnosti različnih izvajalcev na zadevnih letališčih ali zadevnih omrežjih letališč;

| (c) | „uporabnik letališča“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki je odgovorna za prevoz potnikov, pošte in/ali tovora po zraku do ali od zadevnega letališča; |
| --- | --- |

(c)

„uporabnik letališča“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki je odgovorna za prevoz potnikov, pošte in/ali tovora po zraku do ali od zadevnega letališča;

| (d) | „zemeljska oskrba“ pomeni storitve, ki se opravljajo za uporabnike letališč na letališčih, kot je opisano v Prilogi

  Prilogi I
  ; |
| --- | --- |

(d)

„zemeljska oskrba“ pomeni storitve, ki se opravljajo za uporabnike letališč na letališčih, kot je opisano v Prilogi

  Prilogi I
  ;

| (e) | „samooskrba“ pomeni stanje, v katerem uporabnik letališča neposredno zase izvaja eno ali več vrst storitev zemeljske oskrbe in ne sklene pogodbe o opravljanju teh storitev s tretjo osebo. Za namene te uredbe uporabniki letališč v medsebojnem odnosu ne štejejo za tretje osebe, kadar:






  — | ima eden večinski delež drugega, ali |
| --- | --- | --- |

(e)

„samooskrba“ pomeni stanje, v katerem uporabnik letališča neposredno zase izvaja eno ali več vrst storitev zemeljske oskrbe in ne sklene pogodbe o opravljanju teh storitev s tretjo osebo. Za namene te uredbe uporabniki letališč v medsebojnem odnosu ne štejejo za tretje osebe, kadar:

—

ima eden večinski delež drugega, ali

| — | ima en sam organ večinski delež vsakega; |
| --- | --- |

—

ima en sam organ večinski delež vsakega;

| — | v primeru integratorjev se samooskrba razširi na storitve zemeljske oskrbe, ki se opravljajo za vse zrakoplove v njenem prometnem omrežju, ne glede na to, ali so ta letala v lasti ali v najemu in ali jih upravlja letalski prevoznik, ki je v lasti integratorja ali tretje stranke. Za namene tega oddelka ni nujno, da je podjetje, ki opravlja storitve zemeljske oskrbe, uporabnik letališča, mora pa biti z integratorjem povezano podjetje in izpolnjevati minimalne standarde kakovosti; |
| --- | --- |

—

v primeru integratorjev se samooskrba razširi na storitve zemeljske oskrbe, ki se opravljajo za vse zrakoplove v njenem prometnem omrežju, ne glede na to, ali so ta letala v lasti ali v najemu in ali jih upravlja letalski prevoznik, ki je v lasti integratorja ali tretje stranke. Za namene tega oddelka ni nujno, da je podjetje, ki opravlja storitve zemeljske oskrbe, uporabnik letališča, mora pa biti z integratorjem povezano podjetje in izpolnjevati minimalne standarde kakovosti;

| (f) | „izvajalec storitev zemeljske oskrbe“ pomeni vsako pravno ali fizično osebo, ki tretjim osebam ponuja eno ali več vrst storitev zemeljske oskrbe; |
| --- | --- |

(f)

„izvajalec storitev zemeljske oskrbe“ pomeni vsako pravno ali fizično osebo, ki tretjim osebam ponuja eno ali več vrst storitev zemeljske oskrbe;

| (fa) | „integrator“ je podjetje, ki nudi s pogodbo urejeno storitev prevoza tovora od vrat do vrat, s katero zagotavlja prevoz tovora in/ali pošte od začetne do končne destinacije in ki obsega prevoz, zemeljsko oskrbo, razvrščanje in dostavo pošiljk; |
| --- | --- |

(fa)

„integrator“ je podjetje, ki nudi s pogodbo urejeno storitev prevoza tovora od vrat do vrat, s katero zagotavlja prevoz tovora in/ali pošte od začetne do končne destinacije in ki obsega prevoz, zemeljsko oskrbo, razvrščanje in dostavo pošiljk;

| (fb) | „kolektivne pogodbe“, določene z zakonodajo države članice, so reprezentativne, kadar vsebinsko veljajo za storitve zemeljske oskrbe in se njihova ozemeljska veljavnost v državi članici razširi na letališče, na katerem deluje izvajalec storitev zemeljske oskrbe; |
| --- | --- |

(fb)

„kolektivne pogodbe“, določene z zakonodajo države članice, so reprezentativne, kadar vsebinsko veljajo za storitve zemeljske oskrbe in se njihova ozemeljska veljavnost v državi članici razširi na letališče, na katerem deluje izvajalec storitev zemeljske oskrbe;

| (g) | „centralizirana infrastruktura“ pomeni posebne
  letališke
  naprave oziroma objekte na letališču, ki se zaradi tehničnih razlogov ali razlogov povezanih z okoljem, stroški ali zmogljivostjo ne morejo ločiti ali podvojiti in katerih razpoložljivost je bistvena in potrebna za uspešnost naknadnih storitev zemeljske oskrbe
  na letališču
  ; |
| --- | --- |

(g)

„centralizirana infrastruktura“ pomeni posebne
  letališke
  naprave oziroma objekte na letališču, ki se zaradi tehničnih razlogov ali razlogov povezanih z okoljem, stroški ali zmogljivostjo ne morejo ločiti ali podvojiti in katerih razpoložljivost je bistvena in potrebna za uspešnost naknadnih storitev zemeljske oskrbe
  na letališču
  ;

| (h) | „sklepanje pogodb s podizvajalci“ pomeni sklepanje pogodb, ki jih izvajalec storitev zemeljske oskrbe kot glavna pogodbena stranka, ali izjemoma samooskrbovani uporabnik letališča podpiše s tretjo osebo oziroma „podizvajalcem“ in na podlagi katerih je podizvajalec dolžan izvajati eno ali več vrst (ali podvrst) storitev zemeljske oskrbe; |
| --- | --- |

(h)

„sklepanje pogodb s podizvajalci“ pomeni sklepanje pogodb, ki jih izvajalec storitev zemeljske oskrbe kot glavna pogodbena stranka, ali izjemoma samooskrbovani uporabnik letališča podpiše s tretjo osebo oziroma „podizvajalcem“ in na podlagi katerih je podizvajalec dolžan izvajati eno ali več vrst (ali podvrst) storitev zemeljske oskrbe;

| (ha) | „podizvajalec“ pomeni podjetje z dovoljenjem v skladu s členoma 16 in 17; |
| --- | --- |

(ha)

„podizvajalec“ pomeni podjetje z dovoljenjem v skladu s členoma 16 in 17;

| (i) | „dovoljenje“ pomeni dovoljenje, ki ga pristojni organ izda podjetju, ki bo opravljalo storitve zemeljske oskrbe, kot je navedeno v dovoljenju; |
| --- | --- |

(i)

„dovoljenje“ pomeni dovoljenje, ki ga pristojni organ izda podjetju, ki bo opravljalo storitve zemeljske oskrbe, kot je navedeno v dovoljenju;

| (j) | „neodvisni nadzorni organ“ pomeni organ, opredeljen v členu 11 Direktive 2009/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o letaliških pristojbinah (11). [Sprememba 268] |
| --- | --- |

(j)

„neodvisni nadzorni organ“ pomeni organ, opredeljen v členu 11 Direktive 2009/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o letaliških pristojbinah (11). [Sprememba 268]

Poglavje II

Splošne uvodne zahteve

Člen 3

Upravljavec letališča

1.   Če za vodenje in upravljanje ter obratovanje letališča ni odgovoren le en organ, pač pa več ločenih organov, se za namene te uredbe vsak od teh ločenih organov obravnava kot del upravljavca letališča.

2.   Če je za več letališč imenovan le en upravljavec, se vsako letališče za namene te uredbe obravnava ločeno.

Člen 4

Odbor uporabnikov letališč

1.   Vsako zadevno letališče
  , katerega letni promet v treh predhodnih letih ni bil manjši od dveh milijonov potnikov ali 50 000 ton tovora, na zahtevo uporabnikov letališča
  ustanovi odbor (v nadaljnjem besedilu: odbor uporabnikov letališč), ki ga sestavljajo predstavniki uporabnikov letališč ali organizacij, ki predstavljajo uporabnike letališč
  , ter predstavnikov letališč in osebja
  .
  V odbor uporabnikov letališč se obvezno vključijo socialni partnerji
  . [Sprememba 269]

2.   Vsi uporabniki letališč imajo pravico do sodelovanja pri delu odbora uporabnikov letališč ali da jih na njihovo željo v tem odboru predstavlja organizacija, imenovana v ta namen. Če uporabnike letališč predstavlja takšna organizacija, slednja na zadevnem letališču ne opravlja storitev zemeljske oskrbe.

3.   Odbor uporabnikov letališč v pisni obliki določi svoj pravilnik, vključno z lastnimi pravili glasovanja.

Pravila glasovanja vključujejo posebne določbe o tem, kako se v odboru uporabnikov letališč izogniti morebitnim navzkrižjem interesov, do katerih bi lahko prišlo zaradi prisotnosti tistih uporabnikov letališč, ki na zadevnem letališču opravljajo storitve zemeljske oskrbe. Uporabniki letališč, ki zaprosijo za dovoljenje za opravljanje ene ali več storitev zemeljske oskrbe, nimajo pravice do glasovanja, kadar se z odborom uporabnikov letališč v času postopka izbora izvaja posvetovanje, določenega v členih 8 in 9.

4.   Ponderiranje glasov v odboru uporabnikov letališč poteka tako, da:

| (a) | ne glede na letni obseg prometa, ki ga na letališču opravi en sam uporabnik letališča, njegova glasovalna moč ne presega 49 % vseh glasov; |
| --- | --- |

(a)

ne glede na letni obseg prometa, ki ga na letališču opravi en sam uporabnik letališča, njegova glasovalna moč ne presega 49 % vseh glasov;

| (b) | glasovalna moč samooskrbovanih uporabnikov letališč ne presega ene tretjine vseh glasov. |
| --- | --- |

(b)

glasovalna moč samooskrbovanih uporabnikov letališč ne presega ene tretjine vseh glasov.

5.   Upravljavec letališča odboru uporabnikov letališč zagotovi sekretariat.

Če upravljavec letališča to odkloni ali če odbor uporabnikov letališč tega ne sprejme, upravljavec letališča določi drugi subjekt, ki ga mora odbor uporabnikov letališč sprejeti. Sekretariat odbora uporabnikov letališč vodi in vzdržuje seznam uporabnikov letališč in njihovih predstavnikov, ki so člani odbora uporabnikov letališč.

6.   Sekretariat odbora uporabnikov letališč vodi zapisnik vsakega srečanja odbora uporabnikov letališč. Ti zapisniki zvesto odražajo izražena stališča in izide glasovanja na srečanjih.

6a.
     
  Če ta uredba določa, da se je treba posvetovati z odborom uporabnikov letališč, upravljavec letališča ali po potrebi izvajalec razpisa o tem obvesti odbor uporabnikov letališč ter mu predloži predlagano odločitev in vse potrebne informacije najpozneje šest tednov pred sprejetjem končne odločitve. V primeru nesoglasja med upravljavcem letališča in odborom uporabnikov letališč ali, kjer je to ustrezno, izvajalcem razpisa upravljavec letališča ali po potrebi izvajalec razpisa brez poseganja v člen 41 predloži utemeljitev za svojo končno odločitev, pri tem pa upošteva stališča odbora uporabnikov letališč. [Sprememba 270]

Poglavje III

Odprtje trga storitev zemeljske oskrbe

Oddelek 1

Samooskrba

Člen 5

Samooskrba

Vsi uporabniki letališča imajo pravico do samooskrbe.

Oddelek 2

Zemeljska oskrba za tretje osebe

Člen 6

Zemeljska oskrba za tretje osebe

1.   Izvajalci storitev zemeljske oskrbe
  , ki imajo sedež v Uniji ali državi, ki je članica Evropskega združenja za prosto trgovino,
  imajo prost dostop do trga za opravljanje storitev zemeljske oskrbe za tretje osebe na katerem koli letališču, katerega letni promet
  je
  v vsaj treh predhodnih letih ni bil manjši od 2 milijonov

  presegel dva milijona
  potnikov ali 50 000 ton tovora.

2.   Države članice lahko primeru letališč iz odstavka 1 omejijo število izvajalcev, ki so pooblaščeni za opravljanje naslednjih vrst storitev zemeljske oskrbe:

| (a) | sprejem in odprema prtljage; |
| --- | --- |

(a)

sprejem in odprema prtljage;

| (b) | oskrba na ploščadi; |
| --- | --- |

(b)

oskrba na ploščadi;

| (c) | oskrba z gorivom in oljem; |
| --- | --- |

(c)

oskrba z gorivom in oljem;

| (d) | sprejem in odprema tovora in pošte, kar zadeva fizično ravnanje s tovorom in pošto med letališkim terminalom in zrakoplovom, tako ob prihodu, odhodu ali prenosu. |
| --- | --- |

(d)

sprejem in odprema tovora in pošte, kar zadeva fizično ravnanje s tovorom in pošto med letališkim terminalom in zrakoplovom, tako ob prihodu, odhodu ali prenosu.

Vendar države članice ne smejo omejiti tega števila na manj kot dva izvajalca za vsako vrsto storitev zemeljske oskrbe oziroma na manj kot tri izvajalce teh storitev v primeru letališč, katerih letni promet
  je
  v vsaj treh predhodnih letih ni bil manjši od 5 
  presegel 15
   milijonov potnikov ali 100 000

  200 000
  ton tovora.

2a.
     
  Omejitve iz odstavka 2 so lahko različne za posamezne terminale na istem letališču, pod pogojem, da njihova uporaba ni diskriminativna, da ne povzročajo izkrivljanja konkurence in so v skladu z določbami te uredbe ter da najmanjše število izvajalcev na vsakem terminalu ostane enako.

3.   Na letališčih, kjer je število izvajalcev omejeno na dva ali tri izvajalce v skladu z odstavkom 2 tega člena ali
  s točkama (a) in (c)
  člena 14(1)(a) in (c), najmanj eden od pooblaščenih izvajalcev ne bo predmet neposrednega ali posrednega nadzora, ki ga izvaja:

| (a) | upravljavec letališča, |
| --- | --- |

(a)

upravljavec letališča,

| (b) | vsak uporabnik letališča, ki je v letu pred letom izbora navedenih izvajalcev opravil prevoz več kot 25 % potnikov ali tovora, zabeleženega na letališču, |
| --- | --- |

(b)

vsak uporabnik letališča, ki je v letu pred letom izbora navedenih izvajalcev opravil prevoz več kot 25 % potnikov ali tovora, zabeleženega na letališču,

| (c) | organ iz točke (a) ali vsak tak uporabnik iz točke (b), ki ga neposredno ali posredno nadzoruje ali ga je nadzoroval upravljavec letališča. |
| --- | --- |

(c)

organ iz točke (a) ali vsak tak uporabnik iz točke (b), ki ga neposredno ali posredno nadzoruje ali ga je nadzoroval upravljavec letališča.

Nadzor se vzpostavi s pravicami, pogodbami ali drugimi sredstvi, ki posamezno ali v kombinaciji ali glede na dejansko in pravno stanje dajejo možnost za izvajanje odločilnega vpliva na izvajalca, kot to razlaga Sodišče Evropske unije.

4.   Če države članice v skladu z odstavkom 2 omejijo število pooblaščenih izvajalcev, ne smejo preprečiti

  preprečijo
  uporabniku letališča, ne glede na to, kateri del letališča mu je bil dodeljen, možnosti dejanske izbire pod pogoji, določenimi v odstavkih 2 in 3, in sicer med vsaj:

| — | dvema izvajalcema storitev zemeljske oskrbe ali |
| --- | --- |

—

dvema izvajalcema storitev zemeljske oskrbe ali

| — | tremi izvajalci storitev zemeljske oskrbe na letališčih, katerih letni promet v najmanj treh predhodnih letih ni bil manjši 5 
  15
   milijonov potnikov ali 100 000

  200 000
  ton tovora. |
| --- | --- |

—

tremi izvajalci storitev zemeljske oskrbe na letališčih, katerih letni promet v najmanj treh predhodnih letih ni bil manjši 5 
  15
   milijonov potnikov ali 100 000

  200 000
  ton tovora.

5.   Kadar letališče doseže enega od pragov tovornega prometa, določenih v tem členu, ne da bi dosegel ustreznega praga potniškega prometa, se ta uredba

  člen
  ne uporablja za vrste storitev zemeljske oskrbe, ki so namenjene izključno potnikom
  , ali infrastrukturo, ki se uporablja izključno za odpremo potnikov
  .

Če letališče doseže enega od pragov za potniški promet, določenih v tem členu, ne doseže pa ustreznega praga tovornega prometa, se ta uredba ne uporablja za vrste storitev zemeljske oskrbe, ki so namenjene izključno tovoru, ali infrastrukturo, ki se uporablja izključno za odpremo tovora.

6.   Vsako letališče, katerega letni promet v vsaj treh zaporednih letih ni bil manjši od dveh milijonov potnikov ali 50 000 ton tovora in katerega letni promet po tem obdobju tega praga več ne preseže, ohranja prost dostop do svojega trga za izvajalce, ki opravljajo storitve oskrbe za tretje osebe, in sicer najmanj tri leta po letu, ko tega praga ni doseglo.

7.   Vsako letališče, katerega letni promet v najmanj treh zaporednih letih presega 5 milijona

  15 milijonov
  potnikov ali 100 000

  200 000
  ton tovora in katerega letni promet po tem obdobju tega praga več ne preseže, ohranja prost dostop do svojega trga za izvajalce, ki opravljajo storitve oskrbe za tretje osebe, in sicer najmanj tri leta po letu, ko tega praga ni doseglo. [Sprememba 271]

Člen 7

Izbira izvajalcev

1.   Izvajalci, ki so pooblaščeni za opravljanje storitev zemeljske oskrbe na letališču, na katerem je njihovo število omejeno v skladu s členom 6 ali členom 14, se izbirajo na podlagi preglednega, odprtega in nediskriminatornega razpisnega postopka.
  Izvajalec razpisa lahko od izvajalca zemeljske oskrbe zahteva, da mora eno ali več vrst storitev zemeljske oskrbe iz člena 6(2) zagotavljati v sklopu. Upravljavec letališča ima pooblastilo, da na izvajalca razpisa naslovi ustrezno prošnjo za povezovanje v sklop. [Sprememba 272]

2.   Izvajalec razpisa je:

| (a) | upravljavec letališča, pod pogojem da:






  — | ne opravlja podobnih storitev zemeljske oskrbe in |
| --- | --- | --- |

(a)

upravljavec letališča, pod pogojem da:

—

ne opravlja podobnih storitev zemeljske oskrbe in

| — | neposredno ali poredno ne nadzoruje nobenega podjetja, ki opravlja takšne storitve, ter da |
| --- | --- |

—

neposredno ali poredno ne nadzoruje nobenega podjetja, ki opravlja takšne storitve, ter da

| — | ni kakor koli povezan s takšnim podjetjem; |
| --- | --- |

—

ni kakor koli povezan s takšnim podjetjem;

| (b) | v vseh drugih primerih pristojni organ, ki je neodvisen od upravljavca letališča
  in ni neposredno ali posredno poslovno vezan na dejavnosti letališča
  . [Sprememba 273] |
| --- | --- |

(b)

v vseh drugih primerih pristojni organ, ki je neodvisen od upravljavca letališča
  in ni neposredno ali posredno poslovno vezan na dejavnosti letališča
  . [Sprememba 273]

3.   Odbor uporabnikov letališč v nobeni fazi postopka izbora nima dostopa do vlog prosilcev.

  in
  upravljavec letališča, ki ni izvajalec razpisa, v nobeni fazi postopka izbora nima

  nimata
  dostopa do vlog prosilcev.
  Izvajalec razpisa na zahtevo odbora uporabnikov letališč ali upravljavca letališča, če ta ni izvajalec razpisa, predloži povzetek vlog prosilcev, pri čemer zagotovi, da v njem ni zaupnih podatkov. [Sprememba 274]

4.   Zadevna država članica lahko potem, ko obvesti Komisijo,
  in v skladu s pravili Unije o državni pomoči
  med razpisne specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati izvajalci storitev zemeljske oskrbe, vključi obveznost javne službe za letališča, ki oskrbujejo obrobna območja ali območja v razvoju, ki so del ozemlja te države članice, kjer izvajalci ne želijo opravljati storitev zemeljske oskrbe brez državne podpore (npr. izključne pravice ali izplačilo nadomestila), vendar so takšna letališča bistvenega pomena za zadevno državo članico v smislu dostopa. Ta določba ne posega v pravila EU o državni pomoči.
  [Sprememba 275]

5.   Javni razpis se odpre in objavi v Uradnem listu Evropske unije.
  V Uradnem listu Evropske unije se ustvari ustrezen razdelek, namenjen javnim razpisom za storitve zemeljske oskrbe. [Sprememba 276]

6.   Izbor izvajalcev, ki ga opravi izvajalec razpisa, se opravi v dveh fazah:

| (a) | postopek ugotavljanja usposobljenosti, da se preveri ustreznost prijaviteljev, in |
| --- | --- |

(a)

postopek ugotavljanja usposobljenosti, da se preveri ustreznost prijaviteljev, in

| (b) | postopek oddaje naročila, da se izberejo pooblaščeni izvajalci. |
| --- | --- |

(b)

postopek oddaje naročila, da se izberejo pooblaščeni izvajalci.

6a.
     
  Če se na javni razpis ne odzove zahtevano število izvajalcev storitev zemeljske oskrbe iz člena 6(2), pristojni organ v 48 mesecih po koncu tega javnega razpisa objavi nov javni razpis. [Sprememba 277]

Člen 8

Postopek ugotavljanja usposobljenosti

1.   V okviru postopka ugotavljanja usposobljenosti izvajalec razpisa preveri, ali prijavitelji izpolnjujejo več minimalnih meril. Izvajalec razpisa ta minimalna merila določi po posvetovanju z odborom uporabnikov letališč in upravljavcem letališča, če slednji ni izvajalec razpisa.

2.   Minimalna merila vključujejo:

| (a) | prijavitelj ima veljavno dovoljenje, ki je bilo izdano v skladu s poglavjem IV; |
| --- | --- |

(a)

prijavitelj ima veljavno dovoljenje, ki je bilo izdano v skladu s poglavjem IV;

| (b) | prijavitelj prikaže svojo usposobljenost in se v pisni obliki zaveže, da bo na letališču ravnal v skladu z ustreznimi predpisi in pravili, vključno z veljavnim delovnim pravom, veljavnimi kolektivnimi pogodbami, pravili ravnanja in zahtevami glede kakovosti.
  Prijavitelj in podizvajalci se zavežejo tudi, da bodo uporabljali ustrezne reprezentativne kolektivne pogodbe. [Sprememba 278] |
| --- | --- |

(b)

prijavitelj prikaže svojo usposobljenost in se v pisni obliki zaveže, da bo na letališču ravnal v skladu z ustreznimi predpisi in pravili, vključno z veljavnim delovnim pravom, veljavnimi kolektivnimi pogodbami, pravili ravnanja in zahtevami glede kakovosti.
  Prijavitelj in podizvajalci se zavežejo tudi, da bodo uporabljali ustrezne reprezentativne kolektivne pogodbe. [Sprememba 278]

3.   Izvajalec razpisa pripravi ožji seznam prijaviteljev, ki izpolnjujejo merila postopka ugotavljanja usposobljenosti.

Člen 9

Postopek oddaje naročila

1.   
  Upravljavec letališča pripravi razpisno dokumentacijo kot podlago za postopek oddaje javnega naročila,
  v 
  kateri jasno navede minimalne standarde, ki jih zahteva letališče, reprezentativni vozni red letov in predvideni promet za obdobje, ki je predmet razpisa.
   V okviru postopka oddaje naročila izvajalec razpisa iz ožjega seznama prijaviteljev izbere izvajalca in mu po posvetovanju z odborom uporabnikov letališč in upravljavcem letališča, kadar ta ni izvajalec razpisa, dodeli dovoljenje.

2.   Izbor izvajalca za dodelitev dovoljenja temelji na oceni vlog prijaviteljev glede na merila za dodelitev. Merila za dodelitev so primerna, objektivna, pregledna in nediskriminatorna. Izvajalec razpisa ta merila za dodelitev določi po posvetovanju

  v dogovoru
  z odborom uporabnikov letališč in upravljavcem letališča, če slednji ni izvajalec razpisa.

2a.
     
  Prijavitelji predložijo podroben seznam vseh posebnih nalog, za katere se uporabijo ali se lahko uporabijo podizvajalci in ki niso povezane z glavno dejavnostjo.

3.   Merila za dodelitev vključujejo:

| (a) | doslednost in verodostojnost poslovnega načrta, ki se ju
  za prva tri leta
  oceni na podlagi modelov za izračun stroškov; |
| --- | --- |

(a)

doslednost in verodostojnost poslovnega načrta, ki se ju
  za prva tri leta
  oceni na podlagi modelov za izračun stroškov;

| (b) | raven kakovosti dejavnosti, ocenjene na podlagi reprezentativnega voznega reda letov in, kjer je primerno, vključno z učinkovito uporabo osebja in opreme, zadnjega sprejema prtljage ali tovora, časom za dostavo prtljage ali tovora in najdaljšim časom obračanja zrakoplovov; |
| --- | --- |

(b)

raven kakovosti dejavnosti, ocenjene na podlagi reprezentativnega voznega reda letov in, kjer je primerno, vključno z učinkovito uporabo osebja in opreme, zadnjega sprejema prtljage ali tovora, časom za dostavo prtljage ali tovora in najdaljšim časom obračanja zrakoplovov;

| (c) | ustreznost materialnih sredstev v smislu razpoložljivosti
  , izpolnjevanja zadevnih okoljskih zahtev in brezhibnega delovanja
  opreme in prijaznosti opreme do okolja; |
| --- | --- |

(c)

ustreznost materialnih sredstev v smislu razpoložljivosti
  , izpolnjevanja zadevnih okoljskih zahtev in brezhibnega delovanja
  opreme in prijaznosti opreme do okolja;

| (d) | ustreznost človeških virov v smislu izkušenj delavcev in ustreznost, programov usposabljanja
  ter spodobnih pogojev za zaposlitev in delovnih razmer, vključno s tistimi v zvezi s prenosom osebja v skladu s členom 12, ter obvezo o izvajanju ustreznih reprezentativnih kolektivnih pogodb
  ; |
| --- | --- |

(d)

ustreznost človeških virov v smislu izkušenj delavcev in ustreznost, programov usposabljanja
  ter spodobnih pogojev za zaposlitev in delovnih razmer, vključno s tistimi v zvezi s prenosom osebja v skladu s členom 12, ter obvezo o izvajanju ustreznih reprezentativnih kolektivnih pogodb
  ;

| (e) | kakovost informacijske in komunikacijske tehnologije; |
| --- | --- |

(e)

kakovost informacijske in komunikacijske tehnologije;

| (f) | kakovost organizacijskega načrtovanja; |
| --- | --- |

(f)

kakovost organizacijskega načrtovanja;

| (g) | okoljska uspešnost

  uspešno zaključen priznan varnostni pregled, s katerim se zagotovi ustrezna skladnost z zahtevami glede varnosti in zaščite
  . |
| --- | --- |

(g)

okoljska uspešnost

  uspešno zaključen priznan varnostni pregled, s katerim se zagotovi ustrezna skladnost z zahtevami glede varnosti in zaščite
  .

4.   Tehtanje meril za oddajo naročila se prikaže v razpisu in ustreznih dokumentih. Za vsako merilo za dodelitev se uporablja niz točk z ustreznim maksimalnim razponom. Izvajalec razpisa lahko za določena merila za dodelitev opredeli minimalno število točk, ki jih mora prijavitelj izpolniti. Opredelitev minimalnega števila točk se opravi na nediskriminatoren način in se jasno navede v razpisu in ustreznih dokumentih. Izvajalec razpisa ne sme odpraviti, dodajati ali dodatno razčleniti meril, ki so bila prvotno določena v razpisu.

5.   Dovoljenje za opravljanje storitev zemeljske oskrbe na zadevnem letališču se dodeli prijavitelju, ki doseže največje število točk in hkrati tudi minimalno število točk, ki se zahtevajo za posamezno merilo za dodelitev.

6.   V postopku dodelitve se ne izvajajo posvetovanja z uporabniki letališč, ki se prijavijo za opravljanje storitev oskrbe za tretje osebe ali ki izvajajo lastno samooskrbo.

7.   Izvajalec razpisa javno objavi odločitev o dodelitvi in razloge za to odločitev. [Sprememba 279]

Člen 10

Čas izvajanja in prekinitev dejavnosti

1.   Izvajalci storitev zemeljske oskrbe prejmejo dovoljenje za opravljanje teh storitev za najmanj sedem oziroma največ deset let, razen v primeru izjem pri odprtju trga storitev samooskrbe ali zemeljske oskrbe za tretje osebe, kot je določeno v členu 14(1). V javnem razpisu se jasno navede točno obdobje veljavnosti dovoljenja za izvajalce in datum začetka opravljanja storitev.

2.   Izvajalec storitev zemeljske oskrbe začne opravljati storitve v enem mesecu po začetnem datumu, ki je naveden v razpisu. Izvajalec razpisa lahko v upravičenih primerih na zahtevo izvajalca storitev zemeljske oskrbe in po posvetovanju z odborom uporabnikov letališč podaljša to obdobje na največ šest

  pet
  mesecev. Po poteku tega obdobja

  Če izvajalec storitev šest mesecev po začetnem datumu, ki je naveden v razpisu, ne začne izvajati svojih dejavnosti in ne more izkazati svoje pripravljenosti za izvajanje teh dejavnosti, lahko izvajalec razpisa odloči, da
  dovoljenje ni več veljavno.
  V takih primerih lahko države članice izvajalcu naložijo finančno kazen in dodelijo dovoljenje drugouvrščenemu izvajalcu glede na število doseženih točk v skladu s členom 9(5). [Sprememba 280]

3.   Izvajalec razpisa predvidi konec obdobja veljavnosti dovoljenja in zagotovi, da se vsem izvajalcem, izbranim po novem javnem razpisu, izda dovoljenje za začetek opravljanja storitev en dan po zadnjem dnevu veljavnosti dovoljenja prejšnjega izbranega izvajalca ali izvajalcev.

4.   Kadar izvajalec storitev zemeljske oskrbe preneha opravljati svoje dejavnosti pred iztekom obdobja, za katero mu je bilo izdano dovoljenje, se ga zamenja z drugim izvajalcem v skladu s postopkom izbire, opisanim v členih 7, 8 in 9 ter v tem členu. Vsak izvajalec, ki namerava prenehati opravljati svoje dejavnosti, o svoji nameri obvesti ustreznega izvajalca razpisa dovolj zgodaj in najmanj šest mesecem pred svojim odhodom z letališča. Če izvajalec ne obvesti izvajalca razpisa dovolj zgodaj

  vsaj šest mesecev vnaprej
  , se mu lahko naloži finančna kazen, razen v primeru, ko izvajalec dokaže višjo silo. [Sprememba 281]

5.   Kadar izvajalec preneha opravljati svojo dejavnost pred iztekom obdobja, za katero mu je bilo izdano dovoljenje, in izvajalcu razpisa ne omogoči dovolj časa za izbor novega izvajalca pred njegovim odhodom z letališča, zaradi česar pride na tem letališču do začasnega monopola pri nekaterih storitvah zemeljske oskrbe, zadevna država članica za omejeno obdobje, ki ni daljše od deset mesecev, pooblasti izvajalca storitev zemeljske oskrbe za opravljanje teh storitev na navedenem letališču brez uporabe postopka izbire, ki je določen v členih 7, 8 in 9 ter tem členu.

Če država članica ne najde izvajalca storitev zemeljske oskrbe za to omejeno obdobje, sama ureja cene navedenih storitev zemeljske oskrbe, pri katerih je prišlo do začasnega monopola, dokler storitev zemeljske oskrbe na letališču ne začne opravljati naslednji izvajalec.

6.   Izvajalec razpisa obvesti odbor uporabnikov letališč in, če je primerno, upravljavca letališča o odločitvah, sprejetih na podlagi členov 7, 8 in 9 ter tega člena.

7.   Členi 7, 8 in 9 ter določbe iz tega člena se ne uporabljajo za dodelitev javnih naročil in koncesij, ki jih urejajo različne določbe prava Unije.

Člen 11

Upravljavec letališča kot izvajalec storitev zemeljske oskrbe

1.   Kadar je število izvajalcev storitev zemeljske oskrbe omejeno v skladu s členom 6, lahko te storitve opravlja upravljavec letališča, pri čemer zanj ne velja postopek izbire, ki je določen v členih 7 do 10. Upravljavec letališča lahko podobno, brez uporabe tega postopka, dovoljenje za opravljanje storitev zemeljske oskrbe na zadevnem letališču izda podjetju:

| (a) | če navedeno podjetje nadzoruje neposredno ali posredno; |
| --- | --- |

(a)

če navedeno podjetje nadzoruje neposredno ali posredno;

| (b) | če podjetje neposredno ali posredno nadzoruje upravljavca letališča; |
| --- | --- |

(b)

če podjetje neposredno ali posredno nadzoruje upravljavca letališča;

| (ba) | če to podjetje izpolnjuje merila iz poglavja IV. [Sprememba 282] |
| --- | --- |

(ba)

če to podjetje izpolnjuje merila iz poglavja IV. [Sprememba 282]

2.   Če upravljavec letališča, ki opravlja storitve zemeljske oskrbe v skladu z odstavkom 1, ne izpolnjuje več pogojev iz odstavka 1, lahko še naprej opravlja te storitve za obdobje petih

  treh
  let, pri čemer zanj ne velja postopek izbire, ki je določen v členih 7 do 10. Po koncu tega petletnega

  triletnega
  obdobja izvajalec dovolj zgodaj in najmanj šest mesecev pred iztekom petletnega obdobja o tem obvesti ustreznega izvajalca razpisa. Če izvajalec ne obvesti izvajalca razpisa dovolj zgodaj, se mu lahko naloži finančna kazen, razen v primeru, ko izvajalec dokaže višjo silo. Če izvajalec preneha opravljati svojo dejavnost pred iztekom petletnega

  triletnega
  obdobja, se uporablja člen 10(4) in (5). [Sprememba 283]

Člen 12

Ohranjanje pravic delavcev v primeru prerazporeditve osebja pri storitvah, za katere veljajo omejitve dostopa do trga
  [Sprememba 284]

1.   Ta člen se uporablja samo za storitve zemeljske oskrbe, za katere je zadevna država članica omejila število izvajalcev v skladu s členom 6 ali členom 14.
  Države članice ob upoštevanju določb te uredbe natančno preverijo, ali omejitev konkurence velja za druge sektorje. [Sprememba 285]

2.   Kadar po postopku izbire, ki je določen v členih 7 do 10, izvajalec storitev zemeljske oskrbe iz dostavka 1 izgubi dovoljenje za opravljanje teh storitev
  ali preneha opravljati storitve zemeljske oskrbe za uporabnika letališča ali če samooskrbovani uporabnik letališča sklene
  ,
  da se ne bo več samooskrboval
  , države članice lahko od
  izvajalca oziroma
  izvajalcev storitev zemeljske oskrbe
  ali od samooskrbovanih uporabnikov letališča
  , ki začnejo naknadno opravljati te storitve, zahteva

  zahtevajo
  , da osebju, ki je bilo predhodno najeto za opravljanje teh storitev, priznajo pravice, do katerih bi osebje bilo upravičeno, če bi prišlo do prerazporeditve v smislu Direktive 2001/23/ES.
  Drugi stavek člena 4(1) Direktive 2001/23/ES se ne uporablja za primere iz prvega stavka navedenega odstavka. Odpoved zaradi ekonomskih, tehničnih ali organizacijskih razlogov ni dopustna. [Sprememba 286]

2a
     .
  Pravice iz odstavka 2 vključujejo uporabo splošno veljavnih kolektivnih pogodb. [Sprememba 287]

3.   Države članice zahtevo iz odstavka 2 omejijo na delavce predhodnega izvajalca,
  vključno s samooskrbovanimi uporabniki letališča,
  ki sodelujejo pri opravljanju storitev
  zemeljske oskrbe
  ,
  ki jih je predhodni izvajalec prenehal opravljati ali
  za katere je predhodni izvajalec izgubil dovoljenje, in ki se prostovoljno strinjajo s prerazporeditvijo k novim izvajalcem
  ali samooskrbovanim uporabnikom letališča
  .
  Stroške načrta za presežne delavce nosijo letalske družbe glede na svoj delež v prometu prejšnjega izvajalca
  . [Sprememba 288]

4.   Države članice omejijo zahtevo iz odstavka (2), da bi bila sorazmerna z obsegom dejavnosti, ki se dejansko prenese na druge izvajalce.
  [Sprememba 289]

5.   Kadar države članice določijo zahtevo iz odstavka (2), je treba V razpisni dokumentaciji za postopek izbora, ki je določen v členih 7 do 10,
  je treba
  navesti seznam zadevnega osebja in ustrezne podrobnosti o pogodbenih pravicah ter pogojih za delavce, na podlagi katerih so delavci povezani z zadevnimi storitvami.
  Osebje in predstavniki sindikatov imajo dostop do teh seznamov. [Sprememba 290]

6.   Kadar v primerih, ki niso zajeti v odstavku (2), izvajalec storitev zemeljske oskrbe uporabniku letališča preneha zagotavljati storitve zemeljske oskrbe, ki pomenijo znaten del dejavnosti zemeljske oskrbe tega izvajalca, ali kadar se samooskrbovani uporabnik letališča odloči za prenehanje zagotavljanja oskrbe, lahko države članice od izvajalca storitev zemeljske oskrbe ali samooskrbovanega uporabnika letališča, ki pozneje zagotavljata take storitve, da osebju, ki je bilo pred tem zaposleno za izvajanje takih storitev, dodelita pravice, do katerih bi bilo to osebje upravičeno, če bi bil izveden prenos v smislu Direktive Sveta 2001/23/ES.
  [Sprememba 291]

7.   Zahtevo iz odstavka (6) države članice omejijo na delavce prejšnjega izvajalca, vključene v zagotavljanje storitev zemeljske oskrbe, za katere je prejšnji izvajalec odločil, da jih preneha zagotavljati, ki spontano sprejmejo prenos k novemu izvajalcu ali samooskrbovanemu uporabniku letališča.
  [Sprememba 292]

8.   Zahtevo iz odstavka (6) države članice omejijo na delavce samooskrbovanega uporabnika letališča, vključene v zagotavljanje storitev zemeljske oskrbe, za katere je prejšnji samooskrbovani uporabnik letališča odločil, da jih preneha zagotavljati, ki spontano sprejmejo prenos k novemu izvajalcu ali samooskrbovanemu uporabniku letališča.
  [Sprememba 293]

9.   Zahtevo iz odstavka (6) države članice omejijo na način, ki je sorazmeren z obsegom dejavnosti, ki je bil dejansko prenesen na drugega izvajalca ali samooskrbovanega uporabnika letališča.
  [Sprememba 294]

10.   Države članice lahko pooblastijo socialne partnerje na primerni ravni, da s pogajanji določijo praktično ureditev za izvajanje tega člena.

10a.
     
  Države članice zagotovijo, da se prepreči plačni damping, in to ne le pri stalno zaposlenih delavcih v sektorju storitev zemeljske oskrbe, temveč tudi v primeru prerazporeditve osebja, da bi tako zagotovili primerne socialne standarde in izboljšali kakovost storitev zemeljske oskrbe. [Sprememba 295]

10b.
     
  Pristojni organi držav članic zagotovijo, da osebje, zaposleno za opravljanje teh storitev, uživa ustrezno socialno varstvo. [Sprememba 296]

10c.
     
  Da bi bile operacije varne, zanesljive in učinkovite, letališki organi upravljanja za preprečitev morebitnih škodljivih učinkov liberalizacije v sektorju storitev zemeljske oskrbe oblikujejo in izvajajo zavezujoče minimalne standarde kakovosti. [Sprememba 297]

11.   Države članice obvestijo Komisijo o vseh ukrepih, sprejetih v skladu s tem členom.

Člen 13

Otoška letališča

Za namen izbire izvajalcev storitev zemeljske oskrbe na letališču, kot je določeno v členih 7 do 10, lahko država članica razširi obveznosti javne službe na druga letališča v navedeni državi članici, pod pogojem, da:

| (a) | so ta letališča na otokih
  ali oddaljenih celinskih lokacijah
  v istem geografskem območju in da [Sprememba 298] |
| --- | --- |

(a)

so ta letališča na otokih
  ali oddaljenih celinskih lokacijah
  v istem geografskem območju in da [Sprememba 298]

| (b) | ima vsako od teh letališč letni obseg prometa, ki ni manjši od 100 000 potnikov, ter da |
| --- | --- |

(b)

ima vsako od teh letališč letni obseg prometa, ki ni manjši od 100 000 potnikov, ter da

| (c) | tako razširitev odobri Komisija. |
| --- | --- |

(c)

tako razširitev odobri Komisija.

Odločitev o odobritvi razširitve je izvedbeni akt, ki se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 43(2). Ta določba ne posega v pravila Unije o državni pomoči.

V primeru letališč, ki se nahajajo na otokih, če podjetja ali letalski prevozniki nimajo gospodarskega interesa za izvajanje storitev iz člena 6(2), lahko upravljavci letališča sprejmejo odgovornost, da sami izvajajo storitve, ki so nujne za zagotavljanje dobrega delovanja infrastrukture. [Sprememba 299]

Oddelek 3

Izjeme za samooskrbo in zemeljsko oskrbo za tretje osebe

Člen 14

Izjeme

1.   Kadar posebne omejitve razpoložljivega prostora

  so razpoložljiv prostor
  ali zmogljivosti na letališču, še zlasti, če do njih pride zaradi zasičenosti letališča ali stopnje izkoriščenosti območja,

  tako omejene, da
  onemogočijo odprtje trga in/ali izvedbo samooskrbe do stopnje, določene s to uredbo, se lahko zadevne države članice odločijo:

| (a) | da na celotnem letališču ali delu letališča omejijo število izvajalcev na najmanj dva za eno ali več vrst storitev zemeljske oskrbe, razen tistih iz člena 6(2); v tem primeru se uporablja člen 6(3); |
| --- | --- |

(a)

da na celotnem letališču ali delu letališča omejijo število izvajalcev na najmanj dva za eno ali več vrst storitev zemeljske oskrbe, razen tistih iz člena 6(2); v tem primeru se uporablja člen 6(3);

| (b) | da na letališčih, kjer promet presega prag dveh milijonov potnikov ali 50 000 ton tovora, pridržijo pravico do opravljanja ene ali več vrst storitev zemeljske oskrbe, navedenih v členu 6(2), enemu samemu izvajalcu; |
| --- | --- |

(b)

da na letališčih, kjer promet presega prag dveh milijonov potnikov ali 50 000 ton tovora, pridržijo pravico do opravljanja ene ali več vrst storitev zemeljske oskrbe, navedenih v členu 6(2), enemu samemu izvajalcu;

| (c) | da eno ali več vrst storitev zemeljske oskrbe iz člena 6(2) omejijo na enega ali dva izvajalca na letališčih, kjer letni promet presega prag 5 
  15
   milijonov potnikov ali 100 000

  200 000
  ton prometa, pri čemer se za omejitev na dva izvajalca uporablja člen 6(3); |
| --- | --- |

(c)

da eno ali več vrst storitev zemeljske oskrbe iz člena 6(2) omejijo na enega ali dva izvajalca na letališčih, kjer letni promet presega prag 5 
  15
   milijonov potnikov ali 100 000

  200 000
  ton prometa, pri čemer se za omejitev na dva izvajalca uporablja člen 6(3);

| (d) | da pridržijo pravico do samooskrbe iz člena 5 omejenemu številu uporabnikov letališč, pod pogojem, da so ti uporabniki izbrani na podlagi primernih, objektivnih, preglednih in nediskriminatornih meril. |
| --- | --- |

(d)

da pridržijo pravico do samooskrbe iz člena 5 omejenemu številu uporabnikov letališč, pod pogojem, da so ti uporabniki izbrani na podlagi primernih, objektivnih, preglednih in nediskriminatornih meril.

2.   Za vse izjeme iz odstavka 1:

| (a) | se določi vrsta ali vrste storitev zemeljske oskrbe, za katere je bila odobrena izjemna, in posebne omejitve razpoložljivega prostora ali zmogljivosti, ki to izjemo utemeljujejo; |
| --- | --- |

(a)

se določi vrsta ali vrste storitev zemeljske oskrbe, za katere je bila odobrena izjemna, in posebne omejitve razpoložljivega prostora ali zmogljivosti, ki to izjemo utemeljujejo;

| (b) | se priloži načrt ustreznih ukrepov za premostitev omejitev. |
| --- | --- |

(b)

se priloži načrt ustreznih ukrepov za premostitev omejitev.

3.   Izjeme ne smejo:

| (a) | povzročati izkrivljanja konkurence med izvajalci storitev zemeljske oskrbe in/ali samooskrbovanimi uporabniki letališč; |
| --- | --- |

(a)

povzročati izkrivljanja konkurence med izvajalci storitev zemeljske oskrbe in/ali samooskrbovanimi uporabniki letališč;

| (b) | biti obsežnejše, kakor je potrebno. |
| --- | --- |

(b)

biti obsežnejše, kakor je potrebno.

4.   Države članice o vsaki izjemi, ki jo nameravajo odobriti na podlagi odstavka 1, in o razlogih, ki jo upravičujejo, obvestijo Komisijo vsaj šest mesecev pred začetkom njene veljavnosti.
  Ta utemeljitev vključuje dokaz, da za izvajalce storitev zemeljske oskrbe na zadevnih letališčih velja, da:

| (a) | izpolnjujejo ustrezne minimalne standarde kakovosti v skladu s členom 32; |
| --- | --- |

(a)

izpolnjujejo ustrezne minimalne standarde kakovosti v skladu s členom 32;

| (b) | se upravljajo pregledno in ne prejemajo navzkrižnih subvencij v skladu s členom 29; |
| --- | --- |

(b)

se upravljajo pregledno in ne prejemajo navzkrižnih subvencij v skladu s členom 29;

| (c) | zagotavljajo primerne pogoje za delo in plačilne pogoje na podlagi kolektivnih pogodb, nacionalne zakonodaje ali drugih socialnih standardov te zadevne države članice. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljajo primerne pogoje za delo in plačilne pogoje na podlagi kolektivnih pogodb, nacionalne zakonodaje ali drugih socialnih standardov te zadevne države članice.

5.   Komisija po prejemu obvestila objavi povzetek vseh odločitev o izjemi, o katerih je bila obveščena, v Uradnem listu Evropske unije in povabi zainteresirane strani k predložitvi njihovih pripomb.

6.   Komisija podrobno pregleda odločitve o izjemah, ki jih predložijo države članice. V ta namen Komisija opravi podrobno analizo razmer in študijo ustreznih ukrepov, ki jih je predložila zadevna država članica, da preveri, ali domnevne omejitve obstajajo in tudi, ali sta odprtje trga in/ali opravljanje samooskrbe do stopnje, določene s to uredbo, v resnici onemogočena.

7.   Po tem preverjanju in posvetovanju z zadevno državo članico lahko Komisija odobri odločitev države članice, ali pa tej odločitvi nasprotuje, če meni, da obstoj domnevnih omejitev ni bil dokazan ali da omejitve niso dovolj resne, da bi upravičile izjemo. Komisija lahko po posvetovanju s to državo članico tudi zahteva, da ta spremeni obseg izjeme ali pa jo omeji na tiste dele letališča ali sistema letališč, za katere je bil obstoj domnevnih omejitev dokazan.

8.   Komisija sprejme odločbo najkasneje šest mesecev po obvestilu zadevne države članice in jo objavi v Uradnem listu Evropske unije.

9.   Izvedbene odločitve iz odstavkov 7 in 8 tega člena se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 43(2).

10.   Izjeme, ki so jih države članice odobrile v skladu z odstavkom 1, ne smejo trajati več kot tri leta, razen izjem, odobrenih na podlagi točk (b) in (c) odstavka 1. Zadevna država članica sprejme novo odločitev o vsakem zahtevku za izjemo najkasneje v šestih mesecih pred koncem tega obdobja, prav tako v skladu z določbami iz tega člena.

11.   Izjeme iz točk (b) in (c) odstavka 1 ne smejo trajati več kot dve leti. Na podlagi določb iz odstavka 1 lahko država članica kljub temu zahteva enkratno podaljšanje tega obdobja za dve leti. O teh zahtevah odloča Komisija. Komisija sprejme izvedbene predpise v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 43(2). [Sprememba 360]

Člen 15

Posvetovanja z izvajalci storitev zemeljske oskrbe in uporabniki letališč

Upravljavec letališča pripravi postopek posvetovanja o uporabi te uredbe, v katerem se posvetuje z odborom uporabnikov letališč in podjetji, ki opravljajo storitve zemeljske oskrbe. To posvetovanje med drugim zajema ceno storitev zemeljske oskrbe, za katere je bila odobrena izjema v skladu s točkama (b) in (c) člena 14(1) ter organizacijo opravljanja navedenih storitev. Posvetovanje poteka najmanj enkrat letno. Upravljavec letališča vodi zapisnik tega srečanja, ki ga na zahtevo pošlje Komisiji.

Poglavje IV

Postopki izdaje dovoljenj

Člen 16

Zahteva za pridobitev ustreznega dovoljenja, priznanega v vseh državah članicah

1.   Na letališčih, katerih letni promet v vsaj treh predhodnih letih ni bil manjši od 2 milijonov potnikov ali 50 000 ton tovora,

  Kadar države članice zahtevajo
  ,
  da se za opravljanje storitev zemeljske oskrbe pridobi dovoljenje pristojnega organa (v nadaljnjem besedilu: organ, pristojen za izdajo dovoljenj), ki je neodvisen od vseh upravljavcev letališč,
  nobeno podjetje bodisi kot izvajalec storitev zemeljske oskrbe bodisi, kot
  podizvajalec ali kot
  samooskrbovani uporabnik ne sme opravljati storitev zemeljske oskrbe, če za to ni prejel

  prejelo
  ustreznega dovoljenja. Dovoljenje lahko prejme podjetje, ki izpolnjuje zahteve iz tega poglavja.

2.   Vsaka država članica imenuje pristojni organ (v nadaljnjem besedilu: organ, pristojen za izdajo dovoljenj),
  ali po tem, ko obvesti Komisijo, sodeluje s pristojnim organom druge države članice,
  ki je neodvisen od upravljavcev letališč in zadolžen za izdajo dovoljenj za opravljanje storitev zemeljske oskrbe.

3.   Organ, pristojen za izdajo dovoljenj, ne izdaja dovoljenj oziroma jih odvzame, če ni izpolnjena katera koli od zahtev iz tega poglavja. [Sprememba 300]

Člen 17

Pogoji za izdajo dovoljenja

1.   
  Brez poseganja v člen 16
  organ države članice, pristojen za izdajo dovoljenj, izda dovoljenje podjetju, pod pogojem, da:

| (a) | ima sedež in je registriran v državi članici; |
| --- | --- |

(a)

ima sedež in je registriran v državi članici;

| (b) | struktura podjetja omogoča organu, pristojnemu za izdajo dovoljenj, da izvaja določbe iz tega poglavja; |
| --- | --- |

(b)

struktura podjetja omogoča organu, pristojnemu za izdajo dovoljenj, da izvaja določbe iz tega poglavja;

| (c) | izpolnjuje finančne pogoje, določene v členu 18; |
| --- | --- |

(c)

izpolnjuje finančne pogoje, določene v členu 18;

| (d) | izpolnjuje zahteve za dokazila o dobrem imenu, ki so določene v členu 19

  minimalna merila o delovnih pogojih osebja in programu usposabljanja v skladu s točko (b) člena 8(2) in točko (d) člena 9 ter spoštuje delovne in socialne predpise v skladu s členom 12
  ; |
| --- | --- |

(d)

izpolnjuje zahteve za dokazila o dobrem imenu, ki so določene v členu 19

  minimalna merila o delovnih pogojih osebja in programu usposabljanja v skladu s točko (b) člena 8(2) in točko (d) člena 9 ter spoštuje delovne in socialne predpise v skladu s členom 12
  ;

| (e) | izpolnjuje zahteve za usposobljenost osebja, določene v členu 20; |
| --- | --- |

(e)

izpolnjuje zahteve za usposobljenost osebja, določene v členu 20;

| (f) | izpolnjuje zahteve v zvezi z operativnim priročnikom, določene v členu 21; |
| --- | --- |

(f)

izpolnjuje zahteve v zvezi z operativnim priročnikom, določene v členu 21;

| (g) | izpolnjuje zahteve v zvezi z zavarovanjem, določene v členu 22. |
| --- | --- |

(g)

izpolnjuje zahteve v zvezi z zavarovanjem, določene v členu 22.

2.   Odstavek 1(a), (c) in (d) se ne uporablja za samooskrbovane uporabnike letališča, ki ne opravljajo storitev zemeljske oskrbe za tretje osebe. Uporabniki letališč, ki so prejeli dovoljenje za samooskrbo, na podlagi tega dovoljenja ne morejo opravljati oskrbe za tretje osebe.

3.   Podjetje, ki zaprosi za dovoljenje ali ki je pridobilo dovoljenje, spoštuje nacionalne določbe v zvezi s socialnim varstvom, varstvom okolja in varstvom letališča vseh držav članic, v katerih opravlja storitve.

Člen 18

Finančni pogoji za izdajo dovoljenja

1.   Podjetje, ki zaprosi za dovoljenje, ne sme biti v postopku zaradi nesolventnosti ali v drugem podobnem postopku ali stečaju.

2.   Organ, pristojen za izdajo dovoljenj, natančno oceni, ali podjetje, ki je zaprosilo za dovoljenje, lahko dokaže, da:

| (a) | lahko kadar koli izpolni svoje dejanske in morebitne obveznosti, nastale v okviru realnih predvidevanj, v obdobju 24 mesecev od začetka opravljanja dejavnosti, in |
| --- | --- |

(a)

lahko kadar koli izpolni svoje dejanske in morebitne obveznosti, nastale v okviru realnih predvidevanj, v obdobju 24 mesecev od začetka opravljanja dejavnosti, in

| (b) | lahko v obdobju treh mesecev od začetka poslovanja pokriva svoje stalne in obratovalne stroške, ki nastanejo pri poslovanju, skladno s svojim poslovnim načrtom, in so določeni na podlagi realnih predvidevanj, pri čemer se ne upošteva dohodek iz poslovanja. |
| --- | --- |

(b)

lahko v obdobju treh mesecev od začetka poslovanja pokriva svoje stalne in obratovalne stroške, ki nastanejo pri poslovanju, skladno s svojim poslovnim načrtom, in so določeni na podlagi realnih predvidevanj, pri čemer se ne upošteva dohodek iz poslovanja.

3.   Za namene ocene iz odstavka 1 vsak prosilec predloži svoje revidirane računovodske izkaze za dve predhodni finančni leti.

4.   Za namene ocene iz odstavka 2 vsak prosilec predloži poslovni načrt vsaj za prva tri leta poslovanja. V poslovnem načrtu morajo biti podrobno opisane tudi finančne povezave, ki jih ima prosilec z drugimi komercialnimi dejavnostmi, v katerih sodeluje neposredno ali prek povezanih podjetij. Prosilec predloži tudi vse ustrezne informacije, zlasti pa naslednje podatke:

| (a) | prikaz bilance stanja in izkaza uspeha za naslednja tri leta; |
| --- | --- |

(a)

prikaz bilance stanja in izkaza uspeha za naslednja tri leta;

| (b) | prikaz izkazov denarnega toka (gotovinskih prilivov in odlivov) in načrtov likvidnosti za prva tri leta poslovanja; |
| --- | --- |

(b)

prikaz izkazov denarnega toka (gotovinskih prilivov in odlivov) in načrtov likvidnosti za prva tri leta poslovanja;

| (c) | podrobne podatke o financiranju nakupa/zakupa opreme, skupaj s pogodbenimi določili in pogoji v primeru zakupa, če je primerno. |
| --- | --- |

(c)

podrobne podatke o financiranju nakupa/zakupa opreme, skupaj s pogodbenimi določili in pogoji v primeru zakupa, če je primerno.

Člen 19

Dokazilo o dobrem imenu

1.   Podjetje, ki zaprosi za dovoljenje, predloži dokazila o plačanih davkih in prispevkih za socialno varnost v zadnjem letu, ki se nanašajo na tiste države članice, v katerih opravlja dejavnost, ali na državo izvora, če ne opravlja nobenih dejavnosti v Uniji.

2.   Podjetje predloži tudi dokazilo o dobrem imenu oseb, ki bodo stalno in dejansko vodile poslovanje podjetja, ali dokazilo o tem, da zanje ni bil odrejen stečaj. Organ, pristojen za izdajo dovoljenj, sprejme za državljane držav članic kot zadostni dokaz predložitev dokumentov, ki jih izdajo pristojni organi države članice, v kateri ima podjetje sedež ali je registrirano, ali države članice, kjer ima oseba svoje stalno prebivališče, in ki izkazujejo, da so te zahteve izpolnjene.

3.   Kadar država članica, v kateri ima podjetje sedež ali je registrirano, ali država članica, kjer ima oseba svoje stalno prebivališče, ne izda dokumentov, navedenih v odstavku (2), takšne dokumente nadomesti izjava pod prisego ali – v državah, kjer izjava pod prisego ni predvidena – slovesna izjava, ki jo da zadevna oseba pred pristojnim sodnim ali upravnim organom ali, kadar je primerno, pred notarjem ali usposobljenim strokovnim telesom države članice, v kateri ima podjetje sedež ali je registrirano, ali države članice, kjer ima oseba svoje stalno prebivališče. Takšen organ, notar ali usposobljeno strokovno telo izda potrdilo o verodostojnosti izjave pod prisego ali slovesne izjave.
  [Sprememba 301]

Člen 20

Usposobljenost osebja

Podjetje, ki zaprosi za dovoljenje, dokaže, da je njegovo osebje usposobljeno za opravljanje dejavnosti, za katere se prijavlja, in da ima strokovne izkušnje ter opravljeno službeno dobo, ki se zahteva
  ali se je zahtevala
  za opravljanje teh dejavnosti.
  Pristojni organi zadevnih držav članic v sodelovanju z upravljavcem letališča in ustreznimi socialnimi partnerji za vsako letališče oblikujejo in utemeljijo posamezne zahteve glede usposobljenosti, strokovnih izkušenj in opravljene službene dobe. Uresničevanje teh zahtev spremljajo pristojni organi držav članic. Poleg tega pristojna institucija Unije, pristojni organi držav članic, upravljavci letališč in socialni partnerji oblikujejo splošne standarde usposabljanja za osebje v sektorju storitev zemeljske oskrbe na ravni Unije. Če se za izobraževanje in usposabljanje pripravijo zavezujoči minimalni standardi Unije, jih morajo države članice izvajati in nadzorovati, da se tako po vsej Uniji zagotovijo najvišji možni varnostni standardi. [Sprememba 302]

Člen 21

Operativni priročnik

Podjetje, ki zaprosi za dovoljenje, predloži operativni priročnik za ustrezne dejavnosti, ki vsebuje naslednje podatke o:

| (a) | organizacijski shemi, vodstvenem osebju, dolžnostih in nalogah, odgovornosti; |
| --- | --- |

(a)

organizacijski shemi, vodstvenem osebju, dolžnostih in nalogah, odgovornosti;

| (b) | zmogljivosti za varno delovanje v okviru letališča; |
| --- | --- |

(b)

zmogljivosti za varno delovanje v okviru letališča;

| (c) | pravilih glede opreme; |
| --- | --- |

(c)

pravilih glede opreme;

| (d) | zahtevah za usposobljenost osebja ter ustreznih zahtevah glede usposabljanja in načrt usposabljanja; |
| --- | --- |

(d)

zahtevah za usposobljenost osebja ter ustreznih zahtevah glede usposabljanja in načrt usposabljanja;

| (da) | postopkih preprečevanja nesreč in poškodb pri delu; [Sprememba 303] |
| --- | --- |

(da)

postopkih preprečevanja nesreč in poškodb pri delu; [Sprememba 303]

| (e) | postopkih upravljanja varnosti in kakovosti; |
| --- | --- |

(e)

postopkih upravljanja varnosti in kakovosti;

| (f) | standardnih postopkih oskrbe, vključno z usklajevanjem z uporabniki letališč in upravljavci letališč, usklajevanjem dejavnosti in posebnih postopkih oskrbe, ki se nanašajo na posebne stranke; |
| --- | --- |

(f)

standardnih postopkih oskrbe, vključno z usklajevanjem z uporabniki letališč in upravljavci letališč, usklajevanjem dejavnosti in posebnih postopkih oskrbe, ki se nanašajo na posebne stranke;

| (g) | politiki za ukrepanje v kriznih razmerah; |
| --- | --- |

(g)

politiki za ukrepanje v kriznih razmerah;

| (h) | postopkih na področju upravljanja varovanja. |
| --- | --- |

(h)

postopkih na področju upravljanja varovanja.

Člen 22

Zahteve glede zavarovanja

1.   Izvajalci storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovani uporabniki letališč v Uniji so zavarovani glede svoje odgovornosti na področju zemeljske oskrbe za škodo, povzročeno na ozemlju države članice, za katero se uveljavlja pravica do nadomestila.

1a.
     
  Zavarovanje iz odstavka 1 jamči za polno kritje utrpljene škode zaradi poškodovanja ali izgube medicinske opreme ali opreme za pomoč, ki jo uporabljajo invalidni potniki in potniki z omejeno mobilnostjo. [Sprememba 304]

2.   Komisija je pooblaščena, da na podlagi delegiranega akta v skladu s členom 42 določi dodatne podrobnosti pri zahtevah v zvezi z zavarovanjem in minimalnimi zneski. [Sprememba 305]

Člen 23

Veljavnost dovoljenja

1.   Dovoljenje je veljavno za obdobje petih

  desetih
  let. [Sprememba 306]

1a.
     
  Dovoljenje preneha veljati ali se prekine v primeru nespoštovanja členov 34 in 40. Dovoljenje se ne izda, če se med postopkom izdaje dovoljenj ne spoštujeta člena 34 in 40. [Sprememba 307]

2.   Dovoljenje velja za vrste oziroma podvrste, ki so določene v dovoljenju.

3.   Izvajalec storitev zemeljske oskrbe mora na zahtevo organa, pristojnega za izdajo dovoljenj, biti vedno sposoben dokazati, da izpolnjuje vse zahteve iz tega poglavja.

4.   Organ, pristojen za izdajo dovoljenj, spremlja izpolnjevanje zahtev iz tega poglavja. V vsakem primeru pa preveri izpolnjevanje teh zahtev v naslednjih primerih:

| (a) | če obstaja sum na morebitne težave, ali |
| --- | --- |

(a)

če obstaja sum na morebitne težave, ali

| (b) | na zahtevo organa, pristojnega za izdajo dovoljenj, iz druge države članice, ali |
| --- | --- |

(b)

na zahtevo organa, pristojnega za izdajo dovoljenj, iz druge države članice, ali

| (c) | na zahtevo Komisije. |
| --- | --- |

(c)

na zahtevo Komisije.

5.   Dovoljenje se predloži v ponovno odobritev, kadar podjetje, ki opravlja storitve zemeljske oskrbe:

| (a) | ne začne izvajati dejavnosti v dvanajstih mesecih po izdaji dovoljenja; |
| --- | --- |

(a)

ne začne izvajati dejavnosti v dvanajstih mesecih po izdaji dovoljenja;

| (b) | preneha opravljati dejavnosti za več kot dvanajst mesecev. |
| --- | --- |

(b)

preneha opravljati dejavnosti za več kot dvanajst mesecev.

6.   Podjetje, ki opravlja storitve zemeljske oskrbe, obvesti organ, pristojen za izdajo dovoljenj:

| (a) | vnaprej o vseh bistvenih spremembah v obsegu svojih dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

vnaprej o vseh bistvenih spremembah v obsegu svojih dejavnosti;

| (b) | v primeru, da je bil v zvezi s podjetjem sprožen postopek zaradi nesolventnosti. |
| --- | --- |

(b)

v primeru, da je bil v zvezi s podjetjem sprožen postopek zaradi nesolventnosti.

Člen 24

Preklic dovoljenja

1.   Organ, pristojen za izdajo dovoljenj, lahko kadar koli prekliče dovoljenje, če izvajalec storitev zemeljske oskrbe ali samooskrbovani uporabnik letališča po lastni krivdi ne izpolni meril, ki so določena v tem poglavju. O razlogih za preklic se obvestijo zadevni izvajalec ali samooskrbovani uporabnik letališča ter organi, pristojni za izdajo dovoljenj, iz drugih držav članic.

2.   Organ, pristojen za izdajo dovoljenj, prekliče dovoljenje, če izvajalec storitev zemeljske oskrbe organu, pristojnemu za izdajo dovoljenj, namerno ali zaradi nepremišljenosti predloži netočne podatke o pomembnih točkah.

2a.
     
  Nespoštovanje členov 34 in 40 se samodejno kaznuje z odvzemom, prekinitvijo ali neodobritvijo dovoljenja. [Sprememba 308]

Člen 25

Odločitve o dovoljenjih

1.   Organ, pristojen za izdajo dovoljenj, sprejme odločitev o vlogi čim prej, najkasneje pa v dveh mesecih po predložitvi vseh potrebnih podatkov in ob upoštevanju vseh razpoložljivih dokazil. O odločitvi se obvestijo prosilec in organi, pristojni za izdajo dovoljenj, iz drugih držav članic. V zavrnitvi se navedejo razlogi zanjo.

1a.
     
  Postopek izdaje dovoljenj mora biti pregleden in nediskriminatoren ter v praksi ne sme omejevati dostopa na trg ali pravice do samooskrbe bolj, kot je določeno s to uredbo. [Sprememba 309]

2.   Dovoljenje se ne dodeli le, če izvajalci storitev zemeljske oskrbe ali samooskrbovani uporabniki letališč po lastni krivdi ne izpolnjujejo meril, navedenih v tem poglavju
  , in zahtev iz členov 34 in 40
  . [Sprememba 310]

3.   Organ, pristojen za izdajo dovoljenj, objavi postopke za dodelitev in preklic dovoljenj in o njih obvesti Komisijo.

Člen 26

Vzajemno priznavanje dovoljenj

Dovoljenje, ki je v skladu s tem poglavjem izdano v državi članici, omogoča podjetju, da izvaja storitve zemeljske oskrbe bodisi kot izvajalec teh storitev zemeljske oskrbe ali samooskrbovani uporabnik letališča v vseh državah članicah v skladu s pogoji, določenimi v dovoljenju in brez poseganja v omejitve pri dostopu na trg, naložene na podlagi člena 6 in 14.

Poglavje V

Obveznost upravljavcev letališč in centralizirane infrastrukture

Člen 27

Dostop do centraliziranih infrastruktur in instalacij

1.   Ta člen se uporablja samo za letališča, katerih letni promet v vsaj treh predhodnih letih ni bil manjši od dveh milijonov potnikov ali 50 000 ton tovora.

2.   Upravljavec letališča objavi seznam centralizirane infrastrukture na letališču
  , če tega še ni storil
  . [Sprememba 311]

3.   Za upravljanje centralizirane infrastrukture se lahko določi upravljavec letališča ali drug organ, zaradi česar bi lahko izvajalci storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovani uporabniki letališč bili obvezani uporabljati navedeno infrastrukturo. Upravljanje take infrastrukture poteka na pregleden, objektiven in nediskriminatoren način.

4.   Upravljavec letališča ali, kjer je primerno, javni organ ali kateri koli drug organ, ki nadzoruje upravljavca letališča, nepristransko in po posvetovanju z odborom uporabnikov letališč ter podjetij, ki opravljajo storitve zemeljske oskrbe na letališču, odloči, katero infrastrukturo je treba centralizirati. Upravljavec letališča ali, kjer je primerno, javni organ ali kateri koli drug organ, ki nadzoruje upravljavca letališča, zagotovi, da je vsa infrastruktura ali vsaka instalacija, ki sodi v opredelitev pojma „centralizirana infrastruktura“, ustrezno označena kot takšna, in da so izpolnjene vse zahteve iz tega poglavja v zvezi s to infrastrukturo ali instalacijo.

5.   Kadar se odbor uporabnikov letališč ne strinja z odločitvijo upravljavca letališča glede centraliziranja ali zavrnitve centraliziranja infrastrukture ali kadar se ne strinja z obsegom centralizacije, lahko za odločitev o tem, ali je treba zadevno infrastrukturo centralizirati ali ne in v kolikšnem obsegu, zaprosi neodvisen
  nadzorni
  organ
  , ustrezne pristojne organe
  zadevne države članice
  ali organe, ustanovljene v skladu s členoma 6(5) in 11(2) Direktive 2009/12/ES, da preučijo utemeljitev odločitve upravljavca letališča in preverijo, ali je veljavna
  . [Sprememba 312]

6.   Izvajalci storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovani uporabniki letališč imajo prost dostop do letališke infrastrukture, centralizirane infrastrukture in letaliških instalacij, in sicer v tolikšni meri, ki jim omogoča, da izvajajo svoje dejavnosti. Upravljavec letališča ali, kjer je primerno, upravljavec centralizirane infrastrukture ali, kjer je ustrezno, javni organ ali kateri koli drug organ, ki nadzoruje upravljavca letališča ali, kjer je primerno, upravljavca centralizirane infrastrukture, lahko za tak dostop določi pogoje, ki so primerni, objektivni, pregledni in nediskriminatorni.

7.   Prostor, ki je na letališču na voljo za storitve zemeljske oskrbe, se mora razdeliti med različne izvajalce storitev zemeljske oskrbe in med samooskrbovane uporabnike letališč, skupaj z novimi ponudniki, v obsegu, ki je potreben za uveljavljanje njihovih pravic in ki omogoča učinkovito in pošteno konkurenco na podlagi primernih, objektivnih, preglednih in nediskriminatornih pravil in meril.
  Upravljavec letališča lahko po potrebi ta prostor pridobi nazaj in ga ponovno porazdeli. [Sprememba 313]

8.   Če se za odločitev o obsegu centralizirane infrastrukture v skladu z odstavkom (5) tega člena zaprosi neodvisen nadzorni organ, se uporablja postopek, določen v členu 6
  (3), (4) ali (5)
  Direktive 2009/12/ES. [Sprememba 314]

Člen 28

Pristojbine za centralizirane infrastrukture in
  letališke
  instalacije [Sprememba 315]

1.   Ta člen se uporablja samo za letališča, katerih letni promet v vsaj treh predhodnih letih ni bil manjši od dveh milijonov potnikov ali 50 000 ton tovora.

2.   Kadar se za uporabo centralizirane infrastrukture ali letaliških instalacij določi pristojbina, upravljavec letališča ali, kjer je primerno, upravljavec centralizirane infrastrukture zagotovi, da se višina pristojbine določi na podlagi primernih, objektivnih, preglednih in nediskriminatornih meril.

3.   Upravljavec letališča ali, kjer je primerno, upravljavec centralizirane infrastrukture lahko iz zaračunanih pristojbin pokrije lastne stroške in ustvari ustrezno donosnost sredstev. Pristojbine štejejo za plačilo za storitev

  infrastrukture ali storitve
  . [Sprememba 316]

4.   Vse pristojbine iz odstavka 1 se določijo na ravni posameznega zadevnega letališča po posvetovanju z odborom uporabnikov letališč in podjetji, ki opravljajo storitve zemeljske oskrbe na tem letališču. Upravljavec letališča ali, kjer je primerno, upravljavec centralizirane infrastrukture odboru uporabnikov letališč in podjetjem, ki opravljajo storitve zemeljske oskrbe na letališču, vsako leto posreduje informacije o postavkah, ki tvorijo podlago za določitev pristojbine
  , pod pogojem, da se vse omenjene strani obvežejo, da bodo vedno spoštovale strogo zaupnost teh informacij
  . Te informacije vključujejo vsaj naslednje: [Sprememba 317]

| (a) | seznam različnih storitev in infrastrukture, ki se zagotavljajo kot povračilo za pristojbine; |
| --- | --- |

(a)

seznam različnih storitev in infrastrukture, ki se zagotavljajo kot povračilo za pristojbine;

| (b) | metodologijo, uporabljeno za določanje pristojbin; |
| --- | --- |

(b)

metodologijo, uporabljeno za določanje pristojbin;

| (c) | celotno strukturo stroškov v zvezi z zmogljivostmi in storitvami, na katere se nanašajo pristojbine; |
| --- | --- |

(c)

celotno strukturo stroškov v zvezi z zmogljivostmi in storitvami, na katere se nanašajo pristojbine;

| (d) | prihodek iz različnih pristojbin,
  in
  skupni strošek storitev, ki je bil z njimi pokrit, in donosnost sredstev; [Sprememba 318] |
| --- | --- |

(d)

prihodek iz različnih pristojbin,
  in
  skupni strošek storitev, ki je bil z njimi pokrit, in donosnost sredstev; [Sprememba 318]

| (e) | vsa finančna sredstva javnih organov za zmogljivosti in storitve, na katere se nanašajo pristojbine; |
| --- | --- |

(e)

vsa finančna sredstva javnih organov za zmogljivosti in storitve, na katere se nanašajo pristojbine;

| (ea) | napovedi stanja na letališču glede pristojbin za zemeljsko oskrbo, rasti prometa in načrtovanih naložb v infrastrukturo; [Sprememba 319] |
| --- | --- |

(ea)

napovedi stanja na letališču glede pristojbin za zemeljsko oskrbo, rasti prometa in načrtovanih naložb v infrastrukturo; [Sprememba 319]

| (f) | predviden izid predlaganih katerih koli večjih naložb glede vpliva na zmogljivost letališča. |
| --- | --- |

(f)

predviden izid predlaganih katerih koli večjih naložb glede vpliva na zmogljivost letališča.

5.   Upravljavec letališča objavi višino pristojbin, vključno s podrobnim seznamom izvajanih storitev, da bi pokazal, da se vse pristojbine za zagotavljanje centralizirane infrastrukture, prostora za zemeljsko oskrbo in temeljnih storitev, povezanih z opravljanjem storitev zemeljske oskrbe, uporabljajo izključno za pokritje ustreznih stroškov v celoti ali delno. Kadar je primerno, upravljavec centralizirane infrastrukture obvesti upravljavca letališča o višini pristojbin, vključno s podrobnim seznamom storitev. [Sprememba 320]

5a.
     
  Kadar se za uporabo letaliških instalacij, ki niso opredeljene kot centralizirana infrastruktura, zbira pristojbina, se višina te pristojbine določi v skladu s primernimi, objektivnimi, preglednimi in nediskriminatornimi merili.

Države članice lahko prosto dovolijo upravljavcu letališkega omrežja, kot je opredeljen z Direktivo 2009/12/ES, da uporablja skupen in pregleden sistem zaračunavanja pristojbin. [Sprememba 321]

6.   Kadar se odbor uporabnikov letališča ne strinja s pristojbino, ki jo določi upravljavec letališča ali, kjer je primerno, upravljavec centralizirane infrastrukture, lahko za odločitev o višini pristojbine zaprosi neodvisni nadzorni organ
  , ustrezne pristojne organe
  zadevne države članice
  ali organ, ustanovljen v skladu s členoma 6(5) in 11(2) Direktive 2009/12/ES
  . [Sprememba 322]

7.   Če se za odločitev o višini

  mnenje o nestrinjanju z višino
  pristojbine v skladu z odstavkom (6) tega člena zaprosi neodvisen nadzorni organ, se
  odločitve o njeni višini ne
  uporablja postopek, določen v členu 6 Direktive 2009/12/ES

  , dokler neodvisni nadzorni organ ni preučil zadeve
  .
  Če se neodvisni nadzorni organ strinja z odločitvijo upravljavca infrastrukture o višini pristojbin za storitve zemeljske oskrbe, potem si lahko povrne pristojbine od trenutka, ko je bila sprejeta prva odločitev
  . [Sprememba 323]

Člen 29

Pravno ločevanje

1.   Na letališčih, katerih letni promet v vsaj treh predhodnih letih ni bil manjši od 2

  pet
   milijonov potnikov ali 50 000 ton tovora,
  zagotovi
  upravljavec letališča ali centralizirane infrastrukture, ki opravlja storitve zemeljske oskrbe za tretje osebe, določi ločen pravni subjekt za opravljanje takšnih dejavnosti

  strogo ločevanje računov med svojimi dejavnostmi
  zemeljske oskrbe
  in vsemi drugimi dejavnostmi, ki jih opravlja
  .

Ta subjekt je v smislu pravne oblike, organizacije in postopka odločanja neodvisen od vseh

  Računi
  subjektov,
  ki opravljajo storitve zemeljske oskrbe, so zlasti ločeni od računov subjektov,
  povezanih z upravljanjem letališke infrastrukture, kadar zemeljske oskrbe za tretje osebe opravlja upravljavec letališča storitve, in od vseh subjektov, povezanih s centralizirano infrastrukturo, kadar storitve zemeljske oskrbe za tretje osebe opravlja upravljavec centralizirane infrastrukture.

2.   Na letališčih, katerih letni promet v vsaj treh predhodnih letih ni bil manjši od 2

  pet
   milijonov potnikov ali 50 000 ton tovora, osebe, odgovorne za upravljanje letališke infrastrukture ali centralizirane infrastrukture, ne smejo neposredno ali posredno sodelovati v strukturah podjetja neodvisnega subjekta, ki opravlja storitve zemeljske oskrbe.

3.   Pravni subjekt

  Subjekti
  , ki opravlja

  opravljajo
  storitve zemeljske oskrbe na podlagi

  iz
  odstavka 1, ne sme

  smejo
  prejeti nikakršnega navzkrižnega subvencioniranja iz aeronavtičnih dejavnosti, povezanih z upravljanjem letališke infrastrukture, kadar storitve zemeljske oskrbe opravlja upravljavec letališča, ali iz aeronavtičnih dejavnosti, povezanih z upravljanjem centralizirane infrastrukture, kadar storitve zemeljske oskrbe opravlja upravljavec centralizirane infrastrukture, kar bi navedenemu subjektu omogočilo, da zniža

  da bi znižali
  cene, ki jih zaračunava

  zaračunavajo
  tretjim osebam za svoje storitve zemeljske oskrbe.

4.   Za namen tega člena „aeronavtične dejavnosti“ upravljavca letališča pomenijo vse dejavnosti, ki jih upravljavec letališča izvaja na svojem letališču in ki se nanašajo na opravljanje storitev ali infrastrukturo za uporabnike letališča, izvajalce storitev zemeljske oskrbe v njihovi dejavnosti zračnega prometa ali potnike, ki uporabljajo letališče, kot so zaračunavanje letaliških pristojbin, dodelitev infrastrukture in instalacij in ukrepi v zvezi z varnostjo in varovanjem na letališču. Dejavnosti, ki ne sodijo med aeronavtične dejavnosti, vključujejo nepremičninske dejavnosti ali vse druge dejavnosti, ki ne sodijo v sektor zračnega prometa.

5.   Pred iztekom vsakega finančnega leta neodvisni revizor preveri stanje

  ločeno računovodstvo
  in javno objavi

  potrdi
  , da
  ni prišlo
  do takšnega

  nikakršnega
  navzkrižnega subvencioniranja ni prišlo

  aeronavtičnih dejavnosti v smislu odstavka 3
  . Kadar pravni subjekt, ki opravlja storitve zemeljske oskrbe, prejme navzkrižno subvencioniranje iz dejavnosti, ki ne sodijo med aeronavtične dejavnosti, upravljavec letališke infrastrukture ali upravljavec centralizirane infrastrukture dokaže, da je to skladno z odstavkom 3. [Sprememba 324]

Poglavje VI

Usklajevanje dejavnosti in kakovost

Člen 30

Vloga upravljavca letališča pri usklajevanju storitev zemeljske oskrbe

1.   Upravljavec letališča mora biti odgovoren za ustrezno usklajevanje dejavnosti zemeljske oskrbe na letališču. Upravljavec letališča kot koordinator na letališču predvsem zagotovi, da se dejavnosti izvajalcev storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanih uporabnikov letališča
  ter zagotavljanje centralizirane infrastrukture
  izvajajo v skladu z letališkimi pravili ravnanja, ki so opredeljena v členu 31.

Upravljavec letališča je pooblaščen za izvrševanje pravil ravnanja. Sprejeti ukrepi morajo biti pregledni, sorazmerni in nediskriminatorni.

Če upravljavec letališča opravlja storitve zemeljske oskrbe oziroma neposredno ali posredno upravlja podjetje, ki te storitve opravlja, neodvisni nadzorni organ spremlja, da je usklajevanje storitev zemeljske oskrbe ustrezno in da upravljavec letališča izvršuje pravila ravnanja.

2.   Na letališčih, katerih letni promet v vsaj treh predhodnih letih ni bil manjši od 5

  pet
   milijonov potnikov ali 100 000 ton tovora, velja naslednje:

| (a) | dejavnosti izvajalcev storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanih uporabnikov letališča
  ter zagotavljanje centralizirane infrastrukture
  morajo biti skladne z minimalnimi standardi kakovosti iz člena 32; |
| --- | --- |

(a)

dejavnosti izvajalcev storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanih uporabnikov letališča
  ter zagotavljanje centralizirane infrastrukture
  morajo biti skladne z minimalnimi standardi kakovosti iz člena 32;

| (b) | upravljavec letališča zagotovi, da se
  pripravi ustrezen načrt ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih za
  vse dejavnosti izvajalcev storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanih uporabnikov letališč
  ter da se te dejavnosti po možnosti
  usklajujejo s pomočjo letališkega sodelovalnega odločanja in ustreznega načrta ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih. |
| --- | --- |

(b)

upravljavec letališča zagotovi, da se
  pripravi ustrezen načrt ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih za
  vse dejavnosti izvajalcev storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanih uporabnikov letališč
  ter da se te dejavnosti po možnosti
  usklajujejo s pomočjo letališkega sodelovalnega odločanja in ustreznega načrta ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih.

3.   Določbe iz tega člena ne posegajo

  Ta člen ne posega
  v pravila EU

  Unije
  o konkurenci.

4.   Upravljavec letališča organu za oceno uspešnosti Eurocontrola predloži letno poročilo o uporabi ukrepov, določenih v odstavku 2. Organ za oceno uspešnosti Komisiji predloži konsolidirano poročilo.

5.   Upravljavec letališča poroča nacionalnemu organu, pristojnemu za izdajo dovoljenj, o vseh težavah z izvajalci storitev zemeljske oskrbe ali samooskrbovanimi uporabniki letališč
  ali zagotavljanjem centralizirane infrastrukture
  na njegovem letališču. [Sprememba 325]

Člen 30a

Prisotnost kontaktne osebe vsakega letalskega prevoznika

Na letališčih, katerih letni promet presega dva milijona potnikov, ima vsak letalski prevoznik kontaktno osebe ali pravnega zastopnika. Ta kontaktna oseba, ki je lahko izvajalec storitve zemeljske oskrbe, mora imeti na zadevnem letališču finančna, operativna in pravna pooblastila letalskega prevoznika. [Sprememba 326]

Člen 31

Pravila ravnanja

1.   Za namene tega člena „pravila ravnanja“ vsebujejo vsa pravila, ki jih opredeli upravljavec letališča, javni organ ali vsak drug organ, ki nadzoruje letališče, da bi zagotovil ustrezno delovanje letališča.

2.   Pravila ravnanja
  , s katerimi se zagotovi ustrezno delovanje letališča,
  lahko določi

  določijo države članice,
  upravljavec letališča, javni organ ali vsak drug organ, ki nadzoruje letališče
  , po posvetovanju z odborom uporabnikov letališča in podjetji, ki opravljajo storitve zemeljske oskrbe
  . [Sprememba 327]

3.   Pravila ravnanja so skladna z naslednjimi načeli:

| (a) | uporabljajo se nediskriminatorno za različne izvajalce storitev zemeljske oskrbe in uporabnike letališč; |
| --- | --- |

(a)

uporabljajo se nediskriminatorno za različne izvajalce storitev zemeljske oskrbe in uporabnike letališč;

| (b) | so skladna z načrtovanim ciljem; |
| --- | --- |

(b)

so skladna z načrtovanim ciljem;

| (c) | v praksi ne zmanjšujejo dostopa do trga ali pravice do samooskrbe do ravni, ki je pod ravnjo, določeno s to uredbo.
  Zlasti v primeru kršitve predpisov iz členov 34 in 40 se samodejno omeji dostop do trga ali pravica do samooskrbe. Nespoštovanje členov 34 in 40 samodejno vodi do odvzema, prekinitve ali neodobritve dovoljenja. [Sprememba 328] |
| --- | --- |

(c)

v praksi ne zmanjšujejo dostopa do trga ali pravice do samooskrbe do ravni, ki je pod ravnjo, določeno s to uredbo.
  Zlasti v primeru kršitve predpisov iz členov 34 in 40 se samodejno omeji dostop do trga ali pravica do samooskrbe. Nespoštovanje členov 34 in 40 samodejno vodi do odvzema, prekinitve ali neodobritve dovoljenja. [Sprememba 328]

| (ca) | Upravljavec letališča, pristojni organ ali drugi organ, ki je pristojen za nadzor letališč, ima svobodo pri izbiri ustreznih sredstev in instrumentov za kaznovanje kršitev pravil ravnanja ali neupoštevanja navodil. Taka ustrezna sredstva izrecno vključujejo pogodbene kazni. [Sprememba 329] |
| --- | --- |

(ca)

Upravljavec letališča, pristojni organ ali drugi organ, ki je pristojen za nadzor letališč, ima svobodo pri izbiri ustreznih sredstev in instrumentov za kaznovanje kršitev pravil ravnanja ali neupoštevanja navodil. Taka ustrezna sredstva izrecno vključujejo pogodbene kazni. [Sprememba 329]

4.   Država članica lahko, če je to primerno, na predlog upravljavca letališča: [Sprememba 330]

| (a) | izvajalcu storitev zemeljske oskrbe ali samooskrbovanemu uporabniku letališča
  naloži finančno kazen, omeji ali
  prepove opravljanje storitev zemeljske oskrbe ali samooskrbo, če navedeni izvajalec ali uporabnik ne izpolnjujeta pravil ravnanja.
  Države članice na podlagi tega odstavka odločijo v roku dveh mesecev po prejemu predloga upravljavca letališča; [Sprememba 331] |
| --- | --- |

(a)

izvajalcu storitev zemeljske oskrbe ali samooskrbovanemu uporabniku letališča
  naloži finančno kazen, omeji ali
  prepove opravljanje storitev zemeljske oskrbe ali samooskrbo, če navedeni izvajalec ali uporabnik ne izpolnjujeta pravil ravnanja.
  Države članice na podlagi tega odstavka odločijo v roku dveh mesecev po prejemu predloga upravljavca letališča; [Sprememba 331]

| (b) | zahteva, da izvajalci storitev zemeljske oskrbe pošteno in nediskriminatorno sodelujejo pri izvajanju obveznosti javne službe, določene v državni zakonodaji ali predpisih, skupaj z obveznostjo zagotavljanja stalnosti storitev. |
| --- | --- |

(b)

zahteva, da izvajalci storitev zemeljske oskrbe pošteno in nediskriminatorno sodelujejo pri izvajanju obveznosti javne službe, določene v državni zakonodaji ali predpisih, skupaj z obveznostjo zagotavljanja stalnosti storitev.

Člen 32

Minimalni standardi kakovosti

1.   Za namene tega člena „minimalni standardi kakovosti“ pomenijo zahteve za minimalno raven kakovosti storitev zemeljske oskrbe.

2.   Na letališčih, katerih letni promet v vsaj treh predhodnih letih ni bil manjši od 5

  pet
   milijonov potnikov ali 100 000 ton tovora, upravljavec letališča ali, kjer je primerno, javni organ ali kateri koli drugi organ, ki nadzoruje letališče,
  po posvetovanju z odborom uporabnikov letališč
  določi minimalne standarde kakovosti za opravljanje storitev zemeljske oskrbe
  in centralizirane infrastrukture
  .
  Minimalni standardi kakovosti, ki jih določi upravljavec letališča, se takoj sporočijo Komisiji in pristojnemu javnemu organu, ki po potrebi lahko zahteva njihovo spremembo.

Taki standardi so skladni z varnostnimi pravili, ureditvami ter sistemi upravljanja upravljavcev letališč in zadevnih letalskih prevoznikov, kot je navedeno v Uredbi (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu

   (12).

3.   Izvajalci storitev zemeljske oskrbe in, samooskrbovani uporabniki letališč
  in upravljavec letališča ali, kjer je primerno, upravljavec centralizirane infrastrukture
  morajo spoštovati te minimalne standarde kakovosti. Uporabniki letališč in, izvajalci storitev zemeljske oskrbe
  in upravljavec letališča ali, kjer je primerno, upravljavec centralizirane infrastrukture
  minimalne standarde kakovosti spoštujejo tudi v svojih pogodbenih razmerjih
  med seboj
  .

4.   Minimalni standardi kakovosti zajemajo vsaj naslednja področja: operativno uspešnost, usposabljanje
  osebja
  ,
  ustrezno opremo
  , zagotavljanje informacij in pomoč za potnike, predvsem kot je navedeno v Uredbi (ES) št. 261/2004 (13) ter Uredbi (ES) št. 1107/2006, letališko sodelovalno odločanje, varnost, varovanje, ukrepe ob nepredvidljivih dogodkih in okolje

  upoštevanje okoljskih zahtev
  .

5.   Minimalni standardi kakovosti morajo biti pravični, pregledni, nediskriminatorni in ne smejo posegati v veljavno zakonodajo Unije, vključno z uredbama (ES) št. 261/2004 in (ES) št. 1107/2006. V zvezi s kakovostjo letaliških dejavnosti morajo biti dosledni, sorazmerni in primerni. V tem smislu je treba ustrezno upoštevati kakovost carinskih postopkov, postopkov varovanja letališča in imigracijskih postopkov.

6.   Minimalni standardi kakovosti morajo biti skladni s specifikacijami, ki jih določi Komisija. Komisija je pooblaščena, da na sprejme navedene specifikacije podlagi delegiranega akta v skladu s členom 42

  iz Priloge Ia
  .

7.   Pred določitvijo teh

  V primeru neustreznega izpolnjevanja minimalnih
  standardov se upravljavec

  kakovosti pristojni javni organ zadevne države članice neposredno ali po opozorilu upravljavca
  letališča posvetuje z odborom uporabnikov letališč in izvajalci storitev zemeljske oskrbe.

  naloži ustrezne kazni. To stori v skladu z naslednjim postopkom:

| — | če izvajalec storitev zemeljske oskrbe ali samooskrbovani uporabnik letališča ne izpolnjuje minimalnih standardov kakovosti, ga upravljavec letališča takoj obvesti o storjenih nepravilnostih in mu posreduje seznam meril, ki jih mora izpolnjevati. O neizpolnjevanju teh standardov seznani tudi odbor uporabnikov letališč in pristojni javni organ države članice; |
| --- | --- |

—

če izvajalec storitev zemeljske oskrbe ali samooskrbovani uporabnik letališča ne izpolnjuje minimalnih standardov kakovosti, ga upravljavec letališča takoj obvesti o storjenih nepravilnostih in mu posreduje seznam meril, ki jih mora izpolnjevati. O neizpolnjevanju teh standardov seznani tudi odbor uporabnikov letališč in pristojni javni organ države članice;

| — | če izvajalec storitev zemeljske oskrbe ali samooskrbovani uporabnik letališča v šestih mesecih od posredovanja seznama meril še vedno v celoti ne izpolnjuje minimalnih standardov kakovosti, lahko upravljavec letališča po posvetovanju z odborom uporabnikov letališč zadevno državo članico zaprosi, da izvajalcu storitev zemeljske oskrbe ali samooskrbovanemu uporabniku naloži finančno kazen ali mu v celoti ali delno prepove opravljanje storitev zemeljske oskrbe na tem letališču ali na celotnem ozemlju te države članice. O vsakem ukrepu, ki ga določena država članica sprejme po tem, ko jo je k temu pozval upravljavec letališča, se takoj obvestita Komisija in pristojni javni organ. |
| --- | --- |

—

če izvajalec storitev zemeljske oskrbe ali samooskrbovani uporabnik letališča v šestih mesecih od posredovanja seznama meril še vedno v celoti ne izpolnjuje minimalnih standardov kakovosti, lahko upravljavec letališča po posvetovanju z odborom uporabnikov letališč zadevno državo članico zaprosi, da izvajalcu storitev zemeljske oskrbe ali samooskrbovanemu uporabniku naloži finančno kazen ali mu v celoti ali delno prepove opravljanje storitev zemeljske oskrbe na tem letališču ali na celotnem ozemlju te države članice. O vsakem ukrepu, ki ga določena država članica sprejme po tem, ko jo je k temu pozval upravljavec letališča, se takoj obvestita Komisija in pristojni javni organ.

7a.
     
  Upravljavec letališča določi vrsto in obseg dejavnosti, za katere na njegovem letališču veljajo posamezna merila za minimalne standarde kakovosti. Upravljavec letališča se posvetuje z odborom uporabnikov letališča o opredelitvi in obsegu teh standardov in načinu ocenjevanja skladnosti z njimi. Pred uvedbo teh standardov se za vse ponudnike storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovane uporabnike letališča pripravi usposabljanje, da se zagotovi, da bodo zmožni pravilno oceniti skladnost z merili za minimalne standarde kakovosti.

7b.
     
  Upravljavec letališča vsaj enkrat letno poroča odboru uporabnikov letališč o tem, v kakšnem obsegu izvajalci storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovani uporabniki letališča upoštevajo obvezne minimalne standarde kakovosti.

7c.
     
  Brez poseganja v odstavke od 1 do 7 se upravljavec letališča pri oceni skladnosti storitev zemeljske oskrbe z minimalnimi standardi kakovosti osredotoči na vprašanje varnosti in sprejme ustrezne ukrepe v skladu s standardnimi postopki, če meni, da je varnost letališča ogrožena.

7d.
     
  Vsi minimalni standardi kakovosti, vključno z morebitno veljavnimi kvantitativnimi merili, so javno dostopni. Upravljavec letališča se pred vsako posodobitvijo ali spremembo minimalnih standardov kakovosti posvetuje z odborom uporabnikov letališč, pa tudi z izvajalci storitev zemeljske oskrbe, ki delujejo na tem letališču. [Sprememba 332]

Člen 33

Obveznosti glede poročanja o uspešnosti storitev zemeljske oskrbe

1.   Na letališčih, katerih letni promet v vsaj treh predhodnih letih ni bil manjši od 5 milijonov potnikov ali 100 000 ton tovora, izvajalci storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovani uporabniki letališč Komisiji poročajo o operativni uspešnosti svojih storitev.

2.   Komisija je pooblaščena, da na podlagi delegiranega akta v skladu s členom 42 sprejme podrobne specifikacije glede vsebine in razširjanja obveznosti poročanja.
  [Sprememba 333]

Člen 34

Usposabljanje

1.   Izvajalci storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovani uporabniki letališča zagotovijo, da se vsi njihovi zaposleni, ki so vključeni v opravljanje storitev zemeljske oskrbe, vključno z vodstvenim osebjem in nadzorniki, redno udeležujejo posebnih

  strokovnih
  in rednih usposabljanj,
  usklajenih na evropski ravni,
  da bi lahko opravljali naloge, ki so jim dodeljene
  , in da se preprečijo nesreče in poškodbe
  .
  Pristojna institucija ali organ Unije v sodelovanju s pristojnimi organi v državah članicah, upravljavci letališč in socialnimi partnerji določi minimalne standarde, s katerimi zagotovi najvišjo kakovost izobraževanja in usposabljanja za zaposlene v sektorju storitev zemeljske oskrbe. Ti standardi se redno posodabljajo in razvijajo, da bodo prispevali h kakovosti dejavnosti v smislu zanesljivosti, prožnosti, varnosti in varovanja ter ustvarili enake konkurenčne pogoje med izvajalci. Pristojni organi držav članic z uporabo ustreznih sredstev spremljajo izpolnjevanje standardov izobraževanja in usposabljanja. Dovoljenje zadevnih izvajalcev storitev se začasno ali dokončno odvzame ali zadrži, dokler zahtevani standardi na posameznem letališču niso izpolnjeni. Ta postopek je namenjen ohranjanju varnosti v evropskem zračnem prometu. Odrediti je mogoče redna usposabljanja na stroške izvajalcev storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanih uporabnikov letališča. [Sprememba 334]

2.   Vsak zaposleni, ki je vključen v opravljanje storitev zemeljske oskrbe, se udeleži najmanj dvodnevnega

  redno udeležuje tečaja osnovnega teoretičnega in praktičnega
  usposabljanja
  ter tečaja usposabljanja
  , ki se nanaša na naloge, dodeljene zaposlenemu.
  Pristojni organi držav članic v sodelovanju z upravljavci letališč in ustreznimi socialnimi partnerji določijo podrobnosti o dodatnem usposabljanju, specifičnem za posamično letališče, ter o pogostosti in minimalnem trajanju takega usposabljanja. Uspešno opravljen praktični in teoretični preizkus je dokaz o pridobitvi ustrezne usposobljenosti in znanj. Stroške usposabljanja v celoti prevzame delodajalec.
  Vsak zaposleni se udeleži ustreznega usposabljanja, kadar začne opravljati novo delo ali kadar mu je bila dodeljena nova naloga

  pred začetkom opravljanja novega dela ali nove dodeljene naloge
  . [Sprememba 335]

3.   
  Posebna vsebina preizkusov in usposabljanj in njihova ustrezna izvedba se uskladita na evropski ravni, predpišejo in spremljajo pa jo pristojni organi držav članic.
  Kadar je to ustrezno za dejavnost zadevnih storitev zemeljske oskrbe, usposabljanje zajema

  in preizkusi zajemajo
  vsaj: [Sprememba 336]

| (a) | varnost, vključno z nadzorom varnosti, varnost dejavnosti, varnost opreme in obvladovanje groženj varnosti; |
| --- | --- |

(a)

varnost, vključno z nadzorom varnosti, varnost dejavnosti, varnost opreme in obvladovanje groženj varnosti;

| (b) | nevarno blago; |
| --- | --- |

(b)

nevarno blago;

| (c) | varnost območja omejenega gibanja, vključno z varnostnimi načeli, varnostnimi predpisi, nevarnostmi, človeškimi dejavniki, znaki in oznakami, izrednimi razmerami, preprečevanjem poškodb zaradi tujkov, osebno zaščito, skorajšnjimi nesrečami in nadzorom varnosti na območjih omejenega gibanja; |
| --- | --- |

(c)

varnost območja omejenega gibanja, vključno z varnostnimi načeli, varnostnimi predpisi, nevarnostmi, človeškimi dejavniki, znaki in oznakami, izrednimi razmerami, preprečevanjem poškodb zaradi tujkov, osebno zaščito, skorajšnjimi nesrečami in nadzorom varnosti na območjih omejenega gibanja;

| (d) | usposabljanje voznikov na območjih omejenega gibanja, vključno s splošnimi dolžnostmi in postopki (postopki v primeru zmanjšane vidljivosti), opremo vozil, pravili letališča in načrtom voznih in manevrskih območij; |
| --- | --- |

(d)

usposabljanje voznikov na območjih omejenega gibanja, vključno s splošnimi dolžnostmi in postopki (postopki v primeru zmanjšane vidljivosti), opremo vozil, pravili letališča in načrtom voznih in manevrskih območij;

| (e) | delovanje in upravljanje podporne opreme na tleh (GSE), vključno z njenim vzdrževanjem in izvajanjem; |
| --- | --- |

(e)

delovanje in upravljanje podporne opreme na tleh (GSE), vključno z njenim vzdrževanjem in izvajanjem;

| (f) | nadzor natovarjanja, vključno s splošnim znanjem o teži in ravnovesju in njunem zaznavanju, omejitve strukturne obremenitve zrakoplova, zabojnike, natovarjanje razsutega tovora v skladišča, seznam tovora, preglednice/diagrame ravnovesij, poročilo z navodili o natovarjanju, sporočila o natovarjanju in nadzor obremenitve z nevarnim blagom; |
| --- | --- |

(f)

nadzor natovarjanja, vključno s splošnim znanjem o teži in ravnovesju in njunem zaznavanju, omejitve strukturne obremenitve zrakoplova, zabojnike, natovarjanje razsutega tovora v skladišča, seznam tovora, preglednice/diagrame ravnovesij, poročilo z navodili o natovarjanju, sporočila o natovarjanju in nadzor obremenitve z nevarnim blagom;

| (g) | funkcionalno usposabljanje za oskrbo potnikov,
  s poudarkom na potnikih s posebnimi potrebami, zlasti potnikih z omejeno gibljivostjo in invalidih,
  vključno z usposabljanjem o vkrcavanju potnikov in informacijami in pomočjo potnikom v skladu z uredbama (ES) št. 261/2004 in (ES) št. 1107/2006; [Sprememba 337] |
| --- | --- |

(g)

funkcionalno usposabljanje za oskrbo potnikov,
  s poudarkom na potnikih s posebnimi potrebami, zlasti potnikih z omejeno gibljivostjo in invalidih,
  vključno z usposabljanjem o vkrcavanju potnikov in informacijami in pomočjo potnikom v skladu z uredbama (ES) št. 261/2004 in (ES) št. 1107/2006; [Sprememba 337]

| (h) | funkcionalno usposabljanje za sprejem in odpremo prtljage; |
| --- | --- |

(h)

funkcionalno usposabljanje za sprejem in odpremo prtljage;

| (i) | usposabljanje za oskrbo na zrakoplovu in natovarjanje; |
| --- | --- |

(i)

usposabljanje za oskrbo na zrakoplovu in natovarjanje;

| (j) | gibanje zrakoplova na tleh, vključno z dejavnostmi gibanja zrakoplova na tleh, delovanjem opreme, postopki za priključitev opreme na zrakoplov in njeno izključitev, ročnimi signali za gibanje zrakoplova na tleh, razporejanjem zrakoplovov in pomočjo pri gibanju zrakoplova na tleh; |
| --- | --- |

(j)

gibanje zrakoplova na tleh, vključno z dejavnostmi gibanja zrakoplova na tleh, delovanjem opreme, postopki za priključitev opreme na zrakoplov in njeno izključitev, ročnimi signali za gibanje zrakoplova na tleh, razporejanjem zrakoplovov in pomočjo pri gibanju zrakoplova na tleh;

| (k) | sprejem in odpremo tovora in pošte, vključno z veljavnimi prepovedmi in omejitvami v trgovini z blagom; |
| --- | --- |

(k)

sprejem in odpremo tovora in pošte, vključno z veljavnimi prepovedmi in omejitvami v trgovini z blagom;

| (l) | usposabljanje za usklajevanje časa obračanja zrakoplovov; |
| --- | --- |

(l)

usposabljanje za usklajevanje časa obračanja zrakoplovov;

| (m) | okolje, vključno z nadzorom izlitij, ravnanjem z izpusti in odstranjevanjem odpadkov; |
| --- | --- |

(m)

okolje, vključno z nadzorom izlitij, ravnanjem z izpusti in odstranjevanjem odpadkov;

| (n) | ukrepe v izrednih razmerah,
  usposabljanje za prvo pomoč
  in upravljanje v nepredvidljivih razmerah; [Sprememba 338] |
| --- | --- |

(n)

ukrepe v izrednih razmerah,
  usposabljanje za prvo pomoč
  in upravljanje v nepredvidljivih razmerah; [Sprememba 338]

| (o) | sisteme poročanja; |
| --- | --- |

(o)

sisteme poročanja;

| (p) | zunanje izvajanje nadzora kakovosti; |
| --- | --- |

(p)

zunanje izvajanje nadzora kakovosti;

| (pa) | ukrepe za varstvo zaposlenih v storitvah zemeljske oskrbe pred nevarnostmi za zdravje, značilnimi za to vrsto dela. [Sprememba 339] |
| --- | --- |

(pa)

ukrepe za varstvo zaposlenih v storitvah zemeljske oskrbe pred nevarnostmi za zdravje, značilnimi za to vrsto dela. [Sprememba 339]

4.   Vsak izvajalec storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovani uporabnik letališča vsako leto upravljavcu letališča poroča o upoštevanju svojih obveznosti glede usposabljanja.

Člen 35

Sklepanje pogodb s podizvajalci

1.   Izvajalci storitev zemeljske oskrbe lahko sklepajo pogodbe s podizvajalci brez poseganja v odstavke 2,

  odstavka
  3 in 4.
  Člena 34 in 40 se na enak način uporabljata za podizvajalce. [Sprememba 340]

2.   Samooskrbovani uporabniki letališč lahko sklenejo pogodbe s podizvajalci za storitve zemeljske oskrbe samo takrat, kadar storitev samooskrbe zaradi višje sile začasno ne morejo opravljati.
  [Sprememba 341]

3.   Podizvajalci ne smejo posredovati storitev zemeljske oskrbe v delo drugim podizvajalcem.

4.   Izvajalec storitev zemeljske oskrbe iz člena 11(1) ne sme sklepati pogodb s podizvajalci, razen če zaradi višje sile teh storitev začasno ne more opravljati.

5.   Izvajalci storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovani uporabniki letališča, ki posredujejo delo enemu ali več podizvajalcem

  podizvajalcu za vsako kategorijo storitev
  , zagotovijo, da podizvajalci upoštevajo

  podizvajalec upošteva
  obveznosti, ki na podlagi te uredbe veljajo za izvajalce storitev zemeljske oskrbe. [Sprememba 342]

5a.
     
  Podizvajalske pogodbe se sklenejo le z izvajalci, ki so dokazali svojo strokovno usposobljenost in zanesljivost. [Sprememba 343]

5b.
     
  Izvajalci storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovani uporabniki letališča, ki imajo sklenjene pogodbe z enim ali več podizvajalci, so finančno odgovorni za sklepanje pogodb s podizvajalci. [Sprememba 344]

5c.
     
  Naročnik lahko omeji število podizvajalcev, če je to potrebno iz prostorskih razlogov ali razlogov, povezanih z zmogljivostjo. [Sprememba 345]

6.   Izvajalci storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovani uporabniki letališča, ki posredujejo delo enemu ali več podizvajalcem

  podizvajalcu za vsako vrsto storitev
  , sporočijo upravljavcu letališča ime in dejavnosti zadevnih podizvajalcev

  zadevnega podizvajalca
  . [Sprememba 346]

7.   Kadar izvajalec storitev zemeljske oskrbe zaprosi za dovoljenje za opravljanje teh storitev na podlagi postopka izbire iz člena 7, pri tem navede število, dejavnosti in imena podizvajalcev, s katerimi namerava sodelovati.

Poglavje VII

Mednarodni odnosi

Člen 36

Odnosi s tretjimi državami

1.   
  Država članica lahko v skladu s pravom Unije v celoti ali delno odloži obveznosti iz te uredbe v zvezi z izvajalci storitev zemeljske oskrbe in uporabniki letališč iz tretje države, kakor je navedeno v tem odstavku
  in Komisija se lahko brez poseganja v mednarodne obveznosti Unije v skladu s postopkom pregleda iz člena 43(3) odloči, da država članica ali države članice sprejmejo ukrepe, vključno s popolnim ali delnim odvzemom pravice do dostopa do trga storitev zemeljske oskrbe na svojem ozemlju v zvezi z izvajalci storitev zemeljske oskrbe ali samooskrbovanimi uporabniki letališč iz tretje države, da bi odpravile diskriminatorno vedenje zadevne tretje države, kadar koli se zdi, da tretja država v zvezi z dostopom do trga storitev zemeljske oskrbe ali samooskrbe: [Spremembi 347 in 348]

| (a) | izvajalcem storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanim uporabnikom letališč iz države članice ne zagotovi pravne in dejanske obravnave, ki bi bila primerljiva z obravnavo, ki jo ta država članica zagotavlja izvajalcem storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanim uporabnikom letališč iz te tretje države na njihovih letališčih, ali |
| --- | --- |

(a)

izvajalcem storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanim uporabnikom letališč iz države članice ne zagotovi pravne in dejanske obravnave, ki bi bila primerljiva z obravnavo, ki jo ta država članica zagotavlja izvajalcem storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanim uporabnikom letališč iz te tretje države na njihovih letališčih, ali

| (b) | izvajalcem storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanim uporabnikom letališč iz države članice zagotovi pravno in dejansko obravnavno, ki je manj ugodna od obravnave, ki jo omogoča svojim izvajalcem storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanim uporabnikom letališč, ali |
| --- | --- |

(b)

izvajalcem storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanim uporabnikom letališč iz države članice zagotovi pravno in dejansko obravnavno, ki je manj ugodna od obravnave, ki jo omogoča svojim izvajalcem storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanim uporabnikom letališč, ali

| (c) | izvajalcem storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanim uporabnikom letališč iz tretje države zagotovi ugodnejšo obravnavo kakor izvajalcem storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanim uporabnikom letališč iz države članice. |
| --- | --- |

(c)

izvajalcem storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanim uporabnikom letališč iz tretje države zagotovi ugodnejšo obravnavo kakor izvajalcem storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanim uporabnikom letališč iz države članice.

2.   Izvajalec storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovani uporabnik letališča iz tretje države sta pravna ali fizična oseba v skladu z zakonodajo navedene tretje države in imata svoj registrirani sedež, centralno upravo ali glavno poslovno enoto na ozemlju navedene tretje države.

3.   Unija oziroma države članice zagotovijo, da v zvezi pravicami za dostop do trga v tretjih državah med uporabniki letališč iz Unije, ki opravljajo storitve zemeljske oskrbe za tretje osebe, ter drugimi izvajalci storitev zemeljske oskrbe iz Unije ne bo nikakršne diskriminacije.

Poglavje VIII

Obveznosti poročanja in spremljanja

Člen 37

Obveznosti poročanja za države članice

1.   Države članice pred 1. julijem vsako leto Komisiji predložijo seznam letališč, na katerih velja vsaj ena omejitev glede dostopa do trga storitev zemeljske oskrbe iz člena 6(2) ali člena 14.

2.   Države članice pred 1. julijem vsako leto Komisiji predložijo seznam izvajalcev storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanih uporabnikov letališč, ki jim država članica izda dovoljenje v skladu s poglavjem IV.

Člen 38

Objava seznama letališč

Komisija do konca vsakega leta v Uradnem listu Evropske unije objavi naslednje informacije:

| (a) | seznam letališč Unije, katerih letni promet v vsaj treh predhodnih letih ni bil manjši od petih milijonov potnikov ali 100 000 ton tovora; |
| --- | --- |

(a)

seznam letališč Unije, katerih letni promet v vsaj treh predhodnih letih ni bil manjši od petih milijonov potnikov ali 100 000 ton tovora;

| (b) | seznam letališč Unije, katerih letni promet v vsaj treh predhodnih letih ni bil manjši od dveh milijonov potnikov ali 50 000 ton tovora; |
| --- | --- |

(b)

seznam letališč Unije, katerih letni promet v vsaj treh predhodnih letih ni bil manjši od dveh milijonov potnikov ali 50 000 ton tovora;

| (c) | seznam letališč Unije, odprtih za komercialni promet; |
| --- | --- |

(c)

seznam letališč Unije, odprtih za komercialni promet;

| (d) | seznam letališč, za katera veljajo omejitve v skladu s členom 6(2) ali 14; |
| --- | --- |

(d)

seznam letališč, za katera veljajo omejitve v skladu s členom 6(2) ali 14;

| (e) | seznam izvajalcev storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanih uporabnikov letališč, ki so prejeli dovoljenje v skladu s poglavjem IV. |
| --- | --- |

(e)

seznam izvajalcev storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanih uporabnikov letališč, ki so prejeli dovoljenje v skladu s poglavjem IV.

Člen 39

Ocenjevalno in informativno poročilo

1.   Komisija najpozneje 5 let

  tri leta
  po datumu začetka veljavnosti te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te uredbe. Poročilo zlasti oceni kateri koli znaten učinek na kakovost storitev zemeljske oskrbe,
  pa tudi na
  pogoje za zaposlitev in pogoje za delo. Poročilo vključuje

  obravnava
  naslednje kazalnike in merila za vzorec letališč: [Sprememba 349]

| (a) | povprečno število izvajalcev storitev zemeljske oskrbe na letališčih Unije za 11 vrst storitev; |
| --- | --- |

(a)

povprečno število izvajalcev storitev zemeljske oskrbe na letališčih Unije za 11 vrst storitev;

| (b) | število samooskrbovanih uporabnikov letališč na vsakem letališču Unije za 11 vrst storitev; |
| --- | --- |

(b)

število samooskrbovanih uporabnikov letališč na vsakem letališču Unije za 11 vrst storitev;

| (c) | število letališč, na katerih je število izvajalcev storitev zemeljske oskrbe omejeno, ter vrednost omejitev; |
| --- | --- |

(c)

število letališč, na katerih je število izvajalcev storitev zemeljske oskrbe omejeno, ter vrednost omejitev;

| (d) | število podjetij, ki so pridobili dovoljenje v državi članici in delujejo v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(d)

število podjetij, ki so pridobili dovoljenje v državi članici in delujejo v drugi državi članici;

| (e) | mnenje zainteresiranih strani o sistemu izdaje dovoljenj (merilih za izdajo dovoljenj, problemih pri izvajanju, ceni,
  upravnem postopku
  itd.); [Sprememba 350] |
| --- | --- |

(e)

mnenje zainteresiranih strani o sistemu izdaje dovoljenj (merilih za izdajo dovoljenj, problemih pri izvajanju, ceni,
  upravnem postopku
  itd.); [Sprememba 350]

| (f) | število izvajalcev storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanih uporabnikov letališč, ki delujejo v Uniji (skupaj); |
| --- | --- |

(f)

število izvajalcev storitev zemeljske oskrbe in samooskrbovanih uporabnikov letališč, ki delujejo v Uniji (skupaj);

| (g) | cena in sistem upravljanja za centralizirano infrastrukturo na vsakem letališču; |
| --- | --- |

(g)

cena in sistem upravljanja za centralizirano infrastrukturo na vsakem letališču;

| (h) | tržni delež upravljavca letališča v sektorju storitev zemeljske oskrbe na vsakem letališču za 11 vrst storitev; |
| --- | --- |

(h)

tržni delež upravljavca letališča v sektorju storitev zemeljske oskrbe na vsakem letališču za 11 vrst storitev;

| (i) | tržni delež uporabnikov letališč, ki opravljajo storitve oskrbe za tretje osebe na vsakem letališču za vse vrste storitev; |
| --- | --- |

(i)

tržni delež uporabnikov letališč, ki opravljajo storitve oskrbe za tretje osebe na vsakem letališču za vse vrste storitev;

| (j) | nesreče
  in dogodke
  v zvezi z varnostjo, ki vključujejo storitve zemeljske oskrbe; [Sprememba 351] |
| --- | --- |

(j)

nesreče
  in dogodke
  v zvezi z varnostjo, ki vključujejo storitve zemeljske oskrbe; [Sprememba 351]

| (k) | mnenje zainteresiranih strani glede kakovosti storitev zemeljske oskrbe na letališčih v smislu usposobljenosti osebja, okolja, varnosti in usklajevanja dejavnosti (letališko sodelovalno odločanje, ukrepi ob nepredvidljivih dogodkih, usposabljanje v okviru letališča, sklepanje pogodb s podizvajalci); |
| --- | --- |

(k)

mnenje zainteresiranih strani glede kakovosti storitev zemeljske oskrbe na letališčih v smislu usposobljenosti osebja, okolja, varnosti in usklajevanja dejavnosti (letališko sodelovalno odločanje, ukrepi ob nepredvidljivih dogodkih, usposabljanje v okviru letališča, sklepanje pogodb s podizvajalci);

| (l) | minimalne standarde kakovosti za podjetja, ki opravljajo storitve zemeljske oskrbe
  na vsakem letališču Unije za vseh 11 vrst storitev iz Priloge I
  ;
  preverjanje povezave med zamudami, nastalimi zaradi storitev zemeljske oskrbe, in minimalnimi standardi kakovosti; [Sprememba 352] |
| --- | --- |

(l)

minimalne standarde kakovosti za podjetja, ki opravljajo storitve zemeljske oskrbe
  na vsakem letališču Unije za vseh 11 vrst storitev iz Priloge I
  ;
  preverjanje povezave med zamudami, nastalimi zaradi storitev zemeljske oskrbe, in minimalnimi standardi kakovosti; [Sprememba 352]

| (m) | značilnosti usposabljanja;

  stanje usposobljenosti in dodatno usposabljanje na področjih iz točk (a) do (pa) člena 34(3); preučitev razmerja med zamudami, nastalimi zaradi storitev zemeljske oskrbe, ter stanjem usposobljenosti in dodatnim usposabljanjem; [Sprememba 353] |
| --- | --- |

(m)

značilnosti usposabljanja;

  stanje usposobljenosti in dodatno usposabljanje na področjih iz točk (a) do (pa) člena 34(3); preučitev razmerja med zamudami, nastalimi zaradi storitev zemeljske oskrbe, ter stanjem usposobljenosti in dodatnim usposabljanjem; [Sprememba 353]

| (n) | prerazporeditev osebja in njegov vpliv na varnost zaposlenih
  , zlasti število prerazporejenega osebja in število zaposlenih, ki so prostovoljno zapustili podjetje, v primeru zamenjave izvajalca storitev zemeljske oskrbe; gibanje plač v primeru prerazporeditve delavcev in število zadev v zvezi s prerazporeditvijo, vloženih na delovnih sodiščih
  ; [Sprememba 354] |
| --- | --- |

(n)

prerazporeditev osebja in njegov vpliv na varnost zaposlenih
  , zlasti število prerazporejenega osebja in število zaposlenih, ki so prostovoljno zapustili podjetje, v primeru zamenjave izvajalca storitev zemeljske oskrbe; gibanje plač v primeru prerazporeditve delavcev in število zadev v zvezi s prerazporeditvijo, vloženih na delovnih sodiščih
  ; [Sprememba 354]

| (o) | zaposlovanje in delovne razmere v sektorju storitev zemeljske oskrbe
  , zlasti gibanje plač v primerjavi z gibanjem stroškov oskrbe ter v primerjavi z razvojem produktivnosti vseh storitev zemeljske oskrbe na letališču in s posameznimi izvajalci storitev zemeljske oskrbe
  . [Sprememba 355] |
| --- | --- |

(o)

zaposlovanje in delovne razmere v sektorju storitev zemeljske oskrbe
  , zlasti gibanje plač v primerjavi z gibanjem stroškov oskrbe ter v primerjavi z razvojem produktivnosti vseh storitev zemeljske oskrbe na letališču in s posameznimi izvajalci storitev zemeljske oskrbe
  . [Sprememba 355]

2.   Komisija in države članice sodelujejo pri zbiranju informacij za poročilo iz odstavka 1.

3.   Na podlagi tega poročila lahko Komisija
  v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom
  odloči, ali je nujen ponoven pregled te uredbe. [Sprememba 356]

Poglavje IX

Socialno varstvo

Člen 40

Socialno varstvo

Brez poseganja v uporabo te uredbe in ob upoštevanju drugih določb zakonodaje Unije države članice lahko sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev varstva pravic delavcev in varstva okolja.

  Države članice pravno zagotovijo, da osebje podjetij, ki storitve zemeljske oskrbe opravljajo za tretjo stran, uživa ustrezno raven socialnega varstva in dostojne delovne pogoje, tudi v primeru podizvajanja in pogodb o izvajanju storitev. Če pristojni organi držav članic ugotovijo, da zahtevani standardi na določenem letališču niso izpolnjeni, se dovoljenje začasno ali dokončno odvzame ali zadrži vse do tedaj, ko je ustrezen standard ponovno dosežen. [Sprememba 361]

Poglavje X

Pritožbe proti odločitvam ali posameznim ukrepom

Člen 41

Pravica do pritožbe

1.   Države članice ali, kjer je ustrezno, upravljavci letališč zagotovijo vsem osebam s pravno upravičenim interesom pravico do pritožbe proti odločitvam ali posameznim ukrepom, sprejetim na podlagi členov 6(2), 7 do 10, 13, 23,24, 27, 28, 31 in 32.

2.   Pritožbo mora biti mogoče vložiti na nacionalno sodišče ali pri drugem javnem organu, ki ni upravljavec letališča, in ki je, kadar je to ustrezno, neodvisen od javnega organa, ki nadzoruje upravljavca letališča. Kadar je to določeno v uredbi, se pritožba vloži pri neodvisnem nadzornem organu.

Poglavje XI

Določbe o izvedbenih in prenesenih pooblastilih

Člen 42

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 22, 32 in 33 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od začetka veljavnosti te uredbe.

3.   Pooblastilo iz členov 22, 32 in 33 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 22, členom 32 ali členom 33, začne veljati le, če niti Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 43

Postopek odbora

1.   Komisiji pomaga odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011. Kadar je treba mnenje odbora pridobiti s pisnim postopkom, se pisni postopek zaključi brez izida, če v roku za predložitev mnenja tako odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Kadar je treba mnenje odbora pridobiti s pisnim postopkom, se pisni postopek zaključi brez izida, če v roku za predložitev mnenja tako odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora.

Poglavje XII

Končne določbe

Člen 44

Razveljavitev

Direktiva 96/67/ES se razveljati z datumom, ko se začne uporabljati ta uredba.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se razumejo kot sklicevanja na to uredbo.

Člen 45

Prehodne določbe

1.   Izvajalci, izbrani v skladu s členom 11 Direktive 96/67/ES pred datumom začetka uporabe te uredbe, ostanejo pooblaščeni pod pogoji, določenimi v Direktivi 96/67/ES, dokler ne poteče prvotno načrtovano obdobje, za katerega so bili izbrani.

2.   Na letališčih, na katerih sta bila v skladu s členom 6(2) Direktive 96/67/ES izbrana samo dva izvajalca za vrsto storitev in na katerih je treba v skladu s členom 6(2) te uredbe izbrati najmanj tri izvajalce, se v skladu s členi od 7 do 13 te uredbe izvede postopek izbire izvajalcev tako, da je izbran tretji izvajalec in lahko začne delovati najkasneje eno leto

  tri leta
  po datumu začetka uporabe te uredbe. [Sprememba 357]

3.   Dovoljenja, izdana v skladu s členom 14 Direktive 96/67/ES, veljajo do njihovega poteka in ne dlje kot dve leti od datuma začetka uporabe te uredbe.

4.   V primeru, da se podjetju izda dovoljenje v skladu s to uredbo, podjetje v dveh mesecih zaprosi za razveljavitev vseh dovoljenj, izdanih v skladu s členom 14 Direktive 96/67/ES. Toda če dovoljenje, izdano v skladu s členom 14 Direktive 96/67/ES poteče v dveh mesecih po izdaji novega dovoljenja v skladu s to uredbo, podjetje ni zavezano zaprositi za razveljavitev.

5.   Člen 26 te uredbe ne velja za dovoljenja, izdana v skladu s členom 14 Direktive 96/67/ES.

Člen 46

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba se uporablja za

  od
  ... (*)

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 173.

1

(2)  UL C 277, 13.9.2012, str. 111.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013.

3

(4)  UL L 272, 25.10.1996, str. 36.

4

(5)  COM(2011)0144.

5

(6)  UL L 82, 22.3.2001, str. 16.

6

(7)  

  UL L 204, 26.7.2006, str. 1.

7

UL L 204, 26.7.2006, str. 1.

(8)  

  UL L 42, 13.2.2002, str. 1.

8

UL L 42, 13.2.2002, str. 1.

(9)  

  UL L 225, 12.8.1998, str. 27.

9

UL L 225, 12.8.1998, str. 27.

(10)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

10

(11)  UL L 70, 14.3.2009, str. 11.

11

(12)  

  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

12

UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

(13)  Uredba (ES) št. 261/2004 Evropskega parlamenta ni Sveta z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov (UL L 46, 17.2.2004, str. 1).

13

(*)  Datum: 18 mesecev

  36 mesecev
  od sprejetja. [Sprememba 357]

*

18 mesecev

36 mesecev

[Sprememba 357]

PRILOGA I

SEZNAM VRST STORITEV ZEMELJSKE OSKRBE

| 1. | Upravljanje in nadzor na letališču zajemata naslednje podvrste: |
| --- | --- |

1.

Upravljanje in nadzor na letališču zajemata naslednje podvrste:

| 1.1. | zastopanje pri lokalnih organih ali drugih subjektih in povezovanje z njimi, vodenje izdatkov uporabnika letališč in zagotovitev poslovnih prostorov za njegove predstavnike; |
| --- | --- |

1.1.

zastopanje pri lokalnih organih ali drugih subjektih in povezovanje z njimi, vodenje izdatkov uporabnika letališč in zagotovitev poslovnih prostorov za njegove predstavnike;

| 1.2. | nadzor natovarjanja, pošiljanje sporočil in telekomunikacije; |
| --- | --- |

1.2.

nadzor natovarjanja, pošiljanje sporočil in telekomunikacije;

| 1.3. | ravnanje z nakladalnimi enotami ter hramba, odprema in upravljanje nakladalnih enot; |
| --- | --- |

1.3.

ravnanje z nakladalnimi enotami ter hramba, odprema in upravljanje nakladalnih enot;

| 1.4. | vse druge storitve nadzora pred letom, med njim in po njem ter vse druge administrativne storitve, ki jih zahteva uporabnik letališča. |
| --- | --- |

1.4.

vse druge storitve nadzora pred letom, med njim in po njem ter vse druge administrativne storitve, ki jih zahteva uporabnik letališča.

| 2. | Oskrba potnikov zajema vse vrste zagotavljanje vseh vrst informacij in celotno skrb za potnike pomoči – vključno s tistimi z informacijami in pomočjo, ki so določene v okviru zadevne zakonodaje EU Unije o pravicah potnikov – ob prihodu, odhodu, med transferjem ali tranzitom, skupaj s pregledom letalskih vozovnic in potovalnih dokumentov, oddajo prtljage
  , preverjanjem, ali prtljaga pripada zadevnemu potniku, na primer z elektronskim preverjanjem,
  in prenosom prtljage do prostora za razvrščanje prtljage. [Sprememba 358] |
| --- | --- |

2.

Oskrba potnikov zajema vse vrste zagotavljanje vseh vrst informacij in celotno skrb za potnike pomoči – vključno s tistimi z informacijami in pomočjo, ki so določene v okviru zadevne zakonodaje EU Unije o pravicah potnikov – ob prihodu, odhodu, med transferjem ali tranzitom, skupaj s pregledom letalskih vozovnic in potovalnih dokumentov, oddajo prtljage
  , preverjanjem, ali prtljaga pripada zadevnemu potniku, na primer z elektronskim preverjanjem,
  in prenosom prtljage do prostora za razvrščanje prtljage. [Sprememba 358]

| 3. | Odprema prtljage zajema ravnanje s prtljago v prostoru za razvrščanje, razvrščanje prtljage, pripravljanje prtljage za odhod, natovarjanje in raztovarjanje vozil ali naprav, s katerimi se prtljaga prevaža ali prenaša od zrakoplova do prostora za razvrščanje in obratno ter prevoz prtljage iz prostora za razvrščanje do prostorov za prevzem prtljage. |
| --- | --- |

3.

Odprema prtljage zajema ravnanje s prtljago v prostoru za razvrščanje, razvrščanje prtljage, pripravljanje prtljage za odhod, natovarjanje in raztovarjanje vozil ali naprav, s katerimi se prtljaga prevaža ali prenaša od zrakoplova do prostora za razvrščanje in obratno ter prevoz prtljage iz prostora za razvrščanje do prostorov za prevzem prtljage.

| 4. | Odprema tovora in pošte zajema naslednje podvrste: |
| --- | --- |

4.

Odprema tovora in pošte zajema naslednje podvrste:

| 4.1. | za tovor: fizično ravnanje s tovorom pri izvozu, prenosu in uvozu, obdelava ustreznih dokumentov ter carinski postopki in izvajanje vseh potrebnih varovalnih ukrepov, ki so dogovorjeni med pogodbenicami ali pa jih zahtevajo okoliščine; |
| --- | --- |

4.1.

za tovor: fizično ravnanje s tovorom pri izvozu, prenosu in uvozu, obdelava ustreznih dokumentov ter carinski postopki in izvajanje vseh potrebnih varovalnih ukrepov, ki so dogovorjeni med pogodbenicami ali pa jih zahtevajo okoliščine;

| 4.2. | za pošto: fizično ravnanje z vhodno in izhodno pošto, obdelava ustreznih dokumentov in izvajanje vseh potrebnih varovalnih ukrepov, ki so dogovorjeni med pogodbenicami ali pa jih zahtevajo okoliščine. |
| --- | --- |

4.2.

za pošto: fizično ravnanje z vhodno in izhodno pošto, obdelava ustreznih dokumentov in izvajanje vseh potrebnih varovalnih ukrepov, ki so dogovorjeni med pogodbenicami ali pa jih zahtevajo okoliščine.

| 5. | Oskrba na ploščadi zajema naslednje podvrste: |
| --- | --- |

5.

Oskrba na ploščadi zajema naslednje podvrste:

| 5.1. | razporeditev zrakoplova na letališču ob prihodu in odhodu; |
| --- | --- |

5.1.

razporeditev zrakoplova na letališču ob prihodu in odhodu;

| 5.2. | nudenje pomoči pri parkiranju zrakoplova in zagotovitev ustreznih naprav; |
| --- | --- |

5.2.

nudenje pomoči pri parkiranju zrakoplova in zagotovitev ustreznih naprav;

| 5.3. | komunikacijo med zrakoplovom in izvajalcem storitev, ki je odgovoren za oskrbo na ploščadi; |
| --- | --- |

5.3.

komunikacijo med zrakoplovom in izvajalcem storitev, ki je odgovoren za oskrbo na ploščadi;

| 5.4. | natovarjanje in raztovarjanje zrakoplova, skupaj z zagotavljanjem in upravljanjem zahtevanih sredstev, kakor tudi prevoz posadke in potnikov med zrakoplovom in terminalom ter, prevoz prtljage med zrakoplovom in terminalom
  ter natovarjanje in raztovarjanje invalidskih vozičkov ali druge opreme za mobilnost ali pripomočkov oseb z omejeno mobilnostjo
  ; [Sprememba 359] |
| --- | --- |

5.4.

natovarjanje in raztovarjanje zrakoplova, skupaj z zagotavljanjem in upravljanjem zahtevanih sredstev, kakor tudi prevoz posadke in potnikov med zrakoplovom in terminalom ter, prevoz prtljage med zrakoplovom in terminalom
  ter natovarjanje in raztovarjanje invalidskih vozičkov ali druge opreme za mobilnost ali pripomočkov oseb z omejeno mobilnostjo
  ; [Sprememba 359]

| 5.5. | zagotavljanje in upravljanje ustreznih enot pri zagonu pogonskih naprav; |
| --- | --- |

5.5.

zagotavljanje in upravljanje ustreznih enot pri zagonu pogonskih naprav;

| 5.6. | premikanje zrakoplova ob odhodu in prihodu, zagotavljanje in uporaba ustreznih naprav; |
| --- | --- |

5.6.

premikanje zrakoplova ob odhodu in prihodu, zagotavljanje in uporaba ustreznih naprav;

| 5.7. | prevoz, natovarjanje in raztovarjanje hrane in pijače na zrakoplov in z njega. |
| --- | --- |

5.7.

prevoz, natovarjanje in raztovarjanje hrane in pijače na zrakoplov in z njega.

| 6. | Storitve oskrbe na zrakoplovu zajemajo naslednje podvrste: |
| --- | --- |

6.

Storitve oskrbe na zrakoplovu zajemajo naslednje podvrste:

| 6.1. | zunanje in notranje čiščenje zrakoplova, oskrba sanitarij in oskrba z vodo; |
| --- | --- |

6.1.

zunanje in notranje čiščenje zrakoplova, oskrba sanitarij in oskrba z vodo;

| 6.2. | hlajenje in ogrevanje potniške kabine, odstranjevanje snega in ledu z zrakoplova, razledenitev zrakoplova; |
| --- | --- |

6.2.

hlajenje in ogrevanje potniške kabine, odstranjevanje snega in ledu z zrakoplova, razledenitev zrakoplova;

| 6.3. | opremljanje potniške kabine z ustrezno opremo za kabino in hramba te opreme. |
| --- | --- |

6.3.

opremljanje potniške kabine z ustrezno opremo za kabino in hramba te opreme.

| 7. | Oskrba z gorivom in oljem zajema naslednje podvrste: |
| --- | --- |

7.

Oskrba z gorivom in oljem zajema naslednje podvrste:

| 7.1. | priprava in izvedba polnjenja in praznjenja rezervoarja z gorivom, skupaj s hrambo goriva, tudi v bližini letališča, ter kontrolo kakovosti in količin dobavljenega goriva; |
| --- | --- |

7.1.

priprava in izvedba polnjenja in praznjenja rezervoarja z gorivom, skupaj s hrambo goriva, tudi v bližini letališča, ter kontrolo kakovosti in količin dobavljenega goriva;

| 7.2. | dolivanje olja in drugih tekočin. |
| --- | --- |

7.2.

dolivanje olja in drugih tekočin.

| 8. | Vzdrževanje zrakoplova zajema naslednje podvrste: |
| --- | --- |

8.

Vzdrževanje zrakoplova zajema naslednje podvrste:

| 8.1. | redno vzdrževanje pred letom; |
| --- | --- |

8.1.

redno vzdrževanje pred letom;

| 8.2. | posebne dejavnosti, ki jih zahteva uporabnik letališča; |
| --- | --- |

8.2.

posebne dejavnosti, ki jih zahteva uporabnik letališča;

| 8.3. | zagotavljanje in razdelitev rezervnih delov in ustrezne opreme; |
| --- | --- |

8.3.

zagotavljanje in razdelitev rezervnih delov in ustrezne opreme;

| 8.4. | zahteva za ustrezni parkirni prostor in/ali prostor v hangarju ali njuna rezervacija. |
| --- | --- |

8.4.

zahteva za ustrezni parkirni prostor in/ali prostor v hangarju ali njuna rezervacija.

| 9. | Letalske operacije in storitve za posadko zajemajo naslednje podvrste: |
| --- | --- |

9.

Letalske operacije in storitve za posadko zajemajo naslednje podvrste:

| 9.1. | priprava leta na odhodnem letališču ali kje drugje; |
| --- | --- |

9.1.

priprava leta na odhodnem letališču ali kje drugje;

| 9.2. | pomoč med letom, skupaj s preusmeritvijo zrakoplova med letom, če je potrebno; |
| --- | --- |

9.2.

pomoč med letom, skupaj s preusmeritvijo zrakoplova med letom, če je potrebno;

| 9.3. | dejavnosti po končanem letu; |
| --- | --- |

9.3.

dejavnosti po končanem letu;

| 9.4. | storitve za posadko. |
| --- | --- |

9.4.

storitve za posadko.

| 10. | Prevoz na zemlji zajema naslednje podvrste: |
| --- | --- |

10.

Prevoz na zemlji zajema naslednje podvrste:

| 10.1. | organizacijo in izvajanje prevoza posadke, potnikov, prtljage, tovora in pošte med različnimi terminali istega letališča, ne pa tudi takega prevoza med zrakoplovom in katerim drugim mestom na območju istega letališča; |
| --- | --- |

10.1.

organizacijo in izvajanje prevoza posadke, potnikov, prtljage, tovora in pošte med različnimi terminali istega letališča, ne pa tudi takega prevoza med zrakoplovom in katerim drugim mestom na območju istega letališča;

| 10.2. | vsak posebni prevoz, ki ga zahteva uporabnik. |
| --- | --- |

10.2.

vsak posebni prevoz, ki ga zahteva uporabnik.

| 11. | Storitve oskrbe potnikov s hrano in pijačo zajemajo naslednje podvrste: |
| --- | --- |

11.

Storitve oskrbe potnikov s hrano in pijačo zajemajo naslednje podvrste:

| 11.1. | povezovanje z dobavitelji in upravljanje; |
| --- | --- |

11.1.

povezovanje z dobavitelji in upravljanje;

| 11.2. | skladiščenje hrane in pijače ter opreme, potrebne za njihovo pripravo; |
| --- | --- |

11.2.

skladiščenje hrane in pijače ter opreme, potrebne za njihovo pripravo;

| 11.3. | čiščenje te opreme; |
| --- | --- |

11.3.

čiščenje te opreme;

| 11.4. | pripravo in dostavo opreme ter hrane in pijače. |
| --- | --- |

11.4.

pripravo in dostavo opreme ter hrane in pijače.

PRILOGA Ia

SEZNAM MINIMALNIH STANDARDOV KAKOVOSTI

Minimalni standardi kakovosti, ki jih določi upravljavec letališča ali kateri koli drugi organ iz člena 32, vključujejo:

| 1. | Minimalne standarde kakovosti pri operativnih dejavnostih:










  (a) | oskrba potnikov:








  — | najdaljša čakalna doba pri prijavi oddane prtljage. Ta čakalna doba se lahko določi za celotno letališče ali za posamezni terminal; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Minimalne standarde kakovosti pri operativnih dejavnostih:

(a)

oskrba potnikov:

—

najdaljša čakalna doba pri prijavi oddane prtljage. Ta čakalna doba se lahko določi za celotno letališče ali za posamezni terminal;

| — | najdaljši čas pri transferju potnikov v tranzitu med dvema letoma; |
| --- | --- |

—

najdaljši čas pri transferju potnikov v tranzitu med dvema letoma;

| (b) | sprejem in odprema prtljage:








  — | najdaljši čas za dostavo prvega kosa prtljage; najdaljši čas se lahko določi za celotno letališče ali za posamezni terminal; |
| --- | --- | --- |

(b)

sprejem in odprema prtljage:

—

najdaljši čas za dostavo prvega kosa prtljage; najdaljši čas se lahko določi za celotno letališče ali za posamezni terminal;

| — | najdaljši čas za dostavo zadnjega kosa prtljage; najdaljši čas se lahko določi za celotno letališče ali za posamezni terminal; |
| --- | --- |

—

najdaljši čas za dostavo zadnjega kosa prtljage; najdaljši čas se lahko določi za celotno letališče ali za posamezni terminal;

| — | najdaljši čas za dostavo prtljage pri transferju med dvema letoma; najdaljši čas se lahko določi za celotno letališče ali za posamezni terminal; |
| --- | --- |

—

najdaljši čas za dostavo prtljage pri transferju med dvema letoma; najdaljši čas se lahko določi za celotno letališče ali za posamezni terminal;

| (c) | sprejem in odprema tovora in pošte:








  — | najdaljši čas za dostavo tovora in pošte; najdaljši čas se lahko določi za celotno letališče ali za posamezni terminal; |
| --- | --- | --- |

(c)

sprejem in odprema tovora in pošte:

—

najdaljši čas za dostavo tovora in pošte; najdaljši čas se lahko določi za celotno letališče ali za posamezni terminal;

| — | najdaljši čas za dostavo tovora in pošte pri transferju med dvema letoma; najdaljša čakalna doba se lahko določi za celotno letališče ali za posamezni terminal; |
| --- | --- |

—

najdaljši čas za dostavo tovora in pošte pri transferju med dvema letoma; najdaljša čakalna doba se lahko določi za celotno letališče ali za posamezni terminal;

| (d) | zimske službe:








  — | najdaljši čas za odstranitev ledu z letala; |
| --- | --- | --- |

(d)

zimske službe:

—

najdaljši čas za odstranitev ledu z letala;

| — | minimalna zaloga tekočine za odstranjevanje ledu; |
| --- | --- |

—

minimalna zaloga tekočine za odstranjevanje ledu;

| (e) | oskrba na ploščadi:








  — | najdaljši čas za vkrcanje/izkrcanje potnikov; |
| --- | --- | --- |

(e)

oskrba na ploščadi:

—

najdaljši čas za vkrcanje/izkrcanje potnikov;

| (f) | odstranitev drobcev in tujih predmetov na asfaltni stezi letališča (FOD). |
| --- | --- |

(f)

odstranitev drobcev in tujih predmetov na asfaltni stezi letališča (FOD).

| 2. | Minimalne standarde kakovosti pri usposabljanju:








  — | redno udeleževanje usposabljanj, ki jih letališče organizira s področja dejavnosti na varnostnem območju omejenega gibanja, varnosti in varovanja, kriznega upravljanja in varstva okolja. |
| --- | --- | --- |

2.

Minimalne standarde kakovosti pri usposabljanju:

—

redno udeleževanje usposabljanj, ki jih letališče organizira s področja dejavnosti na varnostnem območju omejenega gibanja, varnosti in varovanja, kriznega upravljanja in varstva okolja.

| 3. | Minimalne standarde kakovosti v zvezi z informacijami in pomoči za potnike:








  — | objava sprotnih informacij o čakalni dobi za dostavo prtljage; |
| --- | --- | --- |

3.

Minimalne standarde kakovosti v zvezi z informacijami in pomoči za potnike:

—

objava sprotnih informacij o čakalni dobi za dostavo prtljage;

| — | objava sprotnih informacij o zamujenih in odpovedanih letih; |
| --- | --- |

—

objava sprotnih informacij o zamujenih in odpovedanih letih;

| — | minimalno število uslužbencev, ki lahko posredujejo informacije pri terminalu za vkrcanje; |
| --- | --- |

—

minimalno število uslužbencev, ki lahko posredujejo informacije pri terminalu za vkrcanje;

| — | minimalno število članov osebja, ki lahko sprejemajo pritožbe ali informacije o izgubljeni prtljagi. |
| --- | --- |

—

minimalno število članov osebja, ki lahko sprejemajo pritožbe ali informacije o izgubljeni prtljagi.

| 4. | Minimalni standardi kakovosti za opremo:








  — | število in razpoložljivost vozil za pomoč za potnike/prtljago/zrakoplove |
| --- | --- | --- |

4.

Minimalni standardi kakovosti za opremo:

—

število in razpoložljivost vozil za pomoč za potnike/prtljago/zrakoplove

| 5. | Minimalne standarde kakovosti v zvezi s sistemom CDM:








  — | sodelovanje v letališkem sistemu CDM. |
| --- | --- | --- |

5.

Minimalne standarde kakovosti v zvezi s sistemom CDM:

—

sodelovanje v letališkem sistemu CDM.

| 6. | Minimalne standarde kakovosti v zvezi z varnostjo:








  — | posedovanje sistema varnega upravljanja in obvezna usklajenost tega sistema s sistemom varnosti, ki ga uporablja letališče; |
| --- | --- | --- |

6.

Minimalne standarde kakovosti v zvezi z varnostjo:

—

posedovanje sistema varnega upravljanja in obvezna usklajenost tega sistema s sistemom varnosti, ki ga uporablja letališče;

| — | prijava nesreč in dogodkov. |
| --- | --- |

—

prijava nesreč in dogodkov.

| 7. | Minimalne standarde kakovosti v zvezi z varovanjem:








  — | posedovanje sistema za upravljanje varovanja v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 300/2008 Parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva

   (1)

  in usklajevanje tega sistema s sistemom varovanja, ki ga uporablja letališče. |
| --- | --- | --- |

7.

Minimalne standarde kakovosti v zvezi z varovanjem:

—

posedovanje sistema za upravljanje varovanja v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 300/2008 Parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva

   (1)

  in usklajevanje tega sistema s sistemom varovanja, ki ga uporablja letališče.

| 8. | Minimalne standarde kakovosti v zvezi z načrtom ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih:








  — | posedovanje načrta ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih (vključno z ukrepanjem v primeru hujših snežnih padavin) in obvezna usklajenost tega sistema z načrtom, ki ga uporablja letališče. |
| --- | --- | --- |

8.

Minimalne standarde kakovosti v zvezi z načrtom ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih:

—

posedovanje načrta ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih (vključno z ukrepanjem v primeru hujših snežnih padavin) in obvezna usklajenost tega sistema z načrtom, ki ga uporablja letališče.

| 9. | Okolje:








  — | prijava dogodkov, ki vplivajo na okolje (na primer uhajanje tekočin); |
| --- | --- | --- |

9.

Okolje:

—

prijava dogodkov, ki vplivajo na okolje (na primer uhajanje tekočin);

| — | emisija plinov iz uporabljenih vozil. |
| --- | --- |

—

emisija plinov iz uporabljenih vozil.

---

(1)  

  UL L 97, 9.4.2008, str. 72.

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/154 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/154

---

P7_TA(2013)0117

Tehnični in nadzorni ukrepi v Skagerraku ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih tehničnih in nadzornih ukrepih v Skagerraku ter spremembi Uredbe (ES) št. 850/98 in Uredbe (ES) št. 1342/2008 (COM(2012)0471 – C7-0234/2012 – 2012/0232(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 045/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0471), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0471),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0234/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0234/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. novembra 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. novembra 2012 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0051/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0051/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 11, 15.1.2013, str. 87.

---

P7_TC1-COD(2012)0232

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih tehničnih in nadzornih ukrepih v Skagerraku ter spremembi uredb Sveta (ES) št. 850/98 in (ES) št. 1342/2008

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (-1) | Ker je Skagerrak edino morsko območje, skupno državam članicam in tretjim državam, ki ga ne ureja sporazum o ribolovu, v katerem se uporabljajo kvote in v katerem so tretje države določile obveznost iztovarjanja celotnega ulova, je za to območje razumno določiti sklop pravil v zvezi s tehničnimi in nadzornimi ukrepi, ki se razlikujejo od splošnih pravil, ki veljajo v Uniji. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(-1)

Ker je Skagerrak edino morsko območje, skupno državam članicam in tretjim državam, ki ga ne ureja sporazum o ribolovu, v katerem se uporabljajo kvote in v katerem so tretje države določile obveznost iztovarjanja celotnega ulova, je za to območje razumno določiti sklop pravil v zvezi s tehničnimi in nadzornimi ukrepi, ki se razlikujejo od splošnih pravil, ki veljajo v Uniji. [Sprememba 1]

| (1) | Zaradi posvetovanj s področja ribištva za leto 2012, ki so 2. decembra 2011 potekala med Unijo in Norveško, bi bilo treba spremeniti nekatere tehnične in nadzorne ukrepe, ki veljajo za Skagerrak, da bi izboljšali vzorce izkoriščanja in, kadar je to mogoče, uskladili predpise Unije in Norveške. |
| --- | --- |

(1)

Zaradi posvetovanj s področja ribištva za leto 2012, ki so 2. decembra 2011 potekala med Unijo in Norveško, bi bilo treba spremeniti nekatere tehnične in nadzorne ukrepe, ki veljajo za Skagerrak, da bi izboljšali vzorce izkoriščanja in, kadar je to mogoče, uskladili predpise Unije in Norveške.

| (2) | Med posvetovanji s področja ribištva, ki so 28. junija 2012 potekala med Unijo in Norveško, so bili določeni skupni tehnični in nadzorni ukrepi, ki veljajo za Skagerrak, seznam vrst, za katere velja obveznost iztovarjanja celotnega ulova, in časovni razpored, v skladu s katerim bi ta obveznost morala postopno začeti veljati za navedene vrste.
  V posvetovanju z zadevnimi zainteresiranimi stranmi in delovno skupino bi morala Komisija imeti možnost odstranitve vrst s seznama. Dodajanje novih vrst ne bi smelo biti možno pred prvo oceno ukrepov po začetku veljavnosti te uredbe. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(2)

Med posvetovanji s področja ribištva, ki so 28. junija 2012 potekala med Unijo in Norveško, so bili določeni skupni tehnični in nadzorni ukrepi, ki veljajo za Skagerrak, seznam vrst, za katere velja obveznost iztovarjanja celotnega ulova, in časovni razpored, v skladu s katerim bi ta obveznost morala postopno začeti veljati za navedene vrste.
  V posvetovanju z zadevnimi zainteresiranimi stranmi in delovno skupino bi morala Komisija imeti možnost odstranitve vrst s seznama. Dodajanje novih vrst ne bi smelo biti možno pred prvo oceno ukrepov po začetku veljavnosti te uredbe. [Sprememba 2]

| (2a) | Spremembe obstoječih pravil med sedanjim kvotnim letom bi preveč obremenile ribiški sektor. Zato bi morale take spremembe začeti veljati od začetka naslednjega celotnega kvotnega leta. Pravila, ki se uvedejo s to uredbo, bi bilo zato treba uporabljati od 1. januarja 2014. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(2a)

Spremembe obstoječih pravil med sedanjim kvotnim letom bi preveč obremenile ribiški sektor. Zato bi morale take spremembe začeti veljati od začetka naslednjega celotnega kvotnega leta. Pravila, ki se uvedejo s to uredbo, bi bilo zato treba uporabljati od 1. januarja 2014. [Sprememba 3]

| (3) | Potrebne so spremembe tehničnih ukrepov, ki veljajo v Skagerraku, da bi zmanjšali raven neželenega ulova in zavržkov, saj ti negativno vplivajo na trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov. |
| --- | --- |

(3)

Potrebne so spremembe tehničnih ukrepov, ki veljajo v Skagerraku, da bi zmanjšali raven neželenega ulova in zavržkov, saj ti negativno vplivajo na trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov.

| (4) | Uvesti je treba obveznost iztovarjanja celotnega ulova staležev, za katere veljajo omejitve ulova, razen pri vrstah rib in ribolovu, pri katerih je dovolj dokazov o visokih stopnjah preživetja zavrženih rib, ali kadar je obremenitev za ribiče, ki morajo neželene vrste izločiti od ulova za ločeno obravnavo, nerazumljivo visoka. |
| --- | --- |

(4)

Uvesti je treba obveznost iztovarjanja celotnega ulova staležev, za katere veljajo omejitve ulova, razen pri vrstah rib in ribolovu, pri katerih je dovolj dokazov o visokih stopnjah preživetja zavrženih rib, ali kadar je obremenitev za ribiče, ki morajo neželene vrste izločiti od ulova za ločeno obravnavo, nerazumljivo visoka.

| (5) | Za sistem iztovarjanja celotnega ulova so potrebne znatne spremembe sedanjega ribištva in upravljanja zadevnega ribištva. Zato je treba obveznost iztovarjanja uvesti postopno. |
| --- | --- |

(5)

Za sistem iztovarjanja celotnega ulova so potrebne znatne spremembe sedanjega ribištva in upravljanja zadevnega ribištva. Zato je treba obveznost iztovarjanja uvesti postopno.

| (6) | Za zaščito nedoraslih rib in delovanja ribiškega trga ter da bi zagotovili, da ni mogoče pridobiti neupravičenega dobička zaradi ulova rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, bi moralo biti ravnanje s takim ulovom omejeno na ribjo moko, hrano za hišne živali in druge proizvode, ki niso namenjeni za prehrano ljudi, ter na dobrodelne namene. |
| --- | --- |

(6)

Za zaščito nedoraslih rib in delovanja ribiškega trga ter da bi zagotovili, da ni mogoče pridobiti neupravičenega dobička zaradi ulova rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, bi moralo biti ravnanje s takim ulovom omejeno na ribjo moko, hrano za hišne živali in druge proizvode, ki niso namenjeni za prehrano ljudi, ter na dobrodelne namene.

| (7) | Da bi postopno odpravili zavržke, je treba
  s spremembami
  izboljšati
  njegovo
  selektivnost ribolovnega orodja
  , tudi
  s povečanjem splošne zahteve glede najmanjše velikosti mrežnega očesa za pridneni ribolov, vendar z odstopanji, da bi omogočili uporabo orodij, vključno s selektivnimi napravami, ki imajo pri tem ribolovu enako selektivnost. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(7)

Da bi postopno odpravili zavržke, je treba
  s spremembami
  izboljšati
  njegovo
  selektivnost ribolovnega orodja
  , tudi
  s povečanjem splošne zahteve glede najmanjše velikosti mrežnega očesa za pridneni ribolov, vendar z odstopanji, da bi omogočili uporabo orodij, vključno s selektivnimi napravami, ki imajo pri tem ribolovu enako selektivnost. [Sprememba 4]

| (8) | Za najboljši možni učinek ter ustrezno spremljanje in nadzor novih tehničnih ukrepov, ki bodo določeni, je treba omejiti uporabo ribolovnih orodij v Skagerraku. |
| --- | --- |

(8)

Za najboljši možni učinek ter ustrezno spremljanje in nadzor novih tehničnih ukrepov, ki bodo določeni, je treba omejiti uporabo ribolovnih orodij v Skagerraku.

| (9) | Da bi razrešili navzkrižje zakonodaje, ki velja za Skagerrak in njegova sosednja območja, ter zagotovili, da so upoštevani predpisi o določitvi tehničnih ukrepov v Skagerraku, je treba določiti ukrepe, ki urejajo primere, ko ribiška plovila na ribolovnem potovanju združijo ribolovne dejavnosti v Skagerraku z ribolovom na območjih, kjer se novi tehnični ukrepi za Skagerrak ne uporabljajo. |
| --- | --- |

(9)

Da bi razrešili navzkrižje zakonodaje, ki velja za Skagerrak in njegova sosednja območja, ter zagotovili, da so upoštevani predpisi o določitvi tehničnih ukrepov v Skagerraku, je treba določiti ukrepe, ki urejajo primere, ko ribiška plovila na ribolovnem potovanju združijo ribolovne dejavnosti v Skagerraku z ribolovom na območjih, kjer se novi tehnični ukrepi za Skagerrak ne uporabljajo.

| (10) | Da bi zagotovili skladnost z ukrepi iz te uredbe, je treba sprejeti specifične nadzorne ukrepe poleg ukrepov iz Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (3). |
| --- | --- |

(10)

Da bi zagotovili skladnost z ukrepi iz te uredbe, je treba sprejeti specifične nadzorne ukrepe poleg ukrepov iz Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (3).

| (11) | Glede na to, da je Skagerrak precej majhno ribolovno območje, kjer predvsem manjša plovila izvajajo kratka ribolovna potovanja, bi bilo treba uporabo predhodnega obveščanja, kakor je zahtevano v členu 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009, razširiti na vsa plovila s skupno dolžino najmanj 10 metrov, predhodna obvestila pa bi bilo treba zaradi prilagoditve na ribištvo predložiti dve uri vnaprej. |
| --- | --- |

(11)

Glede na to, da je Skagerrak precej majhno ribolovno območje, kjer predvsem manjša plovila izvajajo kratka ribolovna potovanja, bi bilo treba uporabo predhodnega obveščanja, kakor je zahtevano v členu 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009, razširiti na vsa plovila s skupno dolžino najmanj 10 metrov, predhodna obvestila pa bi bilo treba zaradi prilagoditve na ribištvo predložiti dve uri vnaprej.

| (12) | Da bi ustrezno spremljali ribolovne dejavnosti, zlasti preverjali, ali se na morju izvaja obveznost iztovarjanja celotnega ulova staležev, za katere veljajo omejitve ulova, je treba na plovilih, ki lovijo v Skagerraku, uporabljati

  morajo države članice vzpostaviti sistem
  elektronske opreme za daljinsko spremljanje (Remote Electronic Monitoring – REM).
  [člen 11]


  Sistem REM bi moral temeljiti na avtomatiziranem nadzoru; podatke bi bilo treba upravljati v skladu s pravili o varstvu podatkov ter bi morali biti na voljo za raziskave. Učinkovitost nadzornih ukrepov bo ocenjena na podlagi posvetovanja z ustreznimi zainteresiranimi stranmi ter Komisijo, delovno skupino za nadzor in spremljanje, ki je navedena v odobrenem zapisniku sklepov posvetovanj s področja ribištva med Evropsko unijo in Norveško z dne 3. decembra 2010 (v nadaljnjem besedilu: odobreni zapisnik), dve leti po začetku veljavnosti te uredbe. Na podlagi zbranih podatkov bi morala Komisija oceniti, ali bi bilo možno uvesti obsežen nadzorni sistem, ki bi usklajeval posamezne režime. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(12)

Da bi ustrezno spremljali ribolovne dejavnosti, zlasti preverjali, ali se na morju izvaja obveznost iztovarjanja celotnega ulova staležev, za katere veljajo omejitve ulova, je treba na plovilih, ki lovijo v Skagerraku, uporabljati

  morajo države članice vzpostaviti sistem
  elektronske opreme za daljinsko spremljanje (Remote Electronic Monitoring – REM).
  [člen 11]


  Sistem REM bi moral temeljiti na avtomatiziranem nadzoru; podatke bi bilo treba upravljati v skladu s pravili o varstvu podatkov ter bi morali biti na voljo za raziskave. Učinkovitost nadzornih ukrepov bo ocenjena na podlagi posvetovanja z ustreznimi zainteresiranimi stranmi ter Komisijo, delovno skupino za nadzor in spremljanje, ki je navedena v odobrenem zapisniku sklepov posvetovanj s področja ribištva med Evropsko unijo in Norveško z dne 3. decembra 2010 (v nadaljnjem besedilu: odobreni zapisnik), dve leti po začetku veljavnosti te uredbe. Na podlagi zbranih podatkov bi morala Komisija oceniti, ali bi bilo možno uvesti obsežen nadzorni sistem, ki bi usklajeval posamezne režime. [Sprememba 5]

| (13) | Da bi zagotovili, da so novi tehničnimi ukrepi upoštevani, bi morale zadevne države članice za Skagerrak opredeliti ukrepe nadzora in inšpekcijskih pregledov ter te ukrepe vključiti v svoj nacionalni akcijski program nadzora. |
| --- | --- |

(13)

Da bi zagotovili, da so novi tehničnimi ukrepi upoštevani, bi morale zadevne države članice za Skagerrak opredeliti ukrepe nadzora in inšpekcijskih pregledov ter te ukrepe vključiti v svoj nacionalni akcijski program nadzora.

| (14) | Treba je predpisati pravila za plovila, ki so v Skagerraku v tranzitu, da bi zagotovili, da so novi tehnični ukrepi upoštevani. |
| --- | --- |

(14)

Treba je predpisati pravila za plovila, ki so v Skagerraku v tranzitu, da bi zagotovili, da so novi tehnični ukrepi upoštevani.

| (15) | Komisija bi morala redno ocenjevati ustreznost in učinkovitost tehničnih ukrepov. Takšna ocena bi morala temeljiti na poročilih zadevnih držav članic. |
| --- | --- |

(15)

Komisija bi morala redno ocenjevati ustreznost in učinkovitost tehničnih ukrepov. Takšna ocena bi morala temeljiti na poročilih zadevnih držav članic.

| (16) | Da bi na podlagi obveznosti iztovarjanja celotnega ulova spodbujali bolj selektiven ribolov, je ustrezno plovila, ki lovijo v Skagerraku, izvzeti iz ureditve napora iz poglavja III Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže (4). |
| --- | --- |

(16)

Da bi na podlagi obveznosti iztovarjanja celotnega ulova spodbujali bolj selektiven ribolov, je ustrezno plovila, ki lovijo v Skagerraku, izvzeti iz ureditve napora iz poglavja III Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže (4).

| (17) | Zagotoviti je treba raven prožnosti, da bi se ribiči lahko prilagodili na novo ureditev v Skagerraku. Zato dovoljena prožnost pri izkoriščenosti kvote iz leta v leto, določena v Uredbi Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (5), ne bi smela veljati za prelov. |
| --- | --- |

(17)

Zagotoviti je treba raven prožnosti, da bi se ribiči lahko prilagodili na novo ureditev v Skagerraku. Zato dovoljena prožnost pri izkoriščenosti kvote iz leta v leto, določena v Uredbi Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (5), ne bi smela veljati za prelov.

| (18) | Da bi zagotovili pravočasno in sorazmerno prilagoditev tehničnemu in znanstvenemu napredku ter prožnost kot tudi omogočili oblikovanje nekaterih ukrepov, bi bilo treba na Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov
  v zvezi z nadaljnjo opredelitvijo izjeme, ki v nekaterih primerih omogoča izpust rib staleža, če je to koristno za njegovo trajnostno obnovo, ter
  z namenom spremembe Priloge I glede časovnega razporeda in staležev, za katere velja obveznost iztovarjanja celotnega ulova, in spremembe Priloge II glede najmanjše referenčne velikosti ohranjanja.
  Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(18)

Da bi zagotovili pravočasno in sorazmerno prilagoditev tehničnemu in znanstvenemu napredku ter prožnost kot tudi omogočili oblikovanje nekaterih ukrepov, bi bilo treba na Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov
  v zvezi z nadaljnjo opredelitvijo izjeme, ki v nekaterih primerih omogoča izpust rib staleža, če je to koristno za njegovo trajnostno obnovo, ter
  z namenom spremembe Priloge I glede časovnega razporeda in staležev, za katere velja obveznost iztovarjanja celotnega ulova, in spremembe Priloge II glede najmanjše referenčne velikosti ohranjanja.
  Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. [Sprememba 6]

| (19) | Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
  [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
  [Sprememba 6]

| (20) | Da bi zagotovili enotne pogoje in pravočasen odziv na realnost ribištva in razpoložljive znanstvene informacije, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za izvajanje določb tehnične narave o določitvi ravni selektivnosti orodja in minimalnih zahtev glede elektronske opreme za daljinsko spremljanje. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (6). |
| --- | --- |

(20)

Da bi zagotovili enotne pogoje in pravočasen odziv na realnost ribištva in razpoložljive znanstvene informacije, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za izvajanje določb tehnične narave o določitvi ravni selektivnosti orodja in minimalnih zahtev glede elektronske opreme za daljinsko spremljanje. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (6).

| (21) | Zaradi prepovedi obdržanja določenih vrst na krovu ob določenem času v Skagerraku in področja uporabe te uredbe so potrebne nekatere spremembe Uredbe (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (7) in Uredbe (ES) št. 1342/2008. |
| --- | --- |

(21)

Zaradi prepovedi obdržanja določenih vrst na krovu ob določenem času v Skagerraku in področja uporabe te uredbe so potrebne nekatere spremembe Uredbe (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (7) in Uredbe (ES) št. 1342/2008.

| (22) | Uredbi (ES) št. 850/98 in (ES) št. 1342/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(22)

Uredbi (ES) št. 850/98 in (ES) št. 1342/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta uredba določa nove tehnične in nadzorne ukrepe v Skagerraku

  na območjih Skagerraka, ki so v pristojnosti države članice
  . [Sprememba 7]

2.   Ta uredba se uporablja za vsa ribiška plovila, ki lovijo v Skagerraku

  na območjih Skagerraka, ki so
  v 
  pristojnosti države članice
  . [Sprememba 8]

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se poleg opredelitev pojmov iz člena

  členov 2 in
  3 Uredbe (ES) št. 850/98 in člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (8) uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: [Sprememba 9]

| (a) | vrše in košare pomenijo majhne pasti, ki so namenjene lovu rakov ali rib v obliki kletk ali košev iz različnih materialov in se nastavijo na morsko dno posamezno ali v vrstah; imajo eno ali več odprtin ali vhodov in so z vrvmi povezane z bojami, ki kažejo na njihov položaj; |
| --- | --- |

(a)

vrše in košare pomenijo majhne pasti, ki so namenjene lovu rakov ali rib v obliki kletk ali košev iz različnih materialov in se nastavijo na morsko dno posamezno ali v vrstah; imajo eno ali več odprtin ali vhodov in so z vrvmi povezane z bojami, ki kažejo na njihov položaj;

| (b) | najmanjša referenčna velikost ohranjanja pomeni velikost zadevne vrste
  , ki temelji na velikosti v fazi zrelosti
  , pod katero je prodaja ulova omejena le na predelavo v ribjo moko, hrano za hišne živali ali druge proizvode, ki niso namenjeni za prehrano ljudi; [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(b)

najmanjša referenčna velikost ohranjanja pomeni velikost zadevne vrste
  , ki temelji na velikosti v fazi zrelosti
  , pod katero je prodaja ulova omejena le na predelavo v ribjo moko, hrano za hišne živali ali druge proizvode, ki niso namenjeni za prehrano ljudi; [Sprememba 10]

| (c) | velikost mrežnega očesa vlečne mreže, danske potegalke ali podobne vlečne mreže pomeni velikost

  raztegnjeno odprtino
  mrežnega očesa katere koli vreče ali podaljška na krovu ribiškega plovila; [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(c)

velikost mrežnega očesa vlečne mreže, danske potegalke ali podobne vlečne mreže pomeni velikost

  raztegnjeno odprtino
  mrežnega očesa katere koli vreče ali podaljška na krovu ribiškega plovila; [Sprememba 11]

| (d) | vreča pomeni vrečo v ožjem pomenu; |
| --- | --- |

(d)

vreča pomeni vrečo v ožjem pomenu;

| (e) | podaljšek pomeni podaljševalen kos, kakor je opredeljen v Prilogi k Uredbi Komisije (EGS) št. 3440/84 z dne 6. decembra 1984 o pritrditvi naprav na vlečne mreže, danske potegalke in podobne mreže (9); |
| --- | --- |

(e)

podaljšek pomeni podaljševalen kos, kakor je opredeljen v Prilogi k Uredbi Komisije (EGS) št. 3440/84 z dne 6. decembra 1984 o pritrditvi naprav na vlečne mreže, danske potegalke in podobne mreže (9);

| (f) | pridnena vlečna mreža pomeni orodje, ki ga čez morsko dno vleče eno ali več ribiških plovil in je sestavljeno iz mreže v obliki stožca ali piramide (tj. telo vlečne mreže) ter je zadaj zaprto z vrečo, ki se horizontalno odpre s širilkami ob stiku s tlemi ali v primeru dveh plovil z razdaljo med ploviloma; |
| --- | --- |

(f)

pridnena vlečna mreža pomeni orodje, ki ga čez morsko dno vleče eno ali več ribiških plovil in je sestavljeno iz mreže v obliki stožca ali piramide (tj. telo vlečne mreže) ter je zadaj zaprto z vrečo, ki se horizontalno odpre s širilkami ob stiku s tlemi ali v primeru dveh plovil z razdaljo med ploviloma;

| (g) | danska potegalka pomeni obkroževalno in vlečno orodje, ki se upravlja z enega ali več plovil z dvema dolgima vrvema (potegalne vrvi) in usmeri ribe proti odprtini potegalke; tj. orodje iz mrežastega materiala, ki je po obliki in velikosti podobno pridneni vlečni mreži in vsebuje dve dolgi krili, telo in vrečo; |
| --- | --- |

(g)

danska potegalka pomeni obkroževalno in vlečno orodje, ki se upravlja z enega ali več plovil z dvema dolgima vrvema (potegalne vrvi) in usmeri ribe proti odprtini potegalke; tj. orodje iz mrežastega materiala, ki je po obliki in velikosti podobno pridneni vlečni mreži in vsebuje dve dolgi krili, telo in vrečo;

| (h) | vlečna mreža z gredjo pomeni orodje z vlečno mrežo, ki se horizontalno odpre z jekleno ali leseno cevjo, gredjo in mrežnim materialom s spodnjimi verigami, plašilnimi verigami ali prepletenimi plašilnimi verigami, ki jih motor plovila vleče po dnu; [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(h)

vlečna mreža z gredjo pomeni orodje z vlečno mrežo, ki se horizontalno odpre z jekleno ali leseno cevjo, gredjo in mrežnim materialom s spodnjimi verigami, plašilnimi verigami ali prepletenimi plašilnimi verigami, ki jih motor plovila vleče po dnu; [Sprememba 12]

| (i) | pelagična vlečna mreža pomeni orodje, ki ga vleče eno ali več ribiških plovil v srednji globini in je sestavljeno iz mreže z velikimi mrežnimi očesi na sprednjem delu, ki usmerja ribe proti zadnjemu delu mreže z majhnimi mrežnimi očesi, pri čemer je ribolovna globina nadzorovana z lokatorjem, horizontalna odprtina pa je nadzorovana s širilkami, ki se praviloma ne dotaknejo morskega dna; |
| --- | --- |

(i)

pelagična vlečna mreža pomeni orodje, ki ga vleče eno ali več ribiških plovil v srednji globini in je sestavljeno iz mreže z velikimi mrežnimi očesi na sprednjem delu, ki usmerja ribe proti zadnjemu delu mreže z majhnimi mrežnimi očesi, pri čemer je ribolovna globina nadzorovana z lokatorjem, horizontalna odprtina pa je nadzorovana s širilkami, ki se praviloma ne dotaknejo morskega dna;

| (j) | pelagične in industrijske vrste pomenijo sled, skušo, papalino, sinjega mola, norveškega moliča, pravo peščenko in šura; |
| --- | --- |

(j)

pelagične in industrijske vrste pomenijo sled, skušo, papalino, sinjega mola, norveškega moliča, pravo peščenko in šura;

| (ja) | elektronsko spremljanje na daljavo (REM) pomeni sistem za spremljanje ribolovnih dejavnosti, ki ga upravljajo organi države članice; [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(ja)

elektronsko spremljanje na daljavo (REM) pomeni sistem za spremljanje ribolovnih dejavnosti, ki ga upravljajo organi države članice; [Sprememba 13]

| (jb) | oprema za zbiranje in prenos (CTE) pomeni sistem za zbiranje podatkov in njihovo posredovanje sistemu REM, ki vključuje televizijo zaprtega kroga (CCTV), globalni sistem za določanje položaja (GPS), senzorje in opremo za posredovanje podatkov. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(jb)

oprema za zbiranje in prenos (CTE) pomeni sistem za zbiranje podatkov in njihovo posredovanje sistemu REM, ki vključuje televizijo zaprtega kroga (CCTV), globalni sistem za določanje položaja (GPS), senzorje in opremo za posredovanje podatkov. [Sprememba 14]

POGLAVJE II

TEHNIČNI OHRANITVENI UKREPI

Člen 2a

Obveznost zmanjšanja ulova neželenih vrst in nedoraslih rib

1.
     
  Vsakdo, ki lovi v Skagerraku, se do največje možne mere izogiba ulovu neželenih vrst in rib pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, določeno v Prilogi II, med drugim z izbiro ribolovnega orodja ter kjer in ko pride do ribolovnega napora.

2.
     
  Zadevne države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zmanjšanje ulova neželenih vrst in rib pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, določeno v Prilogi II, vključno z dajanjem na voljo selektivnejše ribolovno orodje, kot je navedeno v členu 6. [Sprememba 15]

Člen 2b

Obveznost zabeležbe celotnega ulova in poročanja o njem

1.
     
  Vsakdo, ki lovi v Skagerraku, v ladijski dnevnik zabeleži celoten ulov ter loči med:

| (a) | ribami iz staležev, omenjenih v Prilogi I; |
| --- | --- |

(a)

ribami iz staležev, omenjenih v Prilogi I;

| (b) | ribami pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja; ter |
| --- | --- |

(b)

ribami pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja; ter

| (c) | ribami iz drugih staležev. |
| --- | --- |

(c)

ribami iz drugih staležev.

2.
     
  O celotnem ulovu, zabeleženem v skladu z odstavkom 1, se poroča Komisiji ali organom države članice zastave. [Sprememba 16]

Člen 3

Obveznost iztovarjanja celotnega ulova

1.   Z odstopanjem od člena 19(1) Uredbe (ES) št. 850/98 se celotni ulov staležev rib, navedenih v Prilogi I, potegne na krov ribiškega plovila in na njem obdrži ter iztovori v skladu s časovnim razporedom, določenim v navedeni prilogi, razen če imajo zavržene ribe takšnih staležev visoko stopnjo preživetja ali če je obremenitev za ribiče, ki morajo neželene vrste izločiti od ulova za ločeno obravnavo, nerazumljivo visoka.

1a.
     
  Ne glede na obveznost zabeležbe celotnega ulova v skladu s členom 2b obveznost iztovarjanja celotnega ulova, določena v odstavku 1 tega člena, ne velja za vrsto v specifičnem ribištvu, kadar je bilo na podlagi odstavkom 4 tega člena ugotovljeno, da ima visoko stopnjo preživetja in če se jo lahko loči od glavnega ulova.

2.   Ne glede na odstavek 1 in z odstopanjem od člena 19(1) Uredbe (ES) št. 850/98 se pri ribolovu z orodjem z velikostjo mrežnega očesa največ 32 mm celotni ulov, tudi staležev, za katere obveznost iztovarjanja ne velja

  ki niso navedeni v Prilogi I
  , potegne na krov ribiškega plovila in na njem obdrži ter iztovori.

3.   Odstavek 1 se ne uporablja za ribolov z vršami in košarami.

4.   Komisija je pooblaščena

  Na Komisijo se prenese pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov za spremembo Priloge I zaradi napredka na področju znanstvenih informacij ali kadar se izkaže, da je obremenitev ribičev nesorazmerna s prednostmi

  in izkušenj z izvajanjem te uredbe
  .
  Vendar se nobene vrste ne sme dodati v Prilogo I, preden se zaključi prva ocena v skladu s členom 15. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov s pojasnilom, kdaj se v skladu z odstavkom 1a ulovljene ribe lahko izpustijo. Pred sprejetjem delegiranih aktov Komisija zagotovi ustrezno uskladitev vseh strani, ki so vključenje v ribolov v Skagerraku, da se zagotovijo enaka pravila za celoten Skagerrak.

Navedeni delegirani akti se sprejmejo v skladu s členom 16. [Sprememba 17]

Člen 4

Posebni pogoji za upravljanje kvot

1.   Vsak ulov staležev iz člena 3 z ribiškimi plovili Unije se odšteje od kvot, ki so državi članici zastave na voljo za zadevni stalež ali skupino staležev ne glede na kraj iztovarjanja.

2.   Države članice zagotovijo, da je za ribiška plovila, ki lovijo v Skagerraku, za staleže, za katere velja obveznost iztovarjanja ulova, na voljo kvota, pri čemer se upošteva verjetna sestava ulova plovil.

3.   Države članice zagotovijo, da se ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo in imajo na krovu ribe, za katere države članice nimajo na voljo kvote,
  takoj prenehajo loviti in se
  vrnejo v pristanišče. [Sprememba 18]

Člen 5

Ravnanje z nedoraslimi ribami

1.   Kadar je za stalež, za katerega velja člen 3, določena najmanjša referenčna velikost ohranjanja, je prodaja ulovljenih rib navedenega staleža, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, omejena na predelavo v ribjo moko, hrano za hišne živali in druge proizvode, ki niso namenjeni za prehrano ljudi, ter na dobrodelne namene.
  Če je treba ulovljene ribe pred predelavo hraniti na kopnem, se hranijo ločeno od ulovljenih rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja. [Sprememba 19]

2.   Najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za staleže v Skagerraku so navedene v Prilogi II.

3.   Komisija je pooblaščena

  Na Komisijo se prenese pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov za spremembo

  v zvezi s spreminjanjem
  Priloge II zaradi napredka na področju znanstvenih informacij
  , da se po posvetovanjih z vsemi stranmi, vključenimi v ribolov v Skagerraku, zagotovita skladnost najmanjših referenčnih velikosti ohranjanja z velikostjo v fazi zrelosti zadevnih vrst in pregled velikosti vlečnih mrež
  .
  Ko se sprejemajo ti delegirani akti, si Komisija z Norveško prizadeva določiti skupno najmanjšo referenčno velikost ohranjanja za vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev [Sprememba 20].

Navedeni delegirani akti se sprejmejo v skladu s členom 16.

Člen 6

Specifikacije ribolovnega orodja

1.   Prepovedano je prevažanje na krovu ali uporaba kakršne koli pridnene vlečne mreže, danske potegalke, vlečne mreže z gredjo ali podobne vlečne mreže z velikostjo mrežnega očesa, manjšo od 120 mm.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1:

| (a) | se lahko uporablja orodje z enako selektivnostjo kot orodje iz odstavka 1, če je to potrjeno s poskusnimi ribolovnimi potovanji ali oceno Znanstvenega, tehničnega in ekonomskega odbora za ribištvo (STEFC); |
| --- | --- |

(a)

se lahko uporablja orodje z enako selektivnostjo kot orodje iz odstavka 1, če je to potrjeno s poskusnimi ribolovnimi potovanji ali oceno Znanstvenega, tehničnega in ekonomskega odbora za ribištvo (STEFC);

| (b) | se lahko uporabljajo vlečne mreže z najmanjšo velikostjo mrežnega očesa, manjšo od 32 mm,
  ali manj v ribištvu pelagičnih ali industrijskih vrst;
  če
  pa
  ulov na krovu
  kadar koli med ribolovnim potovanjem
  vsebuje več kot 50 %

  manj kot 80 %
  ene ali več pelagičnih ali industrijskih vrst
  , se ribiško plovilo vrne v pristanišče
  . [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(b)

se lahko uporabljajo vlečne mreže z najmanjšo velikostjo mrežnega očesa, manjšo od 32 mm,
  ali manj v ribištvu pelagičnih ali industrijskih vrst;
  če
  pa
  ulov na krovu
  kadar koli med ribolovnim potovanjem
  vsebuje več kot 50 %

  manj kot 80 %
  ene ali več pelagičnih ali industrijskih vrst
  , se ribiško plovilo vrne v pristanišče
  . [Sprememba 21]

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da sprejme izvedbene akte za določitev orodja, vključno s selektivnimi napravami, pritrjenimi na to orodje, ki se lahko uporablja kot orodje z enako selektivnostjo, kot jo ima orodje iz odstavka 1.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s členom 17.

Člen 7

Omejitve uporabe orodja

1.   Ribiška plovila, ki lovijo v Skagerraku, med ribolovnim potovanjem uporabljajo le eno ribolovno orodje.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko ribolovna plovila uporabljajo katero koli kombinacijo ribolovnih orodij iz odstavka 6(1) in člena 6(2)(a).

3.   Plovila iz odstavka 1 imajo lahko na krovu več kot eno orodje, če neuporabljane mreže shranijo v skladu s členom 47 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 8

Ribolovna potovanja v Skagerraku in na drugih območjih

1.   Z odstopanjem od členov 4, 15, 19(1), 35, 36, 37 Uredbe (EC) št. 850/98 se to poglavje uporablja tudi na območjih, ki niso del Skagerraka, med celotnim ribolovnim potovanjem plovila.

2.   Odstavek 1 se za druga območja uporablja le, kadar plovilo lovi v Skagerraku in na drugem območju kadar koli med istim ribolovnim potovanjem.

POGLAVJE III

NADZORNI UKREPI

Člen 9

Povezava z drugimi uredbami

Nadzorni ukrepi iz tega poglavja se uporabljajo poleg ukrepov iz Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 (10), Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 (11) in Uredbe (ES) št. 1224/2009, razen če je v členih tega poglavja navedeno drugače.

Člen 10

Predhodno obveščanje

1.   Z odstopanjem od člena 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009 poveljniki ribiških plovil Unije, ki imajo na krovu staleže rib, za katere velja člen 3 te uredbe, pristojnim organom države članice zastave sporočijo informacije iz člena 17(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009 dve uri pred vplutjem v pristanišče.

2.   Z odstopanjem od člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1010/2009 (12) poveljniki ribiških plovil tretjih držav, ki imajo na krovu staleže rib, za katere velja člen 3 te uredbe, pristojnim organom države članice, v katere pristanišče želijo vpluti, sporočijo informacije iz člena 6(1) Uredbe (ES) št. 1005/2008 dve uri pred vplutjem v pristanišče.

Člen 11

Elektronska oprema za daljinsko spremljanje

1.   Države članice uporabljajo elektronsko opremo za daljinsko spremljanje (Remote Electronic Monitoring – REM) za spremljanje ribolovnih dejavnosti ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in lovijo v Skagerraku.

2.   Ribiško plovilo s skupno dolžino najmanj 12 metrov
  , ki lovi v delu Skagerraka, ki je v vodah Unije,
  sme zapustiti pristanišče le, če ima
  pred tem
  na krovu
  vgrajeno
  brezhibno delujočo elektronsko opremo za daljinsko spremljanje, ki jo sestavljajo zadostno število kamer

  kamere
  s televizijo zaprtega kroga (CCTV), globalni sistem za določanje položaja (GPS), in senzorji
  in oprema za posredovanje podatkov
  .

3.   Odstavek 2 se uporablja v skladu z naslednjim časovnim razporedom:

| (a) | od 1. januarja 2014

  1. januarja 2015
  za ribiška plovila Unije s skupno dolžino najmanj 15 metrov, |
| --- | --- |

(a)

od 1. januarja 2014

  1. januarja 2015
  za ribiška plovila Unije s skupno dolžino najmanj 15 metrov,

| (b) | od 1. julija 2015

  1. julija 2016
  za ribiška plovila Unije s skupno dolžino najmanj 12 metrov. |
| --- | --- |

(b)

od 1. julija 2015

  1. julija 2016
  za ribiška plovila Unije s skupno dolžino najmanj 12 metrov.

4.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje izvedbenih aktov o naslednjih vidikih REM: zanesljivost opreme, specifikacije opreme, podatki, ki jih je treba zabeležiti in obdelati, spremljanje uporabe REM ali drugi elementi, potrebni za delovanje opreme.

  Podatki, ki jih posredujejo kamere CCTV, se zbirajo samodejno z uporabo programske opreme za prepoznavanje slik ter se obdelujejo v skladu s pravili in načeli o varstvu podatkov.

5.
     
  Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo zagotovi pomoč za namestitev kamer s televizijo zaprtega kroga (CCTV), globalnega sistema za določanje položaja (GPS), senzorjev in opreme za posredovanje podatkov.

6.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov o naslednjih vidikih REM: zanesljivost opreme, specifikacije opreme, podatki, ki jih je treba zabeležiti in obdelati, spremljanje uporabe REM ali drugi elementi, potrebni za delovanje opreme.

Navedeni

  Ti
  izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s členom

  postopkom preverjanja iz člena
   17
  (2)
  . [Sprememba 22]

Člen 12

Načrti nadzora in inšpekcijskih pregledov

1.   Države članice v skladu s Prilogo III določijo ukrepe nadzora in inšpekcijskih pregledov, da bi v šestih mesecih po začetku veljavnosti te uredbe zagotovile skladnost s pogoji iz te uredbe.

2.   Nadzorni in inšpekcijski pregledi so vključeni v nacionalni akcijski program nadzora iz člena 46 Uredbe (ES) št. 1224/2009, ki se uporablja za večletni načrt za staleže trske iz Uredbe (ES) št. 1342/2008.

Člen 13

Tranzit

Ribiška plovila v tranzitu v Skagerraku, ki imajo na krovu ribe, ulovljene na območjih, ki niso del Skagerraka, imajo mreže pripete in shranjene v skladu s členom 47 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

POGLAVJE IV

PREGLED

Člen 14

Poročanje držav članic

Zadevne države članice Komisiji poročajo o izvajanju te uredbe tretje leto po začetku veljavnosti te uredbe

  do ...

   (*), nato pa vsako tretje leto.
  Prvo poročilo mora biti posebej osredotočeno na ukrepe, ki so jih države članice sprejele za zmanjšanje ulova neželenih vrst in rib pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja v skladu s Prilogo II. [Sprememba 23]

Člen 15

Ocena načrta

Komisija na podlagi poročil držav članic iz člena 14 in ob upoštevanju znanstvenega mnenja
  Znanstvenega, tehničnega in ekonomskega odbora za ribištvo, Mednarodnega sveta za raziskovanje morja ter Regionalnega svetovalnega sveta za Severno morje
  oceni učinek ukrepov na zadevne staleže in ribištvo v letu po letu, v katerem prejmejo poročila.
  Prva ocena mora ugotoviti, ali so ukrepi iz te uredbe zadostno pripomogli k trajnostnemu ohranjanju staležev ali pa so potrebni dodatni ukrepi za zmanjšanje ulova neželenih vrst in rib pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja v skladu s Prilogo II, ter družbeno-ekonomski vpliv na ribiški sektor. [Sprememba 24]

POGLAVJE V

POSTOPKOVNE DOLOČBE

Člen 16

Izvajanje delegiranih pooblastil

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 
  členov
  3(4) in člena 5(3) se prenese na Komisijo dodelijo za nedoločen čas

  obdobje petih let od ...

   (**).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem triletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 25]

3.   Pooblastilo iz člena 3(4) in člena 5(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 3(4) in členom 5(3), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu niti Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta tok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 17

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen s členom 30 Uredbe (ES) št. 2371/2002. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

POGLAVJE VI

SPREMEMBE

Člen 18

Spremembe Uredbe (ES) št. 850/98

Uredba (ES) št. 850/98 se spremeni:

| 1. | beseda „Skagerrak“ se črta iz točke (ii) člena 4(4)(a), iz člena 35 in naslova Priloge IV; |
| --- | --- |

1.

beseda „Skagerrak“ se črta iz točke (ii) člena 4(4)(a), iz člena 35 in naslova Priloge IV;

| 2. | člen 38 se črta; |
| --- | --- |

2.

člen 38 se črta;

| 3. | naslov Priloge X.B se nadomesti z naslednjim:






  „B. | POGOJI ZA UPORABO NEKATERIH KOMBINACIJ VELIKOSTI MREŽNEGA OČESA V KATTEGATU“. |
| --- | --- | --- |

3.

naslov Priloge X.B se nadomesti z naslednjim:

„B.

POGOJI ZA UPORABO NEKATERIH KOMBINACIJ VELIKOSTI MREŽNEGA OČESA V KATTEGATU“.

Člen 19

Spremembe Uredbe (ES) št. 1342/2008

Uredba (ES) št. 1342/2008 se spremeni:

| 1. | v členu 11(1) se doda naslednji pododstavek:
  „Ureditev ribolovnega napora iz prvega pododstavka se za Skagerrak ne uporablja od 1. januarja 2013

  1. januarja 2014
  .“; [Sprememba 26] |
| --- | --- |

1.

v členu 11(1) se doda naslednji pododstavek:

„Ureditev ribolovnega napora iz prvega pododstavka se za Skagerrak ne uporablja od 1. januarja 2013

  1. januarja 2014
  .“; [Sprememba 26]

| 2. | v členu 12(5) se doda naslednji pododstavek:
  „Kadar je Skagerrak izključen iz ureditve ribolovnega napora v skladu z drugim pododstavkom člena 11(1), se ribolovni napor, ki ga je mogoče povezati s Skagerrakom in je prispeval k določitvi osnove ribolovnega napora, ne upošteva več za namene določitve največjega dovoljenega ribolovnega napora.“ |
| --- | --- |

2.

v členu 12(5) se doda naslednji pododstavek:

„Kadar je Skagerrak izključen iz ureditve ribolovnega napora v skladu z drugim pododstavkom člena 11(1), se ribolovni napor, ki ga je mogoče povezati s Skagerrakom in je prispeval k določitvi osnove ribolovnega napora, ne upošteva več za namene določitve največjega dovoljenega ribolovnega napora.“

POGLAVJE VII

ODSTOPANJE

Člen 20

Odstopanje od Uredbe (ES) št. 847/96

1.   Z odstopanjem od

| (a) | člena 3(3) Uredbe (ES) št. 847/96, če se pred 31. oktobrom leta, za katerega velja, izkoristi več kot 75 % kvote za stalež, za katerega velja člen 3 te uredbe, lahko država članica, ki ji je bila takšna kvota dodeljena, Komisijo zaprosi za dovoljenje, da iztovori dodatne količine rib istega staleža, ki se odštejejo od kvote zadevnega staleža v naslednjem letu z navedbo dodatne zahtevane količine (izposoja), in |
| --- | --- |

(a)

člena 3(3) Uredbe (ES) št. 847/96, če se pred 31. oktobrom leta, za katerega velja, izkoristi več kot 75 % kvote za stalež, za katerega velja člen 3 te uredbe, lahko država članica, ki ji je bila takšna kvota dodeljena, Komisijo zaprosi za dovoljenje, da iztovori dodatne količine rib istega staleža, ki se odštejejo od kvote zadevnega staleža v naslednjem letu z navedbo dodatne zahtevane količine (izposoja), in

| (b) | člena 4(2) Uredbe (ES) št. 847/96 lahko država članica, ki ji je bila dodeljena ustrezna kvota, pred 31. oktobrom leta, za katerega velja, od Komisije zahteva, da zadrži del njene kvote za prenos v naslednje leto (prihranek). |
| --- | --- |

(b)

člena 4(2) Uredbe (ES) št. 847/96 lahko država članica, ki ji je bila dodeljena ustrezna kvota, pred 31. oktobrom leta, za katerega velja, od Komisije zahteva, da zadrži del njene kvote za prenos v naslednje leto (prihranek).

Količine iz odstavkov (a) in (b) ne presegajo

| (i) | v letu 2013

  2014
  20 % ustrezne kvote, |
| --- | --- |

(i)

v letu 2013

  2014
  20 % ustrezne kvote,

| (ii) | v letu 2014

  2015
  15 % ustrezne kvote in |
| --- | --- |

(ii)

v letu 2014

  2015
  15 % ustrezne kvote in

| (iii) | v letu 2015

  2016
  10 % ustrezne kvote. [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(iii)

v letu 2015

  2016
  10 % ustrezne kvote. [Sprememba 27]

2.   Dodatna količina, izposojena v skladu z odstavkom 1, se ne šteje za preseganje dovoljenega iztovarjanja za namene odbitkov iz člena 105 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

POGLAVJE VIII

KONČNE DOLOČBE

Člen 21

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba se uporablja od 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 11, 15.1.2013, str. 87.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2013.

2

(3)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

3

(4)  UL L 348, 24.12.2008, str. 20.

4

(5)  UL L 115, 9.5.1996, str. 3.

5

(6)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

6

(7)  UL L 125, 27.4.1998, str. 1.

7

(8)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

8

(9)  UL L 318, 7.12.1984, str. 23.

9

(10)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

10

(11)  UL L 286, 29.10.2008, str. 33.

11

(12)  UL L 280, 27.10.2009, str. 5.

12

(*)  
  Datum dve leti po začetku veljavnosti te uredbe.

*

Datum dve leti po začetku veljavnosti te uredbe.

(**)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

**

Datum začetka veljavnosti te uredbe.

PRILOGA I

Seznam vrst, ki se postopno vključijo v obveznost iztovarjanja

| Ime | Znanstveno ime | Datum začetka veljavnosti |
| --- | --- | --- |
| trska | Gadus morhua | 1. januar 2013

  1. januar 2014 |
| vahnja | Melanogrammus aeglefinus | 1. januar 2013

  1. januar 2014 |
| sled | Clupea harengus | 1. januar 2013

  1. januar 2014 |
| skuša | Scomber scombrus | 1. januar 2013

  1. januar 2014 |
| severna kozica | Pandalus borealis | 1. januar 2013

  1. januar 2014 |
| saj | Pollachius virens | 1. januar 2013

  1. januar 2014 |
| papalina | Sprattus sprattus | 1. januar 2013

  1. januar 2014 |
| mol | Merlangius merlangus | 1. januar 2013

  1. januar 2014 |
| oslič | Merluccius merluccius | 1. januar 2013

  1. januar 2014 |
| leng | Molva molva | 1. januar 2013

  1. januar 2014 |
| morska spaka | Lophius piscatorius | 1. januar 2013

  1. januar 2014 |
| polak | Pollachius pollachius | 1. januar 2013

  1. januar 2014 |
| repak | Coryphaenoides rupestris | 1. januar 2013

  1. januar 2014 |
| modri leng | Molva dypterygia | 1. januar 2013

  1. januar 2014 |
| morski menek | Brosme brosme | 1. januar 2013

  1. januar 2014 |
| [Sprememba 28] | | |
| morska plošča | Pleuronectes platessa | 1. januar 2015

  1. januar 2016 |
| pasji jezik | Glyptocephalus cynoglossus | 1. januar 2015

  1. januar 2016 |
| ameriška morska plošča | Hippoglossoides platessoides | 1. januar 2015

  1. januar 2016 |
| sinji mol | Micromesistius poutassou | 1. januar 2015

  1. januar 2016 |
| norveški molič | Trisopterus esmarkii | 1. januar 2015

  1. januar 2016 |
| srebrenke | Argentina spp. | 1. januar 2015

  1. januar 2016 |
| morski list | Solea solea | 1. januar 2015

  1. januar 2016 |
| škamp | Nephrops norvegicus | 1. januar 2015

  1. januar 2016 |
| gladki romb | Scophthalmus rhombus | 1. januar 2015

  1. januar 2016 |
| limanda | Limanda limanda | 1. januar 2015

  1. januar 2016 |
| romb | Scophthalmus maximus | 1. januar 2015

  1. januar 2016 |
| rdeči jezik | Microstomus kitt | 1. januar 2015

  1. januar 2016 |
| prava peščenka | Ammodytidae | 1. januar 2015

  1. januar 2016 |
| šur | Trachurus trachurus | 1. januar 2015

  1. januar 2016 |
| raže (za katere v uredbah o ribolovnih možnostih ni navedeno, da jih je treba izpustiti) | Raja spp. | 1. januar 2015

  1. januar 2016 |
| iverka | Platichthys flesus | 1. januar 2015

  1. januar 2016 |
| atlantski ostrigar | Anarhichas lupus | 1. januar 2015

  1. januar 2016 |
| tabinja belica | Phycis blennoides | 1. januar 2015

  1. januar 2016 |
| bradavičarica | Cyclopterus lumpus | 1. januar 2015

  1. januar 2016 |
| rdeči okuni | Sebastes spp. | 1. januar 2015

  1. januar 2016 |

Ime

Znanstveno ime

Datum začetka veljavnosti

trska

Gadus morhua

1. januar 2013

  1. januar 2014

vahnja

Melanogrammus aeglefinus

1. januar 2013

  1. januar 2014

sled

Clupea harengus

1. januar 2013

  1. januar 2014

skuša

Scomber scombrus

1. januar 2013

  1. januar 2014

severna kozica

Pandalus borealis

1. januar 2013

  1. januar 2014

saj

Pollachius virens

1. januar 2013

  1. januar 2014

papalina

Sprattus sprattus

1. januar 2013

  1. januar 2014

mol

Merlangius merlangus

1. januar 2013

  1. januar 2014

oslič

Merluccius merluccius

1. januar 2013

  1. januar 2014

leng

Molva molva

1. januar 2013

  1. januar 2014

morska spaka

Lophius piscatorius

1. januar 2013

  1. januar 2014

polak

Pollachius pollachius

1. januar 2013

  1. januar 2014

repak

Coryphaenoides rupestris

1. januar 2013

  1. januar 2014

modri leng

Molva dypterygia

1. januar 2013

  1. januar 2014

morski menek

Brosme brosme

1. januar 2013

  1. januar 2014

[Sprememba 28]

morska plošča

Pleuronectes platessa

1. januar 2015

  1. januar 2016

pasji jezik

Glyptocephalus cynoglossus

1. januar 2015

  1. januar 2016

ameriška morska plošča

Hippoglossoides platessoides

1. januar 2015

  1. januar 2016

sinji mol

Micromesistius poutassou

1. januar 2015

  1. januar 2016

norveški molič

Trisopterus esmarkii

1. januar 2015

  1. januar 2016

srebrenke

Argentina spp.

1. januar 2015

  1. januar 2016

morski list

Solea solea

1. januar 2015

  1. januar 2016

škamp

Nephrops norvegicus

1. januar 2015

  1. januar 2016

gladki romb

Scophthalmus rhombus

1. januar 2015

  1. januar 2016

limanda

Limanda limanda

1. januar 2015

  1. januar 2016

romb

Scophthalmus maximus

1. januar 2015

  1. januar 2016

rdeči jezik

Microstomus kitt

1. januar 2015

  1. januar 2016

prava peščenka

Ammodytidae

1. januar 2015

  1. januar 2016

šur

Trachurus trachurus

1. januar 2015

  1. januar 2016

raže (za katere v uredbah o ribolovnih možnostih ni navedeno, da jih je treba izpustiti)

Raja spp.

1. januar 2015

  1. januar 2016

iverka

Platichthys flesus

1. januar 2015

  1. januar 2016

atlantski ostrigar

Anarhichas lupus

1. januar 2015

  1. januar 2016

tabinja belica

Phycis blennoides

1. januar 2015

  1. januar 2016

bradavičarica

Cyclopterus lumpus

1. januar 2015

  1. januar 2016

rdeči okuni

Sebastes spp.

1. januar 2015

  1. januar 2016

[Sprememba 29]

PRILOGA II

Najmanjša referenčna velikost ohranjanja

| Vrsta | Najmanjša referenčna velikost ohranjanja |
| --- | --- |
| trska (Gadus morhua) | 30 cm |
| vahnja (Melanogrammus aeglefinus) | 27 cm |
| mol (Merlangus merlangus) | 23 cm |
| saj (Pollachius virens) | 30 cm |
| sled (Clupea harengus) | 18 cm |
| skuše (Scomber spp.) | 20 cm |
| oslič (Merluccius merluccius) | 30 cm |
| leng (Molva molva) | 63 cm |
| modri leng (Molva dipterygia) | 70 cm |
| polak (Pollachius pollachius) | 30 cm |
| morska plošča (Pleuronectes platesus) | 27 cm |
| morski listi (Solea spp.) | 24 cm |
| šuri (Trachurus spp.) | 15 cm |

Vrsta

Najmanjša referenčna velikost ohranjanja

trska (Gadus morhua)

30 cm

vahnja (Melanogrammus aeglefinus)

27 cm

mol (Merlangus merlangus)

23 cm

saj (Pollachius virens)

30 cm

sled (Clupea harengus)

18 cm

skuše (Scomber spp.)

20 cm

oslič (Merluccius merluccius)

30 cm

leng (Molva molva)

63 cm

modri leng (Molva dipterygia)

70 cm

polak (Pollachius pollachius)

30 cm

morska plošča (Pleuronectes platesus)

27 cm

morski listi (Solea spp.)

24 cm

šuri (Trachurus spp.)

15 cm

PRILOGA III

Ukrepi nadzora in inšpekcijskih pregledov

| 1. | Za namene nadzora in inšpekcijskih pregledov, namenjenih preverjanju ravni skladnosti s členoma 3 in 5, se nacionalni ukrepi nadzora in inšpekcijskih pregledov nanašajo vsaj na naslednje:






  (a) | zahteve po popolnem vzorčenju ulova na morju in v pristanišču; |
| --- | --- | --- |

1.

Za namene nadzora in inšpekcijskih pregledov, namenjenih preverjanju ravni skladnosti s členoma 3 in 5, se nacionalni ukrepi nadzora in inšpekcijskih pregledov nanašajo vsaj na naslednje:

(a)

zahteve po popolnem vzorčenju ulova na morju in v pristanišču;

| (b) | analizo vseh podatkov iz člena 109(2)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 1224/2009; |
| --- | --- |

(b)

analizo vseh podatkov iz člena 109(2)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 1224/2009;

| (c) | uporabo senzorjev, pritrjenih na orodja; |
| --- | --- |

(c)

uporabo senzorjev, pritrjenih na orodja;

| (d) | uporabo elektronske opreme za daljinsko spremljanje (REM), ki jo sestavljajo televizija zaprtega kroga (CCTV), globalni sistem za določanje položaja (GPS) in senzorji

  sistem CTE za zbiranje in posredovanje podatkov v predpisanem zaporedju zadevnemu sistemu REM
  ; |
| --- | --- |

(d)

uporabo elektronske opreme za daljinsko spremljanje (REM), ki jo sestavljajo televizija zaprtega kroga (CCTV), globalni sistem za določanje položaja (GPS) in senzorji

  sistem CTE za zbiranje in posredovanje podatkov v predpisanem zaporedju zadevnemu sistemu REM
  ;

| (e) | referenčno ladjevje za glavno ribištvo v Skagerraku, na podlagi REM ali opazovalcev; |
| --- | --- |

(e)

referenčno ladjevje za glavno ribištvo v Skagerraku, na podlagi REM ali opazovalcev;

| (f) | znanstveni program vzorčenja zavržkov, ki pokriva vsa glavna ribištva v Skagerraku. |
| --- | --- |

(f)

znanstveni program vzorčenja zavržkov, ki pokriva vsa glavna ribištva v Skagerraku.

| 2. | Za namene nadzora in inšpekcijskih pregledov, namenjenih preverjanju ravni skladnosti s členi 6, 7 in 8, se nacionalni ukrepi nadzora in inšpekcijskih pregledov nanašajo vsaj na naslednje:






  (a) | dodeljene človeške vire in tehnična sredstva
  in, kjer je potrebno, sistem CTE za zbiranje in posredovanje podatkov v predpisanem zaporedju zadevnemu sistemu REM
  ; |
| --- | --- | --- |

2.

Za namene nadzora in inšpekcijskih pregledov, namenjenih preverjanju ravni skladnosti s členi 6, 7 in 8, se nacionalni ukrepi nadzora in inšpekcijskih pregledov nanašajo vsaj na naslednje:

(a)

dodeljene človeške vire in tehnična sredstva
  in, kjer je potrebno, sistem CTE za zbiranje in posredovanje podatkov v predpisanem zaporedju zadevnemu sistemu REM
  ;

| (b) | strategijo izvajanja inšpekcijskih pregledov, vključno z ravnijo inšpekcijskih pregledov na morju in kopnem ter ravnijo nadzora. |
| --- | --- |

(b)

strategijo izvajanja inšpekcijskih pregledov, vključno z ravnijo inšpekcijskih pregledov na morju in kopnem ter ravnijo nadzora.

3.   Osnova za inšpekcijske preglede

Zadevne države članice v svojem sistemu upravljanja tveganja, določenem v skladu s členom 5(3) Uredbe (ES) št. 1224/2009, najvišjo raven tveganja dodelijo ribištvu, ki se izvaja v Skagerraku
  , razen če se izvaja z ribiškimi plovili, ki so opremljena s sistemom CTE, ali ribištvu, ki je opremljeno z vršami in košarami
  . Ločen dejavnik tveganja se določi za plovila, ki lovijo v Skagerraku in
  niso opremljena s sistemom CTE ali so opremljena za ribolov z vršami in košarami in
  drugih vodah Unije med istim ribolovnim potovanjem, tem plovilom se dodeli tudi najvišja raven tveganja.
  Ribolovu, ki ga izvajajo ribiška plovila brez opreme CTE, ali ribolovu z vršami in košarami se lahko dodeli najvišja raven tveganja, vendar le po posebni oceni plovila oziroma ribolova.

4.
     
  Ustreznost nadzornih ukrepov

Države članice zagotovijo, da nadzorni ukrepi razumno ustrezajo potrebi po nadzoru. V zvezi s tem se posebej upošteva, ali je plovilo opremljeno s sistemom CTE. [Sprememba 30]

---

Sreda, 17. april 2013

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/169

---

P7_TA(2013)0172

Mednarodna izterjava preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o predlogu sklepa Sveta o spremembi prilog II in III k Sklepu Sveta z dne 9. junija 2011 o odobritvi Haaške konvencije z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin v imenu Evropske unije (COM(2013)0035 – C7-0045/2013 – 2013/0019(NLE))

(Posvetovanje)

(2016/C 045/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2013)0035), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2013)0035),

| — | ob upoštevanju Haaške konvencije z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Haaške konvencije z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin,

| — | ob upoštevanju člena 81(3) ter točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerimi se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0045/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) ter točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerimi se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0045/2013),

| — | ob upoštevanju členov 55 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0091/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0091/2013),

| 1. | odobri spremembo prilog II in III k Sklepu Sveta 2011/432/EU, ki jih predlaga Komisija; |
| --- | --- |

1.

odobri spremembo prilog II in III k Sklepu Sveta 2011/432/EU, ki jih predlaga Komisija;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Haaški konvenciji o mednarodnem zasebnem pravu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Haaški konvenciji o mednarodnem zasebnem pravu.

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/169

---

P7_TA(2013)0173

Načrt prihodkov in odhodkov za proračunsko leto 2014 – oddelek I – Parlament

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2014 (2013/2018(BUD))

(2016/C 045/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), zlasti člena 36, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), zlasti člena 36,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2013 o smernicah za proračunski postopek 2014 – oddelki I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX in X (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2013 o smernicah za proračunski postopek 2014 – oddelki I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX in X (3),

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja predsedstvu glede priprave predhodnega predloga načrta prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja predsedstvu glede priprave predhodnega predloga načrta prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2014,

| — | ob upoštevanju predhodnega predloga načrta prihodkov in odhodkov, ki ga je pripravilo predsedstvo dne 11. marca 2013 v skladu s členoma 23(7) in 79(1) Poslovnika Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnega predloga načrta prihodkov in odhodkov, ki ga je pripravilo predsedstvo dne 11. marca 2013 v skladu s členoma 23(7) in 79(1) Poslovnika Evropskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju predloga načrta prihodkov in odhodkov, ki ga je pripravil Odbor za proračun v skladu s členom 79(2) Poslovnika Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga načrta prihodkov in odhodkov, ki ga je pripravil Odbor za proračun v skladu s členom 79(2) Poslovnika Evropskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju člena 79 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 79 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0112/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0112/2013),

| A. | ker v primeru, da do konca leta ne bo dosežen dogovor o uredbi o večletnem finančnem okviru, člen 312(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije predvideva uporabo zgornjih meja iz zadnjega leta sedanjega večletnega finančnega okvira, člen 30 veljavnega medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju pa podaljšanje zgornjih meja iz leta 2013, ki se bodo prilagajale s fiksnim deflatorjem v višini 2 % letno, dokler ne bo sprejet nov večletni finančni okvir; |
| --- | --- |

A.

ker v primeru, da do konca leta ne bo dosežen dogovor o uredbi o večletnem finančnem okviru, člen 312(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije predvideva uporabo zgornjih meja iz zadnjega leta sedanjega večletnega finančnega okvira, člen 30 veljavnega medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju pa podaljšanje zgornjih meja iz leta 2013, ki se bodo prilagajale s fiksnim deflatorjem v višini 2 % letno, dokler ne bo sprejet nov večletni finančni okvir;

| B. | ker proračun Evropskega parlamenta ne vsebuje samo upravnih odhodkov, temveč tudi sredstva za pokojnine; |
| --- | --- |

B.

ker proračun Evropskega parlamenta ne vsebuje samo upravnih odhodkov, temveč tudi sredstva za pokojnine;

| C. | ker bi moral Parlament zaradi gospodarskih in finančnih težav, ki ne pojenjajo in ki so številne države članice zaradi prevelikega javnega dolga pahnile v varčevalne ukrepe, še naprej izkazovati veliko proračunsko odgovornost, nadzor in samodisciplino; ker pa bi moral hkrati doseči krhko ravnovesje med proračunsko varčnostjo in strukturnimi prihranki na eni strani ter usklajenimi prizadevanji za učinkovitost na drugi; |
| --- | --- |

C.

ker bi moral Parlament zaradi gospodarskih in finančnih težav, ki ne pojenjajo in ki so številne države članice zaradi prevelikega javnega dolga pahnile v varčevalne ukrepe, še naprej izkazovati veliko proračunsko odgovornost, nadzor in samodisciplino; ker pa bi moral hkrati doseči krhko ravnovesje med proračunsko varčnostjo in strukturnimi prihranki na eni strani ter usklajenimi prizadevanji za učinkovitost na drugi;

| D. | ker bi bilo treba kljub zelo majhnemu manevrskemu prostoru razmisliti o nekaterih naložbah, ki krepijo institucionalno vlogo Parlamenta in prispevajo k dolgoročni vzdržnosti proračuna; |
| --- | --- |

D.

ker bi bilo treba kljub zelo majhnemu manevrskemu prostoru razmisliti o nekaterih naložbah, ki krepijo institucionalno vlogo Parlamenta in prispevajo k dolgoročni vzdržnosti proračuna;

| E. | ker je še posebej pomembno, da Odbor za proračun in predsedstvo tudi naprej tesno sodelujeta v postopku sprejemanja letnega proračuna v skladu s členoma 23 in 79 Poslovnika Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

E.

ker je še posebej pomembno, da Odbor za proračun in predsedstvo tudi naprej tesno sodelujeta v postopku sprejemanja letnega proračuna v skladu s členoma 23 in 79 Poslovnika Evropskega parlamenta,

| F. | ker bodo pristojnosti plenarnega zasedanja pri sprejemu načrta prihodkov in odhodkov ter končnega proračuna v celoti ohranjene v skladu s Pogodbo in Poslovnikom, |
| --- | --- |

F.

ker bodo pristojnosti plenarnega zasedanja pri sprejemu načrta prihodkov in odhodkov ter končnega proračuna v celoti ohranjene v skladu s Pogodbo in Poslovnikom,

| G. | ker je 5. in 13. marca 2013 potekal predhodni usklajevalni sestanek oziroma usklajevalni sestanek med delegacijami predsedstva in Odborom za proračun, |
| --- | --- |

G.

ker je 5. in 13. marca 2013 potekal predhodni usklajevalni sestanek oziroma usklajevalni sestanek med delegacijami predsedstva in Odborom za proračun,

Splošni okvir in skupni proračun

| 1. | pozdravlja sodelovanje med predsedstvom in Odborom za proračun v tekočem proračunskem postopku in dogovor, dosežen na usklajevalnem sestanku 13. marca 2013; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sodelovanje med predsedstvom in Odborom za proračun v tekočem proračunskem postopku in dogovor, dosežen na usklajevalnem sestanku 13. marca 2013;

| 2. | spominja, da odhodki po predhodnem predlogu načrta prihodkov in odhodkov za proračun 2014, kot je navedel generalni sekretar v poročilu predsedstvu, znašajo 1 813 144 206 EUR; je seznanjen s tem, da stopnja povečanja glede na proračun za leto 2013 znaša 3,58 %; poudarja, da predlagano povečanje zajema pravne obveznosti, in sicer zlasti povečanje za 2,20 %, ki izhaja iz enkratnih odhodkov za volitve novih poslancev Parlamenta ter za uporabo statuta za poslance in njihove pomočnike, s katerim bo Parlament postal dejansko neodvisna demokratična institucija, pa tudi povečanje za 1,30 % na račun drugih pravnih obveznosti; pozdravlja načrt skupne delovne skupine predsedstva in Odbora za proračun o preučitvi strukturnih reform v proračunu Parlamenta in pričakuje, da se bodo do septembra 2013 pokazale možnosti za prihranke v proračunu za leto 2014, ne da bi ogrozili zakonodajno odličnost ali kakovost delovnih razmer; |
| --- | --- |

2.

spominja, da odhodki po predhodnem predlogu načrta prihodkov in odhodkov za proračun 2014, kot je navedel generalni sekretar v poročilu predsedstvu, znašajo 1 813 144 206 EUR; je seznanjen s tem, da stopnja povečanja glede na proračun za leto 2013 znaša 3,58 %; poudarja, da predlagano povečanje zajema pravne obveznosti, in sicer zlasti povečanje za 2,20 %, ki izhaja iz enkratnih odhodkov za volitve novih poslancev Parlamenta ter za uporabo statuta za poslance in njihove pomočnike, s katerim bo Parlament postal dejansko neodvisna demokratična institucija, pa tudi povečanje za 1,30 % na račun drugih pravnih obveznosti; pozdravlja načrt skupne delovne skupine predsedstva in Odbora za proračun o preučitvi strukturnih reform v proračunu Parlamenta in pričakuje, da se bodo do septembra 2013 pokazale možnosti za prihranke v proračunu za leto 2014, ne da bi ogrozili zakonodajno odličnost ali kakovost delovnih razmer;

| 3. | poudarja, da so finančne posledice evropskih volitev ter zamenjave poslancev in njihovih pomočnikov ob izteku zakonodajnega obdobja izjemne narave, in ceni že opravljena prizadevanja, da bi te enkratne stroške vključili v proračun; obžaluje, da bo treba dodatne stroške kriti v enem samem proračunskem letu, in poziva generalnega sekretarja, naj poišče način, kako bi jih v prihodnje porazdelili na celotno zakonodajno obdobje; je kljub temu prepričan, da si je treba še naprej prizadevati za nadaljnje spremembe, prihranke in strukturne reforme, med drugim z uporabo možnosti, ki jih ponuja finančna uredba, da bo se proračun ne bo povečeval bolj kot za stopnjo inflacije; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da so finančne posledice evropskih volitev ter zamenjave poslancev in njihovih pomočnikov ob izteku zakonodajnega obdobja izjemne narave, in ceni že opravljena prizadevanja, da bi te enkratne stroške vključili v proračun; obžaluje, da bo treba dodatne stroške kriti v enem samem proračunskem letu, in poziva generalnega sekretarja, naj poišče način, kako bi jih v prihodnje porazdelili na celotno zakonodajno obdobje; je kljub temu prepričan, da si je treba še naprej prizadevati za nadaljnje spremembe, prihranke in strukturne reforme, med drugim z uporabo možnosti, ki jih ponuja finančna uredba, da bo se proračun ne bo povečeval bolj kot za stopnjo inflacije;

| 4. | ugotavlja, da bo treba v letu 2014 stroške, povezane s pristopom Hrvaške, kriti skozi celotno proračunsko leto; ugotavlja, da utegnejo neposredni stroški po ocenah znašati 13,6 milijona EUR, vključno s podporo za integracijo Hrvaške v Unijo; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da bo treba v letu 2014 stroške, povezane s pristopom Hrvaške, kriti skozi celotno proračunsko leto; ugotavlja, da utegnejo neposredni stroški po ocenah znašati 13,6 milijona EUR, vključno s podporo za integracijo Hrvaške v Unijo;

| 5. | se zaveda, da so v predhodnem predlogu načrta prihodkov in odhodkov vsi drugi odhodki za 0,15 % manjši kot v proračunu za leto 2013; pozdravlja dejstvo, da je bilo to zmanjšanje mogoče zaradi strukturnih prihrankov v preteklosti, drugačne narave parlamentarnih dejavnosti v volilnem letu in zamrznitve odhodkov, kjer je bilo to mogoče; |
| --- | --- |

5.

se zaveda, da so v predhodnem predlogu načrta prihodkov in odhodkov vsi drugi odhodki za 0,15 % manjši kot v proračunu za leto 2013; pozdravlja dejstvo, da je bilo to zmanjšanje mogoče zaradi strukturnih prihrankov v preteklosti, drugačne narave parlamentarnih dejavnosti v volilnem letu in zamrznitve odhodkov, kjer je bilo to mogoče;

| 6. | pozdravlja prizadevanja predsedstva, da bi oblikovalo stvaren predhodni predlog načrta prihodkov in odhodkov; ceni dejstvo, da je stopnja povečanja proračuna za leto 2014 v predhodnem predlogu načrta prihodkov in odhodkov še posebej nizka v primerjavi z ustrezajočim obdobjem v večletnem finančnem okviru (2007–2013), ko je bila nižja samo v proračunskih letih 2012 in 2013; ugotavlja še, da bi bila dejansko precej nižja (1,38 %), če bi odšteli dodatne odhodke zaradi volitev in prehoda v novo parlamentarno obdobje; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja prizadevanja predsedstva, da bi oblikovalo stvaren predhodni predlog načrta prihodkov in odhodkov; ceni dejstvo, da je stopnja povečanja proračuna za leto 2014 v predhodnem predlogu načrta prihodkov in odhodkov še posebej nizka v primerjavi z ustrezajočim obdobjem v večletnem finančnem okviru (2007–2013), ko je bila nižja samo v proračunskih letih 2012 in 2013; ugotavlja še, da bi bila dejansko precej nižja (1,38 %), če bi odšteli dodatne odhodke zaradi volitev in prehoda v novo parlamentarno obdobje;

| 7. | poudarja, da v skladu z dogovorom, ki sta ga predsedstvo in Odbor za proračun dosegla na usklajevalnem srečanju 13. marca 2013, skupna raven načrtovanih odhodkov za leto 2014 znaša 1 808 144 206 EUR, kar pomeni neto povečanje za 3,29 % v primerjavi s proračunom za leto 2013, od česar bo približno 2,20 % namenjenih obveznim odhodkom za volitve novega sklica Parlamenta, 1,30 % drugim pravnim obveznostim, 0,78 % pristopu Hrvaške, približno 1,9 % pa je mogoče pripisati inflaciji (4), kar pomeni, da se je proračun Parlamenta glede na leto 2013 realno zmanjšal za 2,89 %; kljub vsemu poziva k nadaljnjim prihrankom in prerazporeditvam s strukturnimi reformami, za katere si bo treba prizadevati med obravnavo v Parlamentu jeseni 2013, v proračunskem postopku za leto 2014, in tudi v naslednjih letih; v zvezi s tem spominja na ukrepe, ki bi jih morali po mnenju skupne delovne skupine predsedstva in Odbora za proračun podrobneje preučiti, da bi ustvarili precejšnje organizacijske prihranke, na primer možnosti za medinstitucionalno sodelovanje med Parlamentom, Evropskim ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da v skladu z dogovorom, ki sta ga predsedstvo in Odbor za proračun dosegla na usklajevalnem srečanju 13. marca 2013, skupna raven načrtovanih odhodkov za leto 2014 znaša 1 808 144 206 EUR, kar pomeni neto povečanje za 3,29 % v primerjavi s proračunom za leto 2013, od česar bo približno 2,20 % namenjenih obveznim odhodkom za volitve novega sklica Parlamenta, 1,30 % drugim pravnim obveznostim, 0,78 % pristopu Hrvaške, približno 1,9 % pa je mogoče pripisati inflaciji (4), kar pomeni, da se je proračun Parlamenta glede na leto 2013 realno zmanjšal za 2,89 %; kljub vsemu poziva k nadaljnjim prihrankom in prerazporeditvam s strukturnimi reformami, za katere si bo treba prizadevati med obravnavo v Parlamentu jeseni 2013, v proračunskem postopku za leto 2014, in tudi v naslednjih letih; v zvezi s tem spominja na ukrepe, ki bi jih morali po mnenju skupne delovne skupine predsedstva in Odbora za proračun podrobneje preučiti, da bi ustvarili precejšnje organizacijske prihranke, na primer možnosti za medinstitucionalno sodelovanje med Parlamentom, Evropskim ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij;

| 8. | pozdravlja dvostopenjski postopek priprave proračuna Parlamenta za leto 2014, ki bo v skladu z dogovorom predsedstva in Odbora za proračun na usklajevalnem srečanju 13. marca 2013 potekal spomladi in jeseni; podpira njegovo prvo fazo, ki sestoji iz rezov in prihrankov v primerjavi s predhodnim predlogom načrta prihodkov in odhodkov za proračunsko leto 2014 na naslednjih področjih in v naslednjih zneskih: poraba energije (–0,5 milijona EUR, postavka 2024), uradni list (–1 milijon EUR, postavka 3240), parlamentarna pomoč (–1 milijon EUR, člen 422), zmanjšanje ogljikovih emisij Evropskega parlamenta (–0,25 milijona EUR, člen 239), opremljanje prostorov (–1,25 milijona EUR, postavka 2007) in rezerva za nepredvidene izdatke (–1 milijon EUR, poglavje 101); |
| --- | --- |

8.

pozdravlja dvostopenjski postopek priprave proračuna Parlamenta za leto 2014, ki bo v skladu z dogovorom predsedstva in Odbora za proračun na usklajevalnem srečanju 13. marca 2013 potekal spomladi in jeseni; podpira njegovo prvo fazo, ki sestoji iz rezov in prihrankov v primerjavi s predhodnim predlogom načrta prihodkov in odhodkov za proračunsko leto 2014 na naslednjih področjih in v naslednjih zneskih: poraba energije (–0,5 milijona EUR, postavka 2024), uradni list (–1 milijon EUR, postavka 3240), parlamentarna pomoč (–1 milijon EUR, člen 422), zmanjšanje ogljikovih emisij Evropskega parlamenta (–0,25 milijona EUR, člen 239), opremljanje prostorov (–1,25 milijona EUR, postavka 2007) in rezerva za nepredvidene izdatke (–1 milijon EUR, poglavje 101);

| 9. | predlaga, da se preuči, ali je mogoče v proračunskem postopku za leto 2014 člen s pokojninami (člen 103) in prehodna nadomestila za poslance odstraniti iz podmeje za upravne odhodke; |
| --- | --- |

9.

predlaga, da se preuči, ali je mogoče v proračunskem postopku za leto 2014 člen s pokojninami (člen 103) in prehodna nadomestila za poslance odstraniti iz podmeje za upravne odhodke;

| 10. | bo razmislil o izhodiščnih ugotovitvah skupne delovne skupina predsedstva in Odbora za proračun, ki se ukvarja s proračunom Parlamenta, in sicer gre za strukturne in organizacijske reforme, ki bodo omogočile večjo učinkovitost, ne da bi ogrozile zakonodajno odličnost in kakovost delovnih razmer; v zvezi s tem ugotavlja, da bi bilo treba izboljšati neodvisno strokovno svetovanje in zmogljivosti za izvajanje nadzora, da se okrepi delo Parlamenta kot institucije z zakonodajnimi pristojnostmi in pooblastili za demokratični nadzor; je zadovoljen, da skupna delovna skupina išče možnosti za dodatne prihranke in večjo učinkovitost, in pričakuje, da bo prve ugotovitve predstavila julija 2013, torej pravočasno za priprave na obravnavo proračuna Parlamenta za leto 2014 v skladu z dvostopenjskim postopkom, dogovorjenim na usklajevalnem sestanku; |
| --- | --- |

10.

bo razmislil o izhodiščnih ugotovitvah skupne delovne skupina predsedstva in Odbora za proračun, ki se ukvarja s proračunom Parlamenta, in sicer gre za strukturne in organizacijske reforme, ki bodo omogočile večjo učinkovitost, ne da bi ogrozile zakonodajno odličnost in kakovost delovnih razmer; v zvezi s tem ugotavlja, da bi bilo treba izboljšati neodvisno strokovno svetovanje in zmogljivosti za izvajanje nadzora, da se okrepi delo Parlamenta kot institucije z zakonodajnimi pristojnostmi in pooblastili za demokratični nadzor; je zadovoljen, da skupna delovna skupina išče možnosti za dodatne prihranke in večjo učinkovitost, in pričakuje, da bo prve ugotovitve predstavila julija 2013, torej pravočasno za priprave na obravnavo proračuna Parlamenta za leto 2014 v skladu z dvostopenjskim postopkom, dogovorjenim na usklajevalnem sestanku;

| 11. | poudarja, da bi bilo mogoče doseči pomembne prihranke, če bi imel Parlament zgolj en sedež; spominja na svojo resolucijo z dne 23. oktobra 2012 v interesu doseganja pozitivnega izida postopka odobritve večletnega finančnega okvira 2014–2020 (5), v kateri je Parlament pozval proračunski organ, naj med pogajanji o naslednjem večletnem finančnem okviru 2014–2020 opozori na to vprašanje; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi bilo mogoče doseči pomembne prihranke, če bi imel Parlament zgolj en sedež; spominja na svojo resolucijo z dne 23. oktobra 2012 v interesu doseganja pozitivnega izida postopka odobritve večletnega finančnega okvira 2014–2020 (5), v kateri je Parlament pozval proračunski organ, naj med pogajanji o naslednjem večletnem finančnem okviru 2014–2020 opozori na to vprašanje;

Posebna vprašanja

| 12. | spominja, da naj bi strukturne reforme – spremembe v politiki in upravljanju ter skrajšanje in omejitev števila službenih potovanj, pogostejša uporaba videokonferenc ter reorganizacija prevajalskih in tolmaških služb – od katerih so se nekatere začele izvajati že leta 2011, omogočile letne prihranke v približni višini 29 milijonov EUR; |
| --- | --- |

12.

spominja, da naj bi strukturne reforme – spremembe v politiki in upravljanju ter skrajšanje in omejitev števila službenih potovanj, pogostejša uporaba videokonferenc ter reorganizacija prevajalskih in tolmaških služb – od katerih so se nekatere začele izvajati že leta 2011, omogočile letne prihranke v približni višini 29 milijonov EUR;

| 13. | pozdravlja predlagano zmanjšanje stroškov glede na proračun za leto 2013 za prevajanje (–56 %) in tolmačenje (–23 %), zakupnine (–60 %), spletno televizijo (–38 %) in opremljanje prostorov (–31 %) ter zahteva podrobne podatke, ki bi dokazali izvedljivost predlaganega zmanjšanja; opozarja, da predlagani prihranki na področju storitev prevajanja in tolmačenja ne smejo ogroziti načela večjezičnosti, in vztraja pri tem, da se vsem poslancem zagotovi enak dostop do jezikovnih storitev in ohrani ustrezne delovne razmere za zadevne službe; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja predlagano zmanjšanje stroškov glede na proračun za leto 2013 za prevajanje (–56 %) in tolmačenje (–23 %), zakupnine (–60 %), spletno televizijo (–38 %) in opremljanje prostorov (–31 %) ter zahteva podrobne podatke, ki bi dokazali izvedljivost predlaganega zmanjšanja; opozarja, da predlagani prihranki na področju storitev prevajanja in tolmačenja ne smejo ogroziti načela večjezičnosti, in vztraja pri tem, da se vsem poslancem zagotovi enak dostop do jezikovnih storitev in ohrani ustrezne delovne razmere za zadevne službe;

| 14. | ugotavlja, da je občutno zmanjšanje izdatkov za parlamentarno televizijo (Europarl TV) že predvideno; prosi za podrobno analizo baze potrošnikov, da bo mogoče potrditi konkretne koristi te storitve; poziva Parlament, naj vzpostavi partnerstva z nacionalnimi radiotelevizijskimi mrežami, s katerimi bo lahko delil stroške; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da je občutno zmanjšanje izdatkov za parlamentarno televizijo (Europarl TV) že predvideno; prosi za podrobno analizo baze potrošnikov, da bo mogoče potrditi konkretne koristi te storitve; poziva Parlament, naj vzpostavi partnerstva z nacionalnimi radiotelevizijskimi mrežami, s katerimi bo lahko delil stroške;

| 15. | pozdravlja načrte za komunikacijsko kampanjo, v kateri bodo poudarjene glavne smernice za delo Parlamenta v sedanjem zakonodajnem obdobju, povezano z evropskimi volitvami, in ki se bo financirala iz splošnega proračuna za obveščanje in komuniciranje; zahteva dodatne podrobnosti o načrtovanih odhodkih za volilne kampanje; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja načrte za komunikacijsko kampanjo, v kateri bodo poudarjene glavne smernice za delo Parlamenta v sedanjem zakonodajnem obdobju, povezano z evropskimi volitvami, in ki se bo financirala iz splošnega proračuna za obveščanje in komuniciranje; zahteva dodatne podrobnosti o načrtovanih odhodkih za volilne kampanje;

| 16. | ugotavlja, da bo se bo nadaljeval postopek internalizacije varnostne službe, ki je del novega celovitega varnostnega koncepta; pozdravlja dejstvo, da zaposlovanje dodatnih pogodbenih uslužbencev ne bo vplivalo na proračun, saj se bo izravnalo z zmanjšanjem sredstev za zunanje varnostne storitve; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da bo se bo nadaljeval postopek internalizacije varnostne službe, ki je del novega celovitega varnostnega koncepta; pozdravlja dejstvo, da zaposlovanje dodatnih pogodbenih uslužbencev ne bo vplivalo na proračun, saj se bo izravnalo z zmanjšanjem sredstev za zunanje varnostne storitve;

| 17. | meni, da bi lahko skupna delovna skupina predsedstva in Odbora za proračun, ki se ukvarja s proračunom Parlamenta, na podlagi svojega dela, ki se je začelo leta 2012, še naprej igrala pomembno vlogo pri tej reformi z opredelitvijo možnosti za strukturne prihranke in obravnavo idej za nadaljnje varčevanje in večjo učinkovitost in uspešnost ter njihovo predstavitvijo Odboru za proračun; spodbuja jo, naj nadaljuje delo in temeljito preuči možnosti za večjo učinkovitost, sinergije in prihranke, kar bo omogočilo naložbe v razvoj institucije v letu 2014 in pozneje; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi lahko skupna delovna skupina predsedstva in Odbora za proračun, ki se ukvarja s proračunom Parlamenta, na podlagi svojega dela, ki se je začelo leta 2012, še naprej igrala pomembno vlogo pri tej reformi z opredelitvijo možnosti za strukturne prihranke in obravnavo idej za nadaljnje varčevanje in večjo učinkovitost in uspešnost ter njihovo predstavitvijo Odboru za proračun; spodbuja jo, naj nadaljuje delo in temeljito preuči možnosti za večjo učinkovitost, sinergije in prihranke, kar bo omogočilo naložbe v razvoj institucije v letu 2014 in pozneje;

| 18. | zahteva poročilo o prihrankih, ustvarjenih pri izvrševanju proračuna za leto 2013, v skladu s pozivi k nadaljnjemu varčevanju, ki jih je izrazil v stališču z dne 23. oktobra 2012 o predlogu proračuna za leto 2013 – vsi oddelki (6); pričakuje, da bo to poročilo Odboru za proračun posredovano pravočasno, da ga bo lahko upošteval v proračunskem postopku za leto 2014; |
| --- | --- |

18.

zahteva poročilo o prihrankih, ustvarjenih pri izvrševanju proračuna za leto 2013, v skladu s pozivi k nadaljnjemu varčevanju, ki jih je izrazil v stališču z dne 23. oktobra 2012 o predlogu proračuna za leto 2013 – vsi oddelki (6); pričakuje, da bo to poročilo Odboru za proračun posredovano pravočasno, da ga bo lahko upošteval v proračunskem postopku za leto 2014;

| 19. | poudarja, da se je proračun Parlamenta zaradi varčnosti institucije in inflacije realno zmanjšal; poudarja, da o varčevanju nedvoumno priča dejstvo, da nadomestila za misije uslužbencev niso bila indeksirana od leta 2007 in da so bila vsa poslanska nadomestila do izteka tega parlamentarnega mandata zamrznjena na ravni iz leta 2011; poleg tega pozdravlja načrt za zamrznitev vseh poslanskih nadomestil do izteka leta 2014; zahteva, da se Odboru za proračun po sprejetju popravljenih kadrovskih predpisov predstavi tudi časovni načrt za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da se je proračun Parlamenta zaradi varčnosti institucije in inflacije realno zmanjšal; poudarja, da o varčevanju nedvoumno priča dejstvo, da nadomestila za misije uslužbencev niso bila indeksirana od leta 2007 in da so bila vsa poslanska nadomestila do izteka tega parlamentarnega mandata zamrznjena na ravni iz leta 2011; poleg tega pozdravlja načrt za zamrznitev vseh poslanskih nadomestil do izteka leta 2014; zahteva, da se Odboru za proračun po sprejetju popravljenih kadrovskih predpisov predstavi tudi časovni načrt za njihovo izvajanje;

| 20. | spominja na strukturne prihranke v vseh proračunskih vrsticah, povezanih s službenimi potovanji, v letu 2013; poudarja, da v zvezi s tem poslanci ne smejo biti žrtve diskriminacije zaradi države, iz katere prihajajo; |
| --- | --- |

20.

spominja na strukturne prihranke v vseh proračunskih vrsticah, povezanih s službenimi potovanji, v letu 2013; poudarja, da v zvezi s tem poslanci ne smejo biti žrtve diskriminacije zaradi države, iz katere prihajajo;

| 21. | je prepričan, da je treba v času varčnosti dolgoročne naložbe, kot so nepremičninski projekti Parlamenta, upravljati preudarno in pregledno; vztraja pri strogem obvladovanju stroškov, načrtovanju projektov in nadzoru; znova poziva k preglednemu procesu odločanja na področju nepremičninske politike, in sicer na podlagi zgodnjih informacij; opominja na resolucijo Parlamenta z dne 16. februarja 2012 o smernicah za proračunski postopek za leto 2013 (7), v kateri ta zahteva, da se mu vsakih šest mesecev posredujejo natančne informacije o napredovanju nepremičninskih projektov in o finančnih posledicah, in na izjavo Parlamenta, da se v sedanjem zakonodajnem obdobju ne sme začeti novih nepredvidenih nepremičninskih projektov; |
| --- | --- |

21.

je prepričan, da je treba v času varčnosti dolgoročne naložbe, kot so nepremičninski projekti Parlamenta, upravljati preudarno in pregledno; vztraja pri strogem obvladovanju stroškov, načrtovanju projektov in nadzoru; znova poziva k preglednemu procesu odločanja na področju nepremičninske politike, in sicer na podlagi zgodnjih informacij; opominja na resolucijo Parlamenta z dne 16. februarja 2012 o smernicah za proračunski postopek za leto 2013 (7), v kateri ta zahteva, da se mu vsakih šest mesecev posredujejo natančne informacije o napredovanju nepremičninskih projektov in o finančnih posledicah, in na izjavo Parlamenta, da se v sedanjem zakonodajnem obdobju ne sme začeti novih nepredvidenih nepremičninskih projektov;

| 22. | se zaveda, da je projekt KAD za Parlament pomembna poteza, katere cilj je racionalizacija uprave institucije v Luksemburgu, da bi ustvarili sinergije; izraža priznanje za prizadevanja, da bi Odbor za proračun obveščali o trenutnem stanju projekta KAD, in zahteva, da se to obveščanje nadaljuje do zaključka projekta; je seznanjen, da so bili na zahtevo Odbora za proračun načrti prilagojeni in skrčeni, ter pozdravlja dejstvo, da bo projekt KAD, kot je mogoče sklepati iz drugega javnega razpisa, ostal pod mejo ali v mejah vnaprej določenega finančnega okvira; ugotavlja, da bodo zaradi gradnje stavbe KAD skupna letna plačila v prihodnje nižja, kot bi bili stroški najemnine za primerljivo nepremičnino; |
| --- | --- |

22.

se zaveda, da je projekt KAD za Parlament pomembna poteza, katere cilj je racionalizacija uprave institucije v Luksemburgu, da bi ustvarili sinergije; izraža priznanje za prizadevanja, da bi Odbor za proračun obveščali o trenutnem stanju projekta KAD, in zahteva, da se to obveščanje nadaljuje do zaključka projekta; je seznanjen, da so bili na zahtevo Odbora za proračun načrti prilagojeni in skrčeni, ter pozdravlja dejstvo, da bo projekt KAD, kot je mogoče sklepati iz drugega javnega razpisa, ostal pod mejo ali v mejah vnaprej določenega finančnega okvira; ugotavlja, da bodo zaradi gradnje stavbe KAD skupna letna plačila v prihodnje nižja, kot bi bili stroški najemnine za primerljivo nepremičnino;

| 23. | je seznanjen, da naj bi bila Hiša evropske zgodovine odprta leta 2015; ceni najnovejše informacije o trenutnem stanju projekta, ki sta jih posredovala generalni sekretar in predsedstvo; znova odločno poudarja, da končni stroški ne smejo preseči zneskov, določenih v poslovnem načrtu; pričakuje zadnje informacije o morebitnem dogovoru o sofinanciranju s Komisijo; |
| --- | --- |

23.

je seznanjen, da naj bi bila Hiša evropske zgodovine odprta leta 2015; ceni najnovejše informacije o trenutnem stanju projekta, ki sta jih posredovala generalni sekretar in predsedstvo; znova odločno poudarja, da končni stroški ne smejo preseči zneskov, določenih v poslovnem načrtu; pričakuje zadnje informacije o morebitnem dogovoru o sofinanciranju s Komisijo;

o

o o

| 24. | sprejme načrt prihodkov in odhodkov za proračunsko leto 2014; |
| --- | --- |

24.

sprejme načrt prihodkov in odhodkov za proračunsko leto 2014;

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo ter načrt prihodkov in odhodkov posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

25.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo ter načrt prihodkov in odhodkov posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(2)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila na ta datum, P7_TA(2013)0048.

(4)  Po napovedih Eurostata naj bi inflacija v Uniji v letu 2013 znašala 1,9 %.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0360.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0359.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0050.

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/173 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/173

---

P7_TA(2013)0175

Skupni sistem davka na dodano vrednost glede obravnave kuponov *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede obravnave kuponov (COM(2012)0206 – C7-0127/2012 – 2012/0102(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2016/C 045/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2012)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2012)0206),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0127/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0127/2012),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0058/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0058/2013),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost določa pravila o času in kraju dobave blaga in opravljanja storitev, davčno osnovo, obveznost obračuna davka na dodano vrednost (DDV) in pravico do odbitka. Vendar navedena pravila niso dovolj jasna ali celovita, da bi zagotavljala dosledno davčno obravnavo transakcij, ki vključujejo kupone, kar ima neželene posledice za ustrezno delovanje notranjega trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost določa pravila o času in kraju dobave blaga in opravljanja storitev, davčno osnovo, obveznost obračuna davka na dodano vrednost (DDV) in pravico do odbitka. Vendar navedena pravila niso dovolj jasna ali celovita, da bi zagotavljala dosledno davčno obravnavo transakcij, ki vključujejo kupone, kar ima neželene posledice za ustrezno delovanje notranjega trga.

| (1) | Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost določa pravila o času in kraju dobave blaga in opravljanja storitev, davčno osnovo, obveznost obračuna davka na dodano vrednost (DDV) in pravico do odbitka. Vendar navedena pravila niso dovolj jasna ali celovita, da bi zagotavljala dosledno davčno obravnavo transakcij, ki vključujejo kupone, kar ima neželene posledice za ustrezno delovanje notranjega trga.
  Treba je povečati obseg, nevtralnost in preglednost davčne obravnave transakcij s kuponi in tako izkoreniniti priložnosti za davčno utajo, povečati obseg pobranega DDV v zvezi s kuponi in s tem povečati javne prihodke. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost določa pravila o času in kraju dobave blaga in opravljanja storitev, davčno osnovo, obveznost obračuna davka na dodano vrednost (DDV) in pravico do odbitka. Vendar navedena pravila niso dovolj jasna ali celovita, da bi zagotavljala dosledno davčno obravnavo transakcij, ki vključujejo kupone, kar ima neželene posledice za ustrezno delovanje notranjega trga.
  Treba je povečati obseg, nevtralnost in preglednost davčne obravnave transakcij s kuponi in tako izkoreniniti priložnosti za davčno utajo, povečati obseg pobranega DDV v zvezi s kuponi in s tem povečati javne prihodke.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Za zagotovitev zanesljive in enotne obravnave ter preprečevanje nedoslednosti, izkrivljanja konkurence, dvojnega obdavčenja ali neobdavčitve ter zmanjšanje tveganja za izogibanje davkom je treba sprejeti posebna pravila za obračunavanje DDV pri kuponih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Za zagotovitev zanesljive in enotne obravnave ter preprečevanje nedoslednosti, izkrivljanja konkurence, dvojnega obdavčenja ali neobdavčitve ter zmanjšanje tveganja za izogibanje davkom je treba sprejeti posebna pravila za obračunavanje DDV pri kuponih.

| (2) | Za zagotovitev
  dobro delujočega, učinkovitega notranjega trga brez ovir ter
  zanesljive in enotne obravnave ter preprečevanje nedoslednosti, izkrivljanja konkurence, dvojnega obdavčenja ali neobdavčitve
  , dvoumnosti v zvezi z obdavčitvijo
  ter zmanjšanje tveganja za izogibanje davkom
  in davčno utajo
  je treba sprejeti posebna pravila za obračunavanje DDV pri kuponih. |
| --- | --- |

(2)

Za zagotovitev
  dobro delujočega, učinkovitega notranjega trga brez ovir ter
  zanesljive in enotne obravnave ter preprečevanje nedoslednosti, izkrivljanja konkurence, dvojnega obdavčenja ali neobdavčitve
  , dvoumnosti v zvezi z obdavčitvijo
  ter zmanjšanje tveganja za izogibanje davkom
  in davčno utajo
  je treba sprejeti posebna pravila za obračunavanje DDV pri kuponih.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Obračunavanje DDV pri transakcijah, povezanih s kuponi, je odvisno od posebnih značilnosti kupona. Zato je treba razlikovati med različnimi vrstami kuponov in
  te razlike opredeliti
  v zakonodaji Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Obračunavanje DDV pri transakcijah, povezanih s kuponi, je odvisno od posebnih značilnosti kupona. Zato je treba razlikovati med različnimi vrstami kuponov in
  te razlike opredeliti
  v zakonodaji Unije.

| (4) | Obračunavanje DDV pri transakcijah, povezanih s kuponi, je odvisno od posebnih značilnosti kupona. Zato je treba razlikovati med različnimi vrstami kuponov in
  jih
  v zakonodaji Unije
  jasno opredeliti
  . |
| --- | --- |

(4)

Obračunavanje DDV pri transakcijah, povezanih s kuponi, je odvisno od posebnih značilnosti kupona. Zato je treba razlikovati med različnimi vrstami kuponov in
  jih
  v zakonodaji Unije
  jasno opredeliti
  .

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Pravica
  do prejema blaga, storitev ali popusta
  je odvisna od vrste kupona
  . Ta pravica se lahko prenese z ene osebe na drugo pred dejanskim unovčenjem kupona. Da se prepreči tveganje dvojnega obdavčenja, kadar je treba obdavčiti storitev, ki jo takšna pravica predstavlja, je treba določiti, da je treba dodelitev te pravice in unovčenje kupona za blago ali storitve obravnavati kot eno transakcijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Pravica
  do prejema blaga, storitev ali popusta
  je odvisna od vrste kupona
  . Ta pravica se lahko prenese z ene osebe na drugo pred dejanskim unovčenjem kupona. Da se prepreči tveganje dvojnega obdavčenja, kadar je treba obdavčiti storitev, ki jo takšna pravica predstavlja, je treba določiti, da je treba dodelitev te pravice in unovčenje kupona za blago ali storitve obravnavati kot eno transakcijo.

| (5) | Kupon imetniku zagotavlja pravico
  do prejema blaga, storitev ali popusta. Ta pravica se lahko prenese z ene osebe na drugo pred dejanskim unovčenjem kupona. Da se prepreči tveganje dvojnega obdavčenja, kadar je treba obdavčiti storitev, ki jo takšna pravica predstavlja, je treba določiti, da je treba dodelitev te pravice in unovčenje kupona za blago ali storitve obravnavati kot eno transakcijo. |
| --- | --- |

(5)

Kupon imetniku zagotavlja pravico
  do prejema blaga, storitev ali popusta. Ta pravica se lahko prenese z ene osebe na drugo pred dejanskim unovčenjem kupona. Da se prepreči tveganje dvojnega obdavčenja, kadar je treba obdavčiti storitev, ki jo takšna pravica predstavlja, je treba določiti, da je treba dodelitev te pravice in unovčenje kupona za blago ali storitve obravnavati kot eno transakcijo.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Distribucija kuponov se pogosto izvaja prek agenta ali v okviru distribucijske verige na podlagi nakupa in naknadne ponovne prodaje. Za ohranitev nevtralnosti je bistveno, da znesek DDV, ki ga je treba plačati za dobavljeno blago ali opravljene storitve ob predložitvi kupona, ostane nespremenjen. Da bi se to zagotovilo, je treba vrednost večnamenskih kuponov določiti ob njihovi izdaji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Distribucija kuponov se pogosto izvaja prek agenta ali v okviru distribucijske verige na podlagi nakupa in naknadne ponovne prodaje. Za ohranitev nevtralnosti je bistveno, da znesek DDV, ki ga je treba plačati za dobavljeno blago ali opravljene storitve ob predložitvi kupona, ostane nespremenjen. Da bi se to zagotovilo, je treba vrednost večnamenskih kuponov določiti ob njihovi izdaji.

| (8) | Distribucija kuponov se pogosto izvaja prek agenta ali v okviru distribucijske verige na podlagi nakupa in naknadne ponovne prodaje. Za ohranitev nevtralnosti je bistveno, da znesek DDV, ki ga je treba plačati za dobavljeno blago ali opravljene storitve ob predložitvi kupona, ostane nespremenjen. Da bi se to zagotovilo, je treba
  nominalno
  vrednost večnamenskih kuponov določiti ob njihovi izdaji. |
| --- | --- |

(8)

Distribucija kuponov se pogosto izvaja prek agenta ali v okviru distribucijske verige na podlagi nakupa in naknadne ponovne prodaje. Za ohranitev nevtralnosti je bistveno, da znesek DDV, ki ga je treba plačati za dobavljeno blago ali opravljene storitve ob predložitvi kupona, ostane nespremenjen. Da bi se to zagotovilo, je treba
  nominalno
  vrednost večnamenskih kuponov določiti ob njihovi izdaji.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Pojasniti je treba davčno obravnavo transakcij, povezanih z distribucijo večnamenskih kuponov. Kadar se pri nakupu takšnih kuponov plača znesek, ki je nižji od njihove vrednosti, pri čemer se nato ti kuponi ponovno prodajo po višji ceni, mora biti distribucijska storitev obdavčena na podlagi marže, ki jo zasluži davčni zavezanec. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Pojasniti je treba davčno obravnavo transakcij, povezanih z distribucijo večnamenskih kuponov. Kadar se pri nakupu takšnih kuponov plača znesek, ki je nižji od njihove vrednosti, pri čemer se nato ti kuponi ponovno prodajo po višji ceni, mora biti distribucijska storitev obdavčena na podlagi marže, ki jo zasluži davčni zavezanec.

| (10) | Pojasniti je treba davčno obravnavo transakcij, povezanih z distribucijo večnamenskih kuponov. Kadar se pri nakupu takšnih kuponov plača znesek, ki je nižji od njihove
  nominalne
  vrednosti, pri čemer se nato ti kuponi ponovno prodajo po višji ceni, mora biti distribucijska storitev obdavčena na podlagi marže, ki jo zasluži davčni zavezanec. |
| --- | --- |

(10)

Pojasniti je treba davčno obravnavo transakcij, povezanih z distribucijo večnamenskih kuponov. Kadar se pri nakupu takšnih kuponov plača znesek, ki je nižji od njihove
  nominalne
  vrednosti, pri čemer se nato ti kuponi ponovno prodajo po višji ceni, mora biti distribucijska storitev obdavčena na podlagi marže, ki jo zasluži davčni zavezanec.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Kuponi lahko vključujejo čezmejno dobavo blaga ali opravljanje storitev. Različna obveznost obračuna davka v državah članicah bi lahko povzročila dvojno obdavčenje ali neobdavčitev. Da se to prepreči, ne sme biti dovoljeno nobeno odstopanje od pravila, v skladu s katerim se DDV obračuna ob dobavi blaga ali storitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Kuponi lahko vključujejo čezmejno dobavo blaga ali opravljanje storitev. Različna obveznost obračuna davka v državah članicah bi lahko povzročila dvojno obdavčenje ali neobdavčitev. Da se to prepreči, ne sme biti dovoljeno nobeno odstopanje od pravila, v skladu s katerim se DDV obračuna ob dobavi blaga ali storitev.

| (11) | Kuponi lahko vključujejo čezmejno dobavo blaga ali opravljanje storitev. Različna obveznost obračuna davka v državah članicah bi lahko povzročila dvojno obdavčenje ali neobdavčitev. Da se to prepreči
  in jasno navede
  ,
  v kateri državi članici je treba plačati davek,
  ne sme biti dovoljeno nobeno odstopanje od pravila, v skladu s katerim se DDV obračuna ob dobavi blaga ali storitev. |
| --- | --- |

(11)

Kuponi lahko vključujejo čezmejno dobavo blaga ali opravljanje storitev. Različna obveznost obračuna davka v državah članicah bi lahko povzročila dvojno obdavčenje ali neobdavčitev. Da se to prepreči
  in jasno navede
  ,
  v kateri državi članici je treba plačati davek,
  ne sme biti dovoljeno nobeno odstopanje od pravila, v skladu s katerim se DDV obračuna ob dobavi blaga ali storitev.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Če so blago ali storitve, zagotovljene na podlagi unovčenja kupona, obdavčene, je davčni zavezanec upravičen do odbitka DDV za izdatke, nastale v zvezi z izdajo kupona. Pojasniti je treba, da je mogoče ta strošek DDV odbiti tudi, če tega blaga ali storitev ne dobavi izdajatelj kupona. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Če so blago ali storitve, zagotovljene na podlagi unovčenja kupona, obdavčene, je davčni zavezanec upravičen do odbitka DDV za izdatke, nastale v zvezi z izdajo kupona. Pojasniti je treba, da je mogoče ta strošek DDV odbiti tudi, če tega blaga ali storitev ne dobavi izdajatelj kupona.

| (15) | Če so blago ali storitve, zagotovljene na podlagi unovčenja kupona, obdavčene, je davčni zavezanec
  v skladu z zakonodajo Unije
  upravičen do odbitka DDV za izdatke, nastale v zvezi z izdajo kupona. Pojasniti je treba, da je mogoče ta strošek DDV odbiti tudi, če tega blaga ali storitev ne dobavi izdajatelj kupona. |
| --- | --- |

(15)

Če so blago ali storitve, zagotovljene na podlagi unovčenja kupona, obdavčene, je davčni zavezanec
  v skladu z zakonodajo Unije
  upravičen do odbitka DDV za izdatke, nastale v zvezi z izdajo kupona. Pojasniti je treba, da je mogoče ta strošek DDV odbiti tudi, če tega blaga ali storitev ne dobavi izdajatelj kupona.

Sprememba 9

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2006/112/ES

Poglavje 5 – Člen 30a – odstavek 1 – uvodni del (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1.
     
  V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.
     
  V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

Sprememba 10

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2006/112/ES

Poglavje 5 – Člen 30a – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   „Kupon“ pomeni instrument, ki imetniku zagotavlja pravico, da prejme blago ali storitve oziroma popust ali rabat v zvezi z dobavo blaga ali storitev, pri čemer obstaja ustrezna obveznost za izpolnitev te pravice. | (Ne zadeva slovenske različice.) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   „Kupon“ pomeni instrument, ki imetniku zagotavlja pravico, da prejme blago ali storitve oziroma popust ali rabat v zvezi z dobavo blaga ali storitev, pri čemer obstaja ustrezna obveznost za izpolnitev te pravice.

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 11

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2006/112/ES

Poglavje 5 – Člen 30a – odstavek 1 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „Enonamenski kupon“ pomeni kupon, ki imetniku zagotavlja pravico, da prejme blago ali storitve, kadar so ob izdaji kupona znani identiteta dobavitelja, kraj dobave in veljavna stopnja DDV za to blago ali storitve. | (2) | „Enonamenski kupon“ pomeni kupon, ki imetniku zagotavlja pravico, da prejme blago ali storitve, kadar so ob izdaji kupona znani identiteta dobavitelja, kraj dobave in veljavna stopnja DDV za to blago ali storitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

„Enonamenski kupon“ pomeni kupon, ki imetniku zagotavlja pravico, da prejme blago ali storitve, kadar so ob izdaji kupona znani identiteta dobavitelja, kraj dobave in veljavna stopnja DDV za to blago ali storitve.

(2)

„Enonamenski kupon“ pomeni kupon, ki imetniku zagotavlja pravico, da prejme blago ali storitve, kadar so ob izdaji kupona znani identiteta dobavitelja, kraj dobave in veljavna stopnja DDV za to blago ali storitve.

Sprememba 12

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2006/112/ES

Poglavje 5 – Člen 30a – odstavek 1 – točka 2a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | „Kraj dobave“ pomeni državo članico, v kateri se opravi dobava osnovnega blaga ali storitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

„Kraj dobave“ pomeni državo članico, v kateri se opravi dobava osnovnega blaga ali storitev.

Sprememba 13

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2006/112/ES

Poglavje 5 – Člen 30a – odstavek 1 – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „Večnamenski kupon“ pomeni kateri koli kupon, ki ni kupon za popust ali rabat in ni enonamenski kupon. | (3) | „Večnamenski kupon“ pomeni kateri koli kupon, ki ni kupon za popust ali rabat in ni enonamenski kupon
  in ki imetniku zagotavlja pravico, da prejme blago ali storitve, pri čemer to blago ali storitve in kraj dobave v državi članici, kjer bodo obdavčeni, niso dovolj natančno opredeljeni in posledično na dan prodaje ali izdaje ni mogoče z gotovostjo določiti obračuna DDV za kupon
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

„Večnamenski kupon“ pomeni kateri koli kupon, ki ni kupon za popust ali rabat in ni enonamenski kupon.

(3)

„Večnamenski kupon“ pomeni kateri koli kupon, ki ni kupon za popust ali rabat in ni enonamenski kupon
  in ki imetniku zagotavlja pravico, da prejme blago ali storitve, pri čemer to blago ali storitve in kraj dobave v državi članici, kjer bodo obdavčeni, niso dovolj natančno opredeljeni in posledično na dan prodaje ali izdaje ni mogoče z gotovostjo določiti obračuna DDV za kupon
  .

Sprememba 14

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2006/112/ES

Poglavje 5 – Člen 30a – odstavek 1 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „Kupon za popust“ pomeni kupon, ki imetniku zagotavlja pravico do popusta ali rabata v zvezi z dobavo blaga ali storitev. | (4) | „Kupon za popust“ pomeni kupon, ki imetniku zagotavlja pravico do popusta ali rabata v zvezi z dobavo blaga ali storitev
  in ki je izražen v odstotkih ali kot fiksni znesek z nominalno vrednostjo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

„Kupon za popust“ pomeni kupon, ki imetniku zagotavlja pravico do popusta ali rabata v zvezi z dobavo blaga ali storitev.

(4)

„Kupon za popust“ pomeni kupon, ki imetniku zagotavlja pravico do popusta ali rabata v zvezi z dobavo blaga ali storitev
  in ki je izražen v odstotkih ali kot fiksni znesek z nominalno vrednostjo
  .

Sprememba 15

Predlog direktive

Člen 1 – točka 6

Direktiva 2006/112/ES

Poglavje 5 – Člen 74a – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Davčna osnova za dobavo blaga ali opravljanje storitev ob predložitvi večnamenskega kupona je enaka nominalni vrednosti kupona, pri delnem unovčenju pa delu nominalne vrednosti, ki ustreza delnemu unovčenju tega kupona, od česar se odšteje znesek DDV, povezan z zagotovljenim blagom ali storitvami. | 1.   Davčna osnova za dobavo blaga ali opravljanje storitev ob predložitvi večnamenskega kupona je enaka nominalni vrednosti kupona,
  ki se dejansko uporabi za nakup tega blaga in storitev,
  pri delnem unovčenju pa delu nominalne vrednosti, ki ustreza delnemu unovčenju tega kupona, od česar se odšteje znesek DDV, povezan z zagotovljenim blagom ali storitvami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Davčna osnova za dobavo blaga ali opravljanje storitev ob predložitvi večnamenskega kupona je enaka nominalni vrednosti kupona, pri delnem unovčenju pa delu nominalne vrednosti, ki ustreza delnemu unovčenju tega kupona, od česar se odšteje znesek DDV, povezan z zagotovljenim blagom ali storitvami.

1.   Davčna osnova za dobavo blaga ali opravljanje storitev ob predložitvi večnamenskega kupona je enaka nominalni vrednosti kupona,
  ki se dejansko uporabi za nakup tega blaga in storitev,
  pri delnem unovčenju pa delu nominalne vrednosti, ki ustreza delnemu unovčenju tega kupona, od česar se odšteje znesek DDV, povezan z zagotovljenim blagom ali storitvami.

Sprememba 16

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice
  najpozneje
  do 1. januarja 2014 sprejmejo in objavijo
  zakone in druge
  predpise, potrebne za
  skladnost s to direktivo
  . Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov. | 1.   Države članice do 1. januarja 2014 sprejmejo in objavijo predpise, potrebne za
  uveljavitev te direktive
  . Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov. |
| Navedeni predpisi se začnejo uporabljati
  1. januarja 2015. | Države članice te predpise uporabljajo od
  1. januarja 2015. |
| Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Države članice določijo način sklicevanja. | Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Države članice določijo način sklicevanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Države članice
  najpozneje
  do 1. januarja 2014 sprejmejo in objavijo
  zakone in druge
  predpise, potrebne za
  skladnost s to direktivo
  . Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov.

1.   Države članice do 1. januarja 2014 sprejmejo in objavijo predpise, potrebne za
  uveljavitev te direktive
  . Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov.

Navedeni predpisi se začnejo uporabljati
  1. januarja 2015.

Države članice te predpise uporabljajo od
  1. januarja 2015.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Države članice določijo način sklicevanja.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Države članice določijo način sklicevanja.

Sprememba 17

Predlog direktive

Člen 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 2a |
| | Komisija do 1. januarja 2017 pregleda uporabo Direktive 2006/112/ES in Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o njenem gospodarskem in davčnem vplivu. Poročilo vključuje analizo vpliva te direktive na gospodarstva držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 2a

Komisija do 1. januarja 2017 pregleda uporabo Direktive 2006/112/ES in Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o njenem gospodarskem in davčnem vplivu. Poročilo vključuje analizo vpliva te direktive na gospodarstva držav članic.

---

Četrtek, 18. april 2013

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/180 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/180

---

P7_TA(2013)0177

Sprememba Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Ukrajino o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov (12282/2012 – C7-0200/2012 – 2012/0138(NLE))

(Odobritev)

(2016/C 045/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12282/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12282/2012),

| — | ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko unijo in Ukrajino o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov (11044/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko unijo in Ukrajino o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov (11044/2012),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0200/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0200/2012),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0059/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0059/2013),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ukrajine. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ukrajine.

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/180 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/180

---

P7_TA(2013)0178

Sporazum med EU in Moldavijo o poenostavitvi izdajanja vizumov ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2013 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Moldavijo o poenostavitvi izdajanja vizumov (12012/2012 – C7-0201/2012 – 2012/0140(NLE))

(Odobritev)

(2016/C 045/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12012/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12012/2012),

| — | ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Moldavijo o poenostavitvi izdajanja vizumov (10871/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Moldavijo o poenostavitvi izdajanja vizumov (10871/2012),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0201/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0201/2012),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0128/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0128/2013),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Moldavije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Moldavije.

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/181 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/181

---

P7_TA(2013)0181

Evropska demografska statistika ***I

Predlogi sprememb, ki jih je sprejel Evropski parlament dne 18. aprila 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski demografski statistiki (COM(2011)0903 – C7-0518/2011 – 2011/0440(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 045/37)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Na podlagi člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisija vsaka tri leta predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij poročilo o napredku pri uresničevanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije. Za pripravo teh poročil in redno spremljanje demografskega razvoja ter možnih prihodnjih demografskih izzivov v regijah
  EU
  , vključno z različnimi vrstami regij, na primer čezmejnimi, metropolitanskimi, ruralnimi, gorskimi in otoškimi, so potrebni letni regionalni podatki na regionalni ravni NUTS 3. Glede na to, da obstajajo pri staranju prebivalstva velike regionalne razlike, je Eurostat
  pozvan
  k pripravi rednih regionalnih projekcij za dopolnitev demografskega prikaza regij NUTS 2 v Evropski uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Na podlagi člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisija vsaka tri leta predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij poročilo o napredku pri uresničevanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije. Za pripravo teh poročil in redno spremljanje demografskega razvoja ter možnih prihodnjih demografskih izzivov v regijah
  EU
  , vključno z različnimi vrstami regij, na primer čezmejnimi, metropolitanskimi, ruralnimi, gorskimi in otoškimi, so potrebni letni regionalni podatki na regionalni ravni NUTS 3. Glede na to, da obstajajo pri staranju prebivalstva velike regionalne razlike, je Eurostat
  pozvan
  k pripravi rednih regionalnih projekcij za dopolnitev demografskega prikaza regij NUTS 2 v Evropski uniji.

| (4) | Na podlagi
  drugega odstavka
  člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisija vsaka tri leta predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij poročilo o napredku pri uresničevanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije. Za pripravo teh poročil in redno spremljanje demografskega razvoja ter možnih prihodnjih demografskih izzivov v regijah
  Unije
  , vključno z različnimi vrstami regij, na primer čezmejnimi, metropolitanskimi, ruralnimi, gorskimi in otoškimi, so potrebni letni regionalni podatki na regionalni ravni NUTS 3. Glede na to, da obstajajo pri staranju prebivalstva velike regionalne razlike, je
  Komisija (
  Eurostat
  ) pozvana
  k pripravi rednih regionalnih projekcij za dopolnitev demografskega prikaza regij NUTS 2 v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi
  drugega odstavka
  člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisija vsaka tri leta predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij poročilo o napredku pri uresničevanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije. Za pripravo teh poročil in redno spremljanje demografskega razvoja ter možnih prihodnjih demografskih izzivov v regijah
  Unije
  , vključno z različnimi vrstami regij, na primer čezmejnimi, metropolitanskimi, ruralnimi, gorskimi in otoškimi, so potrebni letni regionalni podatki na regionalni ravni NUTS 3. Glede na to, da obstajajo pri staranju prebivalstva velike regionalne razlike, je
  Komisija (
  Eurostat
  ) pozvana
  k pripravi rednih regionalnih projekcij za dopolnitev demografskega prikaza regij NUTS 2 v Evropski uniji.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Strategija trajnostnega razvoja EU, ki jo je Evropski svet sprejel v Göteborgu leta 2001 in obnovil junija 2006, si prizadeva za stalno izboljšanje kakovosti življenja za sedanje in prihodnje generacije.
  Eurostatovo poročilo
  o spremljanju, ki je objavljeno vsaki dve leti, zagotavlja objektivni statistični prikaz napredka na podlagi niza kazalnikov EU o trajnostnem razvoju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Strategija trajnostnega razvoja EU, ki jo je Evropski svet sprejel v Göteborgu leta 2001 in obnovil junija 2006, si prizadeva za stalno izboljšanje kakovosti življenja za sedanje in prihodnje generacije.
  Eurostatovo poročilo
  o spremljanju, ki je objavljeno vsaki dve leti, zagotavlja objektivni statistični prikaz napredka na podlagi niza kazalnikov EU o trajnostnem razvoju.

| (7) | Strategija trajnostnega razvoja EU, ki jo je Evropski svet sprejel v Göteborgu leta 2001 in obnovil junija 2006, si prizadeva za stalno izboljšanje kakovosti življenja za sedanje in prihodnje generacije.
  Poročilo Komisije (Eurostata)
  o spremljanju, ki je objavljeno vsaki dve leti, zagotavlja objektivni statistični prikaz napredka na podlagi niza kazalnikov EU o trajnostnem razvoju. |
| --- | --- |

(7)

Strategija trajnostnega razvoja EU, ki jo je Evropski svet sprejel v Göteborgu leta 2001 in obnovil junija 2006, si prizadeva za stalno izboljšanje kakovosti življenja za sedanje in prihodnje generacije.
  Poročilo Komisije (Eurostata)
  o spremljanju, ki je objavljeno vsaki dve leti, zagotavlja objektivni statistični prikaz napredka na podlagi niza kazalnikov EU o trajnostnem razvoju.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Strateški cilj pekinških izhodišč za ukrepanje (iz leta 1995) daje državam članicam okvir za pridobivanje in razširjanje po spolu ločenih podatkov in informacij za načrtovanje in oceno politik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Strateški cilj pekinških izhodišč za ukrepanje (iz leta 1995) daje državam članicam okvir za pridobivanje in razširjanje po spolu ločenih podatkov in informacij za načrtovanje in oceno politik.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Demografska statistika prebivalstva pomeni bistven sestavni del za oceno celotnega prebivalstva v okviru Evropskega sistema računov (ESR). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Demografska statistika prebivalstva pomeni bistven sestavni del za oceno celotnega prebivalstva v okviru Evropskega sistema računov (ESR).

| (9) | Demografska statistika prebivalstva pomeni bistven sestavni del za oceno celotnega prebivalstva v okviru Evropskega sistema računov (ESR).
  Za pripravo statistik na evropski ravni je pomembno posodabljati in čistiti podatke. |
| --- | --- |

(9)

Demografska statistika prebivalstva pomeni bistven sestavni del za oceno celotnega prebivalstva v okviru Evropskega sistema računov (ESR).
  Za pripravo statistik na evropski ravni je pomembno posodabljati in čistiti podatke.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Demografske informacije morajo biti skladne z ustreznimi informacijami, zbranimi v skladu z Uredbo (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o statistikah Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 311/76 o zbiranju statističnih podatkov o tujih delavcih ter Uredbe (ES) št. 763/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o popisih prebivalstva in stanovanj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Demografske informacije morajo biti skladne z ustreznimi informacijami, zbranimi v skladu z Uredbo (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o statistikah Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 311/76 o zbiranju statističnih podatkov o tujih delavcih ter Uredbe (ES) št. 763/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o popisih prebivalstva in stanovanj.

| (11) | Demografske informacije bi morale biti
  popolnoma
  skladne z ustreznimi informacijami, zbranimi v skladu z Uredbo (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o statistikah Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 311/76 o zbiranju statističnih podatkov o tujih delavcih ter Uredbe (ES) št. 763/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o popisih prebivalstva in stanovanj. |
| --- | --- |

(11)

Demografske informacije bi morale biti
  popolnoma
  skladne z ustreznimi informacijami, zbranimi v skladu z Uredbo (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o statistikah Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 311/76 o zbiranju statističnih podatkov o tujih delavcih ter Uredbe (ES) št. 763/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o popisih prebivalstva in stanovanj.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Pri razvoju, proizvodnji in razširjanju evropskih statističnih podatkov morajo nacionalni in evropski statistični organi upoštevati načela iz Kodeksa ravnanja evropske statistike, kakor ga je Odbor za evropski statistični sistem revidiral in posodobil 28. septembra 2011.. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Pri razvoju, proizvodnji in razširjanju evropskih statističnih podatkov morajo nacionalni in evropski statistični organi upoštevati načela iz Kodeksa ravnanja evropske statistike, kakor ga je Odbor za evropski statistični sistem revidiral in posodobil 28. septembra 2011..

| (13) | Pri razvoju, proizvodnji in razširjanju evropskih statističnih podatkov bi morali nacionalni in evropski statistični organi ter
  po potrebi drugi ustrezni organi na nacionalni in regionalni ravni
  upoštevati načela iz Kodeksa ravnanja evropske statistike, kakor ga je Odbor za evropski statistični sistem revidiral in posodobil 28. septembra 2011. |
| --- | --- |

(13)

Pri razvoju, proizvodnji in razširjanju evropskih statističnih podatkov bi morali nacionalni in evropski statistični organi ter
  po potrebi drugi ustrezni organi na nacionalni in regionalni ravni
  upoštevati načela iz Kodeksa ravnanja evropske statistike, kakor ga je Odbor za evropski statistični sistem revidiral in posodobil 28. septembra 2011.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Člen 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | „nacionalen“
  pomeni isto kot v členu 2(f) Uredbe (ES) št. 763/2008, kadar je ozemlje v skladu z opredelitvijo v Uredbi
  (ES) št. 1059/2003 v različici, ki velja v referenčnem času; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

„nacionalen“
  pomeni isto kot v členu 2(f) Uredbe (ES) št. 763/2008, kadar je ozemlje v skladu z opredelitvijo v Uredbi
  (ES) št. 1059/2003 v različici, ki velja v referenčnem času;

| (a) | „nacionalen“
  se nanaša na ozemlje države članice v skladu z Uredbo
   (ES) št. 1059/2003 v različici, ki velja v referenčnem času; |
| --- | --- |

(a)

„nacionalen“
  se nanaša na ozemlje države članice v skladu z Uredbo
   (ES) št. 1059/2003 v različici, ki velja v referenčnem času;

Sprememba 8

Predlog uredbe

Člen 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | „regionalen“ pomeni
  isto kot v členu 2(g) Uredbe
  (ES) št.
  763/2008
  ; za države, ki niso članice Evropske unije, pomeni statistične regije na ravni 1, 2 ali 3, kakor je dogovorjeno med navedenimi državami in Komisijo (Eurostatom) v skladu z različico, veljavno v referenčnem času; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

„regionalen“ pomeni
  isto kot v členu 2(g) Uredbe
  (ES) št.
  763/2008
  ; za države, ki niso članice Evropske unije, pomeni statistične regije na ravni 1, 2 ali 3, kakor je dogovorjeno med navedenimi državami in Komisijo (Eurostatom) v skladu z različico, veljavno v referenčnem času;

| (b) | „regionalen“ pomeni
  na ravni NUTS 1, NUTS 2 ali NUTS 3 v skladu z Uredbo
   (ES) št. 
  1059/2003 v različici, ki velja v referenčnem času
  ; za države, ki niso članice Evropske unije, pomeni statistične regije na ravni 1, 2 ali 3, kakor je dogovorjeno med navedenimi državami in Komisijo (Eurostatom) v skladu z različico, veljavno v referenčnem času; |
| --- | --- |

(b)

„regionalen“ pomeni
  na ravni NUTS 1, NUTS 2 ali NUTS 3 v skladu z Uredbo
   (ES) št. 
  1059/2003 v različici, ki velja v referenčnem času
  ; za države, ki niso članice Evropske unije, pomeni statistične regije na ravni 1, 2 ali 3, kakor je dogovorjeno med navedenimi državami in Komisijo (Eurostatom) v skladu z različico, veljavno v referenčnem času;

Sprememba 9

Predlog uredbe

Člen 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | „prebivalstvo z običajnim prebivališčem“ pomeni vse osebe, ki imajo svoje običajno prebivališče v referenčnem času v kateri od držav članic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

„prebivalstvo z običajnim prebivališčem“ pomeni vse osebe, ki imajo svoje običajno prebivališče v referenčnem času v kateri od držav članic;

| (c) | „prebivalstvo z običajnim prebivališčem“ pomeni vse osebe, ki imajo svoje običajno prebivališče v referenčnem času v kateri od držav članic
  Unije
  ; |
| --- | --- |

(c)

„prebivalstvo z običajnim prebivališčem“ pomeni vse osebe, ki imajo svoje običajno prebivališče v referenčnem času v kateri od držav članic
  Unije
  ;

Sprememba 10

Predlog uredbe

Člen 2 – točka d – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | „običajno prebivališče“ pomeni
  isto kot v prvem odstavku člena 2(d) Uredbe (ES) št. 763/2008
  . Kot običajni prebivalci zadevnega geografskega območja se upoštevajo samo osebe, ki: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

„običajno prebivališče“ pomeni
  isto kot v prvem odstavku člena 2(d) Uredbe (ES) št. 763/2008
  . Kot običajni prebivalci zadevnega geografskega območja se upoštevajo samo osebe, ki:

| (d) | „običajno prebivališče“ pomeni
  kraj, v katerem oseba običajno preživi svoj dnevni počitek, ne glede na začasno odsotnost
  . Kot običajni prebivalci zadevnega geografskega območja se upoštevajo samo osebe, ki: |
| --- | --- |

(d)

„običajno prebivališče“ pomeni
  kraj, v katerem oseba običajno preživi svoj dnevni počitek, ne glede na začasno odsotnost
  . Kot običajni prebivalci zadevnega geografskega območja se upoštevajo samo osebe, ki:

Sprememba 11

Predlog uredbe

Člen 2 – točka d – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Kadar se ne da dokazati okoliščin iz točke (i) ali (ii), se prebivalstvo z običajnim prebivališčem oceni na podlagi podatkov o prebivalstvu na njihovem pravnem ali registriranem prebivališču z uporabo znanstveno utemeljenih, pravilno dokumentiranih in javno dostopnih metod statističnega ocenjevanja, ki jih spremlja Komisija (Eurostat). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Kadar se ne da dokazati okoliščin iz točke (i) ali (ii), se prebivalstvo z običajnim prebivališčem oceni na podlagi podatkov o prebivalstvu na njihovem pravnem ali registriranem prebivališču z uporabo znanstveno utemeljenih, pravilno dokumentiranih in javno dostopnih metod statističnega ocenjevanja, ki jih spremlja Komisija (Eurostat).

Sprememba 12

Predlog uredbe

Člen 2 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | „validirani podatki“ pomeni podatke, ki izpolnjujejo niz meril kakovosti za zbiranje podatkov, vključno z vsemi preverjanji v smislu kakovosti podatkov za objavo ali že objavljenih podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(h)

„validirani podatki“ pomeni podatke, ki izpolnjujejo niz meril kakovosti za zbiranje podatkov, vključno z vsemi preverjanji v smislu kakovosti podatkov za objavo ali že objavljenih podatkov.

| (h) | „validirani podatki“ pomeni
  statistične
  podatke, ki izpolnjujejo niz meril kakovosti za zbiranje podatkov, vključno z vsemi preverjanji v smislu kakovosti podatkov za objavo ali že objavljenih podatkov. |
| --- | --- |

(h)

„validirani podatki“ pomeni
  statistične
  podatke, ki izpolnjujejo niz meril kakovosti za zbiranje podatkov, vključno z vsemi preverjanji v smislu kakovosti podatkov za objavo ali že objavljenih podatkov.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice Komisiji (Eurostatu) predložijo podatke o prebivalstvu, kakor je navedeno v členu 2(c) in (d), v referenčnem času.
  Kadar okoliščin iz člena 2(d)i ali (d)ii ni mogoče ugotoviti, države članice Komisiji predložijo podatke o prebivalstvu v kraju njihovega pravnega ali registriranega prebivališča v referenčnem času; v tem času si sorazmerno prizadevajo za izračun podatkov, ki so najboljši možni približek prebivalstvu iz člena 2(c) in (d). | 1.   Države članice Komisiji (Eurostatu) predložijo
  statistične
  podatke o prebivalstvu, kakor je navedeno v členu 2(c) in (d), v referenčnem času.
  Predloženi statistični podatki zajemajo naslednje spremenljivke: |
| | (a) | starost, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Države članice Komisiji (Eurostatu) predložijo podatke o prebivalstvu, kakor je navedeno v členu 2(c) in (d), v referenčnem času.
  Kadar okoliščin iz člena 2(d)i ali (d)ii ni mogoče ugotoviti, države članice Komisiji predložijo podatke o prebivalstvu v kraju njihovega pravnega ali registriranega prebivališča v referenčnem času; v tem času si sorazmerno prizadevajo za izračun podatkov, ki so najboljši možni približek prebivalstvu iz člena 2(c) in (d).

1.   Države članice Komisiji (Eurostatu) predložijo
  statistične
  podatke o prebivalstvu, kakor je navedeno v členu 2(c) in (d), v referenčnem času.
  Predloženi statistični podatki zajemajo naslednje spremenljivke:

(a)

starost,

| (b) | spol, |
| --- | --- |

(b)

spol,

| (c) | regija prebivališča. |
| --- | --- |

(c)

regija prebivališča.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice Komisiji (Eurostatu) pošljejo podatke o vitalnih dogodkih
  v
  referenčnem
  času ne glede na kraj dogodka
  . Države članice uporabljajo isto opredelitev prebivalstva kot za podatke iz odstavka 1. | 2.   Države članice Komisiji (Eurostatu) predložijo podatke o ključnih dogodkih
  , ki so se zgodili v
  referenčnem
  obdobju
  . Države članice uporabljajo isto opredelitev prebivalstva kot za podatke iz odstavka 1.
  Predloženi podatki zajemajo naslednje spremenljivke: |
| | (a) | živorojene po spolu, mesec dogodka, vrstni red rojencev, starost matere, leto rojstva matere, državo rojstva matere, državo državljanstva matere in regijo prebivališča matere; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Države članice Komisiji (Eurostatu) pošljejo podatke o vitalnih dogodkih
  v
  referenčnem
  času ne glede na kraj dogodka
  . Države članice uporabljajo isto opredelitev prebivalstva kot za podatke iz odstavka 1.

2.   Države članice Komisiji (Eurostatu) predložijo podatke o ključnih dogodkih
  , ki so se zgodili v
  referenčnem
  obdobju
  . Države članice uporabljajo isto opredelitev prebivalstva kot za podatke iz odstavka 1.
  Predloženi podatki zajemajo naslednje spremenljivke:

(a)

živorojene po spolu, mesec dogodka, vrstni red rojencev, starost matere, leto rojstva matere, državo rojstva matere, državo državljanstva matere in regijo prebivališča matere;

| (b) | smrti glede na starost, spol, leto rojstva, regijo prebivališča, državo rojstva, državo državljanstva in mesec dogodka
  . |
| --- | --- |

(b)

smrti glede na starost, spol, leto rojstva, regijo prebivališča, državo rojstva, državo državljanstva in mesec dogodka
  .

Sprememba 15

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice uporabljajo isto opredelitev prebivalstva kot za podatke, kakor je
  opredeljeno
  v členu 2(a) in (b). | 3.   Države članice uporabljajo isto opredelitev prebivalstva za vse ravni, kakor je
  navedeno
  v členu 2(a) in (b). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Države članice uporabljajo isto opredelitev prebivalstva kot za podatke, kakor je
  opredeljeno
  v členu 2(a) in (b).

3.   Države članice uporabljajo isto opredelitev prebivalstva za vse ravni, kakor je
  navedeno
  v členu 2(a) in (b).

Sprememba 16

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kadar regionalni organi posredujejo statistične podatke nacionalnim organom, jih države članice posredujejo Komisiji (Eurostatu), da omogočijo podrobnejši pregled demografskih razmer v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Kadar regionalni organi posredujejo statistične podatke nacionalnim organom, jih države članice posredujejo Komisiji (Eurostatu), da omogočijo podrobnejši pregled demografskih razmer v Uniji.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   
  Enotni pogoji v zvezi z razčlenitvijo
  podatkov iz odstavkov 1 in 2, kakor tudi glede pogostosti, rokov in revizij podatkov, se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 9(2). | 4.   
  Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo enotne pogoje za razčlenitev
  podatkov iz odstavkov 1 in 2, kakor tudi glede pogostosti, rokov in revizij podatkov.
  Ti izvedbeni akti
  se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 9(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   
  Enotni pogoji v zvezi z razčlenitvijo
  podatkov iz odstavkov 1 in 2, kakor tudi glede pogostosti, rokov in revizij podatkov, se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 9(2).

4.   
  Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo enotne pogoje za razčlenitev
  podatkov iz odstavkov 1 in 2, kakor tudi glede pogostosti, rokov in revizij podatkov.
  Ti izvedbeni akti
  se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 9(2).

Sprememba 18

Predlog uredbe

Člen 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za namene glasovanja s kvalificirano večino v Svetu države članice Komisiji (Eurostatu) v 8 mesecih po koncu referenčnega leta predložijo podatke o celotnem prebivalstvu na nacionalni ravni v referenčnem času iz člena 2(e).
  Za namene tega člena države članice ne predložijo podatkov o prebivalstvu na njihovem pravnem ali registriranem prebivališču v referenčnem času. | Za namene glasovanja s kvalificirano večino v Svetu države članice Komisiji (Eurostatu) v 8 mesecih po koncu referenčnega leta predložijo podatke o celotnem prebivalstvu na nacionalni ravni v referenčnem času iz člena 2(e). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Za namene glasovanja s kvalificirano večino v Svetu države članice Komisiji (Eurostatu) v 8 mesecih po koncu referenčnega leta predložijo podatke o celotnem prebivalstvu na nacionalni ravni v referenčnem času iz člena 2(e).
  Za namene tega člena države članice ne predložijo podatkov o prebivalstvu na njihovem pravnem ali registriranem prebivališču v referenčnem času.

Za namene glasovanja s kvalificirano večino v Svetu države članice Komisiji (Eurostatu) v 8 mesecih po koncu referenčnega leta predložijo podatke o celotnem prebivalstvu na nacionalni ravni v referenčnem času iz člena 2(e).

Sprememba 19

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Referenčni čas za podatke o prebivalstvu je polnoč 31. decembra. | 1.   Referenčni čas za podatke o prebivalstvu je
  konec referenčnega obdobja (
  polnoč 31. decembra). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Referenčni čas za podatke o prebivalstvu je polnoč 31. decembra.

1.   Referenčni čas za podatke o prebivalstvu je
  konec referenčnega obdobja (
  polnoč 31. decembra).

Sprememba 22

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Države članice zagotovijo, da so podatki o prebivalstvu, kakor se zahtevajo v členu 3 te uredbe, skladni s podatki, zahtevanimi v členu 3 Uredbe (ES) št. 862/2007. | 5.   Države članice zagotovijo, da so podatki o prebivalstvu, kakor se zahtevajo v členu 3 te uredbe, skladni s podatki, zahtevanimi v členu 3
  (1)(c)
  Uredbe (ES) št. 862/2007. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Države članice zagotovijo, da so podatki o prebivalstvu, kakor se zahtevajo v členu 3 te uredbe, skladni s podatki, zahtevanimi v členu 3 Uredbe (ES) št. 862/2007.

5.   Države članice zagotovijo, da so podatki o prebivalstvu, kakor se zahtevajo v členu 3 te uredbe, skladni s podatki, zahtevanimi v členu 3
  (1)(c)
  Uredbe (ES) št. 862/2007.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Člen 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 9a |
| | Revizijska klavzula |
| | Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te direktive najpozneje do 31. decembra 2018 ter potem vsakih pet let. V tem poročilu oceni kakovost podatkov, ki so jih posredovale države članice, in vpliv na posebne namene iz člena 4. Po potrebi so poročilu priloženi predlogi za nadaljnje izboljšanje delovanja te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 9a

Revizijska klavzula

Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te direktive najpozneje do 31. decembra 2018 ter potem vsakih pet let. V tem poročilu oceni kakovost podatkov, ki so jih posredovale države članice, in vpliv na posebne namene iz člena 4. Po potrebi so poročilu priloženi predlogi za nadaljnje izboljšanje delovanja te uredbe.

---

(1)  Zadeva je bila na podlagi drugega pododstavka člena 57(2) vrnjena v obravnavo pristojnemu odboru (A7-0050/2013).

---

| 5.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 45/188 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 45/188

---

P7_TA(2013)0182

Recikliranje ladij ***I

Predlogi sprememb, ki jih je sprejel Evropski parlament dne 18. aprila 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o recikliranju ladij (COM(2012)0118 – C7-0082/2012 – 2012/0055(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 045/38)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA | UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA |
| o recikliranju ladij | o 
  okolju prijaznem
  recikliranju
  in obdelavi
  ladij
  in spremembi Direktive 2009/16/ES in Uredbe (ES) št. 1013/2006 |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o recikliranju ladij

o 
  okolju prijaznem
  recikliranju
  in obdelavi
  ladij
  in spremembi Direktive 2009/16/ES in Uredbe (ES) št. 1013/2006

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Prevladujoča metoda razstavljanja ladij je t. i. metoda „nasedanja“, ki ne pomeni varnega in neoporečnega recikliranja, zato ne bi smela več biti sprejemljiva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Prevladujoča metoda razstavljanja ladij je t. i. metoda „nasedanja“, ki ne pomeni varnega in neoporečnega recikliranja, zato ne bi smela več biti sprejemljiva.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | V državah OECD
  je
  sedanja zmogljivost recikliranja ladij, ki je pravno dostopna za ladje
  pod zastavo države članice, premajhna. Varna in neškodljiva zmogljivost recikliranja, ki je že na voljo
  v državah, ki niso članice OECD,
  je
  dovolj za obdelavo vseh ladij
  pod zastavo EU, pri čemer se bo do leta 2015 zaradi ukrepov, ki so jih države recikliranja sprejele za izpolnjevanje zahtev iz Konvencije iz Hongkonga, predvidoma še povečala
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

V državah OECD
  je
  sedanja zmogljivost recikliranja ladij, ki je pravno dostopna za ladje
  pod zastavo države članice, premajhna. Varna in neškodljiva zmogljivost recikliranja, ki je že na voljo
  v državah, ki niso članice OECD,
  je
  dovolj za obdelavo vseh ladij
  pod zastavo EU, pri čemer se bo do leta 2015 zaradi ukrepov, ki so jih države recikliranja sprejele za izpolnjevanje zahtev iz Konvencije iz Hongkonga, predvidoma še povečala
  .

| (3) | V državah OECD sedanja zmogljivost recikliranja ladij, ki je pravno dostopna za ladje
  , ki veljajo za nevarne odpadke in so namenjene za izvoz, ni zadovoljivo izkoriščena. Obstajajo tudi pomisleki glede dostopnosti in zmogljivosti obratov za recikliranje v Združenih državah. Ne glede na razmere v Združenih državah obstajajo znatne potencialne zmogljivosti v nekaterih državah članicah in OECD državah, ki skoraj zadoščajo za obdelavo ladij, ki plujejo pod zastavo države članice (ladje iz EU)
  ,
  če bi se jih
  v 
  celoti uporabilo. Skupaj z obstoječimi in morebitnimi varnimi in neoporečnimi zmogljivostmi za recikliranje v
  državah, ki niso članice OECD,
  bi moralo biti
  dovolj
  zmogljivosti
  za obdelavo vseh ladij
  EU
  . |
| --- | --- |

(3)

V državah OECD sedanja zmogljivost recikliranja ladij, ki je pravno dostopna za ladje
  , ki veljajo za nevarne odpadke in so namenjene za izvoz, ni zadovoljivo izkoriščena. Obstajajo tudi pomisleki glede dostopnosti in zmogljivosti obratov za recikliranje v Združenih državah. Ne glede na razmere v Združenih državah obstajajo znatne potencialne zmogljivosti v nekaterih državah članicah in OECD državah, ki skoraj zadoščajo za obdelavo ladij, ki plujejo pod zastavo države članice (ladje iz EU)
  ,
  če bi se jih
  v 
  celoti uporabilo. Skupaj z obstoječimi in morebitnimi varnimi in neoporečnimi zmogljivostmi za recikliranje v
  državah, ki niso članice OECD,
  bi moralo biti
  dovolj
  zmogljivosti
  za obdelavo vseh ladij
  EU
  .

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Za sedanje stanje na področju recikliranja ladij je značilna izjemna eksternalizacija stroškov. Obrati za recikliranje ladij, ki imajo nizke standarde varstva delavcev, človekovega zdravja in okolja ali so povsem brez takšnih standardov, nudijo najvišjo ceno za ladje, namenjene za odpad. Posledično je velika večina svetovnega ladjevja, ki je poslano v recikliranje, razstavljena v nesprejemljivih razmerah, ki so v nasprotju z načeli človekovega dostojanstva in so okolju škodljive. Ustrezno je oblikovati finančni mehanizem, ki se bo uporabljal za vse ladje, ki pristanejo v pristaniščih Unije, ne glede na zastavo, pod katero plujejo, da bi ustvarili protiutež tem razmeram ter prispevali, da bosta okolju prijazno recikliranje in obdelava ladij, ki veljajo za nevarne odpadke, konkurenčna ravnanju, ki ne izpolnjuje standardov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Za sedanje stanje na področju recikliranja ladij je značilna izjemna eksternalizacija stroškov. Obrati za recikliranje ladij, ki imajo nizke standarde varstva delavcev, človekovega zdravja in okolja ali so povsem brez takšnih standardov, nudijo najvišjo ceno za ladje, namenjene za odpad. Posledično je velika večina svetovnega ladjevja, ki je poslano v recikliranje, razstavljena v nesprejemljivih razmerah, ki so v nasprotju z načeli človekovega dostojanstva in so okolju škodljive. Ustrezno je oblikovati finančni mehanizem, ki se bo uporabljal za vse ladje, ki pristanejo v pristaniščih Unije, ne glede na zastavo, pod katero plujejo, da bi ustvarili protiutež tem razmeram ter prispevali, da bosta okolju prijazno recikliranje in obdelava ladij, ki veljajo za nevarne odpadke, konkurenčna ravnanju, ki ne izpolnjuje standardov.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3b) | Glede na načelo odgovornosti povzročitelja bi morali stroške neoporečnega recikliranja in obdelave ladij plačati lastniki ladij. V interesu varovanja človekovega zdravja in okolja bi bilo treba vzpostaviti finančni mehanizem za ustvarjanje virov, ki bi prispevali k temu, da bi postala okolju prijazno recikliranje in obdelava ladij EU ter ladij, ki niso iz EU, v obratih s seznama EU gospodarsko konkurenčna. Vse ladje, ki pristanejo v pristaniščih ali sidriščih Unije, bi morale prispevati k okolju prijaznemu recikliranju in obdelavi ladij EU, da bi se zoperstavili ekonomskemu spodbujanju ladij EU, da izberejo podstandardne obrate, ter odvračali od odločanja za plovbo pod drugo zastavo. Ladje, ki položijo finančna jamstva kot zagotovilo, da se bodo reciklirale ali obdelale v obratu s seznama EU, bi morale biti izvzete iz plačevanja dajatev za recikliranje. Dajatev za recikliranje, pa tudi finančno jamstvo, bi morala biti pravična, nediskriminatorna in pregledna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3b)

Glede na načelo odgovornosti povzročitelja bi morali stroške neoporečnega recikliranja in obdelave ladij plačati lastniki ladij. V interesu varovanja človekovega zdravja in okolja bi bilo treba vzpostaviti finančni mehanizem za ustvarjanje virov, ki bi prispevali k temu, da bi postala okolju prijazno recikliranje in obdelava ladij EU ter ladij, ki niso iz EU, v obratih s seznama EU gospodarsko konkurenčna. Vse ladje, ki pristanejo v pristaniščih ali sidriščih Unije, bi morale prispevati k okolju prijaznemu recikliranju in obdelavi ladij EU, da bi se zoperstavili ekonomskemu spodbujanju ladij EU, da izberejo podstandardne obrate, ter odvračali od odločanja za plovbo pod drugo zastavo. Ladje, ki položijo finančna jamstva kot zagotovilo, da se bodo reciklirale ali obdelale v obratu s seznama EU, bi morale biti izvzete iz plačevanja dajatev za recikliranje. Dajatev za recikliranje, pa tudi finančno jamstvo, bi morala biti pravična, nediskriminatorna in pregledna.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Mednarodna konvencija iz Hongkonga o varnem in okolju prijaznem recikliranju ladij (v nadaljnjem besedilu: Konvencija iz Hongkonga) je bila sprejeta 15. maja 2009 pod okriljem Mednarodne pomorske organizacije
  na zahtevo pogodbenic Baselske konvencije.
  Konvencija iz Hongkonga bo začela veljati 24 mesecev po datumu, ko jo bo ratificiralo najmanj 15 držav, katerih skupno trgovsko ladjevje predstavlja najmanj 40 odstotkov bruto tonaže svetovnega trgovskega ladjevja in katerih skupni največji letni obseg recikliranja ladij v predhodnih 10 letih predstavlja najmanj tri odstotke bruto tonaže skupnega trgovskega ladjevja zadevnih držav.
  Države članice morajo Konvencijo čim prej ratificirati, da pospešijo njen začetek veljavnosti.
  Konvencija obravnava
  načrtovanje, gradnjo, delovanje in pripravo ladij

  , ki omogočajo varno in okolju prijazno recikliranje ter ne vplivajo na varnost ladje in učinkovitost njenega delovanja; obravnava tudi
  varno in okolju prijazno
  delovanje obratov za recikliranje ladij ter vzpostavitev ustreznega mehanizma izvrševanja za recikliranje ladij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Mednarodna konvencija iz Hongkonga o varnem in okolju prijaznem recikliranju ladij (v nadaljnjem besedilu: Konvencija iz Hongkonga) je bila sprejeta 15. maja 2009 pod okriljem Mednarodne pomorske organizacije
  na zahtevo pogodbenic Baselske konvencije.
  Konvencija iz Hongkonga bo začela veljati 24 mesecev po datumu, ko jo bo ratificiralo najmanj 15 držav, katerih skupno trgovsko ladjevje predstavlja najmanj 40 odstotkov bruto tonaže svetovnega trgovskega ladjevja in katerih skupni največji letni obseg recikliranja ladij v predhodnih 10 letih predstavlja najmanj tri odstotke bruto tonaže skupnega trgovskega ladjevja zadevnih držav.
  Države članice morajo Konvencijo čim prej ratificirati, da pospešijo njen začetek veljavnosti.
  Konvencija obravnava
  načrtovanje, gradnjo, delovanje in pripravo ladij

  , ki omogočajo varno in okolju prijazno recikliranje ter ne vplivajo na varnost ladje in učinkovitost njenega delovanja; obravnava tudi
  varno in okolju prijazno
  delovanje obratov za recikliranje ladij ter vzpostavitev ustreznega mehanizma izvrševanja za recikliranje ladij.

| (4) | Mednarodna konvencija iz Hongkonga o varnem in okolju prijaznem recikliranju ladij (v nadaljnjem besedilu: Konvencija iz Hongkonga) je bila sprejeta 15. maja 2009 pod okriljem Mednarodne pomorske organizacije (IMO). Konvencija iz Hongkonga bo začela veljati 24 mesecev po datumu, ko jo bo ratificiralo najmanj 15 držav, katerih skupno trgovsko ladjevje predstavlja najmanj 40 odstotkov bruto tonaže svetovnega trgovskega ladjevja in katerih skupni največji letni obseg recikliranja ladij v predhodnih 10 letih predstavlja najmanj tri odstotke bruto tonaže skupnega trgovskega ladjevja zadevnih držav. Konvencija obravnava
  uporabo nevarnih materialov na ladjah
  , da se omogoči varno in okolju prijazno recikliranje, ne da bi to vplivalo na varnost ladje in učinkovitost njenega delovanja; obravnava
  , preko smernic,
  tudi delovanje obratov za recikliranje ladij ter
  vključuje
  vzpostavitev ustreznega mehanizma izvrševanja za recikliranje ladij.
  Konvencija iz Hongkonga se ne uporablja za ladje v vladni lasti, za plovila z manj kot 500 bruto tonami (BT) ali za plovila, ki vse življenje delujejo zgolj v vodah pod suverenostjo ali pristojnostjo države, pod katere zastavo plujejo. Konvencija iz Hongkonga tudi ne obravnava dejanskega recikliranja jekla, pridobljenega v obratih za recikliranje ladij ali delovanje obratov za nadaljnje ravnanje z odpadnimi materiali, ki sledijo začetnemu obratu za recikliranje. Konvencija iz Hongkonga ne poskuša preprečiti izvoza ladij, ki veljajo za nevarne odpadke, v države, ki niso članice OECD, kar je trenutno prepovedano z Uredbo (ES) št. 1013/2006. Po pričakovanjih naj bi trajalo do deset let, preden bo Konvencija iz Hongkonga začela veljati. |
| --- | --- |

(4)

Mednarodna konvencija iz Hongkonga o varnem in okolju prijaznem recikliranju ladij (v nadaljnjem besedilu: Konvencija iz Hongkonga) je bila sprejeta 15. maja 2009 pod okriljem Mednarodne pomorske organizacije (IMO). Konvencija iz Hongkonga bo začela veljati 24 mesecev po datumu, ko jo bo ratificiralo najmanj 15 držav, katerih skupno trgovsko ladjevje predstavlja najmanj 40 odstotkov bruto tonaže svetovnega trgovskega ladjevja in katerih skupni največji letni obseg recikliranja ladij v predhodnih 10 letih predstavlja najmanj tri odstotke bruto tonaže skupnega trgovskega ladjevja zadevnih držav. Konvencija obravnava
  uporabo nevarnih materialov na ladjah
  , da se omogoči varno in okolju prijazno recikliranje, ne da bi to vplivalo na varnost ladje in učinkovitost njenega delovanja; obravnava
  , preko smernic,
  tudi delovanje obratov za recikliranje ladij ter
  vključuje
  vzpostavitev ustreznega mehanizma izvrševanja za recikliranje ladij.
  Konvencija iz Hongkonga se ne uporablja za ladje v vladni lasti, za plovila z manj kot 500 bruto tonami (BT) ali za plovila, ki vse življenje delujejo zgolj v vodah pod suverenostjo ali pristojnostjo države, pod katere zastavo plujejo. Konvencija iz Hongkonga tudi ne obravnava dejanskega recikliranja jekla, pridobljenega v obratih za recikliranje ladij ali delovanje obratov za nadaljnje ravnanje z odpadnimi materiali, ki sledijo začetnemu obratu za recikliranje. Konvencija iz Hongkonga ne poskuša preprečiti izvoza ladij, ki veljajo za nevarne odpadke, v države, ki niso članice OECD, kar je trenutno prepovedano z Uredbo (ES) št. 1013/2006. Po pričakovanjih naj bi trajalo do deset let, preden bo Konvencija iz Hongkonga začela veljati.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Konvencija iz Hongkonga izrecno določa, da
  lahko
  njene pogodbenice v skladu z mednarodnim pravom sprejmejo strožje ukrepe v zvezi z varnim in okolju prijaznim recikliranjem ladij, da se preprečijo, zmanjšajo ali čim bolj omejijo kakršni koli škodljivi učinki na zdravje ljudi in okolje. K doseganju navedenega cilja in boljšemu izvrševanju zaradi lažjega nadzora držav zastave nad ladjami, poslanimi v recikliranje,
  bo prispevala
  priprava evropskega seznama obratov za recikliranje ladij, ki izpolnjujejo zahteve iz te uredbe. Navedene zahteve za obrate za recikliranje ladij morajo temeljiti na zahtevah iz Konvencije iz Hongkonga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Konvencija iz Hongkonga izrecno določa, da
  lahko
  njene pogodbenice v skladu z mednarodnim pravom sprejmejo strožje ukrepe v zvezi z varnim in okolju prijaznim recikliranjem ladij, da se preprečijo, zmanjšajo ali čim bolj omejijo kakršni koli škodljivi učinki na zdravje ljudi in okolje. K doseganju navedenega cilja in boljšemu izvrševanju zaradi lažjega nadzora držav zastave nad ladjami, poslanimi v recikliranje,
  bo prispevala
  priprava evropskega seznama obratov za recikliranje ladij, ki izpolnjujejo zahteve iz te uredbe. Navedene zahteve za obrate za recikliranje ladij morajo temeljiti na zahtevah iz Konvencije iz Hongkonga.

| (5) | Konvencija iz Hongkonga izrecno določa, da
  morajo biti
  njene pogodbenice
  sposobne, da
  v skladu z mednarodnim pravom sprejmejo strožje ukrepe v zvezi z varnim in okolju prijaznim recikliranjem ladij, da se preprečijo, zmanjšajo ali čim bolj omejijo kakršni koli škodljivi učinki na zdravje ljudi in okolje. K doseganju navedenega cilja in boljšemu izvrševanju zaradi lažjega nadzora držav zastave nad ladjami, poslanimi v recikliranje,
  bi morala prispevati
  priprava evropskega seznama obratov za recikliranje ladij, ki izpolnjujejo zahteve iz te uredbe. Navedene zahteve za obrate za recikliranje ladij morajo temeljiti na zahtevah iz Konvencije iz Hongkonga
  , vendar bi morale biti smelejše, da se doseže raven varovanja človekovega zdravja in okolja, ki je na splošno enakovredna ravni v Uniji
  .
  To bi moralo prispevati tudi k izboljšanju konkurenčnosti okolju prijaznega in varnega recikliranja in obdelave ladij v obratih Unije. |
| --- | --- |

(5)

Konvencija iz Hongkonga izrecno določa, da
  morajo biti
  njene pogodbenice
  sposobne, da
  v skladu z mednarodnim pravom sprejmejo strožje ukrepe v zvezi z varnim in okolju prijaznim recikliranjem ladij, da se preprečijo, zmanjšajo ali čim bolj omejijo kakršni koli škodljivi učinki na zdravje ljudi in okolje. K doseganju navedenega cilja in boljšemu izvrševanju zaradi lažjega nadzora držav zastave nad ladjami, poslanimi v recikliranje,
  bi morala prispevati
  priprava evropskega seznama obratov za recikliranje ladij, ki izpolnjujejo zahteve iz te uredbe. Navedene zahteve za obrate za recikliranje ladij morajo temeljiti na zahtevah iz Konvencije iz Hongkonga
  , vendar bi morale biti smelejše, da se doseže raven varovanja človekovega zdravja in okolja, ki je na splošno enakovredna ravni v Uniji
  .
  To bi moralo prispevati tudi k izboljšanju konkurenčnosti okolju prijaznega in varnega recikliranja in obdelave ladij v obratih Unije.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Ladje, za katere se ne
  uporabljata
  Konvencija iz Hongkonga
  in ta uredba,
  je treba še naprej reciklirati v skladu z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 1013/2006 ter Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Ladje, za katere se ne
  uporabljata
  Konvencija iz Hongkonga
  in ta uredba,
  je treba še naprej reciklirati v skladu z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 1013/2006 ter Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv.

| (7) | Ladje, za katere se ne
  uporablja
  Konvencija iz Hongkonga
  , ladje, ki ne morejo pluti samostojno, razen če imajo veljavno pogodbo za popolno popravilo, in ladje, ki ne izpolnjujejo določb o varnosti, ki se uporabljajo po pravu Unije in mednarodnem pravu, ko postanejo odpadek na ozemlju pod pristojnostjo države članice,
  je treba še naprej reciklirati v skladu z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 1013/2006 ter Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv. |
| --- | --- |

(7)

Ladje, za katere se ne
  uporablja
  Konvencija iz Hongkonga
  , ladje, ki ne morejo pluti samostojno, razen če imajo veljavno pogodbo za popolno popravilo, in ladje, ki ne izpolnjujejo določb o varnosti, ki se uporabljajo po pravu Unije in mednarodnem pravu, ko postanejo odpadek na ozemlju pod pristojnostjo države članice,
  je treba še naprej reciklirati v skladu z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 1013/2006 ter Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Pojasniti je treba področje uporabe te uredbe, Uredbe (ES) št. 1013/2006 in Direktive 2008/98/ES, da se prepreči
  podvajanje regulativnih instrumentov z enakim ciljem
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Pojasniti je treba področje uporabe te uredbe, Uredbe (ES) št. 1013/2006 in Direktive 2008/98/ES, da se prepreči
  podvajanje regulativnih instrumentov z enakim ciljem
  .

| (8) | Pojasniti je treba področje uporabe te uredbe, Uredbe (ES) št. 1013/2006 in Direktive 2008/98/ES, da se prepreči
  uporaba različnih pravnih zahtev v enakih razmerah
  . |
| --- | --- |

(8)

Pojasniti je treba področje uporabe te uredbe, Uredbe (ES) št. 1013/2006 in Direktive 2008/98/ES, da se prepreči
  uporaba različnih pravnih zahtev v enakih razmerah
  .

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Pri uporabi te uredbe je treba spoštovati pravice tranzitnih držav v skladu z mednarodnim pravom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Pri uporabi te uredbe je treba spoštovati pravice tranzitnih držav v skladu z mednarodnim pravom.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Države članice bi morale zagotoviti hitro ratificiranje mednarodne konvencije IMO iz Hongkonga o varnem in okolju prijaznem recikliranju ladij, da bi se izboljšale prakse in pogoji recikliranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Države članice bi morale zagotoviti hitro ratificiranje mednarodne konvencije IMO iz Hongkonga o varnem in okolju prijaznem recikliranju ladij, da bi se izboljšale prakse in pogoji recikliranja.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Države članice morajo določiti pravila o kaznih za primere kršitev te uredbe in zagotoviti uporabo teh kazni, da se prepreči izogibanje pravilom o recikliranju ladij. Kazni, ki so lahko civilne ali upravne narave, morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Države članice morajo določiti pravila o kaznih za primere kršitev te uredbe in zagotoviti uporabo teh kazni, da se prepreči izogibanje pravilom o recikliranju ladij. Kazni, ki so lahko civilne ali upravne narave, morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

| (11) | Države članice morajo določiti pravila o kaznih za primere kršitev te uredbe in zagotoviti uporabo teh kazni, da se prepreči izogibanje pravilom o recikliranju ladij. Kazni, ki so lahko
  kazenske,
  civilne ali upravne narave, bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

(11)

Države članice morajo določiti pravila o kaznih za primere kršitev te uredbe in zagotoviti uporabo teh kazni, da se prepreči izogibanje pravilom o recikliranju ladij. Kazni, ki so lahko
  kazenske,
  civilne ali upravne narave, bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Ker cilja preprečiti, zmanjšati ali odpraviti škodljive učinke recikliranja
  , delovanja in vzdrževanja
  ladij
  pod zastavo države članice
  na zdravje ljudi in okolje države članice zaradi mednarodnega značaja pomorskega prometa in recikliranja ladij ne morejo
  zadovoljivo
  doseči in se zato ta cilj lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Ker cilja preprečiti, zmanjšati ali odpraviti škodljive učinke recikliranja
  , delovanja in vzdrževanja
  ladij
  pod zastavo države članice
  na zdravje ljudi in okolje države članice zaradi mednarodnega značaja pomorskega prometa in recikliranja ladij ne morejo
  zadovoljivo
  doseči in se zato ta cilj lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja –

| (14) | Ker cilja preprečiti, zmanjšati ali odpraviti škodljive učinke recikliranja
  in obdelave
  ladij
  EU
  na zdravje ljudi in okolje države članice zaradi mednarodnega značaja pomorskega prometa in recikliranja ladij
  same
  ne morejo
  vedno
  doseči in se zato ta cilj
  v nekaterih primerih
  lažje doseže na ravni Unije,
  čeprav bi ratifikacija konvencija iz Hongkonga pristojnost Unije za urejanje vprašanj recikliranja ladij vrnila državam članicam EU,
  lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja – |
| --- | --- |

(14)

Ker cilja preprečiti, zmanjšati ali odpraviti škodljive učinke recikliranja
  in obdelave
  ladij
  EU
  na zdravje ljudi in okolje države članice zaradi mednarodnega značaja pomorskega prometa in recikliranja ladij
  same
  ne morejo
  vedno
  doseči in se zato ta cilj
  v nekaterih primerih
  lažje doseže na ravni Unije,
  čeprav bi ratifikacija konvencija iz Hongkonga pristojnost Unije za urejanje vprašanj recikliranja ladij vrnila državam članicam EU,
  lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja –

Sprememba 14

Predlog uredbe

Člen 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Namen te uredbe je preprečiti, zmanjšati
  ali
  odpraviti škodljive učinke recikliranja
  , delovanja in vzdrževanja
  ladij
  pod zastavo države članice
  na zdravje ljudi in okolje. | Namen te uredbe je preprečiti, zmanjšati
  na najnižjo mero in kar se da
  odpraviti
  nesreče, poškodbe in druge
  škodljive učinke recikliranja
  in obdelave
  ladij
  EU
  na zdravje ljudi in okolje
  , med drugim z njihovim recikliranjem v obratih s seznama EU, ki so v Uniji ali zunaj nje, ter izboljšati pogoje za recikliranje ladij, ki niso iz EU
  . |
| | Namen te uredbe je tudi zmanjšati razlike med upravljavci ladij v Uniji, državah OECD in ustreznih tretjih državah v smislu zdravja in varnosti pri delu in okoljskih standardov. |
| | Cilj te uredbe je tudi olajšanje ratifikacije konvencije iz Hongkonga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Namen te uredbe je preprečiti, zmanjšati
  ali
  odpraviti škodljive učinke recikliranja
  , delovanja in vzdrževanja
  ladij
  pod zastavo države članice
  na zdravje ljudi in okolje.

Namen te uredbe je preprečiti, zmanjšati
  na najnižjo mero in kar se da
  odpraviti
  nesreče, poškodbe in druge
  škodljive učinke recikliranja
  in obdelave
  ladij
  EU
  na zdravje ljudi in okolje
  , med drugim z njihovim recikliranjem v obratih s seznama EU, ki so v Uniji ali zunaj nje, ter izboljšati pogoje za recikliranje ladij, ki niso iz EU
  .

Namen te uredbe je tudi zmanjšati razlike med upravljavci ladij v Uniji, državah OECD in ustreznih tretjih državah v smislu zdravja in varnosti pri delu in okoljskih standardov.

Cilj te uredbe je tudi olajšanje ratifikacije konvencije iz Hongkonga.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | „ladja EU“ pomeni ladjo, ki pluje pod zastavo države članice ali deluje pod njeno pristojnostjo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

„ladja EU“ pomeni ladjo, ki pluje pod zastavo države članice ali deluje pod njeno pristojnostjo;

Sprememba 16

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b)„ | ladje, ki niso iz EU“ pomeni ladje, ki plujejo pod zastavo tretje države; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1b)„

ladje, ki niso iz EU“ pomeni ladje, ki plujejo pod zastavo tretje države;

Sprememba 17

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a. | „odpadki“ pomeni odpadke, kot so opredeljeni v členu 3(1) Direktive 2008/98/ES; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.

„odpadki“ pomeni odpadke, kot so opredeljeni v členu 3(1) Direktive 2008/98/ES;

Sprememba 18

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3b) | „nevarni odpadki“ pomeni nevarne odpadke, kot so opredeljeni v členu 3(2) Direktive 2008/98/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3b)

„nevarni odpadki“ pomeni nevarne odpadke, kot so opredeljeni v členu 3(2) Direktive 2008/98/ES.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3c) | „obdelava“ pomeni obdelavo, kot je opredeljena v členu 3(14) Direktive 2008/98/ES; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3c)

„obdelava“ pomeni obdelavo, kot je opredeljena v členu 3(14) Direktive 2008/98/ES;

Sprememba 20

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3d) | „okolju varno ravnanje“ pomeni okolju varno ravnanje, kot je opredeljeno v členu 2(8) Uredbe (ES) št. 1013/2006; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3d)

„okolju varno ravnanje“ pomeni okolju varno ravnanje, kot je opredeljeno v členu 2(8) Uredbe (ES) št. 1013/2006;

Sprememba 21

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | „recikliranje ladij“ pomeni dejavnost popolnega ali delnega razstavljanja ladje v obratu za recikliranje ladij, da se ob pazljivem ravnanju z nevarnimi in drugimi materiali pridobijo sestavni deli in materiali za predelavo in ponovno uporabo, ter vključuje s tem povezane postopke, kot sta skladiščenje ter ravnanje s sestavnimi deli in materiali na kraju samem, vendar ne vključuje njihove nadaljnje obdelave
  ali odstranjevanja
  v ločenih obratih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

„recikliranje ladij“ pomeni dejavnost popolnega ali delnega razstavljanja ladje v obratu za recikliranje ladij, da se ob pazljivem ravnanju z nevarnimi in drugimi materiali pridobijo sestavni deli in materiali za predelavo in ponovno uporabo, ter vključuje s tem povezane postopke, kot sta skladiščenje ter ravnanje s sestavnimi deli in materiali na kraju samem, vendar ne vključuje njihove nadaljnje obdelave
  ali odstranjevanja
  v ločenih obratih;

| (5) | „recikliranje ladij“ pomeni dejavnost popolnega ali delnega razstavljanja ladje v obratu za recikliranje ladij, da se ob pazljivem ravnanju z nevarnimi in drugimi materiali pridobijo sestavni deli in materiali za predelavo in ponovno uporabo, ter vključuje s tem povezane postopke, kot sta skladiščenje ter ravnanje s sestavnimi deli in materiali na kraju samem, vendar ne vključuje njihove nadaljnje obdelave v ločenih obratih;
  pomen izraza „recikliranje“ je v tej uredbi torej drugače opredeljen kot v členu 3(17) Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

(5)

„recikliranje ladij“ pomeni dejavnost popolnega ali delnega razstavljanja ladje v obratu za recikliranje ladij, da se ob pazljivem ravnanju z nevarnimi in drugimi materiali pridobijo sestavni deli in materiali za predelavo in ponovno uporabo, ter vključuje s tem povezane postopke, kot sta skladiščenje ter ravnanje s sestavnimi deli in materiali na kraju samem, vendar ne vključuje njihove nadaljnje obdelave v ločenih obratih;
  pomen izraza „recikliranje“ je v tej uredbi torej drugače opredeljen kot v členu 3(17) Direktive 2008/98/ES;

Sprememba 22

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | „obrat za recikliranje ladij“ pomeni opredeljeno območje, in sicer
  lokacijo,
  delovišče ali obrat, ki je v državi članici ali tretji državi in se uporablja za recikliranje ladij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

„obrat za recikliranje ladij“ pomeni opredeljeno območje, in sicer
  lokacijo,
  delovišče ali obrat, ki je v državi članici ali tretji državi in se uporablja za recikliranje ladij;

| (6) | „obrat za recikliranje ladij“ pomeni opredeljeno območje, in sicer
  grajeno
  delovišče ali obrat, ki je v državi članici ali tretji državi in se uporablja za recikliranje ladij; |
| --- | --- |

(6)

„obrat za recikliranje ladij“ pomeni opredeljeno območje, in sicer
  grajeno
  delovišče ali obrat, ki je v državi članici ali tretji državi in se uporablja za recikliranje ladij;

Sprememba 23

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | „družba za recikliranje“ pomeni lastnika obrata za recikliranje ladij ali katero koli drugo organizacijo ali osebo, ki je od lastnika obrata za recikliranje ladij prevzela odgovornost za izvajanje recikliranja ladij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

„družba za recikliranje“ pomeni lastnika obrata za recikliranje ladij ali katero koli drugo organizacijo ali osebo, ki je od lastnika obrata za recikliranje ladij prevzela odgovornost za izvajanje recikliranja ladij;

| (7) | „družba za recikliranje
  ladij
  “ pomeni lastnika obrata za recikliranje ladij ali katero koli drugo organizacijo ali osebo, ki je od lastnika obrata za recikliranje ladij prevzela odgovornost za izvajanje recikliranja ladij; |
| --- | --- |

(7)

„družba za recikliranje
  ladij
  “ pomeni lastnika obrata za recikliranje ladij ali katero koli drugo organizacijo ali osebo, ki je od lastnika obrata za recikliranje ladij prevzela odgovornost za izvajanje recikliranja ladij;

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | „tranzit“ pomeni premik ladje na njen cilj za recikliranje v skladu s to uredbo prek ozemlja države, ki ni izhodiščna ali ciljna država in ki ima v skladu z mednarodnim pravom pravico nasprotovati takemu premiku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

„tranzit“ pomeni premik ladje na njen cilj za recikliranje v skladu s to uredbo prek ozemlja države, ki ni izhodiščna ali ciljna država in ki ima v skladu z mednarodnim pravom pravico nasprotovati takemu premiku.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 20 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | „zapuščena ladja“ je ladja, ki jo je zadnji evidentiran lastnik brez nadzora in posadke pustil v pristanišču Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20a)

„zapuščena ladja“ je ladja, ki jo je zadnji evidentiran lastnik brez nadzora in posadke pustil v pristanišču Unije;

Sprememba 26

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ta uredba se uporablja za ladje
  , ki lahko plujejo pod zastavo države članice ali ki delujejo pod njeno pristojnostjo
  . | 1.   Ta uredba se uporablja za ladje
  EU
  . |
| | Člen 5a, člen 5b, člen 11b in člen 23(1) ter člen 29(1) te uredbe se uporabljajo tudi za ladje, ki niso iz EU, ki pristanejo v pristanišču ali sidrišču države članice za vzpostavitev stika ladja/pristanišče. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Ta uredba se uporablja za ladje
  , ki lahko plujejo pod zastavo države članice ali ki delujejo pod njeno pristojnostjo
  .

1.   Ta uredba se uporablja za ladje
  EU
  .

Člen 5a, člen 5b, člen 11b in člen 23(1) ter člen 29(1) te uredbe se uporabljajo tudi za ladje, ki niso iz EU, ki pristanejo v pristanišču ali sidrišču države članice za vzpostavitev stika ladja/pristanišče.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točki c a (novo) in c b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | ladje, ki ne morejo pluti samostojno, ne glede na to, pod katero zastavo plujejo, in ki tako pomenijo odpadek za namene Uredbe (ES) št. 1013/2006, razen če imajo veljavno pogodbo za popolno popravilo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

ladje, ki ne morejo pluti samostojno, ne glede na to, pod katero zastavo plujejo, in ki tako pomenijo odpadek za namene Uredbe (ES) št. 1013/2006, razen če imajo veljavno pogodbo za popolno popravilo;

| (cb) | ladje, ki ne izpolnjujejo določb o varnosti, ki se uporabljajo po pravu Unije in mednarodnem pravu. |
| --- | --- |

(cb)

ladje, ki ne izpolnjujejo določb o varnosti, ki se uporabljajo po pravu Unije in mednarodnem pravu.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Člen 4 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Nadzor
  nad nevarnimi materiali | Nadzor
  prepovedanih nevarnih materialov in nevarnih materialov, katerih uporaba je omejena |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Nadzor
  nad nevarnimi materiali

Nadzor
  prepovedanih nevarnih materialov in nevarnih materialov, katerih uporaba je omejena

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Na ladjah je prepovedana nova uporaba sistemov proti obraščanju, ki vsebujejo organokositrne spojine kot biocide ali katere koli druge sisteme proti obraščanju, katerih nanašanje ali uporaba je prepovedana z Mednarodno konvencijo o nadzoru škodljivih sistemov proti obraščanju na ladjah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Na ladjah je prepovedana nova uporaba sistemov proti obraščanju, ki vsebujejo organokositrne spojine kot biocide ali katere koli druge sisteme proti obraščanju, katerih nanašanje ali uporaba je prepovedana z Mednarodno konvencijo o nadzoru škodljivih sistemov proti obraščanju na ladjah.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Popis nevarnih materialov | Popis nevarnih materialov |
| 1.   Na krovu vsake nove ladje
  se vodi
  popis nevarnih materialov. | 1.   
  Države članice zagotovijo, da se vzpostavi
  popis nevarnih materialov
  in je na voljo
  na krovu vsake nove ladje
  EU
  . |
| 2.   Popis nevarnih materialov se pripravi, preden je ladja poslana v recikliranje,
  in se vodi
  na krovu. | 2.   
  Države članice zagotovijo, da
  se
  za obstoječe ladje EU
  pripravi popis nevarnih materialov
  v skladu s časovnim razporedom iz člena 2a ali
  preden je ladja poslana v recikliranje,
  kar od tega je prej, in je na voljo
  na krovu. |
| | 2a.
     
  Za vzpostavitev popisa se uporablja naslednji časovni razpored: |
| | — | za ladje, starejše od 25 let dne ...

   (*)

  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Popis nevarnih materialov

Popis nevarnih materialov

1.   Na krovu vsake nove ladje
  se vodi
  popis nevarnih materialov.

1.   
  Države članice zagotovijo, da se vzpostavi
  popis nevarnih materialov
  in je na voljo
  na krovu vsake nove ladje
  EU
  .

2.   Popis nevarnih materialov se pripravi, preden je ladja poslana v recikliranje,
  in se vodi
  na krovu.

2.   
  Države članice zagotovijo, da
  se
  za obstoječe ladje EU
  pripravi popis nevarnih materialov
  v skladu s časovnim razporedom iz člena 2a ali
  preden je ladja poslana v recikliranje,
  kar od tega je prej, in je na voljo
  na krovu.

2a.
     
  Za vzpostavitev popisa se uporablja naslednji časovni razpored:

—

za ladje, starejše od 25 let dne ...

   (*)

  ;

| — | za ladje, starejše od 20 let dne...

   (**)

  ; |
| --- | --- |

—

za ladje, starejše od 20 let dne...

   (**)

  ;

| — | za ladje, starejše od 15 let dne...

   (***)

  ; |
| --- | --- |

—

za ladje, starejše od 15 let dne...

   (***)

  ;

| — | za ladje, starejše od 15 let dne...

   (****)

  . |
| --- | --- |

—

za ladje, starejše od 15 let dne...

   (****)

  .

3.
     
  Obstoječe ladje, ki so registrirane pod zastavo tretje države in predložijo vlogo za registracijo pod zastavo države članice, zagotovijo, da se na krovu vodi popis nevarnih materialov.

4.   Popis nevarnih materialov:

4.   Popis nevarnih materialov:

| (a) | je pripravljen za posamezno ladjo; |
| --- | --- |

(a)

je pripravljen za posamezno ladjo;

| (a) | je pripravljen za posamezno ladjo; |
| --- | --- |

(a)

je pripravljen za posamezno ladjo;

| (b) | dokazuje, da ladja izpolnjuje prepovedi ali omejitve glede namestitve ali uporabe nevarnih materialov v skladu s členom 4; |
| --- | --- |

(b)

dokazuje, da ladja izpolnjuje prepovedi ali omejitve glede namestitve ali uporabe nevarnih materialov v skladu s členom 4;

| (b) | dokazuje, da ladja izpolnjuje prepovedi ali omejitve glede namestitve ali uporabe nevarnih materialov v skladu s členom 4; |
| --- | --- |

(b)

dokazuje, da ladja izpolnjuje prepovedi ali omejitve glede namestitve ali uporabe nevarnih materialov v skladu s členom 4;

| (c) | opredeljuje vsaj nevarne materiale iz Priloge I, ki jih vsebuje konstrukcija ali oprema ladje, njihovo lokacijo in
  približno
  količino. |
| --- | --- |

(c)

opredeljuje vsaj nevarne materiale iz Priloge I, ki jih vsebuje konstrukcija ali oprema ladje, njihovo lokacijo in
  približno
  količino.

| (c) | za nove ladje,
  opredeljuje vsaj nevarne materiale iz Priloge I, ki jih vsebuje konstrukcija ali oprema ladje, njihovo lokacijo in
  natančno
  količino; |
| --- | --- |

(c)

za nove ladje,
  opredeljuje vsaj nevarne materiale iz Priloge I, ki jih vsebuje konstrukcija ali oprema ladje, njihovo lokacijo in
  natančno
  količino;

| (ca) | za obstoječe ladje, opredeljuje vsaj nevarne materiale iz Priloge I, ki jih vsebuje konstrukcija ali oprema ladje, njihovo lokacijo in količino, tako natančno, kot je praktično; |
| --- | --- |

(ca)

za obstoječe ladje, opredeljuje vsaj nevarne materiale iz Priloge I, ki jih vsebuje konstrukcija ali oprema ladje, njihovo lokacijo in količino, tako natančno, kot je praktično;

| (cb) | upošteva smernice IMO |
| --- | --- |

(cb)

upošteva smernice IMO

5.   Poleg odstavka 4 se za obstoječe ladje pripravi načrt, v katerem je opisan vizualni pregled/pregled z vzorčenjem, na podlagi katerega je pripravljen popis nevarnih materialov.

5.   Poleg odstavka 4 se za obstoječe ladje pripravi načrt, v katerem je opisan vizualni pregled/pregled z vzorčenjem, na podlagi katerega je
  bil
  pripravljen popis nevarnih materialov.

6.   Popis nevarnih materialov je sestavljen iz treh delov:

6.   Popis nevarnih materialov je sestavljen iz treh delov:

| (a) | seznama nevarnih materialov iz Priloge I, ki jih vsebuje konstrukcija ali oprema ladje, njihove lokacije in
  približne
  količine (del I); |
| --- | --- |

(a)

seznama nevarnih materialov iz Priloge I, ki jih vsebuje konstrukcija ali oprema ladje, njihove lokacije in
  približne
  količine (del I);

| (a) | seznama nevarnih materialov iz Priloge I, ki jih vsebuje konstrukcija ali oprema ladje, njihove lokacije in količine (del I) 
  v skladu s točko (c) odstavka 4
  ; |
| --- | --- |

(a)

seznama nevarnih materialov iz Priloge I, ki jih vsebuje konstrukcija ali oprema ladje, njihove lokacije in količine (del I) 
  v skladu s točko (c) odstavka 4
  ;

| (b) | seznama odpadkov na krovu ladje, vključno z odpadki, ki nastanejo pri delovanju ladje (del II); |
| --- | --- |

(b)

seznama odpadkov na krovu ladje, vključno z odpadki, ki nastanejo pri delovanju ladje (del II);

| (b) | seznama odpadkov
  (nevarnih in nenevarnih)
  na krovu ladje, vključno z odpadki, ki nastanejo pri delovanju ladje,
  in njihove približne količine
  (del II); |
| --- | --- |

(b)

seznama odpadkov
  (nevarnih in nenevarnih)
  na krovu ladje, vključno z odpadki, ki nastanejo pri delovanju ladje,
  in njihove približne količine
  (del II);

| (c) | seznama zalog na krovu ladje, potem ko je sprejeta odločitev o njenem recikliranju (del III). |
| --- | --- |

(c)

seznama zalog na krovu ladje, potem ko je sprejeta odločitev o njenem recikliranju (del III).

| (c) | seznama zalog na krovu ladje, potem ko je sprejeta odločitev o njenem recikliranju (del III). |
| --- | --- |

(c)

seznama zalog na krovu ladje, potem ko je sprejeta odločitev o njenem recikliranju (del III).

7.   Del I popisa nevarnih materialov se med celotno obratovalno dobo ladje ustrezno vodi in posodablja, pri čemer so v njem navedene nove namestitve, ki vsebujejo katere koli nevarne materiale iz Priloge I, ter ustrezne spremembe konstrukcije in opreme ladje.

7.   Del I popisa nevarnih materialov se med celotno obratovalno dobo ladje ustrezno vodi in posodablja, pri čemer so v njem navedene nove namestitve, ki vsebujejo katere koli nevarne materiale iz Priloge I, ter ustrezne spremembe konstrukcije in opreme ladje.

8.   Poleg ustrezno vodenega in posodobljenega dela I se v popis pred recikliranjem vključi del II za odpadke, ki nastanejo pri delovanju, in del III za zaloge, pri čemer popis preveri država članica, pod zastavo katere pluje ladja.

8.   Poleg ustrezno vodenega in posodobljenega dela I se v popis pred recikliranjem vključi del II za odpadke, ki nastanejo pri delovanju, in del III za zaloge, pri čemer popis preveri država članica, pod zastavo katere pluje ladja.

9.   Komisija je v skladu s členom 26 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v zvezi s posodobitvijo seznama točk popisa nevarnih materialov iz Priloge I.

9.   Komisija je v skladu s členom 26 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v zvezi s posodobitvijo seznama točk popisa nevarnih materialov iz Priloge I, 
  da se zagotovi, da popis vsebuje najmanj snovi, naštete v dodatkih I in II h Konvenciji iz Hongkonga in se upošteva ustrezna zakonodaja Unije, ki določa opuščanje ali omejevanje uporabe ali vgradnje nevarnih materialov.

Sprememba 120

Predlog uredbe

Člen 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 5a |
| | Sistem, ki temelji na spodbudah |
| | Komisija upoštevajoč trenutno stanje na področju recikliranja ladij, ki ga zaznamujejo izjemna eksternalizacija stroškov in nesprejemljivi pogoji v zvezi z razstavljanjem ladij, pred koncem leta 2015 predloži zakonodajni predlog za sistem, temelječ na spodbudah, ki bo pospešil varno in neškodljivo recikliranje ladij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 5a

Sistem, ki temelji na spodbudah

Komisija upoštevajoč trenutno stanje na področju recikliranja ladij, ki ga zaznamujejo izjemna eksternalizacija stroškov in nesprejemljivi pogoji v zvezi z razstavljanjem ladij, pred koncem leta 2015 predloži zakonodajni predlog za sistem, temelječ na spodbudah, ki bo pospešil varno in neškodljivo recikliranje ladij.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 6 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Priprava na recikliranje:
  splošne zahteve | Splošne zahteve
  za lastnike ladij |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Priprava na recikliranje:
  splošne zahteve

Splošne zahteve
  za lastnike ladij

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | so ladje pred objavo evropskega seznama reciklirane izključno v obratih za recikliranje ladij v Uniji ali državi članici OECD;; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

so ladje pred objavo evropskega seznama reciklirane izključno v obratih za recikliranje ladij v Uniji ali državi članici OECD;;

| (a) | so ladje pred objavo evropskega seznama reciklirane izključno v obratih za recikliranje ladij
  , ki imajo ustrezno dovoljenje pristojnih organov
  v Uniji ali državi članici OECD;; |
| --- | --- |

(a)

so ladje pred objavo evropskega seznama reciklirane izključno v obratih za recikliranje ladij
  , ki imajo ustrezno dovoljenje pristojnih organov
  v Uniji ali državi članici OECD;;

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pred vsakim recikliranjem ladje se pripravi načrt za
  recikliranje za posamezno
  ladjo. | 1.   Pred vsakim recikliranjem ladje se pripravi načrt za
  vsako
  ladjo
  EU, ki je starejša od 20 let ali pred recikliranjem vsake posamezne ladje, kar od tega je prej, najkasneje do
  ... (*****) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Pred vsakim recikliranjem ladje se pripravi načrt za
  recikliranje za posamezno
  ladjo.

1.   Pred vsakim recikliranjem ladje se pripravi načrt za
  vsako
  ladjo
  EU, ki je starejša od 20 let ali pred recikliranjem vsake posamezne ladje, kar od tega je prej, najkasneje do
  ... (*****)

Sprememba 36

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | pripravi obrat za recikliranje ladij ob upoštevanju informacij, ki jih predloži lastnik ladje v skladu s členom 9(3)(b); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

pripravi obrat za recikliranje ladij ob upoštevanju informacij, ki jih predloži lastnik ladje v skladu s členom 9(3)(b);

| (a) | pred objavo evropskega seznama,
  pripravi obrat za recikliranje ladij
  , ki je v Uniji ali državi članici OECD,
  ob upoštevanju informacij, ki jih predloži lastnik ladje v skladu s členom 9(3)(b); |
| --- | --- |

(a)

pred objavo evropskega seznama,
  pripravi obrat za recikliranje ladij
  , ki je v Uniji ali državi članici OECD,
  ob upoštevanju informacij, ki jih predloži lastnik ladje v skladu s členom 9(3)(b);

Sprememba 37

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | po objavi evropskega seznama, pripravi obrat za recikliranje ladij, ki je na evropskem seznamu, ob upoštevanju informacij, ki jih predloži lastnik ladje v skladu s členom 9(3)(b); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(aa)

po objavi evropskega seznama, pripravi obrat za recikliranje ladij, ki je na evropskem seznamu, ob upoštevanju informacij, ki jih predloži lastnik ladje v skladu s členom 9(3)(b);

Sprememba 38

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | vsebuje informacije o vrsti in količini nevarnih materialov in odpadkov, ki nastanejo pri recikliranju posamezne ladje, vključno z materiali, opredeljenimi v popisu nevarnih materialov, ter informacije o načinu
  ravnanja s temi nevarnimi materiali in odpadki
  v obratu ter tudi v obratih za
  nadaljnje ravnanje z odpadki
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

vsebuje informacije o vrsti in količini nevarnih materialov in odpadkov, ki nastanejo pri recikliranju posamezne ladje, vključno z materiali, opredeljenimi v popisu nevarnih materialov, ter informacije o načinu
  ravnanja s temi nevarnimi materiali in odpadki
  v obratu ter tudi v obratih za
  nadaljnje ravnanje z odpadki
  ;

| (d) | vsebuje informacije o vrsti in količini nevarnih materialov in odpadkov, ki nastanejo pri recikliranju posamezne ladje, vključno z materiali
  in odpadki
  , opredeljenimi v popisu nevarnih materialov, ter informacije o načinu
  obdelave teh nevarnih materialov in odpadkov
  v obratu ter tudi v obratih za
  nadaljnjo obdelavo odpadkov
  ; |
| --- | --- |

(d)

vsebuje informacije o vrsti in količini nevarnih materialov in odpadkov, ki nastanejo pri recikliranju posamezne ladje, vključno z materiali
  in odpadki
  , opredeljenimi v popisu nevarnih materialov, ter informacije o načinu
  obdelave teh nevarnih materialov in odpadkov
  v obratu ter tudi v obratih za
  nadaljnjo obdelavo odpadkov
  ;

Sprememba 39

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | se posodobi v šestih mesecih po rednem pregledu ali dodatnem pregledu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ea)

se posodobi v šestih mesecih po rednem pregledu ali dodatnem pregledu.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Lastniki ladje, ki prodajo več kot 20 let staro ladjo EU novemu lastniku, ki namerava pluti pod zastavo tretje države, zagotovijo, da je v pogodbi z novim lastnikom določeno, da novi lastnik in vsi naslednji lastniki prevzamejo odgovornost za pripravo načrta za recikliranje ladje, če se želijo ustaviti v pristaniščih ali sidriščih Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Lastniki ladje, ki prodajo več kot 20 let staro ladjo EU novemu lastniku, ki namerava pluti pod zastavo tretje države, zagotovijo, da je v pogodbi z novim lastnikom določeno, da novi lastnik in vsi naslednji lastniki prevzamejo odgovornost za pripravo načrta za recikliranje ladje, če se želijo ustaviti v pristaniščih ali sidriščih Unije.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Preglede izvajajo uradne osebe v 
  upravi
  ali priznani organizaciji, ki deluje v imenu uprave. | 1.   Preglede izvajajo uradne osebe v 
  pristojnih nacionalnih organih
  ali priznani organizaciji, ki deluje v imenu uprave. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Preglede izvajajo uradne osebe v 
  upravi
  ali priznani organizaciji, ki deluje v imenu uprave.

1.   Preglede izvajajo uradne osebe v 
  pristojnih nacionalnih organih
  ali priznani organizaciji, ki deluje v imenu uprave.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Prvi pregled se opravi, preden začne ladja delovati
  ali preden se izda potrdilo o popisu
  . Uradne osebe, ki opravijo navedeni pregled, preverijo, ali del I popisa nevarnih materialov izpolnjuje zahteve iz te uredbe. | 3.   Prvi pregled
  nove ladje
  se opravi, preden začne ladja delovati.
  Prvi pregled obstoječe ladje se opravi v prvih petih letih po začetku veljavnosti te uredbe.
  Uradne osebe, ki opravijo navedeni pregled, preverijo, ali del I popisa nevarnih materialov izpolnjuje zahteve iz te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Prvi pregled se opravi, preden začne ladja delovati
  ali preden se izda potrdilo o popisu
  . Uradne osebe, ki opravijo navedeni pregled, preverijo, ali del I popisa nevarnih materialov izpolnjuje zahteve iz te uredbe.

3.   Prvi pregled
  nove ladje
  se opravi, preden začne ladja delovati.
  Prvi pregled obstoječe ladje se opravi v prvih petih letih po začetku veljavnosti te uredbe.
  Uradne osebe, ki opravijo navedeni pregled, preverijo, ali del I popisa nevarnih materialov izpolnjuje zahteve iz te uredbe.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   
  Dodatni splošni ali delni pregled se lahko opravi na zahtevo lastnika
  ladje po spremembi, zamenjavi ali
  večjem
  popravilu konstrukcije, opreme, sistemov, delov, naprav in materiala. Uradne osebe, ki opravijo navedeni pregled, zagotovijo, da je vsaka taka sprememba, zamenjava ali
  večje
  popravilo izvedeno tako, da ladja izpolnjuje zahteve iz te uredbe, ter preverijo, ali je del I popisa nevarnih materialov ustrezno spremenjen. | 5.   
  Lastnik
  ladje po
  večji
  spremembi, zamenjavi ali popravilu konstrukcije, opreme, sistemov, delov, naprav in materiala
  zahteva dodatni splošni ali delni pregled;
  Uradne osebe, ki opravijo navedeni pregled, zagotovijo, da je vsaka taka
  večja
  sprememba, zamenjava ali popravilo izvedeno tako, da ladja izpolnjuje zahteve iz te uredbe, ter preverijo, ali je del I popisa nevarnih materialov ustrezno spremenjen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   
  Dodatni splošni ali delni pregled se lahko opravi na zahtevo lastnika
  ladje po spremembi, zamenjavi ali
  večjem
  popravilu konstrukcije, opreme, sistemov, delov, naprav in materiala. Uradne osebe, ki opravijo navedeni pregled, zagotovijo, da je vsaka taka sprememba, zamenjava ali
  večje
  popravilo izvedeno tako, da ladja izpolnjuje zahteve iz te uredbe, ter preverijo, ali je del I popisa nevarnih materialov ustrezno spremenjen.

5.   
  Lastnik
  ladje po
  večji
  spremembi, zamenjavi ali popravilu konstrukcije, opreme, sistemov, delov, naprav in materiala
  zahteva dodatni splošni ali delni pregled;
  Uradne osebe, ki opravijo navedeni pregled, zagotovijo, da je vsaka taka
  večja
  sprememba, zamenjava ali popravilo izvedeno tako, da ladja izpolnjuje zahteve iz te uredbe, ter preverijo, ali je del I popisa nevarnih materialov ustrezno spremenjen.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 6 – pododstavek 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | je bila ladja predhodno očiščena v skladu s točko (c) člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(aa)

je bila ladja predhodno očiščena v skladu s točko (c) člena 6(1);

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  V vsakem trenutku ali na utemeljeno zahtevo pristaniških organov zaradi resnih dvomov o stanju ladje, ki vpluje v njihovo pristanišče, se osebje, ki opravlja preglede, lahko odloči za nenapovedan pregled, da se prepriča o skladnosti ladje s to uredbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

7a.
     
  V vsakem trenutku ali na utemeljeno zahtevo pristaniških organov zaradi resnih dvomov o stanju ladje, ki vpluje v njihovo pristanišče, se osebje, ki opravlja preglede, lahko odloči za nenapovedan pregled, da se prepriča o skladnosti ladje s to uredbo.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pogodba velja najpozneje od dneva zahteve za končni pregled iz
  člena 8(1)(d)
  do zaključka recikliranja. | 2.   Pogodba velja najpozneje od dneva zahteve za končni pregled iz
  člena 8(6
  ) do zaključka recikliranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Pogodba velja najpozneje od dneva zahteve za končni pregled iz
  člena 8(1)(d)
  do zaključka recikliranja.

2.   Pogodba velja najpozneje od dneva zahteve za končni pregled iz
  člena 8(6
  ) do zaključka recikliranja.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | predložitev vseh informacij o ladji, potrebnih za pripravo načrta za recikliranje ladje v skladu s členom 7, obratu za recikliranje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

predložitev vseh informacij o ladji, potrebnih za pripravo načrta za recikliranje ladje v skladu s členom 7, obratu za recikliranje;

| (b) | predložitev vseh informacij o ladji, potrebnih za pripravo načrta za recikliranje ladje v skladu s členom 7, obratu za recikliranje
  vsaj štiri mesece pred načrtovanim datumom recikliranja ali, če lastnik ladje teh informacij nima, obvestitev obrata za recikliranje in sodelovanje z njim, da se zagotovi, da so vse pravne vrzeli ustrezno zapolnjene
  ; |
| --- | --- |

(b)

predložitev vseh informacij o ladji, potrebnih za pripravo načrta za recikliranje ladje v skladu s členom 7, obratu za recikliranje
  vsaj štiri mesece pred načrtovanim datumom recikliranja ali, če lastnik ladje teh informacij nima, obvestitev obrata za recikliranje in sodelovanje z njim, da se zagotovi, da so vse pravne vrzeli ustrezno zapolnjene
  ;

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | predložitev kopije potrdila o pripravljenosti za recikliranje, izdanega v skladu s členom 10, obratu za recikliranje ladje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ba)

predložitev kopije potrdila o pripravljenosti za recikliranje, izdanega v skladu s členom 10, obratu za recikliranje ladje;

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – točka b b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | pošiljanje ladje v recikliranje le, če pristojni organ v skladu s točko (b) člena 7(2) izrecno odobri načrt za recikliranje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(bb)

pošiljanje ladje v recikliranje le, če pristojni organ v skladu s točko (b) člena 7(2) izrecno odobri načrt za recikliranje;

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | ponoven sprejem ladje pred začetkom recikliranja ali po njem, če je to tehnično izvedljivo,
  kadar se vsebnost nevarnih materialov na krovu bistveno razlikuje od popisa nevarnih materialov in zato ustrezno
  recikliranje ladje
  ni mogoče
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

ponoven sprejem ladje pred začetkom recikliranja ali po njem, če je to tehnično izvedljivo,
  kadar se vsebnost nevarnih materialov na krovu bistveno razlikuje od popisa nevarnih materialov in zato ustrezno
  recikliranje ladje
  ni mogoče
  .

| (c) | ponoven sprejem ladje pred začetkom recikliranja ali po njem, če je to tehnično izvedljivo,
  v primeru, da je predvideno
  recikliranje ladje
  nepraktično ali bi ogrozilo varnost ali varstvo okolja zaradi neustreznega opisa ladje, kar zadeva popis ali drugo
  . |
| --- | --- |

(c)

ponoven sprejem ladje pred začetkom recikliranja ali po njem, če je to tehnično izvedljivo,
  v primeru, da je predvideno
  recikliranje ladje
  nepraktično ali bi ogrozilo varnost ali varstvo okolja zaradi neustreznega opisa ladje, kar zadeva popis ali drugo
  .

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | kritje dejanskih stroškov v primeru, da je količina nevarnih snovi veliko večja, kot je navedeno v popisu nevarnih kemikalij, vendar zaradi tega predvideno recikliranje ni nepraktično oziroma to ne ogroža varnosti ali varstva okolja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

kritje dejanskih stroškov v primeru, da je količina nevarnih snovi veliko večja, kot je navedeno v popisu nevarnih kemikalij, vendar zaradi tega predvideno recikliranje ni nepraktično oziroma to ne ogroža varnosti ali varstva okolja;

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 4 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | priprava načrta za recikliranje posamezne ladje v skladu s členom 7 v sodelovanju z lastnikom ladje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

priprava načrta za recikliranje posamezne ladje v skladu s členom 7 v sodelovanju z lastnikom ladje;

| (a) | priprava načrta za recikliranje posamezne ladje v skladu s členom 7 v sodelovanju z lastnikom ladje
  v enem mesecu od prejema vseh ustreznih informacij v skladu s točko (b) odstavka 3
  ; |
| --- | --- |

(a)

priprava načrta za recikliranje posamezne ladje v skladu s členom 7 v sodelovanju z lastnikom ladje
  v enem mesecu od prejema vseh ustreznih informacij v skladu s točko (b) odstavka 3
  ;

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 4 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | prepoved
  začetka kakršnega koli recikliranja ladje pred predložitvijo poročila iz točke (b); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

prepoved
  začetka kakršnega koli recikliranja ladje pred predložitvijo poročila iz točke (b);

| (c) | zavrnitev
  začetka kakršnega koli recikliranja ladje pred predložitvijo poročila iz točke (b) 
  in pred odobritvijo načrta za recikliranje s strani pristojnega organa
  ; |
| --- | --- |

(c)

zavrnitev
  začetka kakršnega koli recikliranja ladje pred predložitvijo poročila iz točke (b) 
  in pred odobritvijo načrta za recikliranje s strani pristojnega organa
  ;

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 4 – točka d – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | pri pripravi na sprejem ladje v recikliranje pisna obvestitev zadevnih pristojnih organov o nameri za recikliranje zadevne ladje vsaj
  14 dni
  pred načrtovanim začetkom recikliranja, ki vključuje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

pri pripravi na sprejem ladje v recikliranje pisna obvestitev zadevnih pristojnih organov o nameri za recikliranje zadevne ladje vsaj
  14 dni
  pred načrtovanim začetkom recikliranja, ki vključuje:

| (d) | pri pripravi na sprejem ladje v recikliranje pisna obvestitev zadevnih pristojnih organov o nameri za recikliranje zadevne ladje vsaj
  tri mesece
  pred načrtovanim začetkom recikliranja, ki vključuje: |
| --- | --- |

(d)

pri pripravi na sprejem ladje v recikliranje pisna obvestitev zadevnih pristojnih organov o nameri za recikliranje zadevne ladje vsaj
  tri mesece
  pred načrtovanim začetkom recikliranja, ki vključuje:

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Lastnik ladje pristojnemu organu predloži kopijo pogodbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4a.
     
  Lastnik ladje pristojnemu organu predloži kopijo pogodbe.

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Po zaključku prvega ali rednega pregleda ali dodatnega pregleda
  na zahtevo lastnika ladje
  država članica izda potrdilo o popisu na obrazcu iz Priloge IV. Temu potrdilu se priloži del I popisa nevarnih materialov. | 1.   Po
  uspešnem
  zaključku prvega ali rednega pregleda ali dodatnega pregleda država članica
  zastave
  izda potrdilo o popisu na obrazcu iz Priloge IV. Temu potrdilu se priloži del I popisa nevarnih materialov. |
| Komisija je v skladu s členom 26 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v zvezi s posodabljanjem obrazca potrdila o popisu iz Priloge IV. | Komisija je v skladu s členom 26 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v zvezi s posodabljanjem obrazca potrdila o popisu iz Priloge IV. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Po zaključku prvega ali rednega pregleda ali dodatnega pregleda
  na zahtevo lastnika ladje
  država članica izda potrdilo o popisu na obrazcu iz Priloge IV. Temu potrdilu se priloži del I popisa nevarnih materialov.

1.   Po
  uspešnem
  zaključku prvega ali rednega pregleda ali dodatnega pregleda država članica
  zastave
  izda potrdilo o popisu na obrazcu iz Priloge IV. Temu potrdilu se priloži del I popisa nevarnih materialov.

Komisija je v skladu s členom 26 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v zvezi s posodabljanjem obrazca potrdila o popisu iz Priloge IV.

Komisija je v skladu s členom 26 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v zvezi s posodabljanjem obrazca potrdila o popisu iz Priloge IV.

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Po uspešnem zaključku končnega pregleda v skladu s členom 8(6) uprava izda potrdilo o pripravljenosti za recikliranje na obrazcu iz Priloge V. Temu potrdilu se priložita popis nevarnih materialov in načrt za recikliranje ladje. | 2.   Po uspešnem zaključku končnega pregleda v skladu s členom 8(6) uprava izda potrdilo o pripravljenosti za recikliranje na obrazcu iz Priloge V
  , če meni, da je načrt za recikliranje ladje skladen z zahtevami te uredbe
  . Temu potrdilu se priložita popis nevarnih materialov in načrt za recikliranje ladje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Po uspešnem zaključku končnega pregleda v skladu s členom 8(6) uprava izda potrdilo o pripravljenosti za recikliranje na obrazcu iz Priloge V. Temu potrdilu se priložita popis nevarnih materialov in načrt za recikliranje ladje.

2.   Po uspešnem zaključku končnega pregleda v skladu s členom 8(6) uprava izda potrdilo o pripravljenosti za recikliranje na obrazcu iz Priloge V
  , če meni, da je načrt za recikliranje ladje skladen z zahtevami te uredbe
  . Temu potrdilu se priložita popis nevarnih materialov in načrt za recikliranje ladje.

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 11a |
| | Inšpekcijski pregledi |
| | Države članice za ladje EU, ki ustrezajo tistim iz direktive 2009/16/ES, uporabljajo določbe o nadzoru v skladu s svojo nacionalno zakonodajo. Opravi se podrobnejši inšpekcijski pregled ob upoštevanju smernic Mednarodne pomorske organizacije, če se pri inšpekcijskem pregledu ugotovi, da ladja ne izpolnjuje zahtev iz členov 4(1) do (3a), 5 in 7 ali nima veljavnega potrdila o popisu v skladu s členom 10(1), ali če se po inšpekcijskem pregledu na podlagi očitnih razlogov sklepa, da: |
| | — | stanje ladje ali njene opreme ni skladno z zahtevami iz člena 4(1) do (3a) ali vsebinsko ne ustreza podatkom iz potrdila in/ali popisu nevarnih materialov, ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 11a

Inšpekcijski pregledi

Države članice za ladje EU, ki ustrezajo tistim iz direktive 2009/16/ES, uporabljajo določbe o nadzoru v skladu s svojo nacionalno zakonodajo. Opravi se podrobnejši inšpekcijski pregled ob upoštevanju smernic Mednarodne pomorske organizacije, če se pri inšpekcijskem pregledu ugotovi, da ladja ne izpolnjuje zahtev iz členov 4(1) do (3a), 5 in 7 ali nima veljavnega potrdila o popisu v skladu s členom 10(1), ali če se po inšpekcijskem pregledu na podlagi očitnih razlogov sklepa, da:

—

stanje ladje ali njene opreme ni skladno z zahtevami iz člena 4(1) do (3a) ali vsebinsko ne ustreza podatkom iz potrdila in/ali popisu nevarnih materialov, ali

| — | se na krovu ladje ne izvaja postopek za vzdrževanje popisa nevarnih materialov, |
| --- | --- |

—

se na krovu ladje ne izvaja postopek za vzdrževanje popisa nevarnih materialov,

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 11 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 11b |
| | Določbe, ki se poleg člena 5a, člena 5b, člena 23(1) in člena 29(1) uporabljajo za ladje, ki niso iz EU |
| | 1.
     
  Države članice zagotovijo, da ladje, ki niso iz EU, izpolnjujejo zahteve iz člena 4(1) do (3a), brez poseganja v zahteve druge zakonodaje Unije, ki lahko zahtevajo nadaljnje ukrepe. Države članice prepovedujejo namestitev ali uporabo materialov iz člena 4(1) do (3a) na ladjah, ki niso iz EU, ko so v njihovih pristaniščih, sidriščih, ladjedelnicah, remontnih ladjedelnicah ali predobalnih terminalih. |
| | 2.
     
  Nova ladja, ki ni iz EU in vstopa v pristanišče ali sidrišče države članice, ima na krovu veljaven popis nevarnih materialov. |
| | 3.
     
  Obstoječe ladje, ki niso iz EU in vstopajo v pristanišče ali sidrišče države članice, imajo na krovu veljaven popis nevarnih materialov v skladu s časovnim razporedom iz člena 5(2a). Popis izpolnjuje zahteve iz člena 5(4) do (7). |
| | 4.
     
  Ladje, ki niso iz EU in vstopajo v pristanišče ali sidrišče države članice, predložijo izjavo o skladnosti, ki ga je izdala uprava ladje ali priznana organizacija, ki deluje v njenem imenu, s katero potrdijo, da je ladja skladna z določbami iz odstavkov od 1 do 3. |
| | 5.
     
  Ladje, ki niso iz EU in jih je kupil lastnik, ki pljuje pod zastavo EU, ko so bile stare več kot 20 let, imajo pri vstopu v pristanišče ali sidrišče države članice na krovu načrt za recikliranje ladje v skladu s točko (d) člena 7(2). |
| | 6.
     
  Opravi se podrobnejši inšpekcijski pregled, če se pri inšpekcijskem pregledu ugotovi, da ladja, ki ni iz EU, ne izpolnjuje zahtev iz odstavkov od 1 do 5, ali če se na podlagi očitnih razlogov po inšpekcijskem pregledu sklepa, da: |
| | — | stanje ladje ali njene opreme ni skladno z zahtevami iz odstavka 1 ali vsebinsko ne ustreza podatkom iz potrdila ali popisu nevarnih materialov, ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 11b

Določbe, ki se poleg člena 5a, člena 5b, člena 23(1) in člena 29(1) uporabljajo za ladje, ki niso iz EU

1.
     
  Države članice zagotovijo, da ladje, ki niso iz EU, izpolnjujejo zahteve iz člena 4(1) do (3a), brez poseganja v zahteve druge zakonodaje Unije, ki lahko zahtevajo nadaljnje ukrepe. Države članice prepovedujejo namestitev ali uporabo materialov iz člena 4(1) do (3a) na ladjah, ki niso iz EU, ko so v njihovih pristaniščih, sidriščih, ladjedelnicah, remontnih ladjedelnicah ali predobalnih terminalih.

2.
     
  Nova ladja, ki ni iz EU in vstopa v pristanišče ali sidrišče države članice, ima na krovu veljaven popis nevarnih materialov.

3.
     
  Obstoječe ladje, ki niso iz EU in vstopajo v pristanišče ali sidrišče države članice, imajo na krovu veljaven popis nevarnih materialov v skladu s časovnim razporedom iz člena 5(2a). Popis izpolnjuje zahteve iz člena 5(4) do (7).

4.
     
  Ladje, ki niso iz EU in vstopajo v pristanišče ali sidrišče države članice, predložijo izjavo o skladnosti, ki ga je izdala uprava ladje ali priznana organizacija, ki deluje v njenem imenu, s katero potrdijo, da je ladja skladna z določbami iz odstavkov od 1 do 3.

5.
     
  Ladje, ki niso iz EU in jih je kupil lastnik, ki pljuje pod zastavo EU, ko so bile stare več kot 20 let, imajo pri vstopu v pristanišče ali sidrišče države članice na krovu načrt za recikliranje ladje v skladu s točko (d) člena 7(2).

6.
     
  Opravi se podrobnejši inšpekcijski pregled, če se pri inšpekcijskem pregledu ugotovi, da ladja, ki ni iz EU, ne izpolnjuje zahtev iz odstavkov od 1 do 5, ali če se na podlagi očitnih razlogov po inšpekcijskem pregledu sklepa, da:

—

stanje ladje ali njene opreme ni skladno z zahtevami iz odstavka 1 ali vsebinsko ne ustreza podatkom iz potrdila ali popisu nevarnih materialov, ali

| — | se na krovu ladje ne izvaja postopek za vzdrževanje popisa nevarnih materialov, |
| --- | --- |

—

se na krovu ladje ne izvaja postopek za vzdrževanje popisa nevarnih materialov,

7.
     
  Države članice zagotovijo, da se za lastnike ladij, ki niso iz EU in niso skladne z določbami tega člena, uporabljajo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni.

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Obrat za recikliranje ladij je vključen na evropski seznam, če izpolnjuje naslednje zahteve: | Obrat za recikliranje ladij je vključen na evropski seznam, če izpolnjuje naslednje zahteve
  in upošteva zadevne smernice Mednarodne pomorske organizacije, Mednarodne organizacije dela in druge mednarodne smernice
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Obrat za recikliranje ladij je vključen na evropski seznam, če izpolnjuje naslednje zahteve:

Obrat za recikliranje ladij je vključen na evropski seznam, če izpolnjuje naslednje zahteve
  in upošteva zadevne smernice Mednarodne pomorske organizacije, Mednarodne organizacije dela in druge mednarodne smernice
  :

Sprememba 62

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | obratuje iz trajnih objektov (suhi doki, pristani ali trdne operativne površine); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(aa)

obratuje iz trajnih objektov (suhi doki, pristani ali trdne operativne površine);

Sprememba 63

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – točka a b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | ima na voljo dovolj žerjavov za dvigovanje razstavljenih delov ladje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ab)

ima na voljo dovolj žerjavov za dvigovanje razstavljenih delov ladje;

Sprememba 64

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | vzpostavi sisteme, postopke in tehnike upravljanja in spremljanja, ki
  ne predstavljajo
  nevarnosti za zdravje zadevnih delavcev ali prebivalstva v bližini obrata za recikliranje ladij in ki bodo preprečili, zmanjšali, čim bolj omejili in v izvedljivem obsegu odpravili škodljive učinke recikliranja ladij na okolje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

vzpostavi sisteme, postopke in tehnike upravljanja in spremljanja, ki
  ne predstavljajo
  nevarnosti za zdravje zadevnih delavcev ali prebivalstva v bližini obrata za recikliranje ladij in ki bodo preprečili, zmanjšali, čim bolj omejili in v izvedljivem obsegu odpravili škodljive učinke recikliranja ladij na okolje;

| (b) | vzpostavi sisteme, postopke in tehnike upravljanja in spremljanja, ki
  zagotavljajo, da ni
  nevarnosti za zdravje zadevnih delavcev ali prebivalstva v bližini obrata za recikliranje ladij, in ki bodo preprečili, zmanjšali, čim bolj omejili in v izvedljivem obsegu odpravili škodljive učinke recikliranja ladij na okolje; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavi sisteme, postopke in tehnike upravljanja in spremljanja, ki
  zagotavljajo, da ni
  nevarnosti za zdravje zadevnih delavcev ali prebivalstva v bližini obrata za recikliranje ladij, in ki bodo preprečili, zmanjšali, čim bolj omejili in v izvedljivem obsegu odpravili škodljive učinke recikliranja ladij na okolje;

Sprememba 65

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | pripravi in
  odobri
  načrt za obrat za recikliranje ladij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

pripravi in
  odobri
  načrt za obrat za recikliranje ladij;

| (d) | pripravi in
  sprejme
  načrt za obrat za recikliranje ladij; |
| --- | --- |

(d)

pripravi in
  sprejme
  načrt za obrat za recikliranje ladij;

Sprememba 66

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – točka j

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (j) | za opremo za ukrepanje ob nesrečah, kot je oprema in vozila za gašenje požarov, reševalna vozila in žerjave zagotovi dostop do vseh delov obrata za recikliranje ladij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(j)

za opremo za ukrepanje ob nesrečah, kot je oprema in vozila za gašenje požarov, reševalna vozila in žerjave zagotovi dostop do vseh delov obrata za recikliranje ladij;

| (j) | za opremo za ukrepanje ob nesrečah, kot je oprema in vozila za gašenje požarov, reševalna vozila in žerjave zagotovi
  hiter
  dostop do
  ladje in
  vseh delov obrata za recikliranje ladij
  od začetka del za recikliranje ladje naprej
  ; |
| --- | --- |

(j)

za opremo za ukrepanje ob nesrečah, kot je oprema in vozila za gašenje požarov, reševalna vozila in žerjave zagotovi
  hiter
  dostop do
  ladje in
  vseh delov obrata za recikliranje ladij
  od začetka del za recikliranje ladje naprej
  ;

Sprememba 67

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – točka k

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (k) | zagotovi zadrževanje vseh nevarnih materialov na krovu ladje med postopkom recikliranja, da se prepreči kakršno koli sproščanje teh nevarnih materialov v okolje in zlasti bibavični pas; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(k)

zagotovi zadrževanje vseh nevarnih materialov na krovu ladje med postopkom recikliranja, da se prepreči kakršno koli sproščanje teh nevarnih materialov v okolje in zlasti bibavični pas;

| (k) | zagotovi zadrževanje vseh nevarnih materialov na krovu ladje med postopkom recikliranja, da se prepreči kakršno koli sproščanje teh nevarnih materialov v okolje in zlasti bibavični pas
  , in sicer z odrezom spodnjega dela v trajnem ali plavajočem suhem doku
  ; |
| --- | --- |

(k)

zagotovi zadrževanje vseh nevarnih materialov na krovu ladje med postopkom recikliranja, da se prepreči kakršno koli sproščanje teh nevarnih materialov v okolje in zlasti bibavični pas
  , in sicer z odrezom spodnjega dela v trajnem ali plavajočem suhem doku
  ;

Sprememba 68

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – točka m

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (m) | ravna z nevarnimi materiali in odpadki le na nepropustnih tleh z učinkovitimi osuševalnimi sistemi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(m)

ravna z nevarnimi materiali in odpadki le na nepropustnih tleh z učinkovitimi osuševalnimi sistemi;

| (m) | brez poseganja v točko (k)
  ravna z nevarnimi materiali in odpadki le na nepropustnih tleh z učinkovitimi osuševalnimi sistemi; |
| --- | --- |

(m)

brez poseganja v točko (k)
  ravna z nevarnimi materiali in odpadki le na nepropustnih tleh z učinkovitimi osuševalnimi sistemi;

Sprememba 69

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – točka m a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ma) | zagotovi, da se vsi odpadki, pripravljeni za recikliranje, premestijo le v obrate za recikliranje, ki imajo odobritev za njihovo recikliranje brez ogrožanja zdravja ljudi in na okolju prijazen način. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ma)

zagotovi, da se vsi odpadki, pripravljeni za recikliranje, premestijo le v obrate za recikliranje, ki imajo odobritev za njihovo recikliranje brez ogrožanja zdravja ljudi in na okolju prijazen način.

Sprememba 70

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – točka m b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (mb) | zagotovi ustrezno skladišče za odstranjene rezervne dele, vključno z zatesnjenim skladiščem za rezervne dele, onesnažene z oljem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(mb)

zagotovi ustrezno skladišče za odstranjene rezervne dele, vključno z zatesnjenim skladiščem za rezervne dele, onesnažene z oljem;

Sprememba 71

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – točka m c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (mc) | zagotovi delujočo opremo za čiščenje vode, vključno z deževnico, skladno s predpisi o varovanju zdravja in varstvu okolja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(mc)

zagotovi delujočo opremo za čiščenje vode, vključno z deževnico, skladno s predpisi o varovanju zdravja in varstvu okolja;

Sprememba 72

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – točka m d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (md) | zagotovi ustrezno skladiščenje za eksplozivne in/ali vnetljive materiale in pline, vključno z zaščito pred nevarnostjo požara in preprečevanjem prekomernega kopičenja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(md)

zagotovi ustrezno skladiščenje za eksplozivne in/ali vnetljive materiale in pline, vključno z zaščito pred nevarnostjo požara in preprečevanjem prekomernega kopičenja;

Sprememba 73

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – točka m e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (me) | zagotovi ustrezno zatesnjeno in zaščiteno skladiščenje in zadrževanje trdih in tekočih odpadkov ali materialov, ki vsebujejo poliklorirane bifenile in poliklorirane terfenile (PCB/PCT). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(me)

zagotovi ustrezno zatesnjeno in zaščiteno skladiščenje in zadrževanje trdih in tekočih odpadkov ali materialov, ki vsebujejo poliklorirane bifenile in poliklorirane terfenile (PCB/PCT).

Sprememba 74

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – točka m f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (mf) | zagotovi, da se z materialom, ki vsebuje poliklorirane bifenile in poliklorirane terfenile (PCB/PCT), ravna v skladu z zahtevami in smernicami Stockholmske konvencije o obstojnih organskih onesnaževalih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(mf)

zagotovi, da se z materialom, ki vsebuje poliklorirane bifenile in poliklorirane terfenile (PCB/PCT), ravna v skladu z zahtevami in smernicami Stockholmske konvencije o obstojnih organskih onesnaževalih;

Sprememba 75

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – točka n

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (n) | zagotovi, da se vsi odpadki, nastali pri recikliranju, premestijo le v obrate za ravnanje z odpadki, ki so odobreni za ravnanje z njimi in njihovo odstranjevanje brez ogrožanja zdravja ljudi in na okolju prijazen način. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(n)

zagotovi, da se vsi odpadki, nastali pri recikliranju, premestijo le v obrate za ravnanje z odpadki, ki so odobreni za ravnanje z njimi in njihovo odstranjevanje brez ogrožanja zdravja ljudi in na okolju prijazen način.

| (n) | zagotovi, da se vsi odpadki, nastali pri recikliranju, premestijo le v obrate za ravnanje z odpadki, ki so odobreni za ravnanje z njimi in njihovo odstranjevanje brez ogrožanja zdravja ljudi in na okolju prijazen način
  ; v ta namen posreduje register sekundarnih upravljavcev, s katerimi sodeluje glavni obrat, in informacije o njihovih zmogljivostih in načinu ravnanja z odpadki. |
| --- | --- |

(n)

zagotovi, da se vsi odpadki, nastali pri recikliranju, premestijo le v obrate za ravnanje z odpadki, ki so odobreni za ravnanje z njimi in njihovo odstranjevanje brez ogrožanja zdravja ljudi in na okolju prijazen način
  ; v ta namen posreduje register sekundarnih upravljavcev, s katerimi sodeluje glavni obrat, in informacije o njihovih zmogljivostih in načinu ravnanja z odpadki.

Sprememba 76

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1)   opredeli dovoljenje, licenco ali odobritev, ki so jih podelili pristojni organi za izvajanje recikliranja ladij, ter navede omejitve glede velikosti (največja dolžina, širina in teža prazne ladje) ladij, za recikliranje katerih je odobren, in vse veljavne omejitve; | (1)   opredeli dovoljenje, licenco ali odobritev, ki so jih podelili pristojni organi za izvajanje recikliranja ladij, ter navede omejitve glede velikosti (največja dolžina, širina in teža prazne ladje) ladij, za recikliranje katerih je odobren, in vse veljavne omejitve
  in pogoje
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)   opredeli dovoljenje, licenco ali odobritev, ki so jih podelili pristojni organi za izvajanje recikliranja ladij, ter navede omejitve glede velikosti (največja dolžina, širina in teža prazne ladje) ladij, za recikliranje katerih je odobren, in vse veljavne omejitve;

(1)   opredeli dovoljenje, licenco ali odobritev, ki so jih podelili pristojni organi za izvajanje recikliranja ladij, ter navede omejitve glede velikosti (največja dolžina, širina in teža prazne ladje) ladij, za recikliranje katerih je odobren, in vse veljavne omejitve
  in pogoje
  ;

Sprememba 77

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 – točka 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  predloži dokazila, da obrat za recikliranje ladij izpolnjuje vse zdravstvene in varnostne določbe po zakonodaji te države; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)
     
  predloži dokazila, da obrat za recikliranje ladij izpolnjuje vse zdravstvene in varnostne določbe po zakonodaji te države;

Sprememba 78

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 – točka 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  opredeli vse podizvajalce, ki neposredno sodelujejo v procesu recikliranja ladij in predloži dokazila o njihovih dovoljenjih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)
     
  opredeli vse podizvajalce, ki neposredno sodelujejo v procesu recikliranja ladij in predloži dokazila o njihovih dovoljenjih;

Sprememba 79

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 – točka 5 – točka b – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | kateri postopek
  ravnanja z odpadki
  bo uporabljen v obratu,
  tj. sežiganje, odlaganje
  ali druga metoda obdelave odpadkov, pri čemer se predložijo dokazila, da se bo uporabljeni postopek izvajal
  tako
  , da ne bo ogrožal zdravja ljudi in ne bo škodljivo vplival na okolje ter zlasti: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

kateri postopek
  ravnanja z odpadki
  bo uporabljen v obratu,
  tj. sežiganje, odlaganje
  ali druga metoda obdelave odpadkov, pri čemer se predložijo dokazila, da se bo uporabljeni postopek izvajal
  tako
  , da ne bo ogrožal zdravja ljudi in ne bo škodljivo vplival na okolje ter zlasti:

| (b) | kateri postopek
  obdelave odpadkov
  bo uporabljen v obratu
  (npr. odlaganje
  ,
  nevtralizacija kislin, kemično uničenje)
  ali druga metoda obdelave odpadkov
  za vsakega od materialov iz Priloge I
  , pri čemer se predložijo dokazila, da se bo uporabljeni postopek izvajal
  v skladu z uveljavljenimi dobrimi praksami
  ,
  mednarodnimi normami in zakoni ter
  da ne bo ogrožal zdravja ljudi in ne bo škodljivo vplival na okolje ter zlasti: |
| --- | --- |

(b)

kateri postopek
  obdelave odpadkov
  bo uporabljen v obratu
  (npr. odlaganje
  ,
  nevtralizacija kislin, kemično uničenje)
  ali druga metoda obdelave odpadkov
  za vsakega od materialov iz Priloge I
  , pri čemer se predložijo dokazila, da se bo uporabljeni postopek izvajal
  v skladu z uveljavljenimi dobrimi praksami
  ,
  mednarodnimi normami in zakoni ter
  da ne bo ogrožal zdravja ljudi in ne bo škodljivo vplival na okolje ter zlasti:

Sprememba 80

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 – točka 5 – točka c – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | kateri postopek
  ravnanja z odpadki
  se bo uporabljal, če se nevarni materiali pošljejo v obrat za nadaljnjo obdelavo odpadkov zunaj obrata za recikliranje ladij. O vsakem obratu za nadaljnjo obdelavo odpadkov se predložijo naslednje informacije: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

kateri postopek
  ravnanja z odpadki
  se bo uporabljal, če se nevarni materiali pošljejo v obrat za nadaljnjo obdelavo odpadkov zunaj obrata za recikliranje ladij. O vsakem obratu za nadaljnjo obdelavo odpadkov se predložijo naslednje informacije:

| (c) | kateri postopek
  obdelave odpadkov
  se bo uporabljal, če se nevarni materiali pošljejo v obrat za nadaljnjo obdelavo odpadkov zunaj obrata za recikliranje ladij. O vsakem obratu za nadaljnjo obdelavo odpadkov se predložijo naslednje informacije: |
| --- | --- |

(c)

kateri postopek
  obdelave odpadkov
  se bo uporabljal, če se nevarni materiali pošljejo v obrat za nadaljnjo obdelavo odpadkov zunaj obrata za recikliranje ladij. O vsakem obratu za nadaljnjo obdelavo odpadkov se predložijo naslednje informacije:

Sprememba 81

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 – točka 5 – točka c – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | dokazila, da je
  obrat
  za obdelavo odpadkov
  odobren
  za ravnanje z nevarnimi materiali; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ii)

dokazila, da je
  obrat
  za obdelavo odpadkov
  odobren
  za ravnanje z nevarnimi materiali;

| (ii) | dokazila, da je
  ustrezen pristojni organ obratu
  za obdelavo odpadkov
  izdal odobritev
  za ravnanje z nevarnimi materiali; |
| --- | --- |

(ii)

dokazila, da je
  ustrezen pristojni organ obratu
  za obdelavo odpadkov
  izdal odobritev
  za ravnanje z nevarnimi materiali;

Sprememba 82

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 – točka 5 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | uvedbo sistema za dokumentiranje dejanske količine nevarnih materialov, odstranjenih z vsake ladje v primerjavi s popisom nevarnih materialov in posameznih postopkov obdelave, ki se za te materiale izvajajo v obratu in zunaj njega; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

uvedbo sistema za dokumentiranje dejanske količine nevarnih materialov, odstranjenih z vsake ladje v primerjavi s popisom nevarnih materialov in posameznih postopkov obdelave, ki se za te materiale izvajajo v obratu in zunaj njega;

Sprememba 83

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 – točka 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | ustrezno zavarovanje za kritje zdravstvenih in varnostnih obveznosti in stroškov sanacije okolja v skladu z ustrezno zakonodajo države članice ali tretje države, v kateri je obrat; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

ustrezno zavarovanje za kritje zdravstvenih in varnostnih obveznosti in stroškov sanacije okolja v skladu z ustrezno zakonodajo države članice ali tretje države, v kateri je obrat;

Sprememba 84

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 – točka 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | izvajanje rednega spremljanja vode in usedlin v bližini obrata za recikliranje ladij, da se preveri onesnaženost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5b)

izvajanje rednega spremljanja vode in usedlin v bližini obrata za recikliranje ladij, da se preveri onesnaženost.

Sprememba 115

Predlog uredbe

Člen 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Odobritev obratov za recikliranje ladij v državi članici | črtano |
| 1.
     
  Pristojni organi odobrijo obrate za recikliranje ladij na svojem ozemlju, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 12, za izvajanje recikliranja ladij. Navedena odobritev se lahko zadevnim obratom za recikliranje ladij izda za največ pet let. | |
| 2.
     
  Države članice pripravijo in posodabljajo seznam obratov za recikliranje ladij, ki so jih odobrile v skladu z odstavkom 1. | |
| 3.
     
  Komisija je o seznamu iz odstavka 2 obveščena takoj in najpozneje eno leto po datumu začetka veljavnosti te uredbe. | |
| 4.
     
  Če obrat za recikliranje ladij zahtev iz člena 12 ne izpolnjuje več, država članica prekliče odobritev zadevnega obrata za recikliranje ladij in o tem nemudoma obvesti Komisijo. | |
| 5.
     
  Če je nov obrat za recikliranje ladij odobren v skladu z odstavkom 1, država članica o tem nemudoma obvesti Komisijo. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Odobritev obratov za recikliranje ladij v državi članici

črtano

1.
     
  Pristojni organi odobrijo obrate za recikliranje ladij na svojem ozemlju, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 12, za izvajanje recikliranja ladij. Navedena odobritev se lahko zadevnim obratom za recikliranje ladij izda za največ pet let.

2.
     
  Države članice pripravijo in posodabljajo seznam obratov za recikliranje ladij, ki so jih odobrile v skladu z odstavkom 1.

3.
     
  Komisija je o seznamu iz odstavka 2 obveščena takoj in najpozneje eno leto po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

4.
     
  Če obrat za recikliranje ladij zahtev iz člena 12 ne izpolnjuje več, država članica prekliče odobritev zadevnega obrata za recikliranje ladij in o tem nemudoma obvesti Komisijo.

5.
     
  Če je nov obrat za recikliranje ladij odobren v skladu z odstavkom 1, država članica o tem nemudoma obvesti Komisijo.

Predlog spremembe 116

Predlog uredbe

Člen 15 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Obrati
  za recikliranje ladij
  zunaj Unije | Vključitev obrata
  za recikliranje ladij
  na evropski seznam |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Obrati
  za recikliranje ladij
  zunaj Unije

Vključitev obrata
  za recikliranje ladij
  na evropski seznam

Sprememba 117

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Družba za recikliranje, ki
  je zunaj Unije
  in želi reciklirati ladje
  pod zastavo države članice
  , Komisiji predloži vlogo za vključitev svojega obrata za recikliranje ladij na evropski seznam. | 1.   Družba za recikliranje, ki
  ima v lasti obrat za recikliranje
  in želi reciklirati ladje
  EU ali ladje tretjih držav v skladu z določbami te uredbe
  , Komisiji predloži vlogo za vključitev svojega obrata za recikliranje ladij na evropski seznam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Družba za recikliranje, ki
  je zunaj Unije
  in želi reciklirati ladje
  pod zastavo države članice
  , Komisiji predloži vlogo za vključitev svojega obrata za recikliranje ladij na evropski seznam.

1.   Družba za recikliranje, ki
  ima v lasti obrat za recikliranje
  in želi reciklirati ladje
  EU ali ladje tretjih držav v skladu z določbami te uredbe
  , Komisiji predloži vlogo za vključitev svojega obrata za recikliranje ladij na evropski seznam.

Sprememba 87

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Predložitev vloge
  za vključitev na evropski seznam
  pomeni, da se obrati za recikliranje ladij strinjajo z možnostjo, da Komisija ali zastopniki v njenem imenu
  pred vključitvijo
  obratov
  na evropski seznam
  ali po njej izvedejo inšpekcijski pregled na terenu
  , da
  se
  preveri njihovo izpolnjevanje zahtev iz člena 12. | 3.   
  Mednarodna skupina strokovnjakov, ki jih imenuje Komisija,
  za vključitev
  obratov za recikliranje ladij
  na evropski seznam
  opravi revizijo teh obratov
  pred
  njihovo
  vključitvijo na evropski seznam, da preveri njihovo izpolnjevanje zahtev iz člena 12
  in nato vsaki dve leti
  .
  Obrat za recikliranje ladij tudi soglaša z morebitnimi dodatnimi nenapovedanimi inšpekcijskimi pregledi na kraju samem, ki jih opravi mednarodna skupina. Mednarodna skupina strokovnjakov sodeluje s pristojnimi organi države članice ali tretje države, v kateri je obrat, z namenom, da izvede tovrstne inšpekcijske preglede na kraju samem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   
  Predložitev vloge
  za vključitev na evropski seznam
  pomeni, da se obrati za recikliranje ladij strinjajo z možnostjo, da Komisija ali zastopniki v njenem imenu
  pred vključitvijo
  obratov
  na evropski seznam
  ali po njej izvedejo inšpekcijski pregled na terenu
  , da
  se
  preveri njihovo izpolnjevanje zahtev iz člena 12.

3.   
  Mednarodna skupina strokovnjakov, ki jih imenuje Komisija,
  za vključitev
  obratov za recikliranje ladij
  na evropski seznam
  opravi revizijo teh obratov
  pred
  njihovo
  vključitvijo na evropski seznam, da preveri njihovo izpolnjevanje zahtev iz člena 12
  in nato vsaki dve leti
  .
  Obrat za recikliranje ladij tudi soglaša z morebitnimi dodatnimi nenapovedanimi inšpekcijskimi pregledi na kraju samem, ki jih opravi mednarodna skupina. Mednarodna skupina strokovnjakov sodeluje s pristojnimi organi države članice ali tretje države, v kateri je obrat, z namenom, da izvede tovrstne inšpekcijske preglede na kraju samem.

Sprememba 118

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Glede na oceno informacij in ustreznih dokazil, predloženih v skladu z odstavkom 2, Komisija z izvedbenim aktom odloči, ali se obrat za recikliranje ladij, ki je zunaj Unije, vključi na evropski seznam. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27. | 4.   Glede na oceno informacij in ustreznih dokazil, predloženih v skladu z odstavkom 2, Komisija z izvedbenim aktom odloči, ali se obrat za recikliranje ladij, ki je
  v državi članici ali
  zunaj Unije, vključi na evropski seznam. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Glede na oceno informacij in ustreznih dokazil, predloženih v skladu z odstavkom 2, Komisija z izvedbenim aktom odloči, ali se obrat za recikliranje ladij, ki je zunaj Unije, vključi na evropski seznam. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27.

4.   Glede na oceno informacij in ustreznih dokazil, predloženih v skladu z odstavkom 2, Komisija z izvedbenim aktom odloči, ali se obrat za recikliranje ladij, ki je
  v državi članici ali
  zunaj Unije, vključi na evropski seznam. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27.

Sprememba 119

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.
     
  Komisija z izvedbenim aktom v skladu s postopkom pregleda iz člena 27 pripravi evropski seznam obratov za recikliranje ladij, ki: | črtano |
| (a) | so v Evropski uniji in so jih države članice sporočile v skladu s členom 14(3); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.
     
  Komisija z izvedbenim aktom v skladu s postopkom pregleda iz člena 27 pripravi evropski seznam obratov za recikliranje ladij, ki:

črtano

(a)

so v Evropski uniji in so jih države članice sporočile v skladu s členom 14(3);

| (b) | so zunaj Unije in katerih vključitev je bila sprejeta v skladu s členom 15(4). |
| --- | --- |

(b)

so zunaj Unije in katerih vključitev je bila sprejeta v skladu s členom 15(4).

Sprememba 88

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Evropski seznam se objavi v Uradnem listu Evropske unije in na spletni strani Komisije najpozneje v 36 mesecih po začetku veljavnosti te uredbe. | 2.   Evropski seznam se objavi v Uradnem listu Evropske unije in na spletni strani Komisije najpozneje v 24 mesecih po začetku veljavnosti te uredbe (******).
  Razdeli se na dva podseznama, od katerih prvi vsebuje obrate za recikliranje ladij na območju EU/OECD, drugi pa obrate zunaj držav OECD. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Evropski seznam se objavi v Uradnem listu Evropske unije in na spletni strani Komisije najpozneje v 36 mesecih po začetku veljavnosti te uredbe.

2.   Evropski seznam se objavi v Uradnem listu Evropske unije in na spletni strani Komisije najpozneje v 24 mesecih po začetku veljavnosti te uredbe (******).
  Razdeli se na dva podseznama, od katerih prvi vsebuje obrate za recikliranje ladij na območju EU/OECD, drugi pa obrate zunaj držav OECD.

Sprememba 89

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Evropski seznam vključuje naslednje informacije o obratu za recikliranje ladij: |
| | (a) | metodo recikliranja, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Evropski seznam vključuje naslednje informacije o obratu za recikliranje ladij:

(a)

metodo recikliranja,

| (b) | vrsto in velikost ladij, ki so primerne za recikliranje in |
| --- | --- |

(b)

vrsto in velikost ladij, ki so primerne za recikliranje in

| (c) | vse omejitve pri katerih obrat deluje, tudi v zvezi z ravnanjem z nevarnimi odpadki. |
| --- | --- |

(c)

vse omejitve pri katerih obrat deluje, tudi v zvezi z ravnanjem z nevarnimi odpadki.

Sprememba 90

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Na Evropskem seznamu je naveden datum vključitve obrata za recikliranje ladij. Vključitev velja največ pet let z možnostjo podaljšanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2b.
     
  Na Evropskem seznamu je naveden datum vključitve obrata za recikliranje ladij. Vključitev velja največ pet let z možnostjo podaljšanja.

Sprememba 91

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  V primeru vsake večje spremembe informacij, predloženih Komisiji, obrat za recikliranje ladij, vključen na evropski seznam, nemudoma predloži posodobljena dokazila. Obrat za recikliranje ladij v vsakem primeru tri mesece pred iztekom vsakega petletnega obdobja vključitve na evropski seznam navede, da: |
| | (a) | je predloženo dokazilo popolno in posodobljeno; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2c.
     
  V primeru vsake večje spremembe informacij, predloženih Komisiji, obrat za recikliranje ladij, vključen na evropski seznam, nemudoma predloži posodobljena dokazila. Obrat za recikliranje ladij v vsakem primeru tri mesece pred iztekom vsakega petletnega obdobja vključitve na evropski seznam navede, da:

(a)

je predloženo dokazilo popolno in posodobljeno;

| (b) | obrat za recikliranje ladij še vedno izpolnjuje zahteve iz člena 12 in jih bo še naprej izpolnjeval. |
| --- | --- |

(b)

obrat za recikliranje ladij še vedno izpolnjuje zahteve iz člena 12 in jih bo še naprej izpolnjeval.

Sprememba 92

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | obrat za recikliranje ladij vključi na evropski seznam v 
  enem od naslednjih primerov: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

obrat za recikliranje ladij vključi na evropski seznam v 
  enem od naslednjih primerov:

| (a) | obrat za recikliranje ladij vključi na evropski seznam, če je o njegovi vključitvi na evropski seznam sprejeta odločitev v skladu s členom 15(4); |
| --- | --- |

(a)

obrat za recikliranje ladij vključi na evropski seznam, če je o njegovi vključitvi na evropski seznam sprejeta odločitev v skladu s členom 15(4);

| | (i) | če je odobren v skladu s členom 13; |
| --- | --- | --- |

(i)

če je odobren v skladu s členom 13;

| (ii) | če je o njegovi vključitvi na evropski seznam sprejeta odločitev v skladu s členom 15(4); |
| --- | --- |

(ii)

če je o njegovi vključitvi na evropski seznam sprejeta odločitev v skladu s členom 15(4);

Sprememba 93

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 3 – točka b – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2)   če
  je
  obrat za recikliranje ladij
  vključen na seznam več kot pet let in
  ne predloži dokazil, da še vedno izpolnjuje zahteve iz člena 12. | (2)   če obrat za recikliranje ladij
  tri mesece pred iztekom obdobja vključitve
  ne predloži dokazil, da še vedno izpolnjuje zahteve iz člena 12. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)   če
  je
  obrat za recikliranje ladij
  vključen na seznam več kot pet let in
  ne predloži dokazil, da še vedno izpolnjuje zahteve iz člena 12.

(2)   če obrat za recikliranje ladij
  tri mesece pred iztekom obdobja vključitve
  ne predloži dokazil, da še vedno izpolnjuje zahteve iz člena 12.

Sprememba 94

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 3 – točka b – točka 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | če se obrat za recikliranje ladij nahaja v državi, ki uporablja prepovedi ali diskriminatorne ukrepe proti ladjam, ki plujejo pod zastavo države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

če se obrat za recikliranje ladij nahaja v državi, ki uporablja prepovedi ali diskriminatorne ukrepe proti ladjam, ki plujejo pod zastavo države članice.

Sprememba 95

Predlog uredbe

Člen 21 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | vsaj
  14 dni
  pred načrtovanim začetkom recikliranja pisno uradno obvesti upravo o nameri za recikliranje ladje, da ji omogoči pripravo na pregled in pripravo potrdila v skladu s to uredbo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

vsaj
  14 dni
  pred načrtovanim začetkom recikliranja pisno uradno obvesti upravo o nameri za recikliranje ladje, da ji omogoči pripravo na pregled in pripravo potrdila v skladu s to uredbo;

| (a) | vsaj
  tri mesece
  pred načrtovanim začetkom recikliranja pisno uradno obvesti upravo o nameri za recikliranje ladje, da ji omogoči pripravo na pregled in pripravo potrdila v skladu s to uredbo;
  hkrati o nameri za recikliranje ladje obvesti tudi upravo države, v katere jurisdikciji je v tistem trenutku; |
| --- | --- |

(a)

vsaj
  tri mesece
  pred načrtovanim začetkom recikliranja pisno uradno obvesti upravo o nameri za recikliranje ladje, da ji omogoči pripravo na pregled in pripravo potrdila v skladu s to uredbo;
  hkrati o nameri za recikliranje ladje obvesti tudi upravo države, v katere jurisdikciji je v tistem trenutku;

Sprememba 96

Predlog uredbe

Člen 21 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | upravi predloži seznam tranzitnih držav, ki jih namerava ladja prepotovati na poti do obrata za recikliranje ladij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ba)

upravi predloži seznam tranzitnih držav, ki jih namerava ladja prepotovati na poti do obrata za recikliranje ladij;

Sprememba 97

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | informacije o nezakonitem recikliranju in nadaljnjih ukrepih, ki jih sprejme država članica. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

informacije o nezakonitem recikliranju in nadaljnjih ukrepih, ki jih sprejme država članica.

| (c) | informacije o nezakonitem recikliranju in nadaljnjih ukrepih, ki jih sprejme država članica
  , vključno s podrobnostmi o kaznih, izrečenih v skladu s členom 23
  . |
| --- | --- |

(c)

informacije o nezakonitem recikliranju in nadaljnjih ukrepih, ki jih sprejme država članica
  , vključno s podrobnostmi o kaznih, izrečenih v skladu s členom 23
  .

Sprememba 98

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Vsaka država članica poročilo predloži do 31. decembra 2015 in nato
  vsaki dve leti
  . | 2.   Vsaka država članica poročilo predloži do 31. decembra 2015 in nato
  vsako leto
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Vsaka država članica poročilo predloži do 31. decembra 2015 in nato
  vsaki dve leti
  .

2.   Vsaka država članica poročilo predloži do 31. decembra 2015 in nato
  vsako leto
  .

Sprememba 99

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija te podatke vnese v elektronsko podatkovno zbirko, ki je javnosti vedno dostopna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Komisija te podatke vnese v elektronsko podatkovno zbirko, ki je javnosti vedno dostopna.

Sprememba 100

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zagotovijo, da se učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni uporabljajo za
  ladje
  , ki: | 1.   Države članice zagotovijo, da se učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni uporabljajo
  in učinkovito izvajajo
  za
  lastnike ladij iz EU in drugih držav
  , ki: |
| | (a) | ne spoštujejo prepovedi v zvezi z nekaterimi nevarnimi materiali v skladu s členom 4 in členom 11b; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Države članice zagotovijo, da se učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni uporabljajo za
  ladje
  , ki:

1.   Države članice zagotovijo, da se učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni uporabljajo
  in učinkovito izvajajo
  za
  lastnike ladij iz EU in drugih držav
  , ki:

(a)

ne spoštujejo prepovedi v zvezi z nekaterimi nevarnimi materiali v skladu s členom 4 in členom 11b;

| (
  d
  ) | na krovu nimajo popisa nevarnih materialov v skladu s 
  členoma
   5 in
  28
  ; |
| --- | --- |

(
  d
  )

na krovu nimajo popisa nevarnih materialov v skladu s 
  členoma
   5 in
  28
  ;

| (
  b
  ) | na krovu nimajo
  veljavnega
  popisa nevarnih materialov v skladu s 
  členom
  5 in
  členom 11b
  ; |
| --- | --- |

(
  b
  )

na krovu nimajo
  veljavnega
  popisa nevarnih materialov v skladu s 
  členom
  5 in
  členom 11b
  ;

| (c) | na krovu nimajo načrta za recikliranje v skladu s členom 7 in členom 11b; |
| --- | --- |

(c)

na krovu nimajo načrta za recikliranje v skladu s členom 7 in členom 11b;

| (e) | so bile poslane v recikliranje, ne da bi izpolnjevale splošne zahteve za pripravo iz člena 6; |
| --- | --- |

(e)

so bile poslane v recikliranje, ne da bi izpolnjevale splošne zahteve za pripravo iz člena 6;

| (f) | so bile poslane v recikliranje brez potrdila o popisu v skladu s členom 6; |
| --- | --- |

(f)

so bile poslane v recikliranje brez potrdila o popisu v skladu s členom 6;

| (g) | so bile poslane v recikliranje brez potrdila o pripravljenosti v skladu s členom 6; |
| --- | --- |

(g)

so bile poslane v recikliranje brez potrdila o pripravljenosti v skladu s členom 6;

| (h) | so bile poslane v recikliranje brez pisnega uradnega obvestila upravi v skladu s členom 21; |
| --- | --- |

(h)

so bile poslane v recikliranje brez pisnega uradnega obvestila upravi v skladu s členom 21;

| (i) | so bile reciklirane na način, ki ni v skladu z načrtom za recikliranje ladje, kot je določeno v členu 7. |
| --- | --- |

(i)

so bile reciklirane na način, ki ni v skladu z načrtom za recikliranje ladje, kot je določeno v členu 7.

Sprememba 101

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice zagotovijo uporabo kazni v skladu z Direktivo 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja

   (1)

  za lastnike ladij iz EU, ki: |
| | (a) | so bile poslane v recikliranje, ne da bi izpolnjevale splošne zahteve iz člena 6 te uredbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1a.
     
  Države članice zagotovijo uporabo kazni v skladu z Direktivo 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja

   (1)

  za lastnike ladij iz EU, ki:

(a)

so bile poslane v recikliranje, ne da bi izpolnjevale splošne zahteve iz člena 6 te uredbe;

| (b) | so bile poslane v recikliranje brez potrdila o popisu iz člena 10(1) te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

so bile poslane v recikliranje brez potrdila o popisu iz člena 10(1) te uredbe;

| (c) | so bile poslane v recikliranje brez pogodbe iz člena 9 te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

so bile poslane v recikliranje brez pogodbe iz člena 9 te uredbe;

| (d) | so bile poslane v recikliranje brez pisnega uradnega obvestila upravi iz člena 21 te uredbe; |
| --- | --- |

(d)

so bile poslane v recikliranje brez pisnega uradnega obvestila upravi iz člena 21 te uredbe;

| (e) | so bile reciklirane brez odobritve načrta za recikliranje s strani pristojnega organa iz točke (b) člena 7(2) te uredbe ali na način, ki ni v skladu z načrtom za recikliranje ladje iz člena 7 te uredbe. |
| --- | --- |

(e)

so bile reciklirane brez odobritve načrta za recikliranje s strani pristojnega organa iz točke (b) člena 7(2) te uredbe ali na način, ki ni v skladu z načrtom za recikliranje ladje iz člena 7 te uredbe.

Sprememba 102

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne
  . Kadar se ladja pošlje v recikliranje v obrat za recikliranje ladij, ki ni na evropskem seznamu, najmanjše kazni ustrezajo ceni, plačani lastniku za njegovo ladjo. | 2.   
  Brez poseganja v uporabo člena 5 Direktive 2008/99/ES, zlasti
  kadar se ladja pošlje v recikliranje v obrat za recikliranje ladij, ki ni na evropskem seznamu, najmanjše kazni ustrezajo ceni, plačani lastniku za njegovo ladjo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   
  Kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne
  . Kadar se ladja pošlje v recikliranje v obrat za recikliranje ladij, ki ni na evropskem seznamu, najmanjše kazni ustrezajo ceni, plačani lastniku za njegovo ladjo.

2.   
  Brez poseganja v uporabo člena 5 Direktive 2008/99/ES, zlasti
  kadar se ladja pošlje v recikliranje v obrat za recikliranje ladij, ki ni na evropskem seznamu, najmanjše kazni ustrezajo ceni, plačani lastniku za njegovo ladjo.

Sprememba 103

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavka 5 in 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Kadar se ladja proda in se v manj kot
  šestih
  mesecih od prodaje pošlje v recikliranje v obrat, ki ni na evropskem seznamu, se kazni: | 5.   Kadar se ladja proda in se v manj kot
  12
  mesecih od prodaje pošlje v recikliranje v obrat, ki ni na evropskem seznamu, se kazni: |
| (a) | izrečejo
  solidarno
  zadnjemu
  in predzadnjemu
  lastniku, če ladja še vedno pluje pod zastavo države članice
  EU
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Kadar se ladja proda in se v manj kot
  šestih
  mesecih od prodaje pošlje v recikliranje v obrat, ki ni na evropskem seznamu, se kazni:

5.   Kadar se ladja proda in se v manj kot
  12
  mesecih od prodaje pošlje v recikliranje v obrat, ki ni na evropskem seznamu, se kazni:

(a)

izrečejo
  solidarno
  zadnjemu
  in predzadnjemu
  lastniku, če ladja še vedno pluje pod zastavo države članice
  EU
  ;

| (a) | izrečejo zadnjemu lastniku, če ladja še vedno pluje pod zastavo države članice; |
| --- | --- |

(a)

izrečejo zadnjemu lastniku, če ladja še vedno pluje pod zastavo države članice;

| (b) | izrečejo
  le predzadnjemu
  lastniku, če ladja ne pluje več pod zastavo države članice
  EU
  . |
| --- | --- |

(b)

izrečejo
  le predzadnjemu
  lastniku, če ladja ne pluje več pod zastavo države članice
  EU
  .

| (b) | izrečejo
  zadnjemu
  lastniku,
  ki je v tem enoletnem obdobju plul pod zastavo države članice,
  če ladja ne pluje več pod zastavo države članice. |
| --- | --- |

(b)

izrečejo
  zadnjemu
  lastniku,
  ki je v tem enoletnem obdobju plul pod zastavo države članice,
  če ladja ne pluje več pod zastavo države članice.

6.   Države članice lahko uvedejo oprostitve plačila kazni iz odstavka 5, če lastnik svoje ladje ni prodal z namenom njenega recikliranja. V tem primeru države članice zahtevajo
  dokazila
  , ki utemeljujejo trditev lastnika ladje, vključno z izvodom prodajne pogodbe.

6.   Države članice lahko uvedejo oprostitve plačila kazni iz odstavka 5
  le
  , če lastnik svoje ladje ni prodal z namenom njenega recikliranja. V tem primeru Države članice
  od lastnika ladje
  zahtevajo
  predložitev dokazil
  , ki utemeljujejo trditev lastnika ladje, vključno z izvodom prodajne pogodbe
  z ustreznimi določbami, ter informacij o poslovnem modelu kupca
  .

Sprememba 104

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Kadar zahteva za ukrepanje in priložene ugotovitve prepričljivo dokazujejo, da je Uredba kršena, pristojni organ preuči takšne ugotovitve in zahteve za ukrepanje. V takih okoliščinah pristojni organ družbi za recikliranje omogoči, da
  predstavi
  svoja stališča v zvezi z zahtevo za ukrepanje in priloženimi ugotovitvami. | 3.   Kadar zahteva za ukrepanje in priložene ugotovitve prepričljivo dokazujejo, da je Uredba kršena, pristojni organ preuči takšne ugotovitve in zahteve za ukrepanje. V takih okoliščinah pristojni organ
  lastniku ladje in
  družbi za recikliranje omogoči, da
  predstavita
  svoja stališča v zvezi z zahtevo za ukrepanje in priloženimi ugotovitvami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Kadar zahteva za ukrepanje in priložene ugotovitve prepričljivo dokazujejo, da je Uredba kršena, pristojni organ preuči takšne ugotovitve in zahteve za ukrepanje. V takih okoliščinah pristojni organ družbi za recikliranje omogoči, da
  predstavi
  svoja stališča v zvezi z zahtevo za ukrepanje in priloženimi ugotovitvami.

3.   Kadar zahteva za ukrepanje in priložene ugotovitve prepričljivo dokazujejo, da je Uredba kršena, pristojni organ preuči takšne ugotovitve in zahteve za ukrepanje. V takih okoliščinah pristojni organ
  lastniku ladje in
  družbi za recikliranje omogoči, da
  predstavita
  svoja stališča v zvezi z zahtevo za ukrepanje in priloženimi ugotovitvami.

Sprememba 105

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.
     
  Države članice se lahko odločijo, da pri primerih grozeče kršitve odstavkov 1 in 4 ne uporabijo. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.
     
  Države članice se lahko odločijo, da pri primerih grozeče kršitve odstavkov 1 in 4 ne uporabijo.

črtano

Sprememba 106

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 5, 9, 10 in 15 se Komisiji podeli

  za nedoločen čas od začetka veljavnosti te uredbe
  . | 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 5, 9, 10 in 15 se prenese na Komisijo

  za obdobje petih let od


  ...

   (*******)

  . Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 5, 9, 10 in 15 se Komisiji podeli

  za nedoločen čas od začetka veljavnosti te uredbe
  .

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 5, 9, 10 in 15 se prenese na Komisijo

  za obdobje petih let od


  ...

   (*******)

  . Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Sprememba 107

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.
     
  Popis nevarnih materialov se za vse ladje pripravi najpozneje v petih letih od začetka veljavnosti te uredbe. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.
     
  Popis nevarnih materialov se za vse ladje pripravi najpozneje v petih letih od začetka veljavnosti te uredbe.

črtano

Sprememba 108

Predlog uredbe

Člen 28 a (novo)

Direktiva 2009/16/ES

Priloga IV – točka 45 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 28a |
| | Sprememba Direktive 2009/16/ES o pomorski inšpekciji države pristanišča |
| | V prilogi IV Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišča

   (2)

  se doda naslednja točka: |
| | „45. | Potrdilo o popisu nevarnih materialov v skladu z Uredbo (EU) št. XX [vstaviti celoten naslov te uredbe]

   (********)

  “ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 28a

Sprememba Direktive 2009/16/ES o pomorski inšpekciji države pristanišča

V prilogi IV Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišča

   (2)

  se doda naslednja točka:

„45.

Potrdilo o popisu nevarnih materialov v skladu z Uredbo (EU) št. XX [vstaviti celoten naslov te uredbe]

   (********)

  “

Sprememba 109

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 1

Uredba (ES) št. 1013/2006

Člen 1 – odstavek 3 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | ladje, za
  katere se uporablja Uredba
   (EU) št. XX [vstaviti celoten naslov te uredbe]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(i)

ladje, za
  katere se uporablja Uredba
   (EU) št. XX [vstaviti celoten naslov te uredbe].

| (i) | ladje,
  pripeljane v obrat
  za
  recikliranje ladij, vključen na evropski seznam v skladu z Uredbo
   (EU) št. XX [vstaviti celoten naslov te uredbe]. |
| --- | --- |

(i)

ladje,
  pripeljane v obrat
  za
  recikliranje ladij, vključen na evropski seznam v skladu z Uredbo
   (EU) št. XX [vstaviti celoten naslov te uredbe].

Sprememba 110

Predlog uredbe

Člen 29 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 29a |
| | Tranzit |
| | 1.
     
  Države članice zagotovijo, da ustrezna uprava ali drugi vladni organi v sedmih dneh od prejema obvestila od lastnika ladje obvestijo pristojne organe ali organe tranzitnih držav. |
| | 2.
     
  Pristojni organi ali organi tranzitnih držav imajo na voljo 60 dni od datuma obvestila iz odstavka 1, da: |
| | (a) | odobrijo tranzit ladje po svojih vodah pod pogojih oziroma brez pogojev ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 29a

Tranzit

1.
     
  Države članice zagotovijo, da ustrezna uprava ali drugi vladni organi v sedmih dneh od prejema obvestila od lastnika ladje obvestijo pristojne organe ali organe tranzitnih držav.

2.
     
  Pristojni organi ali organi tranzitnih držav imajo na voljo 60 dni od datuma obvestila iz odstavka 1, da:

(a)

odobrijo tranzit ladje po svojih vodah pod pogojih oziroma brez pogojev ali

| (b) | ne odobrijo tranzita ladje po svojih vodah. |
| --- | --- |

(b)

ne odobrijo tranzita ladje po svojih vodah.

Zadevna država članica lastnika ladje takoj obvesti o odločitvi pristojnega organa ali organov tranzitnih držav.

3.
     
  V primeru da ni bila podana odobritev iz odstavka 2 ali zanjo veljajo pogoji, ki za lastnika ladje niso sprejemljivi, lahko lastnik ladje ladjo pripelje v obrat za recikliranje le prek tranzitnih držav, ki niso nasprotovale.

4.
     
  Če ni odgovora v obdobju 60 dni iz odstavka 2, se domneva, da pristojni organ ni odobril tranzita.

5.
     
  Če se pristojni organ tranzitne države kadar koli odloči, da na splošno ali pod posebnimi pogoji ne bo zahteval predhodne pisne odobritve, se ne glede na odstavek 4 v skladu s členom 6(4) baselske konvencije v primeru, da država članica od njega ne prejme odgovora v 60 dneh od predložitve obvestila, domneva, da je podal odobritev.

Sprememba 111

Predlog uredbe

Člen 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija to uredbo pregleda najpozneje v dveh letih od začetka veljavnosti Konvencije iz Hongkonga. Ta pregled obravnava vključitev obratov, ki jih odobrijo pogodbenice Konvencije iz Hongkonga, na evropski seznam obratov za recikliranje ladij
  , da se preprečijo podvajanje dela in upravne obremenitve
  . | Komisija to uredbo pregleda najpozneje v dveh letih od začetka veljavnosti Konvencije iz Hongkonga. Ta pregled obravnava
  , ali je
  vključitev obratov, ki jih odobrijo pogodbenice Konvencije iz Hongkonga, na evropski seznam obratov za recikliranje ladij
  v skladu z zahtevami te uredbe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija to uredbo pregleda najpozneje v dveh letih od začetka veljavnosti Konvencije iz Hongkonga. Ta pregled obravnava vključitev obratov, ki jih odobrijo pogodbenice Konvencije iz Hongkonga, na evropski seznam obratov za recikliranje ladij
  , da se preprečijo podvajanje dela in upravne obremenitve
  .

Komisija to uredbo pregleda najpozneje v dveh letih od začetka veljavnosti Konvencije iz Hongkonga. Ta pregled obravnava
  , ali je
  vključitev obratov, ki jih odobrijo pogodbenice Konvencije iz Hongkonga, na evropski seznam obratov za recikliranje ladij
  v skladu z zahtevami te uredbe
  .

Sprememba 112

Predlog uredbe

Člen 31 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba začne veljati 365. dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. | Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
  Uporablja se od ...

   (*********)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta uredba začne veljati 365. dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
  Uporablja se od ...

   (*********)

  .

Sprememba 113

Predlog uredbe

Priloga IV – podnaslov 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | ZAZNAMEK ZA NENAPOVEDAN PREGLED |
| | Pri nenapovedanem pregledu v skladu s členom 8 uredbe je ugotovljeno, da ladja izpolnjuje ustrezne določbe uredbe. |
| | Podpis: ... (podpis pooblaščenega uradnika) |
| | Kraj: ... |
| | Datum: (dd/mm/llll): ... |
| | (Pečat ali žig organa, kot je ustrezno) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

ZAZNAMEK ZA NENAPOVEDAN PREGLED

Pri nenapovedanem pregledu v skladu s členom 8 uredbe je ugotovljeno, da ladja izpolnjuje ustrezne določbe uredbe.

Podpis: ... (podpis pooblaščenega uradnika)

Kraj: ...

Datum: (dd/mm/llll): ...

(Pečat ali žig organa, kot je ustrezno)

---

(1)  Zadeva je bila na podlagi drugega pododstavka člena 57(2) vrnjena v obravnavo pristojnemu odboru (A7-0132/2013).

(*)  
  Datum: eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

(**)  
  Datum: dve leti po začetku veljavnosti te uredbe.

(***)  
  Datum: tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

(****)  
  Datum: štiri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

(*****)  
  Datum: 30 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe

(******)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(1)  

  UL L 328, 6.12.2008, str. 28.

(*******)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(2)  

  UL L 131, 28.5.2009, str. 57.

(********)  
  UL L [...], [...], str. [..].

(*********)  
  Datum: eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

---