# Europeiska unionens C 434/23 d

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 434 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 58 årgången23 december 2015 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 434

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

58 årgången23 december 2015

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2012–2013Sammanträdena den 10–13 december 2012
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 77 E, 15.3.2013 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2012–2013Sammanträdena den 10–13 december 2012
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 77 E, 15.3.2013 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPA-PARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 77 E, 15.3.2013 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 20 november 2012 |
| 2015/C 434/01 | Europaparlamentets resolution av den 11 december 2012 om att fullborda en inre e-marknad (2012/2030(INI)) | 2 |
| 2015/C 434/02 | Europaparlamentets resolution av den 11 december 2012 om finansiering av små och medelstora EU-företags handel och investeringar: underlättad tillgång till krediter för att stödja globalisering (2012/2114(INI)) | 17 |
| 2015/C 434/03 | Europaparlamentets resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (2012/2094(INI)) | 24 |
| 2015/C 434/04 | Europaparlamentets resolution av den 11 december 2012 om jurisdiktion vid patenttvister (2011/2176(INI)) | 34 |
| 2015/C 434/05 | Europaparlamentets resolution av den 11 december 2012 om förebyggande av åldersrelaterade sjukdomar hos kvinnor (2012/2129(INI)) | 38 |
| 2015/C 434/06 | Europaparlamentets resolution av den 11 december 2012 om den mikrobiella utmaningen – allt större hot från antimikrobiell resistens (2012/2041(INI)) | 49 |
| | Onsdagen den 21 november 2012 |
| 2015/C 434/07 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om skydd av djur under transport (2012/2031(INI)) | 59 |
| 2015/C 434/08 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2010–2011) (2011/2069(INI)) | 64 |
| | Torsdagen den 22 november 2012 |
| 2015/C 434/09 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2011 och Europeiska unionens politik på området (2012/2145(INI)) | 87 |
| 2015/C 434/10 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om översynen av EU:s strategi för mänskliga rättigheter (2012/2062(INI)) | 111 |
| 2015/C 434/11 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna för ett nytt avtal mellan EU och Ryssland (2011/2050(INI)) | 123 |
| 2015/C 434/12 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om den israeliska regeringens beslut att utöka bosättningarna på Västbanken (2012/2911(RSP)) | 130 |
| 2015/C 434/13 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om situationen i Ukraina (2012/2889(RSP)) | 132 |
| 2015/C 434/14 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om 2012 års framstegsrapport om Albanien (2012/2814(RSP)) | 135 |
| 2015/C 434/15 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om EU:s stålindustri (2012/2833(RSP)) | 142 |
| 2015/C 434/16 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om en ny, hållbar och konkurrenskraftig stålindustri (på grundval av en framställning) (2012/2905(RSP)) | 144 |
| 2015/C 434/17 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om situationen i Demokratiska republiken Kongo (2012/2907(RSP)) | 146 |
| 2015/C 434/18 | Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om kastdiskriminering i Indien (2012/2909(RSP)) | 152 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 20 november 2012

2015/C 434/01

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2012 om att fullborda en inre e-marknad (2012/2030(INI))

2

2015/C 434/02

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2012 om finansiering av små och medelstora EU-företags handel och investeringar: underlättad tillgång till krediter för att stödja globalisering (2012/2114(INI))

17

2015/C 434/03

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (2012/2094(INI))

24

2015/C 434/04

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2012 om jurisdiktion vid patenttvister (2011/2176(INI))

34

2015/C 434/05

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2012 om förebyggande av åldersrelaterade sjukdomar hos kvinnor (2012/2129(INI))

38

2015/C 434/06

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2012 om den mikrobiella utmaningen – allt större hot från antimikrobiell resistens (2012/2041(INI))

49

Onsdagen den 21 november 2012

2015/C 434/07

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om skydd av djur under transport (2012/2031(INI))

59

2015/C 434/08

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2010–2011) (2011/2069(INI))

64

Torsdagen den 22 november 2012

2015/C 434/09

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2011 och Europeiska unionens politik på området (2012/2145(INI))

87

2015/C 434/10

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om översynen av EU:s strategi för mänskliga rättigheter (2012/2062(INI))

111

2015/C 434/11

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna för ett nytt avtal mellan EU och Ryssland (2011/2050(INI))

123

2015/C 434/12

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om den israeliska regeringens beslut att utöka bosättningarna på Västbanken (2012/2911(RSP))

130

2015/C 434/13

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om situationen i Ukraina (2012/2889(RSP))

132

2015/C 434/14

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om 2012 års framstegsrapport om Albanien (2012/2814(RSP))

135

2015/C 434/15

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om EU:s stålindustri (2012/2833(RSP))

142

2015/C 434/16

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om en ny, hållbar och konkurrenskraftig stålindustri (på grundval av en framställning) (2012/2905(RSP))

144

2015/C 434/17

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om situationen i Demokratiska republiken Kongo (2012/2907(RSP))

146

2015/C 434/18

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om kastdiskriminering i Indien (2012/2909(RSP))

152

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 20 november 2012 |
| 2015/C 434/19 | Europaparlamentets beslut av den 11 december 2012 om omröstning då den plats som en ordinarie ledamot har i ett utskott är vakant (tolkning av artikel 187.1 i arbetsordningen) (2012/2254(REG)) | 155 |
| | Torsdagen den 22 november 2012 |
| 2015/C 434/20 | Europaparlamentets beslut av den 13 december 2012 om ändring av artiklarna 123 och 42 i Europaparlamentets arbetsordning: skriftliga förklaringar och lagstiftningsinitiativ (2011/2058(REG)) | 156 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 20 november 2012

2015/C 434/19

Europaparlamentets beslut av den 11 december 2012 om omröstning då den plats som en ordinarie ledamot har i ett utskott är vakant (tolkning av artikel 187.1 i arbetsordningen) (2012/2254(REG))

155

Torsdagen den 22 november 2012

2015/C 434/20

Europaparlamentets beslut av den 13 december 2012 om ändring av artiklarna 123 och 42 i Europaparlamentets arbetsordning: skriftliga förklaringar och lagstiftningsinitiativ (2011/2058(REG))

156

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 20 november 2012 |
| 2015/C 434/21 | P7_TA(2012)0466Makroekonomiskt stöd till Kirgizistan ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Kirgizistan (COM(2011)0925 – C7-0521/2011 – 2011/0458(COD))P7_TC1-COD(2011)0458Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2013/EU om makroekonomiskt stöd till Kirgizistan | 160 |
| 2015/C 434/22 | P7_TA(2012)0467Program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning för Europeiska unionen om ändring av förordning (EG) nr 106/2008 om ett gemenskapsprogram för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning (COM(2012)0109 – C7-0077/2012 – 2012/0049(COD))P7_TC1-COD(2012)0049Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av förordning (EG) nr 106/2008 om ett gemenskapsprogram för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning | 165 |
| 2015/C 434/23 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om införande av övergångsordningar för bilaterala investeringsavtal mellan medlemsstater och tredjeländer (11917/1/2012 – C7-0328/2012 – 2010/0197(COD)) | 166 |
| 2015/C 434/24 | P7_TA(2012)0472Makroekonomiskt stöd till Georgien ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om ytterligare makroekonomiskt bistånd till Georgien (05682/1/2012 – C7-0221/2012 – 2010/0390(COD))P7_TC2-COD(2010)0390Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 11 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2013/EU om ytterligare makroekonomiskt bistånd till Georgien | 167 |
| 2015/C 434/25 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (10090/2/2012 – C7-0329/2012 – 2010/0303(COD)) | 171 |
| 2015/C 434/26 | P7_TA(2012)0474Skapande av ett enhetligt patentskydd ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd (COM(2011)0215 – C7-0099/2011 – 2011/0093(COD))P7_TC1-COD(2011)0093Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd | 172 |
| 2015/C 434/27 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om förslaget till rådets förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd när det gäller tillämpliga översättningsarrangemang (COM(2011)0216 – C7-0145/2011 – 2011/0094(CNS)) | 173 |
| 2015/C 434/28 | P7_TA(2012)0477Tillämpning av den bilaterala skyddsklausulen och stabiliseringsmekanismen för bananer i avtalet om upprättande av en associering mellan EU och Centralamerika ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpning av den bilaterala skyddsklausulen och stabiliseringsmekanismen för bananer i avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (COM(2011)0599 – C7-0306/2011 – 2011/0263(COD))P7_TC1-COD(2011)0263Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om tillämpning av den bilaterala skyddsklausulen och stabiliseringsmekanismen för bananer i avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan | 180 |
| 2015/C 434/29 | Europaparlamentets resolution av den 11 december 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE)) | 181 |
| 2015/C 434/30 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE)) | 187 |
| 2015/C 434/31 | P7_TA(2012)0480Tillämpning av den bilaterala skyddsklausulen och stabiliseringsmekanismen för bananer i handelsavtalet mellan EU samt Colombia och Peru ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpning av den bilaterala skyddsklausulen och stabiliseringsmekanismen för bananer i handelsavtalet mellan Europeiska unionen samt Colombia och Peru (COM(2011)0600 – C7-0307/2011 – 2011/0262(COD))P7_TC1-COD(2011)0262Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om tillämpning av den bilaterala skyddsklausulen och stabiliseringsmekanismen för bananer i handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia och Peru, å andra sidan | 188 |
| 2015/C 434/32 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia och Peru, å andra sidan, (14762/1/2011 – C7-0287/2012 – 2011/0249(NLE)) | 190 |
| | Onsdagen den 21 november 2012 |
| 2015/C 434/33 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2012 för budgetåret 2012, avsnitt III – Kommissionen (17295/2012 – C7-0401/2012 – 2012/2281(BUD)) | 191 |
| 2015/C 434/34 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 – Alla avsnitt (17195/2012 – C7-0399/2012 – 2012/2307(BUD)) | 192 |
| 2015/C 434/35 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna Motorcycles från Italien) (COM(2012)0616 – C7-0350/2012 – 2012/2265(BUD)) | 196 |
| 2015/C 434/36 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/005 SE/Saab från Sverige) (COM(2012)0622 – C7-0363/2012 – 2012/2279(BUD)) | 199 |
| 2015/C 434/37 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/018 ES/País Vasco Productos metálicos från Spanien) (COM(2012)0620 – C7-0364/2012 – 2012/2280(BUD)) | 201 |
| 2015/C 434/38 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/013 DK/Flextronics från Danmark) (COM(2012)0623 – C7-0362/2012 – 2012/2278(BUD)) | 204 |
| 2015/C 434/39 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/014 RO/Nokia från Rumänien) (COM(2012)0618 – C7-0359/2012 – 2012/2275(BUD)) | 207 |
| 2015/C 434/40 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen från Österrike) (COM(2012)0621 – C7-0361/2012 – 2012/2277(BUD)) | 210 |
| 2015/C 434/41 | Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/006 FI/Nokia Salo från Finland) (COM(2012)0619 – C7-0360/2012 – 2012/2276(BUD)) | 213 |
| 2015/C 434/42 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeisk statistik om trygghet mot brott (COM(2011)0335 – C7-0155/2011 – 2011/0146(COD)) | 216 |
| 2015/C 434/43 | P7_TA(2012)0495Fördelning av ankomst- och avgångstider vid Europeiska unionens flygplatser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid Europeiska unionens flygplatser (omarbetning) (COM(2011)0827 – C7-0458/2011 – 2011/0391(COD))P7_TC1-COD(2011)0391Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid Europeiska unionens flygplatser (Omarbetning) (
  1
  ) | 217 |
| 2015/C 434/44 | P7_TA(2012)0496Införande av driftsrestriktioner av bullerskäl vid flygplatser i unionen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om regler och förfaranden för att av bullerskäl införa driftsrestriktioner vid flygplatser i unionen inom en väl avvägd strategi och om upphävande av direktiv 2002/30/EG (COM(2011)0828 – C7-0456/2011 – 2011/0398(COD))P7_TC1-COD(2011)0398Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om regler och förfaranden för att av bullerskäl införa driftsrestriktioner vid flygplatser i unionen inom en väl avvägd strategi och om upphävande av direktiv 2002/30/EG | 245 |
| 2015/C 434/45 | P7_TA(2012)0497Programmet för europeisk statistik 2013–2017 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om programmet för europeisk statistik 2013–2017 (COM(2011)0928 – C7-0001/2012 – 2011/0459(COD))P7_TC1-COD(2011)0459Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om programmet för europeisk statistik 2013–2017 | 259 |
| 2015/C 434/46 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2012 om förslaget till rådets beslut om bemyndigande att inleda ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner (COM(2012)0631 – C7-0396/2012 – 2012/0298(APP)) | 260 |
| | Torsdagen den 22 november 2012 |
| 2015/C 434/47 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2012 om förslaget till rådets beslut om inrättande av ett flerårigt ramprogram 2013-2017 för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (10449/2012 – C7-0169/2012 – 2011/0431(APP)) | 262 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 20 november 2012

2015/C 434/21

P7_TA(2012)0466Makroekonomiskt stöd till Kirgizistan ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Kirgizistan (COM(2011)0925 – C7-0521/2011 – 2011/0458(COD))P7_TC1-COD(2011)0458Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2013/EU om makroekonomiskt stöd till Kirgizistan

160

2015/C 434/22

P7_TA(2012)0467Program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning för Europeiska unionen om ändring av förordning (EG) nr 106/2008 om ett gemenskapsprogram för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning (COM(2012)0109 – C7-0077/2012 – 2012/0049(COD))P7_TC1-COD(2012)0049Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av förordning (EG) nr 106/2008 om ett gemenskapsprogram för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning

165

2015/C 434/23

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om införande av övergångsordningar för bilaterala investeringsavtal mellan medlemsstater och tredjeländer (11917/1/2012 – C7-0328/2012 – 2010/0197(COD))

166

2015/C 434/24

P7_TA(2012)0472Makroekonomiskt stöd till Georgien ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om ytterligare makroekonomiskt bistånd till Georgien (05682/1/2012 – C7-0221/2012 – 2010/0390(COD))P7_TC2-COD(2010)0390Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 11 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2013/EU om ytterligare makroekonomiskt bistånd till Georgien

167

2015/C 434/25

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (10090/2/2012 – C7-0329/2012 – 2010/0303(COD))

171

2015/C 434/26

P7_TA(2012)0474Skapande av ett enhetligt patentskydd ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd (COM(2011)0215 – C7-0099/2011 – 2011/0093(COD))P7_TC1-COD(2011)0093Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd

172

2015/C 434/27

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om förslaget till rådets förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd när det gäller tillämpliga översättningsarrangemang (COM(2011)0216 – C7-0145/2011 – 2011/0094(CNS))

173

2015/C 434/28

P7_TA(2012)0477Tillämpning av den bilaterala skyddsklausulen och stabiliseringsmekanismen för bananer i avtalet om upprättande av en associering mellan EU och Centralamerika ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpning av den bilaterala skyddsklausulen och stabiliseringsmekanismen för bananer i avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (COM(2011)0599 – C7-0306/2011 – 2011/0263(COD))P7_TC1-COD(2011)0263Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om tillämpning av den bilaterala skyddsklausulen och stabiliseringsmekanismen för bananer i avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan

180

2015/C 434/29

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE))

181

2015/C 434/30

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE))

187

2015/C 434/31

P7_TA(2012)0480Tillämpning av den bilaterala skyddsklausulen och stabiliseringsmekanismen för bananer i handelsavtalet mellan EU samt Colombia och Peru ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpning av den bilaterala skyddsklausulen och stabiliseringsmekanismen för bananer i handelsavtalet mellan Europeiska unionen samt Colombia och Peru (COM(2011)0600 – C7-0307/2011 – 2011/0262(COD))P7_TC1-COD(2011)0262Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om tillämpning av den bilaterala skyddsklausulen och stabiliseringsmekanismen för bananer i handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia och Peru, å andra sidan

och dess medlemsstater, å ena sidan,

, å andra sidan

188

2015/C 434/32

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia och Peru, å andra sidan, (14762/1/2011 – C7-0287/2012 – 2011/0249(NLE))

190

Onsdagen den 21 november 2012

2015/C 434/33

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2012 för budgetåret 2012, avsnitt III – Kommissionen (17295/2012 – C7-0401/2012 – 2012/2281(BUD))

191

2015/C 434/34

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 – Alla avsnitt (17195/2012 – C7-0399/2012 – 2012/2307(BUD))

192

2015/C 434/35

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna Motorcycles från Italien) (COM(2012)0616 – C7-0350/2012 – 2012/2265(BUD))

196

2015/C 434/36

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/005 SE/Saab från Sverige) (COM(2012)0622 – C7-0363/2012 – 2012/2279(BUD))

199

2015/C 434/37

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/018 ES/País Vasco Productos metálicos från Spanien) (COM(2012)0620 – C7-0364/2012 – 2012/2280(BUD))

201

2015/C 434/38

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/013 DK/Flextronics från Danmark) (COM(2012)0623 – C7-0362/2012 – 2012/2278(BUD))

204

2015/C 434/39

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/014 RO/Nokia från Rumänien) (COM(2012)0618 – C7-0359/2012 – 2012/2275(BUD))

207

2015/C 434/40

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen från Österrike) (COM(2012)0621 – C7-0361/2012 – 2012/2277(BUD))

210

2015/C 434/41

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/006 FI/Nokia Salo från Finland) (COM(2012)0619 – C7-0360/2012 – 2012/2276(BUD))

213

2015/C 434/42

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeisk statistik om trygghet mot brott (COM(2011)0335 – C7-0155/2011 – 2011/0146(COD))

216

2015/C 434/43

P7_TA(2012)0495Fördelning av ankomst- och avgångstider vid Europeiska unionens flygplatser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid Europeiska unionens flygplatser (omarbetning) (COM(2011)0827 – C7-0458/2011 – 2011/0391(COD))P7_TC1-COD(2011)0391Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid Europeiska unionens flygplatser (Omarbetning) (
  1
  )

1

217

2015/C 434/44

P7_TA(2012)0496Införande av driftsrestriktioner av bullerskäl vid flygplatser i unionen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om regler och förfaranden för att av bullerskäl införa driftsrestriktioner vid flygplatser i unionen inom en väl avvägd strategi och om upphävande av direktiv 2002/30/EG (COM(2011)0828 – C7-0456/2011 – 2011/0398(COD))P7_TC1-COD(2011)0398Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om regler och förfaranden för att av bullerskäl införa driftsrestriktioner vid flygplatser i unionen inom en väl avvägd strategi och om upphävande av direktiv 2002/30/EG

245

2015/C 434/45

P7_TA(2012)0497Programmet för europeisk statistik 2013–2017 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om programmet för europeisk statistik 2013–2017 (COM(2011)0928 – C7-0001/2012 – 2011/0459(COD))P7_TC1-COD(2011)0459Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om programmet för europeisk statistik 2013–2017

259

2015/C 434/46

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2012 om förslaget till rådets beslut om bemyndigande att inleda ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner (COM(2012)0631 – C7-0396/2012 – 2012/0298(APP))

260

Torsdagen den 22 november 2012

2015/C 434/47

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2012 om förslaget till rådets beslut om inrättande av ett flerårigt ramprogram 2013-2017 för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (10449/2012 – C7-0169/2012 – 2011/0431(APP))

262

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

23.12.2015

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2012–2013

Sammanträdena den 10–13 december 2012

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 77 E, 15.3.2013.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 20 november 2012

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/2

---

P7_TA(2012)0468

Att fullborda en inre e-marknad

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2012 om att fullborda en inre e-marknad (2012/2030(INI))

(2015/C 434/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2012 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”Inremarknadsakt II” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2012 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”Inremarknadsakt II” (COM(2012)0573),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 4 juni 2012 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden (COM(2012)0238), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 4 juni 2012 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden (COM(2012)0238),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 29 maj 2012 med den sjunde resultattavlan för konsumentvillkoren (”Consumer Scoreboard shows where consumer conditions are best in Europe” (SWD(2012)0165)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 29 maj 2012 med den sjunde resultattavlan för konsumentvillkoren (”Consumer Scoreboard shows where consumer conditions are best in Europe” (SWD(2012)0165)),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2012 om en strategi för att stärka sårbara konsumenters rättigheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2012 om en strategi för att stärka sårbara konsumenters rättigheter (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2012 om resultattavlan för den inre marknaden (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2012 om resultattavlan för den inre marknaden (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 maj 2012 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén med titeln ”En strategi för konsumentpolitiken i EU – Att öka förtroendet och tillväxten” (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 maj 2012 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén med titeln ”En strategi för konsumentpolitiken i EU – Att öka förtroendet och tillväxten” (COM(2012)0225),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 22 maj 2012 med titeln ”Report on Consumer Policy (July 2010 – December 2011)” (SWD(2012)0132), som åtföljer meddelandet ”En strategi för konsumentpolitiken i EU – Att öka förtroendet och tillväxten” (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 22 maj 2012 med titeln ”Report on Consumer Policy (July 2010 – December 2011)” (SWD(2012)0132), som åtföljer meddelandet ”En strategi för konsumentpolitiken i EU – Att öka förtroendet och tillväxten” (COM(2012)0225),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 maj 2012 med titeln ”Europeisk strategi för ett bättre internet för barn” (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 maj 2012 med titeln ”Europeisk strategi för ett bättre internet för barn” (COM(2012)0196),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 april 2012 med titeln ”En strategi för e-upphandling” (COM(2012)0179), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 april 2012 med titeln ”En strategi för e-upphandling” (COM(2012)0179),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 25 januari 2012 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (allmän uppgiftsskyddsförordning) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 25 januari 2012 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (allmän uppgiftsskyddsförordning) (COM(2012)0011),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 januari 2012 om samstämmiga ramar för att öka tilltron till en inre e-marknad för e-handel och nättjänster (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 januari 2012 om samstämmiga ramar för att öka tilltron till en inre e-marknad för e-handel och nättjänster (COM(2011)0942),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om en ny strategi för konsumentpolitiken (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om en ny strategi för konsumentpolitiken (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om hasardspel online på den inre marknaden (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om hasardspel online på den inre marknaden (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter och om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/44/EG och om upphävande av rådets direktiv 85/577/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter och om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/44/EG och om upphävande av rådets direktiv 85/577/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG (5),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett konsumentprogram 2014–2020 (COM(2011)0707) och av de dokument som åtföljer detta förslag (SEC(2011)1320 och SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett konsumentprogram 2014–2020 (COM(2011)0707) och av de dokument som åtföljer detta förslag (SEC(2011)1320 och SEC(2011)1321),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av personer med funktionsnedsättning och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av personer med funktionsnedsättning och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (6),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 19 oktober 2011 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 19 oktober 2011 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa (COM(2011)0665),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande från 21 oktober 2011 med den sjätte resultattavlan för konsumentmarknaderna (”Making markets work for consumers” (SEC(2011)1271)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande från 21 oktober 2011 med den sjätte resultattavlan för konsumentmarknaderna (”Making markets work for consumers” (SEC(2011)1271)),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om en effektivare och rättvisare detaljhandelsmarknad (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om en effektivare och rättvisare detaljhandelsmarknad (7),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 7 april 2011 med titeln ”Consumer Empowerment in the EU” (SEC(2011)0469), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 7 april 2011 med titeln ”Consumer Empowerment in the EU” (SEC(2011)0469),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 mars 2011 med den femte resultattavlan för konsumentvillkoren (”Consumers at home in the single market” (SEC(2011)0299)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 mars 2011 med den femte resultattavlan för konsumentvillkoren (”Consumers at home in the single market” (SEC(2011)0299)),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europeiska rådet med titeln ”Europa 2020: en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europeiska rådet med titeln ”Europa 2020: en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2010 om reklamens inverkan på konsumenternas beteende (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2010 om reklamens inverkan på konsumenternas beteende (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 september 2010 om fullbordandet av den inre marknaden för e-handel (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 september 2010 om fullbordandet av den inre marknaden för e-handel (9),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2010/45/EU av den 13 juli 2010 om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller regler om fakturering (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2010/45/EU av den 13 juli 2010 om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller regler om fakturering (10),

| — | med beaktande av EU-domstolens avgöranden om Google (i domen av den 23 mars 2010 i de förenade målen C-236/08–C-238/08) och BergSpechte (domen i mål C-278/08 av den 25 mars 2010), som definierar begreppet ”normalt informerad och skäligen uppmärksam internetanvändare” som den genomsnittliga internetkonsumenten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-domstolens avgöranden om Google (i domen av den 23 mars 2010 i de förenade målen C-236/08–C-238/08) och BergSpechte (domen i mål C-278/08 av den 25 mars 2010), som definierar begreppet ”normalt informerad och skäligen uppmärksam internetanvändare” som den genomsnittliga internetkonsumenten,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2010 om konsumentskydd (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2010 om konsumentskydd (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av personer med funktionsnedsättning och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av personer med funktionsnedsättning och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (13),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010 med titeln ”Europa 2020: en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010 med titeln ”Europa 2020: en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av Montirapporten av den 9 maj 2010 om en ny strategi för den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Montirapporten av den 9 maj 2010 om en ny strategi för den inre marknaden,

| — | med beaktande av den undersökande rapporten om attityder gentemot gränsöverskridande försäljning och konsumentskydd, publicerad av kommissionen i mars 2010 i Eurobarometer flash nr 282, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den undersökande rapporten om attityder gentemot gränsöverskridande försäljning och konsumentskydd, publicerad av kommissionen i mars 2010 i Eurobarometer flash nr 282,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 oktober 2009 om gränsöverskridande e-handel mellan företag och konsumenter i EU (COM(2009)0557), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 oktober 2009 om gränsöverskridande e-handel mellan företag och konsumenter i EU (COM(2009)0557),

| — | med beaktande av undersökningen ”Mystery shopping evaluation of cross-border e-commerce in the EU”, som genomförts av YouGovPsychonomics på uppdrag av Europeiska kommissionen, GD Hälso- och konsumentfrågor, och som publicerades den 20 oktober 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av undersökningen ”Mystery shopping evaluation of cross-border e-commerce in the EU”, som genomförts av YouGovPsychonomics på uppdrag av Europeiska kommissionen, GD Hälso- och konsumentfrågor, och som publicerades den 20 oktober 2009,

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 22 september 2009”Follow up in Retail Financial Services to the Consumer Markets Scoreboard” (SEC(2009)1251), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 22 september 2009”Follow up in Retail Financial Services to the Consumer Markets Scoreboard” (SEC(2009)1251),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juli 2009 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en harmoniserad metod för klassificering och rapportering av klagomål och förfrågningar från konsumenter (COM(2009)0346) samt av åtföljande förslag till rekommendation från kommissionen (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juli 2009 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en harmoniserad metod för klassificering och rapportering av klagomål och förfrågningar från konsumenter (COM(2009)0346) samt av åtföljande förslag till rekommendation från kommissionen (SEC(2009)0949),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2009 om tillsyn av konsumentregelverket (COM(2009)0330), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2009 om tillsyn av konsumentregelverket (COM(2009)0330),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 2 juli 2009 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (förordningen om konsumentskyddssamarbete) (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 2 juli 2009 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (förordningen om konsumentskyddssamarbete) (COM(2009)0336),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 5 mars 2009 om rapporten om gränsöverskridande e-handel i EU (SEC(2009)0283), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 5 mars 2009 om rapporten om gränsöverskridande e-handel i EU (SEC(2009)0283),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2009 om internationell handel och internet (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2009 om internationell handel och internet (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 januari 2009 om införlivande, genomförande och säkerställande av efterlevnaden av direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och direktiv 2006/114/EG om vilseledande och jämförande reklam (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 januari 2009 om införlivande, genomförande och säkerställande av efterlevnaden av direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och direktiv 2006/114/EG om vilseledande och jämförande reklam (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 september 2008 om hur marknadsföring och reklam påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 september 2008 om hur marknadsföring och reklam påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 juni 2007 om konsumenternas förtroende för den digitala miljön (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 juni 2007 om konsumenternas förtroende för den digitala miljön (17),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av den 27 oktober 2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (förordningen om konsumentskyddssamarbete) (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av den 27 oktober 2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (förordningen om konsumentskyddssamarbete) (18),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/114/EG av den 12 december 2006 om vilseledande och jämförande reklam (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/114/EG av den 12 december 2006 om vilseledande och jämförande reklam (19),

| — | med beaktande av artikel 20.2 i direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 20.2 i direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (20),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 23 mars 2006 om europeisk avtalsrätt och översynen av gemenskapens regelverk: utvecklingen i framtiden (21) och av den 7 september 2006 om europeisk avtalsrätt (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 23 mars 2006 om europeisk avtalsrätt och översynen av gemenskapens regelverk: utvecklingen i framtiden (21) och av den 7 september 2006 om europeisk avtalsrätt (22),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om översynen av EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (COM(2006)0334), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om översynen av EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (COM(2006)0334),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (23),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (24),

| — | med beaktande av den särskilda Eurobarometern 342, ”Consumer Empowerment”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda Eurobarometern 342, ”Consumer Empowerment”,

| — | med beaktande av Uncitrals konvention om användningen av elektronisk kommunikation i samband med internationella avtalsslut 2005, Uncitrals modellag om elektroniska signaturer 2001 och Uncitrals modellag om elektronisk handel 1996 (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Uncitrals konvention om användningen av elektronisk kommunikation i samband med internationella avtalsslut 2005, Uncitrals modellag om elektroniska signaturer 2001 och Uncitrals modellag om elektronisk handel 1996 (25),

| — | med beaktande av första rapporten av den 21 november 2003 om tillämpningen av direktivet om elektronisk handel (COM(2003)0702), |
| --- | --- |

—

med beaktande av första rapporten av den 21 november 2003 om tillämpningen av direktivet om elektronisk handel (COM(2003)0702),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/65/EG av den 23 september 2002 om distansförsäljning av finansiella tjänster till konsumenter och om ändring av rådets direktiv 90/619/EEG samt direktiven 97/7/EG och 98/27/EG (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/65/EG av den 23 september 2002 om distansförsäljning av finansiella tjänster till konsumenter och om ändring av rådets direktiv 90/619/EEG samt direktiven 97/7/EG och 98/27/EG (26),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (27),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (28), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (28),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (29), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (29),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som har införlivats i fördragen genom artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 7 (respekt för privatlivet och familjelivet), artikel 21 (icke-diskriminering), artikel 24 (barnets rättigheter), artikel 25 (äldres rättigheter), artikel 26 (integrering av personer med funktionshinder) och artikel 38 (konsumentskydd) i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som har införlivats i fördragen genom artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 7 (respekt för privatlivet och familjelivet), artikel 21 (icke-diskriminering), artikel 24 (barnets rättigheter), artikel 25 (äldres rättigheter), artikel 26 (integrering av personer med funktionshinder) och artikel 38 (konsumentskydd) i denna,

| — | med beaktande av artikel 9 i EUF-fördraget, som har följande lydelse: ”Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet ska unionen beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i EUF-fördraget, som har följande lydelse: ”Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet ska unionen beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor”,

| — | med beaktande av artikel 11 i EUF-fördraget, där det fastställs att miljöskyddskraven ska integreras i utformningen och genomförandet av unionens politik och verksamhet, särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11 i EUF-fördraget, där det fastställs att miljöskyddskraven ska integreras i utformningen och genomförandet av unionens politik och verksamhet, särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling,

| — | med beaktande av artikel 12 i EUF-fördraget, där det fastställs att konsumentskyddskraven ska beaktas när unionens övriga politik och verksamhet utformas och genomförs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 12 i EUF-fördraget, där det fastställs att konsumentskyddskraven ska beaktas när unionens övriga politik och verksamhet utformas och genomförs,

| — | med beaktande av artikel 14 i EUF-fördraget och tillhörande protokoll 26 om tjänster av allmänt (ekonomiskt) intresse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 14 i EUF-fördraget och tillhörande protokoll 26 om tjänster av allmänt (ekonomiskt) intresse,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för utveckling, utskottet för kultur och utbildning samt utskottet för rättsliga frågor (A7-0341/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för utveckling, utskottet för kultur och utbildning samt utskottet för rättsliga frågor (A7-0341/2012), och av följande skäl:

| A. | Fullbordandet av den inre e-marknaden är en nyckelfaktor i att göra EU till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. |
| --- | --- |

A.

Fullbordandet av den inre e-marknaden är en nyckelfaktor i att göra EU till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi.

| B. | E-handel och onlinetjänster är en mycket viktig del av internet och av avgörande betydelse för målen med EU 2020-strategin för den inre marknaden, som är till nytta för både medborgare och företag genom smart och hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

B.

E-handel och onlinetjänster är en mycket viktig del av internet och av avgörande betydelse för målen med EU 2020-strategin för den inre marknaden, som är till nytta för både medborgare och företag genom smart och hållbar tillväxt för alla.

| C. | Av alla europeiska företag är 99 procent små och medelstora företag som står för 85 procent av sysselsättningen, och små och medelstora företag utgör därför drivkraften i den europeiska ekonomin och har huvudansvaret för välståndsskapande, sysselsättning och tillväxt, såväl som för innovation samt forskning och utveckling. |
| --- | --- |

C.

Av alla europeiska företag är 99 procent små och medelstora företag som står för 85 procent av sysselsättningen, och små och medelstora företag utgör därför drivkraften i den europeiska ekonomin och har huvudansvaret för välståndsskapande, sysselsättning och tillväxt, såväl som för innovation samt forskning och utveckling.

| D. | E-handel har blivit en stor del av handeln och en viktig drivkraft för konsumenternas valmöjligheter, konkurrens och teknisk innovation, med tanke på att konsumenter och företag gör mindre och mindre åtskillnad mellan näthandel och vanlig handel i det dagliga livet. |
| --- | --- |

D.

E-handel har blivit en stor del av handeln och en viktig drivkraft för konsumenternas valmöjligheter, konkurrens och teknisk innovation, med tanke på att konsumenter och företag gör mindre och mindre åtskillnad mellan näthandel och vanlig handel i det dagliga livet.

| E. | Europaparlamentet erinrar om att en digital inre marknad, där tjänster fritt kan utbytas på en marknad med 500 miljoner konsumenter, är en avgörande drivkraft för konkurrenskraft och ekonomisk tillväxt som ger upphov till högkvalificerade arbetstillfällen och underlättar EU:s omvandling till en kunskapsbaserad ekonomi. |
| --- | --- |

E.

Europaparlamentet erinrar om att en digital inre marknad, där tjänster fritt kan utbytas på en marknad med 500 miljoner konsumenter, är en avgörande drivkraft för konkurrenskraft och ekonomisk tillväxt som ger upphov till högkvalificerade arbetstillfällen och underlättar EU:s omvandling till en kunskapsbaserad ekonomi.

| F. | Europaparlamentet framhåller att bredband och internet är viktiga drivkrafter för ekonomisk tillväxt, kunskapssamhället, skapandet av arbetstillfällen, innovation och europeisk konkurrenskraft och även för att stimulera handel och tjänster på nätet. Parlamentet understryker att konsumenter och företag behöver tillgång till bredband för att kunna utnyttja internet fullt ut. |
| --- | --- |

F.

Europaparlamentet framhåller att bredband och internet är viktiga drivkrafter för ekonomisk tillväxt, kunskapssamhället, skapandet av arbetstillfällen, innovation och europeisk konkurrenskraft och även för att stimulera handel och tjänster på nätet. Parlamentet understryker att konsumenter och företag behöver tillgång till bredband för att kunna utnyttja internet fullt ut.

| G. | Europaparlamentet understryker vikten av gemensamma kontaktpunkter för moms för att underlätta gränsöverskridande e-handel för små och medelstora företag och främja e-fakturering. Parlamentet påpekar dock att sådana gemensamma kontaktpunkter bör skapas endast inom ramen för befintliga institutioner, för att inte skattebetalarnas börda ska öka. |
| --- | --- |

G.

Europaparlamentet understryker vikten av gemensamma kontaktpunkter för moms för att underlätta gränsöverskridande e-handel för små och medelstora företag och främja e-fakturering. Parlamentet påpekar dock att sådana gemensamma kontaktpunkter bör skapas endast inom ramen för befintliga institutioner, för att inte skattebetalarnas börda ska öka.

| H. | Företag som har utvecklat sin internetekonomi har gjort större framsteg än andra, och i den nuvarande ekonomiska och finansiella krisen, då skapandet av arbetstillfällen är praktiskt taget beroende av små och medelstora företag, är det ytterst viktigt att avlägsna hinder för e-handel så att företagen kan dra nytta av alla dess fördelar. |
| --- | --- |

H.

Företag som har utvecklat sin internetekonomi har gjort större framsteg än andra, och i den nuvarande ekonomiska och finansiella krisen, då skapandet av arbetstillfällen är praktiskt taget beroende av små och medelstora företag, är det ytterst viktigt att avlägsna hinder för e-handel så att företagen kan dra nytta av alla dess fördelar.

| I. | Internetmarknaderna måste vara så flexibla som möjligt för att skapa bättre affärs- och utvecklingsmöjligheter inom sektorn. |
| --- | --- |

I.

Internetmarknaderna måste vara så flexibla som möjligt för att skapa bättre affärs- och utvecklingsmöjligheter inom sektorn.

| J. | E-handel är ett viktigt komplement till traditionell handel eftersom den gör det möjligt för små företag att växa och erbjuda bättre tillgång till varor och tjänster även i avlägsna områden, på landsbygden och för personer med funktionsnedsättning och nedsatt rörlighet. |
| --- | --- |

J.

E-handel är ett viktigt komplement till traditionell handel eftersom den gör det möjligt för små företag att växa och erbjuda bättre tillgång till varor och tjänster även i avlägsna områden, på landsbygden och för personer med funktionsnedsättning och nedsatt rörlighet.

| K. | I vissa G8-länder har internet stått för 20 procent av den ekonomiska tillväxten och för 25 procent av de nya arbetstillfällena under de senaste fem åren. |
| --- | --- |

K.

I vissa G8-länder har internet stått för 20 procent av den ekonomiska tillväxten och för 25 procent av de nya arbetstillfällena under de senaste fem åren.

| L. | Fördelarna med globaliseringen kan fördelas jämnare bland konsumenter och små och medelstora företag tack vare internet och e-handeln. |
| --- | --- |

L.

Fördelarna med globaliseringen kan fördelas jämnare bland konsumenter och små och medelstora företag tack vare internet och e-handeln.

| M. | Att se till att den inre marknaden fungerar effektivt skulle innebära ett stort steg för att fullborda Lissabonagendans mål att öka tillväxten, sysselsättningen och konkurrenskraften till nytta för EU:s 500 miljoner konsumenter. |
| --- | --- |

M.

Att se till att den inre marknaden fungerar effektivt skulle innebära ett stort steg för att fullborda Lissabonagendans mål att öka tillväxten, sysselsättningen och konkurrenskraften till nytta för EU:s 500 miljoner konsumenter.

| N. | Den digitala inre marknaden ger konsumenterna ett bredare urval till mer konkurrenskraftiga priser, särskilt konsumenter i svårtillgängliga och avlägsna områden, samt konsumenter med begränsad rörlighet, som annars inte skulle ha tillgång till ett brett urval av varor. Tack vare internet kan nya företag, framför allt små och medelstora företag, startas och befintliga företag blomstra genom att de hittar nya marknadsnischer. |
| --- | --- |

N.

Den digitala inre marknaden ger konsumenterna ett bredare urval till mer konkurrenskraftiga priser, särskilt konsumenter i svårtillgängliga och avlägsna områden, samt konsumenter med begränsad rörlighet, som annars inte skulle ha tillgång till ett brett urval av varor. Tack vare internet kan nya företag, framför allt små och medelstora företag, startas och befintliga företag blomstra genom att de hittar nya marknadsnischer.

| O. | Det finns 75 miljoner människor med funktionsnedsättning i EU, och dessa personer bör också ha full tillgång till den inre marknaden, samtidigt som särskild hänsyn bör tas till utmaningarna i samband med digitala gränssnitt när det gäller synskadade personer. |
| --- | --- |

O.

Det finns 75 miljoner människor med funktionsnedsättning i EU, och dessa personer bör också ha full tillgång till den inre marknaden, samtidigt som särskild hänsyn bör tas till utmaningarna i samband med digitala gränssnitt när det gäller synskadade personer.

| P. | Internet och teknik fungerar som verktyg som möjliggör internationalisering av små och medelstora företag samtidigt som de ökar företagens delaktighet på internationella marknader och inom internationell handel. En integrerad europeisk marknad för betalningar med kort, på internet och med mobiltelefon är önskvärd. Samtidigt bör regelverket för e-fakturering förenklas. Med hänsyn till båda dessa punkter understryks vikten av interoperabilitet och öppna standarder för att underlätta ett maximalt utnyttjande av marknadspotentialen och konkurrensen. |
| --- | --- |

P.

Internet och teknik fungerar som verktyg som möjliggör internationalisering av små och medelstora företag samtidigt som de ökar företagens delaktighet på internationella marknader och inom internationell handel. En integrerad europeisk marknad för betalningar med kort, på internet och med mobiltelefon är önskvärd. Samtidigt bör regelverket för e-fakturering förenklas. Med hänsyn till båda dessa punkter understryks vikten av interoperabilitet och öppna standarder för att underlätta ett maximalt utnyttjande av marknadspotentialen och konkurrensen.

| Q. | Konsumenterna gynnas av e-handeln genom lägre priser och ett bredare urval samt bekvämligheten i att kunna handla utan att lämna hemmet. Detta är särskilt fördelaktigt för konsumenter med funktionsnedsättning och konsumenter i landsbygdsområden eller avlägsna områden. |
| --- | --- |

Q.

Konsumenterna gynnas av e-handeln genom lägre priser och ett bredare urval samt bekvämligheten i att kunna handla utan att lämna hemmet. Detta är särskilt fördelaktigt för konsumenter med funktionsnedsättning och konsumenter i landsbygdsområden eller avlägsna områden.

| R. | En välfungerande digital ekonomi är central för en välfungerande EU-ekonomi. Den fria rörligheten för digitala tjänster hindras dock i dag allvarligt av den fragmenterade lagstiftningen på nationell nivå, som gör att företagen stöter på många hinder när de vill sälja över gränserna inom EU, främst på grund av medlemsstaternas olika bestämmelser inom områden som konsumentskydd, moms, produktspecifika bestämmelser och betalningstransaktioner. Det är nödvändigt att uppmana EU:s institutioner att stärka sitt åtagande att undanröja de huvudsakliga lagstiftningshindren mot gränsöverskridande onlinetransaktioner senast 2015 och att uppmana kommissionen att fortsätta att lägga fram förslag om riktade lagstiftningsåtgärder för att få bort de huvudsakliga hindren. |
| --- | --- |

R.

En välfungerande digital ekonomi är central för en välfungerande EU-ekonomi. Den fria rörligheten för digitala tjänster hindras dock i dag allvarligt av den fragmenterade lagstiftningen på nationell nivå, som gör att företagen stöter på många hinder när de vill sälja över gränserna inom EU, främst på grund av medlemsstaternas olika bestämmelser inom områden som konsumentskydd, moms, produktspecifika bestämmelser och betalningstransaktioner. Det är nödvändigt att uppmana EU:s institutioner att stärka sitt åtagande att undanröja de huvudsakliga lagstiftningshindren mot gränsöverskridande onlinetransaktioner senast 2015 och att uppmana kommissionen att fortsätta att lägga fram förslag om riktade lagstiftningsåtgärder för att få bort de huvudsakliga hindren.

| S. | E-handel ger konsumenterna möjlighet att dra nytta av lägre priser och ett bredare urval, men 60 procent av webbplatserna är för närvarande inte lämpade för handel över gränserna, och konsumenternas och företagens förtroende för den digitala miljön är fortfarande lågt. |
| --- | --- |

S.

E-handel ger konsumenterna möjlighet att dra nytta av lägre priser och ett bredare urval, men 60 procent av webbplatserna är för närvarande inte lämpade för handel över gränserna, och konsumenternas och företagens förtroende för den digitala miljön är fortfarande lågt.

| T. | Tillgången till tillförlitlig information bör förbättras liksom insynen och öppenheten, så att konsumenterna kan jämföra inte bara priser utan även kvalitet och hållbarhet för varor och tjänster på nätet. |
| --- | --- |

T.

Tillgången till tillförlitlig information bör förbättras liksom insynen och öppenheten, så att konsumenterna kan jämföra inte bara priser utan även kvalitet och hållbarhet för varor och tjänster på nätet.

| U. | Fragmenteringen av EU:s digitala marknad äventyrar rättigheterna i gemenskapens regelverk, eftersom konsumenter och näringsidkare har låg rättssäkerhet vad gäller e-handel över gränserna på grund av förekomsten av alltför många rättsliga bestämmelser som medför sinsemellan olikartade krav, ett förhållande som inte tillåter näringslivets aktörer, myndigheter eller konsumenter att dra nytta av tydliga och verkställbara regler. |
| --- | --- |

U.

Fragmenteringen av EU:s digitala marknad äventyrar rättigheterna i gemenskapens regelverk, eftersom konsumenter och näringsidkare har låg rättssäkerhet vad gäller e-handel över gränserna på grund av förekomsten av alltför många rättsliga bestämmelser som medför sinsemellan olikartade krav, ett förhållande som inte tillåter näringslivets aktörer, myndigheter eller konsumenter att dra nytta av tydliga och verkställbara regler.

| V. | De flesta tvister blir i själva verket lösta utanför domstol och de tidsperioder som beviljas för alternativ tvistlösning kan vara alltför korta, varför man behöver ett effektivt system för tvistlösning online. |
| --- | --- |

V.

De flesta tvister blir i själva verket lösta utanför domstol och de tidsperioder som beviljas för alternativ tvistlösning kan vara alltför korta, varför man behöver ett effektivt system för tvistlösning online.

| W. | Det är ytterst viktigt att övervinna den rättsliga fragmentering som för närvarande förekommer på ett antal områden, för att åstadkomma en fullständig och verklig digital inre marknad. |
| --- | --- |

W.

Det är ytterst viktigt att övervinna den rättsliga fragmentering som för närvarande förekommer på ett antal områden, för att åstadkomma en fullständig och verklig digital inre marknad.

| X. | E-handel och onlinetjänster gynnar utvecklingen av en hållbar inre marknad genom användningen av teknik, standarder, märkning, produkter och tjänster som är koldioxidsnåla och miljövänliga. |
| --- | --- |

X.

E-handel och onlinetjänster gynnar utvecklingen av en hållbar inre marknad genom användningen av teknik, standarder, märkning, produkter och tjänster som är koldioxidsnåla och miljövänliga.

En digital inre marknad för tillväxt och sysselsättning

| 1. | Europaparlamentet understryker att det i ekonomiska och finansiella kristider är nödvändigt att vidta åtgärder för att stimulera tillväxt och skapa sysselsättning, och betonar att ett fullbordande av den digitala inre marknaden skulle vara ett avgörande steg framåt när det gäller att uppnå detta mål. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att genomföra sin plan för att lansera och fullborda den digitala inre marknaden. Parlamentet lyfter fram det faktum att den inre e-marknaden är det enklaste sättet för företag och medborgare att dra nytta av fördelarna med den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att det i ekonomiska och finansiella kristider är nödvändigt att vidta åtgärder för att stimulera tillväxt och skapa sysselsättning, och betonar att ett fullbordande av den digitala inre marknaden skulle vara ett avgörande steg framåt när det gäller att uppnå detta mål. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att genomföra sin plan för att lansera och fullborda den digitala inre marknaden. Parlamentet lyfter fram det faktum att den inre e-marknaden är det enklaste sättet för företag och medborgare att dra nytta av fördelarna med den inre marknaden.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya meddelande om e-handel och nättjänster som offentliggjordes den 11 januari 2012 och som syftar till att utarbeta samstämmiga ramar för e-handel genom att bygga upp tillit och genom att utöka e-handeln och nättjänsterna till sektorerna mellan företag, mellan företag och konsumenter, mellan konsumenter och mellan myndigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2012 rapportera om de framsteg som gjorts vad gäller de 16 ”viktigaste åtgärderna” som anges i de fem prioriterade områdena i meddelandet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya meddelande om e-handel och nättjänster som offentliggjordes den 11 januari 2012 och som syftar till att utarbeta samstämmiga ramar för e-handel genom att bygga upp tillit och genom att utöka e-handeln och nättjänsterna till sektorerna mellan företag, mellan företag och konsumenter, mellan konsumenter och mellan myndigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2012 rapportera om de framsteg som gjorts vad gäller de 16 ”viktigaste åtgärderna” som anges i de fem prioriterade områdena i meddelandet.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya meddelande ”Inremarknadsakt II”, som innehåller nyckelåtgärder till stöd för utvecklingen av en digital ekonomi i Europa. Parlamentet betonar behovet av att till fullo utnyttja fördelarna med den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya meddelande ”Inremarknadsakt II”, som innehåller nyckelåtgärder till stöd för utvecklingen av en digital ekonomi i Europa. Parlamentet betonar behovet av att till fullo utnyttja fördelarna med den digitala inre marknaden.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra, utveckla och effektivt göra uppföljningar av sin handlingsplan för att underlätta den gränsöverskridande tillgången till produkter och innehåll online, och att i detta syfte tillhandahålla en färdplan för genomförandet av en övergripande plan som säkerställer den digitala inre marknadens utveckling samt främjandet av långsiktig tillväxt, konkurrenskraft och skapande av sysselsättning medan den europeiska ekonomin anpassas till utmaningarna i dagens globala ekonomi. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra, utveckla och effektivt göra uppföljningar av sin handlingsplan för att underlätta den gränsöverskridande tillgången till produkter och innehåll online, och att i detta syfte tillhandahålla en färdplan för genomförandet av en övergripande plan som säkerställer den digitala inre marknadens utveckling samt främjandet av långsiktig tillväxt, konkurrenskraft och skapande av sysselsättning medan den europeiska ekonomin anpassas till utmaningarna i dagens globala ekonomi.

| 5. | Europaparlamentet understryker att fragmentering och en brist på rättssäkerhet är de huvudsakliga orosmomenten på den digitala inre marknaden, och att man måste ta itu med den inkonsekventa tillämpningen av bestämmelserna i medlemsstaterna för att öka valmöjligheterna för konsumenterna. Parlamentet anser också att fragmenteringen delvis beror på medlemsstaternas bristande eller sena införlivande av direktiven, något som borde vara föremål för en noggrannare granskning av EU-institutionerna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att fragmentering och en brist på rättssäkerhet är de huvudsakliga orosmomenten på den digitala inre marknaden, och att man måste ta itu med den inkonsekventa tillämpningen av bestämmelserna i medlemsstaterna för att öka valmöjligheterna för konsumenterna. Parlamentet anser också att fragmenteringen delvis beror på medlemsstaternas bristande eller sena införlivande av direktiven, något som borde vara föremål för en noggrannare granskning av EU-institutionerna.

| 6. | Europaparlamentet betonar att all tillämplig ny lagstiftning om den inre marknaden bör genomgå ett inremarknadstest avseende e-marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att genomföra ett sådant test inom ramverket för dess konsekvensbedömningar för att se till att det varken hindrar den digitala inre marknadens utveckling eller ger upphov till ytterligare hinder eller fragmentering för handel utanför och på nätet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att all tillämplig ny lagstiftning om den inre marknaden bör genomgå ett inremarknadstest avseende e-marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att genomföra ett sådant test inom ramverket för dess konsekvensbedömningar för att se till att det varken hindrar den digitala inre marknadens utveckling eller ger upphov till ytterligare hinder eller fragmentering för handel utanför och på nätet.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande av ett nytt anmälnings- och åtgärdssystem och erinrar i detta sammanhang om att det i direktivet om e-handel fastställs att tjänsteleverantörer i informationssamhället i vissa fall har skyldighet att förebygga eller stoppa olaglig verksamhet på internet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande av ett nytt anmälnings- och åtgärdssystem och erinrar i detta sammanhang om att det i direktivet om e-handel fastställs att tjänsteleverantörer i informationssamhället i vissa fall har skyldighet att förebygga eller stoppa olaglig verksamhet på internet.

| 8. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att det nuvarande regelverk som fastställs genom e-handelsdirektivet inte kräver någon översyn. Parlamentet framhåller dock att det behövs ytterligare förtydliganden, t.ex. med avseende på genomförande av förfarandena för anmälan och åtgärder i kampen mot olagligt innehåll. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet håller med kommissionen om att det nuvarande regelverk som fastställs genom e-handelsdirektivet inte kräver någon översyn. Parlamentet framhåller dock att det behövs ytterligare förtydliganden, t.ex. med avseende på genomförande av förfarandena för anmälan och åtgärder i kampen mot olagligt innehåll.

| 9. | Europaparlamentet understryker att man måste modernisera och underlätta förfarandena för erkännande av yrkeskvalifikationer och utvidga det automatiska erkännandet till att omfatta fler än de yrken som för närvarande omfattas, med särskild inriktning på de nya yrken som krävs för grön och digital industri. Detta kommer att underlätta rörligheten för högutbildade arbetstagare. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att man måste modernisera och underlätta förfarandena för erkännande av yrkeskvalifikationer och utvidga det automatiska erkännandet till att omfatta fler än de yrken som för närvarande omfattas, med särskild inriktning på de nya yrken som krävs för grön och digital industri. Detta kommer att underlätta rörligheten för högutbildade arbetstagare.

| 10. | Europaparlamentet betonar vikten av att utveckla en europeisk strategi för datormoln med tanke på dess potential att bidra till konkurrenskraft, tillväxt och skapande av arbetstillfällen i EU. Parlamentet understryker att datormoln, eftersom de inbegriper minimala startkostnader och låga infrastrukturkrav, utgör en möjlighet för den europeiska it-branschen och i synnerhet små och medelstora företag att utvecklas och bli ledande inom områden som utkontraktering, nya digitala tjänster och datacentrum. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar vikten av att utveckla en europeisk strategi för datormoln med tanke på dess potential att bidra till konkurrenskraft, tillväxt och skapande av arbetstillfällen i EU. Parlamentet understryker att datormoln, eftersom de inbegriper minimala startkostnader och låga infrastrukturkrav, utgör en möjlighet för den europeiska it-branschen och i synnerhet små och medelstora företag att utvecklas och bli ledande inom områden som utkontraktering, nya digitala tjänster och datacentrum.

| 11. | Europaparlamentet noterar den viktiga kopplingen mellan direktivet om elektronisk handel och informationssystemet för den inre marknaden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar den viktiga kopplingen mellan direktivet om elektronisk handel och informationssystemet för den inre marknaden.

Små och medelstora företag

| 12. | Europaparlamentet betonar att små och medelstora företag utgör ryggraden för EU:s ekonomi och att det därför är nödvändigt att utarbeta en handlingsplan för deras integration i den digitala inre marknaden. Parlamentet betonar också att samtliga små och medelstora företag i EU snarast måste ha tillgång till bredband. Parlamentet understryker att det skulle vara till stor hjälp om man genom att dra nytta av möjligheterna i den digitala ekonomin och den digitala inre marknaden genom innovation och en smart användning av IKT kunde göra det möjligt för små och medelstora företag att finna vägen ut ur krisen och skapa tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att små och medelstora företag utgör ryggraden för EU:s ekonomi och att det därför är nödvändigt att utarbeta en handlingsplan för deras integration i den digitala inre marknaden. Parlamentet betonar också att samtliga små och medelstora företag i EU snarast måste ha tillgång till bredband. Parlamentet understryker att det skulle vara till stor hjälp om man genom att dra nytta av möjligheterna i den digitala ekonomin och den digitala inre marknaden genom innovation och en smart användning av IKT kunde göra det möjligt för små och medelstora företag att finna vägen ut ur krisen och skapa tillväxt och sysselsättning.

| 13. | Europaparlamentet stöder kommissionens beslutsamhet att stärka och underlätta utvecklingen av IKT-infrastruktur för att överbrygga den digitala klyftan. Parlamentet påminner om att utvecklingen av IKT-infrastruktur har en positiv inverkan på den sociala sammanhållningen, den ekonomiska tillväxten och konkurrenskraften i EU och på kommunikation, kreativitet och medborgarnas tillgång till utbildning och information. Parlamentet välkomnar initiativen inom ramen för programmen för regional utveckling och landsbygdsutveckling, och Europeiska investeringsbankens initiativ för att förbättra landsbygdsregioners integration i IKT-infrastrukturen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet stöder kommissionens beslutsamhet att stärka och underlätta utvecklingen av IKT-infrastruktur för att överbrygga den digitala klyftan. Parlamentet påminner om att utvecklingen av IKT-infrastruktur har en positiv inverkan på den sociala sammanhållningen, den ekonomiska tillväxten och konkurrenskraften i EU och på kommunikation, kreativitet och medborgarnas tillgång till utbildning och information. Parlamentet välkomnar initiativen inom ramen för programmen för regional utveckling och landsbygdsutveckling, och Europeiska investeringsbankens initiativ för att förbättra landsbygdsregioners integration i IKT-infrastrukturen.

| 14. | Europaparlamentet understryker att det, för att uppnå målet att skapa tillväxt och sysselsättning, är avgörande att undanröja de rättsliga hinder som kvarstår för e-handel och ge företagen nödvändig information och färdigheter och erbjuda dem de verktyg som behövs för att de lättare och mer effektivt ska kunna utveckla sin nätverksamhet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker att det, för att uppnå målet att skapa tillväxt och sysselsättning, är avgörande att undanröja de rättsliga hinder som kvarstår för e-handel och ge företagen nödvändig information och färdigheter och erbjuda dem de verktyg som behövs för att de lättare och mer effektivt ska kunna utveckla sin nätverksamhet.

| 15. | Europaparlamentet understryker att för att en fullt ut fungerande digital inre marknad ska kunna uppnås behövs det en samordnad insats för att se till att alla medborgare, oavsett ålder, bostadsort, utbildning eller kön, har tillgång till internet och har de färdigheter som krävs för att använda det. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker att för att en fullt ut fungerande digital inre marknad ska kunna uppnås behövs det en samordnad insats för att se till att alla medborgare, oavsett ålder, bostadsort, utbildning eller kön, har tillgång till internet och har de färdigheter som krävs för att använda det.

| 16. | Europaparlamentet framhåller att digital kompetens är avgörande för att en konkurrenskraftig digital inre marknad ska kunna utvecklas, och att alla EU-medborgare bör ges lämplig digital kompetens. Parlamentet betonar den avgörande karaktären hos åtagandet att minska bristerna i digital kompetens med hälften senast 2015. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhåller att digital kompetens är avgörande för att en konkurrenskraftig digital inre marknad ska kunna utvecklas, och att alla EU-medborgare bör ges lämplig digital kompetens. Parlamentet betonar den avgörande karaktären hos åtagandet att minska bristerna i digital kompetens med hälften senast 2015.

| 17. | I enlighet med detta uppmanar Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta en sådan handlingsplan, som ska bygga på ett främjande av integreringen av små och medelstora företag i de digitala värdekedjorna genom att vidta åtgärder och ta initiativ som uppmuntrar till en smart användning av IKT för innovation och konkurrenskraft samt till utvecklingen av digital kompetens, och genom att göra mer information tillgänglig rörande internetekonomins fördelar och potential, t.ex. genom det europeiska stödnätverket för e-företag, medan man bland andra åtgärder också tillhandahåller ekonomiskt stöd för innovativa små och medelstora företag. |
| --- | --- |

17.

I enlighet med detta uppmanar Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta en sådan handlingsplan, som ska bygga på ett främjande av integreringen av små och medelstora företag i de digitala värdekedjorna genom att vidta åtgärder och ta initiativ som uppmuntrar till en smart användning av IKT för innovation och konkurrenskraft samt till utvecklingen av digital kompetens, och genom att göra mer information tillgänglig rörande internetekonomins fördelar och potential, t.ex. genom det europeiska stödnätverket för e-företag, medan man bland andra åtgärder också tillhandahåller ekonomiskt stöd för innovativa små och medelstora företag.

| 18. | Europaparlamentet understryker vikten av att utveckla en strategi för att hjälpa fram digitalt entreprenörskap i Europa, främja utbildning för handlare på nätet och stödja utvecklingsprogram för små och medelstora företag, och att då inrikta sig på innovativa och dynamiska små och medelstora företag från alla sektorer, så att man därigenom säkerställer en hög tillväxtpotential och skapandet av nya arbetstillfällen i Europa, samtidigt som man ökar konsumentförtroendet, samt utveckla nya nischmarknader för små och medelstora företag som annars inte skulle etableras. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker vikten av att utveckla en strategi för att hjälpa fram digitalt entreprenörskap i Europa, främja utbildning för handlare på nätet och stödja utvecklingsprogram för små och medelstora företag, och att då inrikta sig på innovativa och dynamiska små och medelstora företag från alla sektorer, så att man därigenom säkerställer en hög tillväxtpotential och skapandet av nya arbetstillfällen i Europa, samtidigt som man ökar konsumentförtroendet, samt utveckla nya nischmarknader för små och medelstora företag som annars inte skulle etableras.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra den befintliga lagstiftningen för att ta itu med de hinder som hämmar tillväxten för små och medelstora företag, som t.ex. höga kostnader för inträde på marknaden, kostnader för att bygga varumärkeskännedom i ett flertal länder samt begränsningar i informationssystem. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra den befintliga lagstiftningen för att ta itu med de hinder som hämmar tillväxten för små och medelstora företag, som t.ex. höga kostnader för inträde på marknaden, kostnader för att bygga varumärkeskännedom i ett flertal länder samt begränsningar i informationssystem.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa åtgärder som är inriktade på att ge ekonomiskt stöd åt innovativa små och medelstora företag genom befintliga program såsom programmet för konkurrenskraft och innovation, det nya programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (COSME) och programmet för forskning och innovation, Horisont 2020, eller genom inrättande av särskilda program, såväl som förslaget till förordning om riskkapitalfonder. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa åtgärder som är inriktade på att ge ekonomiskt stöd åt innovativa små och medelstora företag genom befintliga program såsom programmet för konkurrenskraft och innovation, det nya programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (COSME) och programmet för forskning och innovation, Horisont 2020, eller genom inrättande av särskilda program, såväl som förslaget till förordning om riskkapitalfonder.

| 21. | Europaparlamentet anser att det, vid sidan av en konsekvent användning av IKT, är avgörande att forskningskompetens inom IKT främjas och att offentliga och privata investeringar i gemensam högriskforskning och innovation på IKT-området uppmuntras för att en digital inre marknad ska kunna utvecklas. Parlamentet betonar att EU bör vara ledande inom utvecklingen av internetteknik och internetstandarder. Parlamentet föreslår att EU:s budget för IKT-forskning avsevärt ska ökas i den kommande budgetramen och i Horisont 2020-programmet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att det, vid sidan av en konsekvent användning av IKT, är avgörande att forskningskompetens inom IKT främjas och att offentliga och privata investeringar i gemensam högriskforskning och innovation på IKT-området uppmuntras för att en digital inre marknad ska kunna utvecklas. Parlamentet betonar att EU bör vara ledande inom utvecklingen av internetteknik och internetstandarder. Parlamentet föreslår att EU:s budget för IKT-forskning avsevärt ska ökas i den kommande budgetramen och i Horisont 2020-programmet.

Att övervinna de kvarvarande problemen på den digitala inre marknaden

| 22. | Europaparlamentet stöder möjligheten att samarbeta med forskningscentrum. Parlamentet välkomnar kommissionens planer för att främja offentliga och privata investeringar i telekommunikationsnät genom Fonden för ett sammanlänkat Europa (CEF) och understryker vikten av ett fortsatt införande av det transeuropeiska digitala nätet för EU:s ekonomiska tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet stöder möjligheten att samarbeta med forskningscentrum. Parlamentet välkomnar kommissionens planer för att främja offentliga och privata investeringar i telekommunikationsnät genom Fonden för ett sammanlänkat Europa (CEF) och understryker vikten av ett fortsatt införande av det transeuropeiska digitala nätet för EU:s ekonomiska tillväxt och konkurrenskraft.

| 23. | Europaparlamentet noterar att en snabb utbyggnad av ultrasnabba bredband är avgörande för EU:s globala konkurrenskraft och utvecklingen av den europeiska produktiviteten och för framväxten av nya och små företag som kan bli ledande inom olika sektorer, t.ex. hälso- och sjukvård samt tillverknings- och tjänsteindustrierna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar att en snabb utbyggnad av ultrasnabba bredband är avgörande för EU:s globala konkurrenskraft och utvecklingen av den europeiska produktiviteten och för framväxten av nya och små företag som kan bli ledande inom olika sektorer, t.ex. hälso- och sjukvård samt tillverknings- och tjänsteindustrierna.

| 24. | Europaparlamentet efterlyser särskilda åtgärder för att garantera att de små och medelstora företagen fullt ut kan dra nytta av bredbandspotentialen på områdena för e-handel och e-upphandling. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaternas initiativ för att utveckla e-kompetensen hos små och medelstora företag och uppmuntra innovativa, internetbaserade företagsmodeller genom programmet för konkurrenskraft och innovation, och dess framtida ersättare, programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet efterlyser särskilda åtgärder för att garantera att de små och medelstora företagen fullt ut kan dra nytta av bredbandspotentialen på områdena för e-handel och e-upphandling. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaternas initiativ för att utveckla e-kompetensen hos små och medelstora företag och uppmuntra innovativa, internetbaserade företagsmodeller genom programmet för konkurrenskraft och innovation, och dess framtida ersättare, programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att identifiera befintliga hinder för gränsöverskridande leveranstjänster och vidta lämpliga åtgärder för att ta itu med dessa, med beaktande av resultaten av den nyligen genomförda undersökningen och på ett sätt som kommer att göra det möjligt för både företag och konsumenterna att fullt ut dra nytta av den digitala inre marknaden. Parlamentet betonar att faktorer som tillgängliga, pålitliga och snabba leveranser, vänligt bemötande, ett effektivt och öppet retursystem samt lägre priser för gränsöverskridande leveranstjänster bäst gynnas av fri och rättvis konkurrens, i syfte att inte hindra gränsöverskridande handel och öka konsumentförtroendet. Gränsöverskridande leveranstjänster bör inte bara utgå från fysiska gränser utan även, där så är möjligt, också från avståndet till konsumenten. Parlamentet anser att det är grundläggande att garantera innovativa leveransformer som möjliggör en större flexibilitet i fråga om valet av tidpunkt eller plats för mottagandet eller eventuell upphämtningsplats utan merkostnader. Det är avgörande att överväga åtgärder som garanterar leveranser till ett skäligt pris till mer avlägsna områden. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att identifiera befintliga hinder för gränsöverskridande leveranstjänster och vidta lämpliga åtgärder för att ta itu med dessa, med beaktande av resultaten av den nyligen genomförda undersökningen och på ett sätt som kommer att göra det möjligt för både företag och konsumenterna att fullt ut dra nytta av den digitala inre marknaden. Parlamentet betonar att faktorer som tillgängliga, pålitliga och snabba leveranser, vänligt bemötande, ett effektivt och öppet retursystem samt lägre priser för gränsöverskridande leveranstjänster bäst gynnas av fri och rättvis konkurrens, i syfte att inte hindra gränsöverskridande handel och öka konsumentförtroendet. Gränsöverskridande leveranstjänster bör inte bara utgå från fysiska gränser utan även, där så är möjligt, också från avståndet till konsumenten. Parlamentet anser att det är grundläggande att garantera innovativa leveransformer som möjliggör en större flexibilitet i fråga om valet av tidpunkt eller plats för mottagandet eller eventuell upphämtningsplats utan merkostnader. Det är avgörande att överväga åtgärder som garanterar leveranser till ett skäligt pris till mer avlägsna områden.

| 26. | Europaparlamentet erinrar om behovet av en integrerad politisk strategi för fullbordandet av den inre marknaden för transporter för alla transportsätt (inklusive vägcabotage, godstransporter på järnväg etc.) och av miljölagstiftning i syfte att undvika en ineffektiv försörjningskedja eller onödiga kostnadsökningar för både distansförsäljare och e-handelskunder. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet erinrar om behovet av en integrerad politisk strategi för fullbordandet av den inre marknaden för transporter för alla transportsätt (inklusive vägcabotage, godstransporter på järnväg etc.) och av miljölagstiftning i syfte att undvika en ineffektiv försörjningskedja eller onödiga kostnadsökningar för både distansförsäljare och e-handelskunder.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att minska den administrativa bördan genom att låta systemet användas i antingen säljarens eller köparens land, för att undvika dubbla förfaranden och förvirring om vilka regler som gäller för både återförsäljare på internet och konsumenter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att minska den administrativa bördan genom att låta systemet användas i antingen säljarens eller köparens land, för att undvika dubbla förfaranden och förvirring om vilka regler som gäller för både återförsäljare på internet och konsumenter.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att finna lösningar för de svårigheter som små och medelstora företag upplever när det gäller att hantera returer och problem med transportinfrastruktur samt sänka kostnaderna för gränsöverskridande lösning av tvister och konflikter. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att finna lösningar för de svårigheter som små och medelstora företag upplever när det gäller att hantera returer och problem med transportinfrastruktur samt sänka kostnaderna för gränsöverskridande lösning av tvister och konflikter.

| 29. | Europaparlamentet betonar att eftersom webbplatsers innehåll ganska enkelt kan maskinöversättas i grova drag är det ytterligare en fördel med den digitala världen att den kan hjälpa till att bryta ned språkbarriärer på den inre marknaden. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att eftersom webbplatsers innehåll ganska enkelt kan maskinöversättas i grova drag är det ytterligare en fördel med den digitala världen att den kan hjälpa till att bryta ned språkbarriärer på den inre marknaden.

| 30. | Europaparlamentet betonar vikten av effektiva leveranser för konsumenter och bättre återkoppling om leveranser och om mottagande av produkter i tid. Alla dessa faktorer fastställdes som konsumenternas huvudsakliga prioriteringar i den senaste resultattavlan för konsumentvillkoren. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar vikten av effektiva leveranser för konsumenter och bättre återkoppling om leveranser och om mottagande av produkter i tid. Alla dessa faktorer fastställdes som konsumenternas huvudsakliga prioriteringar i den senaste resultattavlan för konsumentvillkoren.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka möjligheterna att förenkla och standardisera momsreglerna för gränsöverskridande onlinetransaktioner. Parlamentet påpekar att EU:s aktuella rättsliga ram i fråga om mervärdesskatt hindrar utvecklingen av nya digitala tjänster och att det bör vara en prioritering vid översynen av momsreglerna att uppmuntra företagen att utveckla och tillhandahålla nya EU-omfattande onlinetjänster. Parlamentet påpekar att digitalt levererat kulturellt, journalistiskt eller kreativt innehåll bör beläggas med samma momssats som motsvarande produkt har i sin fysiska form eller när den erbjuds utanför nätet, i syfte att undvika marknadssnedvridning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta vara på de möjligheter som ändringarna av momsreglerna 2015 innebär för att skapa och bygga ut en enda europeisk kontaktpunkt för e-handel, åtminstone för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka möjligheterna att förenkla och standardisera momsreglerna för gränsöverskridande onlinetransaktioner. Parlamentet påpekar att EU:s aktuella rättsliga ram i fråga om mervärdesskatt hindrar utvecklingen av nya digitala tjänster och att det bör vara en prioritering vid översynen av momsreglerna att uppmuntra företagen att utveckla och tillhandahålla nya EU-omfattande onlinetjänster. Parlamentet påpekar att digitalt levererat kulturellt, journalistiskt eller kreativt innehåll bör beläggas med samma momssats som motsvarande produkt har i sin fysiska form eller när den erbjuds utanför nätet, i syfte att undvika marknadssnedvridning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta vara på de möjligheter som ändringarna av momsreglerna 2015 innebär för att skapa och bygga ut en enda europeisk kontaktpunkt för e-handel, åtminstone för små och medelstora företag.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en översyn av direktiv 2006/112/EG i syfte att införa en ny kategori med elektroniska tjänster med kulturellt innehåll som skulle omfattas av en lägre momssats. Parlamentet föreslår att kulturella produkter och tjänster som säljs online – exempelvis e-böcker – bör gynnas av samma förmånsbehandling som jämförbara produkter i traditionell form, till exempel pocketböcker, och att de därför bör omfattas av en reducerad momssats. I detta sammanhang skulle en tillämpning av den reducerade momssatsen för digitala publikationer kunna uppmuntra till utveckling av ett lagligt utbud och avsevärt främja de digitala plattformarnas attraktivitet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en översyn av direktiv 2006/112/EG i syfte att införa en ny kategori med elektroniska tjänster med kulturellt innehåll som skulle omfattas av en lägre momssats. Parlamentet föreslår att kulturella produkter och tjänster som säljs online – exempelvis e-böcker – bör gynnas av samma förmånsbehandling som jämförbara produkter i traditionell form, till exempel pocketböcker, och att de därför bör omfattas av en reducerad momssats. I detta sammanhang skulle en tillämpning av den reducerade momssatsen för digitala publikationer kunna uppmuntra till utveckling av ett lagligt utbud och avsevärt främja de digitala plattformarnas attraktivitet.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin översyn av momslagstiftningen åtgärda missförhållandet att sänkta momsskatter får tillämpas för tryckta böcker och annat kulturellt innehåll, men inte för identiska varor i elektronisk form. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin översyn av momslagstiftningen åtgärda missförhållandet att sänkta momsskatter får tillämpas för tryckta böcker och annat kulturellt innehåll, men inte för identiska varor i elektronisk form.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens grönbok om betalningar med kort, på internet och med mobiltelefon. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta och vidta lämpliga åtgärder i syfte att uppnå en fullständigt och effektivt integrerad, konkurrenskraftig, innovativ, neutral och säker EU-rättslig ram för onlinebetalningar och betalningar med mobiltelefon. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens grönbok om betalningar med kort, på internet och med mobiltelefon. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta och vidta lämpliga åtgärder i syfte att uppnå en fullständigt och effektivt integrerad, konkurrenskraftig, innovativ, neutral och säker EU-rättslig ram för onlinebetalningar och betalningar med mobiltelefon.

| 35. | Europaparlamentet betonar vikten av att ta itu med mikrobetalningar och de höga administrativa kostnader som ofta tillkommer vid betalning av små belopp. Parlamentet noterar att betalning med mobiltelefoner, datormobiler och handdatorer blir allt vanligare och menar att detta kräver nya strategier. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar vikten av att ta itu med mikrobetalningar och de höga administrativa kostnader som ofta tillkommer vid betalning av små belopp. Parlamentet noterar att betalning med mobiltelefoner, datormobiler och handdatorer blir allt vanligare och menar att detta kräver nya strategier.

| 36. | Europaparlamentet betonar att mikrobetalningar används i allt högre grad för att betala för media- och kulturinnehåll på internet och anser att detta är ett användbart verktyg för att se till att rättighetshavare får ersättning. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att mikrobetalningar används i allt högre grad för att betala för media- och kulturinnehåll på internet och anser att detta är ett användbart verktyg för att se till att rättighetshavare får ersättning.

| 37. | Europaparlamentet påpekar att de inhemska och gränsöverskridande multilaterala förmedlingsavgifterna inom det gemensamma eurobetalningsområdet (Sepa) varierar avsevärt medlemsstaterna emellan. Parlamentet anser att både inhemska och gränsöverskridande multilaterala förmedlingsavgifter inom Sepa bör harmoniseras för att konsumenterna ska få tillgång till den inre marknadens fördelar. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en konsekvensbedömning före slutet av 2012 om införandet av ett tak för inhemska och gränsöverskridande multilaterala förmedlingsavgifter och om att gradvis sänka detta. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en förordning för att harmonisera inhemska och gränsöverskridande multilaterala förmedlingsavgifter och gradvis sänka dem så att de anpassas till verkliga kostnader före slutet av 2015. Parlamentet anser att extraavgifter, rabatter och andra styrningsmetoder också bör fasas ut, vilket skulle bana väg för en mer öppen europeisk inre marknad för betalningar. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påpekar att de inhemska och gränsöverskridande multilaterala förmedlingsavgifterna inom det gemensamma eurobetalningsområdet (Sepa) varierar avsevärt medlemsstaterna emellan. Parlamentet anser att både inhemska och gränsöverskridande multilaterala förmedlingsavgifter inom Sepa bör harmoniseras för att konsumenterna ska få tillgång till den inre marknadens fördelar. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en konsekvensbedömning före slutet av 2012 om införandet av ett tak för inhemska och gränsöverskridande multilaterala förmedlingsavgifter och om att gradvis sänka detta. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en förordning för att harmonisera inhemska och gränsöverskridande multilaterala förmedlingsavgifter och gradvis sänka dem så att de anpassas till verkliga kostnader före slutet av 2015. Parlamentet anser att extraavgifter, rabatter och andra styrningsmetoder också bör fasas ut, vilket skulle bana väg för en mer öppen europeisk inre marknad för betalningar.

| 38. | Europaparlamentet betonar att integritets- och dataskydd är stora orosmoment för konsumenterna och har en tendens att avskräcka dem från att handla på nätet. Parlamentet anser det vara nödvändigt att anpassa den befintliga dataskyddslagstiftningen till nya utmaningar och nyheter inom nuvarande och framtida teknisk utveckling, t.ex. datormoln. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att integritets- och dataskydd är stora orosmoment för konsumenterna och har en tendens att avskräcka dem från att handla på nätet. Parlamentet anser det vara nödvändigt att anpassa den befintliga dataskyddslagstiftningen till nya utmaningar och nyheter inom nuvarande och framtida teknisk utveckling, t.ex. datormoln.

| 39. | Europaparlamentet är medvetet om den ekonomiska och sociala potential datormoln hittills har uppvisat och uppmanar kommissionen att anta initiativ på detta område för att kunna dra nytta av fördelarna med sådan teknik när den är mer fullständigt utvecklad. Parlamentet erkänner emellertid de många tekniska och rättsliga utmaningar som uppstår genom utvecklingen av datormoln. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet är medvetet om den ekonomiska och sociala potential datormoln hittills har uppvisat och uppmanar kommissionen att anta initiativ på detta område för att kunna dra nytta av fördelarna med sådan teknik när den är mer fullständigt utvecklad. Parlamentet erkänner emellertid de många tekniska och rättsliga utmaningar som uppstår genom utvecklingen av datormoln.

| 40. | Europaparlamentet inser att molntjänster har stor potential och uppmanar kommissionen att snarast möjligt föreslå en europeisk strategi i ärendet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet inser att molntjänster har stor potential och uppmanar kommissionen att snarast möjligt föreslå en europeisk strategi i ärendet.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att bestämmelserna om att anmäla överträdelser av dataskyddet i telekompaketet följs och görs tillgängliga för alla konsumenter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att bestämmelserna om att anmäla överträdelser av dataskyddet i telekompaketet följs och görs tillgängliga för alla konsumenter i medlemsstaterna.

| 42. | Europaparlamentet påminner om bestämmelserna i direktivet avseende samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter, enligt vilka teleoperatörer bör ålägga internetleverantörer att leverera meddelanden i allmänhetens intresse till samtliga kunder. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka hur många regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation som uppfyller dessa regler och att rapportera till parlamentet i denna fråga. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet påminner om bestämmelserna i direktivet avseende samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter, enligt vilka teleoperatörer bör ålägga internetleverantörer att leverera meddelanden i allmänhetens intresse till samtliga kunder. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka hur många regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation som uppfyller dessa regler och att rapportera till parlamentet i denna fråga.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar därför kommissionens förslag till en ny dataskyddsförordning, framhåller behovet av att ge medborgarna bättre kontroll över behandlingen av deras personuppgifter, och betonar behovet av att godkänna och genomföra en ny förordning om detta ämne i en form som, samtidigt som den skyddar den personliga integriteten och garanterar de grundläggande rättigheterna, är tillräckligt flexibel för att göra det möjligt för företagen att utveckla sin verksamhet utan att dra på sig enorma kostnader, alltmedan den dessutom erbjuder dem en förenkling och minskning av den administrativa bördan och upprätthåller kraftfulla åtaganden om att följa redan etablerade skyldigheter. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet välkomnar därför kommissionens förslag till en ny dataskyddsförordning, framhåller behovet av att ge medborgarna bättre kontroll över behandlingen av deras personuppgifter, och betonar behovet av att godkänna och genomföra en ny förordning om detta ämne i en form som, samtidigt som den skyddar den personliga integriteten och garanterar de grundläggande rättigheterna, är tillräckligt flexibel för att göra det möjligt för företagen att utveckla sin verksamhet utan att dra på sig enorma kostnader, alltmedan den dessutom erbjuder dem en förenkling och minskning av den administrativa bördan och upprätthåller kraftfulla åtaganden om att följa redan etablerade skyldigheter.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om en rättslig ram för kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i syfte att garantera bättre ansvarsskyldighet, insyn och styrning i organisationer för förvaltning av kollektiva rättigheter, upprätta effektiva mekanismer för tvistlösning samt klargöra och förenkla licensieringssystem. Parlamentet anser att det är avgörande att internetanvändarna ges tydlig och lättfattlig information om vilka personuppgifter som samlas in för vilket ändamål och hur länge de sparas, för att stärka deras rättigheter och därmed också deras förtroende för internet. Parlamentet betonar att rättssäkerhet och klarhet om rättsläget samt en mycket hög nivå av uppgiftsskydd måste säkerställas vid översynen av unionens regelverk i fråga om uppgiftsskydd. Parlamentet välkomnar tillkännagivandet av en övergripande EU-strategi för datormoln under 2012 och förväntar sig särskilt ett klargörande i fråga om ärenden rörande jurisdiktion, uppgiftsskydd och ansvarsområden i detta sammanhang. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om en rättslig ram för kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i syfte att garantera bättre ansvarsskyldighet, insyn och styrning i organisationer för förvaltning av kollektiva rättigheter, upprätta effektiva mekanismer för tvistlösning samt klargöra och förenkla licensieringssystem. Parlamentet anser att det är avgörande att internetanvändarna ges tydlig och lättfattlig information om vilka personuppgifter som samlas in för vilket ändamål och hur länge de sparas, för att stärka deras rättigheter och därmed också deras förtroende för internet. Parlamentet betonar att rättssäkerhet och klarhet om rättsläget samt en mycket hög nivå av uppgiftsskydd måste säkerställas vid översynen av unionens regelverk i fråga om uppgiftsskydd. Parlamentet välkomnar tillkännagivandet av en övergripande EU-strategi för datormoln under 2012 och förväntar sig särskilt ett klargörande i fråga om ärenden rörande jurisdiktion, uppgiftsskydd och ansvarsområden i detta sammanhang.

| 45. | Europaparlamentet är av den bestämda uppfattningen att integritetskyddet inte bara är ett av EU:s grundläggande värden, utan också spelar en central roll för att främja användarnas tillit till den digitala miljön, vilket kommer att möjliggöra för att den digitala inre marknaden att utvecklas fullt ut. Parlamentet välkomnar därför kommissionens förslag om att anpassa dataskyddsdirektivet till dagens digitala miljö, och därigenom främja internetmiljöns innovativa karaktär och stimulera utvecklingen av ny teknik som datormoln. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet är av den bestämda uppfattningen att integritetskyddet inte bara är ett av EU:s grundläggande värden, utan också spelar en central roll för att främja användarnas tillit till den digitala miljön, vilket kommer att möjliggöra för att den digitala inre marknaden att utvecklas fullt ut. Parlamentet välkomnar därför kommissionens förslag om att anpassa dataskyddsdirektivet till dagens digitala miljö, och därigenom främja internetmiljöns innovativa karaktär och stimulera utvecklingen av ny teknik som datormoln.

| 46. | Europaparlamentet upprepar att en global strategi är av grundläggande betydelse när det gäller att tackla utmaningar som till exempel uppgiftsskydd och piratkopiering. Det uppmuntrar i detta sammanhang till ett nära samarbete mellan EU och Forumet för förvaltning av internet. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet upprepar att en global strategi är av grundläggande betydelse när det gäller att tackla utmaningar som till exempel uppgiftsskydd och piratkopiering. Det uppmuntrar i detta sammanhang till ett nära samarbete mellan EU och Forumet för förvaltning av internet.

| 47. | Europaparlamentet kräver förtydligande av att internetleverantörer vid hantering och/eller insamling av uppgifter inom EU är skyldiga att följa unionens rättsliga ram för uppgiftsskydd och konkurrens och iaktta skyddet av immateriella rättigheter samt respektera bestämmelserna i direktivet om elektronisk handel (30) och i telekommunikationspaketet (31), oavsett var uppgifterna i fråga sparas och/eller bearbetas. Parlamentet anser att ökad insyn med avseende på identiteten hos tjänsteleverantörer online bör spela en nyckelroll när det gäller att främja konsumenternas förtroende och uppmuntra till bästa praxis på detta område och även utgöra ett grundläggande kriterium vid skapandet av en förtroendemärkning på EU-nivå. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet kräver förtydligande av att internetleverantörer vid hantering och/eller insamling av uppgifter inom EU är skyldiga att följa unionens rättsliga ram för uppgiftsskydd och konkurrens och iaktta skyddet av immateriella rättigheter samt respektera bestämmelserna i direktivet om elektronisk handel (30) och i telekommunikationspaketet (31), oavsett var uppgifterna i fråga sparas och/eller bearbetas. Parlamentet anser att ökad insyn med avseende på identiteten hos tjänsteleverantörer online bör spela en nyckelroll när det gäller att främja konsumenternas förtroende och uppmuntra till bästa praxis på detta område och även utgöra ett grundläggande kriterium vid skapandet av en förtroendemärkning på EU-nivå.

| 48. | Europaparlamentet påminner om att tjänsteleverantörer online enligt artikel 5 i direktiv 2000/31/EG är skyldiga att klart och tydligt ange sin identitet, och att ett fullgörande av denna skyldighet i betydande grad bidrar till att säkerställa konsumenternas förtroende för elektronisk handel. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet påminner om att tjänsteleverantörer online enligt artikel 5 i direktiv 2000/31/EG är skyldiga att klart och tydligt ange sin identitet, och att ett fullgörande av denna skyldighet i betydande grad bidrar till att säkerställa konsumenternas förtroende för elektronisk handel.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att modernisera den rättsliga ramen för immateriella rättigheter i samband med fullbordandet av den digitala inre marknaden och att föreslå och snabbt genomföra en EU-strategi för immateriella rättigheter, så att situationen anpassas till verkligheten online i detta århundrade. Parlamentet ser fram emot kommissionens förlag till rättsliga verktyg på detta område, såsom lagstiftning för att förenkla den kollektiva förvaltningen av upphovsrätter i EU och ett direktiv om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter samt bekämpning av varumärkesförfalskning och piratkopiering. Parlamentet anser vidare att nytänkande affärsmodeller och annorlunda licensieringsstrukturer behöver övervägas och vidareutvecklas för att öka tillgängligheten samtidigt som upphovsrätten upprätthålls och rättighetshavare garanteras ersättning. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att modernisera den rättsliga ramen för immateriella rättigheter i samband med fullbordandet av den digitala inre marknaden och att föreslå och snabbt genomföra en EU-strategi för immateriella rättigheter, så att situationen anpassas till verkligheten online i detta århundrade. Parlamentet ser fram emot kommissionens förlag till rättsliga verktyg på detta område, såsom lagstiftning för att förenkla den kollektiva förvaltningen av upphovsrätter i EU och ett direktiv om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter samt bekämpning av varumärkesförfalskning och piratkopiering. Parlamentet anser vidare att nytänkande affärsmodeller och annorlunda licensieringsstrukturer behöver övervägas och vidareutvecklas för att öka tillgängligheten samtidigt som upphovsrätten upprätthålls och rättighetshavare garanteras ersättning.

| 50. | Europaparlamentet understryker vikten av ett harmoniserat tillvägagångssätt i fråga om undantag och begränsningar på upphovsrättsområdet, samt harmoniserade, lagstadgade undantag för varumärken och patent, i många fall till fördel för forskare och utvecklare, med tanke på att målet är att underlätta utveckling, tillämpning och konsumenternas utnyttjande av nya och innovativa tjänster och garantera den rättsliga säkerhet för forskarlag, innovatörer, artister och användare som krävs för att en blomstrande europeisk digital miljö ska kunna växa fram. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet understryker vikten av ett harmoniserat tillvägagångssätt i fråga om undantag och begränsningar på upphovsrättsområdet, samt harmoniserade, lagstadgade undantag för varumärken och patent, i många fall till fördel för forskare och utvecklare, med tanke på att målet är att underlätta utveckling, tillämpning och konsumenternas utnyttjande av nya och innovativa tjänster och garantera den rättsliga säkerhet för forskarlag, innovatörer, artister och användare som krävs för att en blomstrande europeisk digital miljö ska kunna växa fram.

| 51. | Europaparlamentet pekar på behovet av att fortsätta arbetet med att harmonisera regelverket för immateriella rättigheter, samtidigt som medborgarnas rättigheter och friheter respekteras, så att den digitala inre marknaden kan fullbordas. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet pekar på behovet av att fortsätta arbetet med att harmonisera regelverket för immateriella rättigheter, samtidigt som medborgarnas rättigheter och friheter respekteras, så att den digitala inre marknaden kan fullbordas.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lösningar som är anpassade till särdragen hos olika sektorer och respekterar upphovsrätten, garanterar upphovsmännen en skälig ersättning och främjar allmänhetens tillgång till ett brett, lagligt kulturutbud. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lösningar som är anpassade till särdragen hos olika sektorer och respekterar upphovsrätten, garanterar upphovsmännen en skälig ersättning och främjar allmänhetens tillgång till ett brett, lagligt kulturutbud.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda sitt förberedande arbete med ett lagstiftningsförslag om förvaltning av kollektiva rättigheter i syfte att garantera bättre ansvarsskyldighet, insyn och styrning i organisationer för förvaltning av kollektiva rättigheter, upprätta effektiva mekanismer för tvistlösning samt klargöra och förenkla licensieringssystemen inom musiksektorn. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda sitt förberedande arbete med ett lagstiftningsförslag om förvaltning av kollektiva rättigheter i syfte att garantera bättre ansvarsskyldighet, insyn och styrning i organisationer för förvaltning av kollektiva rättigheter, upprätta effektiva mekanismer för tvistlösning samt klargöra och förenkla licensieringssystemen inom musiksektorn.

| 54. | Europaparlamentet framhåller att det blir allt vanligare med mikrobetalningar för att betala för medie- och kulturinnehåll på internet, men att det fortfarande finns utrymme för att ytterligare förenkla användningen, och menar att detta är ett användbart verktyg för att se till att de som skapat innehållet får ersättning, eftersom de tillgängliggjort lagligt innehåll för allmänheten till ett rimligt pris. Parlamentet anser därför att mikrobetalningar är ett effektivt sätt att bekämpa olagligt innehåll. Parlamentet poängterar emellertid att man måste ta itu med problemen hos internetbetalningssystemen, såsom bristande interoperabilitet och höga kostnader för mikrobetalningar för konsumenter, i avsikt att ta fram enkla, innovativa och kostnadseffektiva lösningar som gynnar konsumenterna och digitala plattformar. Parlamentet betonar att en utbyggnad av det lagliga nätutbudet av kulturinnehåll till rimliga priser på lång sikt kan tränga undan olagliga plattformar på internet. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet framhåller att det blir allt vanligare med mikrobetalningar för att betala för medie- och kulturinnehåll på internet, men att det fortfarande finns utrymme för att ytterligare förenkla användningen, och menar att detta är ett användbart verktyg för att se till att de som skapat innehållet får ersättning, eftersom de tillgängliggjort lagligt innehåll för allmänheten till ett rimligt pris. Parlamentet anser därför att mikrobetalningar är ett effektivt sätt att bekämpa olagligt innehåll. Parlamentet poängterar emellertid att man måste ta itu med problemen hos internetbetalningssystemen, såsom bristande interoperabilitet och höga kostnader för mikrobetalningar för konsumenter, i avsikt att ta fram enkla, innovativa och kostnadseffektiva lösningar som gynnar konsumenterna och digitala plattformar. Parlamentet betonar att en utbyggnad av det lagliga nätutbudet av kulturinnehåll till rimliga priser på lång sikt kan tränga undan olagliga plattformar på internet.

| 55. | Europaparlamentet understryker att nya och växande nättekniker och nättjänster har ökat efterfrågan på audiovisuellt innehåll och annat kulturellt och kreativt digitalt innehåll och på ett nytt och innovativt sätt anpassar och berikar utbudet, särskilt bland unga människor. Parlamentet konstaterar dock att det lagliga utbudet för närvarande inte är tillräckligt för att möta denna efterfrågan, vilket gör att användarna söker tillgå olagligt innehåll. Parlamentet anser att innovativa affärsmodeller och andra licensieringstrukturer måste övervägas för att öka tillgängligheten. Parlamentet efterlyser ett bättre utnyttjande av digital teknik, vilket bör utgöra en språngbräda för såväl spridning som mångfaldigande av lagligt utbud, så att konsumenternas förtroende och tillväxten kan upprätthållas, samtidigt som man ser till att artisterna får en lämplig och rättmätig ersättning. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet understryker att nya och växande nättekniker och nättjänster har ökat efterfrågan på audiovisuellt innehåll och annat kulturellt och kreativt digitalt innehåll och på ett nytt och innovativt sätt anpassar och berikar utbudet, särskilt bland unga människor. Parlamentet konstaterar dock att det lagliga utbudet för närvarande inte är tillräckligt för att möta denna efterfrågan, vilket gör att användarna söker tillgå olagligt innehåll. Parlamentet anser att innovativa affärsmodeller och andra licensieringstrukturer måste övervägas för att öka tillgängligheten. Parlamentet efterlyser ett bättre utnyttjande av digital teknik, vilket bör utgöra en språngbräda för såväl spridning som mångfaldigande av lagligt utbud, så att konsumenternas förtroende och tillväxten kan upprätthållas, samtidigt som man ser till att artisterna får en lämplig och rättmätig ersättning.

| 56. | Europaparlamentet stöder till fullo åtgärder både i medlemsstaterna och på EU-nivå mot produktförfalskning och piratkopiering på internet. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet stöder till fullo åtgärder både i medlemsstaterna och på EU-nivå mot produktförfalskning och piratkopiering på internet.

| 57. | Europaparlamentet välkomnar förslagen om att öka tillgängligheten till och utveckla det lagliga utbudet av nättjänster, men understryker att EU:s upphovsrättslagstiftning måste moderniseras och harmoniseras. Parlamentet framhåller här behovet av en upphovsrättslagstiftning som ger lämpliga incitament, säkerställer balans och håller jämna steg med modern teknik. Parlamentet anser att uppmuntran och främjande av hållbar licensiering för flera länder på den digitala inre marknaden framför allt bör underlättas genom marknadsbaserade initiativ som tillgodoser konsumenternas efterfrågan. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utan dröjsmål genomföra strategin för immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet välkomnar förslagen om att öka tillgängligheten till och utveckla det lagliga utbudet av nättjänster, men understryker att EU:s upphovsrättslagstiftning måste moderniseras och harmoniseras. Parlamentet framhåller här behovet av en upphovsrättslagstiftning som ger lämpliga incitament, säkerställer balans och håller jämna steg med modern teknik. Parlamentet anser att uppmuntran och främjande av hållbar licensiering för flera länder på den digitala inre marknaden framför allt bör underlättas genom marknadsbaserade initiativ som tillgodoser konsumenternas efterfrågan. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utan dröjsmål genomföra strategin för immateriella rättigheter.

| 58. | Europaparlamentet fördömer med kraft all diskriminering mot kunder på grund av medborgarskap och bosättning, påminner om artikel 20.2 i tjänstedirektivet (2006/123/EG) och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att detta direktiv genomförs till fullo. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet fördömer med kraft all diskriminering mot kunder på grund av medborgarskap och bosättning, påminner om artikel 20.2 i tjänstedirektivet (2006/123/EG) och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att detta direktiv genomförs till fullo.

Att bygga upp tillit och förtroende för den digitala inre marknaden

| 59. | Europaparlamentet understryker att direktivet om konsumenters rättigheter utgjorde ett viktigt steg framåt med avseende på att öka rättssäkerheten i onlinetransaktioner för konsumenter och företag, och det utgör idag det huvudsakliga instrumentet för konsumentskydd vad gäller onlinetjänster. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa dess effektiva och snabba genomförande. Parlamentet efterlyser en uppförandekod för internetföretag och stöder förslagen om standardavtal i detta avseende. Genomförandet av kapitalkravsdirektivet skulle utgöra en viktig del av standardavtalen samtidigt som befintlig praxis inom detaljhandeln också skulle behöva respekteras. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att bestämma huruvida de – i det långa loppet – förespråkar en fullständig harmonisering av lagstiftningen för den inre marknaden eller ett andra nationellt system. I det senare fallet uppmuntras medlemsstaterna att intensifiera sina insatser för att på ett konstruktivt sätt påskynda ärenden som den gemensamma europeiska köplagen, i syfte att göra det enklare för både konsumenter och företag att dra fördel av gränsöverskridande handel inom EU. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet understryker att direktivet om konsumenters rättigheter utgjorde ett viktigt steg framåt med avseende på att öka rättssäkerheten i onlinetransaktioner för konsumenter och företag, och det utgör idag det huvudsakliga instrumentet för konsumentskydd vad gäller onlinetjänster. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa dess effektiva och snabba genomförande. Parlamentet efterlyser en uppförandekod för internetföretag och stöder förslagen om standardavtal i detta avseende. Genomförandet av kapitalkravsdirektivet skulle utgöra en viktig del av standardavtalen samtidigt som befintlig praxis inom detaljhandeln också skulle behöva respekteras. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att bestämma huruvida de – i det långa loppet – förespråkar en fullständig harmonisering av lagstiftningen för den inre marknaden eller ett andra nationellt system. I det senare fallet uppmuntras medlemsstaterna att intensifiera sina insatser för att på ett konstruktivt sätt påskynda ärenden som den gemensamma europeiska köplagen, i syfte att göra det enklare för både konsumenter och företag att dra fördel av gränsöverskridande handel inom EU.

| 60. | Europaparlamentet anser att det i det nyligen framlagda förslaget till förordning om en gemensam europeisk köplag, som avtalsparter skulle kunna enas om som alternativ till de nationella reglerna om köplag, finns en stor potential när det gäller att möta fragmenteringen av den inre marknaden och göra nätaffärer mer tillgängliga och rättsligt tillförlitliga för både konsumenter och företag. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet anser att det i det nyligen framlagda förslaget till förordning om en gemensam europeisk köplag, som avtalsparter skulle kunna enas om som alternativ till de nationella reglerna om köplag, finns en stor potential när det gäller att möta fragmenteringen av den inre marknaden och göra nätaffärer mer tillgängliga och rättsligt tillförlitliga för både konsumenter och företag.

| 61. | Europaparlamentet erinrar om att medlemsstaterna också har en funktion att fylla när det gäller att se till att EU:s bestämmelser genomförs snabbt och obyråkratiskt för att förverkliga konsumenternas rättigheter. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet erinrar om att medlemsstaterna också har en funktion att fylla när det gäller att se till att EU:s bestämmelser genomförs snabbt och obyråkratiskt för att förverkliga konsumenternas rättigheter.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta och anslå tillräckliga resurser åt effektiva instrument, såsom nätverket för konsumentskyddssamarbete, i syfte att se till att handlare på nätet tillämpar EU:s regler om öppenhet och otillbörliga affärsmetoder och på så sätt erbjuda en hög nivå på konsumentskyddet. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta och anslå tillräckliga resurser åt effektiva instrument, såsom nätverket för konsumentskyddssamarbete, i syfte att se till att handlare på nätet tillämpar EU:s regler om öppenhet och otillbörliga affärsmetoder och på så sätt erbjuda en hög nivå på konsumentskyddet.

| 63. | Europaparlamentet betonar behovet av initiativ i medlemsstaterna för att förbättra e-färdigheterna bland allmänheten. Parlamentet konstaterar att det är viktigt att förse medborgarna i EU med digitala färdigheter för att hjälpa dem att fullt ut utnyttja fördelarna med internet och delta i det digitala samhället. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet betonar behovet av initiativ i medlemsstaterna för att förbättra e-färdigheterna bland allmänheten. Parlamentet konstaterar att det är viktigt att förse medborgarna i EU med digitala färdigheter för att hjälpa dem att fullt ut utnyttja fördelarna med internet och delta i det digitala samhället.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa konsumenttillgång som en faktor när det gäller att genomföra en livsmiljö utan hinder och ett komplett utbud av tillgängliga tjänster för personer med funktionsnedsättning i all politik rörande den digitala inre marknaden för att se till att alla medborgargrupper har tillgång till och fullt ut kan dra nytta av den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa konsumenttillgång som en faktor när det gäller att genomföra en livsmiljö utan hinder och ett komplett utbud av tillgängliga tjänster för personer med funktionsnedsättning i all politik rörande den digitala inre marknaden för att se till att alla medborgargrupper har tillgång till och fullt ut kan dra nytta av den digitala inre marknaden.

| 65. | Europaparlamentet betonar behovet av initiativ i medlemsstaterna för att förbättra e-färdigheterna bland allmänheten, särskilt bland socialt missgynnade personer och med särskild hänsyn till äldre personer i syfte att främja begreppet aktivt åldrande. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet betonar behovet av initiativ i medlemsstaterna för att förbättra e-färdigheterna bland allmänheten, särskilt bland socialt missgynnade personer och med särskild hänsyn till äldre personer i syfte att främja begreppet aktivt åldrande.

| 66. | Europaparlamentet erkänner vikten av en europeisk stadga för användarnas rättigheter som klargör rättigheter och skyldigheter för medborgarna i informationssamhället. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet erkänner vikten av en europeisk stadga för användarnas rättigheter som klargör rättigheter och skyldigheter för medborgarna i informationssamhället.

| 67. | Europaparlamentet betonar vikten av att främja inrättandet av öppna och tillförlitliga webbplatser för prisjämförelse, som är tillgängliga på olika språk, som ett sätt att öka konsumenternas förtroende för gränsöverskridande handel. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet betonar vikten av att främja inrättandet av öppna och tillförlitliga webbplatser för prisjämförelse, som är tillgängliga på olika språk, som ett sätt att öka konsumenternas förtroende för gränsöverskridande handel.

| 68. | Europaparlamentet understryker behovet av att skapa en förtroendemärkning för EU som ska garantera att ett företag som verkar på nätet till fullo respekterar EU:s lagstiftning. Den bör vara tydlig och välstrukturerad och innehålla mycket som ger mervärde för e-handeln och därmed främjar förtroendet och öppenheten, såväl som rättssäkerheten för både konsumenter och företag, och bör ge information på ett sätt som överensstämmer med de befintliga, rättsligt inte bindande riktlinjerna från World Wide Web Consortium (W3C), till förmån för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet understryker behovet av att skapa en förtroendemärkning för EU som ska garantera att ett företag som verkar på nätet till fullo respekterar EU:s lagstiftning. Den bör vara tydlig och välstrukturerad och innehålla mycket som ger mervärde för e-handeln och därmed främjar förtroendet och öppenheten, såväl som rättssäkerheten för både konsumenter och företag, och bör ge information på ett sätt som överensstämmer med de befintliga, rättsligt inte bindande riktlinjerna från World Wide Web Consortium (W3C), till förmån för personer med funktionsnedsättning.

| 69. | Europaparlamentet betonar dessutom behovet av en integrerad strategi för att stärka konsumenternas förtroende i fråga om användning av lagliga gränsöverskridande tjänster. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet betonar dessutom behovet av en integrerad strategi för att stärka konsumenternas förtroende i fråga om användning av lagliga gränsöverskridande tjänster.

| 70. | Europaparlamentet understryker det brådskande behovet av att EU ger företag och konsumenter tillit och möjlighet att handla på internet för att öka den gränsöverskridande handeln. Parlamentet efterlyser därför en förenkling av licenssystemen och en effektiv ram för upphovsrätt. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet understryker det brådskande behovet av att EU ger företag och konsumenter tillit och möjlighet att handla på internet för att öka den gränsöverskridande handeln. Parlamentet efterlyser därför en förenkling av licenssystemen och en effektiv ram för upphovsrätt.

| 71. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att ta itu med hindren mot fullbordandet av den digitala inre marknaden, framför allt de hinder som hämmar utvecklingen av lagliga gränsöverskridande nätbaserade tjänster. Parlamentet betonar vidare behovet av att stärka konsumenternas tillit vid användning av lagliga, gränsöverskridande tjänster. Parlamentet betonar att en digital inre marknad gör att medborgarna inom hela EU kommer att få tillgång till digitalt innehåll och digitala tjänster i alla former, oavsett om det rör sig om musik, audiovisuellt innehåll eller videospel. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att ta itu med hindren mot fullbordandet av den digitala inre marknaden, framför allt de hinder som hämmar utvecklingen av lagliga gränsöverskridande nätbaserade tjänster. Parlamentet betonar vidare behovet av att stärka konsumenternas tillit vid användning av lagliga, gränsöverskridande tjänster. Parlamentet betonar att en digital inre marknad gör att medborgarna inom hela EU kommer att få tillgång till digitalt innehåll och digitala tjänster i alla former, oavsett om det rör sig om musik, audiovisuellt innehåll eller videospel.

| 72. | Europaparlamentet instämmer i kommissionens bedömning att utnyttjandet av den digitala inre marknadens fulla potential framförallt hindras av att det fortfarande finns ett lapptäcke av rättsliga bestämmelser som ofta är mer eller mindre oförenliga. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet instämmer i kommissionens bedömning att utnyttjandet av den digitala inre marknadens fulla potential framförallt hindras av att det fortfarande finns ett lapptäcke av rättsliga bestämmelser som ofta är mer eller mindre oförenliga.

| 73. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens lagstiftningsförslag om alternativ tvistlösning och tvistlösning online, och understryker vikten av deras verkliga införande för att hjälpa till att lösa gränsöverskridande tvister och konflikter. Vidare betonas behovet av att öka konsumenternas och handlarnas kunskap om dessa mekanismer, så att de kan nå den önskade effektiviteten i praktiken. Parlamentet påminner om vikten av en effektiv prövningsmekanism som ett sätt att garantera att konsumenterna kan utöva sina rättigheter, samtidigt som det betonar att medborgarna bör få bättre information om detaljerna i en sådan mekanism och andra problemlösningsverktyg. Detta bör kunna utveckla gränsöverskridande inköp av varor och tjänster och bidra till att undanröja de kvarvarande flaskhalsar som hämmar tillväxt och innovation, särskilt inom e-marknaden, och som för närvarande hindrar den inre marknaden från att förverkliga sin fulla potential. Parlamentet betonar att förekomsten av en plattform för tvistlösning online för inhemsk och gränsöverskridande e-handel kommer att öka konsumenternas förtroende för den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens lagstiftningsförslag om alternativ tvistlösning och tvistlösning online, och understryker vikten av deras verkliga införande för att hjälpa till att lösa gränsöverskridande tvister och konflikter. Vidare betonas behovet av att öka konsumenternas och handlarnas kunskap om dessa mekanismer, så att de kan nå den önskade effektiviteten i praktiken. Parlamentet påminner om vikten av en effektiv prövningsmekanism som ett sätt att garantera att konsumenterna kan utöva sina rättigheter, samtidigt som det betonar att medborgarna bör få bättre information om detaljerna i en sådan mekanism och andra problemlösningsverktyg. Detta bör kunna utveckla gränsöverskridande inköp av varor och tjänster och bidra till att undanröja de kvarvarande flaskhalsar som hämmar tillväxt och innovation, särskilt inom e-marknaden, och som för närvarande hindrar den inre marknaden från att förverkliga sin fulla potential. Parlamentet betonar att förekomsten av en plattform för tvistlösning online för inhemsk och gränsöverskridande e-handel kommer att öka konsumenternas förtroende för den digitala inre marknaden.

| 74. | Europaparlamentet erkänner behovet av att finna sätt att öka medborgarnas tillit och förtroende för onlinemiljön och att garantera personuppgifts- och integritetsskyddet, samt skyddet av yttrande- och informationsfriheten, däribland avlägsnandet av geografiska, tekniska och organisationsmässiga hinder i tvistlösningsmekanismer. Snabb och kostnadseffektiv tvistlösning särskilt vid nätaffärer är en central förutsättning för användarnas förtroende. Parlamentet välkomnar därför kommissionens förslag om alternativ tvistlösning och tvistlösning online vid konsumenträttsliga tvister samt det aviserade lagstiftningsinitiativet om tvistlösning vid tvister mellan företag. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet erkänner behovet av att finna sätt att öka medborgarnas tillit och förtroende för onlinemiljön och att garantera personuppgifts- och integritetsskyddet, samt skyddet av yttrande- och informationsfriheten, däribland avlägsnandet av geografiska, tekniska och organisationsmässiga hinder i tvistlösningsmekanismer. Snabb och kostnadseffektiv tvistlösning särskilt vid nätaffärer är en central förutsättning för användarnas förtroende. Parlamentet välkomnar därför kommissionens förslag om alternativ tvistlösning och tvistlösning online vid konsumenträttsliga tvister samt det aviserade lagstiftningsinitiativet om tvistlösning vid tvister mellan företag.

| 75. | Europaparlamentet noterar kommissionens förslag till samarbetsåtgärder med betaltjänster för att bekämpa icke-auktoriserat eller olagligt innehåll. Parlamentet understryker att allt samarbete med privata parter bör bygga på en solid rättslig grund och respektera uppgiftsskyddet, konsumentskyddet, rätten till överklagande och rätten till rättslig prövning för alla parter. Parlamentet understryker att det första steget måste bli att effektivt genomföra anmälnings- och åtgärdssystemet för att se till den grundläggande rätten till rättvis rättegång vid en oberoende och opartisk lagenligt inrättad domstol otvetydigt garanteras för alla. Parlamentet betonar att alla operatörer, däribland betaltjänstleverantörer och reklamföretag, har en roll i kampen mot icke-auktoriserat eller olagligt innehåll. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet noterar kommissionens förslag till samarbetsåtgärder med betaltjänster för att bekämpa icke-auktoriserat eller olagligt innehåll. Parlamentet understryker att allt samarbete med privata parter bör bygga på en solid rättslig grund och respektera uppgiftsskyddet, konsumentskyddet, rätten till överklagande och rätten till rättslig prövning för alla parter. Parlamentet understryker att det första steget måste bli att effektivt genomföra anmälnings- och åtgärdssystemet för att se till den grundläggande rätten till rättvis rättegång vid en oberoende och opartisk lagenligt inrättad domstol otvetydigt garanteras för alla. Parlamentet betonar att alla operatörer, däribland betaltjänstleverantörer och reklamföretag, har en roll i kampen mot icke-auktoriserat eller olagligt innehåll.

| 76. | Europaparlamentet välkomnar intensivt kommissionens nya meddelande om en strategi för ett bättre internet för barn. Parlamentet uppmuntrar kommissionen, medlemsstaterna och industrin att främja användningen av ny teknik i utbildningssyfte och för att skydda minderåriga samt att ingå ett nära och effektivt samarbete för att skapa ett internet som är säkert för minderåriga. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja sådana projekt för att öka den digitala kompetensen och förtrogenheten med digital teknik som riktar sig till vuxna med utbildningsansvar och ansvar för framtida generationer, för att göra dem medvetna om möjligheterna och riskerna med IKT för barn och övriga minderåriga, men också för att kunna överbrygga den tekniska klyftan mellan generationerna. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att ta fram teknikutbildningsprogram om rättigheter, skyldigheter och risker för konsumenterna på den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet välkomnar intensivt kommissionens nya meddelande om en strategi för ett bättre internet för barn. Parlamentet uppmuntrar kommissionen, medlemsstaterna och industrin att främja användningen av ny teknik i utbildningssyfte och för att skydda minderåriga samt att ingå ett nära och effektivt samarbete för att skapa ett internet som är säkert för minderåriga. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja sådana projekt för att öka den digitala kompetensen och förtrogenheten med digital teknik som riktar sig till vuxna med utbildningsansvar och ansvar för framtida generationer, för att göra dem medvetna om möjligheterna och riskerna med IKT för barn och övriga minderåriga, men också för att kunna överbrygga den tekniska klyftan mellan generationerna. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att ta fram teknikutbildningsprogram om rättigheter, skyldigheter och risker för konsumenterna på den digitala inre marknaden.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar berörda parter att stödja ansvarsfull reklam för minderåriga, särskilt genom att avstå från aggressiv och vilseledande tv- och internetreklam och genom att respektera och genomföra befintliga uppförandekoder och liknande initiativ fullt ut. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar berörda parter att stödja ansvarsfull reklam för minderåriga, särskilt genom att avstå från aggressiv och vilseledande tv- och internetreklam och genom att respektera och genomföra befintliga uppförandekoder och liknande initiativ fullt ut.

| 78. | Europaparlamentet menar att det är viktigt att stödja digitaliseringen av utbildningsprodukter och kulturella verk på så många officiella EU-språk som möjligt för att erbjuda allmänheten värdefullt och användbart innehåll. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet menar att det är viktigt att stödja digitaliseringen av utbildningsprodukter och kulturella verk på så många officiella EU-språk som möjligt för att erbjuda allmänheten värdefullt och användbart innehåll.

| 79. | Europaparlamentet betonar vikten av att fastställa tydliga principer för reglering av förbindelserna med tredjeländers digitala marknader, i synnerhet för projekt på EU-nivå, såsom digitaliseringen av världens kulturarv. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet betonar vikten av att fastställa tydliga principer för reglering av förbindelserna med tredjeländers digitala marknader, i synnerhet för projekt på EU-nivå, såsom digitaliseringen av världens kulturarv.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att reglerna för selektiv distribution tillämpas på ett korrekt sätt för att undvika missbruk och diskriminering. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att reglerna för selektiv distribution tillämpas på ett korrekt sätt för att undvika missbruk och diskriminering.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lagstiftning för att säkerställa nätneutralitet. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lagstiftning för att säkerställa nätneutralitet.

| 82. | Europaparlamentet påpekar att ökad konkurrens, öppenhet vad gäller trafikstyrning och tjänstekvalitet samt möjlighet att lätt byta operatör tillhör de nödvändiga minimikraven för nätneutralitet. Parlamentet upprepar sitt stöd för ett öppet internet där innehåll och enskilda kommersiella tjänster inte kan blockeras. Parlamentet erinrar om de färska rönen från organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec) och anser att ytterligare åtgärder behövs för att garantera nätneutralitet. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet påpekar att ökad konkurrens, öppenhet vad gäller trafikstyrning och tjänstekvalitet samt möjlighet att lätt byta operatör tillhör de nödvändiga minimikraven för nätneutralitet. Parlamentet upprepar sitt stöd för ett öppet internet där innehåll och enskilda kommersiella tjänster inte kan blockeras. Parlamentet erinrar om de färska rönen från organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec) och anser att ytterligare åtgärder behövs för att garantera nätneutralitet.

| 83. | Europaparlamentet betonar på nytt de potentiella svårigheter som uppstår vid en avvikelse från nätneutralitet, exempelvis konkurrensbegränsande beteenden, hämmad innovation, begränsad yttrandefrihet, brist på medvetenhet bland konsumenterna och kränkningar av privatlivet. Bristande nätneutralitet skadar företag, konsumenter och samhället i stort. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet betonar på nytt de potentiella svårigheter som uppstår vid en avvikelse från nätneutralitet, exempelvis konkurrensbegränsande beteenden, hämmad innovation, begränsad yttrandefrihet, brist på medvetenhet bland konsumenterna och kränkningar av privatlivet. Bristande nätneutralitet skadar företag, konsumenter och samhället i stort.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera fri och rättvis konkurrens på internet genom att vidta åtgärder mot orättvisa affärsmetoder mellan företag, som t.ex. internetbegränsning, priskontroll och kvotering. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera fri och rättvis konkurrens på internet genom att vidta åtgärder mot orättvisa affärsmetoder mellan företag, som t.ex. internetbegränsning, priskontroll och kvotering.

| 85. | Europaparlamentet anser att den fortsatta utbyggnaden av bredbandsnäten och särskilt integreringen av landsbygdsområden, isolerade områden och de yttersta randområdena i bredbandsnäten är en viktig prioritering. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att fortlöpande kontrollera och vid behov genom reglering se till att nätneutraliteten upprätthålls och tillgången till nätinfrastruktur inte försvåras eller hindras för internetleverantörer. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet anser att den fortsatta utbyggnaden av bredbandsnäten och särskilt integreringen av landsbygdsområden, isolerade områden och de yttersta randområdena i bredbandsnäten är en viktig prioritering. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att fortlöpande kontrollera och vid behov genom reglering se till att nätneutraliteten upprätthålls och tillgången till nätinfrastruktur inte försvåras eller hindras för internetleverantörer.

Att lägga grunden för ett mer konkurrenskraftigt och inkluderande EU

| 86. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka och underlätta utvecklingen av infrastruktur för information och kommunikation eftersom det, trots att samtliga medlemsstater har en nationell bredbandsstrategi, endast är ett fåtal medlemsstater som har helt klara operativa planer som omfattar fastställda mål för att förverkliga flaggskeppsinitiativet för en digital agenda för Europa fullt ut, såsom beskrivs i Europa 2020-strategin. Parlamentet välkomnar det nya initiativet för Fonden för ett sammanlänkat Europa eftersom detta kommer att vara av avgörande betydelse för att effektivt kunna genomföra de mål i den digitala agendan för Europa som fastställts för 2020, vilka utlovar tillgång till bredband för alla, och delmålet att varje EU-medborgare ska ha tillgång till en grundläggande internetanslutning senast 2013. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka och underlätta utvecklingen av infrastruktur för information och kommunikation eftersom det, trots att samtliga medlemsstater har en nationell bredbandsstrategi, endast är ett fåtal medlemsstater som har helt klara operativa planer som omfattar fastställda mål för att förverkliga flaggskeppsinitiativet för en digital agenda för Europa fullt ut, såsom beskrivs i Europa 2020-strategin. Parlamentet välkomnar det nya initiativet för Fonden för ett sammanlänkat Europa eftersom detta kommer att vara av avgörande betydelse för att effektivt kunna genomföra de mål i den digitala agendan för Europa som fastställts för 2020, vilka utlovar tillgång till bredband för alla, och delmålet att varje EU-medborgare ska ha tillgång till en grundläggande internetanslutning senast 2013.

| 87. | Europaparlamentet betonar att internettjänster tillhandahålls över gränserna och att de därför också kräver gemensamma åtgärder i enlighet med den digitala agendan för Europa. Parlamentet påpekar att en europeisk marknad med nästan 500 miljoner människor anslutna till höghastighetsbredband skulle fungera som en motor för den inre marknadens utveckling. Parlamentet understryker behovet av att koppla ihop den digitala agendan med tillhandahållandet av nya tjänster såsom e-handel, e-hälsa, e-lärande, e-banktjänster och e-förvaltning. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet betonar att internettjänster tillhandahålls över gränserna och att de därför också kräver gemensamma åtgärder i enlighet med den digitala agendan för Europa. Parlamentet påpekar att en europeisk marknad med nästan 500 miljoner människor anslutna till höghastighetsbredband skulle fungera som en motor för den inre marknadens utveckling. Parlamentet understryker behovet av att koppla ihop den digitala agendan med tillhandahållandet av nya tjänster såsom e-handel, e-hälsa, e-lärande, e-banktjänster och e-förvaltning.

| 88. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är för utvecklingen av EU:s digitala inre marknad att man fortsätter arbetet med att erbjuda alla konsumenter höghastighetsanslutning till internet överallt, genom att främja fast och mobil internetanslutning och användning av nästa generations infrastruktur. Parlamentet betonar att detta kräver en politik som främjar åtkomst på konkurrensutsatta villkor. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att ge ny fart åt den europeiska strategin för snabbt och ultrasnabbt bredband genom att uppdatera de berörda målen. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet understryker hur viktigt det är för utvecklingen av EU:s digitala inre marknad att man fortsätter arbetet med att erbjuda alla konsumenter höghastighetsanslutning till internet överallt, genom att främja fast och mobil internetanslutning och användning av nästa generations infrastruktur. Parlamentet betonar att detta kräver en politik som främjar åtkomst på konkurrensutsatta villkor. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att ge ny fart åt den europeiska strategin för snabbt och ultrasnabbt bredband genom att uppdatera de berörda målen.

| 89. | Europaparlamentet framhåller det potentiella värde som en övergång till samhällstjänster på internet kommer att ge konsumenter och företag och uppmanar medlemsstaterna att ta fram nationella planer i denna riktning, som bör omfatta mål och åtgärder för hur alla samhällstjänster ska kunna erbjudas via internet senast 2015. Höghastighetsnät är en förutsättning för utvecklingen av onlinetjänster och för ekonomisk tillväxt. Parlamentet uppmanar kommissionen att sätta upp mål för hur den digitala agendan ska bli världsledande, för att se till att Europa blir världsledande inom internethastighet och internetanslutningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ytterligare utveckla de nationella bredbandsplanerna och anta driftsplaner med konkreta åtgärder för att uppnå de ambitiösa bredbandsmålen, och understryker att de instrument som kommissionen föreslår i Fonden för ett sammanlänkat Europa strategiskt är av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet framhåller det potentiella värde som en övergång till samhällstjänster på internet kommer att ge konsumenter och företag och uppmanar medlemsstaterna att ta fram nationella planer i denna riktning, som bör omfatta mål och åtgärder för hur alla samhällstjänster ska kunna erbjudas via internet senast 2015. Höghastighetsnät är en förutsättning för utvecklingen av onlinetjänster och för ekonomisk tillväxt. Parlamentet uppmanar kommissionen att sätta upp mål för hur den digitala agendan ska bli världsledande, för att se till att Europa blir världsledande inom internethastighet och internetanslutningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ytterligare utveckla de nationella bredbandsplanerna och anta driftsplaner med konkreta åtgärder för att uppnå de ambitiösa bredbandsmålen, och understryker att de instrument som kommissionen föreslår i Fonden för ett sammanlänkat Europa strategiskt är av avgörande betydelse.

| 90. | Europaparlamentet beklagar att EU ligger efter i fråga om fiberanslutningar till internet. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen att påskynda spridningen och införandet av ultrasnabbt bredband och efterlyser en europeisk strategi för användning av fibernät till slutanvändare (FTTx-nät) i stor skala. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet beklagar att EU ligger efter i fråga om fiberanslutningar till internet. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen att påskynda spridningen och införandet av ultrasnabbt bredband och efterlyser en europeisk strategi för användning av fibernät till slutanvändare (FTTx-nät) i stor skala.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram beredskapsplaner för it-incidenter för att kunna hantera gränsöverskridande it-störningar och it-angrepp, däribland planer för kritisk informationsinfrastruktur på europeisk och nationell nivå, och att även utarbeta strategier för en mer motståndskraftig och pålitlig infrastruktur. Parlamentet understryker att det internationella samarbetet på detta område bör förstärkas. Parlamentet påminner om att nät- och informationssäkerhet är ett ansvar för alla berörda parter, däribland hemanvändare, operatörer och produktutvecklare. Parlamentet rekommenderar att man uppmuntrar till it-säkerhetsutbildning för såväl medborgare som yrkesverksamma. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram beredskapsplaner för it-incidenter för att kunna hantera gränsöverskridande it-störningar och it-angrepp, däribland planer för kritisk informationsinfrastruktur på europeisk och nationell nivå, och att även utarbeta strategier för en mer motståndskraftig och pålitlig infrastruktur. Parlamentet understryker att det internationella samarbetet på detta område bör förstärkas. Parlamentet påminner om att nät- och informationssäkerhet är ett ansvar för alla berörda parter, däribland hemanvändare, operatörer och produktutvecklare. Parlamentet rekommenderar att man uppmuntrar till it-säkerhetsutbildning för såväl medborgare som yrkesverksamma.

| 92. | Europaparlamentet betonar att internet alltmer används på mobila enheter och uppmanar till åtgärder för att ge ökat radiospektrumutrymme för mobilt internet och för en förbättrad kvalitet på de e-tjänster som tillhandahålls på dessa mobila enheter. Parlamentet betonar att den framtida spektrumtilldelningen måste bereda väg för ett europeiskt ledarskap i fråga om trådlösa tillämpningar och nya tjänster för att stimulera Europas tillväxt och internationella konkurrenskraft. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet betonar att internet alltmer används på mobila enheter och uppmanar till åtgärder för att ge ökat radiospektrumutrymme för mobilt internet och för en förbättrad kvalitet på de e-tjänster som tillhandahålls på dessa mobila enheter. Parlamentet betonar att den framtida spektrumtilldelningen måste bereda väg för ett europeiskt ledarskap i fråga om trådlösa tillämpningar och nya tjänster för att stimulera Europas tillväxt och internationella konkurrenskraft.

| 93. | Europaparlamentet konstaterar att både den fasta och den mobila datatrafiken ökar exponentiellt och att en rad åtgärder, till exempel ytterligare harmoniserad spektrumtilldelning för trådlöst bredband, ökad spektrumeffektivitet och snabb utbyggnad av nästa generations accessnät, kommer att vara av avgörande betydelse för hanteringen av denna ökning. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet konstaterar att både den fasta och den mobila datatrafiken ökar exponentiellt och att en rad åtgärder, till exempel ytterligare harmoniserad spektrumtilldelning för trådlöst bredband, ökad spektrumeffektivitet och snabb utbyggnad av nästa generations accessnät, kommer att vara av avgörande betydelse för hanteringen av denna ökning.

| 94. | Europaparlamentet noterar att en utvärdering av behovet av att öppna 700 MHz-bandet för mobil datatrafik är ett viktigt första steg i riktning mot att möta framtida kapacitetsbehov. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet noterar att en utvärdering av behovet av att öppna 700 MHz-bandet för mobil datatrafik är ett viktigt första steg i riktning mot att möta framtida kapacitetsbehov.

| 95. | Europaparlamentet välkomnar det nya meddelande från kommissionen om e-upphandling som offentliggjordes den 20 april 2012. Parlamentet betonar att e-upphandling kommer att förenkla det sätt på vilket upphandling genomförs, erbjuda öppenhet, minska bördor och kostnader, öka medverkan av små och medelstora företag och erbjuda bättre kvalitet och lägre priser. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet välkomnar det nya meddelande från kommissionen om e-upphandling som offentliggjordes den 20 april 2012. Parlamentet betonar att e-upphandling kommer att förenkla det sätt på vilket upphandling genomförs, erbjuda öppenhet, minska bördor och kostnader, öka medverkan av små och medelstora företag och erbjuda bättre kvalitet och lägre priser.

| 96. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens lagstiftningsförslag till en förordning om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden, som kommer att stärka förtroendet och bekvämligheten i en säker digital miljö och som – genom att den omfattar ömsesidigt erkännande och godtagande på EU-nivå av anmälda system för elektronisk identifiering – kan möjliggöra ett säkert och sömlöst elektroniskt samspel mellan företag, medborgare och offentliga myndigheter, och därigenom öka effektiviteten hos offentliga och privata nättjänster, e-affärer och e-handel i EU. Parlamentet betonar vikten av e-signaturer och ömsesidigt erkännande av elektroniska identifieringar på EU-nivå för att garantera rättsäkerheten för europeiska konsumenter och företag. Parlamentet understryker vikten av att samtidigt garantera såväl interoperabilitet i hela EU som skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens lagstiftningsförslag till en förordning om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden, som kommer att stärka förtroendet och bekvämligheten i en säker digital miljö och som – genom att den omfattar ömsesidigt erkännande och godtagande på EU-nivå av anmälda system för elektronisk identifiering – kan möjliggöra ett säkert och sömlöst elektroniskt samspel mellan företag, medborgare och offentliga myndigheter, och därigenom öka effektiviteten hos offentliga och privata nättjänster, e-affärer och e-handel i EU. Parlamentet betonar vikten av e-signaturer och ömsesidigt erkännande av elektroniska identifieringar på EU-nivå för att garantera rättsäkerheten för europeiska konsumenter och företag. Parlamentet understryker vikten av att samtidigt garantera såväl interoperabilitet i hela EU som skydd av personuppgifter.

| 97. | Europaparlamentet påpekar att den offentliga sektorns användning av informations- och kommunikationsteknik är en hörnsten i utvecklingen av ett digitalt och kunskapsbaserat samhälle och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare utveckla säkra och effektiva e-tjänster. Parlamentet noterar att gränsöverskridande kompatibilitet är en förutsättning, framför allt när det gäller e-identifiering och e-signaturer, för att stimulera utvecklingen av gränsöverskridande lösningar för e-fakturering. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet påpekar att den offentliga sektorns användning av informations- och kommunikationsteknik är en hörnsten i utvecklingen av ett digitalt och kunskapsbaserat samhälle och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare utveckla säkra och effektiva e-tjänster. Parlamentet noterar att gränsöverskridande kompatibilitet är en förutsättning, framför allt när det gäller e-identifiering och e-signaturer, för att stimulera utvecklingen av gränsöverskridande lösningar för e-fakturering.

| 98. | I sin resolution av den 20 april 2012 om en konkurrenskraftig digital inre marknad – e-förvaltning som en spjutspets, underströk Europaparlamentet vikten av att underlätta en utbredd användning av faktorer som ett klart rättsläge, en tydlig teknisk miljö och öppna och interoperabla lösningar för e-fakturering som bygger på gemensamma rättsliga krav, företagsprocesser och tekniska standarder. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma behovet av enhetliga och öppna EU-övergripande standarder för e-identifiering och e-signaturer. De stora hindren för gränsöverskridande tillgång till den offentliga förvaltningens elektroniska tjänster rör användningen av e-signaturer och e-identifiering samt problemet med bristande kompatibilitet mellan e-förvaltningssystemen på EU-nivå. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag till förordning om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden. |
| --- | --- |

98.

I sin resolution av den 20 april 2012 om en konkurrenskraftig digital inre marknad – e-förvaltning som en spjutspets, underströk Europaparlamentet vikten av att underlätta en utbredd användning av faktorer som ett klart rättsläge, en tydlig teknisk miljö och öppna och interoperabla lösningar för e-fakturering som bygger på gemensamma rättsliga krav, företagsprocesser och tekniska standarder. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma behovet av enhetliga och öppna EU-övergripande standarder för e-identifiering och e-signaturer. De stora hindren för gränsöverskridande tillgång till den offentliga förvaltningens elektroniska tjänster rör användningen av e-signaturer och e-identifiering samt problemet med bristande kompatibilitet mellan e-förvaltningssystemen på EU-nivå. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag till förordning om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden.

o

o o

| 99. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0209.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0211.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0491.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0492.

(5)  EUT L 304, 22.11.2011, s. 64.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2011)0453.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2011)0307.

(8)  EUT C 169 E, 15.6.2012, s. 58.

(9)  EUT C 50 E, 21.2.2012, s. 1.

(10)  EUT L 189, 22.7.2010, s. 1.

(11)  EUT L 95, 15.4.2010, s. 1.

(12)  EUT C 349 E, 22.12.2010, s. 1.

(13)  Antagna texter, P7_TA(2011)0453.

(14)  EUT C 67 E, 18.3.2010, s. 112.

(15)  EUT C 46 E, 24.2.2010, s. 26.

(16)  EUT C 295 E, 4.12.2009, s. 43.

(17)  EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 370.

(18)  EUT L 364, 9.12.2004, s. 1.

(19)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 21.

(20)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

(21)  EUT C 292 E, 1.12.2006, s. 109.

(22)  EUT C 305 E, 14.12.2006, s. 247.

(23)  EUT L 149, 11.6.2005, s. 22.

(24)  EUT L 373, 21.12.2004, s. 37.

(25)  http://www.un.or.at/unictral

(26)  EGT L 271, 9.10.2002, s. 16.

(27)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

(28)  EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

(29)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

(30)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (EGT L 178, 17.7.2000, s. 1).

(31)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/136/EG av den 25 november 2009 (EUT L 337, 18.12.2009, s. 11) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/140/EG av den 25 november 2009 (EUT L 337, 18.12.2009, s. 37).

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/17

---

P7_TA(2012)0469

Finansiering av små och medelstora EU-företags handel och investeringar: underlättad tillgång till krediter för att stödja globalisering

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2012 om finansiering av små och medelstora EU-företags handel och investeringar: underlättad tillgång till krediter för att stödja globalisering (2012/2114(INI))

(2015/C 434/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Ett konkurrenskraftigt Europa i världen. Ett bidrag till EU:s tillväxt och sysselsättningsstrategi” (COM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Ett konkurrenskraftigt Europa i världen. Ett bidrag till EU:s tillväxt och sysselsättningsstrategi” (COM(2006)0567),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om en samlad EU-politik för internationella investeringar (COM(2010)0343), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om en samlad EU-politik för internationella investeringar (COM(2010)0343),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Handel, tillväxt och världspolitik: Handelspolitiken – en hörnsten i Europa 2020-strategin” (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Handel, tillväxt och världspolitik: Handelspolitiken – en hörnsten i Europa 2020-strategin” (COM(2010)0612),

| — | med beaktande av det avtal om tekniska handelshinder som antogs 1994 inom ramen för Uruguayrundan av de multilaterala handelsöverläggningarna inom GATT (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal om tekniska handelshinder som antogs 1994 inom ramen för Uruguayrundan av de multilaterala handelsöverläggningarna inom GATT (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3286/94 av den 22 december 1994 om antaganden av gemenskapsförfaranden på den gemensamma handelspolitikens område för att säkerställa utövandet av gemenskapens rättigheter enligt internationella handelsregler, särskilt de regler som antagits i Världshandelsorganisationens regi (2) (handelshinderförordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3286/94 av den 22 december 1994 om antaganden av gemenskapsförfaranden på den gemensamma handelspolitikens område för att säkerställa utövandet av gemenskapens rättigheter enligt internationella handelsregler, särskilt de regler som antagits i Världshandelsorganisationens regi (2) (handelshinderförordningen),

| — | med beaktande av Unctads rapport 2011 om investeringar i världen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unctads rapport 2011 om investeringar i världen,

| — | med beaktande av OECD:s, WTO:s och Unctads rapporter om G20:s handels- och investeringsåtgärder (mitten av oktober 2010–april 2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s, WTO:s och Unctads rapporter om G20:s handels- och investeringsåtgärder (mitten av oktober 2010–april 2011),

| — | med beaktande av OECD:s investeringspolitiska ram (Policy Framework for Investment – PFI), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s investeringspolitiska ram (Policy Framework for Investment – PFI),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 13 september 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om tillämpningen av vissa riktlinjer för statsstödda exportkrediter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 13 september 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om tillämpningen av vissa riktlinjer för statsstödda exportkrediter (3),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, framför allt resolutionen av den 13 oktober 2005 om möjligheterna till handelsförbindelser mellan EU och Kina (4), resolutionen av den 1 juni 2006 om de transatlantiska ekonomiska förbindelserna mellan EU och Förenta staterna (5), resolutionen av den 28 september 2006 om EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien (6), resolutionen av den 12 oktober 2006 om EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Mercosur i syfte att ingå ett interregionalt associeringsavtal (7), resolutionen av den 22 maj 2007”EU i världen – konkurrenskraftens externa aspekter” (8), resolutionen av den 19 juni 2007 om EU:s ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser med Ryssland (9), resolutionen av den 19 februari 2008 om EU:s strategi för att få till stånd marknadstillträde för europeiska företag (10), resolutionen av den 24 april 2008”Mot en reformerad Världshandelsorganisation” (11), resolutionen av den 5 februari 2009 om handel och ekonomiska förbindelser med Kina (12), resolutionen av den 26 mars 2009 om ett frihandelsavtal mellan EU och Indien (13), resolutionen av den 21 oktober 2010 om EU:s handelsförbindelser med Latinamerika (14), resolutionen av den 17. februari 2011 om frihandelsavtal mellan EU och Sydkorea (15), resolutionen av den 6. april 2011 om den framtida EU-politiken för internationella investeringar (16), Europa Parlamentes ståndpunkt av den 10 maj 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av övergångsordningar för bilaterala investeringsavtal mellan medlemsstater och tredje länder (17), resolutionen av den 11 maj 2011 om läget i förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan EU och Indien (18), resolutionen av den 11 maj 2011 om handelsförbindelserna mellan EU och Japan (19), resolutionen av den 8 juni 2011 om handelsförbindelserna mellan EU och Kanada (20) och resolutionen av den 27 september 2011 om en ny handelspolitik för Europa i samband med Europa 2020-strategin (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner, framför allt resolutionen av den 13 oktober 2005 om möjligheterna till handelsförbindelser mellan EU och Kina (4), resolutionen av den 1 juni 2006 om de transatlantiska ekonomiska förbindelserna mellan EU och Förenta staterna (5), resolutionen av den 28 september 2006 om EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien (6), resolutionen av den 12 oktober 2006 om EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Mercosur i syfte att ingå ett interregionalt associeringsavtal (7), resolutionen av den 22 maj 2007”EU i världen – konkurrenskraftens externa aspekter” (8), resolutionen av den 19 juni 2007 om EU:s ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser med Ryssland (9), resolutionen av den 19 februari 2008 om EU:s strategi för att få till stånd marknadstillträde för europeiska företag (10), resolutionen av den 24 april 2008”Mot en reformerad Världshandelsorganisation” (11), resolutionen av den 5 februari 2009 om handel och ekonomiska förbindelser med Kina (12), resolutionen av den 26 mars 2009 om ett frihandelsavtal mellan EU och Indien (13), resolutionen av den 21 oktober 2010 om EU:s handelsförbindelser med Latinamerika (14), resolutionen av den 17. februari 2011 om frihandelsavtal mellan EU och Sydkorea (15), resolutionen av den 6. april 2011 om den framtida EU-politiken för internationella investeringar (16), Europa Parlamentes ståndpunkt av den 10 maj 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av övergångsordningar för bilaterala investeringsavtal mellan medlemsstater och tredje länder (17), resolutionen av den 11 maj 2011 om läget i förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan EU och Indien (18), resolutionen av den 11 maj 2011 om handelsförbindelserna mellan EU och Japan (19), resolutionen av den 8 juni 2011 om handelsförbindelserna mellan EU och Kanada (20) och resolutionen av den 27 september 2011 om en ny handelspolitik för Europa i samband med Europa 2020-strategin (21),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen till Europeiska rådet ”Hinder för handel och investeringar. Rapport 2011 – Öka marknadstillträdet tillsammans med strategiska ekonomiska partnerländer: Prioriteringar för att undanröja handelshinder” (COM(2011)0114), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen till Europeiska rådet ”Hinder för handel och investeringar. Rapport 2011 – Öka marknadstillträdet tillsammans med strategiska ekonomiska partnerländer: Prioriteringar för att undanröja handelshinder” (COM(2011)0114),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2011 om hinder för handel och investeringar (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2011 om hinder för handel och investeringar (22),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Företaget är litet, världen är stor – ett nytt partnerskap för att hjälpa små och medelstora företag utnyttja globala möjligheter” (COM(2011)0702), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Företaget är litet, världen är stor – ett nytt partnerskap för att hjälpa små och medelstora företag utnyttja globala möjligheter” (COM(2011)0702),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om en åtgärdsplan för att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om en åtgärdsplan för att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering (COM(2011)0870),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen till Europeiska rådet ”Hinder för handel och investeringar – Rapport 2012” (COM(2012)0070), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen till Europeiska rådet ”Hinder för handel och investeringar – Rapport 2012” (COM(2012)0070),

| — | med beaktande av IFC:s/Världsbankens rapport ”Doing Business 2012: Doing Business in a More Transparent World”(nedan kallad ”Doing Business 2012 index”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av IFC:s/Världsbankens rapport ”Doing Business 2012: Doing Business in a More Transparent World”(nedan kallad ”Doing Business 2012 index”),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2012 om Europas attraktionskraft på investerare (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2012 om Europas attraktionskraft på investerare (23),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0367/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0367/2012), och av följande skäl:

| A. | Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har den gemensamma handelspolitiken i enlighet med artikel 207 i EUF-fördraget inbegripit utländska direktinvesteringar, samtidigt som den är föremål för EU:s exklusiva behörighet. Medlemsstaterna får förhandla fram och sluta bilaterala investeringsavtal uteslutande när unionen har gett dem befogenhet till det. Alla handels- och investeringsavtal som kommissionen förhandlar fram för unionens räkning kräver parlamentets samtycke. |
| --- | --- |

A.

Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har den gemensamma handelspolitiken i enlighet med artikel 207 i EUF-fördraget inbegripit utländska direktinvesteringar, samtidigt som den är föremål för EU:s exklusiva behörighet. Medlemsstaterna får förhandla fram och sluta bilaterala investeringsavtal uteslutande när unionen har gett dem befogenhet till det. Alla handels- och investeringsavtal som kommissionen förhandlar fram för unionens räkning kräver parlamentets samtycke.

| B. | Enligt Unctads rapport för 2011 har EU förblivit en central destination som drar till sig utländska direktinvesteringar. I gengäld visar uppgifter från Eurostat att utflödena vad gäller utländska investeringar i det samlade EU-27 sjönk med 30 procent under 2008, med ytterligare 28 procent under 2009 och sjönk igen med 62 procent under 2010. |
| --- | --- |

B.

Enligt Unctads rapport för 2011 har EU förblivit en central destination som drar till sig utländska direktinvesteringar. I gengäld visar uppgifter från Eurostat att utflödena vad gäller utländska investeringar i det samlade EU-27 sjönk med 30 procent under 2008, med ytterligare 28 procent under 2009 och sjönk igen med 62 procent under 2010.

| C. | Enligt ”Doing Business 2012 index” utgör medlemsstaterna bara 40 procent av de 35 främsta länderna vad gäller entreprenörskap på global nivå (och medlemmarna i euroområdet utgör bara 26 procent). |
| --- | --- |

C.

Enligt ”Doing Business 2012 index” utgör medlemsstaterna bara 40 procent av de 35 främsta länderna vad gäller entreprenörskap på global nivå (och medlemmarna i euroområdet utgör bara 26 procent).

| D. | Komissionen uppskattar att 99 procent av alla företag i EU är små och medelstora företag, varav 92 procent är mikroföretag med 1–9 anställda, 6,7 procent är små företag med 10–49 anställda och 1,1 procent är medelstora företag med 50–249 anställda. Det finns 23 miljoner små och medelstora företag och de bildar ryggraden i unionens ekonomi genom att stå för två tredjedelar av arbetstillfällena inom den privata sektorn.SME |
| --- | --- |

D.

Komissionen uppskattar att 99 procent av alla företag i EU är små och medelstora företag, varav 92 procent är mikroföretag med 1–9 anställda, 6,7 procent är små företag med 10–49 anställda och 1,1 procent är medelstora företag med 50–249 anställda. Det finns 23 miljoner små och medelstora företag och de bildar ryggraden i unionens ekonomi genom att stå för två tredjedelar av arbetstillfällena inom den privata sektorn.SME

| E. | Mikroföretag och små och medelstora företag, uppvisar en stor mångfald och har skiftande behov utifrån de specifika egenskaper som präglar den näringslivs- eller tjänstesektor där de är aktiva, den medlemsstat eller den region där de är baserade, deras storlek, deras affärsmodell, deras företagarkultur och deras affärsmiljö, oavsett om verksamhet bedrivs internationellt eller på den inre marknaden. De står inför olikartade utmaningar inom sina respektive konjunkturcykler. |
| --- | --- |

E.

Mikroföretag och små och medelstora företag, uppvisar en stor mångfald och har skiftande behov utifrån de specifika egenskaper som präglar den näringslivs- eller tjänstesektor där de är aktiva, den medlemsstat eller den region där de är baserade, deras storlek, deras affärsmodell, deras företagarkultur och deras affärsmiljö, oavsett om verksamhet bedrivs internationellt eller på den inre marknaden. De står inför olikartade utmaningar inom sina respektive konjunkturcykler.

| F. | F. Brist på finansiering, tillsammans med en svagare företagaranda än i andra industrialiserade ekonomier, utgör fortfarande en av de huvudsakliga utmaningarna för EU-företagens konkurrenskraft och entreprenörskap, och ett alltjämt splittrat regelverk och kvardröjande onödig byråkrati fortsätter att begränsa de små och medelstora företagens, särskilt de små företagens och mikroföretagens, förmåga att anpassa sig till en energi- och resurseffektiv ekonomi och att växa på marknader utanför hemlandet, både på den inre marknaden och globalt. |
| --- | --- |

F.

F. Brist på finansiering, tillsammans med en svagare företagaranda än i andra industrialiserade ekonomier, utgör fortfarande en av de huvudsakliga utmaningarna för EU-företagens konkurrenskraft och entreprenörskap, och ett alltjämt splittrat regelverk och kvardröjande onödig byråkrati fortsätter att begränsa de små och medelstora företagens, särskilt de små företagens och mikroföretagens, förmåga att anpassa sig till en energi- och resurseffektiv ekonomi och att växa på marknader utanför hemlandet, både på den inre marknaden och globalt.

| G. | 44 procent av de små och medelstora företagen ansåg att bristen på lämplig information var ett viktigt hinder för internationalisering. |
| --- | --- |

G.

44 procent av de små och medelstora företagen ansåg att bristen på lämplig information var ett viktigt hinder för internationalisering.

| H. | De europeiska små och medelstora företagens ovilja att utveckla sin verksamhet på de internationella marknaderna beror främst på avsaknaden av en analys eller förhandsbedömning av deras exportmöjligheter. |
| --- | --- |

H.

De europeiska små och medelstora företagens ovilja att utveckla sin verksamhet på de internationella marknaderna beror främst på avsaknaden av en analys eller förhandsbedömning av deras exportmöjligheter.

| I. | Ett mycket stort antal europeiska små och medelstora företag bedriver internationell exportverksamhet (25 procent av det totala antalet), men 13 bara procent är verksamma på marknader utanför EU, och bara 4 procent av internationellt aktiva små och medelstora företag har definitiva planer på att inleda internationell verksamhet inom den närmaste framtiden. Vissa små och medelstora företag kan inte internationalisera sin verksamhet på grund av sin affärsprofil och storlek. |
| --- | --- |

I.

Ett mycket stort antal europeiska små och medelstora företag bedriver internationell exportverksamhet (25 procent av det totala antalet), men 13 bara procent är verksamma på marknader utanför EU, och bara 4 procent av internationellt aktiva små och medelstora företag har definitiva planer på att inleda internationell verksamhet inom den närmaste framtiden. Vissa små och medelstora företag kan inte internationalisera sin verksamhet på grund av sin affärsprofil och storlek.

| J. | Endast 10 procent av mikroföretagen utnyttjar de över 300 offentliga stödprogram som redan finns, och på grund av det stora antalet stödprogram är det svårt för små och medelstora företag att hitta och utnyttja det stöd som faktiskt finns tillgängligt. |
| --- | --- |

J.

Endast 10 procent av mikroföretagen utnyttjar de över 300 offentliga stödprogram som redan finns, och på grund av det stora antalet stödprogram är det svårt för små och medelstora företag att hitta och utnyttja det stöd som faktiskt finns tillgängligt.

| K. | De europeiska små och medelstora företagen har i särskilt hög grad drabbats av den globala ekonomiska och finansiella krisen, och deras internationalisering utanför den inre marknaden bör också främjas. |
| --- | --- |

K.

De europeiska små och medelstora företagen har i särskilt hög grad drabbats av den globala ekonomiska och finansiella krisen, och deras internationalisering utanför den inre marknaden bör också främjas.

| L. | Under de senaste två åren har konsekvent nästan en tredjedel av de små och medelstora företag som ansökt om banklån fått avslag på ansökan eller fått ett mindre belopp än vad de begärde. Det högsta antalet avslag gällde mikroföretag. |
| --- | --- |

L.

Under de senaste två åren har konsekvent nästan en tredjedel av de små och medelstora företag som ansökt om banklån fått avslag på ansökan eller fått ett mindre belopp än vad de begärde. Det högsta antalet avslag gällde mikroföretag.

| M. | Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation har gjort det möjligt för finansinstituten att tillhandahålla 30 miljarder euro i nyfinansiering till mer än 3 15  000 små och medelstora företag under perioden 2007–2013. Europeiska investeringsbanken (EIB) lånade ut omkring 40 miljarder euro till mer än 2 10  000 små och medelstora företag under åren 2008–2011. |
| --- | --- |

M.

Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation har gjort det möjligt för finansinstituten att tillhandahålla 30 miljarder euro i nyfinansiering till mer än 3 15  000 små och medelstora företag under perioden 2007–2013. Europeiska investeringsbanken (EIB) lånade ut omkring 40 miljarder euro till mer än 2 10  000 små och medelstora företag under åren 2008–2011.

| N. | Kommissionens föreslagna nya program för företagens konkurrenskraft och för små och medelstora företag (Cosme) kommer att ge större företag och små och medelstora företag en lånegaranti, som gör det möjligt att garantera skuldfinansiering via vanliga lån, icke-prioriterade lån, vinstandelslån eller leasing, för att minska de särskilda svårigheter som små och medelstora företag möter när de ska finansiera sin tillväxt. Lånegarantin kommer vidare att erbjuda värdepapperisering av små och medelstora företags låneportföljer i syfte att mobilisera ytterligare lånefinansiering för små och medelstora företag, och ska pågå mellan 2014 och 2020, med en planerad budget på 2,5 miljarder euro. |
| --- | --- |

N.

Kommissionens föreslagna nya program för företagens konkurrenskraft och för små och medelstora företag (Cosme) kommer att ge större företag och små och medelstora företag en lånegaranti, som gör det möjligt att garantera skuldfinansiering via vanliga lån, icke-prioriterade lån, vinstandelslån eller leasing, för att minska de särskilda svårigheter som små och medelstora företag möter när de ska finansiera sin tillväxt. Lånegarantin kommer vidare att erbjuda värdepapperisering av små och medelstora företags låneportföljer i syfte att mobilisera ytterligare lånefinansiering för små och medelstora företag, och ska pågå mellan 2014 och 2020, med en planerad budget på 2,5 miljarder euro.

| O. | Medlemsstaternas erfarenheter av stödpolitik till förmån för internationaliseringen av små och medelstora företag och mikroföretag, liksom de civilsamhälleliga institutionernas erfarenheter (handelskammare, företagarorganisationer m.fl.), är viktiga lärdomar inför utformningen av nya effektiva och framgångsrika åtgärder på detta område. |
| --- | --- |

O.

Medlemsstaternas erfarenheter av stödpolitik till förmån för internationaliseringen av små och medelstora företag och mikroföretag, liksom de civilsamhälleliga institutionernas erfarenheter (handelskammare, företagarorganisationer m.fl.), är viktiga lärdomar inför utformningen av nya effektiva och framgångsrika åtgärder på detta område.

| P. | En stödpolitik på EU-nivå till förmån för små och medelstora företag måste komma utöver och komplettera befintliga insatser, medföra ett europeiskt mervärde, undvika dubbelarbete och överlappningar med befintliga program på nationell, regional och lokal nivå och optimera samordningen av planering och verksamhet. |
| --- | --- |

P.

En stödpolitik på EU-nivå till förmån för små och medelstora företag måste komma utöver och komplettera befintliga insatser, medföra ett europeiskt mervärde, undvika dubbelarbete och överlappningar med befintliga program på nationell, regional och lokal nivå och optimera samordningen av planering och verksamhet.

| Q. | I kommissionens rapporter om hinder för handel och investeringar finns exempel på hur EU:s marknadstillträde till olika länder i världen, inbegripet industrialiserade länder och viktigare tillväxtekonomier i WTO, i högre grad begränsas av olika icke-tariffära handelshinder än av handelstullar, som man i stor utsträckning tenderar att avstå från allteftersom globaliseringen framskrider. Enligt WTO:s bestämmelser är det förbjudet med omotiverade icke-tariffära handelshinder. |
| --- | --- |

Q.

I kommissionens rapporter om hinder för handel och investeringar finns exempel på hur EU:s marknadstillträde till olika länder i världen, inbegripet industrialiserade länder och viktigare tillväxtekonomier i WTO, i högre grad begränsas av olika icke-tariffära handelshinder än av handelstullar, som man i stor utsträckning tenderar att avstå från allteftersom globaliseringen framskrider. Enligt WTO:s bestämmelser är det förbjudet med omotiverade icke-tariffära handelshinder.

| R. | När det är nödvändigt måste EU stödja och aktivt försvara sitt näringsliv och sina företag, inbegripet små och medelstora företag, mot överträdelser som dess handelspartner begår mot överenskomna regler samt WTO:s standarder och principer, och därvid utnyttja alla adekvata och proportionella åtgärder. Att utnyttja multilaterala och bilaterala mekanismer för tvistlösning, särskilt WTO-förenliga handelspolitiska skyddsinstrument, bör betraktas som en sista utväg. |
| --- | --- |

R.

När det är nödvändigt måste EU stödja och aktivt försvara sitt näringsliv och sina företag, inbegripet små och medelstora företag, mot överträdelser som dess handelspartner begår mot överenskomna regler samt WTO:s standarder och principer, och därvid utnyttja alla adekvata och proportionella åtgärder. Att utnyttja multilaterala och bilaterala mekanismer för tvistlösning, särskilt WTO-förenliga handelspolitiska skyddsinstrument, bör betraktas som en sista utväg.

| S. | Den rättsliga osäkerheten för investeringar är en viktig avskräckande faktor för små och medelstora företag i samband med internationalisering, och eftersom det är absolut nödvändigt att ha en gemensam rättslig ram med våra handelspartner för att kunna garantera rättssäkerheten, måste EU skydda de europeiska företagens och särskilt de små och medelstora företagens intressen mot kränkningar av rättssäkerheten för investeringar i tredjeländer. |
| --- | --- |

S.

Den rättsliga osäkerheten för investeringar är en viktig avskräckande faktor för små och medelstora företag i samband med internationalisering, och eftersom det är absolut nödvändigt att ha en gemensam rättslig ram med våra handelspartner för att kunna garantera rättssäkerheten, måste EU skydda de europeiska företagens och särskilt de små och medelstora företagens intressen mot kränkningar av rättssäkerheten för investeringar i tredjeländer.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen och i tillämpliga fall medlemsstaterna att främja små och medelstora företags, samt i relevanta fall mikroföretags, verksamhet på de globala marknaderna genom att införa lämpliga åtgärder för deras globalisering och framför allt deras vidare integrering på EU:s inre marknad, inbegripet lättare tillgång till kapital och regelbundet uppdaterad information om affärsmöjligheter utomlands samt effektiva handelspolitiska skyddsinstrument som syftar till att rättmätigt skydda dem mot illojal dumpning och illojalt stöd för att garantera en sund konkurrens med tredjeländer samtidigt som man förvissar sig om att mänskliga rättigheter, arbetsstagarrättigheter och sociala rätigheter samt miljön skyddas i tredjeländerna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen och i tillämpliga fall medlemsstaterna att främja små och medelstora företags, samt i relevanta fall mikroföretags, verksamhet på de globala marknaderna genom att införa lämpliga åtgärder för deras globalisering och framför allt deras vidare integrering på EU:s inre marknad, inbegripet lättare tillgång till kapital och regelbundet uppdaterad information om affärsmöjligheter utomlands samt effektiva handelspolitiska skyddsinstrument som syftar till att rättmätigt skydda dem mot illojal dumpning och illojalt stöd för att garantera en sund konkurrens med tredjeländer samtidigt som man förvissar sig om att mänskliga rättigheter, arbetsstagarrättigheter och sociala rätigheter samt miljön skyddas i tredjeländerna.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att de små och medelstora företagen också möter svårigheter till följd av minskad inhemsk efterfrågan på grund av den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att de små och medelstora företagen också möter svårigheter till följd av minskad inhemsk efterfrågan på grund av den ekonomiska krisen.

I.   Tillgång till information

| 3. | Europaparlamentet betonar att man måste förbättra datainsamlingen på företagsnivå för att öka medvetenheten om mikroföretags samt små och medelstora företags behov, dela med sig av bästa praxis och förse dem med ett mer målinriktat stöd både på nationell nivå och EU-nivå. Parlamentet efterlyser också regelbundna kostnads-/intäktsanalyser för att bedöma effektiviteten hos ett sådant stöd, med inriktning på att öka mikroföretagens samt de små och medelstora företagens innovativa kapacitet och konkurrenskraft, både på den inre marknaden och globalt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att man måste förbättra datainsamlingen på företagsnivå för att öka medvetenheten om mikroföretags samt små och medelstora företags behov, dela med sig av bästa praxis och förse dem med ett mer målinriktat stöd både på nationell nivå och EU-nivå. Parlamentet efterlyser också regelbundna kostnads-/intäktsanalyser för att bedöma effektiviteten hos ett sådant stöd, med inriktning på att öka mikroföretagens samt de små och medelstora företagens innovativa kapacitet och konkurrenskraft, både på den inre marknaden och globalt.

| 4. | Europaparlamentet betonar först och främst behovet av att kartlägga vilka stödprogram som finns och vilka som saknas på nationell nivå och på EU-nivå, i syfte att undvika överlappningar eller luckor, och att integrera befintliga tjänsteleverantörer och stödstrategier i samarbete med nationella organ. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas myndigheter att inrätta enhetliga onlinedatabaser över nationella och regionala finansieringskällor. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar först och främst behovet av att kartlägga vilka stödprogram som finns och vilka som saknas på nationell nivå och på EU-nivå, i syfte att undvika överlappningar eller luckor, och att integrera befintliga tjänsteleverantörer och stödstrategier i samarbete med nationella organ. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas myndigheter att inrätta enhetliga onlinedatabaser över nationella och regionala finansieringskällor.

| 5. | Europaparlamentet betonar behovet av att utvärdera den tillgängliga marknaden för växande internationalisering och att ytterligare främja utvecklingen av små och medelstora företag på den inre marknaden. Parlamentet anser att utvecklingen av små och medelstora företag på den inre marknaden är lika viktig som utvecklingen av små och medelstora företag utomlands. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar behovet av att utvärdera den tillgängliga marknaden för växande internationalisering och att ytterligare främja utvecklingen av små och medelstora företag på den inre marknaden. Parlamentet anser att utvecklingen av små och medelstora företag på den inre marknaden är lika viktig som utvecklingen av små och medelstora företag utomlands.

| 6. | Europaparlamentet ser det som avgörande för EU:s konkurrenskraft och tillväxt att det inrättas ett nätverk som ska ingå i en digital plattform där man sammanför nationella stöd- och informationspunkter för små och medelstora företag, handelskammare, exportkreditinstitut, företagssammanslutningar och kommissionen i syfte att tillhandahålla företag inom EU, särskilt export- och importföretag, detaljerad, lättläst information i lämplig tid vid en enda kontaktpunkt, så att dessa fullt ut kan dra nytta av unionens nya gemensamma handelspolitik. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet ser det som avgörande för EU:s konkurrenskraft och tillväxt att det inrättas ett nätverk som ska ingå i en digital plattform där man sammanför nationella stöd- och informationspunkter för små och medelstora företag, handelskammare, exportkreditinstitut, företagssammanslutningar och kommissionen i syfte att tillhandahålla företag inom EU, särskilt export- och importföretag, detaljerad, lättläst information i lämplig tid vid en enda kontaktpunkt, så att dessa fullt ut kan dra nytta av unionens nya gemensamma handelspolitik.

II.   Tillgång till kapital

| 7. | Europaparlamentet betonar att återkommande svårigheter med att få tillgång till kapital utgör ett av de centrala hindren för små och medelstora företags globalisering. Parlamentet uppmanar de nationella regeringarna att stödja de små och medelstora företagen genom statsstödda exportkrediter, utan att snedvrida den EU-interna konkurrensen, samt genom att öronmärka tillräckliga medel för de små och medelstora företagen (t.ex. särskilda lån, samfinansiering och riskkapital) som en hjälp för dem att klara sig trots bankernas investeringsavveckling och skuldsanering. Sådan finansiering bör ges till små och medelstora företag som redan exporterar och som kan lägga fram en genomförbar affärsplan för att öka eller befästa sin marknadsandel, och som kan leda till nya arbetstillfällen, särskilt för ungdomar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att återkommande svårigheter med att få tillgång till kapital utgör ett av de centrala hindren för små och medelstora företags globalisering. Parlamentet uppmanar de nationella regeringarna att stödja de små och medelstora företagen genom statsstödda exportkrediter, utan att snedvrida den EU-interna konkurrensen, samt genom att öronmärka tillräckliga medel för de små och medelstora företagen (t.ex. särskilda lån, samfinansiering och riskkapital) som en hjälp för dem att klara sig trots bankernas investeringsavveckling och skuldsanering. Sådan finansiering bör ges till små och medelstora företag som redan exporterar och som kan lägga fram en genomförbar affärsplan för att öka eller befästa sin marknadsandel, och som kan leda till nya arbetstillfällen, särskilt för ungdomar.

| 8. | Europaparlamentet anser att man för att få fart på EU:s ekonomi inte får förbise stöd till nystartade företag som erbjuder innovativa varor och tjänster samt till små och medelstora företag i behov av en inledande eller en senare investering, vare sig de är verksamma på den inre marknaden eller om de vill växa genom internationalisering. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att man för att få fart på EU:s ekonomi inte får förbise stöd till nystartade företag som erbjuder innovativa varor och tjänster samt till små och medelstora företag i behov av en inledande eller en senare investering, vare sig de är verksamma på den inre marknaden eller om de vill växa genom internationalisering.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar därför de nationella regeringarna att hjälpa de små och medelstora företagen genom att undersöka möjligheten av att skapa bl.a. investeringsfonder för små och medelstora företag i vilka europeiska medborgare kan investera sina sparmedel. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar därför de nationella regeringarna att hjälpa de små och medelstora företagen genom att undersöka möjligheten av att skapa bl.a. investeringsfonder för små och medelstora företag i vilka europeiska medborgare kan investera sina sparmedel.

| 10. | Europaparlamentet framhåller att statsstödda exportkrediter måste leva upp till OECD:s riktlinjer och främja projekt som uppfyller internationella arbetsrättsliga och miljömässiga normer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller att statsstödda exportkrediter måste leva upp till OECD:s riktlinjer och främja projekt som uppfyller internationella arbetsrättsliga och miljömässiga normer.

| 11. | Europaparlamentet vill att det stöd som görs tillgängligt för små och medelstora företag så att dessa kan få tillgång till kapital, utformas efter de små och medelstora företagens respektive och specifika behov, i syfte att undvika en enhetlig strategi för alla. Parlamentet noterar i detta sammanhang att näringslivet inom EU uppvisar ett brett spektrum av affärsprofiler och behov som avspeglar de små och medelstora företagens storlek, struktur, verksamhetsområde och geografiska hemvist. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet vill att det stöd som görs tillgängligt för små och medelstora företag så att dessa kan få tillgång till kapital, utformas efter de små och medelstora företagens respektive och specifika behov, i syfte att undvika en enhetlig strategi för alla. Parlamentet noterar i detta sammanhang att näringslivet inom EU uppvisar ett brett spektrum av affärsprofiler och behov som avspeglar de små och medelstora företagens storlek, struktur, verksamhetsområde och geografiska hemvist.

| 12. | Europaparlamentet finner att det finns ett akut behov av en helhetsinriktad strategi för finansiering av handel som syftar till att främja små och medelstora företags globalisering. EU bör främja och stödja incitament för utveckling av små och medelstora företag inom strategiska sektorer på ett proaktivt sätt, särskilt vad gäller tillverkningsverksamhet med ett högt mervärde som erbjuder konkurrensfördelar gentemot de framväxande ekonomierna samt högkvalitativ sysselsättning för EU:s medborgare. Parlamentet betonar därför att man måste urskilja lovande nischmarknader och främja deras utveckling. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet finner att det finns ett akut behov av en helhetsinriktad strategi för finansiering av handel som syftar till att främja små och medelstora företags globalisering. EU bör främja och stödja incitament för utveckling av små och medelstora företag inom strategiska sektorer på ett proaktivt sätt, särskilt vad gäller tillverkningsverksamhet med ett högt mervärde som erbjuder konkurrensfördelar gentemot de framväxande ekonomierna samt högkvalitativ sysselsättning för EU:s medborgare. Parlamentet betonar därför att man måste urskilja lovande nischmarknader och främja deras utveckling.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka marknaden för europeiska affärsänglar och liknande marknader globalt för att dra lärdomar och bygga upp kapaciteten hos dem som leder nätverk av affärsänglar i EU. Banker och andra finansinstitut uppmuntras att ge sina små och medelstora företagskunder regelbundet uppdaterad information om tillgängliga finansiella instrument, inklusive stödjande nätverk för små och medelstora företag samt affärsänglar. Kommissionen uppmanas också att tillhandahålla relevant information i denna fråga. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka marknaden för europeiska affärsänglar och liknande marknader globalt för att dra lärdomar och bygga upp kapaciteten hos dem som leder nätverk av affärsänglar i EU. Banker och andra finansinstitut uppmuntras att ge sina små och medelstora företagskunder regelbundet uppdaterad information om tillgängliga finansiella instrument, inklusive stödjande nätverk för små och medelstora företag samt affärsänglar. Kommissionen uppmanas också att tillhandahålla relevant information i denna fråga.

| 14. | Europaparlamentet medger att det finns väletablerade och väl beprövade system på nationell nivå för stöd till små och medelstora företag, vilka erbjuder tillgång till exportkrediter via exportkreditinstitut, och anser att det är rimligt att fortsätta detta stöd. Dock anser parlamentet att man ytterligare måste diskutera huruvida man på medellång sikt ska införa systematiskt stöd till exportkrediter på EU-nivå, och inrätta en export/import-facilitet för små och medelstora företag för att ge ytterligare stöd åt dessa företag via exportkreditinstitut, baserat på bästa praxis. Parlamentet anser att detta ytterligare stöd skulle kunna inbegripa lån till låg ränta och till fast räntesats, kortfristigt arbetande kapital och refinansiering, finansiering via eget kapital och affärsförsäkringslösningar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet medger att det finns väletablerade och väl beprövade system på nationell nivå för stöd till små och medelstora företag, vilka erbjuder tillgång till exportkrediter via exportkreditinstitut, och anser att det är rimligt att fortsätta detta stöd. Dock anser parlamentet att man ytterligare måste diskutera huruvida man på medellång sikt ska införa systematiskt stöd till exportkrediter på EU-nivå, och inrätta en export/import-facilitet för små och medelstora företag för att ge ytterligare stöd åt dessa företag via exportkreditinstitut, baserat på bästa praxis. Parlamentet anser att detta ytterligare stöd skulle kunna inbegripa lån till låg ränta och till fast räntesats, kortfristigt arbetande kapital och refinansiering, finansiering via eget kapital och affärsförsäkringslösningar.

| 15. | Europaparlamentet uppmärksammar de lagstiftningsmässiga och rättsliga åtgärder som måste vidtas för att förbättra små och medelstora företags tillgång till bankgaranti, dvs.






  — | minskning av hindren för egendomsregistrering (t.ex. genom inrättande av kreditinstitut), |
| --- | --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmärksammar de lagstiftningsmässiga och rättsliga åtgärder som måste vidtas för att förbättra små och medelstora företags tillgång till bankgaranti, dvs.

—

minskning av hindren för egendomsregistrering (t.ex. genom inrättande av kreditinstitut),

| — | sänkning av indrivningskostnaderna för långivare och höjning av den övergripande kvaliteten på den finansiella informationen om små och medelstora företag, i syfte att öka deras kreditvärdighet ur långivarnas synpunkt. |
| --- | --- |

—

sänkning av indrivningskostnaderna för långivare och höjning av den övergripande kvaliteten på den finansiella informationen om små och medelstora företag, i syfte att öka deras kreditvärdighet ur långivarnas synpunkt.

| 16. | Europaparlamentet framhäver behovet av att tillhandahålla små och medelstora företag finansiellt och tekniskt stöd med inriktning på marknadsundersökningar, rådgivning avseende projekt- och exportfinansiering, juridisk rådgivning (t.ex. om undantagsklausuler eller påföljder för sen eller utebliven betalning), skyldigheter avseende tullar och skatter, bekämpning av förfalskningar och presentation av företag vid handelsmässor och evenemang för företags nätverksbyggande (t.ex. genom att finna distributörer i ett tredjeland). |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhäver behovet av att tillhandahålla små och medelstora företag finansiellt och tekniskt stöd med inriktning på marknadsundersökningar, rådgivning avseende projekt- och exportfinansiering, juridisk rådgivning (t.ex. om undantagsklausuler eller påföljder för sen eller utebliven betalning), skyldigheter avseende tullar och skatter, bekämpning av förfalskningar och presentation av företag vid handelsmässor och evenemang för företags nätverksbyggande (t.ex. genom att finna distributörer i ett tredjeland).

| 17. | Europaparlamentet betonar att det dessutom är nödvändigt att inrikta sig på att minska kreditgapet för mikroföretag. Parlamentet betonar den positiva rollen av små lån vad gäller möjligheten för sådana företag att komma igång. Parlamentet upprepar att också små utländska direktinvesteringar kan sporra affärsinitiativ på gräsrotsnivå i fråga om att ge tillväxt och hållbar utveckling lokalt (t.ex. utveckling av hantverk), även när det är fråga om en nischmarknad. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att det dessutom är nödvändigt att inrikta sig på att minska kreditgapet för mikroföretag. Parlamentet betonar den positiva rollen av små lån vad gäller möjligheten för sådana företag att komma igång. Parlamentet upprepar att också små utländska direktinvesteringar kan sporra affärsinitiativ på gräsrotsnivå i fråga om att ge tillväxt och hållbar utveckling lokalt (t.ex. utveckling av hantverk), även när det är fråga om en nischmarknad.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser fler offentlig-privata partnerskap som kan tillhandahålla startkapital och riskkapital till mikroföretag samt små och medelstora företag inom EU, samtidigt som de delar företagarrisken. Parlamentet framhåller i detta sammanhang den positiva roll som både mikrokreditinstitut och fonder för socialt företagande kan spela vad gäller utveckling av affärsmöjligheter som också inbegriper sociala, etiska och miljörelaterade målsättningar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet efterlyser fler offentlig-privata partnerskap som kan tillhandahålla startkapital och riskkapital till mikroföretag samt små och medelstora företag inom EU, samtidigt som de delar företagarrisken. Parlamentet framhåller i detta sammanhang den positiva roll som både mikrokreditinstitut och fonder för socialt företagande kan spela vad gäller utveckling av affärsmöjligheter som också inbegriper sociala, etiska och miljörelaterade målsättningar.

III.   Rekommendationer för konkreta åtgärder

| 19. | Europaparlamentet efterlyser ansträngningar på nationell nivå och EU-nivå för att förenkla företagsklimatet för små och medelstora företag i nära samråd med sammanslutningar för små och medelstora företag inom EU, industri- och handelskammare samt andra relevanta intressenter till stöd både för att minska onödig byråkrati och för att internationalisera de små och medelstora företagen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet efterlyser ansträngningar på nationell nivå och EU-nivå för att förenkla företagsklimatet för små och medelstora företag i nära samråd med sammanslutningar för små och medelstora företag inom EU, industri- och handelskammare samt andra relevanta intressenter till stöd både för att minska onödig byråkrati och för att internationalisera de små och medelstora företagen.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att införa samlade stöd- och informationspunkter för företag på lokal nivå, som ska drivas i samarbete med företagen inom EU, så att små och medelstora företag, på sitt eget språk och för omedelbar användning, ska kunna få information om export-/importmöjligheter, befintliga handelshinder (såväl tullar som icke-tariffära handelshinder), skydd för investeringar, bestämmelser om tvistlösning och konkurrenter samt få kunskaper om och förståelse för kulturell och mänsklig praxis på tredjelandsmarknader. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att införa samlade stöd- och informationspunkter för företag på lokal nivå, som ska drivas i samarbete med företagen inom EU, så att små och medelstora företag, på sitt eget språk och för omedelbar användning, ska kunna få information om export-/importmöjligheter, befintliga handelshinder (såväl tullar som icke-tariffära handelshinder), skydd för investeringar, bestämmelser om tvistlösning och konkurrenter samt få kunskaper om och förståelse för kulturell och mänsklig praxis på tredjelandsmarknader.

| 21. | Europaparlamentet kräver att ett nätverk utvecklas mellan små och medelstora företag och stora europeiska företag, så att de små och medelstora företagen kan dra nytta av de stora företagens expertis, exportkapacitet och innovationsförmåga. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet kräver att ett nätverk utvecklas mellan små och medelstora företag och stora europeiska företag, så att de små och medelstora företagen kan dra nytta av de stora företagens expertis, exportkapacitet och innovationsförmåga.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja utbyten mellan ledare för små och medelstora företag i Europa och i tredjeländer i linje med programmet ”Erasmus för unga företagare” i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja utbyten mellan ledare för små och medelstora företag i Europa och i tredjeländer i linje med programmet ”Erasmus för unga företagare” i Europeiska unionen.

| 23. | Europaparlamentet understryker behovet av att främja samarbete mellan europeiska små och medelstora företag och företag i tredjeländer för att underlätta marknadstillträdet och integreringen på tredjeländers marknader. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker behovet av att främja samarbete mellan europeiska små och medelstora företag och företag i tredjeländer för att underlätta marknadstillträdet och integreringen på tredjeländers marknader.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i högre grad uppmärksamma de europeiska små och medelstora företagen på de handelsavtal som håller på att förhandlas fram och de internationella investeringsmöjligheter som öppnas för de små och medelstora företagen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i högre grad uppmärksamma de europeiska små och medelstora företagen på de handelsavtal som håller på att förhandlas fram och de internationella investeringsmöjligheter som öppnas för de små och medelstora företagen.

| 25. | Europaparlamentet uppmuntrar företag och exportörer att aktivt använda de handelspolitiska skyddsinstrumenten, såsom klagomål avseende handelshinderförordningen eller klagomålsregistret i databasen om marknadstillträde, för att rapportera till kommissionen om betydande skador som orsakas av handelshinder och i tillämpliga fall göra det möjligt för kommissionen att inleda utredningar på eget initiativ avseende antidumpning och utjämningstullar i nära samarbete med näringslivet, så att risken för vedergällning minimeras. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmuntrar företag och exportörer att aktivt använda de handelspolitiska skyddsinstrumenten, såsom klagomål avseende handelshinderförordningen eller klagomålsregistret i databasen om marknadstillträde, för att rapportera till kommissionen om betydande skador som orsakas av handelshinder och i tillämpliga fall göra det möjligt för kommissionen att inleda utredningar på eget initiativ avseende antidumpning och utjämningstullar i nära samarbete med näringslivet, så att risken för vedergällning minimeras.

| 26. | Europaparlamentet anser att ett effektivt skydd för små och medelstora företag mot illojal handelspraxis från EU:s partnerländers sida är lika viktigt som att hjälpa små och medelstora företag som vill verka internationellt. Parlamentet anser att internationalisering och skydd är två sidor av samma mynt i globaliseringsprocessen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att ett effektivt skydd för små och medelstora företag mot illojal handelspraxis från EU:s partnerländers sida är lika viktigt som att hjälpa små och medelstora företag som vill verka internationellt. Parlamentet anser att internationalisering och skydd är två sidor av samma mynt i globaliseringsprocessen.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid reformen av EU:s instrument för handelsförsvar vederbörligen beakta de små och medelstora företagens tillgång till förfaranden riktade mot dumpning och stöd. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid reformen av EU:s instrument för handelsförsvar vederbörligen beakta de små och medelstora företagens tillgång till förfaranden riktade mot dumpning och stöd.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta små och medelstora företag medverka vid fastställandet av internationella standarder (t.ex. ISO), eftersom förändringar i regleringssystemen inverkar direkt på deras lönsamhet. Parlamentet betonar att hanteringen av obefogade icke-tariffära handelshinder måste bli en av kommissionens viktigaste prioriteringar, särskilt genom harmonisering av tekniska bestämmelser som grundar sig på relevanta globala standarder. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta små och medelstora företag medverka vid fastställandet av internationella standarder (t.ex. ISO), eftersom förändringar i regleringssystemen inverkar direkt på deras lönsamhet. Parlamentet betonar att hanteringen av obefogade icke-tariffära handelshinder måste bli en av kommissionens viktigaste prioriteringar, särskilt genom harmonisering av tekniska bestämmelser som grundar sig på relevanta globala standarder.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med dessa utbredda och kvardröjande problem inom multilaterala och bilaterala avtal och i synnerhet inom frihandelsavtal med både industriländer och tillväxtekonomier samt att se till att icke-tariffära handelshinder får åtminstone lika mycket uppmärksamhet inom WTO som avskaffandet av tullar får för närvarande. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med dessa utbredda och kvardröjande problem inom multilaterala och bilaterala avtal och i synnerhet inom frihandelsavtal med både industriländer och tillväxtekonomier samt att se till att icke-tariffära handelshinder får åtminstone lika mycket uppmärksamhet inom WTO som avskaffandet av tullar får för närvarande.

| 30. | Europaparlamentet beklagar att det saknas konkreta medel för de europeiska företagen, särskilt de små och medelstora företagen, för att effektivt bekämpa överträdelser av immateriella rättigheter. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut att föreslå en översyn av direktivet om tillämpningen av de immateriella rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bättre försvara de immateriella rättigheterna i alla relevanta multilaterala organisationer (WTO, Världshälsoorganisationen och Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten). |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet beklagar att det saknas konkreta medel för de europeiska företagen, särskilt de små och medelstora företagen, för att effektivt bekämpa överträdelser av immateriella rättigheter. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut att föreslå en översyn av direktivet om tillämpningen av de immateriella rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bättre försvara de immateriella rättigheterna i alla relevanta multilaterala organisationer (WTO, Världshälsoorganisationen och Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten).

| 31. | Europaparlamentet framhåller att små och medelstora företag är känsliga för prisfluktuationer. Kommissionen uppmanas därför att på EU-nivå och i internationella forum såsom G20 aktivt ta itu med skadlig finansiell spekulation i livsmedel och råvaror. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet framhåller att små och medelstora företag är känsliga för prisfluktuationer. Kommissionen uppmanas därför att på EU-nivå och i internationella forum såsom G20 aktivt ta itu med skadlig finansiell spekulation i livsmedel och råvaror.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar unionen att fullt ut utnyttja de investeringsmöjligheter för små och medelstora företag inom EU som uppkommer genom den europeiska grannskapspolitiken, med särskild inriktning mot gränsöverskridande investeringar i länder inom det östliga partnerskapet och partnerskapet med södra Medelhavsområdet. Parlamentet framhåller att investeringsmöjligheterna i dessa områden i stor utsträckning bör bidra till att fylla de socioekonomiska behoven hos befolkningarna i de berörda länderna, och främja hållbar ekonomisk utveckling, fördjupat regionalt samarbete och regional stabilitet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar unionen att fullt ut utnyttja de investeringsmöjligheter för små och medelstora företag inom EU som uppkommer genom den europeiska grannskapspolitiken, med särskild inriktning mot gränsöverskridande investeringar i länder inom det östliga partnerskapet och partnerskapet med södra Medelhavsområdet. Parlamentet framhåller att investeringsmöjligheterna i dessa områden i stor utsträckning bör bidra till att fylla de socioekonomiska behoven hos befolkningarna i de berörda länderna, och främja hållbar ekonomisk utveckling, fördjupat regionalt samarbete och regional stabilitet.

| 33. | Europaparlamentet anser att kommissionen och Europeiska utrikestjänsten bör utveckla synergier för att ytterligare förbättra unionens handelsinriktade diplomati i hela världen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att kommissionen och Europeiska utrikestjänsten bör utveckla synergier för att ytterligare förbättra unionens handelsinriktade diplomati i hela världen.

| 34. | Europaparlamentet kräver att EU utvecklar en gemensam ambitiös näringslivspolitik, som är baserad på stimulering av forskning och innovation och som kan ta del av innovativ finansiering, såsom projektobligationer, och stöder utvecklingen av små och medelstora företag, genom att de får tillgång till offentliga upphandlingar, så att de kan behålla sin konkurrenskraft gentemot nya stora aktörer inom näringsliv och forskning. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet kräver att EU utvecklar en gemensam ambitiös näringslivspolitik, som är baserad på stimulering av forskning och innovation och som kan ta del av innovativ finansiering, såsom projektobligationer, och stöder utvecklingen av små och medelstora företag, genom att de får tillgång till offentliga upphandlingar, så att de kan behålla sin konkurrenskraft gentemot nya stora aktörer inom näringsliv och forskning.

o

o o

| 35. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-tbt.pdf

(2)  EGT L 349, 31.12.1994, s. 71.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0363.

(4)  EUT C 233 E, 28.9.2006, s. 103.

(5)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 235.

(6)  EUT C 306 E, 15.12.2006, s. 400.

(7)  EUT C 308 E, 16.12.2006, s. 182.

(8)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 128.

(9)  EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 95.

(10)  EUT C 184 E, 6.8.2009, s. 16.

(11)  EUT C 259 E, 29.10.2009, s. 77.

(12)  EUT C 67 E, 18.3.2010, s. 132.

(13)  EUT C 117 E, 6.5.2010, s. 166.

(14)  EUT C 70 E, 8.3.2012, s. 79.

(15)  EUT C 188 E, 28.6.2012, s. 113.

(16)  EUT C 296 E, 2.10.2012, s. 34.

(17)  EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 203.

(18)  EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 13.

(19)  EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 19.

(20)  Antagna texter, P7_TA(2011)0257.

(21)  Antagna texter, P7_TA(2011)0412.

(22)  Antagna texter, P7_TA(2011)0565.

(23)  Antagna texter, P7_TA(2012)0275.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/24

---

P7_TA(2012)0470

En strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (2012/2094(INI))

(2015/C 434/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den resolution som FN:s råd för mänskliga rättigheter antog den 5 juli 2012 om främjande, skydd och åtnjutande av mänskliga rättigheter på internet, där betydelsen av att skydda de mänskliga rättigheterna och ett fritt informationsflöde på nätet betonas (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution som FN:s råd för mänskliga rättigheter antog den 5 juli 2012 om främjande, skydd och åtnjutande av mänskliga rättigheter på internet, där betydelsen av att skydda de mänskliga rättigheterna och ett fritt informationsflöde på nätet betonas (1),

| — | med beaktande av rapporterna av den 16 maj 2011 (A/HRC/17/27) och av den 10 augusti 2011 från FN:s särskilda rapportör Frank La Rue (A/66/290) för främjande och skydd av åsikts- och yttrandefriheten, där det betonas att de internationella människorättsnormerna och standarderna avseende rätten till åsikts- och yttrandefrihet är tillämpliga på internet som kommunikationsmedium, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna av den 16 maj 2011 (A/HRC/17/27) och av den 10 augusti 2011 från FN:s särskilda rapportör Frank La Rue (A/66/290) för främjande och skydd av åsikts- och yttrandefriheten, där det betonas att de internationella människorättsnormerna och standarderna avseende rätten till åsikts- och yttrandefrihet är tillämpliga på internet som kommunikationsmedium,

| — | med beaktande av den resolution som FN:s råd för mänskliga rättigheter antog den 28 mars 2008 (7/36), där man fastställde mandatet för FN:s särskilda rapportör för främjande och skydd av åsikts- och yttrandefriheten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution som FN:s råd för mänskliga rättigheter antog den 28 mars 2008 (7/36), där man fastställde mandatet för FN:s särskilda rapportör för främjande och skydd av åsikts- och yttrandefriheten,

| — | med beaktande av FN:s rapport av den 16 juni 2011 om riktlinjer för näringsliv och mänskliga rättigheter ”Guiding Principles on Business and Human Rights: Implementing the United Nations’Protect, Respect and Remedy’ Framework” (som återspeglar FN:s särskilda representant John Ruggies arbete), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s rapport av den 16 juni 2011 om riktlinjer för näringsliv och mänskliga rättigheter ”Guiding Principles on Business and Human Rights: Implementing the United Nations’Protect, Respect and Remedy’ Framework” (som återspeglar FN:s särskilda representant John Ruggies arbete),

| — | med beaktande av resolutionen av den 19 oktober 2011 (2) från Interparlamentariska unionens styrande råd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 19 oktober 2011 (2) från Interparlamentariska unionens styrande råd,

| — | med beaktande av den strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati som antogs av rådet den 25 juni 2012 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati som antogs av rådet den 25 juni 2012 (3),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 13 juni 2012 till rådet om EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 13 juni 2012 till rådet om EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2012 om skydd av kritisk infrastruktur – resultat och kommande åtgärder: vägen mot global it-säkerhet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2012 om skydd av kritisk infrastruktur – resultat och kommande åtgärder: vägen mot global it-säkerhet (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 april 2012 om en konkurrenskraftig digital inre marknad – e-förvaltning som en spjutspets (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 april 2012 om en konkurrenskraftig digital inre marknad – e-förvaltning som en spjutspets (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2012 om blinda personers tillgång till böcker och andra trycksaker (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2012 om blinda personers tillgång till böcker och andra trycksaker (8),

| — | med beaktande av 2012 års allmänna budget av den 29 februari 2012, särskilt uppmaningen att skapa en fond för global frihet på internet (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2012 års allmänna budget av den 29 februari 2012, särskilt uppmaningen att skapa en fond för global frihet på internet (9),

| — | med beaktande av meddelandet av den 12 december 2011 från kommissionens ledamot för den digitala agendan om strategin mot nedkoppling (No Disconnect Strategy), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet av den 12 december 2011 från kommissionens ledamot för den digitala agendan om strategin mot nedkoppling (No Disconnect Strategy),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 12 december 2011 om mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 12 december 2011 om mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder (COM(2011)0886),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 november 2011 om ett öppet internet och nätneutralitet i Europa (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 november 2011 om ett öppet internet och nätneutralitet i Europa (10),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011 om en förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011 om en förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681),

| — | med beaktande av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om en effektiv råvarustrategi för Europa (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om en effektiv råvarustrategi för Europa (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (12),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen av den 25 maj 2011 om ny respons på ett grannskap i förändring (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen av den 25 maj 2011 om ny respons på ett grannskap i förändring (COM(2011)0303),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om de kulturella aspekterna i EU:s yttre åtgärder (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om de kulturella aspekterna i EU:s yttre åtgärder (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtal (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtal (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2010 om förvaltning av internet – framtida åtgärder (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2010 om förvaltning av internet – framtida åtgärder (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2010 om sakernas internet (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2010 om sakernas internet (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (17),

| — | med beaktande av sina resolutioner om brådskande fall avseende kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen, i den mån digitala friheter tas upp i resolutionstexterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om brådskande fall avseende kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen, i den mån digitala friheter tas upp i resolutionstexterna,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 27 september 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1334/2000 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 27 september 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1334/2000 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden (18),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) nr 36/2012 av den 18 januari 2012 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien och om upphävande av förordning (EU) nr 442/2011 och med införande av exportrestriktioner avseende informations- och kommunikationsteknik och övervakningsverktyg (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 36/2012 av den 18 januari 2012 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien och om upphävande av förordning (EU) nr 442/2011 och med införande av exportrestriktioner avseende informations- och kommunikationsteknik och övervakningsverktyg (19),

| — | med beaktande av förordning (EU) nr 264/2012 av den 23 mars 2012 om ändring av förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran och med införande av exportrestriktioner avseende informations- och kommunikationsteknik och övervakningsverktyg (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordning (EU) nr 264/2012 av den 23 mars 2012 om ändring av förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran och med införande av exportrestriktioner avseende informations- och kommunikationsteknik och övervakningsverktyg (20),

| — | med beaktande av artiklarna 3 och 21 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 3 och 21 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och alla relevanta internationella instrument som rör de mänskliga rättigheterna, bland annat den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och alla relevanta internationella instrument som rör de mänskliga rättigheterna, bland annat den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s konvention av den 17 april 2003 om skydd för det immateriella kulturarvet (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention av den 17 april 2003 om skydd för det immateriella kulturarvet (21),

| — | med beaktande av FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och de pågående förhandlingarna om EU:s anslutning till konventionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och de pågående förhandlingarna om EU:s anslutning till konventionen,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0374/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0374/2012), och av följande skäl:

| A. | Den tekniska utvecklingen gör det möjligt för människor över hela världen att använda ny informations- och kommunikationsteknik (IKT) och att vara uppkopplade på internet, vilket kan främja omvälvande förändringar i samhället och bättre fungerande demokrati, samhällsstyrning, ekonomi, näringsliv, medier, utveckling och handel. |
| --- | --- |

A.

Den tekniska utvecklingen gör det möjligt för människor över hela världen att använda ny informations- och kommunikationsteknik (IKT) och att vara uppkopplade på internet, vilket kan främja omvälvande förändringar i samhället och bättre fungerande demokrati, samhällsstyrning, ekonomi, näringsliv, medier, utveckling och handel.

| B. | Internet är en nyckel till informationsåtkomst, yttrandefrihet, tryckfrihet, mötesfrihet och ekonomisk, social, politisk och kulturell utveckling. |
| --- | --- |

B.

Internet är en nyckel till informationsåtkomst, yttrandefrihet, tryckfrihet, mötesfrihet och ekonomisk, social, politisk och kulturell utveckling.

| C. | Det finns en global konsensus som återspeglas i folkrätten om att inskränkningar av grundläggande rättigheter måste ske i enlighet med lagen. |
| --- | --- |

C.

Det finns en global konsensus som återspeglas i folkrätten om att inskränkningar av grundläggande rättigheter måste ske i enlighet med lagen.

| D. | De mänskliga rättigheterna måste skyddas och främjas av EU, både på och utanför internet. |
| --- | --- |

D.

De mänskliga rättigheterna måste skyddas och främjas av EU, både på och utanför internet.

| E. | Att försöka få med alla i utvecklingen, främja digital kompetens och överbrygga digitala skillnader är nyckelfaktorer för att kunna dra nytta av internet och informations- och kommunikationsteknikens potential att få människor att växa. |
| --- | --- |

E.

Att försöka få med alla i utvecklingen, främja digital kompetens och överbrygga digitala skillnader är nyckelfaktorer för att kunna dra nytta av internet och informations- och kommunikationsteknikens potential att få människor att växa.

| F. | Informations- och kommunikationstekniken har varit ett centralt redskap för att organisera sociala rörelser och protester i olika länder, särskilt under den arabiska våren, men används också som medel att utöva förtryck genom (mass)censur, övervakning samt spårning och övervakning av information och enskilda personer. |
| --- | --- |

F.

Informations- och kommunikationstekniken har varit ett centralt redskap för att organisera sociala rörelser och protester i olika länder, särskilt under den arabiska våren, men används också som medel att utöva förtryck genom (mass)censur, övervakning samt spårning och övervakning av information och enskilda personer.

| G. | Informations- och kommunikationsteknik kan också spela en roll som ett användbart verktyg för terroristorganisationer i förberedandet och utförandet av terrordåd. |
| --- | --- |

G.

Informations- och kommunikationsteknik kan också spela en roll som ett användbart verktyg för terroristorganisationer i förberedandet och utförandet av terrordåd.

| H. | Det sammanhang i vilket tekniken används bestämmer i stor utsträckning vilken inverkan tekniken kan ha som en kraft för positiv utveckling eller för förtryck. |
| --- | --- |

H.

Det sammanhang i vilket tekniken används bestämmer i stor utsträckning vilken inverkan tekniken kan ha som en kraft för positiv utveckling eller för förtryck.

| I. | Dessa förändringar skapar nya sammanhang som kräver en anpassad tillämpning av befintliga lagar på grundval av en strategi för integrering av internet och informations- och kommunikationsteknik inom alla EU:s yttre åtgärder. |
| --- | --- |

I.

Dessa förändringar skapar nya sammanhang som kräver en anpassad tillämpning av befintliga lagar på grundval av en strategi för integrering av internet och informations- och kommunikationsteknik inom alla EU:s yttre åtgärder.

| J. | Internet har blomstrat och utvecklats strukturellt som en plattform av mycket stort värde för allmänheten. Missbruk av de nya möjligheter och verktyg som internet har gett tillgång till skapar dock också nya hot och faror. |
| --- | --- |

J.

Internet har blomstrat och utvecklats strukturellt som en plattform av mycket stort värde för allmänheten. Missbruk av de nya möjligheter och verktyg som internet har gett tillgång till skapar dock också nya hot och faror.

| K. | Internet har också blivit en utvecklingsfaktor för internationell handel som behöver bevakas, särskilt med avseende på konsumentskydd. |
| --- | --- |

K.

Internet har också blivit en utvecklingsfaktor för internationell handel som behöver bevakas, särskilt med avseende på konsumentskydd.

| L. | Begränsningar bör bara finnas i fall där internet används för olaglig verksamhet, till exempel hets, våld och rasistiska attityder, totalitär propaganda samt barns tillgång till pornografi eller sexuell exploatering av barn. |
| --- | --- |

L.

Begränsningar bör bara finnas i fall där internet används för olaglig verksamhet, till exempel hets, våld och rasistiska attityder, totalitär propaganda samt barns tillgång till pornografi eller sexuell exploatering av barn.

| M. | Internets globala och gränslösa karaktär kräver nya former av internationellt samarbete och styrning med flera parter. |
| --- | --- |

M.

Internets globala och gränslösa karaktär kräver nya former av internationellt samarbete och styrning med flera parter.

| N. | I artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen fastslås att unionen ”ska sörja för samstämmigheten mellan de olika områden som omfattas av dess yttre åtgärder och mellan dessa och övrig politik. Rådet och kommissionen ska med bistånd av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik säkerställa denna samstämmighet och samarbeta i detta syfte.” |
| --- | --- |

N.

I artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen fastslås att unionen ”ska sörja för samstämmigheten mellan de olika områden som omfattas av dess yttre åtgärder och mellan dessa och övrig politik. Rådet och kommissionen ska med bistånd av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik säkerställa denna samstämmighet och samarbeta i detta syfte.”

| O. | Nätneutralitet är en grundläggande princip för det fria internet som garanterar konkurrens och insyn. |
| --- | --- |

O.

Nätneutralitet är en grundläggande princip för det fria internet som garanterar konkurrens och insyn.

| P. | Digital säkerhet och digital frihet är båda grundläggande faktorer och kan inte ersätta varandra. |
| --- | --- |

P.

Digital säkerhet och digital frihet är båda grundläggande faktorer och kan inte ersätta varandra.

| Q. | EU föregår endast som exempel när det gäller digitala friheter om dessa friheter skyddas inom unionen. |
| --- | --- |

Q.

EU föregår endast som exempel när det gäller digitala friheter om dessa friheter skyddas inom unionen.

Mänskliga rättigheter och utveckling

| 1. | Europaparlamentet noterar att ocensurerat tillträde till det öppna internet, mobiltelefoner och informations- och kommunikationsteknik har haft inverkan på de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och skapat positiva effekter genom att utvidga tillämpningsområdet för yttrandefrihet, informationsåtkomst, rätt till integritet och mötesfrihet runt om i världen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att ocensurerat tillträde till det öppna internet, mobiltelefoner och informations- och kommunikationsteknik har haft inverkan på de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och skapat positiva effekter genom att utvidga tillämpningsområdet för yttrandefrihet, informationsåtkomst, rätt till integritet och mötesfrihet runt om i världen.

| 2. | Europaparlamentet erkänner det öppna internets och informations- och kommunikationsteknikens stora möjliggörande, skapande och katalyserande potential för samhällsbyggandet, det civila samhället, den globala ekonomiska, sociala, vetenskapliga, kulturella och politiska utvecklingen, samt deras bidrag till mänsklighetens framsteg som helhet. Parlamentet är dock medvetet om de nya hot och faror för de mänskliga rättigheterna som är följden av att informations- och kommunikationstekniken missbrukas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erkänner det öppna internets och informations- och kommunikationsteknikens stora möjliggörande, skapande och katalyserande potential för samhällsbyggandet, det civila samhället, den globala ekonomiska, sociala, vetenskapliga, kulturella och politiska utvecklingen, samt deras bidrag till mänsklighetens framsteg som helhet. Parlamentet är dock medvetet om de nya hot och faror för de mänskliga rättigheterna som är följden av att informations- och kommunikationstekniken missbrukas.

| 3. | Internet och sociala medier gör det möjligt för regeringar att inleda direkt diplomati och underlättar större kontakter mellan människor runt om i världen. Europaparlamentet understryker att ett öppet samtal om olika uppfattningar kan bidra till att motverka extremism och förbättra engagemanget och förståelsen mellan olika kulturer. |
| --- | --- |

3.

Internet och sociala medier gör det möjligt för regeringar att inleda direkt diplomati och underlättar större kontakter mellan människor runt om i världen. Europaparlamentet understryker att ett öppet samtal om olika uppfattningar kan bidra till att motverka extremism och förbättra engagemanget och förståelsen mellan olika kulturer.

| 4. | Europaparlamentet ser kultur som en ingångs- och kontaktmöjlighet i lägen där de politiska förbindelserna är blockerade eller störda. Frihet och kultur är nära förbundna med varandra, och digital kulturdiplomati är av strategiskt intresse för EU. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ser kultur som en ingångs- och kontaktmöjlighet i lägen där de politiska förbindelserna är blockerade eller störda. Frihet och kultur är nära förbundna med varandra, och digital kulturdiplomati är av strategiskt intresse för EU.

| 5. | Europaparlamentet betraktar konstnärlig frihet och friheten att imitera och återanvända som grundvalar för kreativitet och yttrande- och tankefrihet. Det finns betydande undantag och begränsningar i det upphovsrättsliga ekosystemet, särskilt i fråga om journalistik, citat, satir, arkivering, bibliotek och en säkrad tillgång till och användbarhet av kulturarvet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betraktar konstnärlig frihet och friheten att imitera och återanvända som grundvalar för kreativitet och yttrande- och tankefrihet. Det finns betydande undantag och begränsningar i det upphovsrättsliga ekosystemet, särskilt i fråga om journalistik, citat, satir, arkivering, bibliotek och en säkrad tillgång till och användbarhet av kulturarvet.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på vederbörligt sätt ta itu med det faktum att vissa länder förtrycker och kontrollerar medborgare, organisationer och aktivister i det civila samhället och att företagen i vissa länder spelar en allt större teknisk roll i samband med blockering av innehåll och kontroll och identifiering av människorättsförsvarare, journalister, aktivister och dissidenter. Kommissionen uppmanas dessutom att vidta åtgärder mot kriminalisering av legitima åsikter på nätet och antagande av restriktiv lagstiftning för att berättiga dessa åtgärder, som står i strid med Köpenhamnskriterierna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på vederbörligt sätt ta itu med det faktum att vissa länder förtrycker och kontrollerar medborgare, organisationer och aktivister i det civila samhället och att företagen i vissa länder spelar en allt större teknisk roll i samband med blockering av innehåll och kontroll och identifiering av människorättsförsvarare, journalister, aktivister och dissidenter. Kommissionen uppmanas dessutom att vidta åtgärder mot kriminalisering av legitima åsikter på nätet och antagande av restriktiv lagstiftning för att berättiga dessa åtgärder, som står i strid med Köpenhamnskriterierna.

| 7. | Europaparlamentet betonar att internetleverantörer, programvaruutvecklare, hårdvarutillverkare, sociala nätverkstjänster och medier osv. måste erkänna och genomföra principerna om företagens sociala ansvar för att människorättsförsvarares handlingsfrihet och säkerhet ska kunna garanteras, liksom yttrandefriheten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att internetleverantörer, programvaruutvecklare, hårdvarutillverkare, sociala nätverkstjänster och medier osv. måste erkänna och genomföra principerna om företagens sociala ansvar för att människorättsförsvarares handlingsfrihet och säkerhet ska kunna garanteras, liksom yttrandefriheten.

| 8. | Europaparlamentet betonar att främjandet och skyddet av de digitala friheterna bör integreras och ses över årligen så att ansvar och kontinuitet tryggas, i alla EU:s yttre åtgärder och i politiken och instrumenten för finansiering och bistånd under den höga representantens och Europeiska utrikestjänstens ledarskap. Parlamentet förespråkar en offensiv hållning i denna fråga och åtgärder som säkerställer övergripande samarbete och samordning mellan och inom berörda EU-institutioner och EU-byråer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att främjandet och skyddet av de digitala friheterna bör integreras och ses över årligen så att ansvar och kontinuitet tryggas, i alla EU:s yttre åtgärder och i politiken och instrumenten för finansiering och bistånd under den höga representantens och Europeiska utrikestjänstens ledarskap. Parlamentet förespråkar en offensiv hållning i denna fråga och åtgärder som säkerställer övergripande samarbete och samordning mellan och inom berörda EU-institutioner och EU-byråer.

| 9. | Europaparlamentet stöder kommissionens erkännande att ett säkert tillträde till internet är en del av Köpenhamnskriterierna och att begränsningar av yttrandefriheten, även på internet, bör motiveras med ett tvingande samhällsbehov och i synnerhet stå i proportion till det legitima mål som eftersträvas. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet stöder kommissionens erkännande att ett säkert tillträde till internet är en del av Köpenhamnskriterierna och att begränsningar av yttrandefriheten, även på internet, bör motiveras med ett tvingande samhällsbehov och i synnerhet stå i proportion till det legitima mål som eftersträvas.

| 10. | Europaparlamentet är medvetet om de problem med skyddet och främjandet av mänskliga fri- och rättigheter på nätet som finns i alla länder. Samtidigt erkänner parlamentet de avgörande skillnader som påverkar de sammanhang där informations- och kommunikationsteknik används, till exempel när det gäller rättssäkerhet och rätten att överklaga. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet är medvetet om de problem med skyddet och främjandet av mänskliga fri- och rättigheter på nätet som finns i alla länder. Samtidigt erkänner parlamentet de avgörande skillnader som påverkar de sammanhang där informations- och kommunikationsteknik används, till exempel när det gäller rättssäkerhet och rätten att överklaga.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkra konsekvensen mellan EU:s yttre åtgärder och kommissionens egna interna strategier när man försvarar strikt nödvändiga och proportionerliga inskränkningar av de grundläggande rättigheterna och i synnerhet när man upprätthåller grundläggande folkrättsliga principer, till exempel att inskränkningar måste grunda sig på lagar och inte införas på ett godtyckligt sätt av näringslivet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkra konsekvensen mellan EU:s yttre åtgärder och kommissionens egna interna strategier när man försvarar strikt nödvändiga och proportionerliga inskränkningar av de grundläggande rättigheterna och i synnerhet när man upprätthåller grundläggande folkrättsliga principer, till exempel att inskränkningar måste grunda sig på lagar och inte införas på ett godtyckligt sätt av näringslivet.

| 12. | Europaparlamentet uppmuntrar EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att ge de digitala friheterna och strategin mot nedkoppling högsta prioritet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmuntrar EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att ge de digitala friheterna och strategin mot nedkoppling högsta prioritet.

| 13. | Europaparlamentet betonar att det, för att EU:s utvecklings- och människorättspolitik ska vara effektiv, krävs att informations- och kommunikationstekniken integreras och att de digitala skillnaderna minskar, genom att man tillhandahåller grundläggande teknisk infrastruktur, underlättar tillgången till kunskap och information samt främjar digital kompetens över hela världen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att det, för att EU:s utvecklings- och människorättspolitik ska vara effektiv, krävs att informations- och kommunikationstekniken integreras och att de digitala skillnaderna minskar, genom att man tillhandahåller grundläggande teknisk infrastruktur, underlättar tillgången till kunskap och information samt främjar digital kompetens över hela världen.

| 14. | Europaparlamentet anser att informations- och kommunikationstekniken kan möjliggöra insyn och god förvaltning, läskunnighet, utbildning, sexuell och reproduktiv hälsovård, effektiv valövervakning och katastroflindring, särskilt i avlägset belägna områden och samhällen under utveckling. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att informations- och kommunikationstekniken kan möjliggöra insyn och god förvaltning, läskunnighet, utbildning, sexuell och reproduktiv hälsovård, effektiv valövervakning och katastroflindring, särskilt i avlägset belägna områden och samhällen under utveckling.

| 15. | Europaparlamentet betonar att EU:s program för utveckling och mänskliga rättigheter bör omfatta biståndsprogram som främjar digitala friheter, framför allt i samhällen i odemokratiska länder, liksom i länder som befinner sig i en övergångsperiod efter en konflikt eller genomgår en politisk övergång. EU:s lagstiftningsexperter är mycket viktiga parter för att utbilda motparter och se till att grundläggande rättigheter och principer kommer med i tredjeländers nya bestämmelser och lagstiftning avseende bland annat medier. Bistånd i form av uppbyggnad av IKT-infrastruktur bör villkoras med att öppen tillgång till internet och information via nätet genomförs och upprätthålls, liksom digital frihet i allmänhet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att EU:s program för utveckling och mänskliga rättigheter bör omfatta biståndsprogram som främjar digitala friheter, framför allt i samhällen i odemokratiska länder, liksom i länder som befinner sig i en övergångsperiod efter en konflikt eller genomgår en politisk övergång. EU:s lagstiftningsexperter är mycket viktiga parter för att utbilda motparter och se till att grundläggande rättigheter och principer kommer med i tredjeländers nya bestämmelser och lagstiftning avseende bland annat medier. Bistånd i form av uppbyggnad av IKT-infrastruktur bör villkoras med att öppen tillgång till internet och information via nätet genomförs och upprätthålls, liksom digital frihet i allmänhet.

| 16. | Europaparlamentet uppmärksammar vikten av att utveckla IKT i konfliktområden för att främja fredsskapande verksamhet inom det civila samhället, i syfte att tillhandahålla säkra kommunikationer mellan parterna i fredlig konfliktlösning, så att man aktivt övervinner fysiska hinder och risker som påverkar bilaterala kontakter för människor och organisationer i sådana områden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmärksammar vikten av att utveckla IKT i konfliktområden för att främja fredsskapande verksamhet inom det civila samhället, i syfte att tillhandahålla säkra kommunikationer mellan parterna i fredlig konfliktlösning, så att man aktivt övervinner fysiska hinder och risker som påverkar bilaterala kontakter för människor och organisationer i sådana områden.

| 17. | Europaparlamentet hoppas att modern kommunikationsteknik, särskilt sociala medier, genom lämplig användning kan bidra till att stärka och befästa direktdemokrati bland medborgarna i EU och i tredjeländer, genom att det inrättas sociala plattformar för utformning av lagstiftning. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet hoppas att modern kommunikationsteknik, särskilt sociala medier, genom lämplig användning kan bidra till att stärka och befästa direktdemokrati bland medborgarna i EU och i tredjeländer, genom att det inrättas sociala plattformar för utformning av lagstiftning.

| 18. | Europaparlamentet betonar att digital insamling och spridning av bevis på brott mot de mänskliga rättigheterna kan bidra till att straffrihet bekämpas globalt. Sådant material bör vara tillåtligt enligt internationell (straff)lagstiftning som bevis under rättegångar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att digital insamling och spridning av bevis på brott mot de mänskliga rättigheterna kan bidra till att straffrihet bekämpas globalt. Sådant material bör vara tillåtligt enligt internationell (straff)lagstiftning som bevis under rättegångar.

| 19. | Europaparlamentet betonar behovet av att se till att sällsynta jordartsmetaller som används i produktionen av informations- och kommunikationsteknik kan utvinnas med respekt för de mänskliga rättigheterna, arbetsrätten och miljörätten och inte blir föremål för monopol eller begränsat handelstillträde av rent politiska skäl. En multilateral strategi för att trygga tillgången till sällsynta jordartsmetaller under humana förhållanden är en förutsättning för att dessa mål ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar behovet av att se till att sällsynta jordartsmetaller som används i produktionen av informations- och kommunikationsteknik kan utvinnas med respekt för de mänskliga rättigheterna, arbetsrätten och miljörätten och inte blir föremål för monopol eller begränsat handelstillträde av rent politiska skäl. En multilateral strategi för att trygga tillgången till sällsynta jordartsmetaller under humana förhållanden är en förutsättning för att dessa mål ska kunna uppnås.

Handel

| 20. | Europaparlamentet erkänner att internet har blivit en del av den offentliga sfären, där det skapas nya former för gränsöverskridande handel, men också innovativ marknadsutveckling och social och kulturell interaktion. Parlamentet anser att digitala friheter och gränsöverskridande handel bör gå hand i hand för att skapa och optimera affärsmöjligheter för europeiska företag i den globala digitala ekonomin. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet erkänner att internet har blivit en del av den offentliga sfären, där det skapas nya former för gränsöverskridande handel, men också innovativ marknadsutveckling och social och kulturell interaktion. Parlamentet anser att digitala friheter och gränsöverskridande handel bör gå hand i hand för att skapa och optimera affärsmöjligheter för europeiska företag i den globala digitala ekonomin.

| 21. | Europaparlamentet är medvetet om den oro som orsakas av att vissa människor allt oftare, när de hör ordet upphovsrätt, känner hat inför det som det ordet står för. Parlamentet erkänner att utrikeshandelspolitiken haft stor betydelse för utformningen av mekanismerna för efterlevnaden av upphovsrätten. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet är medvetet om den oro som orsakas av att vissa människor allt oftare, när de hör ordet upphovsrätt, känner hat inför det som det ordet står för. Parlamentet erkänner att utrikeshandelspolitiken haft stor betydelse för utformningen av mekanismerna för efterlevnaden av upphovsrätten.

| 22. | Europaparlamentet beklagar att teknik och tjänster som härrör från EU ibland används i tredjeland för att kränka mänskliga rättigheter genom censur av information, massövervakning och kontroll samt för att upptäcka och spåra enskilda medborgare och deras verksamhet på (mobil)telefonnät och internet. Kommissionen uppmanas starkts att vidta alla nödvändiga åtgärder för att sätta stopp för denna ”digitala vapenhandel”. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet beklagar att teknik och tjänster som härrör från EU ibland används i tredjeland för att kränka mänskliga rättigheter genom censur av information, massövervakning och kontroll samt för att upptäcka och spåra enskilda medborgare och deras verksamhet på (mobil)telefonnät och internet. Kommissionen uppmanas starkts att vidta alla nödvändiga åtgärder för att sätta stopp för denna ”digitala vapenhandel”.

| 23. | Europaparlamentet kräver ett förbud mot export av teknik och tjänster som används i förtryckande syfte till auktoritära regimer. För säkerhets skull bör det dock anges att sådana förbud måste bestämmas från fall till fall, med hänsyn tagen till de specifika omständigheterna kring olika konfliktområden eller auktoritära regimer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet kräver ett förbud mot export av teknik och tjänster som används i förtryckande syfte till auktoritära regimer. För säkerhets skull bör det dock anges att sådana förbud måste bestämmas från fall till fall, med hänsyn tagen till de specifika omständigheterna kring olika konfliktområden eller auktoritära regimer.

| 24. | Europaparlamentet betraktar vissa produkter och tjänster inom störnings-, kontroll-, övervaknings- och avlyssningsteknik som ”engångsartiklar” och efterlyser därför en regelbundet uppdaterad lista över länder som kränker yttrandefriheten i samband med de mänskliga rättigheterna. Export av de ovannämnda ”engångsartiklarna” bör förbjudas till dessa länder. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betraktar vissa produkter och tjänster inom störnings-, kontroll-, övervaknings- och avlyssningsteknik som ”engångsartiklar” och efterlyser därför en regelbundet uppdaterad lista över länder som kränker yttrandefriheten i samband med de mänskliga rättigheterna. Export av de ovannämnda ”engångsartiklarna” bör förbjudas till dessa länder.

| 25. | Europaparlamentet betonar att EU:s sanktioner när det gäller teknik måste genomföras och övervakas på EU-nivå så att det säkerställs att medlemsstaterna efterlever bestämmelserna på ett likvärdigt sätt och så att samma förutsättningar fortsätter att gälla för alla. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att EU:s sanktioner när det gäller teknik måste genomföras och övervakas på EU-nivå så att det säkerställs att medlemsstaterna efterlever bestämmelserna på ett likvärdigt sätt och så att samma förutsättningar fortsätter att gälla för alla.

| 26. | Europaparlamentet betonar att kommissionen bör kunna ge företag som tvekar om de ska ansöka om exporttillstånd aktuell information om lagligheten i eller eventuellt skadliga effekter av handelsuppgörelser. Detta bör även gälla EU-företag eller EU-baserade företag som ingår avtalsförhållanden med regeringar i tredjeländer, antingen för att få driftstillstånd eller förhandla om frysningsklausuler eller genom att godta statlig inblandning i företagsdrift eller statlig användning av nätverk och tjänster. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att kommissionen bör kunna ge företag som tvekar om de ska ansöka om exporttillstånd aktuell information om lagligheten i eller eventuellt skadliga effekter av handelsuppgörelser. Detta bör även gälla EU-företag eller EU-baserade företag som ingår avtalsförhållanden med regeringar i tredjeländer, antingen för att få driftstillstånd eller förhandla om frysningsklausuler eller genom att godta statlig inblandning i företagsdrift eller statlig användning av nätverk och tjänster.

| 27. | Europaparlamentet betonar vikten av att skydda konsumenternas rättigheter i samband med internationella avtal som rör informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar vikten av att skydda konsumenternas rättigheter i samband med internationella avtal som rör informations- och kommunikationsteknik.

| 28. | Europaparlamentet kräver att kommissionen senast under 2013 lägger fram förslag med krav på ökad insyn och ansvarsskyldighet när det gäller EU-baserade företag och en redovisning av en policy för konsekvensbedömningar avseende mänskliga rättigheter, detta i syfte att förbättra kontrollen av export av informations- och kommunikationsteknik, produkter och tjänster som är avsedda för att blockera webbplatser, genomföra massövervakning, spåra och övervaka enskilda personer, bryta sig in i privata (e-post)konversationer eller filtrera sökresultat. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet kräver att kommissionen senast under 2013 lägger fram förslag med krav på ökad insyn och ansvarsskyldighet när det gäller EU-baserade företag och en redovisning av en policy för konsekvensbedömningar avseende mänskliga rättigheter, detta i syfte att förbättra kontrollen av export av informations- och kommunikationsteknik, produkter och tjänster som är avsedda för att blockera webbplatser, genomföra massövervakning, spåra och övervaka enskilda personer, bryta sig in i privata (e-post)konversationer eller filtrera sökresultat.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till en rättslig ram på EU-nivå som tvingar företag som utför offentlig upphandling i medlemsstaterna att genomföra bedömningar av informations- och kommunikationsteknikens inverkan på de mänskliga rättigheterna, med start redan i forsknings- och utvecklingsfasen, och se till att inte involveras i eventuella kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeland. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till en rättslig ram på EU-nivå som tvingar företag som utför offentlig upphandling i medlemsstaterna att genomföra bedömningar av informations- och kommunikationsteknikens inverkan på de mänskliga rättigheterna, med start redan i forsknings- och utvecklingsfasen, och se till att inte involveras i eventuella kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeland.

| 30. | Europaparlamentet anser att företagen bör utforma och genomföra affärsmetoder med övervakning av nya IKT-produkters potentiella konsekvenser för de mänskliga rättigheterna, däribland på forsknings- och utvecklingsstadiet, och se till att produkterna inte finns med vid eventuella kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge EU-företagen omfattande information så att de kan uppnå rätt balans mellan affärsintressen och företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att företagen bör utforma och genomföra affärsmetoder med övervakning av nya IKT-produkters potentiella konsekvenser för de mänskliga rättigheterna, däribland på forsknings- och utvecklingsstadiet, och se till att produkterna inte finns med vid eventuella kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge EU-företagen omfattande information så att de kan uppnå rätt balans mellan affärsintressen och företagens sociala ansvar.

| 31. | Europaparlamentet beklagar i detta sammanhang djupt att europeiska företag och internationella företag med verksamhet i EU är aktivt inblandade i tredjeländer där regeringen tillämpar en repressiv politik mot människorättsaktivister och politiska dissidenter i fråga om digitala rättigheter, tillgång till internet och informations- och kommunikationsteknik. Kommissionen uppmanas med kraft att utesluta företag som deltar i sådan verksamhet ur EU:s upphandlingsförfaranden och anbudsinfordringar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet beklagar i detta sammanhang djupt att europeiska företag och internationella företag med verksamhet i EU är aktivt inblandade i tredjeländer där regeringen tillämpar en repressiv politik mot människorättsaktivister och politiska dissidenter i fråga om digitala rättigheter, tillgång till internet och informations- och kommunikationsteknik. Kommissionen uppmanas med kraft att utesluta företag som deltar i sådan verksamhet ur EU:s upphandlingsförfaranden och anbudsinfordringar.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge EU:s företag omfattande information och vägledning, baserad på FN:s principer framtagna av John Ruggie, så att man kan se till att såväl företagens intressen som företagens sociala ansvar kan tillgodoses och efterlevas. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge EU:s företag omfattande information och vägledning, baserad på FN:s principer framtagna av John Ruggie, så att man kan se till att såväl företagens intressen som företagens sociala ansvar kan tillgodoses och efterlevas.

| 33. | Europaparlamentet betonar att man måste ta hänsyn till effekterna av fastställandet av tekniska standarder för informations- och kommunikationsteknik och telekomprodukter och -tjänster inom EU, när sådana varor och tjänster exporteras till länder utanför unionen där begrepp som ”laglig avlyssning” har en annan innebörd, till exempel i länder utan rättssäkerhet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att man måste ta hänsyn till effekterna av fastställandet av tekniska standarder för informations- och kommunikationsteknik och telekomprodukter och -tjänster inom EU, när sådana varor och tjänster exporteras till länder utanför unionen där begrepp som ”laglig avlyssning” har en annan innebörd, till exempel i länder utan rättssäkerhet.

| 34. | Europaparlamentet erkänner att internet har blivit ett offentligt rum och ett öppet forum, för vilket ett fritt informationsflöde och tillgång till informations- och kommunikationsteknik är något helt oundgängligt. Därför anser parlamentet att de digitala friheterna och den fria handeln måste främjas och värnas samtidigt, i syfte att uppmuntra och stödja det fria utbytet av idéer liksom ökade affärsmöjligheter för EU-medborgarna i en alltmer digital global ekonomi. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet erkänner att internet har blivit ett offentligt rum och ett öppet forum, för vilket ett fritt informationsflöde och tillgång till informations- och kommunikationsteknik är något helt oundgängligt. Därför anser parlamentet att de digitala friheterna och den fria handeln måste främjas och värnas samtidigt, i syfte att uppmuntra och stödja det fria utbytet av idéer liksom ökade affärsmöjligheter för EU-medborgarna i en alltmer digital global ekonomi.

| 35. | Europaparlamentet önskar att EU:s frihandelsavtal ska innehålla insynsvänliga säkerhetsspärrar som upprätthåller ett obegränsat tillträde till internet och garanterar ett fritt informationsflöde. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet önskar att EU:s frihandelsavtal ska innehålla insynsvänliga säkerhetsspärrar som upprätthåller ett obegränsat tillträde till internet och garanterar ett fritt informationsflöde.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att mandaten för multilaterala och bilaterala handelsförhandlingar, liksom själva det sätt på vilket förhandlingarna förs, verkligen leder fram till att EU:s centrala målsättningar uppnås, framför allt främjandet av unionens värden om demokrati och rättsstatlighet, förverkligandet av en digital inre marknad i uttryckets verkliga bemärkelse samt respekten för unionens politik för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att mandaten för multilaterala och bilaterala handelsförhandlingar, liksom själva det sätt på vilket förhandlingarna förs, verkligen leder fram till att EU:s centrala målsättningar uppnås, framför allt främjandet av unionens värden om demokrati och rättsstatlighet, förverkligandet av en digital inre marknad i uttryckets verkliga bemärkelse samt respekten för unionens politik för utvecklingssamarbete.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar EU att ge politiskt stöd åt europeiska företag när dessa möts av krav på att avlägsna användargenererat innehåll eller tillhandahålla personuppgifter på ett sätt som bryter mot grundläggande rättigheter och kringskär friheten att bedriva affärer. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar EU att ge politiskt stöd åt europeiska företag när dessa möts av krav på att avlägsna användargenererat innehåll eller tillhandahålla personuppgifter på ett sätt som bryter mot grundläggande rättigheter och kringskär friheten att bedriva affärer.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar EU att bestrida och minimera den extraterritoriella tillämpningen av tredjeländers lagstiftning på unionsmedborgare och EU-företag på nätet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar EU att bestrida och minimera den extraterritoriella tillämpningen av tredjeländers lagstiftning på unionsmedborgare och EU-företag på nätet.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar att e-handeln har vuxit fram utanför de traditionella regelverken för handeln. Parlamentet betonar att det behövs ett utökat internationellt samarbete inom Världshandelsorganisationen (WTO) och Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (Wipo) för att skydda den globala digitala marknaden och se till att den utvecklas. Parlamentet efterlyser en översyn och uppdatering av WTO:s nuvarande avtal om handel med informationsteknikprodukter, och begär att EU utreder möjligheterna till ett internationellt avtal för den digitala ekonomin. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet konstaterar att e-handeln har vuxit fram utanför de traditionella regelverken för handeln. Parlamentet betonar att det behövs ett utökat internationellt samarbete inom Världshandelsorganisationen (WTO) och Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (Wipo) för att skydda den globala digitala marknaden och se till att den utvecklas. Parlamentet efterlyser en översyn och uppdatering av WTO:s nuvarande avtal om handel med informationsteknikprodukter, och begär att EU utreder möjligheterna till ett internationellt avtal för den digitala ekonomin.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte föra över verkställighet och upphovsrättsliga anspråk till ekonomiska aktörer i framtida handelsavtal och att se till att ingrepp i friheten på internet enbart får göras i enlighet med rättsstatliga principer och av en rättslig myndighet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte föra över verkställighet och upphovsrättsliga anspråk till ekonomiska aktörer i framtida handelsavtal och att se till att ingrepp i friheten på internet enbart får göras i enlighet med rättsstatliga principer och av en rättslig myndighet.

| 41. | Europaparlamentet anser att begränsat tillträde för EU-företag och konsumenter på nätet till (digitala) marknader till följd av masscensur i tredjeländer utgör protektionistiska åtgärder och handelshinder. Parlamentet uppmanar kommissionen att presentera en strategi mot åtgärder som tredjeländer vidtar för att begränsa EU-företagens tillträde till internetmarknaderna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att begränsat tillträde för EU-företag och konsumenter på nätet till (digitala) marknader till följd av masscensur i tredjeländer utgör protektionistiska åtgärder och handelshinder. Parlamentet uppmanar kommissionen att presentera en strategi mot åtgärder som tredjeländer vidtar för att begränsa EU-företagens tillträde till internetmarknaderna.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar EU att sträva efter att se till att regleringen av internet och informations- och kommunikationstekniken hålls på en berättigad och lämplig nivå och endast genomförs om EU bedömer det nödvändigt. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar EU att sträva efter att se till att regleringen av internet och informations- och kommunikationstekniken hålls på en berättigad och lämplig nivå och endast genomförs om EU bedömer det nödvändigt.

| 43. | Europaparlamentet önskar att riktad repressiv teknik ska omfattas av Wassenaar-arrangemanget. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet önskar att riktad repressiv teknik ska omfattas av Wassenaar-arrangemanget.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att ge politiskt stöd åt EU-företag som verkar i tredjeländer där de uppmanas att avlägsna användargenererat innehåll, där friheten att tillhandahålla tjänster begränsas eller där de ombeds tillhandahålla personuppgifter på sätt som bryter mot de grundläggande rättigheterna. Parlamentet påpekar att företag som erbjuder digitala tjänster ofta verkar över gränserna och att lagstiftningen i tredjeländer kan missgynna europeiska användare och konsumenter. Parlamentet uppmanar därför också rådet och kommissionen att se till att minimera den inverkan som tredjeländers lagstiftning har på fysiska eller juridiska personer som bedriver verksamhet inom EU. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att ge politiskt stöd åt EU-företag som verkar i tredjeländer där de uppmanas att avlägsna användargenererat innehåll, där friheten att tillhandahålla tjänster begränsas eller där de ombeds tillhandahålla personuppgifter på sätt som bryter mot de grundläggande rättigheterna. Parlamentet påpekar att företag som erbjuder digitala tjänster ofta verkar över gränserna och att lagstiftningen i tredjeländer kan missgynna europeiska användare och konsumenter. Parlamentet uppmanar därför också rådet och kommissionen att se till att minimera den inverkan som tredjeländers lagstiftning har på fysiska eller juridiska personer som bedriver verksamhet inom EU.

| 45. | Europaparlamentet konstaterar att ökade ingripanden i och regleringar av internet från myndighetshåll skadar dess öppna och gränslösa karaktär och således kringskär utvecklingsmöjligheterna för ökad e-handel och EU-företag inom den digitala ekonomin. Parlamentet anser att medverkan från flera olika parters sida är det bästa sättet att skapa en balans mellan offentliga och privata intressen på internet och på den globala marknaden, och efterlyser en internationell insats för utbyggnad av den infrastruktur som den digitala ekonomin behöver för att kunna expandera, bland annat i form av liberala regleringssystem. Utvecklingsländerna uppmanas att öka den ömsesidiga nyttan i enlighet med principen om handel för att uppnå förändring. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet konstaterar att ökade ingripanden i och regleringar av internet från myndighetshåll skadar dess öppna och gränslösa karaktär och således kringskär utvecklingsmöjligheterna för ökad e-handel och EU-företag inom den digitala ekonomin. Parlamentet anser att medverkan från flera olika parters sida är det bästa sättet att skapa en balans mellan offentliga och privata intressen på internet och på den globala marknaden, och efterlyser en internationell insats för utbyggnad av den infrastruktur som den digitala ekonomin behöver för att kunna expandera, bland annat i form av liberala regleringssystem. Utvecklingsländerna uppmanas att öka den ömsesidiga nyttan i enlighet med principen om handel för att uppnå förändring.

| 46. | Europaparlamentet anser att om EU-företagens tillträde till digitala marknader och konsumenter på internet begränsas med bland annat statlig censur i massiv skala, eller om tillträdet till marknaden i tredjeländer begränsas för europeiska leverantörer av tjänster på internet, är det fråga om handelshinder. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att införa en skyddsmekanism i alla framtida handelsavtal, särskilt i de avtal som innehåller bestämmelser om tjänster på internet och om webbgemenskaper där man delar information, i syfte att se till att IKT-företag från EU inte av tredje part ska åläggas begränsa åtkomsten till webbsidor, avlägsna användargenererat innehåll eller tillhandahålla personuppgifter, till exempel personliga IP-adresser, på ett sätt som strider mot grundläggande fri- och rättigheter. Parlamentet uppmanar därutöver rådet och kommissionen att ta fram en strategi mot åtgärder som tredjeländer vidtar för att begränsa EU-företagens tillträde till de globala internetmarknaderna. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att om EU-företagens tillträde till digitala marknader och konsumenter på internet begränsas med bland annat statlig censur i massiv skala, eller om tillträdet till marknaden i tredjeländer begränsas för europeiska leverantörer av tjänster på internet, är det fråga om handelshinder. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att införa en skyddsmekanism i alla framtida handelsavtal, särskilt i de avtal som innehåller bestämmelser om tjänster på internet och om webbgemenskaper där man delar information, i syfte att se till att IKT-företag från EU inte av tredje part ska åläggas begränsa åtkomsten till webbsidor, avlägsna användargenererat innehåll eller tillhandahålla personuppgifter, till exempel personliga IP-adresser, på ett sätt som strider mot grundläggande fri- och rättigheter. Parlamentet uppmanar därutöver rådet och kommissionen att ta fram en strategi mot åtgärder som tredjeländer vidtar för att begränsa EU-företagens tillträde till de globala internetmarknaderna.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram ett nytt förslag till regelverk för export av varor med dubbla användningsändamål, där frågan om eventuellt skadlig export av IKT-produkter och IKT-tjänster till tredjeländer åtgärdas och kommissionen får en samordnande och övervakande roll. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram ett nytt förslag till regelverk för export av varor med dubbla användningsändamål, där frågan om eventuellt skadlig export av IKT-produkter och IKT-tjänster till tredjeländer åtgärdas och kommissionen får en samordnande och övervakande roll.

Förvaltning av internet

| 48. | Europaparlamentet anser att ett insynsvänligt och samarbetsvilligt beslutsfattande är grundläggande för att säkra respekten för internets öppna och involverande karaktär. Alla debatter om reglering av internet bör vara öppna och omfatta alla berörda parter, särskilt sådana som är specialiserade på skyddet av grundläggande rättigheter, liksom vanliga internetanvändare. EU bör spela en ledande roll i utvecklingen av grundregler för den digitala friheten och uppförandekoder på internet, bland annat tvistlösningsmekanismer, och även ta hänsyn till motstridiga jurisdiktioner. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att ett insynsvänligt och samarbetsvilligt beslutsfattande är grundläggande för att säkra respekten för internets öppna och involverande karaktär. Alla debatter om reglering av internet bör vara öppna och omfatta alla berörda parter, särskilt sådana som är specialiserade på skyddet av grundläggande rättigheter, liksom vanliga internetanvändare. EU bör spela en ledande roll i utvecklingen av grundregler för den digitala friheten och uppförandekoder på internet, bland annat tvistlösningsmekanismer, och även ta hänsyn till motstridiga jurisdiktioner.

| 49. | Europaparlamentet konstaterar att strukturen för internet i dagsläget är relativt oreglerad och styrs genom en flerpartsstrategi. EU måste se till att flerpartsstrategin är inkluderande och att små företag och aktörer och användare från det civila samhället inte blir överkörda av att fåtal större företag och myndigheter. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet konstaterar att strukturen för internet i dagsläget är relativt oreglerad och styrs genom en flerpartsstrategi. EU måste se till att flerpartsstrategin är inkluderande och att små företag och aktörer och användare från det civila samhället inte blir överkörda av att fåtal större företag och myndigheter.

| 50. | Europaparlamentet anser att samarbetet mellan regeringar och privata aktörer kring IKT-frågor inte bör bygga på direkta eller indirekta skyldigheter för internetleverantörer att anta rollen som brottsbekämpare och fungera som polis och domare för internet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att samarbetet mellan regeringar och privata aktörer kring IKT-frågor inte bör bygga på direkta eller indirekta skyldigheter för internetleverantörer att anta rollen som brottsbekämpare och fungera som polis och domare för internet.

| 51. | Europaparlamentet betonar behovet av en övergripande EU-strategi för förvaltningen av internet och för frågor i samband med telekombestämmelser. Parlamentet påminner om att sektorn internationellt regleras av Internationella teleunionen, där EU-medlemsstaterna har varsin röst. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar behovet av en övergripande EU-strategi för förvaltningen av internet och för frågor i samband med telekombestämmelser. Parlamentet påminner om att sektorn internationellt regleras av Internationella teleunionen, där EU-medlemsstaterna har varsin röst.

| 52. | Europaparlamentet är oroat över förslagen från myndigheter och företag i samarbete som försöker införa tillsynsverksamhet och öka myndighetskontrollen och den privata kontrollen över internet och telekommunikationsdriften. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet är oroat över förslagen från myndigheter och företag i samarbete som försöker införa tillsynsverksamhet och öka myndighetskontrollen och den privata kontrollen över internet och telekommunikationsdriften.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar EU att ta itu med och motsätta sig extraterritoriella konsekvenser av tredjeländers lagstiftning för EU:s medborgare, konsumenter och företag, särskilt Förenta staternas lagar om immateriella rättigheter. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att skyndsamt lägga fram sin EU-omfattande strategi för datormoln, som framhålls i den digitala agendan för Europa. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar EU att ta itu med och motsätta sig extraterritoriella konsekvenser av tredjeländers lagstiftning för EU:s medborgare, konsumenter och företag, särskilt Förenta staternas lagar om immateriella rättigheter. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att skyndsamt lägga fram sin EU-omfattande strategi för datormoln, som framhålls i den digitala agendan för Europa.

| 54. | Europaparlamentet påminner om att internet, dataförbindelser och datalagring samt informations- och kommunikationsteknik är grundläggande delar av EU:s centrala infrastruktur. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet påminner om att internet, dataförbindelser och datalagring samt informations- och kommunikationsteknik är grundläggande delar av EU:s centrala infrastruktur.

| 55. | Europaparlamentet beklagar tendensen i EU mot större befogenheter att blockera webbplatser, eftersom detta alltid bör vara en sista utväg. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet beklagar tendensen i EU mot större befogenheter att blockera webbplatser, eftersom detta alltid bör vara en sista utväg.

| 56. | Europaparlamentet stöder kraftfullt principen om nätneutralitet, som går ut på att leverantörer av internettjänster inte får blockera, diskriminera, hindra eller försämra (även genom prissättning) människors möjligheter att använda en tjänst för att få tillgång till, använda, skicka, lägga ut, ta emot eller erbjuda innehåll, applikationer eller tjänster av valfritt slag, oavsett källa eller mottagare. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet stöder kraftfullt principen om nätneutralitet, som går ut på att leverantörer av internettjänster inte får blockera, diskriminera, hindra eller försämra (även genom prissättning) människors möjligheter att använda en tjänst för att få tillgång till, använda, skicka, lägga ut, ta emot eller erbjuda innehåll, applikationer eller tjänster av valfritt slag, oavsett källa eller mottagare.

| 57. | Europaparlamentet anser att det behövs mer globalt samarbete för att upprätthålla och modernisera de immateriella rättigheterna i framtiden, vilket är en nödvändighet för att säkra innovation, sysselsättning och en öppen världshandel. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att det behövs mer globalt samarbete för att upprätthålla och modernisera de immateriella rättigheterna i framtiden, vilket är en nödvändighet för att säkra innovation, sysselsättning och en öppen världshandel.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utveckla en politik för immateriella rättigheter som gör att de som vill skapa eget innehåll och dela med sig av det även i fortsättningen får göra det utan att åberopa några immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utveckla en politik för immateriella rättigheter som gör att de som vill skapa eget innehåll och dela med sig av det även i fortsättningen får göra det utan att åberopa några immateriella rättigheter.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett nytt regelverk för gränsöverskridande e-handel, en utvärdering och översyn av direktiv 2001/29/EG om informationssamhället för att säkerställa förutsebarhet och flexibilitet för EU:s upphovsrättsliga system och en översyn av direktivet om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (Ipred), som skulle balansera behovet av relevanta reformer och skydd av upphovsrätten med behovet att skydda grundläggande rättigheter på nätet och bevara ett öppet internet samt fungera som en grund för bestämmelser om immateriella rättigheter och åtaganden i framtida frihandelsavtal. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett nytt regelverk för gränsöverskridande e-handel, en utvärdering och översyn av direktiv 2001/29/EG om informationssamhället för att säkerställa förutsebarhet och flexibilitet för EU:s upphovsrättsliga system och en översyn av direktivet om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (Ipred), som skulle balansera behovet av relevanta reformer och skydd av upphovsrätten med behovet att skydda grundläggande rättigheter på nätet och bevara ett öppet internet samt fungera som en grund för bestämmelser om immateriella rättigheter och åtaganden i framtida frihandelsavtal.

En strategi för digital frihet

| 60. | Europaparlamentet är medvetet om att mänskliga rättigheter måste skyddas även på nätet och anser att informations- och kommunikationstekniken bör integreras i alla EU-program, särskilt den europeiska grannskapspolitiken och de strategiska partnerskapen, för att få detta att gå snabbare. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet är medvetet om att mänskliga rättigheter måste skyddas även på nätet och anser att informations- och kommunikationstekniken bör integreras i alla EU-program, särskilt den europeiska grannskapspolitiken och de strategiska partnerskapen, för att få detta att gå snabbare.

| 61. | Europaparlamentet anser EU bör erkänna digitala friheter som grundläggande rättigheter och som nödvändiga förutsättningar för åtnjutande av allmänna mänskliga rättigheter som integritet, yttrandefrihet, mötesfrihet och tillgång till information samt garantier för insyn och ansvarstagande i det offentliga livet. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser EU bör erkänna digitala friheter som grundläggande rättigheter och som nödvändiga förutsättningar för åtnjutande av allmänna mänskliga rättigheter som integritet, yttrandefrihet, mötesfrihet och tillgång till information samt garantier för insyn och ansvarstagande i det offentliga livet.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att stödja, utbilda och ge inflytande åt människorättsförsvarare, civilrättsaktivister och oberoende journalister som använder informations- och kommunikationsteknik i sitt arbete samt att hävda de tillhörande grundläggande rättigheterna integritet, yttrandefrihet, mötesfrihet och föreningsfrihet på nätet. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att stödja, utbilda och ge inflytande åt människorättsförsvarare, civilrättsaktivister och oberoende journalister som använder informations- och kommunikationsteknik i sitt arbete samt att hävda de tillhörande grundläggande rättigheterna integritet, yttrandefrihet, mötesfrihet och föreningsfrihet på nätet.

| 63. | Europaparlamentet ber medlemsstaterna att inte använda undantaget för allmän ordning som en restriktiv åtgärd för att begränsa den grundläggande mötes- och demonstrationsrätten för organisationerna i det civila samhället, och påminner om att alla sådana undantag måste vara berättigade och proportionerliga. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet ber medlemsstaterna att inte använda undantaget för allmän ordning som en restriktiv åtgärd för att begränsa den grundläggande mötes- och demonstrationsrätten för organisationerna i det civila samhället, och påminner om att alla sådana undantag måste vara berättigade och proportionerliga.

| 64. | Utöver biståndsprogram önskar Europaparlamentet politiskt och diplomatiskt stöd för digitala friheter i länder som tar emot stöd från EU. |
| --- | --- |

64.

Utöver biståndsprogram önskar Europaparlamentet politiskt och diplomatiskt stöd för digitala friheter i länder som tar emot stöd från EU.

| 65. | Europaparlamentet anser att begränsningar av de digitala friheterna bör beaktas till fullo i EU:s förbindelser med tredjeländer och att länder som tar emot stöd och bistånd från EU bör åläggas att använda informations- och kommunikationstekniken på ett sätt som ökar insynen och ansvarstagandet. Detta gäller dock inte länder som befinner sig i akuta konflikter, är drabbade av katastrofer eller befinner sig i situationer omedelbart efter en konflikt eller katastrof. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att begränsningar av de digitala friheterna bör beaktas till fullo i EU:s förbindelser med tredjeländer och att länder som tar emot stöd och bistånd från EU bör åläggas att använda informations- och kommunikationstekniken på ett sätt som ökar insynen och ansvarstagandet. Detta gäller dock inte länder som befinner sig i akuta konflikter, är drabbade av katastrofer eller befinner sig i situationer omedelbart efter en konflikt eller katastrof.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att i anslutningsförhandlingar och förhandlingar om ramavtal med tredjeländer, människorättsdialoger, handelsförhandlingar och alla former av människorättskontakter införa villkorsklausuler som föreskriver att man måste garantera och respektera ett obegränsat tillträde till internet och digitala friheter. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att i anslutningsförhandlingar och förhandlingar om ramavtal med tredjeländer, människorättsdialoger, handelsförhandlingar och alla former av människorättskontakter införa villkorsklausuler som föreskriver att man måste garantera och respektera ett obegränsat tillträde till internet och digitala friheter.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att främja och bevara höga standarder för digitala friheter i EU, särskilt genom att kodifiera principen om nätneutralitet genom lämplig lagstiftning, så att man stärker unionens trovärdighet när det gäller att främja och försvara de digitala friheterna runt om i världen. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att främja och bevara höga standarder för digitala friheter i EU, särskilt genom att kodifiera principen om nätneutralitet genom lämplig lagstiftning, så att man stärker unionens trovärdighet när det gäller att främja och försvara de digitala friheterna runt om i världen.

| 68. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att skapa synergieffekter mellan EU:s handelspolitik, säkerhetspolitik och utrikespolitik, samt enhetliggöra unionens värderingar och intressen, om EU verkligen ska kunna öka sin ekonomiska makt och agera globalt för att försvara de digitala friheterna. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att skapa synergieffekter mellan EU:s handelspolitik, säkerhetspolitik och utrikespolitik, samt enhetliggöra unionens värderingar och intressen, om EU verkligen ska kunna öka sin ekonomiska makt och agera globalt för att försvara de digitala friheterna.

| 69. | Europaparlamentet anser att samordning och gemensamma diplomatiska initiativ med andra OECD-länder för att utarbeta och verkställa en strategi för digital frihet är helt nödvändigt för att åstadkomma effektiva och flexibla insatser. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet anser att samordning och gemensamma diplomatiska initiativ med andra OECD-länder för att utarbeta och verkställa en strategi för digital frihet är helt nödvändigt för att åstadkomma effektiva och flexibla insatser.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att snarast möjligt anta en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att snarast möjligt anta en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik.

o

o o

| 71. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt till Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt till Europeiska utrikestjänsten.

---

(1)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session20/Pages/ResDecStat.aspx

(2)  Enhälligt antagen av Interparlamentariska unionens styrande råd vid dess 189:e session (Bern den 19 oktober 2011) http://www.ipu.org/english/issues/hrdocs/189/is01.htm

(3)  http://eeas.europa.eu/delegations/un_geneva/press_corner/focus/events/2012/20120625_en.htm

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0250.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2012)0237.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2012)0140.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2012)0126.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2012)0059.

(9)  EUT L 56, 29.2.2012, s. 1.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2011)0511.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2011)0364.

(12)  Antagna texter, P7_TA(2011)0334.

(13)  EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 135.

(14)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 101-111.

(15)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 33-40.

(16)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 24-32.

(17)  EUT C 290 E, 29.11.2006, s. 107-113.

(18)  Antagna texter, P7_TA(2011)0406.

(19)  EUT L 16, 19.1.2012, s. 1.

(20)  EUT L 87, 24.3.2012, s. 26.

(21)  http://unesdoc.unesco.org/images/0013/001325/132540e.pdf

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/34

---

P7_TA(2012)0476

Jurisdiktion vid patenttvister

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2012 om jurisdiktion vid patenttvister (2011/2176(INI))

(2015/C 434/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets beslut 2011/167/EU av den 10 mars 2011 om bemyndigande av ett fördjupat samarbete på området skapande av ett enhetligt patentskydd (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2011/167/EU av den 10 mars 2011 om bemyndigande av ett fördjupat samarbete på området skapande av ett enhetligt patentskydd (1),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd (COM(2011)0215), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd (COM(2011)0215),

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd när det gäller tillämpliga översättningsarrangemang (COM(2011)0216), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd när det gäller tillämpliga översättningsarrangemang (COM(2011)0216),

| — | med beaktande av domstolens yttrande 1/09 av den 8 mars 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens yttrande 1/09 av den 8 mars 2011 (2),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi samt utskottet för konstitutionella frågor (A7-0009/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi samt utskottet för konstitutionella frågor (A7-0009/2012), och av följande skäl:

| A. | Ett effektivt patentsystem i Europa är en nödvändig förutsättning för att stimulera tillväxt genom innovation och för att hjälpa europeiska företag, särskilt små och medelstora företag, att hantera den ekonomiska krisen och den globala konkurrensen. |
| --- | --- |

A.

Ett effektivt patentsystem i Europa är en nödvändig förutsättning för att stimulera tillväxt genom innovation och för att hjälpa europeiska företag, särskilt små och medelstora företag, att hantera den ekonomiska krisen och den globala konkurrensen.

| B. | Genom rådets beslut 2011/167/EU om bemyndigande av ett fördjupat samarbete på området skapande av ett enhetligt patentskydd har Belgien, Bulgarien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Estland, Irland, Grekland, Frankrike, Cypern, Lettland, Litauen, Luxemburg, Ungern, Malta, Nederländerna, Österrike, Polen, Portugal, Rumänien, Slovenien, Slovakien, Finland, Sverige och Förenade kungariket bemyndigats att fördjupa sitt samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd genom tillämpning av relevanta fördragsbestämmelser. |
| --- | --- |

B.

Genom rådets beslut 2011/167/EU om bemyndigande av ett fördjupat samarbete på området skapande av ett enhetligt patentskydd har Belgien, Bulgarien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Estland, Irland, Grekland, Frankrike, Cypern, Lettland, Litauen, Luxemburg, Ungern, Malta, Nederländerna, Österrike, Polen, Portugal, Rumänien, Slovenien, Slovakien, Finland, Sverige och Förenade kungariket bemyndigats att fördjupa sitt samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd genom tillämpning av relevanta fördragsbestämmelser.

| C. | Den 13 april 2011 antog kommissionen på grundval av rådets bemyndigande ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd och ett förslag till rådets förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd när det gäller tillämpliga översättningsarrangemang. |
| --- | --- |

C.

Den 13 april 2011 antog kommissionen på grundval av rådets bemyndigande ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd och ett förslag till rådets förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd när det gäller tillämpliga översättningsarrangemang.

| D. | Den 8 mars 2011 yttrade sig domstolen över förslaget om en domstol för europeiska patent och gemenskapspatent och konstaterade att förslaget inte var förenligt med unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

D.

Den 8 mars 2011 yttrade sig domstolen över förslaget om en domstol för europeiska patent och gemenskapspatent och konstaterade att förslaget inte var förenligt med unionslagstiftningen.

| E. | Ett effektivt enhetligt patentskydd kan bara garanteras genom ett fungerande system för patenttvister. |
| --- | --- |

E.

Ett effektivt enhetligt patentskydd kan bara garanteras genom ett fungerande system för patenttvister.

| F. | Efter domstolens yttrande påbörjade de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet arbetet med att inrätta en enhetlig domstol för patenttvister med hjälp av ett internationellt avtal. |
| --- | --- |

F.

Efter domstolens yttrande påbörjade de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet arbetet med att inrätta en enhetlig domstol för patenttvister med hjälp av ett internationellt avtal.

| G. | I detta sammanhang föreligger en väsentlig skillnad mellan vanliga internationella avtal och EU:s grundfördrag, såtillvida att de sistnämnda har skapat en ny rättsordning som förfogar över sina egna institutioner, till vilkas förmån staterna har begränsat sina suveräna rättigheter på allt vidare områden. Det är inte bara medlemsstaterna utan även deras medborgare som omfattas av denna rättsordning, och det åligger EU:s domstol och medlemsstaternas allmänna domstolar att skydda den. |
| --- | --- |

G.

I detta sammanhang föreligger en väsentlig skillnad mellan vanliga internationella avtal och EU:s grundfördrag, såtillvida att de sistnämnda har skapat en ny rättsordning som förfogar över sina egna institutioner, till vilkas förmån staterna har begränsat sina suveräna rättigheter på allt vidare områden. Det är inte bara medlemsstaterna utan även deras medborgare som omfattas av denna rättsordning, och det åligger EU:s domstol och medlemsstaternas allmänna domstolar att skydda den.

| H. | Den enhetliga patentdomstolen måste fullt ut respektera och tillämpa unionsrätten i samarbete med Europeiska unionens domstol, precis som de nationella domstolarna. |
| --- | --- |

H.

Den enhetliga patentdomstolen måste fullt ut respektera och tillämpa unionsrätten i samarbete med Europeiska unionens domstol, precis som de nationella domstolarna.

| I. | Den enhetliga patentdomstolen bör förlita sig på domstolens rättspraxis genom att begära förhandsavgöranden i enlighet med artikel 267 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

I.

Den enhetliga patentdomstolen bör förlita sig på domstolens rättspraxis genom att begära förhandsavgöranden i enlighet med artikel 267 i EUF-fördraget.

| J. | Unionsrättens företräde och korrekt tillämpning av unionsrätten bör säkerställas på grundval av artiklarna 258, 259 och 260 i EUF-födraget. |
| --- | --- |

J.

Unionsrättens företräde och korrekt tillämpning av unionsrätten bör säkerställas på grundval av artiklarna 258, 259 och 260 i EUF-födraget.

| K. | Den enhetliga patentdomstolen bör vara en del av de avtalsslutande medlemsstaternas rättssystem och ha exklusiv behörighet för europeiska patent med enhetlig verkan och för europeiska patent som berör en eller flera avtalsslutande medlemsstater. |
| --- | --- |

K.

Den enhetliga patentdomstolen bör vara en del av de avtalsslutande medlemsstaternas rättssystem och ha exklusiv behörighet för europeiska patent med enhetlig verkan och för europeiska patent som berör en eller flera avtalsslutande medlemsstater.

| L. | Ett effektivt domstolssystem behöver en decentraliserad förstainstansrätt. |
| --- | --- |

L.

Ett effektivt domstolssystem behöver en decentraliserad förstainstansrätt.

| M. | Hur pass effektivt systemet för patenttvister är beror på domarnas kvalitet och erfarenhet. |
| --- | --- |

M.

Hur pass effektivt systemet för patenttvister är beror på domarnas kvalitet och erfarenhet.

| N. | En och samma uppsättning rättegångsregler bör vara tillämplig på förfaranden i alla avdelningar och instanser inom patentdomstolen. |
| --- | --- |

N.

En och samma uppsättning rättegångsregler bör vara tillämplig på förfaranden i alla avdelningar och instanser inom patentdomstolen.

| O. | Den enhetliga patentdomstolen bör sträva efter att komma med avgöranden av högsta kvalitet utan onödiga förseningar i förfarandet och bör hjälpa framför allt små och medelstora företag att tillvarata sina rättigheter eller att försvara sig mot ogrundade anspråk eller patent som behöver återkallas. |
| --- | --- |

O.

Den enhetliga patentdomstolen bör sträva efter att komma med avgöranden av högsta kvalitet utan onödiga förseningar i förfarandet och bör hjälpa framför allt små och medelstora företag att tillvarata sina rättigheter eller att försvara sig mot ogrundade anspråk eller patent som behöver återkallas.

| 1. | Europaparlamentet begär att det inrättas ett enhetligt system för patenttvister, eftersom en splittrad marknad för patent och skillnader i tillämpning av lagen hindrar innovation och framsteg på den inre marknaden, försvårar användningen av patentsystem, är kostsamma och hindrar ett effektivt skydd av patenträttigheter, särskilt för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet begär att det inrättas ett enhetligt system för patenttvister, eftersom en splittrad marknad för patent och skillnader i tillämpning av lagen hindrar innovation och framsteg på den inre marknaden, försvårar användningen av patentsystem, är kostsamma och hindrar ett effektivt skydd av patenträttigheter, särskilt för små och medelstora företag.

| 2. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att avsluta förhandlingarna och ratificera det internationella avtalet (”avtalet”) mellan dessa medlemsstater (”de avtalsslutande medlemsstaterna”) för att inrätta en enhetlig patentdomstol (”domstolen”) utan onödiga förseningar. Spanien och Italien uppmuntras att överväga att delta i förfarandet för fördjupat samarbete. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att avsluta förhandlingarna och ratificera det internationella avtalet (”avtalet”) mellan dessa medlemsstater (”de avtalsslutande medlemsstaterna”) för att inrätta en enhetlig patentdomstol (”domstolen”) utan onödiga förseningar. Spanien och Italien uppmuntras att överväga att delta i förfarandet för fördjupat samarbete.

| 3. | Europaparlamentet insisterar på att EU-domstolen, i egenskap av väktare av unionslagstiftningen, måste garantera enhetligheten i unionens rättsordning och unionsrättens företräde i detta sammanhang. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet insisterar på att EU-domstolen, i egenskap av väktare av unionslagstiftningen, måste garantera enhetligheten i unionens rättsordning och unionsrättens företräde i detta sammanhang.

| 4. | Europaparlamentet anser att de medlemsstater som ännu inte beslutat att delta i det fördjupade samarbetet med att inrätta ett enhetligt patentskydd kan delta i det enhetliga systemet för patenttvister när det gäller europeiska patent som gäller på deras territorium. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att de medlemsstater som ännu inte beslutat att delta i det fördjupade samarbetet med att inrätta ett enhetligt patentskydd kan delta i det enhetliga systemet för patenttvister när det gäller europeiska patent som gäller på deras territorium.

| 5. | Europaparlamentet betonar att den enhetliga patentdomstolen bör prioritera att öka rättssäkerheten och förbättra efterlevnaden av patent, samtidigt som den åstadkommer en rättvis balans mellan rättsinnehavarnas och de berörda parternas intressen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att den enhetliga patentdomstolen bör prioritera att öka rättssäkerheten och förbättra efterlevnaden av patent, samtidigt som den åstadkommer en rättvis balans mellan rättsinnehavarnas och de berörda parternas intressen.

| 6. | Europaparlamentet betonar att det behövs ett kostnadseffektivt tvistlösningssystem som finansieras på ett sådant sätt att det garanterar möjlighet till rättslig prövning för alla patentinnehavare, särskilt för små och medelstora företag, enskilda och ideella organisationer. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att det behövs ett kostnadseffektivt tvistlösningssystem som finansieras på ett sådant sätt att det garanterar möjlighet till rättslig prövning för alla patentinnehavare, särskilt för små och medelstora företag, enskilda och ideella organisationer.

Generell strategi

| 7. | Europaparlamentet anser att inrättandet av ett sammanhängande system för patenttvister i de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet bör åstadkommas med hjälp av avtalet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att inrättandet av ett sammanhängande system för patenttvister i de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet bör åstadkommas med hjälp av avtalet.

| 8. | Europaparlamentet påpekar därför följande:






  i) | Avtalsslutande medlemsstater kan endast vara medlemsstaterna i Europeiska unionen. |
| --- | --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar därför följande:

i)

Avtalsslutande medlemsstater kan endast vara medlemsstaterna i Europeiska unionen.

| ii) | Avtalet bör träda i kraft när minst tretton av de avtalsslutande medlemsstaterna, däribland de tre medlemsstater där det största antalet europeiska patent var i kraft året före det år då den diplomatiska konferensen för undertecknande av avtalet äger rum, har ratificerat avtalet. |
| --- | --- |

ii)

Avtalet bör träda i kraft när minst tretton av de avtalsslutande medlemsstaterna, däribland de tre medlemsstater där det största antalet europeiska patent var i kraft året före det år då den diplomatiska konferensen för undertecknande av avtalet äger rum, har ratificerat avtalet.

| iii) | Domstolen bör vara gemensam för de avtalsslutande medlemsstaterna och omfattas av samma skyldigheter som de nationella domstolarna när det gäller efterlevnaden av unionslagstiftningen. Domstolen ska således exempelvis samarbeta med EU-domstolen genom att tillämpa artikel 267 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

iii)

Domstolen bör vara gemensam för de avtalsslutande medlemsstaterna och omfattas av samma skyldigheter som de nationella domstolarna när det gäller efterlevnaden av unionslagstiftningen. Domstolen ska således exempelvis samarbeta med EU-domstolen genom att tillämpa artikel 267 i EUF-fördraget.

| iv) | Domstolen bör agera i överensstämmelse med unionslagstiftningen och respektera dess företräde. För den händelse att appellationsdomstolen överträder unionslagstiftningen bör de avtalsslutande medlemsstaterna gemensamt vara ansvariga för skada som uppstår för parterna i respektive förfarande. Överträdelseförfaranden i enlighet med artiklarna 258, 259 och 260 i EUF-fördraget mot samtliga avtalsslutande medlemsstater bör tillämpas. |
| --- | --- |

iv)

Domstolen bör agera i överensstämmelse med unionslagstiftningen och respektera dess företräde. För den händelse att appellationsdomstolen överträder unionslagstiftningen bör de avtalsslutande medlemsstaterna gemensamt vara ansvariga för skada som uppstår för parterna i respektive förfarande. Överträdelseförfaranden i enlighet med artiklarna 258, 259 och 260 i EUF-fördraget mot samtliga avtalsslutande medlemsstater bör tillämpas.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett skiljedoms- och medlingscentrum inom ramen för avtalet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett skiljedoms- och medlingscentrum inom ramen för avtalet.

Strukturen i systemet för patenttvister

| 10. | Europaparlamentet menar att en effektiv domstol och ett effektivt system för tvister bör präglas av decentralisering och anser följande:






  i) | Domstolens system för tvister bör bestå av en första instans (”förstainstansrätt”) och en instans för överklaganden (”appellationsdomstol”). För att undvika ineffektivitet och långdragna förfaranden bör inga fler instanser läggas till. |
| --- | --- | --- |

10.

Europaparlamentet menar att en effektiv domstol och ett effektivt system för tvister bör präglas av decentralisering och anser följande:

i)

Domstolens system för tvister bör bestå av en första instans (”förstainstansrätt”) och en instans för överklaganden (”appellationsdomstol”). För att undvika ineffektivitet och långdragna förfaranden bör inga fler instanser läggas till.

| ii) | En decentraliserad första instans bör, i tillägg till en central avdelning, också bestå av lokala och regionala avdelningar. |
| --- | --- |

ii)

En decentraliserad första instans bör, i tillägg till en central avdelning, också bestå av lokala och regionala avdelningar.

| iii) | Ytterligare lokala avdelningar i första instans bör inrättas i en avtalsslutande medlemsstat på dess begäran när fler än hundra patentmål par kalenderår har inletts i denna avtalsslutande medlemsstat under tre år i följd före eller efter den dag då avtalet träder i kraft. Vidare föreslås att antalet avdelningar i varje avtalsslutande medlemsstat inte bör vara fler än fyra. |
| --- | --- |

iii)

Ytterligare lokala avdelningar i första instans bör inrättas i en avtalsslutande medlemsstat på dess begäran när fler än hundra patentmål par kalenderår har inletts i denna avtalsslutande medlemsstat under tre år i följd före eller efter den dag då avtalet träder i kraft. Vidare föreslås att antalet avdelningar i varje avtalsslutande medlemsstat inte bör vara fler än fyra.

| iv) | En regional avdelning bör inrättas för två eller flera avtalsslutande medlemsstater på deras begäran. |
| --- | --- |

iv)

En regional avdelning bör inrättas för två eller flera avtalsslutande medlemsstater på deras begäran.

Domstolens sammansättning och domarnas kvalifikationer

| 11. | Europaparlamentet understryker att effektiviteten i systemet för patenttvister framför allt beror på domarnas kvalitet och erfarenhet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att effektiviteten i systemet för patenttvister framför allt beror på domarnas kvalitet och erfarenhet.

| 12. | I detta avseende menar Europaparlamentet följande:






  i) | Parlamentet anser att appellationsdomstolen och förstainstansrätten bör ha en multinationell sammansättning. När det gäller deras sammansättning bör hänsyn tas till befintliga domstolsstrukturer, med beaktande av att det överordnade målet är en ny domstol som verkligen är enhetlig. Parlamentet föreslår därför att sammansättningen av de lokala avdelningarna bör bli multinationell snarast möjligt, men att motiverade undantag från denna grundprincip kan göras efter godkännande av den administrativa kommittén under en övergångsperiod på maximalt fem år, samtidigt som man måste se till att kvalitets- och effektivitetsstandarderna i de befintliga strukturerna inte minskas. Femårsperioden bör användas till intensiv utbildning och förberedelse av domarna. |
| --- | --- | --- |

12.

I detta avseende menar Europaparlamentet följande:

i)

Parlamentet anser att appellationsdomstolen och förstainstansrätten bör ha en multinationell sammansättning. När det gäller deras sammansättning bör hänsyn tas till befintliga domstolsstrukturer, med beaktande av att det överordnade målet är en ny domstol som verkligen är enhetlig. Parlamentet föreslår därför att sammansättningen av de lokala avdelningarna bör bli multinationell snarast möjligt, men att motiverade undantag från denna grundprincip kan göras efter godkännande av den administrativa kommittén under en övergångsperiod på maximalt fem år, samtidigt som man måste se till att kvalitets- och effektivitetsstandarderna i de befintliga strukturerna inte minskas. Femårsperioden bör användas till intensiv utbildning och förberedelse av domarna.

| ii) | Parlamentet anser att domstolen bör bestå av domare med både juridiska och tekniska kvalifikationer. Domarna bör ha högsta kompetens och dokumenterad erfarenhet av patenttvister och antitrustlagstiftning. Dessa kvalifikationer bör styrkas bland annat med relevant arbetslivserfarenhet och yrkesutbildning. Juridiskt kvalificerade domare bör uppfylla de villkor som krävs för utnämning till domarämbeten i en avtalsslutande medlemsstat. Tekniskt kvalificerade domare bör ha en universitetsexamen och sakkunskap på ett tekniskt område samt kunskaper om civilrätt och civilrättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

ii)

Parlamentet anser att domstolen bör bestå av domare med både juridiska och tekniska kvalifikationer. Domarna bör ha högsta kompetens och dokumenterad erfarenhet av patenttvister och antitrustlagstiftning. Dessa kvalifikationer bör styrkas bland annat med relevant arbetslivserfarenhet och yrkesutbildning. Juridiskt kvalificerade domare bör uppfylla de villkor som krävs för utnämning till domarämbeten i en avtalsslutande medlemsstat. Tekniskt kvalificerade domare bör ha en universitetsexamen och sakkunskap på ett tekniskt område samt kunskaper om civilrätt och civilrättsliga förfaranden.

| iii) | Parlamentet föreslår att avtalets bestämmelser om domstolens sammansättning inte bör ändras efter ikraftträdandet om inte målen med systemet för tvister, det vill säga högsta möjliga kvalitet och effektivitet, inte uppfylls på grund av dessa bestämmelser. Parlamentet föreslår att beslut om domstolens sammansättning bör fattas enhälligt av det behöriga organet. |
| --- | --- |

iii)

Parlamentet föreslår att avtalets bestämmelser om domstolens sammansättning inte bör ändras efter ikraftträdandet om inte målen med systemet för tvister, det vill säga högsta möjliga kvalitet och effektivitet, inte uppfylls på grund av dessa bestämmelser. Parlamentet föreslår att beslut om domstolens sammansättning bör fattas enhälligt av det behöriga organet.

| iv) | Parlamentet anser att avtalet bör innehålla säkerhetsklausuler som garanterar att domare är valbara endast om deras neutralitet inte kan ifrågasättas, särskilt om de tjänstgjort som ledamöter av överklagandeinstanser vid nationella patentverk eller Europeiska patentverket. |
| --- | --- |

iv)

Parlamentet anser att avtalet bör innehålla säkerhetsklausuler som garanterar att domare är valbara endast om deras neutralitet inte kan ifrågasättas, särskilt om de tjänstgjort som ledamöter av överklagandeinstanser vid nationella patentverk eller Europeiska patentverket.

Förfarandet

| 13. | När det gäller förfarandefrågorna anser Europaparlamentet följande:






  i) | En och samma uppsättning rättegångsregler bör vara tillämplig på förfaranden i alla avdelningar och instanser inom domstolen. |
| --- | --- | --- |

13.

När det gäller förfarandefrågorna anser Europaparlamentet följande:

i)

En och samma uppsättning rättegångsregler bör vara tillämplig på förfaranden i alla avdelningar och instanser inom domstolen.

| ii) | Förfaranden inför domstolen, vilka består av ett skriftligt, ett tillfälligt och ett muntligt förfarande, ska omfattas av den flexibilitet som är lämplig med beaktande av målen om förfarandenas snabbhet och effektivitet. |
| --- | --- |

ii)

Förfaranden inför domstolen, vilka består av ett skriftligt, ett tillfälligt och ett muntligt förfarande, ska omfattas av den flexibilitet som är lämplig med beaktande av målen om förfarandenas snabbhet och effektivitet.

| iii) | Rättegångsspråket vid lokala eller regionala avdelningar bör vara det officiella språket i den avtalsslutande medlemsstat där avdelningen finns, eller det officiella språk som fastställts av de avtalsslutande medlemsstater som delar på en regional avdelning. Parterna bör kunna välja det språk som använts för beviljande av patentet som rättegångsspråk, under förutsättning att den behöriga avdelningen ger sitt samtycke. Rättegångsspråket vid den centrala avdelningen bör vara det språk på vilket det berörda patentet beviljats. Rättegångsspråket vid appellationsdomstolen bör vara det rättegångsspråk som användes vid förstainstansrätten. |
| --- | --- |

iii)

Rättegångsspråket vid lokala eller regionala avdelningar bör vara det officiella språket i den avtalsslutande medlemsstat där avdelningen finns, eller det officiella språk som fastställts av de avtalsslutande medlemsstater som delar på en regional avdelning. Parterna bör kunna välja det språk som använts för beviljande av patentet som rättegångsspråk, under förutsättning att den behöriga avdelningen ger sitt samtycke. Rättegångsspråket vid den centrala avdelningen bör vara det språk på vilket det berörda patentet beviljats. Rättegångsspråket vid appellationsdomstolen bör vara det rättegångsspråk som användes vid förstainstansrätten.

| iv) | Domstolen bör ha befogenhet att preliminärt bevilja förbudsförelägganden för att förhindra varje hot om intrång, samt att förbjuda att det påstådda intrånget fortsätter. Denna befogenhet får dock inte leda till orättvist så kallat forum shopping. |
| --- | --- |

iv)

Domstolen bör ha befogenhet att preliminärt bevilja förbudsförelägganden för att förhindra varje hot om intrång, samt att förbjuda att det påstådda intrånget fortsätter. Denna befogenhet får dock inte leda till orättvist så kallat forum shopping.

| v) | Parterna bör företrädas enbart av advokater som är behöriga att uppträda inför domstol i någon av de avtalsslutande medlemsstaterna. Parternas företrädare kan assisteras av patentadvokater, som bör få tala under utfrågningar vid domstolen. |
| --- | --- |

v)

Parterna bör företrädas enbart av advokater som är behöriga att uppträda inför domstol i någon av de avtalsslutande medlemsstaterna. Parternas företrädare kan assisteras av patentadvokater, som bör få tala under utfrågningar vid domstolen.

Behörighet och domstolsbeslutens verkan

| 14. | Europaparlamentet understryker följande:






  i) | Domstolen bör ha exklusiv behörighet när det gäller europeiska patent med enhetlig verkan och europeiska patent som berör en eller flera avtalsslutande medlemsstater. För att uppnå detta måste förordning (EG) nr 44/2001 (3) ändras. |
| --- | --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker följande:

i)

Domstolen bör ha exklusiv behörighet när det gäller europeiska patent med enhetlig verkan och europeiska patent som berör en eller flera avtalsslutande medlemsstater. För att uppnå detta måste förordning (EG) nr 44/2001 (3) ändras.

| ii) | Käranden bör väcka talan vid den lokala avdelningen i den avtalsslutande medlemsstat där intrånget skett eller kan ske, eller där svaranden har sin hemvist eller är etablerad, eller vid den regionala avdelning som den avtalsslutande medlemsstaten deltar i. Om den berörda avtalsslutande medlemsstaten inte har någon lokal avdelning och inte deltar i någon regional avdelning, ska käranden väcka talan vid den centrala avdelningen. Parterna bör få komma överens på förhand om vid vilken avdelning av förstainstansrätten (lokal, regional eller central) talan kan väckas. |
| --- | --- |

ii)

Käranden bör väcka talan vid den lokala avdelningen i den avtalsslutande medlemsstat där intrånget skett eller kan ske, eller där svaranden har sin hemvist eller är etablerad, eller vid den regionala avdelning som den avtalsslutande medlemsstaten deltar i. Om den berörda avtalsslutande medlemsstaten inte har någon lokal avdelning och inte deltar i någon regional avdelning, ska käranden väcka talan vid den centrala avdelningen. Parterna bör få komma överens på förhand om vid vilken avdelning av förstainstansrätten (lokal, regional eller central) talan kan väckas.

| iii) | I fall av genkäromål om upphävande bör den lokala eller regionala avdelningen ha möjlighet att fortsätta med intrångsförfarandet, oberoende av om avdelningen också fortsätter behandla genkäromålet eller om den hänvisar detta till den centrala avdelningen. |
| --- | --- |

iii)

I fall av genkäromål om upphävande bör den lokala eller regionala avdelningen ha möjlighet att fortsätta med intrångsförfarandet, oberoende av om avdelningen också fortsätter behandla genkäromålet eller om den hänvisar detta till den centrala avdelningen.

| iv) | Bestämmelserna om domstolens behörighet bör efter ikraftträdandet inte ändras om inte målen med systemet för tvister, det vill säga högsta möjliga kvalitet och effektivitet, inte uppfylls på grund av dessa bestämmelser om behörighet. Parlamentet föreslår att beslut om domstolens behörighet bör fattas enhälligt av det behöriga organet. |
| --- | --- |

iv)

Bestämmelserna om domstolens behörighet bör efter ikraftträdandet inte ändras om inte målen med systemet för tvister, det vill säga högsta möjliga kvalitet och effektivitet, inte uppfylls på grund av dessa bestämmelser om behörighet. Parlamentet föreslår att beslut om domstolens behörighet bör fattas enhälligt av det behöriga organet.

| v) | Beslut i alla avdelningar i förstainstansrätten och beslut i appellationsdomstolen bör vara verkställbara i alla avtalsslutande medlemsstater utan att det ska behövas någon verkställbarhetsförklaring. |
| --- | --- |

v)

Beslut i alla avdelningar i förstainstansrätten och beslut i appellationsdomstolen bör vara verkställbara i alla avtalsslutande medlemsstater utan att det ska behövas någon verkställbarhetsförklaring.

| vi) | Förhållandet mellan avtalet och förordning (EG) nr 44/2001 bör tydliggöras i avtalet. |
| --- | --- |

vi)

Förhållandet mellan avtalet och förordning (EG) nr 44/2001 bör tydliggöras i avtalet.

Materiell rätt

| 15. | Europaparlamentet anser att domstolen bör grunda sina beslut på unionslagstiftningen, avtalet, den europeiska patentkonventionen och nationell lagstiftning som antagits i enlighet med den europeiska patentkonventionen, bestämmelser i internationella avtal som är tillämpliga på patent och bindande för alla avtalsslutande medlemsstater samt nationell lagstiftning i de avtalsslutande medlemsstaterna, i ljuset av tillämplig unionslagstiftning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att domstolen bör grunda sina beslut på unionslagstiftningen, avtalet, den europeiska patentkonventionen och nationell lagstiftning som antagits i enlighet med den europeiska patentkonventionen, bestämmelser i internationella avtal som är tillämpliga på patent och bindande för alla avtalsslutande medlemsstater samt nationell lagstiftning i de avtalsslutande medlemsstaterna, i ljuset av tillämplig unionslagstiftning.

| 16. | Europaparlamentet betonar att ett europeiskt patent med enhetlig verkan bör ge dess patentinnehavare rätt att förebygga direkt och indirekt användning av uppfinningen genom tredje part som saknar innehavarens samtycke på de avtalsslutande medlemsstaternas territorium. Patentinnehavaren bör ha rätt till ersättning för skada i fall av otillåten användning av uppfinningen. Patentinnehavaren bör ha rätt till antingen den vinst som han eller hon gått miste om på grund av intrånget och annan förlust, en lämplig licensavgift eller den vinst som uppstått till följd av en otillåtna användningen av uppfinningen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att ett europeiskt patent med enhetlig verkan bör ge dess patentinnehavare rätt att förebygga direkt och indirekt användning av uppfinningen genom tredje part som saknar innehavarens samtycke på de avtalsslutande medlemsstaternas territorium. Patentinnehavaren bör ha rätt till ersättning för skada i fall av otillåten användning av uppfinningen. Patentinnehavaren bör ha rätt till antingen den vinst som han eller hon gått miste om på grund av intrånget och annan förlust, en lämplig licensavgift eller den vinst som uppstått till följd av en otillåtna användningen av uppfinningen.

o

o o

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 76, 22.3.2011, s. 53.

(2)  EUT C 211, 16.7.2011, s. 2.

(3)  Rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (EGT L 12, 16.1.2001, s. 1).

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/38 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/38

---

P7_TA(2012)0482

Förebyggande av åldersrelaterade sjukdomar hos kvinnor

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2012 om förebyggande av åldersrelaterade sjukdomar hos kvinnor (2012/2129(INI))

(2015/C 434/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 168 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 168 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av vitboken ”Tillsammans för hälsa: Strategi för EU: 2008–2013” (COM(2007)0630), |
| --- | --- |

—

med beaktande av vitboken ”Tillsammans för hälsa: Strategi för EU: 2008–2013” (COM(2007)0630),

| — | med beaktande av vitboken ”En EU-strategi för hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma” (COM(2007)0279), |
| --- | --- |

—

med beaktande av vitboken ”En EU-strategi för hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma” (COM(2007)0279),

| — | med beaktande av kommissionens rapport om kvinnors hälsa i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om kvinnors hälsa i EU,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om telemedicin till gagn för patienter, hälso- och sjukvårdssystem och samhället (COM(2008)0689), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om telemedicin till gagn för patienter, hälso- och sjukvårdssystem och samhället (COM(2008)0689),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Om hanteringen av effekterna av en åldrande befolkning i EU” (COM(2009)0180), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Om hanteringen av effekterna av en åldrande befolkning i EU” (COM(2009)0180),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Om solidaritet i hälsa: att minska ojämlikhet i hälsa i EU” (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Om solidaritet i hälsa: att minska ojämlikhet i hälsa i EU” (COM(2009)0567),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Om åtgärder mot cancer: ett europeiskt partnerskap” (COM(2009)0291), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Om åtgärder mot cancer: ett europeiskt partnerskap” (COM(2009)0291),

| — | med beaktande av WHO:s rapport ”Empower Women – Combating Tobacco Industry Marketing in the WHO European Region” (WHO, 2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s rapport ”Empower Women – Combating Tobacco Industry Marketing in the WHO European Region” (WHO, 2010),

| — | med beaktande av kommissionens rapport ”2012 års åldranderapport: underliggande antaganden och prognosmetoder” (European Economy 4/11. Kommissionen, 2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport ”2012 års åldranderapport: underliggande antaganden och prognosmetoder” (European Economy 4/11. Kommissionen, 2011),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1350/2007/EG av den 23 oktober 2007 om inrättande av ett andra gemenskapsprogram för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1350/2007/EG av den 23 oktober 2007 om inrättande av ett andra gemenskapsprogram för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013) (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 940/2011/EU av den 14 september 2011 om Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 940/2011/EU av den 14 september 2011 om Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna (2),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 7 december 2010 med titeln ”Innovativa tillvägagångssätt avseende kroniska sjukdomar inom folkhälsan samt i hälso- och sjukvårdsystem”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 7 december 2010 med titeln ”Innovativa tillvägagångssätt avseende kroniska sjukdomar inom folkhälsan samt i hälso- och sjukvårdsystem”,

| — | med beaktande av det belgiska ordförandeskapets rapport av den 23 november 2010 om löneskillnaderna mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det belgiska ordförandeskapets rapport av den 23 november 2010 om löneskillnaderna mellan kvinnor och män,

| — | med beaktande av slutsatserna från FN:s toppmöte om kroniska icke smittsamma sjukdomar av den 19–20 september 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från FN:s toppmöte om kroniska icke smittsamma sjukdomar av den 19–20 september 2011,

| — | med beaktande av ramprogrammet för forskning och innovation ”Horisont 2020” (COM(2011)0808), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramprogrammet för forskning och innovation ”Horisont 2020” (COM(2011)0808),

| — | med beaktande av Eurostats rapport om aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna – ett statistiskt porträtt av EU 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurostats rapport om aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna – ett statistiskt porträtt av EU 2012,

| — | med beaktande av Eurobarometerrapporten om aktivt åldrande (2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurobarometerrapporten om aktivt åldrande (2012),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Stöd till den strategiska genomförandeplanen inom det europeiska innovationspartnerskapet för aktivt och hälsosamt åldrande” (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Stöd till den strategiska genomförandeplanen inom det europeiska innovationspartnerskapet för aktivt och hälsosamt åldrande” (COM(2012)0083),

| — | med beaktande av vitboken ”En agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensioner” (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

med beaktande av vitboken ”En agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensioner” (COM(2012)0055),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2006 om bröstcancer i det utvidgade EU (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2006 om bröstcancer i det utvidgade EU (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 februari 2007 om ”Främja goda kostvanor och motion: en europeisk dimension i arbetet för att förebygga övervikt, fetma och kroniska sjukdomar” (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 februari 2007 om ”Främja goda kostvanor och motion: en europeisk dimension i arbetet för att förebygga övervikt, fetma och kroniska sjukdomar” (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 juli 2007 om åtgärder mot hjärt- och kärlsjukdomar (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 juli 2007 om åtgärder mot hjärt- och kärlsjukdomar (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 februari 2009 om psykisk hälsa (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 februari 2009 om psykisk hälsa (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 maj 2009 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 maj 2009 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 12 november 2009 om gemensam programplanering av forskning för att bekämpa neurodegenerativa sjukdomar, särskilt Alzheimers sjukdom (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 12 november 2009 om gemensam programplanering av forskning för att bekämpa neurodegenerativa sjukdomar, särskilt Alzheimers sjukdom (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2011 om ett europeiskt initiativ rörande Alzheimers sjukdom och andra demenssjukdomar (INI)) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2011 om ett europeiskt initiativ rörande Alzheimers sjukdom och andra demenssjukdomar (INI)) (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 maj 2010 om kommissionens meddelande ”Åtgärder mot cancer: ett europeiskt partnerskap” (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 maj 2010 om kommissionens meddelande ”Åtgärder mot cancer: ett europeiskt partnerskap” (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om kvinnornas roll i ett åldrande samhälle (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om kvinnornas roll i ett åldrande samhälle (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 november 2010 om den demografiska utmaningen och solidariteten mellan generationerna (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 november 2010 om den demografiska utmaningen och solidariteten mellan generationerna (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om fattigdom bland kvinnor i Europeiska unionen (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om fattigdom bland kvinnor i Europeiska unionen (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om situationen för kvinnor som närmar sig pensionsåldern (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om situationen för kvinnor som närmar sig pensionsåldern (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 september 2011 om Europeiska unionens ståndpunkt och åtagande inför FN:s högnivåmöte om förebyggande och kontroll av icke smittsamma sjukdomar (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 september 2011 om Europeiska unionens ståndpunkt och åtagande inför FN:s högnivåmöte om förebyggande och kontroll av icke smittsamma sjukdomar (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2012 om åtgärder mot diabetesepidemin i EU (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2012 om åtgärder mot diabetesepidemin i EU (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2012 med rekommendationer till kommissionen om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga anställda för samma eller likvärdigt arbete (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2012 med rekommendationer till kommissionen om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga anställda för samma eller likvärdigt arbete (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2012 om jämställdheten mellan kvinnor och män (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2012 om jämställdheten mellan kvinnor och män (18),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0340/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0340/2012), och av följande skäl:

Allmän bakgrund

| A. | EU främjar mänsklig värdighet och erkänner varje människas rätt till förebyggande vård och medicinsk behandling, samtidigt som artikel 186.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt klart och tydligt stipulerar att medlemsstaterna ansvarar för organisation, förvaltning och tillhandahållande av hälso- och sjukvård, inklusive resurstilldelning. Det är avgörande att äldre personer ges rätt att leva ett värdigt och oberoende liv och delta i det sociala och kulturella livet. |
| --- | --- |

A.

EU främjar mänsklig värdighet och erkänner varje människas rätt till förebyggande vård och medicinsk behandling, samtidigt som artikel 186.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt klart och tydligt stipulerar att medlemsstaterna ansvarar för organisation, förvaltning och tillhandahållande av hälso- och sjukvård, inklusive resurstilldelning. Det är avgörande att äldre personer ges rätt att leva ett värdigt och oberoende liv och delta i det sociala och kulturella livet.

| B. | En åldrande befolkning är en av EU:s största utmaningar. Inom EU är över 87 miljoner människor (17,4 procent) över 65 år och enligt beräkningarna kommer den siffran att stiga till över 150 miljoner fram till 2060 (cirka 30 procent). |
| --- | --- |

B.

En åldrande befolkning är en av EU:s största utmaningar. Inom EU är över 87 miljoner människor (17,4 procent) över 65 år och enligt beräkningarna kommer den siffran att stiga till över 150 miljoner fram till 2060 (cirka 30 procent).

| C. | Livslängden har ökat betydligt och levnadsstandarden stiger på det hela taget i industriländerna, vilket har fått till följd att äldre människor är betydligt aktivare i dag än under föregående årtionden. Trots detta lever negativa stereotyper och fördomar om åldrandet kvar och försvårar i hög grad den sociala integrationen av äldre människor, som därmed blir socialt marginaliserade, och detta får direkta följder för deras livskvalitet och psykiska hälsa. |
| --- | --- |

C.

Livslängden har ökat betydligt och levnadsstandarden stiger på det hela taget i industriländerna, vilket har fått till följd att äldre människor är betydligt aktivare i dag än under föregående årtionden. Trots detta lever negativa stereotyper och fördomar om åldrandet kvar och försvårar i hög grad den sociala integrationen av äldre människor, som därmed blir socialt marginaliserade, och detta får direkta följder för deras livskvalitet och psykiska hälsa.

| D. | Kvinnor lever generellt längre än män (82,4 år jämfört med 76,4 år). När det gäller förväntade friska levnadsår är skillnaden mindre: 61,7 år för män och 62,6 år för kvinnor. |
| --- | --- |

D.

Kvinnor lever generellt längre än män (82,4 år jämfört med 76,4 år). När det gäller förväntade friska levnadsår är skillnaden mindre: 61,7 år för män och 62,6 år för kvinnor.

| E. | Sysselsättningsgraden för kvinnor mellan 55 och 64 år var 38,6 procent 2010, vilket kan jämföras med 54,5 procent för männen i samma åldersgrupp. Enligt EU:s mål ska 75 procent av befolkningen i åldrarna 20–64 år vara i arbete år 2020. |
| --- | --- |

E.

Sysselsättningsgraden för kvinnor mellan 55 och 64 år var 38,6 procent 2010, vilket kan jämföras med 54,5 procent för männen i samma åldersgrupp. Enligt EU:s mål ska 75 procent av befolkningen i åldrarna 20–64 år vara i arbete år 2020.

| F. | Kvinnor tjänar mindre än män (inom EU är löneskillnaderna mellan manliga och kvinnliga anställda 17,5 procent). Löneskillnaderna mellan kvinnor och män för åldersgruppen 55–64 år ligger på över 30 % i vissa medlemsstater, och i åldersgruppen 65 år och äldre når de upp till 48 %. Löneklyftan mellan könen leder till pensionsskillnader, vilket i sin tur leder till att kvinnor ofta hamnar under fattigdomsgränsen. |
| --- | --- |

F.

Kvinnor tjänar mindre än män (inom EU är löneskillnaderna mellan manliga och kvinnliga anställda 17,5 procent). Löneskillnaderna mellan kvinnor och män för åldersgruppen 55–64 år ligger på över 30 % i vissa medlemsstater, och i åldersgruppen 65 år och äldre når de upp till 48 %. Löneklyftan mellan könen leder till pensionsskillnader, vilket i sin tur leder till att kvinnor ofta hamnar under fattigdomsgränsen.

| G. | För att kunna förena arbets- och familjeliv väljer kvinnor ofta flexibla arbeten, arbete hemifrån, deltidsarbete, tillfälliga anställningar eller atypiska anställningar. Detta hämmar deras karriärutveckling och får allvarliga följder för deras pensionsinbetalningar, vilket gör dem särskilt utsatta för otrygghet och fattigdom. |
| --- | --- |

G.

För att kunna förena arbets- och familjeliv väljer kvinnor ofta flexibla arbeten, arbete hemifrån, deltidsarbete, tillfälliga anställningar eller atypiska anställningar. Detta hämmar deras karriärutveckling och får allvarliga följder för deras pensionsinbetalningar, vilket gör dem särskilt utsatta för otrygghet och fattigdom.

| H. | Kvinnor över 50 år beskrivs ofta som ”sandwichgenerationen” eller som ”arbetande döttrar och arbetande mödrar”. De brukar ha mindre möjligheter att ta hand om sin egen hälsa, eftersom de ofta tar hand om sina föräldrar eller barnbarn. |
| --- | --- |

H.

Kvinnor över 50 år beskrivs ofta som ”sandwichgenerationen” eller som ”arbetande döttrar och arbetande mödrar”. De brukar ha mindre möjligheter att ta hand om sin egen hälsa, eftersom de ofta tar hand om sina föräldrar eller barnbarn.

| I. | I EU riskerar 23,9 procent av befolkningen i åldrarna 50–64 år att hamna i fattigdom, varav 25,9 procent av kvinnorna respektive 21,7 procent av männen. Siffrorna från EU spänner mellan 39 procent och 49 procent i vissa länder, och i ett EU-land når man ända upp till 51 procent. |
| --- | --- |

I.

I EU riskerar 23,9 procent av befolkningen i åldrarna 50–64 år att hamna i fattigdom, varav 25,9 procent av kvinnorna respektive 21,7 procent av männen. Siffrorna från EU spänner mellan 39 procent och 49 procent i vissa länder, och i ett EU-land når man ända upp till 51 procent.

| J. | På grund av skilsmässa, separation eller på grund av att maken avlidit lever 75,8 procent av kvinnorna över 65 år ensamma. I genomsnitt tre av tio hushåll i EU är ensamhushåll, och i flertalet fall är det kvinnor som lever ensamma, särskilt äldre kvinnor. Tendensen är dessutom stigande. Ensamhushåll, eller hushåll med endast en inkomst, missgynnas i de flesta medlemsstater, båda i absoluta och relativa termer, vad gäller beskattning, socialförsäkring, bostad, hälso- och sjukvård, försäkringar och pensioner. Den offentliga politiken bör inte straffa människor som, frivilligt eller ofrivilligt, lever ensamma. |
| --- | --- |

J.

På grund av skilsmässa, separation eller på grund av att maken avlidit lever 75,8 procent av kvinnorna över 65 år ensamma. I genomsnitt tre av tio hushåll i EU är ensamhushåll, och i flertalet fall är det kvinnor som lever ensamma, särskilt äldre kvinnor. Tendensen är dessutom stigande. Ensamhushåll, eller hushåll med endast en inkomst, missgynnas i de flesta medlemsstater, båda i absoluta och relativa termer, vad gäller beskattning, socialförsäkring, bostad, hälso- och sjukvård, försäkringar och pensioner. Den offentliga politiken bör inte straffa människor som, frivilligt eller ofrivilligt, lever ensamma.

| K. | Under 2009 var andelen kvinnor över 65 år som befann sig i allvarlig materiell fattigdom 7,6 procent jämfört med 5,5 procent för männen. |
| --- | --- |

K.

Under 2009 var andelen kvinnor över 65 år som befann sig i allvarlig materiell fattigdom 7,6 procent jämfört med 5,5 procent för männen.

| L. | Äldre kvinnor är en missgynnad grupp som ofta utsätts för flerfaldig diskriminering, exempelvis på grund av ålder, kön eller etnisk bakgrund. Äldre kvinnor, som ofta har låg socioekonomisk status och stöter på ett otal svårigheter, skulle kunna dra nytta av åtgärder för socialt skydd och tillgång till nationella hälso- och sjukvårdssystem. |
| --- | --- |

L.

Äldre kvinnor är en missgynnad grupp som ofta utsätts för flerfaldig diskriminering, exempelvis på grund av ålder, kön eller etnisk bakgrund. Äldre kvinnor, som ofta har låg socioekonomisk status och stöter på ett otal svårigheter, skulle kunna dra nytta av åtgärder för socialt skydd och tillgång till nationella hälso- och sjukvårdssystem.

| M. | I landsbygdsområden är det svårare att få tillgång till primärvård än i tätorter. I dessa områden råder brist på vårdpersonal och sjukhus, inklusive akutmottagningar. |
| --- | --- |

M.

I landsbygdsområden är det svårare att få tillgång till primärvård än i tätorter. I dessa områden råder brist på vårdpersonal och sjukhus, inklusive akutmottagningar.

| N. | Äldre kvinnor lever ofta under svåra socioekonomiska förhållanden. Detta påverkar livskvaliteten samt den fysiska och psykiska hälsan, inte minst för äldre isolerade kvinnor. |
| --- | --- |

N.

Äldre kvinnor lever ofta under svåra socioekonomiska förhållanden. Detta påverkar livskvaliteten samt den fysiska och psykiska hälsan, inte minst för äldre isolerade kvinnor.

| O. | För att äldre kvinnors behov ska kunna tillgodoses på ett bra sätt krävs det bland annat en bättre förståelse av de sjukdomar som de drabbas av. |
| --- | --- |

O.

För att äldre kvinnors behov ska kunna tillgodoses på ett bra sätt krävs det bland annat en bättre förståelse av de sjukdomar som de drabbas av.

| P. | Alla faktorer, inklusive isolering, påverkar äldre kvinnors förmåga att förbli aktiva och fullt integrerade i det sociala livet. |
| --- | --- |

P.

Alla faktorer, inklusive isolering, påverkar äldre kvinnors förmåga att förbli aktiva och fullt integrerade i det sociala livet.

Åldersrelaterade sjukdomar

| Q. | På grund av sin längre livslängd och på grund av att vissa sjukdomar är könsbetingade, drabbas kvinnor oftare av kroniska och funktionsnedsättande sjukdomar, vilket leder till en försämrad livskvalitet. |
| --- | --- |

Q.

På grund av sin längre livslängd och på grund av att vissa sjukdomar är könsbetingade, drabbas kvinnor oftare av kroniska och funktionsnedsättande sjukdomar, vilket leder till en försämrad livskvalitet.

| R. | Det råder skillnader mellan kvinnor och män i fråga om många sjukdomars incidens, förlopp och konsekvenser. |
| --- | --- |

R.

Det råder skillnader mellan kvinnor och män i fråga om många sjukdomars incidens, förlopp och konsekvenser.

| S. | Enligt de senaste tillgängliga uppgifterna från Internationella centret för cancerforskning (IARC) är de tumörer som oftast drabbar kvinnor bröstcancer (29,7 procent), kolorektal cancer (13,5 procent) och lungcancer (7,4 procent). |
| --- | --- |

S.

Enligt de senaste tillgängliga uppgifterna från Internationella centret för cancerforskning (IARC) är de tumörer som oftast drabbar kvinnor bröstcancer (29,7 procent), kolorektal cancer (13,5 procent) och lungcancer (7,4 procent).

| T. | Varje år dör över två miljoner människor i medlemsstaterna i hjärt- och kärlsjukdomar, vilket motsvarar 42 procent av samtliga dödsfall i EU. Hjärt- och kärlsjukdomar orsakar 45 procent av dödsfallen bland kvinnor och 38 procent av dödsfallen bland män. |
| --- | --- |

T.

Varje år dör över två miljoner människor i medlemsstaterna i hjärt- och kärlsjukdomar, vilket motsvarar 42 procent av samtliga dödsfall i EU. Hjärt- och kärlsjukdomar orsakar 45 procent av dödsfallen bland kvinnor och 38 procent av dödsfallen bland män.

| U. | Diabetes är en av de vanligaste icke smittsamma sjukdomarna. Diabetes drabbar över 33 miljoner medborgare i EU och den siffran kommer förmodligen att öka till 38 miljoner fram till 2030. 2010 hade cirka 9 procent av EU:s vuxna befolkning (20–79 år) diabetes. |
| --- | --- |

U.

Diabetes är en av de vanligaste icke smittsamma sjukdomarna. Diabetes drabbar över 33 miljoner medborgare i EU och den siffran kommer förmodligen att öka till 38 miljoner fram till 2030. 2010 hade cirka 9 procent av EU:s vuxna befolkning (20–79 år) diabetes.

| V. | Ålder är en riskfaktor för utveckling av neurodegenerativa sjukdomar som alzheimer (den vanligaste demenssjukdomen). Neurodegenerativa sjukdomar är vanligare hos personer över 65 år (de drabbar cirka en av tjugo personer över 65 år, en av fem över 80 år och en av tre över 90 år). Mer än 7,3 miljoner människor i Europa lider av demens. Studier visar att alzheimer förekommer hos 81,7 % av alla kvinnor över 90 år (mot 24 % hos männen). Stigmatisering och bristande medvetenhet om neurodegenerativa sjukdomar som demens leder till försenade diagnoser och dåliga behandlingsresultat. |
| --- | --- |

V.

Ålder är en riskfaktor för utveckling av neurodegenerativa sjukdomar som alzheimer (den vanligaste demenssjukdomen). Neurodegenerativa sjukdomar är vanligare hos personer över 65 år (de drabbar cirka en av tjugo personer över 65 år, en av fem över 80 år och en av tre över 90 år). Mer än 7,3 miljoner människor i Europa lider av demens. Studier visar att alzheimer förekommer hos 81,7 % av alla kvinnor över 90 år (mot 24 % hos männen). Stigmatisering och bristande medvetenhet om neurodegenerativa sjukdomar som demens leder till försenade diagnoser och dåliga behandlingsresultat.

| W. | Demens är vanligast bland människor över 65 år och drabbar runt en av tjugo personer över 65, en av fem över 80 och en av tre över 90. Prevalensen är högre bland äldre kvinnor än bland äldre män. |
| --- | --- |

W.

Demens är vanligast bland människor över 65 år och drabbar runt en av tjugo personer över 65, en av fem över 80 och en av tre över 90. Prevalensen är högre bland äldre kvinnor än bland äldre män.

| X. | Kvinnor löper större risk att drabbas av ben- och ledsjukdomar (artros, ledgångsreumatism, osteoporos och benskörhet) (cirka 75 procent av samtliga höftledsfrakturer på grund av benskörhet drabbar kvinnor). |
| --- | --- |

X.

Kvinnor löper större risk att drabbas av ben- och ledsjukdomar (artros, ledgångsreumatism, osteoporos och benskörhet) (cirka 75 procent av samtliga höftledsfrakturer på grund av benskörhet drabbar kvinnor).

| Y. | De huvudsakliga riskfaktorerna för hjärt- och kärlsjukdomar, tumörer, diabetes, fetma och kroniska och funktionsnedsättande sjukdomar är rökning, fysisk inaktivitet, felaktig kost, alkoholmissbruk och miljöföroreningar. |
| --- | --- |

Y.

De huvudsakliga riskfaktorerna för hjärt- och kärlsjukdomar, tumörer, diabetes, fetma och kroniska och funktionsnedsättande sjukdomar är rökning, fysisk inaktivitet, felaktig kost, alkoholmissbruk och miljöföroreningar.

| Z. | Depression och ångest är allvarliga former av psykisk störning som drabbar kvinnor oftare än män. WHO beräknar att inom EU drabbas 2–15 procent av alla som är över 65 år. |
| --- | --- |

Z.

Depression och ångest är allvarliga former av psykisk störning som drabbar kvinnor oftare än män. WHO beräknar att inom EU drabbas 2–15 procent av alla som är över 65 år.

| AA. | Nedsatt hörsel och ögonproblem utgör också kraftiga bördor under de år som levs med funktionsnedsättningar. Tidiga och korrekta diagnoser, god behandling och tillgång till medicinsk utrustning av hög kvalitet kan förebygga ytterligare försämring eller leda till att funktionerna delvis återfås. |
| --- | --- |

AA.

Nedsatt hörsel och ögonproblem utgör också kraftiga bördor under de år som levs med funktionsnedsättningar. Tidiga och korrekta diagnoser, god behandling och tillgång till medicinsk utrustning av hög kvalitet kan förebygga ytterligare försämring eller leda till att funktionerna delvis återfås.

| AB. | Av de runt 6 00  000 européer som lider av multipel skleros är de flesta kvinnor. Detta är den vanligaste neurodegenerativa sjukdomen och en av de största orsakerna till funktionsnedsättningar hos äldre kvinnor som inte orsakats av trauma. |
| --- | --- |

AB.

Av de runt 6 00  000 européer som lider av multipel skleros är de flesta kvinnor. Detta är den vanligaste neurodegenerativa sjukdomen och en av de största orsakerna till funktionsnedsättningar hos äldre kvinnor som inte orsakats av trauma.

Tillgång till hälso- och sjukvård

| AC. | Det är nödvändigt att kunna garantera lika tillgång för kvinnor och män till hälso- och sjukvård och bättre kvalitet på hälso- och sjukvården. Större hänsyn måste tas till de särskilda villkoren för kvinnor i landsbygdsområden, som ofta lever ensamma. Detta bör göras samtidigt som artikel 168.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt beaktas. |
| --- | --- |

AC.

Det är nödvändigt att kunna garantera lika tillgång för kvinnor och män till hälso- och sjukvård och bättre kvalitet på hälso- och sjukvården. Större hänsyn måste tas till de särskilda villkoren för kvinnor i landsbygdsområden, som ofta lever ensamma. Detta bör göras samtidigt som artikel 168.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt beaktas.

| AD. | Kvinnors ekonomiska situation, som på grund av könsbetingade skillnader i fråga om löner, pensioner och andra inkomster gör dem särskilt utsatta för otrygghet och fattigdom, gör att äldre kvinnor förfogar över mindre ekonomiska resurser för att bekosta nödvändig hälso- och sjukvård och medicinsk behandling. |
| --- | --- |

AD.

Kvinnors ekonomiska situation, som på grund av könsbetingade skillnader i fråga om löner, pensioner och andra inkomster gör dem särskilt utsatta för otrygghet och fattigdom, gör att äldre kvinnor förfogar över mindre ekonomiska resurser för att bekosta nödvändig hälso- och sjukvård och medicinsk behandling.

| AE. | Telemedicin kan förbättra tillgången till hälso- och sjukvård som inte finns i svårtillgängliga områden och göra att den vård som äldre personers hälsotillstånd kräver blir mer specialiserad och ges oftare. |
| --- | --- |

AE.

Telemedicin kan förbättra tillgången till hälso- och sjukvård som inte finns i svårtillgängliga områden och göra att den vård som äldre personers hälsotillstånd kräver blir mer specialiserad och ges oftare.

Forskning och förebyggande

| AF. | Satsningar på forskning och innovation är nödvändiga för att bevara en hög levnadsstandard och anta den stora utmaning som åldrandet utgör. |
| --- | --- |

AF.

Satsningar på forskning och innovation är nödvändiga för att bevara en hög levnadsstandard och anta den stora utmaning som åldrandet utgör.

| AG. | Förebyggande och tidig diagnostik leder till en förbättring av den fysiska och psykiska hälsan hos kvinnor och män, vilket gör det möjligt att förlänga antalet förväntade friska levnadsår, sänka hälso- och sjukvårdskostnaderna och därmed garantera hållbarheten på lång sikt. |
| --- | --- |

AG.

Förebyggande och tidig diagnostik leder till en förbättring av den fysiska och psykiska hälsan hos kvinnor och män, vilket gör det möjligt att förlänga antalet förväntade friska levnadsår, sänka hälso- och sjukvårdskostnaderna och därmed garantera hållbarheten på lång sikt.

| AH. | Förebyggande åtgärder måste vara en prioritering i hälso- och sjukvården, med särskilt fokus på missgynnade grupper. |
| --- | --- |

AH.

Förebyggande åtgärder måste vara en prioritering i hälso- och sjukvården, med särskilt fokus på missgynnade grupper.

| AI. | Kunskap om hälsa är en nödvändighet, eftersom det hjälper människor att hitta rätt i komplexa hälso- och sjukvårdssystem och förbättra förståelsen av sin egen roll för att förebygga åldersrelaterade sjukdomar under hela livet. |
| --- | --- |

AI.

Kunskap om hälsa är en nödvändighet, eftersom det hjälper människor att hitta rätt i komplexa hälso- och sjukvårdssystem och förbättra förståelsen av sin egen roll för att förebygga åldersrelaterade sjukdomar under hela livet.

| AJ. | De könsbetingade aspekterna av sjukdomar och mediciner studeras för närvarande inte i tillräcklig utsträckning, och kliniska försök görs oftast på yngre män. |
| --- | --- |

AJ.

De könsbetingade aspekterna av sjukdomar och mediciner studeras för närvarande inte i tillräcklig utsträckning, och kliniska försök görs oftast på yngre män.

| AK. | Enligt Internationella centret för cancerforskning kan mammografiundersökningar, med en täckning på över 70 procent, minska mortaliteten i bröstcancer från 20 procent till 30 procent bland kvinnor över 50 år. |
| --- | --- |

AK.

Enligt Internationella centret för cancerforskning kan mammografiundersökningar, med en täckning på över 70 procent, minska mortaliteten i bröstcancer från 20 procent till 30 procent bland kvinnor över 50 år.

| AL. | Kvinnor använder i större utsträckning läkemedel och naturläkemedel, vars effekter måste utforskas mer så att man kan minimera riskerna för interaktion. |
| --- | --- |

AL.

Kvinnor använder i större utsträckning läkemedel och naturläkemedel, vars effekter måste utforskas mer så att man kan minimera riskerna för interaktion.

| AM. | Kvinnor genomgår många hormonförändringar under hela livet och tar särskilda läkemedel kopplade till den fertila åldern och övergångsåldern. |
| --- | --- |

AM.

Kvinnor genomgår många hormonförändringar under hela livet och tar särskilda läkemedel kopplade till den fertila åldern och övergångsåldern.

| AN. | Nio procent av kvinnorna använder ofta antidepressiva medel jämfört med fem procent av männen. |
| --- | --- |

AN.

Nio procent av kvinnorna använder ofta antidepressiva medel jämfört med fem procent av männen.

| AO. | Enligt Världshälsoorganisationen (WHO) har mellan fyra och sex procent av alla äldre upplevt någon form av missförhållanden i sitt eget hem, från fysiska, sexuella och psykiska övergrepp till ekonomiskt utnyttjande, vanvård och försummelse. |
| --- | --- |

AO.

Enligt Världshälsoorganisationen (WHO) har mellan fyra och sex procent av alla äldre upplevt någon form av missförhållanden i sitt eget hem, från fysiska, sexuella och psykiska övergrepp till ekonomiskt utnyttjande, vanvård och försummelse.

Allmän bakgrund

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att kvinnor visserligen lever längre än män men att de inte har fler levnadsår med god hälsa, dvs. utan allvarliga funktionsnedsättningar (62,6 år för kvinnor och 61,7 år för män). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att kvinnor visserligen lever längre än män men att de inte har fler levnadsår med god hälsa, dvs. utan allvarliga funktionsnedsättningar (62,6 år för kvinnor och 61,7 år för män).

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att äldre, ensamstående kvinnor som inte är rörliga och inte har anhöriga i närheten behöver adekvat hälso- och sjukvård och hjälp i hemmet för att kunna leva ett jämlikt och självständigt liv. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att äldre, ensamstående kvinnor som inte är rörliga och inte har anhöriga i närheten behöver adekvat hälso- och sjukvård och hjälp i hemmet för att kunna leva ett jämlikt och självständigt liv.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra en ny rapport om kvinnors hälsa och därvid särskilt uppmärksamma åldersspannet ”65+” och de indikatorer som avser aktivt åldrande. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra en ny rapport om kvinnors hälsa och därvid särskilt uppmärksamma åldersspannet ”65+” och de indikatorer som avser aktivt åldrande.

| 4. | Europaparlamentet anser att politiska åtgärder som främjar en förening av arbets- och familjelivet samt social delaktighet gör det möjligt för kvinnor att bättre hantera ett aktivt och friskt åldrande och uppmanar därför medlemsstaterna att öka insatserna inom detta område. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att politiska åtgärder som främjar en förening av arbets- och familjelivet samt social delaktighet gör det möjligt för kvinnor att bättre hantera ett aktivt och friskt åldrande och uppmanar därför medlemsstaterna att öka insatserna inom detta område.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra till full integration, bättre involvering och aktivt deltagande för äldre kvinnor i det sociala livet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra till full integration, bättre involvering och aktivt deltagande för äldre kvinnor i det sociala livet.

| 6. | Europaparlamentet framhåller vikten av ett kultur- och utbildningsutbud som riktar sig till äldre människor. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller vikten av ett kultur- och utbildningsutbud som riktar sig till äldre människor.

| 7. | Europaparlamentet efterlyser konkreta och verksamma åtgärder – exempelvis antagande av direktivet om likabehandling – för att angripa den flerfaldiga diskriminering som äldre kvinnor ofta utsätts för. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet efterlyser konkreta och verksamma åtgärder – exempelvis antagande av direktivet om likabehandling – för att angripa den flerfaldiga diskriminering som äldre kvinnor ofta utsätts för.

| 8. | Europaparlamentet stöder initiativ som syftar till bättre sjukdomsprevention och hälsoskydd och till ett självständigt liv för äldre människor. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet stöder initiativ som syftar till bättre sjukdomsprevention och hälsoskydd och till ett självständigt liv för äldre människor.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att offentliggöra en rapport om de åtgärder som medlemsstaterna vidtagit till stöd för ett aktivt åldrande och åtgärdernas effekt i syfte att kunna fastställa bättre metoder och värdera de åtgärder som behöver vidtas på EU-nivå i framtiden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att offentliggöra en rapport om de åtgärder som medlemsstaterna vidtagit till stöd för ett aktivt åldrande och åtgärdernas effekt i syfte att kunna fastställa bättre metoder och värdera de åtgärder som behöver vidtas på EU-nivå i framtiden.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa en positivare attityd till åldrande och göra EU:s medborgare mer medvetna om frågor rörande åldrande och dess verkliga konsekvenser. Detta har varit ett av huvudbudskapen under 2012, året för ett aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa en positivare attityd till åldrande och göra EU:s medborgare mer medvetna om frågor rörande åldrande och dess verkliga konsekvenser. Detta har varit ett av huvudbudskapen under 2012, året för ett aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna.

| 11. | Europaparlamentet anser att en livslång strategi där det görs kopplingar mellan åldrande och kön är en väg framåt för äldrepolitiken. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att en livslång strategi där det görs kopplingar mellan åldrande och kön är en väg framåt för äldrepolitiken.

| 12. | Europaparlamentet noterar att de offentliga utgifterna för hälso- och sjukvården motsvarar 7,8 procent av BNP i EU och att utgifterna på kort och lång sikt för hälso- och sjukvården, på grund av det demografiska åldrandet, beräknas öka med 3 procent till år 2060. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar att de offentliga utgifterna för hälso- och sjukvården motsvarar 7,8 procent av BNP i EU och att utgifterna på kort och lång sikt för hälso- och sjukvården, på grund av det demografiska åldrandet, beräknas öka med 3 procent till år 2060.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmärksamma äldre kvinnliga invandrare, som lever under svåra ekonomiska och sociala förhållanden och ofta möter svårigheter att få tillgång till socialt skydd och hälso- och sjukvård. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt ensamstående kvinnor, änkor och skilda kvinnor, som har fått försämrad livskvalitet och hälsa på grund av detta. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmärksamma äldre kvinnliga invandrare, som lever under svåra ekonomiska och sociala förhållanden och ofta möter svårigheter att få tillgång till socialt skydd och hälso- och sjukvård. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt ensamstående kvinnor, änkor och skilda kvinnor, som har fått försämrad livskvalitet och hälsa på grund av detta.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att till fullo erkänna jämställdhetsdimensionen i hälsofrågor som en väsentlig del av den europeiska och nationella hälso- och sjukvårdspolitiken. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att till fullo erkänna jämställdhetsdimensionen i hälsofrågor som en väsentlig del av den europeiska och nationella hälso- och sjukvårdspolitiken.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att hitta en bra balans mellan å ena sidan drastiska åtgärder mot den finansiella och ekonomiska krisen och å andra sidan tillräckliga och adekvata medel till hälso- och sjukvård och social omsorg, för att på så vis bidra till att hantera den demografiska trenden med en åldrande befolkning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att hitta en bra balans mellan å ena sidan drastiska åtgärder mot den finansiella och ekonomiska krisen och å andra sidan tillräckliga och adekvata medel till hälso- och sjukvård och social omsorg, för att på så vis bidra till att hantera den demografiska trenden med en åldrande befolkning.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra en studie om den ekonomiska och finansiella krisens inverkan på äldre kvinnor, särskilt deras tillgång till förebyggande och botande vård. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra en studie om den ekonomiska och finansiella krisens inverkan på äldre kvinnor, särskilt deras tillgång till förebyggande och botande vård.

| 17. | Europaparlamentet framhåller att ingående och omfattande strategier på hälsoområdet kräver samarbete mellan regeringar, hälso- och sjukvårdsanställda, icke-statliga organisationer, behöriga hälso- och sjukvårdsmyndigheter, patientorganisationer, medier och andra aktörer som verkar för ett hälsosamt åldrande. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet framhåller att ingående och omfattande strategier på hälsoområdet kräver samarbete mellan regeringar, hälso- och sjukvårdsanställda, icke-statliga organisationer, behöriga hälso- och sjukvårdsmyndigheter, patientorganisationer, medier och andra aktörer som verkar för ett hälsosamt åldrande.

| 18. | Europaparlamentet upprepar att ett EU som är mer lyhört för äldre kvinnors och mäns behov och intressen måste skapas och främjas och att ett jämställdhetsperspektiv måste integreras i alla åtgärder och politiska strategier som syftar till att medvetandegöra och informera, för att garantera ett aktivt och sunt åldrande för alla. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet upprepar att ett EU som är mer lyhört för äldre kvinnors och mäns behov och intressen måste skapas och främjas och att ett jämställdhetsperspektiv måste integreras i alla åtgärder och politiska strategier som syftar till att medvetandegöra och informera, för att garantera ett aktivt och sunt åldrande för alla.

Åldersrelaterade sjukdomar

| 19. | Europaparlamentet understryker att många sjukdomar bland kvinnor ofta underskattas, exempelvis hjärt- och kärlsjukdomar som anses vara ett manligt problem. Parlamentet beklagar att infarkter bland kvinnor i många fall inte diagnostiseras eftersom symptomen i allmänhet skiljer sig från männens. Parlamentet understryker att man även vid behandling bör beakta könsrelaterade, biologiska särdrag. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att många sjukdomar bland kvinnor ofta underskattas, exempelvis hjärt- och kärlsjukdomar som anses vara ett manligt problem. Parlamentet beklagar att infarkter bland kvinnor i många fall inte diagnostiseras eftersom symptomen i allmänhet skiljer sig från männens. Parlamentet understryker att man även vid behandling bör beakta könsrelaterade, biologiska särdrag.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utforma offentliga informationskampanjer för kvinnor för att öka kunskaperna om riskfaktorer kopplade till hjärt- och kärlsjukdomar och särskilda utbildningsprogram för hälso- och sjukvårdspersonal. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utforma offentliga informationskampanjer för kvinnor för att öka kunskaperna om riskfaktorer kopplade till hjärt- och kärlsjukdomar och särskilda utbildningsprogram för hälso- och sjukvårdspersonal.

| 21. | Europaparlamentet beklagar att den ökande alkoholkonsumtionen bland äldre kvinnor i Europa får så lite uppmärksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inleda studier för att ta tag i det här problemet och dess konsekvenser för äldre kvinnors fysiska och psykiska hälsa. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet beklagar att den ökande alkoholkonsumtionen bland äldre kvinnor i Europa får så lite uppmärksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inleda studier för att ta tag i det här problemet och dess konsekvenser för äldre kvinnors fysiska och psykiska hälsa.

| 22. | Europaparlamentet noterar med oro det ökade antalet kvinnor som röker, vilket innebär en ökad risk att drabbas av lungcancer samt hjärt- och kärlproblem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att införa särskilda antirökprogram med inriktning på unga kvinnor (WHO räknar med att den procentuella andelen kvinnor som röker i EU kommer att öka från nuvarande 12 procent till cirka 20 procent år 2025). |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet noterar med oro det ökade antalet kvinnor som röker, vilket innebär en ökad risk att drabbas av lungcancer samt hjärt- och kärlproblem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att införa särskilda antirökprogram med inriktning på unga kvinnor (WHO räknar med att den procentuella andelen kvinnor som röker i EU kommer att öka från nuvarande 12 procent till cirka 20 procent år 2025).

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra initiativ för att främja en bättre hälsa, även genom lämplig information om riskerna med tobaks- och alkoholkonsumtion samt fördelarna med goda kostvanor och regelbunden fysisk aktivitet i syfte att förebygga fetma, högt blodtryck och liknande problem. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra initiativ för att främja en bättre hälsa, även genom lämplig information om riskerna med tobaks- och alkoholkonsumtion samt fördelarna med goda kostvanor och regelbunden fysisk aktivitet i syfte att förebygga fetma, högt blodtryck och liknande problem.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra informationskampanjer för kvinnor som är på väg in i eller redan befinner sig i övergångsåldern. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra informationskampanjer för kvinnor som är på väg in i eller redan befinner sig i övergångsåldern.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka allmänhetens medvetenhet om ben- och ledsjukdomar genom att organisera informations- och utbildningskampanjer om hur de kan förhindras och botas. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka allmänhetens medvetenhet om ben- och ledsjukdomar genom att organisera informations- och utbildningskampanjer om hur de kan förhindras och botas.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta initiativ till en EU-handlingsplan för icke-smittsamma sjukdomar som uppföljning till resultaten av FN-toppmötet om icke-smittsamma sjukdomar i september 2011 och den offentliga samrådsprocess som kommissionen drog igång i mars–april 2012. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta initiativ till en EU-handlingsplan för icke-smittsamma sjukdomar som uppföljning till resultaten av FN-toppmötet om icke-smittsamma sjukdomar i september 2011 och den offentliga samrådsprocess som kommissionen drog igång i mars–april 2012.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sätta särskilt fokus på äldre i samband med den kommande översynen av direktiv 2001/37/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sätta särskilt fokus på äldre i samband med den kommande översynen av direktiv 2001/37/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma och genomföra en EU-strategi för förebyggande, diagnostik och behandling av diabetes men också för att främja information och forskning inom detta område. Detta bör göras med samtidig respekt för artikel 168.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma och genomföra en EU-strategi för förebyggande, diagnostik och behandling av diabetes men också för att främja information och forskning inom detta område. Detta bör göras med samtidig respekt för artikel 168.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta ett könsanpassat helhetsgrepp på Alzheimers sjukdom och andra former av demens för att förbättra livskvaliteten och värdigheten för patienterna och deras anhöriga. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta ett könsanpassat helhetsgrepp på Alzheimers sjukdom och andra former av demens för att förbättra livskvaliteten och värdigheten för patienterna och deras anhöriga.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utforma informationskampanjer för allmänheten om Alzheimers sjukdom (information om sjukdomen och om vård- och behandlingsmöjligheterna), i samarbete med nationella och europeiska alzheimerföreningar. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utforma informationskampanjer för allmänheten om Alzheimers sjukdom (information om sjukdomen och om vård- och behandlingsmöjligheterna), i samarbete med nationella och europeiska alzheimerföreningar.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snarast möjligt ta fram nationella planer och strategier för alzheimer om de ännu inte har gjort detta. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snarast möjligt ta fram nationella planer och strategier för alzheimer om de ännu inte har gjort detta.

| 32. | Europaparlamentet noterar med oro att det största antalet självmord i EU begås av personer över 65 år och att fallen av självmordsförsök är fler bland kvinnor än bland män. Antalet fall ökar dessutom på grund av den ekonomiska lågkonjunkturens förvärrade konsekvenser för äldre kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra en studie om kopplingen mellan denna statistik och den ekonomiska krisens oproportionerliga följder för äldre kvinnor. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet noterar med oro att det största antalet självmord i EU begås av personer över 65 år och att fallen av självmordsförsök är fler bland kvinnor än bland män. Antalet fall ökar dessutom på grund av den ekonomiska lågkonjunkturens förvärrade konsekvenser för äldre kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra en studie om kopplingen mellan denna statistik och den ekonomiska krisens oproportionerliga följder för äldre kvinnor.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med kommissionen och Eurostat förbättra datainsamlingen, uppdelad efter kön och ålder, samt informationen om mental hälsa och sambandet mellan mental hälsa och friska levnadsår. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med kommissionen och Eurostat förbättra datainsamlingen, uppdelad efter kön och ålder, samt informationen om mental hälsa och sambandet mellan mental hälsa och friska levnadsår.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anordna särskilda fortbildningskurser om förebyggande och behandling av neurodegenerativa sjukdomar och depressiva störningar för allmänläkare och personal vid psykiatriska institutioner, bland annat läkare, psykologer och sjuksköterskor. Här bör särskild uppmärksamhet ägnas åt de extra utmaningar som äldre kvinnor har att brottas med. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anordna särskilda fortbildningskurser om förebyggande och behandling av neurodegenerativa sjukdomar och depressiva störningar för allmänläkare och personal vid psykiatriska institutioner, bland annat läkare, psykologer och sjuksköterskor. Här bör särskild uppmärksamhet ägnas åt de extra utmaningar som äldre kvinnor har att brottas med.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera insatser i fråga om sjukdomar som bryter ned minnet, exempelvis demens, och att utöka den medicinska och sociala forskningen i sådana sjukdomar, i syfte att förbättra livskvaliteten för människor med sådana sjukdomar och deras vårdare, skapa hållbara hälso- och sjukvårdstjänster och få fart på tillväxten i Europa. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera insatser i fråga om sjukdomar som bryter ned minnet, exempelvis demens, och att utöka den medicinska och sociala forskningen i sådana sjukdomar, i syfte att förbättra livskvaliteten för människor med sådana sjukdomar och deras vårdare, skapa hållbara hälso- och sjukvårdstjänster och få fart på tillväxten i Europa.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att både offentlig- och privatanställda inom äldrevården deltar i fortbildningsprogram och kontinuerlig utvärdering av sina arbetsinsatser. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att både offentlig- och privatanställda inom äldrevården deltar i fortbildningsprogram och kontinuerlig utvärdering av sina arbetsinsatser.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra det allmänna högre utbildningssystemet att utforma medicinstudier med inriktning på gerontologi. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra det allmänna högre utbildningssystemet att utforma medicinstudier med inriktning på gerontologi.

Tillgång till hälso- och sjukvård

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja nödvändiga åtgärder för att underlätta äldre kvinnors tillgång till hälso- och sjukvård, inklusive för kvinnor som bor långt ifrån större orter och i svårtillgängliga områden, oavsett deras privata ekonomiska situation, med särskild tonvikt på individuellt stöd, bland annat för att vården så länge som möjligt ska kunna ges i hemmet, på särskilda former av stöd och hjälp till vårdgivare och till telemedicin, i den mån som detta kan förbättra livskvaliteten för patienter med kroniska sjukdomar och hjälpa till att minska vårdköerna. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja nödvändiga åtgärder för att underlätta äldre kvinnors tillgång till hälso- och sjukvård, inklusive för kvinnor som bor långt ifrån större orter och i svårtillgängliga områden, oavsett deras privata ekonomiska situation, med särskild tonvikt på individuellt stöd, bland annat för att vården så länge som möjligt ska kunna ges i hemmet, på särskilda former av stöd och hjälp till vårdgivare och till telemedicin, i den mån som detta kan förbättra livskvaliteten för patienter med kroniska sjukdomar och hjälpa till att minska vårdköerna.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att även analysera, kontrollera och garantera jämställdheten när de planerar de ekonomiska anslagen till hälso- och sjukvården. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att även analysera, kontrollera och garantera jämställdheten när de planerar de ekonomiska anslagen till hälso- och sjukvården.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidareutveckla e-hälsotjänster och könsanpassade lösningar för boende med hemtjänst, i syfte att främja ett självständigt liv i hemmet och effektivisera hälso- och sjukvården för äldre kvinnor, som oftare stängs ute från sådana möjligheter. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidareutveckla e-hälsotjänster och könsanpassade lösningar för boende med hemtjänst, i syfte att främja ett självständigt liv i hemmet och effektivisera hälso- och sjukvården för äldre kvinnor, som oftare stängs ute från sådana möjligheter.

| 41. | Europaparlamentet efterlyser en rättighetsbaserad strategi för att äldre aktivt ska kunna vara med och välja vilken typ av vård eller social omsorg de ska ha. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet efterlyser en rättighetsbaserad strategi för att äldre aktivt ska kunna vara med och välja vilken typ av vård eller social omsorg de ska ha.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de sociala trygghetssystemen, särskilt sjukförsäkringarna, beaktar arbetslöshet och sociala svårigheter för kvinnor, så att dessa inte lämnas utan skydd. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de sociala trygghetssystemen, särskilt sjukförsäkringarna, beaktar arbetslöshet och sociala svårigheter för kvinnor, så att dessa inte lämnas utan skydd.

| 43. | Europaparlamentet anser det viktigt att främja och underlätta tillgången till hälso- och sjukvård och stöd för kvinnor som trots egna hälsoproblem måste ta hand om andra personer i beroendeställning. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser det viktigt att främja och underlätta tillgången till hälso- och sjukvård och stöd för kvinnor som trots egna hälsoproblem måste ta hand om andra personer i beroendeställning.

| 44. | Europaparlamentet föreslår att offentliga och privata äldreboenden som ofta fungerar som sjukhus omvandlas till inrättningar som skapar en vänlig miljö för de boende och som utöver fysisk omsorg även prioriterar alla former av självständig verksamhet eller kreativa sysslor för att undvika institutionalisering. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet föreslår att offentliga och privata äldreboenden som ofta fungerar som sjukhus omvandlas till inrättningar som skapar en vänlig miljö för de boende och som utöver fysisk omsorg även prioriterar alla former av självständig verksamhet eller kreativa sysslor för att undvika institutionalisering.

| 45. | Europaparlamentet är övertygat om att äldre personer som bor på offentliga och privata äldreboenden måste vara med och fatta beslut i frågor som rör boendenas drift. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet är övertygat om att äldre personer som bor på offentliga och privata äldreboenden måste vara med och fatta beslut i frågor som rör boendenas drift.

| 46. | Europaparlamentet understryker behovet av att fler läkare och vårdanställda ges ordentlig utbildning och förberedelse i att tillämpa en strategi som beaktar äldre kvinnors särskilda psykiska, sociala och informationsmässiga behov utifrån ett köns- och åldersperspektiv. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet understryker behovet av att fler läkare och vårdanställda ges ordentlig utbildning och förberedelse i att tillämpa en strategi som beaktar äldre kvinnors särskilda psykiska, sociala och informationsmässiga behov utifrån ett köns- och åldersperspektiv.

| 47. | Europaparlamentet vill att studier för sjukvårdspersonal ska innehålla mer utbildning i lyhördhet och psykologi. Även socialarbetare bör bli mer involverade i denna förebyggande politik. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet vill att studier för sjukvårdspersonal ska innehålla mer utbildning i lyhördhet och psykologi. Även socialarbetare bör bli mer involverade i denna förebyggande politik.

| 48. | Europaparlamentet uppmuntrar föreningar och telefonjourer som bistår äldre med omsorg, skydd och psykologiskt stöd. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmuntrar föreningar och telefonjourer som bistår äldre med omsorg, skydd och psykologiskt stöd.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att, med beaktande av ett jämställdhetsperspektiv, samla in uppgifter och utbyta god praxis som kan ge vägledning när det gäller bästa praxis för tillgång till hälso- och sjukvård, särskilt i fråga om tidskrävande byråkratiska förfaranden, samt när det gäller utformning av konkreta åtgärder och strategier som kan förbättra livskvaliteten för äldre kvinnor. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att, med beaktande av ett jämställdhetsperspektiv, samla in uppgifter och utbyta god praxis som kan ge vägledning när det gäller bästa praxis för tillgång till hälso- och sjukvård, särskilt i fråga om tidskrävande byråkratiska förfaranden, samt när det gäller utformning av konkreta åtgärder och strategier som kan förbättra livskvaliteten för äldre kvinnor.

| 50. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att förbättra den förebyggande hälsovården för äldre kvinnor genom att exempelvis tillhandahålla lättillgänglig och regelbunden mammografi och cellprovtagning, ta bort åldersgränser för tillgång till förebyggande hälsovård, exempelvis bröstcancerscreening, samt öka medvetenheten om vikten av screening. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att förbättra den förebyggande hälsovården för äldre kvinnor genom att exempelvis tillhandahålla lättillgänglig och regelbunden mammografi och cellprovtagning, ta bort åldersgränser för tillgång till förebyggande hälsovård, exempelvis bröstcancerscreening, samt öka medvetenheten om vikten av screening.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sina insatser för att sprida en förebyggande kultur i hela EU, och uppmanar medlemsstaterna att intensifiera informationskampanjerna i skolor, på universitet, på arbetsplatser och äldrecentrum i samarbete med aktörer på området, lokala myndigheter och icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sina insatser för att sprida en förebyggande kultur i hela EU, och uppmanar medlemsstaterna att intensifiera informationskampanjerna i skolor, på universitet, på arbetsplatser och äldrecentrum i samarbete med aktörer på området, lokala myndigheter och icke-statliga organisationer.

Forskning och förebyggande

| 52. | Europaparlamentet noterar med oro de EU-forskningsresultat som offentliggjordes i april 2011 och som visar att ungefär 28 % av alla kvinnor som är 60 år eller äldre har misshandlats under de senaste tolv månaderna. Parlamentet anser att det måste vara en prioritering att skydda äldre mot misshandel, övergrepp, försummelse och exploatering som orsakas av en medveten och avsiktlig handling eller genom vårdslöshet. Medlemsstaterna uppmanas att öka insatserna för att förhindra övergrepp mot äldre i hemmet och på institutioner. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet noterar med oro de EU-forskningsresultat som offentliggjordes i april 2011 och som visar att ungefär 28 % av alla kvinnor som är 60 år eller äldre har misshandlats under de senaste tolv månaderna. Parlamentet anser att det måste vara en prioritering att skydda äldre mot misshandel, övergrepp, försummelse och exploatering som orsakas av en medveten och avsiktlig handling eller genom vårdslöshet. Medlemsstaterna uppmanas att öka insatserna för att förhindra övergrepp mot äldre i hemmet och på institutioner.

| 53. | Europaparlamentet anser det viktigt att den medicinska forskningen drivs av en ansats som beaktar kvinnliga och manliga särdrag. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser det viktigt att den medicinska forskningen drivs av en ansats som beaktar kvinnliga och manliga särdrag.

| 54. | Europaparlamentet understryker att jämställdhetsstrategin för 2010–2015 tar fasta på att kvinnor och män är föremål för specifika sjukdomar och hälsorisker som måste beaktas i tillräcklig grad inom den medicinska forskningen och hälso- och sjukvården. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet understryker att jämställdhetsstrategin för 2010–2015 tar fasta på att kvinnor och män är föremål för specifika sjukdomar och hälsorisker som måste beaktas i tillräcklig grad inom den medicinska forskningen och hälso- och sjukvården.

| 55. | Europaparlamentet efterlyser inom ramen för Horisont 2020 en strategisk plan för forskning om kvinnors hälsa inför nästa årtionde, samt ett institut för forskning om kvinnors hälsa som garanti för att planen sätts i verket. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet efterlyser inom ramen för Horisont 2020 en strategisk plan för forskning om kvinnors hälsa inför nästa årtionde, samt ett institut för forskning om kvinnors hälsa som garanti för att planen sätts i verket.

| 56. | Europaparlamentet anser det viktigt att det finns kvinnliga experter i nationella rådgivande teknisk-vetenskapliga kommittéer som utvärderar läkemedel. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser det viktigt att det finns kvinnliga experter i nationella rådgivande teknisk-vetenskapliga kommittéer som utvärderar läkemedel.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att göra övergrepp mot äldre till ett forskningsämne i det gemensamma programmet för neurodegenerativa sjukdomar, i syfte att mäta hur vanligt förekommande det är och hur det påverkar människor med demens. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att göra övergrepp mot äldre till ett forskningsämne i det gemensamma programmet för neurodegenerativa sjukdomar, i syfte att mäta hur vanligt förekommande det är och hur det påverkar människor med demens.

| 58. | Europaparlamentet stöder det europeiska innovationspartnerskapet för aktivt och hälsosamt åldrade, ett pilotprojekt som syftar till att fram till 2020 öka antalet friska levnadsår för EU:s befolkning med två år och uppnå tre mål för Europa, nämligen bättre hälsa och livskvalitet för äldre, förbättrad hållbarhet och förbättrad effektivitet i hälso- och sjukvårdssystemen. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet stöder det europeiska innovationspartnerskapet för aktivt och hälsosamt åldrade, ett pilotprojekt som syftar till att fram till 2020 öka antalet friska levnadsår för EU:s befolkning med två år och uppnå tre mål för Europa, nämligen bättre hälsa och livskvalitet för äldre, förbättrad hållbarhet och förbättrad effektivitet i hälso- och sjukvårdssystemen.

| 59. | Europaparlamentet välkomnar projekt och initiativ som syftar till att förbättra människors kostvanor och livsstil (projektet Eatwell, EU:s plattform för kost, fysisk aktivitet och hälsa samt EU:s ram för saltminskning), liksom det europeiska partnerskapet för åtgärder mot cancer. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet välkomnar projekt och initiativ som syftar till att förbättra människors kostvanor och livsstil (projektet Eatwell, EU:s plattform för kost, fysisk aktivitet och hälsa samt EU:s ram för saltminskning), liksom det europeiska partnerskapet för åtgärder mot cancer.

| 60. | Europaparlamentet understryker att alla mål och insatser i det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet bör bidra till att främja en bättre förståelse av och medvetenhet om kvinnors och mäns olika behov och om de olika hälsostrategier som bör tillämpas på dem. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet understryker att alla mål och insatser i det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet bör bidra till att främja en bättre förståelse av och medvetenhet om kvinnors och mäns olika behov och om de olika hälsostrategier som bör tillämpas på dem.

| 61. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till åtgärdspaket för sammanhållningspolitiken (2014–2020), enligt vilket ett aktivt och hälsosamt åldrande samt innovation är prioriterade investeringsområden. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till åtgärdspaket för sammanhållningspolitiken (2014–2020), enligt vilket ett aktivt och hälsosamt åldrande samt innovation är prioriterade investeringsområden.

| 62. | Europaparlamentet beklagar att 97 procent av hälso- och sjukvårdsbudgeten avsätts till behandling av icke smittsamma sjukdomar och att endast 3 procent investeras i förebyggande åtgärder, medan kostnaderna för behandling och hantering av icke-smittsamma sjukdomar ökar på grund av ökad tillgång till diagnos och vård. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att öka sina hälso- och sjukvårdsbudgetar så att de omfattar förebyggande insatser. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet beklagar att 97 procent av hälso- och sjukvårdsbudgeten avsätts till behandling av icke smittsamma sjukdomar och att endast 3 procent investeras i förebyggande åtgärder, medan kostnaderna för behandling och hantering av icke-smittsamma sjukdomar ökar på grund av ökad tillgång till diagnos och vård. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att öka sina hälso- och sjukvårdsbudgetar så att de omfattar förebyggande insatser.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga större vikt vid sjukdomsorsakerna och på så vis främja förebyggande åtgärder som sträcker sig över olika sektorer på alla samhällsnivåer. Parlamentet vill att hälsa främjas genom tidiga diagnoser och sjukdomsundersökningar, en hälsosam livsstil, adekvat hälso- och sjukvård samt lämpliga arbetsvillkor för äldre arbetstagare. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga större vikt vid sjukdomsorsakerna och på så vis främja förebyggande åtgärder som sträcker sig över olika sektorer på alla samhällsnivåer. Parlamentet vill att hälsa främjas genom tidiga diagnoser och sjukdomsundersökningar, en hälsosam livsstil, adekvat hälso- och sjukvård samt lämpliga arbetsvillkor för äldre arbetstagare.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fokusera mer på informationskampanjer om benskörhet och ge tydligare information om tidig diagnostik vid benskörhet för att förhindra frakturer, även genom en bättre tillgång till bentäthetsundersökningar. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fokusera mer på informationskampanjer om benskörhet och ge tydligare information om tidig diagnostik vid benskörhet för att förhindra frakturer, även genom en bättre tillgång till bentäthetsundersökningar.

| 65. | Europaparlamentet stöder WHO:s ”jämställdhetsutmaning”, enligt vilken det krävs en bättre utvärdering av riskfaktorerna för kvinnors hälsa. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang WHO:s rekommendationer om att skapa ”åldersvänliga” miljöer och öka möjligheterna för äldre kvinnor att bidra produktivt till samhället, bland annat genom sektorsövergripande samarbete i syfte att identifiera och främja insatser utanför hälso- och sjukvårdssektorn som kan förbättra kvinnors hälsoresultat. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet stöder WHO:s ”jämställdhetsutmaning”, enligt vilken det krävs en bättre utvärdering av riskfaktorerna för kvinnors hälsa. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang WHO:s rekommendationer om att skapa ”åldersvänliga” miljöer och öka möjligheterna för äldre kvinnor att bidra produktivt till samhället, bland annat genom sektorsövergripande samarbete i syfte att identifiera och främja insatser utanför hälso- och sjukvårdssektorn som kan förbättra kvinnors hälsoresultat.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att belysa kvinnornas specifika sjukdomstillstånd och symptom vid hjärt- och kärlsjukdomar i utbildningen av läkare och vårdpersonal och att framhäva fördelarna med tidiga insatser. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att belysa kvinnornas specifika sjukdomstillstånd och symptom vid hjärt- och kärlsjukdomar i utbildningen av läkare och vårdpersonal och att framhäva fördelarna med tidiga insatser.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inom ramen för initiativet Horisont 2020 uppmuntra ett tätare vetenskapligt samarbete och komparativ forskning om multipel skleros inom EU för att göra det lättare att identifiera behandling och förebyggande vård av denna sjukdom som allvarligt begränsar rörligheten, särskilt för äldre kvinnor. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inom ramen för initiativet Horisont 2020 uppmuntra ett tätare vetenskapligt samarbete och komparativ forskning om multipel skleros inom EU för att göra det lättare att identifiera behandling och förebyggande vård av denna sjukdom som allvarligt begränsar rörligheten, särskilt för äldre kvinnor.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att stödja informationskampanjer riktade till just äldre kvinnor som ska vara inriktade på köns- och åldersanpassade rekommendationer om rätt kost och vikten av fysisk aktivitet, mot bakgrund av att sådana rekommendationer kan bidra till att förhindra fall och minska uppkomsten av hjärt- och kärlproblem, osteoporos och vissa cancertyper. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att stödja informationskampanjer riktade till just äldre kvinnor som ska vara inriktade på köns- och åldersanpassade rekommendationer om rätt kost och vikten av fysisk aktivitet, mot bakgrund av att sådana rekommendationer kan bidra till att förhindra fall och minska uppkomsten av hjärt- och kärlproblem, osteoporos och vissa cancertyper.

| 69. | Europaparlamentet efterlyser i detta sammanhang information och utbildning, både i skolan och genom hälsobudskap, om goda kostvanor och om hälsoriskerna med osunda kostvanor. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet efterlyser i detta sammanhang information och utbildning, både i skolan och genom hälsobudskap, om goda kostvanor och om hälsoriskerna med osunda kostvanor.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en diskussion med rådet för att säkerställa att rekommendationen om cancerscreening sprids och genomförs på ett effektivt sätt, och att därvidlag särskilt fokusera på socioekonomiskt missgynnade befolkningsgrupper för att minska ojämlikheten i fråga om hälsa. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte genomfört den rekommendationen att göra det, i överensstämmelse med EU:s riktlinjer för kvalitetsgaranti. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en diskussion med rådet för att säkerställa att rekommendationen om cancerscreening sprids och genomförs på ett effektivt sätt, och att därvidlag särskilt fokusera på socioekonomiskt missgynnade befolkningsgrupper för att minska ojämlikheten i fråga om hälsa. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte genomfört den rekommendationen att göra det, i överensstämmelse med EU:s riktlinjer för kvalitetsgaranti.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att anpassa ålderströskeln för att få tillgång till screeningprogrammen, åtminstone i de länder där sjukdomsfallen förekommer i högre grad och i de fall där sjukdomen redan förekommer i familjen, samt att även inkludera äldre kvinnor i de programmen med tanke på att kvinnor har en förväntad längre livslängd. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att anpassa ålderströskeln för att få tillgång till screeningprogrammen, åtminstone i de länder där sjukdomsfallen förekommer i högre grad och i de fall där sjukdomen redan förekommer i familjen, samt att även inkludera äldre kvinnor i de programmen med tanke på att kvinnor har en förväntad längre livslängd.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja kvinnors rättigheter i syfte att bekämpa alla former av våld och diskriminering på grundval av ålder och kön, bland annat genom upplysnings- och informationskampanjer för alla européer redan tidigt i livet. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja kvinnors rättigheter i syfte att bekämpa alla former av våld och diskriminering på grundval av ålder och kön, bland annat genom upplysnings- och informationskampanjer för alla européer redan tidigt i livet.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att intensifiera den kliniska forskningen om kvinnor, och anser att det nyligen offentliggjorda förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om kliniska prövningar av humanläkemedel och om upphävande av direktiv 2001/20/EG kan verka i denna riktning. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att intensifiera den kliniska forskningen om kvinnor, och anser att det nyligen offentliggjorda förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om kliniska prövningar av humanläkemedel och om upphävande av direktiv 2001/20/EG kan verka i denna riktning.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram innovativa lösningar i direkt samarbete med patienterna och på så vis bättre tillgodose äldre människors behov. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram innovativa lösningar i direkt samarbete med patienterna och på så vis bättre tillgodose äldre människors behov.

o

o o

| 75. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 301, 20.11.2007, s. 3.

(2)  EUT L 246, 23.9.2011, s. 5.

(3)  EUT C 313 E, 20.12.2006, s. 273.

(4)  EUT C 250 E, 25.10.2007, s. 93.

(5)  EUT C 175 E, 10.7.2008, s. 561.

(6)  EUT C 76 E, 25.3.2010, s. 24.

(7)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 23.

(8)  EUT C 271 E, 7.10.2010, s. 7.

(9)  EUT C 136 E, 11.5.2012, s. 35.

(10)  EUT C 81 E, 15.3.2011, s. 95.

(11)  EUT C 308 E, 20.10.2011, s. 49.

(12)  EUT C 74 E, 13.3.2012, s. 19.

(13)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 77.

(14)  Antagna texter, P7_TA(2011)0360.

(15)  Antagna texter, P7_TA(2011)0390.

(16)  Antagna texter, P7_TA(2012)0082.

(17)  Antagna texter, P7_TA(2012)0225.

(18)  Antagna texter, P7_TA(2012)0069.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/49 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/49

---

P7_TA(2012)0483

Den mikrobiella utmaningen – Växande hot från antimikrobiell resistens

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2012 om den mikrobiella utmaningen – allt större hot från antimikrobiell resistens (2012/2041(INI))

(2015/C 434/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 22 juni 2012 om ”Antimikrobiell resistens och dess inverkan på hälsovårdssektorn och veterinärsektorn – ett samlat hälsoperspektiv”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 22 juni 2012 om ”Antimikrobiell resistens och dess inverkan på hälsovårdssektorn och veterinärsektorn – ett samlat hälsoperspektiv”,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 november 2011 om en handlingsplan mot antimikrobiell resistens (COM(2011)0748), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 november 2011 om en handlingsplan mot antimikrobiell resistens (COM(2011)0748),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 27 oktober 2011 om initiativet för gemensam programplanering för forskning ”Den mikrobiella utmaningen – ett nytt hot mot människors hälsa” (C(2011)7660), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 27 oktober 2011 om initiativet för gemensam programplanering för forskning ”Den mikrobiella utmaningen – ett nytt hot mot människors hälsa” (C(2011)7660),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2011 om det hot mot folkhälsan som antimikrobiell resistens utgör (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2011 om det hot mot folkhälsan som antimikrobiell resistens utgör (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om antibiotikaresistens (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om antibiotikaresistens (2),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 november 2009 om antimikrobiell resistens (SANCO/6876/2009r6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 18 november 2009 om antimikrobiell resistens (SANCO/6876/2009r6),

| — | med beaktande av den gemensamma tekniska rapporten av den 17 september 2009 från Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) och Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) med titeln ”The bacterial challenge: time to react – A call to narrow the gap between multidrug-resistant bacteria in the EU and the development of new antibacterial agents” (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma tekniska rapporten av den 17 september 2009 från Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) och Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) med titeln ”The bacterial challenge: time to react – A call to narrow the gap between multidrug-resistant bacteria in the EU and the development of new antibacterial agents” (3),

| — | med beaktande av den andra gemensamma rapporten av den 14 mars 2012 från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) med titeln ”Antimicrobial resistance in zoonotic bacteria affecting humans, animals and food” (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den andra gemensamma rapporten av den 14 mars 2012 från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) med titeln ”Antimicrobial resistance in zoonotic bacteria affecting humans, animals and food” (4),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets 2876:e möte den 10 juni 2008 om antimikrobiell resistens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets 2876:e möte den 10 juni 2008 om antimikrobiell resistens,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets 2980:e möte den 1 december 2009 om innovativa incitament till effektiva antibiotika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets 2980:e möte den 1 december 2009 om innovativa incitament till effektiva antibiotika,

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 9 juni 2009 om patientsäkerhet och förebyggande och kontroll av vårdrelaterade infektioner (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 9 juni 2009 om patientsäkerhet och förebyggande och kontroll av vårdrelaterade infektioner (5),

| — | med beaktande av den tredje översynen av Världshälsoorganisationens (WHO) förteckning över antimikrobiella medel av kritisk betydelse för humanmedicin (rapport från det tredje mötet i WHO:s rådgivande grupp för integrerad övervakning av antimikrobiell resistens den 14–17 juni 2011 i Oslo i Norge) och till Världsorganisationen för djurhälsas (OIE) förteckning över antimikrobiella medel av betydelse för veterinärmedicinen (”Antimicrobial Agents of Veterinary Importance”, OIE, maj 2007) och senare tillägg, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tredje översynen av Världshälsoorganisationens (WHO) förteckning över antimikrobiella medel av kritisk betydelse för humanmedicin (rapport från det tredje mötet i WHO:s rådgivande grupp för integrerad övervakning av antimikrobiell resistens den 14–17 juni 2011 i Oslo i Norge) och till Världsorganisationen för djurhälsas (OIE) förteckning över antimikrobiella medel av betydelse för veterinärmedicinen (”Antimicrobial Agents of Veterinary Importance”, OIE, maj 2007) och senare tillägg,

| — | med beaktande av kommissionens andra rapport till rådet av den 9 april 2010 på grundval av medlemsstaternas rapporter om genomförandet av rådets rekommendation (2002/77/EG) om återhållsam användning av antimikrobiella medel inom humanmedicin (COM(2010)0141), och kommissionens arbetsdokument som åtföljer denna rapport (SEC(2010)0399), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens andra rapport till rådet av den 9 april 2010 på grundval av medlemsstaternas rapporter om genomförandet av rådets rekommendation (2002/77/EG) om återhållsam användning av antimikrobiella medel inom humanmedicin (COM(2010)0141), och kommissionens arbetsdokument som åtföljer denna rapport (SEC(2010)0399),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser där användningen av antibiotika som tillväxtbefrämjande medel förbjuds (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser där användningen av antibiotika som tillväxtbefrämjande medel förbjuds (6),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 15 november 2001 om återhållsam användning av antimikrobiella medel inom humanmedicin (7) (2002/77/EG) och av Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2001 om förslaget till denna rekommendation (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 15 november 2001 om återhållsam användning av antimikrobiella medel inom humanmedicin (7) (2002/77/EG) och av Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2001 om förslaget till denna rekommendation (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juni 2001 om en gemenskapsstrategi mot antibiotikaresistens (COM(2001)0333), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juni 2001 om en gemenskapsstrategi mot antibiotikaresistens (COM(2001)0333),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om utvärdering och bedömning av handlingsplanen för djurskydd och djurs välbefinnande 2006–2010 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om utvärdering och bedömning av handlingsplanen för djurskydd och djurs välbefinnande 2006–2010 (9),

| — | med beaktande av rekommendationerna för framtida samarbete mellan Förenta staterna och EU inom den transatlantiska arbetsgruppen för antimikrobiell resistens (Tatfar) (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna för framtida samarbete mellan Förenta staterna och EU inom den transatlantiska arbetsgruppen för antimikrobiell resistens (Tatfar) (10),

| — | med beaktande av Codex alimentarius ”Guidelines for Risk Analysis of Foodborne Antimicrobial Resistance” (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Codex alimentarius ”Guidelines for Risk Analysis of Foodborne Antimicrobial Resistance” (11),

| — | med beaktande av Codex Code of practice för att minimera och begränsa antimikrobiell resistens (CAC/RCP 61-2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Codex Code of practice för att minimera och begränsa antimikrobiell resistens (CAC/RCP 61-2005),

| — | med beaktande av den förberedande åtgärden ”Antimikrobiell resistens: forskning om orsakerna till hög och olämplig användning av antibiotika” som parlamentet röstade om inom ramen för Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012, och som syftar till att utreda frågan om oriktig användning och försäljning av antimikrobiella medel med eller utan recept längs hela kedjan – från läkaren och farmaceuten till patienten – och att undersöka samtliga inblandade aktörers beteende, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förberedande åtgärden ”Antimikrobiell resistens: forskning om orsakerna till hög och olämplig användning av antibiotika” som parlamentet röstade om inom ramen för Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012, och som syftar till att utreda frågan om oriktig användning och försäljning av antimikrobiella medel med eller utan recept längs hela kedjan – från läkaren och farmaceuten till patienten – och att undersöka samtliga inblandade aktörers beteende,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0373/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0373/2012), och av följande skäl:

| A. | Utvecklingen av läkemedelsresistens är en naturlig och oundviklig konsekvens av antimikrobiell behandling. Denna process kan påskyndas av överdriven och omdömeslös användning i human- och veterinärmedicin som, i kombination med otillräcklig hygien och infektionskontroll, kan äventyra den effektiva användningen av ett redan begränsat antal antimikrobiella medel. |
| --- | --- |

A.

Utvecklingen av läkemedelsresistens är en naturlig och oundviklig konsekvens av antimikrobiell behandling. Denna process kan påskyndas av överdriven och omdömeslös användning i human- och veterinärmedicin som, i kombination med otillräcklig hygien och infektionskontroll, kan äventyra den effektiva användningen av ett redan begränsat antal antimikrobiella medel.

| B. | Antibiotikaresistensen hos vissa bakterier är så hög som 25 procent eller mer i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

B.

Antibiotikaresistensen hos vissa bakterier är så hög som 25 procent eller mer i flera medlemsstater.

| C. | Problemet med antimikrobiell resistens beror till stor del på missbruk av antibiotika, särskilt överanvändning. |
| --- | --- |

C.

Problemet med antimikrobiell resistens beror till stor del på missbruk av antibiotika, särskilt överanvändning.

| D. | Många medlemsstater saknar ett stabilt rättsligt regelverk för att föreskriva och stödja en rationell användning av läkemedel. |
| --- | --- |

D.

Många medlemsstater saknar ett stabilt rättsligt regelverk för att föreskriva och stödja en rationell användning av läkemedel.

| E. | Endast i EU, Island och Norge orsakar antimikrobiell resistens uppemot 4 00  000 infektioner och 25  000 dödsfall årligen, vilket medför utgifter på minst 1,5 miljarder euro i extra sjukvårdskostnader och produktivitetsförluster. |
| --- | --- |

E.

Endast i EU, Island och Norge orsakar antimikrobiell resistens uppemot 4 00  000 infektioner och 25  000 dödsfall årligen, vilket medför utgifter på minst 1,5 miljarder euro i extra sjukvårdskostnader och produktivitetsförluster.

| F. | Den ökade resistensen mot antimikrobiella medel är en komplex fråga av gränsöverskridande karaktär som beror på en rad olika sammanhängande faktorer. Det krävs en rad interventionsåtgärder på olika nivåer som förutsätter ett starkt samarbete mellan länder och sektorer. |
| --- | --- |

F.

Den ökade resistensen mot antimikrobiella medel är en komplex fråga av gränsöverskridande karaktär som beror på en rad olika sammanhängande faktorer. Det krävs en rad interventionsåtgärder på olika nivåer som förutsätter ett starkt samarbete mellan länder och sektorer.

| G. | Det finns en allt större klyfta mellan den tilltagande resistensen mot antimikrobiella medel och utvecklingen av nya antimikrobiella medel. Sedan 1970-talet har endast tre nya systemiskt administrerade antibiotika för multiresistenta Grampositiva bakterier (12) tagits fram. Två tredjedelar av alla dödsfall i unionen till följd av antimikrobiell resistens orsakas av Gramnegativa bakterier, och det finns inga planer på att släppa ut några nya medel på marknaden inom en nära framtid. |
| --- | --- |

G.

Det finns en allt större klyfta mellan den tilltagande resistensen mot antimikrobiella medel och utvecklingen av nya antimikrobiella medel. Sedan 1970-talet har endast tre nya systemiskt administrerade antibiotika för multiresistenta Grampositiva bakterier (12) tagits fram. Två tredjedelar av alla dödsfall i unionen till följd av antimikrobiell resistens orsakas av Gramnegativa bakterier, och det finns inga planer på att släppa ut några nya medel på marknaden inom en nära framtid.

| H. | Med tanke på bristen på utveckling av nya antibakteriella läkemedel är det ytterst viktigt att se till att de antimikrobiella medel som finns kan utnyttjas effektivt så länge som möjligt genom en återhållsam användning och insatser för att förebygga infektionsspridning samt genom vaccinering, alternativa behandlingar och en kontrollerad dosering av antimikrobiella medel. |
| --- | --- |

H.

Med tanke på bristen på utveckling av nya antibakteriella läkemedel är det ytterst viktigt att se till att de antimikrobiella medel som finns kan utnyttjas effektivt så länge som möjligt genom en återhållsam användning och insatser för att förebygga infektionsspridning samt genom vaccinering, alternativa behandlingar och en kontrollerad dosering av antimikrobiella medel.

| I. | Det enda tuberkulosvaccin som finns i dag (BCG) togs fram för mer än 90 år sedan och skyddar inte mot den vanligaste formen av tuberkulos – lungtuberkulos. |
| --- | --- |

I.

Det enda tuberkulosvaccin som finns i dag (BCG) togs fram för mer än 90 år sedan och skyddar inte mot den vanligaste formen av tuberkulos – lungtuberkulos.

| J. | Behandlingen mot tuberkulos bygger på antibiotika som togs fram för decennier sedan, och många av dessa har allvarliga toxiska biverkningar. |
| --- | --- |

J.

Behandlingen mot tuberkulos bygger på antibiotika som togs fram för decennier sedan, och många av dessa har allvarliga toxiska biverkningar.

| K. | Antimikrobiell resistens påverkar både människor och djur och har allvarliga konsekvenser för både människors och djurs hälsa. Det finns en koppling mellan användningen av antimikrobiella medel bland djur och spridningen av resistens bland människor, och denna koppling måste undersökas närmare. Det behövs dessutom en samordnad, sektorsövergripande strategi för antimikrobiell resistens som bygger på ett samlat hälsoperspektiv och som riktar sig till både praktiker och användare inom varje sektor. |
| --- | --- |

K.

Antimikrobiell resistens påverkar både människor och djur och har allvarliga konsekvenser för både människors och djurs hälsa. Det finns en koppling mellan användningen av antimikrobiella medel bland djur och spridningen av resistens bland människor, och denna koppling måste undersökas närmare. Det behövs dessutom en samordnad, sektorsövergripande strategi för antimikrobiell resistens som bygger på ett samlat hälsoperspektiv och som riktar sig till både praktiker och användare inom varje sektor.

| L. | Det saknas fortfarande tillträckligt detaljerade och jämförbara uppgifter på EU-nivå för att man ska kunna genomföra omfattande kontroller och analyser mellan länder om kopplingen mellan användningen av antimikrobiella medel och antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

L.

Det saknas fortfarande tillträckligt detaljerade och jämförbara uppgifter på EU-nivå för att man ska kunna genomföra omfattande kontroller och analyser mellan länder om kopplingen mellan användningen av antimikrobiella medel och antimikrobiell resistens.

| M. | Trots att jordbrukarnas främsta mål är att hålla sin djurbesättning frisk och produktiv genom goda jordbruksmetoder (hygien, rätt utfodring, god djurskötsel och god djurhantering) kan djuren fortfarande bli sjuka, och lämplig behandling och veterinärmedicinska läkemedel bör finnas tillgängliga. |
| --- | --- |

M.

Trots att jordbrukarnas främsta mål är att hålla sin djurbesättning frisk och produktiv genom goda jordbruksmetoder (hygien, rätt utfodring, god djurskötsel och god djurhantering) kan djuren fortfarande bli sjuka, och lämplig behandling och veterinärmedicinska läkemedel bör finnas tillgängliga.

| N. | Det saknas en enhetlig definition av ”profylaktisk behandling”, och de olika tolkningarna leder till ständiga tvister. |
| --- | --- |

N.

Det saknas en enhetlig definition av ”profylaktisk behandling”, och de olika tolkningarna leder till ständiga tvister.

| O. | Det finns ett behov av att utbilda och öka medvetenheten hos dem som är involverade i användningen av mikrobiella medel, däribland beslutsfattare, sjukvårdspersonal och allmänheten, så att de som skriver ut och de som lämnar ut läkemedel och medborgarna kan ändra sitt beteende. |
| --- | --- |

O.

Det finns ett behov av att utbilda och öka medvetenheten hos dem som är involverade i användningen av mikrobiella medel, däribland beslutsfattare, sjukvårdspersonal och allmänheten, så att de som skriver ut och de som lämnar ut läkemedel och medborgarna kan ändra sitt beteende.

| P. | Antibiotika är fortfarande receptfria i vissa medlemsstater, och denna praxis försvårar problemet med antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

P.

Antibiotika är fortfarande receptfria i vissa medlemsstater, och denna praxis försvårar problemet med antimikrobiell resistens.

| Q. | Bristande efterlevnad av grundläggande hygienföreskrifter, inte bara på sjukhus utan också i privathushållen, leder till ytterligare spridning av patogener som är resistenta mot antimikrobiella ämnen. |
| --- | --- |

Q.

Bristande efterlevnad av grundläggande hygienföreskrifter, inte bara på sjukhus utan också i privathushållen, leder till ytterligare spridning av patogener som är resistenta mot antimikrobiella ämnen.

| R. | Användningen av diagnostik spelar en väsentlig roll i bekämpningen av antimikrobiell resistens genom att den uppmuntrar till mer anpassade behandlingsmetoder. |
| --- | --- |

R.

Användningen av diagnostik spelar en väsentlig roll i bekämpningen av antimikrobiell resistens genom att den uppmuntrar till mer anpassade behandlingsmetoder.

| 1. | Trots att nästan alla medlemsstater har tagit fram nationella strategier för antimikrobiell resistens i enlighet med rådets rekommendation om återhållsam användning av antimikrobiella medel inom humanmedicin, anser Europaparlamentet att framstegen med att nå de fastställda målen har varit långsamma och ojämna. Parlamentet vill se ett kraftigt åtagande från regeringarnas sida om ett fullständigt genomförande utan förseningar på nationell nivå. |
| --- | --- |

1.

Trots att nästan alla medlemsstater har tagit fram nationella strategier för antimikrobiell resistens i enlighet med rådets rekommendation om återhållsam användning av antimikrobiella medel inom humanmedicin, anser Europaparlamentet att framstegen med att nå de fastställda målen har varit långsamma och ojämna. Parlamentet vill se ett kraftigt åtagande från regeringarnas sida om ett fullständigt genomförande utan förseningar på nationell nivå.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens strategiska femåriga handlingsplan för att bekämpa antimikrobiell resistens, men oroas av att många av åtgärderna bara är upprepningar av de åtgärder som fastställdes för mer än ett decennium sedan i rådets rekommendation av den 15 november 2001 om återhållsam användning av antimikrobiella medel inom humanmedicin. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens strategiska femåriga handlingsplan för att bekämpa antimikrobiell resistens, men oroas av att många av åtgärderna bara är upprepningar av de åtgärder som fastställdes för mer än ett decennium sedan i rådets rekommendation av den 15 november 2001 om återhållsam användning av antimikrobiella medel inom humanmedicin.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionens handlingsplan visserligen går i rätt riktning, men att den inte går tillräckligt långt för att motverka det växande globala hotet från antimikrobiell resistens. Parlamentet anser att åtgärderna i handlingsplanen måste genomföras så snart som möjligt och uppmanar därför kommissionen att ta fram en samlad färdplan med lämpliga politiska åtgärder, inklusive eventuell lagstiftning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionens handlingsplan visserligen går i rätt riktning, men att den inte går tillräckligt långt för att motverka det växande globala hotet från antimikrobiell resistens. Parlamentet anser att åtgärderna i handlingsplanen måste genomföras så snart som möjligt och uppmanar därför kommissionen att ta fram en samlad färdplan med lämpliga politiska åtgärder, inklusive eventuell lagstiftning.

| 4. | Europaparlamentet anser att handlingsplanen bör omfatta alla djur i EU:s djurskyddsstrategi, inklusive exempelvis sällskapsdjur och djur i sportverksamhet, och att den bör framhålla det logiska sambandet mellan djurs hälsa och användning av antimikrobiella medel, liksom kopplingen mellan djurs hälsa och människors hälsa. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att handlingsplanen bör omfatta alla djur i EU:s djurskyddsstrategi, inklusive exempelvis sällskapsdjur och djur i sportverksamhet, och att den bör framhålla det logiska sambandet mellan djurs hälsa och användning av antimikrobiella medel, liksom kopplingen mellan djurs hälsa och människors hälsa.

Återhållsam användning av antimikrobiella medel i human- och veterinärmedicin

| 5. | Europaparlamentet betonar att det huvudsakliga målet i alla strategier för antimikrobiell resistens är att bevara befintliga antimikrobiella medels effektivitet genom att använda dem på ett ansvarsfullt sätt på rätt terapeutisk nivå och endast när det är absolut nödvändigt i lämplig dos under en avgränsad tid samt att minska användningen av antimikrobiella medel i allmänhet och antimikrobiella medel av kritisk betydelse (13) i human- och veterinärmedicin i synnerhet. I samband med detta bör man även ta hänsyn till OIE:s förteckning. Parlamentet understryker att det behövs ett aktivt helhetsgrepp som bygger på ett samlat hälsoperspektiv i syfte att få till stånd en bättre och effektivare samordning mellan human- och veterinärmedicinen. Parlamentet efterlyser en stärkt övervakning av hur antimikrobiella medel används till spädbarn och småbarn, liksom inom den kliniska behandlingen, där det finns ett behov av att kontrollera och mäta användningen av antimikrobiella medel. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att det huvudsakliga målet i alla strategier för antimikrobiell resistens är att bevara befintliga antimikrobiella medels effektivitet genom att använda dem på ett ansvarsfullt sätt på rätt terapeutisk nivå och endast när det är absolut nödvändigt i lämplig dos under en avgränsad tid samt att minska användningen av antimikrobiella medel i allmänhet och antimikrobiella medel av kritisk betydelse (13) i human- och veterinärmedicin i synnerhet. I samband med detta bör man även ta hänsyn till OIE:s förteckning. Parlamentet understryker att det behövs ett aktivt helhetsgrepp som bygger på ett samlat hälsoperspektiv i syfte att få till stånd en bättre och effektivare samordning mellan human- och veterinärmedicinen. Parlamentet efterlyser en stärkt övervakning av hur antimikrobiella medel används till spädbarn och småbarn, liksom inom den kliniska behandlingen, där det finns ett behov av att kontrollera och mäta användningen av antimikrobiella medel.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att användning av antimikrobiella medel i doser på subterapeutiska nivåer är förbjuden i EU. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar att användning av antimikrobiella medel i doser på subterapeutiska nivåer är förbjuden i EU.

| 7. | Europaparlamentet understryker att mer måste göras för att kontrollera användningen av antimikrobiella medel inom veterinärsektorn. Parlamentet motsätter sig starkt regelbunden profylaktisk användning av antimikrobiella medel vid djuruppfödning. Parlamentet ställer sig bakom rådets slutsatser av den 22 juni 2012 där man kräver att den profylaktiska användningen av antimikrobiella medel ska begränsas till fall med fastställda kliniska behov samt att förskrivning och användning av antimikrobiella medel för besättningsbehandling ska begränsas till de fall där en veterinär har bedömt att det föreligger tydliga kliniska, och i förekommande fall epidemiologiska, skäl till att behandla samtliga djur. Parlamentet betonar att sektorerna för djurhållning och vattenbruk bör inrikta sig på att förebygga sjukdomar genom god hygien, bra anläggningar för djuren och god djurhållning samt strikta biosäkerhetsåtgärder, snarare än profylaktisk användning av antimikrobiella medel. Parlamentet anser att kontrollerna av import av livsmedel från tredjeländer bör skärpas, särskilt med tanke på risken för att sådan import kan innehålla spår av antimikrobiella ämnen som inte ska finnas där. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att mer måste göras för att kontrollera användningen av antimikrobiella medel inom veterinärsektorn. Parlamentet motsätter sig starkt regelbunden profylaktisk användning av antimikrobiella medel vid djuruppfödning. Parlamentet ställer sig bakom rådets slutsatser av den 22 juni 2012 där man kräver att den profylaktiska användningen av antimikrobiella medel ska begränsas till fall med fastställda kliniska behov samt att förskrivning och användning av antimikrobiella medel för besättningsbehandling ska begränsas till de fall där en veterinär har bedömt att det föreligger tydliga kliniska, och i förekommande fall epidemiologiska, skäl till att behandla samtliga djur. Parlamentet betonar att sektorerna för djurhållning och vattenbruk bör inrikta sig på att förebygga sjukdomar genom god hygien, bra anläggningar för djuren och god djurhållning samt strikta biosäkerhetsåtgärder, snarare än profylaktisk användning av antimikrobiella medel. Parlamentet anser att kontrollerna av import av livsmedel från tredjeländer bör skärpas, särskilt med tanke på risken för att sådan import kan innehålla spår av antimikrobiella ämnen som inte ska finnas där.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att antimikrobiell resistens hos boskap varierar mellan arter och mellan olika former av djurhållning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att antimikrobiell resistens hos boskap varierar mellan arter och mellan olika former av djurhållning.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) att särskilt övervaka och analysera situationen beträffande antimikrobiell resistens hos djur över hela EU. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) att särskilt övervaka och analysera situationen beträffande antimikrobiell resistens hos djur över hela EU.

| 10. | Europaparlamentet manar till en återhållsam och ansvarsfull användning av antimikrobiella medel på djur och efterlyser mer information till veterinärer och jordbrukare för att hjälpa dem att minimera utvecklingen av antimikrobiell resistens. Parlamentet uppmanar till utbyte av bästa praxis för att bekämpa utvecklingen av antimikrobiell resistens, t.ex. antagande av riktlinjer för återhållsam användning av antimikrobiella medel. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet manar till en återhållsam och ansvarsfull användning av antimikrobiella medel på djur och efterlyser mer information till veterinärer och jordbrukare för att hjälpa dem att minimera utvecklingen av antimikrobiell resistens. Parlamentet uppmanar till utbyte av bästa praxis för att bekämpa utvecklingen av antimikrobiell resistens, t.ex. antagande av riktlinjer för återhållsam användning av antimikrobiella medel.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda elektroniska registreringssystem för att garantera ett korrekt användningsmönster på enskilda gårdar, i syfte att garantera ansvarsfull och minimal användning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda elektroniska registreringssystem för att garantera ett korrekt användningsmönster på enskilda gårdar, i syfte att garantera ansvarsfull och minimal användning.

| 12. | Europaparlamentet understryker att bestämmelserna gällande djurhälsoåtgärder måste ses över, i avsikt att minska användningen av veterinärmedicinska läkemedel. Parlamentet uppmanar kommissionen att på nytt utvärdera gällande bestämmelser om högsta tillåtna djurtäthet inom djuruppfödning, eftersom dagens besättningsstorlek ofta gör det svårt att behandla enskilda djur eller mindre grupper av djur och leder till profylaktisk användning av antimikrobiella medel. Parlamentet anser att man genom att fokusera på avelslinjer med högre motståndskraft mot sjukdomar skulle kunna bidra till att minska användningen av veterinärmedicinska läkemedel vid djuruppfödning, men att detta aldrig får ersätta goda jordbruks- och djurhållningssystem. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker att bestämmelserna gällande djurhälsoåtgärder måste ses över, i avsikt att minska användningen av veterinärmedicinska läkemedel. Parlamentet uppmanar kommissionen att på nytt utvärdera gällande bestämmelser om högsta tillåtna djurtäthet inom djuruppfödning, eftersom dagens besättningsstorlek ofta gör det svårt att behandla enskilda djur eller mindre grupper av djur och leder till profylaktisk användning av antimikrobiella medel. Parlamentet anser att man genom att fokusera på avelslinjer med högre motståndskraft mot sjukdomar skulle kunna bidra till att minska användningen av veterinärmedicinska läkemedel vid djuruppfödning, men att detta aldrig får ersätta goda jordbruks- och djurhållningssystem.

| 13. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att bestämmelserna för veterinärmediciner och foder innehållande läkemedel bör skärpas, och uppmanar till konsekvens i EU:s bestämmelser och deras genomdrivande. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet håller med kommissionen om att bestämmelserna för veterinärmediciner och foder innehållande läkemedel bör skärpas, och uppmanar till konsekvens i EU:s bestämmelser och deras genomdrivande.

| 14. | Europaparlamentet anser att man bör införa beprövade metoder för uppfödning av djur för att på ett avgörande sätt minska resistensen. Parlamentet påpekar att särskild hänsyn bör tas vid uppfödning av ungdjur, eftersom de ofta kommer från olika uppfödare och därför utsätts för smittrisk när de förs samman. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att man bör införa beprövade metoder för uppfödning av djur för att på ett avgörande sätt minska resistensen. Parlamentet påpekar att särskild hänsyn bör tas vid uppfödning av ungdjur, eftersom de ofta kommer från olika uppfödare och därför utsätts för smittrisk när de förs samman.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett lagstiftningsförslag för veterinärsektorn för att minska användningen av tredje och fjärde generationens antimikrobiella medel av kritisk betydelse för människor. Parlamentet betonar att ett sådant förslag måste bygga på evidensbaserade europeiska riktlinjer för återhållsam användning av antimikrobiella medel i veterinärmedicin. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett lagstiftningsförslag för veterinärsektorn för att minska användningen av tredje och fjärde generationens antimikrobiella medel av kritisk betydelse för människor. Parlamentet betonar att ett sådant förslag måste bygga på evidensbaserade europeiska riktlinjer för återhållsam användning av antimikrobiella medel i veterinärmedicin.

| 16. | Europaparlamentet anser att den pågående översynen av direktiv 2001/82/EG erbjuder ett viktigt tillfälle att vidta effektiva åtgärder för att minska den antimikrobiella resistensen med hjälp av skärpta bestämmelser för veterinärmedicinska läkemedel, såsom att






  — | begränsa rätten att skriva ut antimikrobiella medel till behöriga veterinärer, och |
| --- | --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att den pågående översynen av direktiv 2001/82/EG erbjuder ett viktigt tillfälle att vidta effektiva åtgärder för att minska den antimikrobiella resistensen med hjälp av skärpta bestämmelser för veterinärmedicinska läkemedel, såsom att

—

begränsa rätten att skriva ut antimikrobiella medel till behöriga veterinärer, och

| — | göra skillnad på veterinärers rätt att både skriva ut och sälja antimikrobiella medel, och därigenom få bort de ekonomiska incitamenten att skriva ut. |
| --- | --- |

—

göra skillnad på veterinärers rätt att både skriva ut och sälja antimikrobiella medel, och därigenom få bort de ekonomiska incitamenten att skriva ut.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa upp sin handlingsplan för antimikrobiell resistens med konkreta initiativ för att införa de 12 åtgärderna och att publicera sin framstegsrapport om genomförandet av handlingsplanen för antimikrobiell resistens före utgången av 2013. Denna rapport bör omfatta en översyn av de minskningar i veterinära antimikrobiella medel som har uppnåtts i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa upp sin handlingsplan för antimikrobiell resistens med konkreta initiativ för att införa de 12 åtgärderna och att publicera sin framstegsrapport om genomförandet av handlingsplanen för antimikrobiell resistens före utgången av 2013. Denna rapport bör omfatta en översyn av de minskningar i veterinära antimikrobiella medel som har uppnåtts i varje medlemsstat.

| 18. | Europaparlamentet understryker att det finns betydande skillnader mellan medlemsstaterna i hur antibiotika används och distribueras. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera och övervaka medlemsstaternas genomförande av relevant unionslagstiftning om antimikrobiella medel, särskilt med avseende på den obligatoriska receptbeläggningen av antibiotika inom sektorerna för human- och veterinärmedicin och förbudet mot antimikrobiella medel som tillväxtfrämjade medel i foder. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker att det finns betydande skillnader mellan medlemsstaterna i hur antibiotika används och distribueras. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera och övervaka medlemsstaternas genomförande av relevant unionslagstiftning om antimikrobiella medel, särskilt med avseende på den obligatoriska receptbeläggningen av antibiotika inom sektorerna för human- och veterinärmedicin och förbudet mot antimikrobiella medel som tillväxtfrämjade medel i foder.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka villkoren för förskrivning och försäljning av antimikrobiella medel för att fastställa huruvida förfaranden inom human- eller veterinärmedicin kan leda till överdriven förskrivning, överanvändning eller missbruk av dessa medel. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka villkoren för förskrivning och försäljning av antimikrobiella medel för att fastställa huruvida förfaranden inom human- eller veterinärmedicin kan leda till överdriven förskrivning, överanvändning eller missbruk av dessa medel.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra insatser för att det ska bli praxis att ha en epidemiolog på alla sjukhus. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra insatser för att det ska bli praxis att ha en epidemiolog på alla sjukhus.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera användningen av nanosilver i konsumentprodukter, eftersom detta kan öka mikroorganismernas resistens mot silver, inklusive nanosilver och silverbaserade blandningar, vilket kan begränsa användbarheten av nanosilver i medicintekniska produkter och andra medicinska tillämpningar. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera användningen av nanosilver i konsumentprodukter, eftersom detta kan öka mikroorganismernas resistens mot silver, inklusive nanosilver och silverbaserade blandningar, vilket kan begränsa användbarheten av nanosilver i medicintekniska produkter och andra medicinska tillämpningar.

| 22. | Europaparlamentet understryker att diagnostik måste tillämpas i större utsträckning för att göra diagnoserna mer precisa, vilket kan minska användningen av antimikrobiella medel. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att diagnostik måste tillämpas i större utsträckning för att göra diagnoserna mer precisa, vilket kan minska användningen av antimikrobiella medel.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra arbetet med att rutinmässigt undersöka sjukhusutbrott samt den roll som spridningen av läkemedelsresistenta kloner spelar i samband med dessa utbrott. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra arbetet med att rutinmässigt undersöka sjukhusutbrott samt den roll som spridningen av läkemedelsresistenta kloner spelar i samband med dessa utbrott.

Prevention

| 24. | I syfte att begränsa olämplig användning och okontrollerad tillgång till antimikrobiella medel, bland annat genom ökad olaglig internetförsäljning, välkomnar Europaparlamentet medlemsstaternas initiativ att se över den rättsliga ställningen för alla antimikrobiella medel som administreras oralt, genom inandning eller parenteralt (inklusive malariamedicin, antivirala läkemedel och svampdödande medel) som patienter fortfarande kan köpa receptfritt. Parlamentet betonar att receptfri försäljning av antimikrobiella medel inte bör vara tillåtet, eftersom detta uppmuntrar till självbehandling, ofta på felaktiga grunder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka medvetenheten om receptfri och olaglig försäljning av antimikrobiella medel inom sektorerna för human- och veterinärmedicin. |
| --- | --- |

24.

I syfte att begränsa olämplig användning och okontrollerad tillgång till antimikrobiella medel, bland annat genom ökad olaglig internetförsäljning, välkomnar Europaparlamentet medlemsstaternas initiativ att se över den rättsliga ställningen för alla antimikrobiella medel som administreras oralt, genom inandning eller parenteralt (inklusive malariamedicin, antivirala läkemedel och svampdödande medel) som patienter fortfarande kan köpa receptfritt. Parlamentet betonar att receptfri försäljning av antimikrobiella medel inte bör vara tillåtet, eftersom detta uppmuntrar till självbehandling, ofta på felaktiga grunder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka medvetenheten om receptfri och olaglig försäljning av antimikrobiella medel inom sektorerna för human- och veterinärmedicin.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att vaccin spelar en viktig roll när det gäller att begränsa utvecklingen av antimikrobiell resistens, eftersom de minskar den mängd antimikrobiella medel som behövs för att behandla infektioner, men menar att detta, vad gäller sektorn för veterinärmedicin, aldrig får ersätta goda jordbruks- och djurhållningssystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över vilka ytterligare förebyggande åtgärder som kan vidtas för att minska smitt- och sjukdomsspridning inom djurhållningen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att vaccin spelar en viktig roll när det gäller att begränsa utvecklingen av antimikrobiell resistens, eftersom de minskar den mängd antimikrobiella medel som behövs för att behandla infektioner, men menar att detta, vad gäller sektorn för veterinärmedicin, aldrig får ersätta goda jordbruks- och djurhållningssystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över vilka ytterligare förebyggande åtgärder som kan vidtas för att minska smitt- och sjukdomsspridning inom djurhållningen.

| 26. | Europaparlamentet förespråkar främjande av hållbara djurhållningssystem, som bygger på goda driftsmetoder där man använder resurserna så effektivt som möjligt och där man minskar jordbrukarnas beroende av dyr och ohållbar läkemedelsanvändning som utgör en stor risk för miljön och folkhälsan. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet förespråkar främjande av hållbara djurhållningssystem, som bygger på goda driftsmetoder där man använder resurserna så effektivt som möjligt och där man minskar jordbrukarnas beroende av dyr och ohållbar läkemedelsanvändning som utgör en stor risk för miljön och folkhälsan.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillsammans med behöriga EU-byråer och organ ta fram och främja riktlinjer som ska ingå i ett helhetsgrepp för en återhållsam användning av antimikrobiella medel, i syfte att minska onödig och olämplig exponering för antimikrobiella medel inom human- och veterinärmedicin, djurhållning, jordbruk, vattenbruk och trädgårdsodling. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillsammans med behöriga EU-byråer och organ ta fram och främja riktlinjer som ska ingå i ett helhetsgrepp för en återhållsam användning av antimikrobiella medel, i syfte att minska onödig och olämplig exponering för antimikrobiella medel inom human- och veterinärmedicin, djurhållning, jordbruk, vattenbruk och trädgårdsodling.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inför den kommande översynen av den europeiska lagstiftningen om veterinärmedicinska läkemedel kategorisera foderläkemedel som ”läkemedel” och inte som ”foder”, för att se till att det omtvistade området foderläkemedel i framtiden övervakas enligt läkemedelslagstiftningen och kontrolleras av myndigheterna i enlighet med detta samt att foderläkemedel måste vara receptbelagda. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inför den kommande översynen av den europeiska lagstiftningen om veterinärmedicinska läkemedel kategorisera foderläkemedel som ”läkemedel” och inte som ”foder”, för att se till att det omtvistade området foderläkemedel i framtiden övervakas enligt läkemedelslagstiftningen och kontrolleras av myndigheterna i enlighet med detta samt att foderläkemedel måste vara receptbelagda.

| 29. | Europaparlamentet understryker att förebyggande och kontroll av infektioner är en viktig grundsten i bekämpningen av antimikrobiell resistens. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra infektionskontrollerna och att arbeta för god hygien – särskilt handhygien, framför allt i känsliga miljöer såsom inom sjukvården – för att förhindra spridningen av infektioner och minska behovet av antibiotika. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka utbytet av bästa metoder för att förebygga och minska vårdrelaterade infektioner och att utvidga den epidemiologiska forskningen om vårdrelaterade infektioner som orsakas av MRSA och Clostridium difficile samt andra nya multiresistenta organismer. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet understryker att förebyggande och kontroll av infektioner är en viktig grundsten i bekämpningen av antimikrobiell resistens. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra infektionskontrollerna och att arbeta för god hygien – särskilt handhygien, framför allt i känsliga miljöer såsom inom sjukvården – för att förhindra spridningen av infektioner och minska behovet av antibiotika. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka utbytet av bästa metoder för att förebygga och minska vårdrelaterade infektioner och att utvidga den epidemiologiska forskningen om vårdrelaterade infektioner som orsakas av MRSA och Clostridium difficile samt andra nya multiresistenta organismer.

Utveckling av nya antimikrobiella medel eller alternativa behandlingar

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja insatser som syftar till att utveckla nya och innovativa företagsmodeller för offentlig-privata partnerskap där man gör åtskillnad mellan dels investeringar i forskning och utveckling om nya antibiotika och diagnosverktyg, dels försäljningstransaktioner, för att förbättra tillgången till antimikrobiella medel till överkomliga priser och för att undvika att antimikrobiella medel används i onödan. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja insatser som syftar till att utveckla nya och innovativa företagsmodeller för offentlig-privata partnerskap där man gör åtskillnad mellan dels investeringar i forskning och utveckling om nya antibiotika och diagnosverktyg, dels försäljningstransaktioner, för att förbättra tillgången till antimikrobiella medel till överkomliga priser och för att undvika att antimikrobiella medel används i onödan.

| 31. | Europaparlamentet efterlyser mer, och bättre samordnad, forskning om nya antimikrobiella medel, om andra alternativ (vaccinering, biosäkerhet och avel för bättre resistens) och om faktabaserade strategier för att undvika och begränsa infektionssjukdomar hos djur. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet efterlyser mer, och bättre samordnad, forskning om nya antimikrobiella medel, om andra alternativ (vaccinering, biosäkerhet och avel för bättre resistens) och om faktabaserade strategier för att undvika och begränsa infektionssjukdomar hos djur.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda forsknings- och utvecklingsarbetet med att få fram nya verktyg i kampen mot tuberkulos och läkemedelsresistent tuberkulos. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda forsknings- och utvecklingsarbetet med att få fram nya verktyg i kampen mot tuberkulos och läkemedelsresistent tuberkulos.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att investera i forskning och utveckling som är inriktad på att hitta alternativ till användningen av antimikrobiella medel inom djurhållningen samt att stödja innovativa jordbruksmetoder, i enlighet med målen i det framtida europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att investera i forskning och utveckling som är inriktad på att hitta alternativ till användningen av antimikrobiella medel inom djurhållningen samt att stödja innovativa jordbruksmetoder, i enlighet med målen i det framtida europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket.

| 34. | Europaparlamentet understryker vikten av att begränsa användningen av antimikrobiella medel av kritisk betydelse och nyligen framtagna antimikrobiella medel och tekniker för användning i human- och veterinärmedicin. Det är dessutom viktigt att på lämpligt sätt fokusera användningen av antimikrobiella medel av kritisk betydelse på specifika fall. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker vikten av att begränsa användningen av antimikrobiella medel av kritisk betydelse och nyligen framtagna antimikrobiella medel och tekniker för användning i human- och veterinärmedicin. Det är dessutom viktigt att på lämpligt sätt fokusera användningen av antimikrobiella medel av kritisk betydelse på specifika fall.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka nya regleringsstrategier, t.ex. överförbara immateriella rättigheter och förlängning av giltighetstider för patent, i syfte att uppmuntra investeringar från den privata sektorn i utvecklingen av antimikrobiella medel. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka nya regleringsstrategier, t.ex. överförbara immateriella rättigheter och förlängning av giltighetstider för patent, i syfte att uppmuntra investeringar från den privata sektorn i utvecklingen av antimikrobiella medel.

| 36. | Europaparlamentet noterar den betydelse som tillgången till snabba, tillförlitliga diagnosverktyg till överkomliga priser har i utvecklingen av nya behandlingsstrategier. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet noterar den betydelse som tillgången till snabba, tillförlitliga diagnosverktyg till överkomliga priser har i utvecklingen av nya behandlingsstrategier.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka nya regleringsstrategier inriktade på att stödja forskningen för framtagande av nya antimikrobiella medel, vilket kan ge skattemässigt gynnsamma effekter både för allmänheten och för den privata sektorn. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka nya regleringsstrategier inriktade på att stödja forskningen för framtagande av nya antimikrobiella medel, vilket kan ge skattemässigt gynnsamma effekter både för allmänheten och för den privata sektorn.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka incitamenten för samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn för att få fart på den antimikrobiella forskningen och utvecklingen. Parlamentet anser att det är ytterst viktigt att man delar med sig av kunskaper och samordnar resurser genom innovativa offentlig-privata partnerskap för att säkerställa den kliniska effekten hos och tillgängligheten av de antimikrobiella medel som finns. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka incitamenten för samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn för att få fart på den antimikrobiella forskningen och utvecklingen. Parlamentet anser att det är ytterst viktigt att man delar med sig av kunskaper och samordnar resurser genom innovativa offentlig-privata partnerskap för att säkerställa den kliniska effekten hos och tillgängligheten av de antimikrobiella medel som finns.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som en del av Europa 2020-strategin se till att jordbrukare inom hela EU kan få tillgång till smarta, effektiva och alternativa medel för att bota sina djur, även för mindre vanligt förekommande användning och mindre vanligt förekommande arter, där det för närvarande finns en stor brist på veterinärmedicinska läkemedel. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som en del av Europa 2020-strategin se till att jordbrukare inom hela EU kan få tillgång till smarta, effektiva och alternativa medel för att bota sina djur, även för mindre vanligt förekommande användning och mindre vanligt förekommande arter, där det för närvarande finns en stor brist på veterinärmedicinska läkemedel.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det tas fram och tillhandhålls fler verktyg som kan användas på gården för tidig och snabb diagnos och kontroll av sjukdomar, samt breda och effektiva diagnossystem på medlemsstatsnivå som kan få fram resultat i god tid om bakteriologiska undersökningar utförs. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det tas fram och tillhandhålls fler verktyg som kan användas på gården för tidig och snabb diagnos och kontroll av sjukdomar, samt breda och effektiva diagnossystem på medlemsstatsnivå som kan få fram resultat i god tid om bakteriologiska undersökningar utförs.

Övervakning och rapportering

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att eftersträva ökat samarbete och större samordning när det gäller tidig upptäckt av, varning för och samordnade insatser mot antimikrobiell resistens hos patogena bakterier hos människor, djur och fiskar samt i livsmedel för att kontinuerligt övervaka omfattningen och utvecklingen av antimikrobiell resistens. Medlemsstaterna uppmuntras vidare att inrätta nationella databaser enligt enhetliga kriterier där försäljare, veterinärer och jordbrukare måste dokumentera administreringen och användningen av antibiotika. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att eftersträva ökat samarbete och större samordning när det gäller tidig upptäckt av, varning för och samordnade insatser mot antimikrobiell resistens hos patogena bakterier hos människor, djur och fiskar samt i livsmedel för att kontinuerligt övervaka omfattningen och utvecklingen av antimikrobiell resistens. Medlemsstaterna uppmuntras vidare att inrätta nationella databaser enligt enhetliga kriterier där försäljare, veterinärer och jordbrukare måste dokumentera administreringen och användningen av antibiotika.

| 42. | Europaparlamentet betonar att det i vissa medlemsstater fortfarande saknas god information om användningen av antimikrobiella medel. Parlamentet betonar vikten av att inrätta ett effektivt europeiskt nätverk för nationella övervakningssystem inom sjukvårdssektorn och veterinärsektorn på grundval av enhetliga standarder för alla medlemsstater för att sammanställa tydliga, jämförbara, transparenta och aktuella referensuppgifter om användningen av antimikrobiella läkemedel. Parlamentet anser att detta nätverk bör baseras på de övervakningssystem som redan finns och som administreras av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa), ECDC:s europeiska nätverk för övervakning av användningen av antimikrobiella medel (ESAC-Net), ECDC:s europeiska nätverk för övervakning av antimikrobiell resistens (EARS-Net), ECDC:s nätverk för livsmedels- och vattenburna sjukdomar (FWD-Net) och Europeiska läkemedelsmyndighetens projekt för europeisk övervakningen av veterinär användning av antimikrobiella medel (Esvac). |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar att det i vissa medlemsstater fortfarande saknas god information om användningen av antimikrobiella medel. Parlamentet betonar vikten av att inrätta ett effektivt europeiskt nätverk för nationella övervakningssystem inom sjukvårdssektorn och veterinärsektorn på grundval av enhetliga standarder för alla medlemsstater för att sammanställa tydliga, jämförbara, transparenta och aktuella referensuppgifter om användningen av antimikrobiella läkemedel. Parlamentet anser att detta nätverk bör baseras på de övervakningssystem som redan finns och som administreras av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa), ECDC:s europeiska nätverk för övervakning av användningen av antimikrobiella medel (ESAC-Net), ECDC:s europeiska nätverk för övervakning av antimikrobiell resistens (EARS-Net), ECDC:s nätverk för livsmedels- och vattenburna sjukdomar (FWD-Net) och Europeiska läkemedelsmyndighetens projekt för europeisk övervakningen av veterinär användning av antimikrobiella medel (Esvac).

| 43. | Europaparlamentet anser att de insamlade uppgifterna om användning av antimikrobiella medel uteslutande bör göras tillgängliga för experter, behöriga myndigheter och berörda beslutsfattare. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att de insamlade uppgifterna om användning av antimikrobiella medel uteslutande bör göras tillgängliga för experter, behöriga myndigheter och berörda beslutsfattare.

| 44. | Europaparlamentet erinrar om sin resolution av den 12 maj 2011 om antibiotikaresistens, där parlamentet underströk behovet av att skapa sig en fullständig bild av när, var, hur och på vilka djur antimikrobiella medel används, och anser att sådana uppgifter skyndsamt bör samlas in, analyseras och offentliggöras av kommissionen. Insamlade uppgifter bör vara enhetliga och göras jämförbara för att möjliggöra dels en ordentlig analys, dels effektiva, samordnade och artspecifika åtgärder som är anpassade till olika typer av djurhållning, i syfte att bekämpa antimikrobiell resistens på både EU- och medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet erinrar om sin resolution av den 12 maj 2011 om antibiotikaresistens, där parlamentet underströk behovet av att skapa sig en fullständig bild av när, var, hur och på vilka djur antimikrobiella medel används, och anser att sådana uppgifter skyndsamt bör samlas in, analyseras och offentliggöras av kommissionen. Insamlade uppgifter bör vara enhetliga och göras jämförbara för att möjliggöra dels en ordentlig analys, dels effektiva, samordnade och artspecifika åtgärder som är anpassade till olika typer av djurhållning, i syfte att bekämpa antimikrobiell resistens på både EU- och medlemsstatsnivå.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin framstegsrapport om genomförandet av handlingsplanen för antimikrobiell resistens ta med en översikt över varje medlemsstats minskade användning av veterinära antimikrobiella medel. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin framstegsrapport om genomförandet av handlingsplanen för antimikrobiell resistens ta med en översikt över varje medlemsstats minskade användning av veterinära antimikrobiella medel.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ålägga medlemsstaterna att med hjälp av databaser bedriva en effektiv och omfattande övervakning av användningen av antimikrobiella medel inom djurhållningen. Parlamentet påpekar att det är obligatoriskt att registrera antimikrobiella medel inom jordbruket. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ålägga medlemsstaterna att med hjälp av databaser bedriva en effektiv och omfattande övervakning av användningen av antimikrobiella medel inom djurhållningen. Parlamentet påpekar att det är obligatoriskt att registrera antimikrobiella medel inom jordbruket.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att övervakning och kontroll av resistens bedrivs separat för boskapsdjur, husdjur och djur i sportverksamhet etc. Inga extra ekonomiska eller administrativa bördor bör läggas på jordbrukarna, djuruppfödarna eller veterinärerna. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att övervakning och kontroll av resistens bedrivs separat för boskapsdjur, husdjur och djur i sportverksamhet etc. Inga extra ekonomiska eller administrativa bördor bör läggas på jordbrukarna, djuruppfödarna eller veterinärerna.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja närmare och sektorsövergripande samarbeten mellan berörda myndigheter och sektorer för att uppmuntra till en mer integrerad veterinär-humanmedicinsk strategi och övervaka genomförandet av nationella strategier mot antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja närmare och sektorsövergripande samarbeten mellan berörda myndigheter och sektorer för att uppmuntra till en mer integrerad veterinär-humanmedicinsk strategi och övervaka genomförandet av nationella strategier mot antimikrobiell resistens.

| 49. | Europaparlamentet understryker behovet av att stödja hållbara system för livsmedelsproduktion, vilka, i motsats till de industriella jordbruken, potentiellt löper mindre risk att exponeras för antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet understryker behovet av att stödja hållbara system för livsmedelsproduktion, vilka, i motsats till de industriella jordbruken, potentiellt löper mindre risk att exponeras för antimikrobiell resistens.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att framtida mätningar och rapporter om användningen av antimikrobiella medel hos såväl människor som djur breddas och inte visar endast den totala mängd antimikrobiella medel som används utan också klasser av antimikrobiella medel, behandlingsperioder osv. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att framtida mätningar och rapporter om användningen av antimikrobiella medel hos såväl människor som djur breddas och inte visar endast den totala mängd antimikrobiella medel som används utan också klasser av antimikrobiella medel, behandlingsperioder osv.

Informationsspridning och utbildning

| 51. | Europaparlamentet konstaterar att det krävs nytänkande, nya vanor och utbildning bland patienter, jordbrukare, farmaceuter, läkare, veterinärer och andra praktiker inom human- och veterinärmedicinen för att man ska kunna främja en lämplig användning av antimikrobiella medel. Det behövs således effektivare och fortlöpande informations- och utbildningsinsatser, liksom omfattande information i skolorna, i regel från en tidig ålder, på både nationell och europeisk nivå för att öka medvetenheten om konsekvenserna av en felaktig användning av antimikrobiella medel. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet konstaterar att det krävs nytänkande, nya vanor och utbildning bland patienter, jordbrukare, farmaceuter, läkare, veterinärer och andra praktiker inom human- och veterinärmedicinen för att man ska kunna främja en lämplig användning av antimikrobiella medel. Det behövs således effektivare och fortlöpande informations- och utbildningsinsatser, liksom omfattande information i skolorna, i regel från en tidig ålder, på både nationell och europeisk nivå för att öka medvetenheten om konsekvenserna av en felaktig användning av antimikrobiella medel.

| 52. | Europaparlamentet konstaterar att den vanligaste anledningen till att antibiotika används är för att behandla vanliga förkylningar och att man skulle vinna mycket på om allmänheten visste att vanliga förkylningar är virusinfektioner medan antibiotika endast hjälper mot bakterieinfektioner. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet konstaterar att den vanligaste anledningen till att antibiotika används är för att behandla vanliga förkylningar och att man skulle vinna mycket på om allmänheten visste att vanliga förkylningar är virusinfektioner medan antibiotika endast hjälper mot bakterieinfektioner.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska antibiotikadagen (18 november), som inrättades för att främja en mer ansvarsfull användning av antimikrobiella medel. Parlamentet anser dock att man bättre skulle kunna synliggöra och utnyttja denna dag genom samordnade, innovativa och slagkraftiga kampanjer baserade på de erfarenheter som gjorts inom andra framgångsrika europeiska och internationella initiativ. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta permanenta åtgärder för att upplysa om korrekt dosering av receptbelagd antibiotika. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska antibiotikadagen (18 november), som inrättades för att främja en mer ansvarsfull användning av antimikrobiella medel. Parlamentet anser dock att man bättre skulle kunna synliggöra och utnyttja denna dag genom samordnade, innovativa och slagkraftiga kampanjer baserade på de erfarenheter som gjorts inom andra framgångsrika europeiska och internationella initiativ. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta permanenta åtgärder för att upplysa om korrekt dosering av receptbelagd antibiotika.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sammanställa en förteckning över bästa praxis när det gäller att genomföra effektiva informationskampanjer och fortbildningskurser med målet att öka medvetenheten om antimikrobiell resistens, eftersom information till medborgarna och inte bara till sjukvårds- och veterinärpersonal är avgörande för att öka medvetenheten och därmed för att förbättra det förebyggande arbetet. Ett exempel är det arbete som utförs av Epruma, ett europeiskt initiativ med flera aktörer som stödjer genomförandet av informationskampanjer om en ansvarsfull användning av läkemedel till djur. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sammanställa en förteckning över bästa praxis när det gäller att genomföra effektiva informationskampanjer och fortbildningskurser med målet att öka medvetenheten om antimikrobiell resistens, eftersom information till medborgarna och inte bara till sjukvårds- och veterinärpersonal är avgörande för att öka medvetenheten och därmed för att förbättra det förebyggande arbetet. Ett exempel är det arbete som utförs av Epruma, ett europeiskt initiativ med flera aktörer som stödjer genomförandet av informationskampanjer om en ansvarsfull användning av läkemedel till djur.

| 55. | Europaparlamentet anser att man måste ta fram effektiva informations- och upplysningskampanjer för att öka medvetenheten om farorna med den oavsiktliga spridningen av antimikrobiella ämnen på sjukhus och i privathushåll och hur detta kan förhindras. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet anser att man måste ta fram effektiva informations- och upplysningskampanjer för att öka medvetenheten om farorna med den oavsiktliga spridningen av antimikrobiella ämnen på sjukhus och i privathushåll och hur detta kan förhindras.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i studien om hur bipacksedeln och faktarutan kan förbättras undersöka om informationen till patienten om antibiotika kan förbättras, t.ex. på följande sätt: ”Vänligen ta dessa antibiotika endast om de har skrivits ut av din läkare och ta dem enligt anvisningarna. Felaktig användning av antibiotika kan skapa resistens, vilket kan skada både dig och andra”. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i studien om hur bipacksedeln och faktarutan kan förbättras undersöka om informationen till patienten om antibiotika kan förbättras, t.ex. på följande sätt: ”Vänligen ta dessa antibiotika endast om de har skrivits ut av din läkare och ta dem enligt anvisningarna. Felaktig användning av antibiotika kan skapa resistens, vilket kan skada både dig och andra”.

Internationellt samarbete

| 57. | Europaparlamentet framhåller att det ökande antalet internationella resor och framför allt den globala handeln med livsmedel och foder kan öka spridningen av antimikrobiell resistens över gränserna. Parlamentet anser att endast samordnade internationella åtgärder som vidtas i god tid och som undviker överlappningar och har tillräcklig tyngd kan minska det internationella hot mot allmänhetens hälsa som antimikrobiell resistens utgör. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet framhåller att det ökande antalet internationella resor och framför allt den globala handeln med livsmedel och foder kan öka spridningen av antimikrobiell resistens över gränserna. Parlamentet anser att endast samordnade internationella åtgärder som vidtas i god tid och som undviker överlappningar och har tillräcklig tyngd kan minska det internationella hot mot allmänhetens hälsa som antimikrobiell resistens utgör.

| 58. | Europaparlamentet är medveten om betydelsen av de internationella initiativ som antagits av WHO, Världsorganisationen för djurhälsa (OIE), FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och andra globala organisationer. Parlamentet betonar dock vikten av att internationellt antagna standarder och riktlinjer följs globalt. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sin utvärdering av genomförandet av den aktuella handlingsplanen för antimikrobiell resistens rapportera om medlemsstaternas framsteg när det gäller viktiga internationella åtaganden på området. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet är medveten om betydelsen av de internationella initiativ som antagits av WHO, Världsorganisationen för djurhälsa (OIE), FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och andra globala organisationer. Parlamentet betonar dock vikten av att internationellt antagna standarder och riktlinjer följs globalt. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sin utvärdering av genomförandet av den aktuella handlingsplanen för antimikrobiell resistens rapportera om medlemsstaternas framsteg när det gäller viktiga internationella åtaganden på området.

| 59. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av den transatlantiska arbetsgruppen för antimikrobiell resistens (Tatfar) och de rekommendationer som antogs i september 2011 för det framtida samarbetet mellan Förenta staterna och EU. Det behövs framför allt särskilda åtgärder för att främja






  — | insamling av jämförbara data och datadelning för veterinära antimikrobiella ämnen, |
| --- | --- | --- |

59.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av den transatlantiska arbetsgruppen för antimikrobiell resistens (Tatfar) och de rekommendationer som antogs i september 2011 för det framtida samarbetet mellan Förenta staterna och EU. Det behövs framför allt särskilda åtgärder för att främja

—

insamling av jämförbara data och datadelning för veterinära antimikrobiella ämnen,

| — | utarbetande av gemensamma riktlinjer utifrån bästa praxis för hantering av vårdrelaterade infektioner, |
| --- | --- |

—

utarbetande av gemensamma riktlinjer utifrån bästa praxis för hantering av vårdrelaterade infektioner,

| — | utökat samarbete mellan den amerikanska myndigheten Food and Drug Administration och Ema om samordnade strategier för att göra det lättare att ta fram antibakteriella läkemedel och lagstiftning, särskilt under den kliniska prövningsfasen. |
| --- | --- |

—

utökat samarbete mellan den amerikanska myndigheten Food and Drug Administration och Ema om samordnade strategier för att göra det lättare att ta fram antibakteriella läkemedel och lagstiftning, särskilt under den kliniska prövningsfasen.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bygga vidare på det arbete som gjorts av den transatlantiska arbetsgruppen för antimikrobiell resistens och att stödja likartade multilaterala och bilaterala åtaganden för att tillsammans med andra internationella partner förebygga och kontrollera antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bygga vidare på det arbete som gjorts av den transatlantiska arbetsgruppen för antimikrobiell resistens och att stödja likartade multilaterala och bilaterala åtaganden för att tillsammans med andra internationella partner förebygga och kontrollera antimikrobiell resistens.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra och stödja internationella riskhanteringsinitiativ såsom WHO:s förteckning över antimikrobiella medel av kritisk betydelse för humanmedicinen och OIE:s förteckning över antimikrobiella medel av betydelse för veterinärmedicinen. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra och stödja internationella riskhanteringsinitiativ såsom WHO:s förteckning över antimikrobiella medel av kritisk betydelse för humanmedicinen och OIE:s förteckning över antimikrobiella medel av betydelse för veterinärmedicinen.

| 62. | Europaparlamentet stöder en internationell strategi för att kontrollera förfalskade antimikrobiella medel i enlighet med WHO:s riktlinjer. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet stöder en internationell strategi för att kontrollera förfalskade antimikrobiella medel i enlighet med WHO:s riktlinjer.

o

o o

| 63. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaterna.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0473.

(2)  EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 131.

(3)  http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Report/2009/11/WC500008770.pdf

(4)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/2598.htm EFSA Journal 2012; 10(3):2598 [233 sidor].

(5)  EUT C 151, 3.7.2009, s. 1.

(6)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

(7)  EGT L 34, 5.2.2002, s. 13.

(8)  EUT C 112 E, 9.5.2002, s. 106.

(9)  EUT C 81 E, 15.3.2011, s. 25.

(10)  http://ecdc.europa.eu/en/activities/diseaseprogrammes/TATFAR/Documents/210911_TATFAR_Report.pdf

(11)  CAC/GL 77- 2011.

(12)  Gramfärgning är en metod för infärgning av bakterier. Bakterierna behandlas med ett violett ämne som de antingen behåller eller tappar. Denna färgningsmetod är vanlig vid klassificering av bakterier.

(13)  Rapport från det tredje mötet i WHO:s rådgivande grupp för integrerad övervakning av antimikrobiell resistens den 14–17 juni 2011 i Oslo i Norge.

---

Onsdagen den 21 november 2012

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/59

---

P7_TA(2012)0499

Skydd av djur under transport

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om skydd av djur under transport (2012/2031(INI))

(2015/C 434/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet av den 10 november 2011 om effekterna av rådets förordning (EG) nr 1/2005 om skydd av djur under transport (COM(2011)0700), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet av den 10 november 2011 om effekterna av rådets förordning (EG) nr 1/2005 om skydd av djur under transport (COM(2011)0700),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 februari 2012 om EU:s strategi för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015 (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 februari 2012 om EU:s strategi för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015 (COM(2012)0006),

| — | med beaktande av artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som stadgar att unionen och medlemsstaterna fullt ut ska ta hänsyn till kraven på välfärd för djuren som kännande varelser vid utformning och genomförande av unionens politik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som stadgar att unionen och medlemsstaterna fullt ut ska ta hänsyn till kraven på välfärd för djuren som kännande varelser vid utformning och genomförande av unionens politik,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 oktober 2006 om gemenskapens handlingsplan för djurskydd och djurs välbefinnande 2006–2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 oktober 2006 om gemenskapens handlingsplan för djurskydd och djurs välbefinnande 2006–2010 (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2008 om en ny strategi för djurhälsa för Europeiska unionen 2007–2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2008 om en ny strategi för djurhälsa för Europeiska unionen 2007–2013 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om utvärdering och bedömning av gemenskapens handlingsplan för djurs välbefinnande 2006–2010 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 maj 2010 om utvärdering och bedömning av gemenskapens handlingsplan för djurs välbefinnande 2006–2010 (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 1996 om genomförandet av rådets direktiv 95/29/EG om ändring av direktiv 91/628/EEG om skydd av djur vid transport (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 1996 om genomförandet av rådets direktiv 95/29/EG om ändring av direktiv 91/628/EEG om skydd av djur vid transport (4),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 30 mars 2004 (5) om förslaget till rådets förordning om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiven 64/432/EEG och 93/119/EG och förordning (EG) nr 1255/97, i vilka det föreslås en högsta tillåtna transporttid på 9 timmar eller 500 km för transporterade djur som förs till slakt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 30 mars 2004 (5) om förslaget till rådets förordning om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiven 64/432/EEG och 93/119/EG och förordning (EG) nr 1255/97, i vilka det föreslås en högsta tillåtna transporttid på 9 timmar eller 500 km för transporterade djur som förs till slakt,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1/2005 av den 22 december 2004 om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiven 64/432/EEG och 93/119/EG och förordning (EG) nr 1255/97 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1/2005 av den 22 december 2004 om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiven 64/432/EEG och 93/119/EG och förordning (EG) nr 1255/97 (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets förklaring 54/2009 av den 25 februari 2010 om transport av hästar till slakt i Europeiska unionen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets förklaring 54/2009 av den 25 februari 2010 om transport av hästar till slakt i Europeiska unionen (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets förklaring 49/2011 av den 30 november 2011 om inrättande av en maximal reslängd på 8 timmar för transporter inom Europeiska unionen av djur som förs till slakt (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets förklaring 49/2011 av den 30 november 2011 om inrättande av en maximal reslängd på 8 timmar för transporter inom Europeiska unionen av djur som förs till slakt (8),

| — | med beaktande av det vetenskapliga yttrandet från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) om djurs välbefinnande under transport, publicerat i januari 2011 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det vetenskapliga yttrandet från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) om djurs välbefinnande under transport, publicerat i januari 2011 (9),

| — | med beaktande av framställningen från 8hours.eu, undertecknad av mer än en miljon EU-medborgare som kräver en maximal transporttid på 8 timmar för djur som förs till slakt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av framställningen från 8hours.eu, undertecknad av mer än en miljon EU-medborgare som kräver en maximal transporttid på 8 timmar för djur som förs till slakt,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för transport och turism (A7-0331/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för transport och turism (A7-0331/2012), och av följande skäl:

| A. | Djurskyddet är på 2000-talet ett uttryck för mänsklighet och en utmaning för den europeiska civilisationen och kulturen. Varje åtgärd för djurskydd och för djurs välbefinnande bör grundas på vetenskapliga rön och på principen om att djur är kännande varelser, vars speciella behov bör beaktas i enlighet med artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

A.

Djurskyddet är på 2000-talet ett uttryck för mänsklighet och en utmaning för den europeiska civilisationen och kulturen. Varje åtgärd för djurskydd och för djurs välbefinnande bör grundas på vetenskapliga rön och på principen om att djur är kännande varelser, vars speciella behov bör beaktas i enlighet med artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| B. | Djurtransporter är ett resultat av ekonomiska och logistiska faktorer, samtidigt som de kan leda till ytterligare kostnader för samhälle och miljö (ökad lastbilstrafik och ökade koldioxidutsläpp). |
| --- | --- |

B.

Djurtransporter är ett resultat av ekonomiska och logistiska faktorer, samtidigt som de kan leda till ytterligare kostnader för samhälle och miljö (ökad lastbilstrafik och ökade koldioxidutsläpp).

| C. | Djurtransporter bör hanteras både inom och utanför EU, och djur som kommer från tredjeländer måste noggrant kontrolleras och granskas för att dels ge europeiska producenter en mer balanserad konkurrenssituation, dels fungera som ett incitament till förbättring av standarden på djurtransporter i tredjeländer. |
| --- | --- |

C.

Djurtransporter bör hanteras både inom och utanför EU, och djur som kommer från tredjeländer måste noggrant kontrolleras och granskas för att dels ge europeiska producenter en mer balanserad konkurrenssituation, dels fungera som ett incitament till förbättring av standarden på djurtransporter i tredjeländer.

| D. | EU:s regler om djurs välbefinnande under transport varken får ge utrymme för snedvridning av den fria handeln med varor eller medföra oproportionerliga ekonomiska kostnader, och man får inte glömma randområdenas och de yttre randområdenas särskilda, ofördelaktiga geografiska läge. |
| --- | --- |

D.

EU:s regler om djurs välbefinnande under transport varken får ge utrymme för snedvridning av den fria handeln med varor eller medföra oproportionerliga ekonomiska kostnader, och man får inte glömma randområdenas och de yttre randområdenas särskilda, ofördelaktiga geografiska läge.

| E. | Det är tekniskt sett lättare och etiskt sett rationellare att transportera kött och andra animaliska produkter än att transportera levande djur som enbart förs till slakt. |
| --- | --- |

E.

Det är tekniskt sett lättare och etiskt sett rationellare att transportera kött och andra animaliska produkter än att transportera levande djur som enbart förs till slakt.

| F. | Transport av djur över långa avstånd under ohygieniska och ogynnsamma förhållanden kan öka risken för överföring och spridning av sjukdomar. |
| --- | --- |

F.

Transport av djur över långa avstånd under ohygieniska och ogynnsamma förhållanden kan öka risken för överföring och spridning av sjukdomar.

| G. | Upprätthållande av principerna om djurs välbefinnande kan påverka de animaliska produkternas kvalitet. |
| --- | --- |

G.

Upprätthållande av principerna om djurs välbefinnande kan påverka de animaliska produkternas kvalitet.

| H. | Slakt av djur och köttproduktion på så litet avstånd från uppfödningsorten som möjligt kan bidra till att stimulera landsbygden och dess hållbara utveckling. Man bör vara medveten om att det inte alltid finns ett urval av lämpliga slakterier tillgängliga på tillräckligt nära håll och att det innebär en stor ekonomisk utmaning att bevara små lokala slakterier. Högt ställda hygienstandarder och andra krav som fastställs i EU:s lagstiftning för detta slags anläggningar har lett till omstruktureringar av slakterier och till att deras antal har minskat. Därför måste man undersöka hur lokala slakterier kan bli ekonomiskt lönsamma. |
| --- | --- |

H.

Slakt av djur och köttproduktion på så litet avstånd från uppfödningsorten som möjligt kan bidra till att stimulera landsbygden och dess hållbara utveckling. Man bör vara medveten om att det inte alltid finns ett urval av lämpliga slakterier tillgängliga på tillräckligt nära håll och att det innebär en stor ekonomisk utmaning att bevara små lokala slakterier. Högt ställda hygienstandarder och andra krav som fastställs i EU:s lagstiftning för detta slags anläggningar har lett till omstruktureringar av slakterier och till att deras antal har minskat. Därför måste man undersöka hur lokala slakterier kan bli ekonomiskt lönsamma.

| I. | Begränsningar avseende transporttid och alltför restriktiva villkor kan äventyra det normala utbudet på marknaden i vissa länder och avlägsna regioner inom EU:s territorium, och leda till att vissa företag blir ekonomiskt olönsamma, med alla de konsekvenser en sådan förlust av konkurrenskraft medför. |
| --- | --- |

I.

Begränsningar avseende transporttid och alltför restriktiva villkor kan äventyra det normala utbudet på marknaden i vissa länder och avlägsna regioner inom EU:s territorium, och leda till att vissa företag blir ekonomiskt olönsamma, med alla de konsekvenser en sådan förlust av konkurrenskraft medför.

| J. | Villkoren för djurtransporter är en fråga av intresse för alla. |
| --- | --- |

J.

Villkoren för djurtransporter är en fråga av intresse för alla.

Allmänna synpunkter på kommissionens rapport

| 1. | Europaparlamentet noterar kommissionens rapport om läget beträffande genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1/2005, som innehåller slutsatsen att förordningen har haft en gynnsam inverkan på djurs välbefinnande under transport, men konstaterar att allvarliga problem under djurtransporter kvarstår, främst på grund av dålig efterlevnad och dåligt genomförande i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar kommissionens rapport om läget beträffande genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1/2005, som innehåller slutsatsen att förordningen har haft en gynnsam inverkan på djurs välbefinnande under transport, men konstaterar att allvarliga problem under djurtransporter kvarstår, främst på grund av dålig efterlevnad och dåligt genomförande i medlemsstaterna.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera en effektiv och enhetlig tillämpning av befintlig EU-lagstiftning om djurtransporter i alla medlemsstater. Parlamentet anser att det krävs bättre efterlevnad för att säkerställa att befintlig lagstiftning är effektiv och användbar, i syfte att förbättra transportvillkoren och undvika konkurrenssnedvridning i EU-medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera en effektiv och enhetlig tillämpning av befintlig EU-lagstiftning om djurtransporter i alla medlemsstater. Parlamentet anser att det krävs bättre efterlevnad för att säkerställa att befintlig lagstiftning är effektiv och användbar, i syfte att förbättra transportvillkoren och undvika konkurrenssnedvridning i EU-medlemsstaterna.

| 3. | Europaparlamentet fördömer bestämt de bristfälliga vetenskapliga rön och uppgifter som kommissionens rapport bygger på, till exempel studien från en extern uppdragstagare som huvudsakligen bygger på en enkät som fyllts i av aktörer som är direkt delaktiga i eller har ett direkt intresse i djurtransporter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet fördömer bestämt de bristfälliga vetenskapliga rön och uppgifter som kommissionens rapport bygger på, till exempel studien från en extern uppdragstagare som huvudsakligen bygger på en enkät som fyllts i av aktörer som är direkt delaktiga i eller har ett direkt intresse i djurtransporter.

| 4. | Europaparlamentet befarar att de uppgifter från medlemsstaterna som återfinns i rapporten, vilka inte kan verifieras i detalj, i vissa fall kanske inte fullt ut återspeglar de verkliga förhållanden som råder inom djurtransporterna med tanke på att metoder och kontrollmekanismer skiljer sig åt från en medlemsstat till en annan. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet befarar att de uppgifter från medlemsstaterna som återfinns i rapporten, vilka inte kan verifieras i detalj, i vissa fall kanske inte fullt ut återspeglar de verkliga förhållanden som råder inom djurtransporterna med tanke på att metoder och kontrollmekanismer skiljer sig åt från en medlemsstat till en annan.

| 5. | Europaparlamentet är bekymrat över att bestämmelserna om djurtransporter har genomförts i mycket varierande grad i de enskilda medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att vidta åtgärder för att garantera en fullständig och enhetlig kontroll av transportvillkorens efterlevnad. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är bekymrat över att bestämmelserna om djurtransporter har genomförts i mycket varierande grad i de enskilda medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att vidta åtgärder för att garantera en fullständig och enhetlig kontroll av transportvillkorens efterlevnad.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att öka samarbetet och kommunikationen mellan behöriga myndigheter i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att öka samarbetet och kommunikationen mellan behöriga myndigheter i olika medlemsstater.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att kommissionens rapport inte innehåller någon fullständig utvärdering av alla kostnader för djurtransporterna, och att den begränsar sig till att titta på hur förordning (EG) nr 1/2005 påverkar handeln inom EU, vilka regionala och socioekonomiska följder den får, dess effekter för djurens välbefinnande, den vetenskapliga grunden och kontrollen samt efterlevnaden och genomförandet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram en fullständig utvärdering av alla de ekonomiska, miljömässiga och samhälleliga kostnader som djurtransporterna medför, bland annat en jämförelse mellan transporten av djur avsedda för slakt och transporten av slaktkroppar och livsmedel, samt av transporternas inverkan på priset på köttprodukter. Särskild hänsyn måste tas till de yttersta randområdena och samtliga berörda aktörer måste involveras. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller att kommissionens rapport inte innehåller någon fullständig utvärdering av alla kostnader för djurtransporterna, och att den begränsar sig till att titta på hur förordning (EG) nr 1/2005 påverkar handeln inom EU, vilka regionala och socioekonomiska följder den får, dess effekter för djurens välbefinnande, den vetenskapliga grunden och kontrollen samt efterlevnaden och genomförandet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram en fullständig utvärdering av alla de ekonomiska, miljömässiga och samhälleliga kostnader som djurtransporterna medför, bland annat en jämförelse mellan transporten av djur avsedda för slakt och transporten av slaktkroppar och livsmedel, samt av transporternas inverkan på priset på köttprodukter. Särskild hänsyn måste tas till de yttersta randområdena och samtliga berörda aktörer måste involveras.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en bred informationskampanj riktad till konsumenterna om de europeiska reglerna avseende djurs välbefinnande, och att inom ramen för denna kampanj kontinuerligt upplysa om de krav på förändring som ställs på de europeiska producenterna för att bättre synliggöra deras arbete och höja mervärdet på deras produkter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en bred informationskampanj riktad till konsumenterna om de europeiska reglerna avseende djurs välbefinnande, och att inom ramen för denna kampanj kontinuerligt upplysa om de krav på förändring som ställs på de europeiska producenterna för att bättre synliggöra deras arbete och höja mervärdet på deras produkter.

| 9. | Europaparlamentet betonar att antalet transporterade djur ökade väsentligt under rapporteringsperioden 2005–2009: 8 procent för nötkreatur, 70 procent för svin och 3 procent för får. Endast för hästar registrerades en nedgång med 17 procent. Parlamentet betonar att två tredjedelar av sändningarna gäller transporter som varar i mindre än 8 timmar, medan 4 procent av transporterna varar längre än den högsta tillåtna transporttiden och således kräver urlastning och vila innan transporten fortsätter. Parlamentet beklagar att transporttiden inte var tillgänglig för omkring 2 procent av sändningarna, vilket utgör mer än en femfaldig ökning jämfört med 2005. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att antalet transporterade djur ökade väsentligt under rapporteringsperioden 2005–2009: 8 procent för nötkreatur, 70 procent för svin och 3 procent för får. Endast för hästar registrerades en nedgång med 17 procent. Parlamentet betonar att två tredjedelar av sändningarna gäller transporter som varar i mindre än 8 timmar, medan 4 procent av transporterna varar längre än den högsta tillåtna transporttiden och således kräver urlastning och vila innan transporten fortsätter. Parlamentet beklagar att transporttiden inte var tillgänglig för omkring 2 procent av sändningarna, vilket utgör mer än en femfaldig ökning jämfört med 2005.

| 10. | Europaparlamentet anser att djur principiellt bör slaktas så nära uppfödningsorten som möjligt. Konsumenterna vill ha kortare transporttider för slaktdjuren samtidigt som de helst köper färskt kött. Kommissionen uppmanas därför att redogöra för vilka slutsatser som kan dras av detta. Parlamentet är medvetet om att förordningen på grund av bristande efterlevnad inte har nått sitt mål att begränsa transporterna av slaktdjur, men att den avsevärt har bidragit till att förbättra djurs välbefinnande under transport. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att korrekt tillämpa befintlig lagstiftning om djurtransporter och uppmanar kommissionen att där så är möjligt stödja lokal produktion. Parlamentet anser att EU:s politik bör bidra till att det skapas korta och överskådliga leveranskedjor, samtidigt som marknadsutbudet skyddas i alla medlemsstater och i de yttersta randområdena. Parlamentet betonar att EU:s hygienlagstiftning ska garantera konsumenterna bästa möjliga skydd, men att den samtidigt inte i onödan bör hindra utvecklingen av mobila eller småskaliga regionala slakterier och produktionsinrättningar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att djur principiellt bör slaktas så nära uppfödningsorten som möjligt. Konsumenterna vill ha kortare transporttider för slaktdjuren samtidigt som de helst köper färskt kött. Kommissionen uppmanas därför att redogöra för vilka slutsatser som kan dras av detta. Parlamentet är medvetet om att förordningen på grund av bristande efterlevnad inte har nått sitt mål att begränsa transporterna av slaktdjur, men att den avsevärt har bidragit till att förbättra djurs välbefinnande under transport. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att korrekt tillämpa befintlig lagstiftning om djurtransporter och uppmanar kommissionen att där så är möjligt stödja lokal produktion. Parlamentet anser att EU:s politik bör bidra till att det skapas korta och överskådliga leveranskedjor, samtidigt som marknadsutbudet skyddas i alla medlemsstater och i de yttersta randområdena. Parlamentet betonar att EU:s hygienlagstiftning ska garantera konsumenterna bästa möjliga skydd, men att den samtidigt inte i onödan bör hindra utvecklingen av mobila eller småskaliga regionala slakterier och produktionsinrättningar.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tydligt definiera vad ett lokalt slakteri är. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tydligt definiera vad ett lokalt slakteri är.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att det i artikel 32 i ovan nämnda förordning föreskrivs att kommissionens rapport ska beakta ”vetenskapliga bevis om djurs behov från djurskyddssynpunkt” och att rapporten i mån av behov kan åtföljas av lämpliga lagförslag avseende långa transporter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om att det i artikel 32 i ovan nämnda förordning föreskrivs att kommissionens rapport ska beakta ”vetenskapliga bevis om djurs behov från djurskyddssynpunkt” och att rapporten i mån av behov kan åtföljas av lämpliga lagförslag avseende långa transporter.

| 13. | Europaparlamentet tar del av Europaparlamentets skriftliga förklaring nr 49/2011 som förespråkar en maximal längd på 8 timmar för transporter av djur som förs till slakt, men inser att ett sådant krav saknar vetenskaplig grund. Parlamentet anser att djurs välbefinnande under transport i vissa fall är mer avhängigt en lämplig utformning av fordonen och en god hantering av djuren, vilket finns dokumenterat i Efsas yttrande från december 2010. Likväl uppmanar parlamentet kommissionen och medlemsstaterna att ange riktlinjer för bästa praxis för en förbättring av genomförandet av förordning (EG) nr 1/2005 och att förstärka kontrollmekanismerna för att garantera djurs välbefinnande. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet tar del av Europaparlamentets skriftliga förklaring nr 49/2011 som förespråkar en maximal längd på 8 timmar för transporter av djur som förs till slakt, men inser att ett sådant krav saknar vetenskaplig grund. Parlamentet anser att djurs välbefinnande under transport i vissa fall är mer avhängigt en lämplig utformning av fordonen och en god hantering av djuren, vilket finns dokumenterat i Efsas yttrande från december 2010. Likväl uppmanar parlamentet kommissionen och medlemsstaterna att ange riktlinjer för bästa praxis för en förbättring av genomförandet av förordning (EG) nr 1/2005 och att förstärka kontrollmekanismerna för att garantera djurs välbefinnande.

| 14. | Europaparlamentet insisterar på att frågan om en maximal längd på 8 timmar för transporter av djur som förs till slakt ska tas upp till förnyat övervägande med hänsyn tagen till lastningstiden, oavsett om detta sker på land eller till sjöss, med de undantag som kan motiveras av geografiska förhållanden i de yttersta randområdena, dåligt utbyggda vägnät, stora avstånd eller vetenskapligt styrkta möjligheter till längre transporter för vissa djurarter, förutsatt att principerna för djurens välbefinnande följs. Parlamentet framhåller att det från djurskyddssynpunkt bör vara möjligt att förlänga en transport vid oförutsebara transportfördröjningar (trafikstockning, fordonshaveri, olycka, trafikomläggning, force majeure etc) under beaktande av alla befintliga alternativ. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet insisterar på att frågan om en maximal längd på 8 timmar för transporter av djur som förs till slakt ska tas upp till förnyat övervägande med hänsyn tagen till lastningstiden, oavsett om detta sker på land eller till sjöss, med de undantag som kan motiveras av geografiska förhållanden i de yttersta randområdena, dåligt utbyggda vägnät, stora avstånd eller vetenskapligt styrkta möjligheter till längre transporter för vissa djurarter, förutsatt att principerna för djurens välbefinnande följs. Parlamentet framhåller att det från djurskyddssynpunkt bör vara möjligt att förlänga en transport vid oförutsebara transportfördröjningar (trafikstockning, fordonshaveri, olycka, trafikomläggning, force majeure etc) under beaktande av alla befintliga alternativ.

| 15. | Europaparlamentet framhåller att kommissionens rapport i sina slutsatser särskilt tar upp att delar av förordningen inte verkar överensstämma helt med de senaste forskningsresultaten, vilket även är Efsas uppfattning. Följaktligen är det viktigt att understryka behovet av att beakta de senaste vetenskapliga rönen vid utarbetandet av regler om djurs välbefinnande. Parlamentet framhåller att Efsa i sitt yttrande menar att det finns andra aspekter än transportens längd i tid som inverkar på djurs välbefinnande, såsom korrekt lastning och urlastning samt fordonens utformning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet framhåller att kommissionens rapport i sina slutsatser särskilt tar upp att delar av förordningen inte verkar överensstämma helt med de senaste forskningsresultaten, vilket även är Efsas uppfattning. Följaktligen är det viktigt att understryka behovet av att beakta de senaste vetenskapliga rönen vid utarbetandet av regler om djurs välbefinnande. Parlamentet framhåller att Efsa i sitt yttrande menar att det finns andra aspekter än transportens längd i tid som inverkar på djurs välbefinnande, såsom korrekt lastning och urlastning samt fordonens utformning.

Transporternas ekonomiska, samhälleliga och miljömässiga kostnader samt lika villkor

| 16. | Europaparlamentet är medvetet om de betydande investeringar som gjorts av många transportörer under svåra ekonomiska förhållanden, och välkomnar uppgiften i kommissionens rapport om förbättringarna när det gäller förarnas utbildning, skärpta fordonsspecifikationer samt kvaliteten på djurtransporterna. Parlamentet beklagar dock att kommissionens slutsatser inte är tillräckligt underbyggda. Parlamentet noterar att många gårdar och slakterier, de flesta av dem småskaliga, har lagts ned, särskilt i isolerade och perifera områden i Europa, på grund av de betydande investeringar som krävs. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet är medvetet om de betydande investeringar som gjorts av många transportörer under svåra ekonomiska förhållanden, och välkomnar uppgiften i kommissionens rapport om förbättringarna när det gäller förarnas utbildning, skärpta fordonsspecifikationer samt kvaliteten på djurtransporterna. Parlamentet beklagar dock att kommissionens slutsatser inte är tillräckligt underbyggda. Parlamentet noterar att många gårdar och slakterier, de flesta av dem småskaliga, har lagts ned, särskilt i isolerade och perifera områden i Europa, på grund av de betydande investeringar som krävs.

| 17. | Europaparlamentet pekar på de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller kostnaden för att bygga om fordon (till exempel varierar kostnaderna för att installera ett satellitnavigeringssystem mellan 250 och 6  000 euro), vilket allvarligt påverkar de lika villkoren på den inre marknaden, och kritiserar kommissionen för att inte ha undersökt vad som ligger bakom dessa skillnader. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet pekar på de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller kostnaden för att bygga om fordon (till exempel varierar kostnaderna för att installera ett satellitnavigeringssystem mellan 250 och 6  000 euro), vilket allvarligt påverkar de lika villkoren på den inre marknaden, och kritiserar kommissionen för att inte ha undersökt vad som ligger bakom dessa skillnader.

| 18. | Mot bakgrund av ovanstående påpekande uppmanar Europaparlamentet kommissionen att presentera en fullständig utvärdering av alla de ekonomiska, miljömässiga och samhälleliga kostnader som djurtransporterna medför. |
| --- | --- |

18.

Mot bakgrund av ovanstående påpekande uppmanar Europaparlamentet kommissionen att presentera en fullständig utvärdering av alla de ekonomiska, miljömässiga och samhälleliga kostnader som djurtransporterna medför.

| 19. | Europaparlamentet anser att lagstiftning om djurs välbefinnande principiellt bör bygga på vetenskapliga fakta. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att aktualisera bestämmelserna om djurtransporter med tanke på den dåliga överensstämmelsen mellan lagstiftningen och de senaste vetenskapliga rön som har gjorts av Efsa. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att lagstiftning om djurs välbefinnande principiellt bör bygga på vetenskapliga fakta. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att aktualisera bestämmelserna om djurtransporter med tanke på den dåliga överensstämmelsen mellan lagstiftningen och de senaste vetenskapliga rön som har gjorts av Efsa.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i sin rapport har utnyttjat vetenskapliga rön från Efsa, som visar på behovet av att kraftigt begränsa transporttiden för hästar, vilket sammanfaller med förslagen i Europaparlamentets förklaring av den 25 februari 2010. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i sin rapport har utnyttjat vetenskapliga rön från Efsa, som visar på behovet av att kraftigt begränsa transporttiden för hästar, vilket sammanfaller med förslagen i Europaparlamentets förklaring av den 25 februari 2010.

| 21. | Europaparlamentet beklagar att inga rekommendationer om ändring av lagstiftningen har tagits med i kommissionens rapport, trots de nya vetenskapliga rönen från Efsa avseende transporttider för hästar. Parlamentet kräver att kommissionen ska föreslå en avsevärt lägre maximal längd för alla transporter av hästar som förs till slakt, i enlighet med rådets direktiv 2009/156/EG. Parlamentet insisterar även på en noggrann, vetenskapligt styrkt översyn av reglerna för hästars välbefinnande, om nödvändigt åtföljd av lagstiftningsförslag, inbegripet en omprövning av reglerna för fordons utformning, föreskrivet utrymme och vattenförsörjning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet beklagar att inga rekommendationer om ändring av lagstiftningen har tagits med i kommissionens rapport, trots de nya vetenskapliga rönen från Efsa avseende transporttider för hästar. Parlamentet kräver att kommissionen ska föreslå en avsevärt lägre maximal längd för alla transporter av hästar som förs till slakt, i enlighet med rådets direktiv 2009/156/EG. Parlamentet insisterar även på en noggrann, vetenskapligt styrkt översyn av reglerna för hästars välbefinnande, om nödvändigt åtföljd av lagstiftningsförslag, inbegripet en omprövning av reglerna för fordons utformning, föreskrivet utrymme och vattenförsörjning.

| 22. | Europaparlamentet framhåller att det i skäl 9 i förordning (EG) nr 1/2005 anges att det ska läggas fram lämpliga särskilda bestämmelser för fjäderfä när yttrandena från Efsa föreligger. Parlamentet beklagar därför att kommissionens rapport inte beaktar transporten av fjäderfä, trots att fjäderfä är den djurkategori som transporteras mest i Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen att således se över befintlig EU-lagstiftning om fjäderfätransporter på grundval av de senaste vetenskapliga rönen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet framhåller att det i skäl 9 i förordning (EG) nr 1/2005 anges att det ska läggas fram lämpliga särskilda bestämmelser för fjäderfä när yttrandena från Efsa föreligger. Parlamentet beklagar därför att kommissionens rapport inte beaktar transporten av fjäderfä, trots att fjäderfä är den djurkategori som transporteras mest i Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen att således se över befintlig EU-lagstiftning om fjäderfätransporter på grundval av de senaste vetenskapliga rönen.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se över rådets förordning (EG) nr 1/2005 mot bakgrund av de senaste vetenskapliga rön som publicerats av Efsa och att göra förbättringar särskilt när det gäller föreskrivet utrymme, till exempel användning av en kg/m2-beräkning för hästar och en algometrisk ekvation som beräknar storlek i förhållande till kroppsvikt för nötkreatur och får samt koppling av maximal djurtäthet för slaktdjur i behållare till termiska förhållanden. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se över rådets förordning (EG) nr 1/2005 mot bakgrund av de senaste vetenskapliga rön som publicerats av Efsa och att göra förbättringar särskilt när det gäller föreskrivet utrymme, till exempel användning av en kg/m2-beräkning för hästar och en algometrisk ekvation som beräknar storlek i förhållande till kroppsvikt för nötkreatur och får samt koppling av maximal djurtäthet för slaktdjur i behållare till termiska förhållanden.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i bilaterala handelsförhandlingar med tredjeländer kräva tillämpning av EU:s normer för djurs välbefinnande och att, inom ramen för Världshandelsorganisationen, stödja en internationalisering av unionens bestämmelser på området. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i bilaterala handelsförhandlingar med tredjeländer kräva tillämpning av EU:s normer för djurs välbefinnande och att, inom ramen för Världshandelsorganisationen, stödja en internationalisering av unionens bestämmelser på området.

Kontroll och genomförande

| 25. | Europaparlamentet välkomnar informationen om införande av ett navigeringssystem för övervakning av djurtransporter, men beklagar samtidigt att medlemsstaternas genomförande varierar kraftigt och att systemet överlag endast i ringa omfattning används för kontroll av djurtransporter. Parlamentet begär att kommissionen före den 1 januari 2014 ska lägga fram lagstiftningsförslag som syftar till att införa en EU-omfattande gemensam ram för insamling av uppgifter och kontroll genom satellitnavigering, som bygger på överföring av data i realtid. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar informationen om införande av ett navigeringssystem för övervakning av djurtransporter, men beklagar samtidigt att medlemsstaternas genomförande varierar kraftigt och att systemet överlag endast i ringa omfattning används för kontroll av djurtransporter. Parlamentet begär att kommissionen före den 1 januari 2014 ska lägga fram lagstiftningsförslag som syftar till att införa en EU-omfattande gemensam ram för insamling av uppgifter och kontroll genom satellitnavigering, som bygger på överföring av data i realtid.

| 26. | Europaparlamentet är besviket över att ny teknik som skulle hjälpa till på detta område och sänka kostnaderna på lång sikt inte har använts på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet är besviket över att ny teknik som skulle hjälpa till på detta område och sänka kostnaderna på lång sikt inte har använts på ett bättre sätt.

| 27. | Europaparlamentet efterlyser en övergång till elektronisk teknik så att medlemsstaterna kan förenkla hanteringen för företag genom att underlätta lagringen och kommunikationen av uppgifter som efterfrågas av de olika administrativa kontoren. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet efterlyser en övergång till elektronisk teknik så att medlemsstaterna kan förenkla hanteringen för företag genom att underlätta lagringen och kommunikationen av uppgifter som efterfrågas av de olika administrativa kontoren.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur ny och befintlig teknik kan användas i boskapsfordon för att reglera, övervaka och registrera temperatur och fuktighet, som är viktiga element för att kontrollera och skydda välbefinnandet hos vissa kategorier av djur under transport, i enlighet med Efsas rekommendationer. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur ny och befintlig teknik kan användas i boskapsfordon för att reglera, övervaka och registrera temperatur och fuktighet, som är viktiga element för att kontrollera och skydda välbefinnandet hos vissa kategorier av djur under transport, i enlighet med Efsas rekommendationer.

| 29. | Europaparlamentet betonar att kontrollerna måste genomföras enhetligt i hela EU och att de måste omfatta ett lämpligt antal av de djur som varje år transporteras inom varje medlemsstat, så att den inre marknaden kan fortsätta att fungera väl och snedvridning av konkurrensen inom EU kan undvikas. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att öka antalet kontroller som utförs på plats av kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor och som är inriktade på djurs välbefinnande och djurtransporter. Parlamentet anser att olika metoder för uppgiftsinsamling och kontrollmekanismer gör det svårt att få fram en exakt bild av hur efterlevnaden ser ut i de enskilda medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att anta en mer harmoniserad rapporteringsstruktur och att göra fler analyser av uppgifterna i kontrollrapporterna från kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor och av medlemsstaternas inlämnade uppgifter om deras fleråriga nationella kontrollplaner. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att kontrollerna måste genomföras enhetligt i hela EU och att de måste omfatta ett lämpligt antal av de djur som varje år transporteras inom varje medlemsstat, så att den inre marknaden kan fortsätta att fungera väl och snedvridning av konkurrensen inom EU kan undvikas. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att öka antalet kontroller som utförs på plats av kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor och som är inriktade på djurs välbefinnande och djurtransporter. Parlamentet anser att olika metoder för uppgiftsinsamling och kontrollmekanismer gör det svårt att få fram en exakt bild av hur efterlevnaden ser ut i de enskilda medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att anta en mer harmoniserad rapporteringsstruktur och att göra fler analyser av uppgifterna i kontrollrapporterna från kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor och av medlemsstaternas inlämnade uppgifter om deras fleråriga nationella kontrollplaner.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att veterinärkontroller av djur som ska transporteras äger rum i slutet av transporten. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att veterinärkontroller av djur som ska transporteras äger rum i slutet av transporten.

| 31. | Europaparlamentet noterar med oro att avsevärda skillnader förekommer mellan de olika medlemsstaternas tolkning av förordningens bestämmelser, vilket hotar förordningens mål och snedvrider konkurrensen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att publicera lämpliga klargörande och vägledande dokument avseende förordningen så att möjligheten till godtycklig tolkning undanröjs. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet noterar med oro att avsevärda skillnader förekommer mellan de olika medlemsstaternas tolkning av förordningens bestämmelser, vilket hotar förordningens mål och snedvrider konkurrensen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att publicera lämpliga klargörande och vägledande dokument avseende förordningen så att möjligheten till godtycklig tolkning undanröjs.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att eventuella brister i genomförandet ofta beror på rättsliga krav som inte kan genomföras i praktiken eller som är oförenliga med nationell lagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över förordningen med tanke på sådana oförenligheter. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet konstaterar att eventuella brister i genomförandet ofta beror på rättsliga krav som inte kan genomföras i praktiken eller som är oförenliga med nationell lagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över förordningen med tanke på sådana oförenligheter.

| 33. | Europaparlamentet noterar med oro att man i vissa medlemsstater tolererar uppenbara överträdelser av förordningens bestämmelser, till exempel genom att acceptera ogenomförbara färdjournaler, överfulla fordon och otillräckliga utrymmen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet noterar med oro att man i vissa medlemsstater tolererar uppenbara överträdelser av förordningens bestämmelser, till exempel genom att acceptera ogenomförbara färdjournaler, överfulla fordon och otillräckliga utrymmen.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar även gränsmyndigheterna i varje medlemsstat att samarbeta och dela med sig av information om gränsöverskridande djurtransporter. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar även gränsmyndigheterna i varje medlemsstat att samarbeta och dela med sig av information om gränsöverskridande djurtransporter.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa effektiva, proportionella och avskräckande påföljder för överträdelser av förordningens bestämmelser, i enlighet med artikel 25 i denna förordning. Parlamentet uppmärksammar att medlemsstaterna utdömer olika påföljder och sanktioner för samma slags överträdelse, och efterlyser en ökad harmonisering av sanktioner i EU för att garantera bättre genomförande av förordningen. Parlamentet begär därför att kommissionen före den 1 juli 2013 ska lägga fram en rapport som analyserar påföljderna för allvarliga överträdelser av lagstiftningen om djurs välbefinnande vid vägtransport i alla medlemsstater, liknande den rapport som kommissionen lagt fram om påföljder för överträdelser av sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn (10). |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa effektiva, proportionella och avskräckande påföljder för överträdelser av förordningens bestämmelser, i enlighet med artikel 25 i denna förordning. Parlamentet uppmärksammar att medlemsstaterna utdömer olika påföljder och sanktioner för samma slags överträdelse, och efterlyser en ökad harmonisering av sanktioner i EU för att garantera bättre genomförande av förordningen. Parlamentet begär därför att kommissionen före den 1 juli 2013 ska lägga fram en rapport som analyserar påföljderna för allvarliga överträdelser av lagstiftningen om djurs välbefinnande vid vägtransport i alla medlemsstater, liknande den rapport som kommissionen lagt fram om påföljder för överträdelser av sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn (10).

| 36. | Europaparlamentet uppmärksammar ansvarsbestämmelserna, vilka inte tillräckligt tydligt anger vem som bär ansvaret för att se till att djur som inte är i skick att transporteras faktiskt inte transporteras, samtidigt som de personer som åläggs påföljder inte nödvändigtvis är de som skulle kunna förhindra transporten. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmärksammar ansvarsbestämmelserna, vilka inte tillräckligt tydligt anger vem som bär ansvaret för att se till att djur som inte är i skick att transporteras faktiskt inte transporteras, samtidigt som de personer som åläggs påföljder inte nödvändigtvis är de som skulle kunna förhindra transporten.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta rättsliga åtgärder mot och utdöma påföljder för de medlemsstater som inte korrekt tillämpar förordningen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta rättsliga åtgärder mot och utdöma påföljder för de medlemsstater som inte korrekt tillämpar förordningen.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka kontrollen genom hela produktionskedjan, så att förfaranden som bryter mot förordningen och försämrar villkoren för djurtransporter inte längre tolereras, till exempel att överfulla fordon tillåts fortsätta sina tranporter eller att kontrollstationer med bristfälliga möjligheter till vila, utfodring och vatten för djuren fortsätter att användas. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka kontrollen genom hela produktionskedjan, så att förfaranden som bryter mot förordningen och försämrar villkoren för djurtransporter inte längre tolereras, till exempel att överfulla fordon tillåts fortsätta sina tranporter eller att kontrollstationer med bristfälliga möjligheter till vila, utfodring och vatten för djuren fortsätter att användas.

| 39. | Europaparlamentet anser att lämplig utbildning av transportörer och företagare inom transportsektorn är nödvändigt för att djuren ska behandlas väl, och därmed en förutsättning för deras skydd och välbefinnande. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att förbättra eller bredda sina utbildningsprogram, vilket de är skyldiga till enligt förordning (EG) nr 1/2005. Parlamentet noterar att utbildningskursernas längd och standard skiljer sig kraftigt åt mellan medlemsstaterna. Parlamentet begär därför att det ska tas fram tydliga EU-riktlinjer i syfte att utarbeta bättre och enhetligare utbildningskurser för förare och djurskötare. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att lämplig utbildning av transportörer och företagare inom transportsektorn är nödvändigt för att djuren ska behandlas väl, och därmed en förutsättning för deras skydd och välbefinnande. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att förbättra eller bredda sina utbildningsprogram, vilket de är skyldiga till enligt förordning (EG) nr 1/2005. Parlamentet noterar att utbildningskursernas längd och standard skiljer sig kraftigt åt mellan medlemsstaterna. Parlamentet begär därför att det ska tas fram tydliga EU-riktlinjer i syfte att utarbeta bättre och enhetligare utbildningskurser för förare och djurskötare.

| 40. | Europaparlamentet betonar den centrala roll som återförsäljare, livsmedelsföretag och livsmedelstillverkare har för att i sina standarder se till att deras kött härstammar från djur som har fötts upp och slaktats lokalt och som har transporterats under förhållanden som garanterar deras välbefinnande. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar den centrala roll som återförsäljare, livsmedelsföretag och livsmedelstillverkare har för att i sina standarder se till att deras kött härstammar från djur som har fötts upp och slaktats lokalt och som har transporterats under förhållanden som garanterar deras välbefinnande.

| 41. | Europaparlamentet är oroat över antalet rapporter om olämpliga fordon som används för att transportera levande djur både på land och till sjöss och kräver ökad övervakning av denna praxis. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet är oroat över antalet rapporter om olämpliga fordon som används för att transportera levande djur både på land och till sjöss och kräver ökad övervakning av denna praxis.

o

o o

| 42. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 308 E, 16.12.2006, s. 170.

(2)  EUT C 279 E, 19.11.2009, s. 89.

(3)  EUT C 81 E, 15.3.2011, s. 25.

(4)  EGT C 362, 2.12.1996, s. 331.

(5)  EUT C 103 E, 29.4.2004, s. 412.

(6)  EUT L 3, 5.1.2005, s. 1.

(7)  EUT C 348 E, 21.12.2010, s. 37.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2012)0096.

(9)  Efsas officiella tidning 2011:9(1):1966 (s. 125).

(10)  COM(2009)0225.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/64 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/64

---

P7_TA(2012)0500

De grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2010–2011)

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2010–2011) (2011/2069(INI))

(2015/C 434/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution:

| — | med beaktande av inledningen i fördraget om Europeiska unionen, särskilt andra strecksatsen och fjärde till sjunde strecksatserna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av inledningen i fördraget om Europeiska unionen, särskilt andra strecksatsen och fjärde till sjunde strecksatserna,

| — | med beaktande av artikel 2, artikel 3.3 andra strecksatsen samt artiklarna 6 och 7 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2, artikel 3.3 andra strecksatsen samt artiklarna 6 och 7 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 7 december 2000 (”stadgan”), som antogs formellt i Strasbourg den 12 december 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 7 december 2000 (”stadgan”), som antogs formellt i Strasbourg den 12 december 2007,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen),

| — | med beaktande av FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av FN-konventionen från 1949 om bekämpning av människohandel och utnyttjande av prostituerade, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-konventionen från 1949 om bekämpning av människohandel och utnyttjande av prostituerade,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1),

| — | med beaktande av kommissionens rapporter om tillämpningen av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna från 2010 och 2011 (COM(2011)0160 och COM(2012)0169) och åtföljande arbetsdokument, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapporter om tillämpningen av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna från 2010 och 2011 (COM(2011)0160 och COM(2012)0169) och åtföljande arbetsdokument,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om rapporten om det europeiska medborgarskapet 2010: Att undanröja hindren för EU-medborgarnas möjligheter att utöva sina rättigheter (COM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om rapporten om det europeiska medborgarskapet 2010: Att undanröja hindren för EU-medborgarnas möjligheter att utöva sina rättigheter (COM(2010)0603),

| — | med beaktande av kommissionens strategi för Europeiska unionens konkreta tillämpning av stadgan om de grundläggande rättigheterna (COM(2010)0573) och operativa riktlinjer med hänsyn till grundläggande rättigheter i kommissionens konsekvensbedömningar (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens strategi för Europeiska unionens konkreta tillämpning av stadgan om de grundläggande rättigheterna (COM(2010)0573) och operativa riktlinjer med hänsyn till grundläggande rättigheter i kommissionens konsekvensbedömningar (SEC(2011)0567),

| — | med beaktande av Stockholmsprogrammet – Ett öppet och säkert Europa i medborgarnas tjänst och för deras skydd (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Stockholmsprogrammet – Ett öppet och säkert Europa i medborgarnas tjänst och för deras skydd (2),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om rådets åtgärder och initiativ om tillämpningen av Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter, som antogs vid det 3  092:a sammanträdet för rådet (allmänna frågor) i Bryssel den 23 maj 2011 och med beaktande av rådets riktlinjer om metoder för att kontrollera de grundläggande rättigheternas förenlighet med rådets föreberedande organ (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om rådets åtgärder och initiativ om tillämpningen av Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter, som antogs vid det 3  092:a sammanträdet för rådet (allmänna frågor) i Bryssel den 23 maj 2011 och med beaktande av rådets riktlinjer om metoder för att kontrollera de grundläggande rättigheternas förenlighet med rådets föreberedande organ (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (COM(2011)0173)” och meddelandet ”Nationella strategier för integrering av romer: ett första steg i genomförandet av EU-ramen (COM(2012)0226)”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (COM(2011)0173)” och meddelandet ”Nationella strategier för integrering av romer: ett första steg i genomförandet av EU-ramen (COM(2012)0226)”,

| — | med beaktande av FN-konventionerna om mänskliga rättigheter i vilka medlemsstaterna är parter, och av Europarådets konventioner och rekommendationer, rapporterna från Europarådets organ, framför allt de rapporter om situationen för de mänskliga rättigheterna som sammanställts av Europarådets parlamentariska församling och dess kommissarie för mänskliga rättigheter, samt särskilda övervakningsorgans och rättsliga organs beslut, riktlinjer och domar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-konventionerna om mänskliga rättigheter i vilka medlemsstaterna är parter, och av Europarådets konventioner och rekommendationer, rapporterna från Europarådets organ, framför allt de rapporter om situationen för de mänskliga rättigheterna som sammanställts av Europarådets parlamentariska församling och dess kommissarie för mänskliga rättigheter, samt särskilda övervakningsorgans och rättsliga organs beslut, riktlinjer och domar,

| — | med beaktande av beslut och rättspraxis av Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslut och rättspraxis av Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen),

| — | med beaktande av nationella författningsdomstolars rättspraxis, där det hänvisas till stadgan också vid tolkning av nationell lag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av nationella författningsdomstolars rättspraxis, där det hänvisas till stadgan också vid tolkning av nationell lag,

| — | med beaktande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheters verksamhet, årliga rapporter och studier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheters verksamhet, årliga rapporter och studier,

| — | med beaktande av icke-statliga organisationers rapporter och studier om mänskliga rättigheter, samt av relevanta studier som begärts av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av icke-statliga organisationers rapporter och studier om mänskliga rättigheter, samt av relevanta studier som begärts av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av sina resolutioner om grundläggande rättigheter och mänskliga rättigheter, särskilt resolutionen av den 15 december 2010 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2009) – Institutionella aspekter efter Lissabonfördragets ikraftträdande (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om grundläggande rättigheter och mänskliga rättigheter, särskilt resolutionen av den 15 december 2010 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2009) – Institutionella aspekter efter Lissabonfördragets ikraftträdande (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2005 om minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2005 om minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om EU-strategin för integrering av romer (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om EU-strategin för integrering av romer (6),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och utskottet för framställningar (A7-0383/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och utskottet för framställningar (A7-0383/2012), och av följande skäl:

| A. | I artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen fastställs att unionen ska bygga på de odelbara och universella värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämställdhet mellan kvinnor och män, icke-diskriminering, solidaritet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna och medborgerliga friheterna för alla personer som bor eller vistas på EU:s territorium, inklusive för personer som tillhör minoriteter, statslösa personer och personer som tillfälligt eller i strid med gällande regler vistas på unionens territorium. Dessa värden är gemensamma för medlemsstaterna, i ett samhälle där pluralism, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och jämställdhet mellan kvinnor och män råder. |
| --- | --- |

A.

I artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen fastställs att unionen ska bygga på de odelbara och universella värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämställdhet mellan kvinnor och män, icke-diskriminering, solidaritet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna och medborgerliga friheterna för alla personer som bor eller vistas på EU:s territorium, inklusive för personer som tillhör minoriteter, statslösa personer och personer som tillfälligt eller i strid med gällande regler vistas på unionens territorium. Dessa värden är gemensamma för medlemsstaterna, i ett samhälle där pluralism, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och jämställdhet mellan kvinnor och män råder.

| B. | Att respektera och främja dessa värden bildar ett grundläggande inslag i Europeiska unionens identitet och ett villkor för medlemskap i EU och för att fullt ut bevara de förmånsrätter som medlemskapet för med sig. |
| --- | --- |

B.

Att respektera och främja dessa värden bildar ett grundläggande inslag i Europeiska unionens identitet och ett villkor för medlemskap i EU och för att fullt ut bevara de förmånsrätter som medlemskapet för med sig.

| C. | I artikel 6.3 i fördraget om Europeiska unionen fastställs att grundläggande rättigheter, såsom de garanteras i Europakonventionen och såsom de följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner, ska ingå i unionsrätten som allmänna principer. |
| --- | --- |

C.

I artikel 6.3 i fördraget om Europeiska unionen fastställs att grundläggande rättigheter, såsom de garanteras i Europakonventionen och såsom de följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner, ska ingå i unionsrätten som allmänna principer.

| D. | I och med Lissabonfördragets ikraftträdande ska stadgan, enligt artikel 6 i EU-fördraget, ha samma rättsliga värde som fördragen och har blivit lagligt bindande för EU:s institutioner, organ och byråer samt för medlemsstater när EU-lagstiftning tillämpas. Stadgan har omvandlat värden och principer till konkreta rättigheter som kan göras gällande inför domstol. |
| --- | --- |

D.

I och med Lissabonfördragets ikraftträdande ska stadgan, enligt artikel 6 i EU-fördraget, ha samma rättsliga värde som fördragen och har blivit lagligt bindande för EU:s institutioner, organ och byråer samt för medlemsstater när EU-lagstiftning tillämpas. Stadgan har omvandlat värden och principer till konkreta rättigheter som kan göras gällande inför domstol.

| E. | När EU ansluter sig till Europakonventionen, såsom det krävs i EU-fördraget, kommer EU:s rättsakter att kunna prövas av Europadomstolen, så att EU:s ansvarsskyldighet ökar och enskilda medborgare får bättre tillgång till rättslig prövning. |
| --- | --- |

E.

När EU ansluter sig till Europakonventionen, såsom det krävs i EU-fördraget, kommer EU:s rättsakter att kunna prövas av Europadomstolen, så att EU:s ansvarsskyldighet ökar och enskilda medborgare får bättre tillgång till rättslig prövning.

| F. | Att verkningsfullt slå vakt om och främja rättigheter måste vara ett övergripande mål för all EU-politik, också i dess yttre dimension och för att kunna uppfylla sin plikt att skydda, främja och fullgöra behövs det inga nya befogenheter för EU, utan snarare ett proaktivt institutionellt engagemang till förmån för mänskliga rättigheter, så att det inom unionens institutioner och i medlemsstaterna utvecklas en verklig kultur för grundläggande rättigheter och denna kultur förstärks. EU måste låta en konsekvent människorättspolitik för EU växa fram och utveckla en mekanism som sammanför de olika aktörer som inom EU-strukturen verkar på de grundläggande rättigheternas område. |
| --- | --- |

F.

Att verkningsfullt slå vakt om och främja rättigheter måste vara ett övergripande mål för all EU-politik, också i dess yttre dimension och för att kunna uppfylla sin plikt att skydda, främja och fullgöra behövs det inga nya befogenheter för EU, utan snarare ett proaktivt institutionellt engagemang till förmån för mänskliga rättigheter, så att det inom unionens institutioner och i medlemsstaterna utvecklas en verklig kultur för grundläggande rättigheter och denna kultur förstärks. EU måste låta en konsekvent människorättspolitik för EU växa fram och utveckla en mekanism som sammanför de olika aktörer som inom EU-strukturen verkar på de grundläggande rättigheternas område.

| G. | Medborgarna kan komma i fullt åtnjutande av sina rättigheter endast om grundläggande värden och principer, såsom rättsstaten, ett oberoende rättsväsen, mediernas frihet och icke-diskriminering, respekteras. |
| --- | --- |

G.

Medborgarna kan komma i fullt åtnjutande av sina rättigheter endast om grundläggande värden och principer, såsom rättsstaten, ett oberoende rättsväsen, mediernas frihet och icke-diskriminering, respekteras.

| H. | Det finns ett glapp mellan de grundläggande rättigheterna och tillämpningen av dem och detta undergräver både EU:s och medlemsstaternas trovärdighet och blir också till skada för att de mänskliga rättigheterna effektivt ska följas och främjas inom EU:s territorium och runtom i världen. |
| --- | --- |

H.

Det finns ett glapp mellan de grundläggande rättigheterna och tillämpningen av dem och detta undergräver både EU:s och medlemsstaternas trovärdighet och blir också till skada för att de mänskliga rättigheterna effektivt ska följas och främjas inom EU:s territorium och runtom i världen.

| I. | De förpliktelser som enligt Köpenhamnskriterierna gäller för kandidatländerna fortsätter att gälla för medlemsstaterna efter anslutning till EU enligt artikel 2 i EU-fördraget och på grundval av det bör alla medlemsstater utvärderas kontinuerligt för att kontrollera att de fortsätter följa EU:s grundläggande värderingar om respekt för grundläggande rättigheter, demokratiska institutioner och rättsstaten. |
| --- | --- |

I.

De förpliktelser som enligt Köpenhamnskriterierna gäller för kandidatländerna fortsätter att gälla för medlemsstaterna efter anslutning till EU enligt artikel 2 i EU-fördraget och på grundval av det bör alla medlemsstater utvärderas kontinuerligt för att kontrollera att de fortsätter följa EU:s grundläggande värderingar om respekt för grundläggande rättigheter, demokratiska institutioner och rättsstaten.

| J. | Ett effektivt skydd och främjande av de grundläggande rättigheterna förutsätter att medlemsstaterna, i en anda av solidaritet och uppriktigt samarbete med övriga medlemsstater, går med på att EU övervakar hur unionens värden respekteras i deras lagstiftning och praxis. |
| --- | --- |

J.

Ett effektivt skydd och främjande av de grundläggande rättigheterna förutsätter att medlemsstaterna, i en anda av solidaritet och uppriktigt samarbete med övriga medlemsstater, går med på att EU övervakar hur unionens värden respekteras i deras lagstiftning och praxis.

| K. | Tillsammans med artikel 2 i EU-fördraget ger artikel 7 i EU-fördraget EU:s institutioner befogenhet att bedöma om det i medlemsstaterna brutits mot gemensamma värden såsom respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstaten, och att engagera sig politiskt tillsammans med de berörda länderna för att förhindra och avhjälpa kränkningar. |
| --- | --- |

K.

Tillsammans med artikel 2 i EU-fördraget ger artikel 7 i EU-fördraget EU:s institutioner befogenhet att bedöma om det i medlemsstaterna brutits mot gemensamma värden såsom respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstaten, och att engagera sig politiskt tillsammans med de berörda länderna för att förhindra och avhjälpa kränkningar.

| L. | I maj 2012 lades det fram en undersökning om romernas situation. Undersökningen hade utförts gemensamt av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, FN:s utvecklingsprogram och Världsbanken och där bekräftades det att romerna diskrimineras överallt i Europa och har det svårare än alla de personer som inte är romer och befinner sig i en jämförbar situation. Parlamentet anser att diskrimineringsåtgärderna och det ökade våldet i unionens medlemsstater har sitt upphov i en latent fientlighet mot romer. |
| --- | --- |

L.

I maj 2012 lades det fram en undersökning om romernas situation. Undersökningen hade utförts gemensamt av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, FN:s utvecklingsprogram och Världsbanken och där bekräftades det att romerna diskrimineras överallt i Europa och har det svårare än alla de personer som inte är romer och befinner sig i en jämförbar situation. Parlamentet anser att diskrimineringsåtgärderna och det ökade våldet i unionens medlemsstater har sitt upphov i en latent fientlighet mot romer.

| M. | Dagens ekonomiska kris innebär en utmaning för solidaritetsprincipen som utgör ett grundläggande inslag i EU:s historia och identitet och dessutom sammanbinder unionsmedborgarna såsom medlemmar av samma politiska gemenskap (7). |
| --- | --- |

M.

Dagens ekonomiska kris innebär en utmaning för solidaritetsprincipen som utgör ett grundläggande inslag i EU:s historia och identitet och dessutom sammanbinder unionsmedborgarna såsom medlemmar av samma politiska gemenskap (7).

| N. | Sociala och ekonomiska rättigheter är väsentliga inslag i stadgan och bör som sådana få en framträdande plats i varje analys av situationen för de grundläggande rättigheterna i unionen. |
| --- | --- |

N.

Sociala och ekonomiska rättigheter är väsentliga inslag i stadgan och bör som sådana få en framträdande plats i varje analys av situationen för de grundläggande rättigheterna i unionen.

Allmänna rekommendationer

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att ta på sig hela ansvaret för att vederbörligen och utan inskränkningar utföra det uppdrag och de befogenheter som EU har i fråga om grundläggande rättigheter, både utgående från stadgan och de artiklar i fördragen som handlar om grundläggande rättigheter och medborgerliga rättigheter, framför allt artiklarna 2, 6 och 7 i EU-fördraget, och anser att Europeiska unionen endast på detta sätt kan utrusta sig – såsom EU redan gjort inom andra områden av gemensamt intresse och gemensam betydelse, såsom frågor om ekonomin och budgeten – med vad som behövs för att kunna hantera den kris och de spänningar som påverkar demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna i EU och medlemsstaterna. Parlamentet vill att de europeiska mekanismerna snabbt ska stärkas, för att demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna verkligen ska respekteras inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att ta på sig hela ansvaret för att vederbörligen och utan inskränkningar utföra det uppdrag och de befogenheter som EU har i fråga om grundläggande rättigheter, både utgående från stadgan och de artiklar i fördragen som handlar om grundläggande rättigheter och medborgerliga rättigheter, framför allt artiklarna 2, 6 och 7 i EU-fördraget, och anser att Europeiska unionen endast på detta sätt kan utrusta sig – såsom EU redan gjort inom andra områden av gemensamt intresse och gemensam betydelse, såsom frågor om ekonomin och budgeten – med vad som behövs för att kunna hantera den kris och de spänningar som påverkar demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna i EU och medlemsstaterna. Parlamentet vill att de europeiska mekanismerna snabbt ska stärkas, för att demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna verkligen ska respekteras inom Europeiska unionen.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar visserligen de åtgärder kommissionen vidtagit för att säkerställa att dess lagstiftningsförslag överensstämmer med stadgan, men noterar att det finns utrymme för förbättringar, eftersom förslag fortsätter att läggas fram, där det antingen inte alls eller endast i otillräcklig grad tas ställning till de föreslagna åtgärdernas inverkan på grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta konkreta åtgärder för att bättre övervaka att dess förslag följer stadgan, också genom att se till att det finns tillräcklig sakkunskap inom kommissionens alla tjänstegrenar för att se efter att så är fallet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar visserligen de åtgärder kommissionen vidtagit för att säkerställa att dess lagstiftningsförslag överensstämmer med stadgan, men noterar att det finns utrymme för förbättringar, eftersom förslag fortsätter att läggas fram, där det antingen inte alls eller endast i otillräcklig grad tas ställning till de föreslagna åtgärdernas inverkan på grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta konkreta åtgärder för att bättre övervaka att dess förslag följer stadgan, också genom att se till att det finns tillräcklig sakkunskap inom kommissionens alla tjänstegrenar för att se efter att så är fallet.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att man i kommissionens utvärderingsrapporter om genomförandet av EU-lagstiftningen samt i dess årliga rapport om kontrollen av EU-rättens tillämpning systematiskt ser efter hur de grundläggande rättigheterna påverkas, både av EU-lagstiftningen själv och av medlemsstaternas genomförande av den. Parlamentet rekommenderar att kommissionen ser över nuvarande riktlinjer för konsekvensbedömning för att de mänskliga rättigheterna ska komma bättre till synes och att utvidga normerna till att omfatta FN:s och Europarådets instrument för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att man i kommissionens utvärderingsrapporter om genomförandet av EU-lagstiftningen samt i dess årliga rapport om kontrollen av EU-rättens tillämpning systematiskt ser efter hur de grundläggande rättigheterna påverkas, både av EU-lagstiftningen själv och av medlemsstaternas genomförande av den. Parlamentet rekommenderar att kommissionen ser över nuvarande riktlinjer för konsekvensbedömning för att de mänskliga rättigheterna ska komma bättre till synes och att utvidga normerna till att omfatta FN:s och Europarådets instrument för de mänskliga rättigheterna.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att den europeiska planeringsterminen också ska innefatta en ständig resultattavla som ska handla om rättsliga frågor, rättsstaten, demokrati och grundläggande rättigheter och omfatta alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att Europaparlamentet och de nationella parlamenten oinskränkt får medverka i detta arbete och att resultattavlan regelbundet läggs fram för och bedöms och övervakas av parlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att den europeiska planeringsterminen också ska innefatta en ständig resultattavla som ska handla om rättsliga frågor, rättsstaten, demokrati och grundläggande rättigheter och omfatta alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att Europaparlamentet och de nationella parlamenten oinskränkt får medverka i detta arbete och att resultattavlan regelbundet läggs fram för och bedöms och övervakas av parlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet att effektivt fullgöra sitt åtagande att kontrollera både ändringsförslag som lagts fram till kommissionens förslag och förslag som lagts fram på eget initiativ med stadgan. Parlamentet påminner om att ett effektivt förverkligande av de grundläggande rättigheterna förutsätter att medlemsstaterna också ser till att stadgan tillämpas fullt ut vid genomförandet av unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar rådet att effektivt fullgöra sitt åtagande att kontrollera både ändringsförslag som lagts fram till kommissionens förslag och förslag som lagts fram på eget initiativ med stadgan. Parlamentet påminner om att ett effektivt förverkligande av de grundläggande rättigheterna förutsätter att medlemsstaterna också ser till att stadgan tillämpas fullt ut vid genomförandet av unionslagstiftningen.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen – och rådet, i de fall att det är rådet som tar initiativ till lagstiftning – att vid arbetet med att förbereda konsekvensbedömningar systematiskt anlita utomstående oberoende sakkunskap, framför allt från byrån för grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen – och rådet, i de fall att det är rådet som tar initiativ till lagstiftning – att vid arbetet med att förbereda konsekvensbedömningar systematiskt anlita utomstående oberoende sakkunskap, framför allt från byrån för grundläggande rättigheter.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som kommissionen, Europeiska ombudsmannen och andra instanser vidtagit för att medborgarna ska bli mera medvetna om utövandet av sina grundläggande rättigheter enligt stadgan. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta informera medborgarna och att utvärdera resultaten av detta. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som kommissionen, Europeiska ombudsmannen och andra instanser vidtagit för att medborgarna ska bli mera medvetna om utövandet av sina grundläggande rättigheter enligt stadgan. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta informera medborgarna och att utvärdera resultaten av detta.

| 8. | Europaparlamentet understryker sin grundläggande roll för att övervaka och kontrollera beredningen och genomförandet av unionslagstiftningen och håller således fast vid att parlamentet också bör stärka sin självständiga konsekvensbedömning av grundläggande rättigheter i förhållande till lagstiftningsförslag och ändringsförslag under utredning i lagstiftningsprocessen och göra den mer systematisk. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker sin grundläggande roll för att övervaka och kontrollera beredningen och genomförandet av unionslagstiftningen och håller således fast vid att parlamentet också bör stärka sin självständiga konsekvensbedömning av grundläggande rättigheter i förhållande till lagstiftningsförslag och ändringsförslag under utredning i lagstiftningsprocessen och göra den mer systematisk.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en årlig rapport om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen, utgående bland annat från artiklarna 2 och 6 i EU-fördraget och från stadgan. Parlamentet anser att det i en sådan rapport bör ingå en analys av situationen i medlemsstaterna, också utgående från vilka farhågor som internationella organisationer, icke-statliga organisationer, Europaparlamentet och medborgarna hyser om kränkningar av de grundläggande rättigheterna, rättsstaten och demokratin. Parlamentet vill att rapporten ska ta upp genomförandet, skyddet och främjandet av samt respekten för grundläggande rättigheter i EU och dess medlemsstater, i enlighet med stadgan, Europakonventionen och internationella konventioner om grundläggande rättigheter, samt innehålla specifika rekommendationer. Parlamentet erinrar om att kommissionen är skyldig att göra detta, såväl eftersom kommissionen är både fördragens och stadgans väktare, som med stöd av artiklarna 2, 6 och 7 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en årlig rapport om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen, utgående bland annat från artiklarna 2 och 6 i EU-fördraget och från stadgan. Parlamentet anser att det i en sådan rapport bör ingå en analys av situationen i medlemsstaterna, också utgående från vilka farhågor som internationella organisationer, icke-statliga organisationer, Europaparlamentet och medborgarna hyser om kränkningar av de grundläggande rättigheterna, rättsstaten och demokratin. Parlamentet vill att rapporten ska ta upp genomförandet, skyddet och främjandet av samt respekten för grundläggande rättigheter i EU och dess medlemsstater, i enlighet med stadgan, Europakonventionen och internationella konventioner om grundläggande rättigheter, samt innehålla specifika rekommendationer. Parlamentet erinrar om att kommissionen är skyldig att göra detta, såväl eftersom kommissionen är både fördragens och stadgans väktare, som med stöd av artiklarna 2, 6 och 7 i EU-fördraget.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att dess årliga rapport om genomförandet av stadgan gör en mera välavvägd och självkritisk analys, där det inte tas med bara exempel på positiv utveckling utan också sådana fall där man längre fram skulle kunna ta ett starkare grepp om problematiken. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att dess årliga rapport om genomförandet av stadgan gör en mera välavvägd och självkritisk analys, där det inte tas med bara exempel på positiv utveckling utan också sådana fall där man längre fram skulle kunna ta ett starkare grepp om problematiken.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens rapporter från 2010 och 2011 om tillämpningen av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna inte poängterar sociala och ekonomiska rättigheter, särskilt under den nuvarande ekonomiska krisen, när sådana rättigheter är ännu mer relevanta. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar att kommissionens rapporter från 2010 och 2011 om tillämpningen av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna inte poängterar sociala och ekonomiska rättigheter, särskilt under den nuvarande ekonomiska krisen, när sådana rättigheter är ännu mer relevanta.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att dess årsrapport om tillämpningen av stadgan tar upp situationen för sociala och ekonomiska rättigheter i unionen och särskilt hur de genomförs i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att dess årsrapport om tillämpningen av stadgan tar upp situationen för sociala och ekonomiska rättigheter i unionen och särskilt hur de genomförs i medlemsstaterna.

| 13. | Europaparlamentet rekommenderar att parlamentet, kommissionen och rådet gemensamt och formellt erkänner att det föreligger positiva skyldigheter att skydda och främja de mänskliga rättigheterna som en del av unionslagstiftningen. Parlamentet understryker att respekten för de grundläggande fri- och rättigheterna förutsätter åtgärder på ett flertal nivåer (internationell, europeisk, nationell, regional och lokal) och understryker vilken roll de regionala och lokala myndigheterna kan spela på detta område, tillsammans med sammanslutningar för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att före lagstiftningsarbetet och i samband med det bättre samarbeta med internationella organisationer som arbetar med grundläggande rättigheter, samt med icke-statliga organisationer och det civila samhället. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet rekommenderar att parlamentet, kommissionen och rådet gemensamt och formellt erkänner att det föreligger positiva skyldigheter att skydda och främja de mänskliga rättigheterna som en del av unionslagstiftningen. Parlamentet understryker att respekten för de grundläggande fri- och rättigheterna förutsätter åtgärder på ett flertal nivåer (internationell, europeisk, nationell, regional och lokal) och understryker vilken roll de regionala och lokala myndigheterna kan spela på detta område, tillsammans med sammanslutningar för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att före lagstiftningsarbetet och i samband med det bättre samarbeta med internationella organisationer som arbetar med grundläggande rättigheter, samt med icke-statliga organisationer och det civila samhället.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att programmen för finansiering av grundläggande rättigheter och antidiskriminering i den kommande fleråriga budgetramen innefattar tillräckliga anslag till det civila samhällets organisationer på alla nivåer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att programmen för finansiering av grundläggande rättigheter och antidiskriminering i den kommande fleråriga budgetramen innefattar tillräckliga anslag till det civila samhällets organisationer på alla nivåer.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar rådet att i sina årliga rapporter om de mänskliga rättigheterna i världen ta med en analys av situationen i medlemsstaterna och att där också ta hänsyn till vilka åtgärder som ska vidtas för att genomföra domarna från Europadomstolen och anpassa inhemsk lagstiftning och rättspraxis till dem. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar rådet att i sina årliga rapporter om de mänskliga rättigheterna i världen ta med en analys av situationen i medlemsstaterna och att där också ta hänsyn till vilka åtgärder som ska vidtas för att genomföra domarna från Europadomstolen och anpassa inhemsk lagstiftning och rättspraxis till dem.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över unionslagstiftningens regelverk genom att vederbörligen beakta de rättigheter som ingår i EU-stadgan. Parlamentet anser att det eventuella motsatsförhållandet mellan ekonomiska friheter och grundläggande rättigheter bör åtgärdas redan inom lagstiftningsarbetet och inte först av EU-domstolen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över unionslagstiftningens regelverk genom att vederbörligen beakta de rättigheter som ingår i EU-stadgan. Parlamentet anser att det eventuella motsatsförhållandet mellan ekonomiska friheter och grundläggande rättigheter bör åtgärdas redan inom lagstiftningsarbetet och inte först av EU-domstolen.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över det område som tidigare hette tredje pelaren (polissamarbete och rättsligt samarbete i straffrättsliga frågor) mot bakgrund av stadgan. Parlamentet erinrar om sin rekommendation i sin resolution av den 25 november 2009 om Stockholmsprogrammet (8), där det efterfrågades en fortlöpande översyn av denna lagstiftning, och påminner kommissionen att från och med den 1 december 2014 kommer all lagstiftning som antagits inom en fullständigt annorlunda konstitutionell ram att i sin dåvarande form tillämpas inom EU, vilket kommer att oskäligt påverka rättigheterna för enskilda personer som omfattas av EU:s jurisdiktion. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över det område som tidigare hette tredje pelaren (polissamarbete och rättsligt samarbete i straffrättsliga frågor) mot bakgrund av stadgan. Parlamentet erinrar om sin rekommendation i sin resolution av den 25 november 2009 om Stockholmsprogrammet (8), där det efterfrågades en fortlöpande översyn av denna lagstiftning, och påminner kommissionen att från och med den 1 december 2014 kommer all lagstiftning som antagits inom en fullständigt annorlunda konstitutionell ram att i sin dåvarande form tillämpas inom EU, vilket kommer att oskäligt påverka rättigheterna för enskilda personer som omfattas av EU:s jurisdiktion.

| 18. | Europaparlamentet beklagar:






  — | bristen på öppenhet i kommissionens dialog med medlemsstaterna när grundläggande rättigheter eller de europeiska medborgarnas intressen diskuteras. Parlamentet anser att sådan brist på öppenhet om införlivande av EU-lagstiftning bryter mot EU:s insynsregler och mot principen om ett tydligt rättsläge, samt är extremt skadlig för övriga EU-länder, för EU-medborgarna och för övriga institutioner, särskilt när det är fråga om medborgarnas sociala och ekonomiska rättigheter. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ till förmån för bättre insyn i vad medlemsstaterna gjort eller inte gjort för att genomföra den inre marknaden och anser att man rentav bör förbättra den aviserade insynen i skattepolitiken när grundläggande rättigheter står på spel, |
| --- | --- | --- |

18.

Europaparlamentet beklagar:

—

bristen på öppenhet i kommissionens dialog med medlemsstaterna när grundläggande rättigheter eller de europeiska medborgarnas intressen diskuteras. Parlamentet anser att sådan brist på öppenhet om införlivande av EU-lagstiftning bryter mot EU:s insynsregler och mot principen om ett tydligt rättsläge, samt är extremt skadlig för övriga EU-länder, för EU-medborgarna och för övriga institutioner, särskilt när det är fråga om medborgarnas sociala och ekonomiska rättigheter. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ till förmån för bättre insyn i vad medlemsstaterna gjort eller inte gjort för att genomföra den inre marknaden och anser att man rentav bör förbättra den aviserade insynen i skattepolitiken när grundläggande rättigheter står på spel,

| — | bristen på öppenhet inom EU:s byråer vilket gör det svårt att slå fast om deras åtgärder är förenliga med principerna om öppenhet, god administration, skydd av personuppgifter och icke-diskriminering samt nödvändighet och proportionalitet. Parlamentet beklagar att kommissionen hela tiden saknat intresse för en lagstiftningsram för att garantera en öppen, oberoende och effektiv förvaltning av det slag som krävs i artikel 41 i stadgan och artikel 298 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

bristen på öppenhet inom EU:s byråer vilket gör det svårt att slå fast om deras åtgärder är förenliga med principerna om öppenhet, god administration, skydd av personuppgifter och icke-diskriminering samt nödvändighet och proportionalitet. Parlamentet beklagar att kommissionen hela tiden saknat intresse för en lagstiftningsram för att garantera en öppen, oberoende och effektiv förvaltning av det slag som krävs i artikel 41 i stadgan och artikel 298 i EUF-fördraget,

| — | bristen på öppenhet och insyn samt på lämplig respekt för och skydd och främjande av grundläggande rättigheter och demokratisk och parlamentarisk tillsyn i samband med internationella förhandlingar, vilket föranlett parlamentet att förkasta internationella avtal såsom Acta-avtalet (handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning) och kommer att föranleda EU:s institutioner och medlemsstaterna att ändra sin nuvarande praxis och respektera medborgarnas rättigheter. |
| --- | --- |

—

bristen på öppenhet och insyn samt på lämplig respekt för och skydd och främjande av grundläggande rättigheter och demokratisk och parlamentarisk tillsyn i samband med internationella förhandlingar, vilket föranlett parlamentet att förkasta internationella avtal såsom Acta-avtalet (handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning) och kommer att föranleda EU:s institutioner och medlemsstaterna att ändra sin nuvarande praxis och respektera medborgarnas rättigheter.

| 19. | Europaparlamentet föreslår att både kommissionens dialog med medlemsstaterna och EU:s byråers arbete ska bli öppnare i frågor som handlar om unionsmedborgarnas grundläggande rättigheter eller intressen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet föreslår att både kommissionens dialog med medlemsstaterna och EU:s byråers arbete ska bli öppnare i frågor som handlar om unionsmedborgarnas grundläggande rättigheter eller intressen.

| 20. | Europaparlamentet vill att det dras i gång en ”europeisk politisk runda för politiken för grundläggande rättigheter”, där det på flerårig basis och årsbasis bör anges vilka mål som ska uppnås och vilka problem som ska lösas. Parlamentet anser att det inom den rundan bör föreskrivas en ram för institutionerna och för byrån för grundläggande rättigheter, liksom också för medlemsstaterna, för hur de ska samarbeta genom att undvika överlappningar, bygga på varandras rapporter, vidta gemensamma åtgärder och organisera gemensamma evenemang under medverkan av icke-statliga organisationer, medborgare, nationella parlament etc. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet vill att det dras i gång en ”europeisk politisk runda för politiken för grundläggande rättigheter”, där det på flerårig basis och årsbasis bör anges vilka mål som ska uppnås och vilka problem som ska lösas. Parlamentet anser att det inom den rundan bör föreskrivas en ram för institutionerna och för byrån för grundläggande rättigheter, liksom också för medlemsstaterna, för hur de ska samarbeta genom att undvika överlappningar, bygga på varandras rapporter, vidta gemensamma åtgärder och organisera gemensamma evenemang under medverkan av icke-statliga organisationer, medborgare, nationella parlament etc.

| 21. | Europaparlamentet föreslår att det vidtas åtgärder så att det fortlöpande finns kanaler där man kan dela med sig av information om de grundläggande rättigheterna inom EU, både mellan de relevanta organen och mellan EU:s institutioner och byråer, tillsammans med att det årligen hålls ett interinstitutionellt diskussionsforum för bedömning av situationen för de grundläggande rättigheterna inom EU. Parlamentet anser att ett sådant forum bör vara ett förberedande steg inför parlamentets årliga debatt om de grundläggande rättigheterna och inför utvecklingen av ett europeiskt område för frihet, säkerhet och rättvisa och anser att ett sådant interinstitutionellt forum bör sammanföra företrädare för kommissionen, rådets arbetsgrupp för grundläggande rättigheter, medborgerliga rättigheter och fri rörlighet för personer (Fremp), Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för framställningar, utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för regional utveckling, liksom också företrädare för Europeiska ombudsmannen, byrån för grundläggande rättigheter, Eurofound och Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet föreslår att det vidtas åtgärder så att det fortlöpande finns kanaler där man kan dela med sig av information om de grundläggande rättigheterna inom EU, både mellan de relevanta organen och mellan EU:s institutioner och byråer, tillsammans med att det årligen hålls ett interinstitutionellt diskussionsforum för bedömning av situationen för de grundläggande rättigheterna inom EU. Parlamentet anser att ett sådant forum bör vara ett förberedande steg inför parlamentets årliga debatt om de grundläggande rättigheterna och inför utvecklingen av ett europeiskt område för frihet, säkerhet och rättvisa och anser att ett sådant interinstitutionellt forum bör sammanföra företrädare för kommissionen, rådets arbetsgrupp för grundläggande rättigheter, medborgerliga rättigheter och fri rörlighet för personer (Fremp), Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för framställningar, utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för regional utveckling, liksom också företrädare för Europeiska ombudsmannen, byrån för grundläggande rättigheter, Eurofound och Europeiska datatillsynsmannen.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de nationella parlamenten att förstärka sin roll vid EU:s övervakning av de mänskliga rättigheterna och av det nationella genomförandet av unionslagstiftningen, och uppmanar dem att med jämna mellanrum hålla sammankomster fokuserade på vilka strategier som ska utvecklas för att genomföra stadgan och EU:s domstolars rättspraxis. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de nationella parlamenten att förstärka sin roll vid EU:s övervakning av de mänskliga rättigheterna och av det nationella genomförandet av unionslagstiftningen, och uppmanar dem att med jämna mellanrum hålla sammankomster fokuserade på vilka strategier som ska utvecklas för att genomföra stadgan och EU:s domstolars rättspraxis.

| 23. | Europaparlamentet beklagar att det gått så trögt med EU:s anslutning till Europakonventionen. Parlamentet uppmanar rådet att vidta åtgärder utgående från artikel 265 i EUF-fördraget för att EU:s anslutning till Europakonventionen ska slutföras. Parlamentet uppmanar kommissionen att avsluta förfarandet med det snaraste, och medlemsstaterna att så fort som möjligt inleda förfarandena för att ratificera anslutningen till Europakonventionen eftersom detta kommer att erbjuda ytterligare en mekanism för tillsynen över att medborgarnas mänskliga rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet beklagar att det gått så trögt med EU:s anslutning till Europakonventionen. Parlamentet uppmanar rådet att vidta åtgärder utgående från artikel 265 i EUF-fördraget för att EU:s anslutning till Europakonventionen ska slutföras. Parlamentet uppmanar kommissionen att avsluta förfarandet med det snaraste, och medlemsstaterna att så fort som möjligt inleda förfarandena för att ratificera anslutningen till Europakonventionen eftersom detta kommer att erbjuda ytterligare en mekanism för tillsynen över att medborgarnas mänskliga rättigheter respekteras.

| 24. | Europaparlamentet anser att EU och dess medlemsstater, redan innan förhandlingarna om EU:s anslutning till Europakonventionen slutförts, bör anse det som en fråga av nationellt intresse att medlemsstaterna införlivar Europadomstolens rättspraxis med sin lagstiftning. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att EU och dess medlemsstater, redan innan förhandlingarna om EU:s anslutning till Europakonventionen slutförts, bör anse det som en fråga av nationellt intresse att medlemsstaterna införlivar Europadomstolens rättspraxis med sin lagstiftning.

| 25. | Europaparlamentet anser att kommissionen och rådet bör inrätta en mekanism för att EU och medlemsstaterna ska följa och genomföra Europadomstolens rättspraxis och införliva den med sin lagstiftning, eftersom detta är en fråga av gemensamt intresse och en skyldighet med tanke på respekten för de grundläggande rättigheterna inom EU. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att kommissionen och rådet bör inrätta en mekanism för att EU och medlemsstaterna ska följa och genomföra Europadomstolens rättspraxis och införliva den med sin lagstiftning, eftersom detta är en fråga av gemensamt intresse och en skyldighet med tanke på respekten för de grundläggande rättigheterna inom EU.

| 26. | Europaparlamentet inskärper hos alla medlemsstater att de måste uppfylla sina skyldigheter att respektera de grundläggande fri- och rättigheterna. Parlamentet konstaterar att deltagande i internationella fördrag om skydd och främjande av de mänskliga rättigheterna bara kan stärka skyddet för de grundläggande rättigheterna inom EU och välkomnar att EU anslutit sig till konventionen om rättigheter för personer med funktionshinder och kommer att ansluta sig till Europakonventionen. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta åtgärder för att bli part i andra internationella fördrag om mänskliga rättigheter, såsom FN-konventionen om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet inskärper hos alla medlemsstater att de måste uppfylla sina skyldigheter att respektera de grundläggande fri- och rättigheterna. Parlamentet konstaterar att deltagande i internationella fördrag om skydd och främjande av de mänskliga rättigheterna bara kan stärka skyddet för de grundläggande rättigheterna inom EU och välkomnar att EU anslutit sig till konventionen om rättigheter för personer med funktionshinder och kommer att ansluta sig till Europakonventionen. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta åtgärder för att bli part i andra internationella fördrag om mänskliga rättigheter, såsom FN-konventionen om barnets rättigheter.

| 27. | Europaparlamentet är ytterst oroat över situationen för demokratin, rättsstatsprincipen, kontrollmöjligheter, medier och grundläggande rättigheter i några av medlemsstaterna, särskilt när det gäller de makthavandes metoder för att välja, anställa eller avskeda personer på oberoende poster såsom författningsdomstolar, rättsväsendet, ledningen för offentliga radio- och tv-bolag, medietillsynsorgan, ombudsmän eller myndighetschefer, av enbart partipolitiska skäl i stället för att beakta deras kompetens, erfarenhet och oberoende. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet är ytterst oroat över situationen för demokratin, rättsstatsprincipen, kontrollmöjligheter, medier och grundläggande rättigheter i några av medlemsstaterna, särskilt när det gäller de makthavandes metoder för att välja, anställa eller avskeda personer på oberoende poster såsom författningsdomstolar, rättsväsendet, ledningen för offentliga radio- och tv-bolag, medietillsynsorgan, ombudsmän eller myndighetschefer, av enbart partipolitiska skäl i stället för att beakta deras kompetens, erfarenhet och oberoende.

| 28. | Europaparlamentet beklagar kommissionens svaga reaktion på särskilda brott mot grundläggande rättigheter i medlemsstater och på att medlemsstaternas demokratiska kontrollinstanser försvagats, liksom rättsstaten i medlemsstaterna, och uppmanar kommissionen att säkerställa att överträdelseförfaranden tryggar ett effektivt skydd av mänskliga rättigheter i stället för att rikta in sig på att förhandla fram uppgörelser med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet beklagar kommissionens svaga reaktion på särskilda brott mot grundläggande rättigheter i medlemsstater och på att medlemsstaternas demokratiska kontrollinstanser försvagats, liksom rättsstaten i medlemsstaterna, och uppmanar kommissionen att säkerställa att överträdelseförfaranden tryggar ett effektivt skydd av mänskliga rättigheter i stället för att rikta in sig på att förhandla fram uppgörelser med medlemsstaterna.

| 29. | För att anslutningsvillkorens trovärdighet ska kunna bevaras anser Europaparlamentet att befintliga medlemsstater också fortlöpande bör bedömas utifrån sin fortsatta efterlevnad av EU:s grundläggande värden och uppfyllandet av sina åtaganden vad avser de demokratiska institutionernas funktion och rättsstaten. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att överträdelseförfarandena säkerställer det effektiva skyddet av grundläggande rättigheter och inleda objektiva undersökningar och överträdelseförfaranden om det finns vägande skäl som talar för det, så att man kan undvika dubbla måttstockar om en medlemsstat bryter mot de rättigheter som finns inskrivna i stadgan när den genomför unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

29.

För att anslutningsvillkorens trovärdighet ska kunna bevaras anser Europaparlamentet att befintliga medlemsstater också fortlöpande bör bedömas utifrån sin fortsatta efterlevnad av EU:s grundläggande värden och uppfyllandet av sina åtaganden vad avser de demokratiska institutionernas funktion och rättsstaten. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att överträdelseförfarandena säkerställer det effektiva skyddet av grundläggande rättigheter och inleda objektiva undersökningar och överträdelseförfaranden om det finns vägande skäl som talar för det, så att man kan undvika dubbla måttstockar om en medlemsstat bryter mot de rättigheter som finns inskrivna i stadgan när den genomför unionslagstiftningen.

| 30. | Europaparlamentet påminner om kommissionens åtagande att prioritera de överträdelseförfaranden som behandlar principfrågor eller som har särskilt långtgående negativa effekter på medborgarna (9). |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet påminner om kommissionens åtagande att prioritera de överträdelseförfaranden som behandlar principfrågor eller som har särskilt långtgående negativa effekter på medborgarna (9).

| 31. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att uppdatera sitt meddelande från 2003 (COM(2003)0606) och före utgången av 2012 utarbeta ett utförligt förslag för en tydlig övervakningsmekanism och ett system för tidig varning samt ett ”förfarande för att lägga på is”, som parlamentet redan har efterlyst, för att garantera att medlemsstaterna på EU-institutionernas begäran ska ställa in antagandet av lagar som misstänks strida mot grundläggande rättigheter eller EU:s rättsordning, varvid framför allt nationella organ för grundläggande rättigheter, som inrättats i enlighet med Parisprinciperna bör medverka, och mekanismen och systemet bör bygga på bestämmelserna i artiklarna 2, 6 och 7 i EU-fördraget och artikel 258 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att uppdatera sitt meddelande från 2003 (COM(2003)0606) och före utgången av 2012 utarbeta ett utförligt förslag för en tydlig övervakningsmekanism och ett system för tidig varning samt ett ”förfarande för att lägga på is”, som parlamentet redan har efterlyst, för att garantera att medlemsstaterna på EU-institutionernas begäran ska ställa in antagandet av lagar som misstänks strida mot grundläggande rättigheter eller EU:s rättsordning, varvid framför allt nationella organ för grundläggande rättigheter, som inrättats i enlighet med Parisprinciperna bör medverka, och mekanismen och systemet bör bygga på bestämmelserna i artiklarna 2, 6 och 7 i EU-fördraget och artikel 258 i EUF-fördraget.

| 32. | Europaparlamentet understryker sitt engagemang till förmån för att använda sina befogenheter att föra de mänskliga rättigheternas talan, framför allt för att se till att EU:s rättsakter respekterar, skyddar, främjar och förverkligar mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet understryker sitt engagemang till förmån för att använda sina befogenheter att föra de mänskliga rättigheternas talan, framför allt för att se till att EU:s rättsakter respekterar, skyddar, främjar och förverkligar mänskliga rättigheter.

| 33. | Europaparlamentet efterlyser en översyn av EU-domstolens och tribunalens förfaranderegler för att göra det lättare för tredje parter, framför allt icke-statliga organisationer, att framträda inför dem. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet efterlyser en översyn av EU-domstolens och tribunalens förfaranderegler för att göra det lättare för tredje parter, framför allt icke-statliga organisationer, att framträda inför dem.

| 34. | Europaparlamentet vill att det i alla medlemsstater inrättas lämpliga nationella institutioner för de mänskliga rättigheterna och efterlyser åtgärder som underlättar nätverksbildningen mellan dessa organ runtom i EU, med stöd från byrån för grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att utveckla förmågan hos organ för jämställdhet och uppgiftsskydd samt hos nationella institutioner för de mänskliga rättigheterna och byrån för grundläggande rättigheter att föra de mänskliga rättigheternas talan inför domstol. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet vill att det i alla medlemsstater inrättas lämpliga nationella institutioner för de mänskliga rättigheterna och efterlyser åtgärder som underlättar nätverksbildningen mellan dessa organ runtom i EU, med stöd från byrån för grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att utveckla förmågan hos organ för jämställdhet och uppgiftsskydd samt hos nationella institutioner för de mänskliga rättigheterna och byrån för grundläggande rättigheter att föra de mänskliga rättigheternas talan inför domstol.

| 35. | Europaparlamentet efterlyser ett närmare samarbete mellan unionens institutioner och andra internationella organ, framför allt med Europarådet och dess europeiska kommission för demokrati genom lag (Venedigkommissionen), för att dess sakkunskap ska kunna komma till nytta för att vidmakthålla principerna om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstaten. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att närmare samarbeta, också med Europaparlamentet och de nationella parlamenten, för att EU:s människorättslagstiftning ska tillämpas bättre, klagomålen uppföljas bättre och eventuella regelstridigheter bättre rättas till. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet efterlyser ett närmare samarbete mellan unionens institutioner och andra internationella organ, framför allt med Europarådet och dess europeiska kommission för demokrati genom lag (Venedigkommissionen), för att dess sakkunskap ska kunna komma till nytta för att vidmakthålla principerna om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstaten. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att närmare samarbeta, också med Europaparlamentet och de nationella parlamenten, för att EU:s människorättslagstiftning ska tillämpas bättre, klagomålen uppföljas bättre och eventuella regelstridigheter bättre rättas till.

| 36. | Europaparlamentet beklagar att situationen för mediefriheten försämrats i olika medlemsstater och uppmanar medlemsstaterna att respektera och kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att övervaka och genomdriva mediefriheten och mediepluralism. Parlamentet välkomnar Europaparlamentets initiativ om att utarbeta ett betänkande om normer för mediefriheten runtom i EU. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet beklagar att situationen för mediefriheten försämrats i olika medlemsstater och uppmanar medlemsstaterna att respektera och kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att övervaka och genomdriva mediefriheten och mediepluralism. Parlamentet välkomnar Europaparlamentets initiativ om att utarbeta ett betänkande om normer för mediefriheten runtom i EU.

| 37. | Europaparlamentet är oroat över den försämrade situationen för mediernas frihet och mångfald, särskilt friheten och mångfalden i den tryckta pressen, i unionen, även till följd av den pågående ekonomiska krisen och fördömer arbetsvillkoren för vissa journalister och de hinder de ställs inför, särskilt när de bevakar demonstrationer. Parlamentet är särskilt oroat över vissa medlemsstaters försök att inskränka journalisters rätt att skydda sina källor och utredande journalisters möjlighet att undersöka dem som står makten nära. Parlamentet beklagar kraftigt kommissionens inställning när den vägrar att lägga fram lagförslag för att säkerställa mediernas frihet och mångfald enligt artikel 11 i stadgan. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet är oroat över den försämrade situationen för mediernas frihet och mångfald, särskilt friheten och mångfalden i den tryckta pressen, i unionen, även till följd av den pågående ekonomiska krisen och fördömer arbetsvillkoren för vissa journalister och de hinder de ställs inför, särskilt när de bevakar demonstrationer. Parlamentet är särskilt oroat över vissa medlemsstaters försök att inskränka journalisters rätt att skydda sina källor och utredande journalisters möjlighet att undersöka dem som står makten nära. Parlamentet beklagar kraftigt kommissionens inställning när den vägrar att lägga fram lagförslag för att säkerställa mediernas frihet och mångfald enligt artikel 11 i stadgan.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anförtro byrån för grundläggande rättigheter uppgiften att utfärda en årsrapport om övervakningen av situationen för mediefrihet och mediepluralism inom EU. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anförtro byrån för grundläggande rättigheter uppgiften att utfärda en årsrapport om övervakningen av situationen för mediefrihet och mediepluralism inom EU.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar den resolution om rättigheter på internet som FN:s råd för mänskliga rättigheter har antagit, särskilt om tillgång till internet och yttrandefrihet. Parlamentet betonar särskilt att staterna uppmanas att arbeta för att främja, skydda och tillämpa de mänskliga rättigheterna, däribland yttrandefriheten, på internet och inom annan teknik, och att dessa rättigheter bör respekteras oberoende av gränser eller medier. Europaparlamentet uppmanar unionen och medlemsstaterna att tillämpa denna resolution i sin egen lagstiftning och att arbeta för att främja den på internationell nivå. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar den resolution om rättigheter på internet som FN:s råd för mänskliga rättigheter har antagit, särskilt om tillgång till internet och yttrandefrihet. Parlamentet betonar särskilt att staterna uppmanas att arbeta för att främja, skydda och tillämpa de mänskliga rättigheterna, däribland yttrandefriheten, på internet och inom annan teknik, och att dessa rättigheter bör respekteras oberoende av gränser eller medier. Europaparlamentet uppmanar unionen och medlemsstaterna att tillämpa denna resolution i sin egen lagstiftning och att arbeta för att främja den på internationell nivå.

| 40. | Europaparlamentet påminner kommissionen om sin uppmaning om en snabb översyn av EU:s regelverk om polissamarbete och straffrättsligt samarbete i överensstämmelse med Lissabonfördraget och stadgan före tidsfristen den 1 december 2014. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet påminner kommissionen om sin uppmaning om en snabb översyn av EU:s regelverk om polissamarbete och straffrättsligt samarbete i överensstämmelse med Lissabonfördraget och stadgan före tidsfristen den 1 december 2014.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar till en parlamentarisk utvärdering av politikområdena för frihet, säkerhet och rättvisa genom att det inrättas en permanent länk mellan Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, rådets arbetsgrupp för grundläggande rättigheter, medborgerliga rättigheter och fri rörlighet för personer (Fremp) och nationella parlamentsutskott som behandlar grundläggande rättigheter för att bedöma lämplig lagstiftning på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar till en parlamentarisk utvärdering av politikområdena för frihet, säkerhet och rättvisa genom att det inrättas en permanent länk mellan Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, rådets arbetsgrupp för grundläggande rättigheter, medborgerliga rättigheter och fri rörlighet för personer (Fremp) och nationella parlamentsutskott som behandlar grundläggande rättigheter för att bedöma lämplig lagstiftning på EU-nivå och nationell nivå.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppfylla sina hittills inte fullgjorda förpliktelser enligt internationell lag om att undersöka allvarliga brott mot mänskliga rättigheter som begåtts vid samarbetet med CIA:s program mot terrorism, att intensifiera kampen mot människohandel och organiserad brottslighet och att erbjuda full ersättning till brottsoffer. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppfylla sina hittills inte fullgjorda förpliktelser enligt internationell lag om att undersöka allvarliga brott mot mänskliga rättigheter som begåtts vid samarbetet med CIA:s program mot terrorism, att intensifiera kampen mot människohandel och organiserad brottslighet och att erbjuda full ersättning till brottsoffer.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner att se till att byrån för grundläggande rättigheter hörs i fråga om alla lagstiftningsförslag som påverkar de grundläggande rättigheterna, och att respektera byråns oberoende och behörighet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner att se till att byrån för grundläggande rättigheter hörs i fråga om alla lagstiftningsförslag som påverkar de grundläggande rättigheterna, och att respektera byråns oberoende och behörighet.

| 44. | Europaparlamentet betonar att Europeiska unionen byrå för grundläggande rättigheter bör få sitt uppdrag utvidgat till att också omfatta regelbunden övervakning av medlemsstaternas efterlevnad av artikel 2 i EU-fördraget, varvid byrån ska offentliggöra årliga rapporter om vad den kommit fram till och lägga fram dem för Europaparlamentet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar att Europeiska unionen byrå för grundläggande rättigheter bör få sitt uppdrag utvidgat till att också omfatta regelbunden övervakning av medlemsstaternas efterlevnad av artikel 2 i EU-fördraget, varvid byrån ska offentliggöra årliga rapporter om vad den kommit fram till och lägga fram dem för Europaparlamentet.

| 45. | Europaparlamentet anser det oacceptabelt att






  — | Europaparlamentet, EU:s enda direktvalda institution och EU:s medlagstiftare inom de flesta politikområdena, inte tilläts definiera de tematiska områdena inom det fleråriga ramverket för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, |
| --- | --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser det oacceptabelt att

—

Europaparlamentet, EU:s enda direktvalda institution och EU:s medlagstiftare inom de flesta politikområdena, inte tilläts definiera de tematiska områdena inom det fleråriga ramverket för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter,

| — | polissamarbete och rättsligt samarbete i straffrättsliga frågor, som har blivit gängse EU-politik, samt sociala och ekonomiska rättigheter, som är väsentliga inslag i stadgan, ännu inte uttryckligen omfattas av byråns mandat. Parlamentet ber rådet att ovannämnda frågor ska omfattas av byråns nästa fleråriga ramverk. |
| --- | --- |

—

polissamarbete och rättsligt samarbete i straffrättsliga frågor, som har blivit gängse EU-politik, samt sociala och ekonomiska rättigheter, som är väsentliga inslag i stadgan, ännu inte uttryckligen omfattas av byråns mandat. Parlamentet ber rådet att ovannämnda frågor ska omfattas av byråns nästa fleråriga ramverk.

| 46. | Europaparlamentet påtalar brister i byråns nuvarande mandat, framför allt det begränsade antalet jämförande utvärderingar mellan medlemsstaterna och bristen på bedömningar av helhetsbilden för de mänskliga rättigheterna, rättsstaten och demokratin i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet påtalar brister i byråns nuvarande mandat, framför allt det begränsade antalet jämförande utvärderingar mellan medlemsstaterna och bristen på bedömningar av helhetsbilden för de mänskliga rättigheterna, rättsstaten och demokratin i medlemsstaterna.

| 47. | Europaparlamentet påpekar att Parisprinciperna för nationella institutioner för de mänskliga rättigheterna bör tas som modell för en reform av både de nationella institutionerna och av byrån för grundläggande rättigheter och uppmanar kommissionen och rådet att tillsammans med Europaparlamentet skyndsamt och i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet se över förordningen om inrättande av byrån så att dess verksamhetsområde breddas till att omfatta hela det område som faller under artiklarna 2, 6 och 7 i EU-fördraget och framför allt till att omfatta hur den europeiska stadgan genomförs av EU:s institutioner, byråer och organ, liksom också till medlemsstaternas verksamhet. Parlamentet anser att byråns oberoende bör förstärkas, liksom också dess befogenheter och behörighet, samt att byråns vetenskapliga kommitté och nätverket Franet bör rapportera till Europaparlamentet och de nationella parlamenten och årligen offentliggöra en temainriktad och mera fokuserad rapport med bedömning av situationen i EU:s medlemsstater, såsom det gjordes fram till 2006 genom försorg av det tidigare nätverket av experter på grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar byrån att oinskränkt följa artikel 15 i EUF-fördraget genom att göra sitt arbete öppet och tillgängliggöra sina dokument genom ett offentligt tillgängligt register, såsom det föreskrivs i förordning (EG) nr 1049/2001. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet påpekar att Parisprinciperna för nationella institutioner för de mänskliga rättigheterna bör tas som modell för en reform av både de nationella institutionerna och av byrån för grundläggande rättigheter och uppmanar kommissionen och rådet att tillsammans med Europaparlamentet skyndsamt och i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet se över förordningen om inrättande av byrån så att dess verksamhetsområde breddas till att omfatta hela det område som faller under artiklarna 2, 6 och 7 i EU-fördraget och framför allt till att omfatta hur den europeiska stadgan genomförs av EU:s institutioner, byråer och organ, liksom också till medlemsstaternas verksamhet. Parlamentet anser att byråns oberoende bör förstärkas, liksom också dess befogenheter och behörighet, samt att byråns vetenskapliga kommitté och nätverket Franet bör rapportera till Europaparlamentet och de nationella parlamenten och årligen offentliggöra en temainriktad och mera fokuserad rapport med bedömning av situationen i EU:s medlemsstater, såsom det gjordes fram till 2006 genom försorg av det tidigare nätverket av experter på grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar byrån att oinskränkt följa artikel 15 i EUF-fördraget genom att göra sitt arbete öppet och tillgängliggöra sina dokument genom ett offentligt tillgängligt register, såsom det föreskrivs i förordning (EG) nr 1049/2001.

| 48. | Europaparlamentet är oroat över vissa medlemsstaters så kallade undantag som innebär risk för deras medborgares rättigheter, i och med att medborgarna kan drabbas av mer diskriminering än andra EU-medborgare och erinrar om EU-domstolens rättspraxis om att avsikten med undantagen varken är att medlemsstaterna ska komma undan sin skyldighet att följa stadgans föreskrifter eller att hindra en domstol i någon av dessa medlemsstater från att se till att dessa föreskrifter efterlevs. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet är oroat över vissa medlemsstaters så kallade undantag som innebär risk för deras medborgares rättigheter, i och med att medborgarna kan drabbas av mer diskriminering än andra EU-medborgare och erinrar om EU-domstolens rättspraxis om att avsikten med undantagen varken är att medlemsstaterna ska komma undan sin skyldighet att följa stadgans föreskrifter eller att hindra en domstol i någon av dessa medlemsstater från att se till att dessa föreskrifter efterlevs.

| 49. | Europaparlamentet understryker att kommissionen inte bara bör informera enskilda personer om deras stadgeenliga rättigheter, utan också se till att personerna vet hur de ska utöva sin rätt till rättslig prövning och hävda sina rättigheter inför relevanta instanser. Parlamentet anser att informella nätverk av det slag som med framgång utvecklats för den inre marknaden (Solvit) bör inrättas på nationell och regional nivå för bistånd och rådgivning till personer vilkas rättigheter löper risk att kränkas (såsom invandrare, asylsökande, utsatta människor) och anser att de regionala fonderna bör prioritera dessa stödstrukturer för återställande av rättigheter och för ekonomisk och social integration. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet understryker att kommissionen inte bara bör informera enskilda personer om deras stadgeenliga rättigheter, utan också se till att personerna vet hur de ska utöva sin rätt till rättslig prövning och hävda sina rättigheter inför relevanta instanser. Parlamentet anser att informella nätverk av det slag som med framgång utvecklats för den inre marknaden (Solvit) bör inrättas på nationell och regional nivå för bistånd och rådgivning till personer vilkas rättigheter löper risk att kränkas (såsom invandrare, asylsökande, utsatta människor) och anser att de regionala fonderna bör prioritera dessa stödstrukturer för återställande av rättigheter och för ekonomisk och social integration.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i detalj underrätta de medborgare som tar kontakt med kommissionen i frågor som berör kränkningar av de mänskliga rättigheterna om dessa ytterligare eller lämpligare möjligheter, att föra bok över dessa hänvändelser och fullständigt rapportera om dem i sina årliga rapporter om de grundläggande rättigheterna i EU och om genomförandet av stadgan. Parlamentet understryker att medborgarnas skrivelser har en oerhörd relevans för att eventuella strukturbetingade, systeminbyggda allvarliga kränkningar av de grundläggande rättigheterna i EU och dess medlemsstater ska avslöjas och följaktligen också har relevans för att kommissionen verkligen ska tillämpa artiklarna 2, 6 och 7 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i detalj underrätta de medborgare som tar kontakt med kommissionen i frågor som berör kränkningar av de mänskliga rättigheterna om dessa ytterligare eller lämpligare möjligheter, att föra bok över dessa hänvändelser och fullständigt rapportera om dem i sina årliga rapporter om de grundläggande rättigheterna i EU och om genomförandet av stadgan. Parlamentet understryker att medborgarnas skrivelser har en oerhörd relevans för att eventuella strukturbetingade, systeminbyggda allvarliga kränkningar av de grundläggande rättigheterna i EU och dess medlemsstater ska avslöjas och följaktligen också har relevans för att kommissionen verkligen ska tillämpa artiklarna 2, 6 och 7 i EU-fördraget.

Diskriminering

| 51. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samla in separata uppgifter om alla diskrimineringsgrunder samt att i samarbete med byrån för grundläggande rättigheter utveckla indikatorer för grundläggande rättigheter för att tillförsäkra en välinformerad och välinriktad lagstiftning och politik, framför allt mot diskriminering och i samband med de nationella strategierna för integrering av romer. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samla in separata uppgifter om alla diskrimineringsgrunder samt att i samarbete med byrån för grundläggande rättigheter utveckla indikatorer för grundläggande rättigheter för att tillförsäkra en välinformerad och välinriktad lagstiftning och politik, framför allt mot diskriminering och i samband med de nationella strategierna för integrering av romer.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en översyn av rambeslutet om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen för att få med andra former av fördomsbaserade brott, bland annat på grundval av sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en översyn av rambeslutet om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen för att få med andra former av fördomsbaserade brott, bland annat på grundval av sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck.

| 53. | Europaparlamentet beklagar djupt att inte alla medlemsstater vederbörligen införlivat med sin lagstiftning rådets rambeslut om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att lagföra främlingsfientlighet, rasism, fientlighet mot romer och andra former av våld och hat mot någon minoritetsgrupp, också i form av hatpropaganda. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att fördomsbetingade brott, såsom brott som betingas av rasism, främlingsfientlighet, antisemitism, islamofobi, homofobi eller transfobi, är straffbara enligt lag och att dessa brott effektivt registreras och utreds, att förövarna lagförs och bestraffas och att offren erbjuds adekvat bistånd, skydd och kompensation. Parlamentet erinrar om att rambeslutet från och med den 1 december 2014 kommer att kunna genomdrivas fullständigt. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet beklagar djupt att inte alla medlemsstater vederbörligen införlivat med sin lagstiftning rådets rambeslut om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att lagföra främlingsfientlighet, rasism, fientlighet mot romer och andra former av våld och hat mot någon minoritetsgrupp, också i form av hatpropaganda. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att fördomsbetingade brott, såsom brott som betingas av rasism, främlingsfientlighet, antisemitism, islamofobi, homofobi eller transfobi, är straffbara enligt lag och att dessa brott effektivt registreras och utreds, att förövarna lagförs och bestraffas och att offren erbjuds adekvat bistånd, skydd och kompensation. Parlamentet erinrar om att rambeslutet från och med den 1 december 2014 kommer att kunna genomdrivas fullständigt.

| 54. | Europaparlamentet understryker att principen om människans värdighet och likhet inför lagen är grunden för ett demokratiskt samhälle. Parlamentet beklagar djupt det nuvarande dödläget inom förhandlingarna i rådet om kommissionens förslag till ett horisontellt direktiv, där det omfattande skyddet utsträcks till att gälla diskriminering på alla slags grunder. Parlamentet uppmanar rådet att handla utgående från artikel 265 i EUF-fördraget och anta direktivet. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet understryker att principen om människans värdighet och likhet inför lagen är grunden för ett demokratiskt samhälle. Parlamentet beklagar djupt det nuvarande dödläget inom förhandlingarna i rådet om kommissionens förslag till ett horisontellt direktiv, där det omfattande skyddet utsträcks till att gälla diskriminering på alla slags grunder. Parlamentet uppmanar rådet att handla utgående från artikel 265 i EUF-fördraget och anta direktivet.

| 55. | Europaparlamentet betonar att unionsmedborgarna enligt EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna också bör skyddas mot diskriminering på grund av språk. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet betonar att unionsmedborgarna enligt EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna också bör skyddas mot diskriminering på grund av språk.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att upprätta förfaranden för klagomål som säkerställer att ett offer som utsatts för flerfaldig diskriminering kan lämna in ett klagomål som beaktar diskriminering på fler än en grund, varvid det bör tas hänsyn till att sådan diskriminering särskilt inriktar sig på kvinnor. Parlamentet anser det lämpligt att stödja människorättsförsvarares verksamhet och utvecklingen av kollektiva åtgärder av marginaliserade personer och grupper i samhället. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att upprätta förfaranden för klagomål som säkerställer att ett offer som utsatts för flerfaldig diskriminering kan lämna in ett klagomål som beaktar diskriminering på fler än en grund, varvid det bör tas hänsyn till att sådan diskriminering särskilt inriktar sig på kvinnor. Parlamentet anser det lämpligt att stödja människorättsförsvarares verksamhet och utvecklingen av kollektiva åtgärder av marginaliserade personer och grupper i samhället.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skydda religions- eller trosfriheten, inberäknat friheten för de religionslösa, så att de inte diskrimineras till följd av att religionerna beviljas överdrivna undantag från lagarna om jämlikhet och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skydda religions- eller trosfriheten, inberäknat friheten för de religionslösa, så att de inte diskrimineras till följd av att religionerna beviljas överdrivna undantag från lagarna om jämlikhet och icke-diskriminering.

| 58. | Europaparlamentet betonar att man vid bekämpningen av diskriminering bör ta full hänsyn till särdragen hos diskriminering på grund av funktionshinder. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar att man vid bekämpningen av diskriminering bör ta full hänsyn till särdragen hos diskriminering på grund av funktionshinder.

Skydd av personer som tillhör minoriteter

| 59. | Europaparlamentet betonar att situationen för statslösa personer som permanent uppehåller sig i medlemsstater bör tas upp, utgående från rekommendationer från internationella organisationer. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet betonar att situationen för statslösa personer som permanent uppehåller sig i medlemsstater bör tas upp, utgående från rekommendationer från internationella organisationer.

| 60. | Europaparlamentet understryker vikten av respekt för rättigheter för personer som tillhör nationella minoriteter. Parlamentet uppmuntrar de medlemsstater som ännu inte gjort det att utan ytterligare dröjsmål ratificera Europarådets ramkonvention för skydd av nationella minoriteter och Europeiska stadgan för regionala språk och minoritetsspråk samt, i förekommande fall, dra tillbaka reservationer och restriktiva förklaringar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder mot diskriminering av dem som tillhör språkliga minoriteter och dokumentera resultaten av de åtgärder som vidtagits för att skydda språkliga minoriteters rätt att använda eget språk. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att inte diskriminera personer som tillhör nationella eller etniska minoriteter och säkerställa att de åtnjuter de rättigheter som tillkommer dem enligt internationell rätt och EU-rätt. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet understryker vikten av respekt för rättigheter för personer som tillhör nationella minoriteter. Parlamentet uppmuntrar de medlemsstater som ännu inte gjort det att utan ytterligare dröjsmål ratificera Europarådets ramkonvention för skydd av nationella minoriteter och Europeiska stadgan för regionala språk och minoritetsspråk samt, i förekommande fall, dra tillbaka reservationer och restriktiva förklaringar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder mot diskriminering av dem som tillhör språkliga minoriteter och dokumentera resultaten av de åtgärder som vidtagits för att skydda språkliga minoriteters rätt att använda eget språk. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att inte diskriminera personer som tillhör nationella eller etniska minoriteter och säkerställa att de åtnjuter de rättigheter som tillkommer dem enligt internationell rätt och EU-rätt.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att åtgärda rasdiskriminering och etnisk diskriminering i samband med anställning, bostad, utbildning, hälso- och sjukvård och tillgång till varor och tjänster. Parlamentet uttrycker sin särskilda oro över framväxten av politiska partier som är öppet rasistiska, främlingsfientliga, islamofoba och antisemitiska, något som betingas av en ekonomisk och social kris som gynnar ett frenetiskt sökande efter syndabockar, och påpekar att partiernas våldshandlingar bör fördömas. Parlamentet oroar sig också över att det vidtas tvångsåtgärder mot bostadslösa i dagens krisläge. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att åtgärda rasdiskriminering och etnisk diskriminering i samband med anställning, bostad, utbildning, hälso- och sjukvård och tillgång till varor och tjänster. Parlamentet uttrycker sin särskilda oro över framväxten av politiska partier som är öppet rasistiska, främlingsfientliga, islamofoba och antisemitiska, något som betingas av en ekonomisk och social kris som gynnar ett frenetiskt sökande efter syndabockar, och påpekar att partiernas våldshandlingar bör fördömas. Parlamentet oroar sig också över att det vidtas tvångsåtgärder mot bostadslösa i dagens krisläge.

| 62. | Europaparlamentet understryker att skillnader i EU-lagstiftningens tillämpning, tillsammans med invecklade administrativa förfaranden, leder till att vissa kategorier av personer drabbas av diskriminerande hinder när de utövar sin rätt till fri rörlighet och bosättning. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda överträdelseförfaranden mot medlemsstater som bryter mot direktiv 2004/38/EG. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet understryker att skillnader i EU-lagstiftningens tillämpning, tillsammans med invecklade administrativa förfaranden, leder till att vissa kategorier av personer drabbas av diskriminerande hinder när de utövar sin rätt till fri rörlighet och bosättning. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda överträdelseförfaranden mot medlemsstater som bryter mot direktiv 2004/38/EG.

| 63. | Europaparlamentet beklagar att medborgare av romsk härkomst utsätts för kollektiva utvisningsförfaranden av medlemsstaterna samt att kommissionen reagerat så svagt på vissa av dessa fall. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet beklagar att medborgare av romsk härkomst utsätts för kollektiva utvisningsförfaranden av medlemsstaterna samt att kommissionen reagerat så svagt på vissa av dessa fall.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera de faktiska resultaten av EU:s ramverk för nationella strategier för integrering av romer och varje medlemsstats uppnådda resultat. Parlamentet erkänner vad vissa medlemsstater gjort, men framhåller i synnerhet de många luckorna i flertalet strategier som framlagts för kommissionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att rekommendera förbättringar så att de mål som fastställts i EU:s ramverk för nationella strategier för integrering av romer effektivare kan nås. Parlamentet vill att varje medlemsstat i sina årliga rapporter till parlamentet och rådet ska utreda hur ekonomiskt genomförbar och hållbar strategin är samt vilka framsteg som gjorts. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera de faktiska resultaten av EU:s ramverk för nationella strategier för integrering av romer och varje medlemsstats uppnådda resultat. Parlamentet erkänner vad vissa medlemsstater gjort, men framhåller i synnerhet de många luckorna i flertalet strategier som framlagts för kommissionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att rekommendera förbättringar så att de mål som fastställts i EU:s ramverk för nationella strategier för integrering av romer effektivare kan nås. Parlamentet vill att varje medlemsstat i sina årliga rapporter till parlamentet och rådet ska utreda hur ekonomiskt genomförbar och hållbar strategin är samt vilka framsteg som gjorts.

| 65. | Europaparlamentet understryker vikten av att de nationella strategierna för integrering av romer ska genomföras på lämpligt sätt på lokal nivå genom att det utarbetas integrerade strategier med en fortlöpande dialog som engagerar lokala myndigheter, icke-statliga organisationer och den romska folkgruppen, enligt riktlinjerna i den europeiska ramen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla effektivt svar på romernas utestängning genom att genomföra de åtgärder som anges i deras nationella strategier för integrering av romer och att samarbeta med företrädare för den romska befolkningen i förvaltningen, övervakningen och utvärderingen av projekt som berör romer, och därvid använda alla tillgängliga finansiella medel från EU. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet understryker vikten av att de nationella strategierna för integrering av romer ska genomföras på lämpligt sätt på lokal nivå genom att det utarbetas integrerade strategier med en fortlöpande dialog som engagerar lokala myndigheter, icke-statliga organisationer och den romska folkgruppen, enligt riktlinjerna i den europeiska ramen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla effektivt svar på romernas utestängning genom att genomföra de åtgärder som anges i deras nationella strategier för integrering av romer och att samarbeta med företrädare för den romska befolkningen i förvaltningen, övervakningen och utvärderingen av projekt som berör romer, och därvid använda alla tillgängliga finansiella medel från EU.

| 66. | Europaparlamentet anser att kampen mot diskrimineringen av romer främst bör föras gemensamt med det romska samfundet, vars företrädare själva bäst kan vittna om att romer inte får sysselsättning, utbildning, bostäder, hälso- och sjukvård, varor och tjänster och även hitta lösningar för att avhjälpa detta. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet anser att kampen mot diskrimineringen av romer främst bör föras gemensamt med det romska samfundet, vars företrädare själva bäst kan vittna om att romer inte får sysselsättning, utbildning, bostäder, hälso- och sjukvård, varor och tjänster och även hitta lösningar för att avhjälpa detta.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undanröja de problem med geografisk segregering, påtvingade avhysningar och hemlöshet som romerna möter genom en effektiv och transparent bostadspolitik och genom att undvika kriminalisering av hemlöshet. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undanröja de problem med geografisk segregering, påtvingade avhysningar och hemlöshet som romerna möter genom en effektiv och transparent bostadspolitik och genom att undvika kriminalisering av hemlöshet.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med den höga arbetslösheten bland romerna genom att undanröja hinder för sysselsättning. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med den höga arbetslösheten bland romerna genom att undanröja hinder för sysselsättning.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att reformera sina nationella utbildningssystem för att hantera minoriteters behov, inklusive romska barn, och avskaffa segregerade utbildningsarrangemang utan att åsidosätta den undervisning i minoritetsspråk som finns i många medlemsstater. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att reformera sina nationella utbildningssystem för att hantera minoriteters behov, inklusive romska barn, och avskaffa segregerade utbildningsarrangemang utan att åsidosätta den undervisning i minoritetsspråk som finns i många medlemsstater.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att enligt Europadomstolens rättspraxis göra nödvändiga lagstiftningsändringar när det gäller sterilisering och att betala ersättning till offer för tvångssterilisering som utförts på romska kvinnor och kvinnor med psykiska funktionshinder. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att enligt Europadomstolens rättspraxis göra nödvändiga lagstiftningsändringar när det gäller sterilisering och att betala ersättning till offer för tvångssterilisering som utförts på romska kvinnor och kvinnor med psykiska funktionshinder.

| 71. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på en målinriktad strategi för social integrering av romska kvinnor för att undvika diskriminering på flera grunder och etnisk segregering. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på en målinriktad strategi för social integrering av romska kvinnor för att undvika diskriminering på flera grunder och etnisk segregering.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anslå tillräckliga budgetmedel för att förverkliga de mål som anges i deras nationella strategier för integrering av romer. Parlamentet uppmanar rådet att stödja och anta kommissionens och parlamentets förslag om nästa fleråriga budgetram, särskilt de förslag som gör det möjligt för Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden att bättre bidra till den sociala integrationen av romer genom att öka antalet förhandsvillkor så att även utarbetande av nationella strategier och kartläggning av den territoriella fattigdomskoncentrationen ingår. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anslå tillräckliga budgetmedel för att förverkliga de mål som anges i deras nationella strategier för integrering av romer. Parlamentet uppmanar rådet att stödja och anta kommissionens och parlamentets förslag om nästa fleråriga budgetram, särskilt de förslag som gör det möjligt för Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden att bättre bidra till den sociala integrationen av romer genom att öka antalet förhandsvillkor så att även utarbetande av nationella strategier och kartläggning av den territoriella fattigdomskoncentrationen ingår.

| 73. | Europaparlamentet påpekar att den senaste utvidgningen har lett till och framtida utvidgningar kommer att leda till att ännu fler medlemsstater kännetecknas av kulturell och språklig mångfald. Parlamentet anser att EU därför har ett särskilt ansvar för att skydda minoriteters rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra mer för att utvidgningsländerna ska bli delaktiga i dess insatser för social integrering av romer, att mobilisera instrumentet för stöd inför anslutningen och att via stabiliserings- och associeringsprocessen driva på utvidgningsländerna i detta avseende. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet påpekar att den senaste utvidgningen har lett till och framtida utvidgningar kommer att leda till att ännu fler medlemsstater kännetecknas av kulturell och språklig mångfald. Parlamentet anser att EU därför har ett särskilt ansvar för att skydda minoriteters rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra mer för att utvidgningsländerna ska bli delaktiga i dess insatser för social integrering av romer, att mobilisera instrumentet för stöd inför anslutningen och att via stabiliserings- och associeringsprocessen driva på utvidgningsländerna i detta avseende.

| 74. | Europaparlamentet är oroat över den ökande förekomsten av hatpropaganda mot och stigmatisering av minoriteter och andra grupper och dess växande inflytande i medier och i många rörelser och politiska partier, vilket återspeglas på hög politisk nivå och i form av restriktiva lagar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att i ekonomi, samhällsliv, politik och kultur främja verklig jämlikhet mellan människor, med vederbörlig hänsyn tagen till de särskilda omständigheterna hos dem som tillhör dessa minoriteter. Parlamentet påpekar att politiken gentemot nationella minoriteter är inkonsekvent och noterar att skyddet av minoriteter visserligen ingår i Köpenhamnskriterierna, men att det samtidigt saknas normer för minoriteters rättigheter i unionspolitiken. Parlamentet framhåller att minoriteters rättigheter är oupplösligt förbundna med grundläggande mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet är oroat över den ökande förekomsten av hatpropaganda mot och stigmatisering av minoriteter och andra grupper och dess växande inflytande i medier och i många rörelser och politiska partier, vilket återspeglas på hög politisk nivå och i form av restriktiva lagar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att i ekonomi, samhällsliv, politik och kultur främja verklig jämlikhet mellan människor, med vederbörlig hänsyn tagen till de särskilda omständigheterna hos dem som tillhör dessa minoriteter. Parlamentet påpekar att politiken gentemot nationella minoriteter är inkonsekvent och noterar att skyddet av minoriteter visserligen ingår i Köpenhamnskriterierna, men att det samtidigt saknas normer för minoriteters rättigheter i unionspolitiken. Parlamentet framhåller att minoriteters rättigheter är oupplösligt förbundna med grundläggande mänskliga rättigheter.

| 75. | Europaparlamentet anser att det inte finns någon gemensam lösning för att förbättra situationen för nationella minoriteter som fungerar i alla medlemsstater, men att vissa gemensamma minimimål emellertid bör införas för myndigheter i EU, med beaktande av berörda internationella rättsliga normer och befintlig god praxis. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa en politisk norm för skydd av nationella minoriteter. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet anser att det inte finns någon gemensam lösning för att förbättra situationen för nationella minoriteter som fungerar i alla medlemsstater, men att vissa gemensamma minimimål emellertid bör införas för myndigheter i EU, med beaktande av berörda internationella rättsliga normer och befintlig god praxis. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa en politisk norm för skydd av nationella minoriteter.

| 76. | Europaparlamentet anser att de traditionella nationella minoriteterna berikar den europeiska kulturen. Den offentliga politiken bör därför vara mer inriktad på att skydda dessa minoriteter, och unionen måste själv bättre tillgodose deras behov. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet anser att de traditionella nationella minoriteterna berikar den europeiska kulturen. Den offentliga politiken bör därför vara mer inriktad på att skydda dessa minoriteter, och unionen måste själv bättre tillgodose deras behov.

| 77. | Europaparlamentet föreslår insatser för att främja förtroendeskapande och samlevnad mellan grupper som traditionellt lever sida vid sida genom att de får lära sig om varandras identitet, regionala identitet, språk och sin respektive historia, sitt arv och sin kultur, med målsättningen att förbättra förståelsen och öka respekten för mångfald. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet föreslår insatser för att främja förtroendeskapande och samlevnad mellan grupper som traditionellt lever sida vid sida genom att de får lära sig om varandras identitet, regionala identitet, språk och sin respektive historia, sitt arv och sin kultur, med målsättningen att förbättra förståelsen och öka respekten för mångfald.

| 78. | Europaparlamentet anser att ett verkligt deltagande i beslutsprocessen på grundval av principerna om subsidiaritet och egenansvar är ett av de effektivaste sätten att tillgodose nationella minoriteters behov genom att följa befintlig bästa praxis i unionen. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet anser att ett verkligt deltagande i beslutsprocessen på grundval av principerna om subsidiaritet och egenansvar är ett av de effektivaste sätten att tillgodose nationella minoriteters behov genom att följa befintlig bästa praxis i unionen.

Lika möjligheter för män och kvinnor

| 79. | Europaparlamentet beklagar EU:s och de nationella initiativens begränsade inverkan på den bristande jämställdheten mellan män och kvinnor, särskilt i samband med sysselsättning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fastställa mål och strategier för sysselsättning inom ramen för sina nationella reformprogram och handlingsplaner för jämställdhet i syfte att garantera lika möjligheter för kvinnor och män när det gäller att ta sig in på och stanna kvar på arbetsmarknaden. För att den djupt inrotade klyftan mellan könen i fråga om löner och pensioner ska kunna överbryggas anser parlamentet att målen bör innefatta åtgärder mot att kvinnor hela tiden tenderar att söka sig till deltidsarbete, låglöneyrken och osäkra arbeten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att kvinnor inom alla generationer bättre ska kunna förena arbete och familjeliv, bland annat i form av att tillhandahålla omsorg av god kvalitet för barn och andra vårdbehövande. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet beklagar EU:s och de nationella initiativens begränsade inverkan på den bristande jämställdheten mellan män och kvinnor, särskilt i samband med sysselsättning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fastställa mål och strategier för sysselsättning inom ramen för sina nationella reformprogram och handlingsplaner för jämställdhet i syfte att garantera lika möjligheter för kvinnor och män när det gäller att ta sig in på och stanna kvar på arbetsmarknaden. För att den djupt inrotade klyftan mellan könen i fråga om löner och pensioner ska kunna överbryggas anser parlamentet att målen bör innefatta åtgärder mot att kvinnor hela tiden tenderar att söka sig till deltidsarbete, låglöneyrken och osäkra arbeten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att kvinnor inom alla generationer bättre ska kunna förena arbete och familjeliv, bland annat i form av att tillhandahålla omsorg av god kvalitet för barn och andra vårdbehövande.

| 80. | Europaparlamentet anser att underrepresentationen av kvinnor i politiska beslutsprocesser innebär ett underskott av grundläggande rättigheter och demokrati. Parlamentet välkomnar de positiva åtgärder som införts i Frankrike, Spanien, Belgien, Slovenien, Portugal och Polen, exempelvis i form av lagfästa jämställdhetssystem och könskvoter. Dessa åtgärder är viktiga goda exempel, och parlamentet uppmanar medlemsstater med särskilt stor underrepresentation av kvinnor i det politiska livet att överväga att införa bindande lagstiftningsåtgärder. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet anser att underrepresentationen av kvinnor i politiska beslutsprocesser innebär ett underskott av grundläggande rättigheter och demokrati. Parlamentet välkomnar de positiva åtgärder som införts i Frankrike, Spanien, Belgien, Slovenien, Portugal och Polen, exempelvis i form av lagfästa jämställdhetssystem och könskvoter. Dessa åtgärder är viktiga goda exempel, och parlamentet uppmanar medlemsstater med särskilt stor underrepresentation av kvinnor i det politiska livet att överväga att införa bindande lagstiftningsåtgärder.

| 81. | Europaparlamentet påpekar att kvinnor fortfarande utsätts för många former av diskriminering i vardagen trots att det finns lagstiftning om bekämpning av diskriminering, och konstaterar med djup besvikelse att löneklyftan efter 40 års lagstiftning knappt har minskat alls. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet påpekar att kvinnor fortfarande utsätts för många former av diskriminering i vardagen trots att det finns lagstiftning om bekämpning av diskriminering, och konstaterar med djup besvikelse att löneklyftan efter 40 års lagstiftning knappt har minskat alls.

| 82. | Europaparlamentet anser att våld mot kvinnor är den allvarligaste formen av kränkning av flickors och kvinnors mänskliga rättigheter i världen, även inom EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnämna år 2015 till det europeiska året mot våld mot kvinnor och i samband med detta utarbeta en EU-omfattande strategi för att få slut på våld mot kvinnor, vilket anges i rådets slutsatser från mars 2010. Strategin bör bestå av rättsligt bindande instrument, informationsåtgärder, datainsamling och finansiering av icke-statliga kvinnoorganisationer. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet anser att våld mot kvinnor är den allvarligaste formen av kränkning av flickors och kvinnors mänskliga rättigheter i världen, även inom EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnämna år 2015 till det europeiska året mot våld mot kvinnor och i samband med detta utarbeta en EU-omfattande strategi för att få slut på våld mot kvinnor, vilket anges i rådets slutsatser från mars 2010. Strategin bör bestå av rättsligt bindande instrument, informationsåtgärder, datainsamling och finansiering av icke-statliga kvinnoorganisationer.

| 83. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt vad gäller sexuella och reproduktiva rättigheter, vilken anges i resolutionerna av den 10 februari 2010 (10), 8 mars 2011 (11) och av den 13 mars 2012 (12) om jämställdhet mellan kvinnor och män – 2009 och 2010. I detta sammanhang uttrycker parlamentet sin oro över att vissa medlemsstater nyligen har infört begränsningar av tillgången till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa, särskilt säker och laglig abort, sexualundervisning och nedskärningar i finansieringen av familjeplanering. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt vad gäller sexuella och reproduktiva rättigheter, vilken anges i resolutionerna av den 10 februari 2010 (10), 8 mars 2011 (11) och av den 13 mars 2012 (12) om jämställdhet mellan kvinnor och män – 2009 och 2010. I detta sammanhang uttrycker parlamentet sin oro över att vissa medlemsstater nyligen har infört begränsningar av tillgången till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa, särskilt säker och laglig abort, sexualundervisning och nedskärningar i finansieringen av familjeplanering.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att granska hur FN-konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor har genomförts i EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att granska hur FN-konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor har genomförts i EU:s lagstiftning.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar EU att avskaffa all politik som medför beroende mellan familjemedlemmar när det gäller familjeåterförening och uppmanar såväl EU som dess medlemsstater att bevilja migrantkvinnor fristående uppehållstillstånd, särskilt vid fall av våld mot kvinnor i hemmet. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar EU att avskaffa all politik som medför beroende mellan familjemedlemmar när det gäller familjeåterförening och uppmanar såväl EU som dess medlemsstater att bevilja migrantkvinnor fristående uppehållstillstånd, särskilt vid fall av våld mot kvinnor i hemmet.

| 86. | Europaparlamentet kräver att EU och medlemsstaterna gör mera för att nå målen för den europeiska pakten för jämställdhet 2011–2020 och vidtar åtgärder för att ta itu med löneskillnaderna mellan män och kvinnor, segregering på arbetsmarknaden och alla former av våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet kräver att EU och medlemsstaterna gör mera för att nå målen för den europeiska pakten för jämställdhet 2011–2020 och vidtar åtgärder för att ta itu med löneskillnaderna mellan män och kvinnor, segregering på arbetsmarknaden och alla former av våld mot kvinnor.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder för att skydda gravida arbetstagare och mammalediga kvinnor. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder för att skydda gravida arbetstagare och mammalediga kvinnor.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att hantera problem med våld mot kvinnor, våld i hemmet och alla former av sexuellt utnyttjande samt att bekämpa människohandel. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att hantera problem med våld mot kvinnor, våld i hemmet och alla former av sexuellt utnyttjande samt att bekämpa människohandel.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att flerfaldig diskriminering tas med i de nationella handlingsplanerna och att de omfattar åtgärder för att skydda kvinnor som tillhör etniska minoriteter samt invandrarkvinnor. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att flerfaldig diskriminering tas med i de nationella handlingsplanerna och att de omfattar åtgärder för att skydda kvinnor som tillhör etniska minoriteter samt invandrarkvinnor.

Sexuell läggning och könstillhörighet

| 90. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en omarbetning av rådets rambeslut om bekämpning av särskilda former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet genom strafflagstiftning, genom att i beslutet ta med andra former av brott på grund av fördomar, inklusive på grund av sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en omarbetning av rådets rambeslut om bekämpning av särskilda former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet genom strafflagstiftning, genom att i beslutet ta med andra former av brott på grund av fördomar, inklusive på grund av sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta det nationella lagstiftningsramverket som tar itu med den diskriminering som HBT-personer och enkönade par upplevt på grund av sin sexuella läggning eller könsidentitet. Parlamentet kräver att medlemsstaterna garanterar effektiv tillämpning av EU:s nuvarande regelverk och EU-domstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta det nationella lagstiftningsramverket som tar itu med den diskriminering som HBT-personer och enkönade par upplevt på grund av sin sexuella läggning eller könsidentitet. Parlamentet kräver att medlemsstaterna garanterar effektiv tillämpning av EU:s nuvarande regelverk och EU-domstolens rättspraxis.

| 92. | Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna registrerar och utreder hatbrott mot homo-, bi- och transsexuella (HBT) och antar strafflagstiftning som förhindrar uppvigling till hat på grund av sexuell läggning och könsidentitet. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna registrerar och utreder hatbrott mot homo-, bi- och transsexuella (HBT) och antar strafflagstiftning som förhindrar uppvigling till hat på grund av sexuell läggning och könsidentitet.

| 93. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag (13) om domstols behörighet och tillämplig lagstiftning när det gäller förmögenhetsrättsliga verkningar av äktenskap och registrerade partnerskap. Parlamentet anser emellertid att valet av två olika instrument och olika strategier för registrerade partnerskap respektive äktenskap är omotiverat och att samma val av domstols behörighet och tillämplig lagstiftning bör gälla i båda fallen. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag (13) om domstols behörighet och tillämplig lagstiftning när det gäller förmögenhetsrättsliga verkningar av äktenskap och registrerade partnerskap. Parlamentet anser emellertid att valet av två olika instrument och olika strategier för registrerade partnerskap respektive äktenskap är omotiverat och att samma val av domstols behörighet och tillämplig lagstiftning bör gälla i båda fallen.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstater som har antagit lagstiftning om enkönade partnerskap att erkänna de bestämmelser med liknande effekter som antagits av andra medlemsstater. Parlamentet påminner medlemsstaterna om deras skyldighet att fullständigt genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier, vilket även gäller enkönade par och deras barn. Parlamentet välkomnar att allt fler medlemsstater har infört och/eller anpassat sina lagar om samboförhållande, civila partnerskap och äktenskap, för att komma till rätta med den diskriminering på grund av sexuell läggning som enkönade par och deras barn drabbas av. Parlamentet uppmanar andra medlemsstater att införa liknande lagar. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstater som har antagit lagstiftning om enkönade partnerskap att erkänna de bestämmelser med liknande effekter som antagits av andra medlemsstater. Parlamentet påminner medlemsstaterna om deras skyldighet att fullständigt genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier, vilket även gäller enkönade par och deras barn. Parlamentet välkomnar att allt fler medlemsstater har infört och/eller anpassat sina lagar om samboförhållande, civila partnerskap och äktenskap, för att komma till rätta med den diskriminering på grund av sexuell läggning som enkönade par och deras barn drabbas av. Parlamentet uppmanar andra medlemsstater att införa liknande lagar.

| 95. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om fullständigt ömsesidigt erkännande av verkningarna av alla civilståndshandlingar inom EU, inklusive rättsligt erkännande av könstillhörighet, äktenskap och registrerade partnerskap, för att minska diskriminerande rättsliga och administrativa hinder för medborgare som utövar rätten till fri rörlighet. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om fullständigt ömsesidigt erkännande av verkningarna av alla civilståndshandlingar inom EU, inklusive rättsligt erkännande av könstillhörighet, äktenskap och registrerade partnerskap, för att minska diskriminerande rättsliga och administrativa hinder för medborgare som utövar rätten till fri rörlighet.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ingripa mer kraftfullt mot homofobi, våld och diskriminering på grund av sexuell läggning, bland annat genom att uppmana kommuner och polisväsenden i medlemsstaterna att skydda yttrandefriheten och rätten att demonstrera när det gäller HBTI-pridemarscher och stödja dem officiellt. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda resultaten av den undersökning byrån för grundläggande rättigheter för närvarande arbetar med för att äntligen hörsamma parlamentets och icke-statliga organisationers upprepade uppmaningar och snabbt lägga fram en EU-färdplan för jämlikhet på grund av sexuell läggning och könsidentitet, varvid målet ska vara att få den antagen senast 2014. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ingripa mer kraftfullt mot homofobi, våld och diskriminering på grund av sexuell läggning, bland annat genom att uppmana kommuner och polisväsenden i medlemsstaterna att skydda yttrandefriheten och rätten att demonstrera när det gäller HBTI-pridemarscher och stödja dem officiellt. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda resultaten av den undersökning byrån för grundläggande rättigheter för närvarande arbetar med för att äntligen hörsamma parlamentets och icke-statliga organisationers upprepade uppmaningar och snabbt lägga fram en EU-färdplan för jämlikhet på grund av sexuell läggning och könsidentitet, varvid målet ska vara att få den antagen senast 2014.

| 97. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera ett effektivt skydd av deltagare i offentliga HBT-evenemang, inklusive pridemarscher, och se till att dessa evenemang kan anordnas lagligt. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera ett effektivt skydd av deltagare i offentliga HBT-evenemang, inklusive pridemarscher, och se till att dessa evenemang kan anordnas lagligt.

| 98. | Europaparlamentet beklagar djupt att transpersoner fortfarande betraktas som psykiskt sjuka i ett antal medlemsstater. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa eller se över förfaranden för rättsligt erkännande av könstillhörighet enligt Argentinas modell, och se över de villkor (inklusive tvångssterilisering) som fastställts för erkännande av könstillhörighet. Parlamentet uppmanar kommissionen och Världshälsoorganisationen (WHO) att stryka könsidentitetsstörningar från förteckningen över psykiska och beteendemässiga störningar och, vid förhandlingarna om den elfte versionen av den internationella sjukdomsklassifikationen (ICD-11), garantera att de omklassificeras så att de inte längre betraktas som sjukdomar. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet beklagar djupt att transpersoner fortfarande betraktas som psykiskt sjuka i ett antal medlemsstater. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa eller se över förfaranden för rättsligt erkännande av könstillhörighet enligt Argentinas modell, och se över de villkor (inklusive tvångssterilisering) som fastställts för erkännande av könstillhörighet. Parlamentet uppmanar kommissionen och Världshälsoorganisationen (WHO) att stryka könsidentitetsstörningar från förteckningen över psykiska och beteendemässiga störningar och, vid förhandlingarna om den elfte versionen av den internationella sjukdomsklassifikationen (ICD-11), garantera att de omklassificeras så att de inte längre betraktas som sjukdomar.

| 99. | Europaparlamentet välkomnar den nya uppsättning asylregler som införs genom direktivet om asylnormer, där könsidentitet ingår som en förföljelsegrund. Parlamentet hävdar att asylpaketet måste vara konsekvent och att sexuell läggning och könsidentitet därför bör införas i direktivet om asylförfaranden. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet välkomnar den nya uppsättning asylregler som införs genom direktivet om asylnormer, där könsidentitet ingår som en förföljelsegrund. Parlamentet hävdar att asylpaketet måste vara konsekvent och att sexuell läggning och könsidentitet därför bör införas i direktivet om asylförfaranden.

| 100. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera tillträde till anställning samt tillgång till varor och tjänster utan diskriminering på grund av könsidentitet enligt EU-lagstiftningen (14). |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera tillträde till anställning samt tillgång till varor och tjänster utan diskriminering på grund av könsidentitet enligt EU-lagstiftningen (14).

| 101. | Europaparlamentet välkomnar att byrån för grundläggande rättigheter ska inleda en undersökning för att samla in jämförbara uppgifter om HBT-personers erfarenheter i EU och Kroatien. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet välkomnar att byrån för grundläggande rättigheter ska inleda en undersökning för att samla in jämförbara uppgifter om HBT-personers erfarenheter i EU och Kroatien.

| 102. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullständigt införliva rådets direktiv 2003/86/EG om rätt till familjeåterförening utan diskriminering på grund av kön eller sexuell läggning. Parlamentet påminner om att enkönade par omfattas av familjebegreppet enligt Europadomstolens rättspraxis (15). |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullständigt införliva rådets direktiv 2003/86/EG om rätt till familjeåterförening utan diskriminering på grund av kön eller sexuell läggning. Parlamentet påminner om att enkönade par omfattas av familjebegreppet enligt Europadomstolens rättspraxis (15).

| 103. | Europaparlamentet anser att HBT-personers grundläggande rättigheter är mer skyddade om de har tillgång till rättsinstitutioner såsom samboförhållande, registrerat partnerskap eller äktenskap. Parlamentet välkomnar att 16 medlemsstater för närvarande erbjuder dessa alternativ och uppmanar andra medlemsstater att överväga göra det. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet anser att HBT-personers grundläggande rättigheter är mer skyddade om de har tillgång till rättsinstitutioner såsom samboförhållande, registrerat partnerskap eller äktenskap. Parlamentet välkomnar att 16 medlemsstater för närvarande erbjuder dessa alternativ och uppmanar andra medlemsstater att överväga göra det.

Ungdomar, äldre och funktionshindrade personer

| 104. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att behandla åldersdiskriminering inom anställningar i linje med EU-domstolens rättspraxis om rekrytering och uppsägning av äldre arbetstagare. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att behandla åldersdiskriminering inom anställningar i linje med EU-domstolens rättspraxis om rekrytering och uppsägning av äldre arbetstagare.

| 105. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att unga arbetstagare, särskilt de som drabbats av den ekonomiska krisen, integreras på arbetsmarknaden, även genom att anordna eller ge tillgång till utbildning för att främja ungdomars sociala ställning. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att unga arbetstagare, särskilt de som drabbats av den ekonomiska krisen, integreras på arbetsmarknaden, även genom att anordna eller ge tillgång till utbildning för att främja ungdomars sociala ställning.

| 106. | Europaparlamentet beklagar att unga människor i vissa medlemsstater fortfarande åtalas och döms till fängelsestraff till följd av att rätten till vapenvägran fortfarande inte är erkänd på lämpligt sätt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att sätta stopp för förföljelser och diskriminering av vapenvägrare. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet beklagar att unga människor i vissa medlemsstater fortfarande åtalas och döms till fängelsestraff till följd av att rätten till vapenvägran fortfarande inte är erkänd på lämpligt sätt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att sätta stopp för förföljelser och diskriminering av vapenvägrare.

| 107. | Europaparlamentet välkomnar beslutet att förklara 2012 för det europeiska året för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna och uppmanar medlemsstaterna att erkänna och respektera äldre människors rättigheter så att de kan leva i värdighet och med god livskvalitet genom att tillhandahålla lämpliga sociala tjänster, livslångt lärande och andra program för social och kulturell integration. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta åtgärder för att bekämpa övergrepp och allt slags våld mot äldre människor och främja deras oberoende genom att stödja bostäders renovering och tillgänglighet. Parlamentet påminner om att äldre kvinnor oftare lever under fattigdomsgränsen på grund av löneklyftan och därefter pensionsklyftan. Parlamentet betonar att män och kvinnor över 65 som deltar aktivt och frivilligt bidrar starkt på en mängd sätt till samhällets vardagsliv. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet välkomnar beslutet att förklara 2012 för det europeiska året för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna och uppmanar medlemsstaterna att erkänna och respektera äldre människors rättigheter så att de kan leva i värdighet och med god livskvalitet genom att tillhandahålla lämpliga sociala tjänster, livslångt lärande och andra program för social och kulturell integration. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta åtgärder för att bekämpa övergrepp och allt slags våld mot äldre människor och främja deras oberoende genom att stödja bostäders renovering och tillgänglighet. Parlamentet påminner om att äldre kvinnor oftare lever under fattigdomsgränsen på grund av löneklyftan och därefter pensionsklyftan. Parlamentet betonar att män och kvinnor över 65 som deltar aktivt och frivilligt bidrar starkt på en mängd sätt till samhällets vardagsliv.

| 108. | Europaparlamentet kräver respekt för människors värdighet i slutet av livet, särskilt genom garantier för att önskningar som uttrycks i vårdtestamenten erkänns och respekteras. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet kräver respekt för människors värdighet i slutet av livet, särskilt genom garantier för att önskningar som uttrycks i vårdtestamenten erkänns och respekteras.

| 109. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa diskriminering av funktionshindrade, i synnerhet vid anställning. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa diskriminering av funktionshindrade, i synnerhet vid anställning.

| 110. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att använda befintliga EU-medel för att personer med funktionshinder, inklusive personer med psykosociala funktionshinder, lättare ska kunna få anställning och yrkesutbildning . |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att använda befintliga EU-medel för att personer med funktionshinder, inklusive personer med psykosociala funktionshinder, lättare ska kunna få anställning och yrkesutbildning .

| 111. | Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att ratificera FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och konventionens fakultativa protokoll. Medlemsstaterna uppmanas också att se till att alla nationella handlingsplaner överensstämmer med EU:s handikappstrategi 2010–2020 samt sikta på att förbättra tillgänglighet, anställningsmöjligheter, inklusive teoretisk utbildning och yrkesutbildning, och möjligheten att leva ett självständigt liv för personer med funktionshinder. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att ratificera FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och konventionens fakultativa protokoll. Medlemsstaterna uppmanas också att se till att alla nationella handlingsplaner överensstämmer med EU:s handikappstrategi 2010–2020 samt sikta på att förbättra tillgänglighet, anställningsmöjligheter, inklusive teoretisk utbildning och yrkesutbildning, och möjligheten att leva ett självständigt liv för personer med funktionshinder.

| 112. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska jämställdhetsinstitutet att i samarbete med byrån för grundläggande rättigheter bedriva forskning och utfärda riktlinjer på europeisk nivå och medlemsstatsnivå när det gäller den speciella situationen för flickor och kvinnor med funktionshinder. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt metoder för tvångssterilisering och påtvingad abort, som kan vara liktydigt med tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling, och därför bör vara både åtalbart och straffbart. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska jämställdhetsinstitutet att i samarbete med byrån för grundläggande rättigheter bedriva forskning och utfärda riktlinjer på europeisk nivå och medlemsstatsnivå när det gäller den speciella situationen för flickor och kvinnor med funktionshinder. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt metoder för tvångssterilisering och påtvingad abort, som kan vara liktydigt med tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling, och därför bör vara både åtalbart och straffbart.

| 113. | Europaparlamentet efterfrågar en innovativ lösning när det gäller tillgång till information och kommunikation för döva personer och personer med nedsatt hörsel till EU-institutioner och konferenser i enlighet med parlamentets resolutioner av den 17 juni 1988 om teckenspråk för döva (16), av den 18 november 1998 om teckenspråk (17) och av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av personer med funktionsnedsättning och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (18), i enlighet med artiklarna 2, 21, 24 och 30 i FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet efterfrågar en innovativ lösning när det gäller tillgång till information och kommunikation för döva personer och personer med nedsatt hörsel till EU-institutioner och konferenser i enlighet med parlamentets resolutioner av den 17 juni 1988 om teckenspråk för döva (16), av den 18 november 1998 om teckenspråk (17) och av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av personer med funktionsnedsättning och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (18), i enlighet med artiklarna 2, 21, 24 och 30 i FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

| 114. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att finansiera organisationer som arbetar med att hjälpa personer med funktionshinder att leva ett självständigt liv och med avinstitutionaliseringsprogram. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att finansiera organisationer som arbetar med att hjälpa personer med funktionshinder att leva ett självständigt liv och med avinstitutionaliseringsprogram.

| 115. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att EU:s finansiering av inre och yttre åtgärder inte används så, att den skapar hinder eller ger upphov till diskriminering av personer med funktionshinder samt införa lämpliga rutiner vid antagandet av nya finansieringsprogram för att förhindra detta. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att EU:s finansiering av inre och yttre åtgärder inte används så, att den skapar hinder eller ger upphov till diskriminering av personer med funktionshinder samt införa lämpliga rutiner vid antagandet av nya finansieringsprogram för att förhindra detta.

| 116. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att EU-medel inte används för att renovera befintliga eller bygga nya institutioner för personer med funktionshinder, utan att medlen i stället används för att underlätta deras deltagande i samhällslivet i enlighet med artiklarna 5 och 19 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och artiklarna 21 och 26 i stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att EU-medel inte används för att renovera befintliga eller bygga nya institutioner för personer med funktionshinder, utan att medlen i stället används för att underlätta deras deltagande i samhällslivet i enlighet med artiklarna 5 och 19 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och artiklarna 21 och 26 i stadgan om de grundläggande rättigheterna.

| 117. | Europaparlamentet betonar behovet av att öka det politiska deltagandet i val för personer med funktionshinder genom att tillgodose deras speciella behov. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet betonar behovet av att öka det politiska deltagandet i val för personer med funktionshinder genom att tillgodose deras speciella behov.

Uppgiftsskydd

| 118. | Europaparlamentet bekräftar att rätten till självbestämmande om personuppgifter och rätten till respekt för privatlivet är grundläggande för människans personlighet, människovärde och frihet. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet bekräftar att rätten till självbestämmande om personuppgifter och rätten till respekt för privatlivet är grundläggande för människans personlighet, människovärde och frihet.

| 119. | Europaparlamentet betonar att reformen av EU:s uppgiftsskydd bör öka öppenheten och medvetenheten om rättigheter till uppgiftsskydd och göra rättsmedel och sanktioner mer effektiva samt ge uppgiftsskyddsmyndigheter befogenhet att besluta om böter för personer som överträder EU:s uppgiftsskyddslagstiftning. Parlamentet uppmanar rådet att gå in för ett övergripande uppgiftsskyddssystem med en enhetlig och hög harmoniseringsnivå, som bygger på direktiv 95/46/EG. Parlamentet påpekar nödvändigheten att undvika undantag från principerna för personuppgiftsskyddet, särskilt principen om ändamålsbegränsning och om överföring av uppgifter till tredjeländer. Parlamentet betonar att det är mycket viktigt att de omfattande uppgiftsskyddsstandarder som planeras för brottsbekämpning även täcker nationell databehandling. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet betonar att reformen av EU:s uppgiftsskydd bör öka öppenheten och medvetenheten om rättigheter till uppgiftsskydd och göra rättsmedel och sanktioner mer effektiva samt ge uppgiftsskyddsmyndigheter befogenhet att besluta om böter för personer som överträder EU:s uppgiftsskyddslagstiftning. Parlamentet uppmanar rådet att gå in för ett övergripande uppgiftsskyddssystem med en enhetlig och hög harmoniseringsnivå, som bygger på direktiv 95/46/EG. Parlamentet påpekar nödvändigheten att undvika undantag från principerna för personuppgiftsskyddet, särskilt principen om ändamålsbegränsning och om överföring av uppgifter till tredjeländer. Parlamentet betonar att det är mycket viktigt att de omfattande uppgiftsskyddsstandarder som planeras för brottsbekämpning även täcker nationell databehandling.

| 120. | Europaparlamentet är oroat över den rådande tendensen att undergräva uppgiftsskyddsmyndigheters oberoende och välkomnar kommissionens vaksamhet i detta sammanhang. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa gällande bestämmelser och relevant rättspraxis. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet är oroat över den rådande tendensen att undergräva uppgiftsskyddsmyndigheters oberoende och välkomnar kommissionens vaksamhet i detta sammanhang. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa gällande bestämmelser och relevant rättspraxis.

| 121. | Europaparlamentet ger uttryck för sin oro när det gäller de brister i direktivet om lagring av uppgifter som betonas i kommissionens rapport, av Europeiska datatillsynsmannen samt flera nationella parlament och författningsdomstolarna i flera medlemsstater, som har förklarat att direktivet är författningsstridigt. Parlamentet betonar att man måste se över direktivet om lagring av uppgifter eller åtminstone undersöka alternativ till uppgiftslagring, såsom skyndsam lagring och målinriktad insamling av datatrafik. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet ger uttryck för sin oro när det gäller de brister i direktivet om lagring av uppgifter som betonas i kommissionens rapport, av Europeiska datatillsynsmannen samt flera nationella parlament och författningsdomstolarna i flera medlemsstater, som har förklarat att direktivet är författningsstridigt. Parlamentet betonar att man måste se över direktivet om lagring av uppgifter eller åtminstone undersöka alternativ till uppgiftslagring, såsom skyndsam lagring och målinriktad insamling av datatrafik.

| 122. | Europaparlamentet är oroat över bristen på framsteg i förhandlingarna om ett avtal mellan EU och Kanada om överföringen och användningen av passageraruppgifter för att förebygga och bekämpa terrorism och annan allvarlig gränsöverskridande brottslighet. Parlamentet påpekar att det avtal som undertecknades 2005 inte längre gäller, eftersom giltighetstiden för beslutet om en adekvat skyddsnivå löpte ut i september 2009, och att överföringen av passageraruppgifter sedan dess skett på grundval av ensidiga åtaganden som Kanada gjort till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet är oroat över bristen på framsteg i förhandlingarna om ett avtal mellan EU och Kanada om överföringen och användningen av passageraruppgifter för att förebygga och bekämpa terrorism och annan allvarlig gränsöverskridande brottslighet. Parlamentet påpekar att det avtal som undertecknades 2005 inte längre gäller, eftersom giltighetstiden för beslutet om en adekvat skyddsnivå löpte ut i september 2009, och att överföringen av passageraruppgifter sedan dess skett på grundval av ensidiga åtaganden som Kanada gjort till medlemsstaterna.

| 123. | Europaparlamentet välkomnar att enligt avtalet om passageraruppgifter mellan EU och Australien samlas passageraruppgifter endast in för att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra terroristbrott eller allvarlig gränsöverskridande brottslighet, och att det finns effektiva garantier för prövning och skydd. |
| --- | --- |

123.

Europaparlamentet välkomnar att enligt avtalet om passageraruppgifter mellan EU och Australien samlas passageraruppgifter endast in för att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra terroristbrott eller allvarlig gränsöverskridande brottslighet, och att det finns effektiva garantier för prövning och skydd.

| 124. | Europaparlamentet beklagar att syftena med insamling av passageraruppgifter inte anges uttryckligen i avtalet om passageraruppgifter mellan EU och Förenta staterna, och att avtalets uppgiftsskyddsgarantier inte helt når upp till EU:s standard. Parlamentet påpekar att kommissionen inte ordentligt har undersökt andra alternativ som är mindre inkräktande än analys av passageraruppgifter, till exempel förhandsinformation om passagerare eller genom att begränsa användningen av passageraruppgifter till fall där en ledtråd eller en inledande misstanke redan har konstaterats. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet beklagar att syftena med insamling av passageraruppgifter inte anges uttryckligen i avtalet om passageraruppgifter mellan EU och Förenta staterna, och att avtalets uppgiftsskyddsgarantier inte helt når upp till EU:s standard. Parlamentet påpekar att kommissionen inte ordentligt har undersökt andra alternativ som är mindre inkräktande än analys av passageraruppgifter, till exempel förhandsinformation om passagerare eller genom att begränsa användningen av passageraruppgifter till fall där en ledtråd eller en inledande misstanke redan har konstaterats.

| 125. | Europaparlamentet är oroat över att TFTP-avtalet mellan EU och Förenta staterna kanske inte har genomförts enligt avtalets bestämmelser. Parlamentet påpekar att den första och andra inspektion som utfördes av Europols gemensamma tillsynsorgan ger upphov till allvarliga tvivel om huruvida TFTP-avtalet mellan EU och Förenta staterna är förenligt med uppgiftsskyddsprinciperna. |
| --- | --- |

125.

Europaparlamentet är oroat över att TFTP-avtalet mellan EU och Förenta staterna kanske inte har genomförts enligt avtalets bestämmelser. Parlamentet påpekar att den första och andra inspektion som utfördes av Europols gemensamma tillsynsorgan ger upphov till allvarliga tvivel om huruvida TFTP-avtalet mellan EU och Förenta staterna är förenligt med uppgiftsskyddsprinciperna.

| 126. | Europaparlamentet konstaterar med oro att den första inspektion som utfördes av Europols gemensamma tillsynsmyndighet ger upphov till allvarliga tvivel om huruvida TFTP-avtalet mellan EU och Förenta staterna är förenligt med uppgiftsskyddsprinciperna. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet konstaterar med oro att den första inspektion som utfördes av Europols gemensamma tillsynsmyndighet ger upphov till allvarliga tvivel om huruvida TFTP-avtalet mellan EU och Förenta staterna är förenligt med uppgiftsskyddsprinciperna.

| 127. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder med anledning av de tvivel som framförts av Europeiska datatillsynsmannen, artikel 29-arbetsgruppen, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter och flera nationella parlament om förslaget till direktiv om användning av passageraruppgifter (19), genom att begränsa tillämpningsområdet till flygningar till och från tredjeländer och till kampen mot internationell terrorism, varjämte det också behövs begränsningar för hur länge uppgifter får lagras samt för vilka uppgifter som får förtecknas, och genom att garantera en effektiv utvärdering av systemet. |
| --- | --- |

127.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder med anledning av de tvivel som framförts av Europeiska datatillsynsmannen, artikel 29-arbetsgruppen, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter och flera nationella parlament om förslaget till direktiv om användning av passageraruppgifter (19), genom att begränsa tillämpningsområdet till flygningar till och från tredjeländer och till kampen mot internationell terrorism, varjämte det också behövs begränsningar för hur länge uppgifter får lagras samt för vilka uppgifter som får förtecknas, och genom att garantera en effektiv utvärdering av systemet.

| 128. | Europaparlamentet anser inte att kommissionens meddelande om ett EU-system för att spåra finansiering av terrorism är ett lämpligt förhandlingsunderlag. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om en rättslig och teknisk ram för datautvinning inom EU:s territorium, som är fullständigt förenlig med EU:s normer för uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

128.

Europaparlamentet anser inte att kommissionens meddelande om ett EU-system för att spåra finansiering av terrorism är ett lämpligt förhandlingsunderlag. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om en rättslig och teknisk ram för datautvinning inom EU:s territorium, som är fullständigt förenlig med EU:s normer för uppgiftsskydd.

| 129. | Europaparlamentet betonar att ett EU-system för att spåra finansiering av terrorism (20) bör utformas som ett riktat utvinningssystem med tydliga åtkomsträttigheter så att de nuvarande överföringarna av bulkdata till Förenta staterna upphör så snabbt som möjligt. |
| --- | --- |

129.

Europaparlamentet betonar att ett EU-system för att spåra finansiering av terrorism (20) bör utformas som ett riktat utvinningssystem med tydliga åtkomsträttigheter så att de nuvarande överföringarna av bulkdata till Förenta staterna upphör så snabbt som möjligt.

| 130. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att avskaffa eller se över reglerna för vätskor och kroppsskannrar och uppmanar kommissionen att inleda överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som överträder EU:s bestämmelser om skydd av medborgarnas grundläggande rättigheter på detta område. |
| --- | --- |

130.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att avskaffa eller se över reglerna för vätskor och kroppsskannrar och uppmanar kommissionen att inleda överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som överträder EU:s bestämmelser om skydd av medborgarnas grundläggande rättigheter på detta område.

Invandrare och flyktingar

| 131. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att upprätta ett förfarande för mera samordnade regler i enlighet med EU-domstolens och Europadomstolens rättspraxis gällande asylsökanden. |
| --- | --- |

131.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att upprätta ett förfarande för mera samordnade regler i enlighet med EU-domstolens och Europadomstolens rättspraxis gällande asylsökanden.

| 132. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att de fullt ut måste respektera flyktingkonventionen, särskilt artikel 33 i denna där alla former av avvisning vid gränsen förbjuds. |
| --- | --- |

132.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att de fullt ut måste respektera flyktingkonventionen, särskilt artikel 33 i denna där alla former av avvisning vid gränsen förbjuds.

| 133. | Europaparlamentet fördömer skarpt de flesta medlemsstaters omfattande användning av förvarstagning som ett sätt att underlätta avvisning av invandrare, inklusive underåriga, och uppmanar medlemsstaterna att i sina nationella lagstiftningar införa alternativ till förvarstagning. |
| --- | --- |

133.

Europaparlamentet fördömer skarpt de flesta medlemsstaters omfattande användning av förvarstagning som ett sätt att underlätta avvisning av invandrare, inklusive underåriga, och uppmanar medlemsstaterna att i sina nationella lagstiftningar införa alternativ till förvarstagning.

| 134. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att reformera sina asylförfaranden för att uppfylla kravet att garantera rätten till effektiv prövning enligt Europadomstolens och EU-domstolens rättspraxis, särskilt i fråga om vilka tidsgränser som ska gälla för överklagande av beslut, negativa beslut samt bestämmelser om rätten att stanna i värdlandet under överklagandeprocessen. |
| --- | --- |

134.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att reformera sina asylförfaranden för att uppfylla kravet att garantera rätten till effektiv prövning enligt Europadomstolens och EU-domstolens rättspraxis, särskilt i fråga om vilka tidsgränser som ska gälla för överklagande av beslut, negativa beslut samt bestämmelser om rätten att stanna i värdlandet under överklagandeprocessen.

| 135. | Europaparlamentet konstaterar att det finns enormt stora skillnader när det gäller erkännande av förföljelse på grund av kön i asylförfarandena inom EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa och tillämpa riktlinjer för könsrelaterad förföljelse som ska användas av beslutsfattare i första skedet och domstolar på grundval av FN:s flyktingkommissariats riktlinjer om könsrelaterad förföljelse. Parlamentet uppmanar Europeiska stödkontoret för asylfrågor att ta fram verktyg som säkrar ett jämställdhetsperspektiv i det gemensamma europeiska asylsystemet. |
| --- | --- |

135.

Europaparlamentet konstaterar att det finns enormt stora skillnader när det gäller erkännande av förföljelse på grund av kön i asylförfarandena inom EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa och tillämpa riktlinjer för könsrelaterad förföljelse som ska användas av beslutsfattare i första skedet och domstolar på grundval av FN:s flyktingkommissariats riktlinjer om könsrelaterad förföljelse. Parlamentet uppmanar Europeiska stödkontoret för asylfrågor att ta fram verktyg som säkrar ett jämställdhetsperspektiv i det gemensamma europeiska asylsystemet.

| 136. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fokusera på en effektiv politik för laglig invandring och att ratificera den internationella konventionen om skydd av alla migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter. Parlamentet betonar att migrantkvinnor bör uppmärksammas speciellt, eftersom de är särskilt sårbara. |
| --- | --- |

136.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fokusera på en effektiv politik för laglig invandring och att ratificera den internationella konventionen om skydd av alla migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter. Parlamentet betonar att migrantkvinnor bör uppmärksammas speciellt, eftersom de är särskilt sårbara.

| 137. | Europaparlamentet betonar betydelsen av direktivet om säsongsarbete (21) när det gäller att minska olagliga arbetsförhållanden och risken för utnyttjande, och efterlyser ett snabbt avslutande av förhandlingarna. |
| --- | --- |

137.

Europaparlamentet betonar betydelsen av direktivet om säsongsarbete (21) när det gäller att minska olagliga arbetsförhållanden och risken för utnyttjande, och efterlyser ett snabbt avslutande av förhandlingarna.

| 138. | Europaparlamentet påminner om att tillgång till hälso- och sjukvård är en grundläggande rättighet och kräver särskilt att medlemsstaterna ska göra det möjligt att utnyttja denna rätt i praktiken, även för papperslösa migranter, särskilt gravida kvinnor och minderåriga, och påminner därmed om de farhågor som byrån för grundläggande rättigheter uttryckte i sin rapport av den 11 oktober 2011. |
| --- | --- |

138.

Europaparlamentet påminner om att tillgång till hälso- och sjukvård är en grundläggande rättighet och kräver särskilt att medlemsstaterna ska göra det möjligt att utnyttja denna rätt i praktiken, även för papperslösa migranter, särskilt gravida kvinnor och minderåriga, och påminner därmed om de farhågor som byrån för grundläggande rättigheter uttryckte i sin rapport av den 11 oktober 2011.

| 139. | Europaparlamentet välkomnar EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012-2016 och det arbete som utförs av EU-samordnaren för kampen mot människohandel. Parlamentet påminner om att rådets direktiv 2004/81/EG av den 29 april 2004 om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna, som behandlar offer för massvåldtäkter och andra former av sexuella övergrepp mot kvinnor och barn, samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/52/EG av den 18 juni 2009 om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt, är användbara verktyg för att skydda offer för människohandel och att de bör genomföras fullständigt. |
| --- | --- |

139.

Europaparlamentet välkomnar EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012-2016 och det arbete som utförs av EU-samordnaren för kampen mot människohandel. Parlamentet påminner om att rådets direktiv 2004/81/EG av den 29 april 2004 om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna, som behandlar offer för massvåldtäkter och andra former av sexuella övergrepp mot kvinnor och barn, samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/52/EG av den 18 juni 2009 om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt, är användbara verktyg för att skydda offer för människohandel och att de bör genomföras fullständigt.

| 140. | Europaparlamentet beklagar att det gått så trögt med att anta det gemensamma europeiska asylsystemet och att unionen har betonat migrationskontroll snarare än tillgång till internationellt skydd för de personer som har behov av detta. Parlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att säkerställa att det gemensamma europeiska asylsystemet färdigställs i slutet av 2012 som planerat, i enlighet med medlemsstaternas internationella skyldigheter i fråga om asyl. |
| --- | --- |

140.

Europaparlamentet beklagar att det gått så trögt med att anta det gemensamma europeiska asylsystemet och att unionen har betonat migrationskontroll snarare än tillgång till internationellt skydd för de personer som har behov av detta. Parlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att säkerställa att det gemensamma europeiska asylsystemet färdigställs i slutet av 2012 som planerat, i enlighet med medlemsstaternas internationella skyldigheter i fråga om asyl.

| 141. | Europaparlamentet välkomnar förbättringarna av det ändrade direktivet om asylnormer (22), särskilt att könsrelaterad förföljelse erkänns på ett tydligare sätt, att könsidentitet har tagits med som en förföljelsegrund som berättigar till skydd och åtagandet att ta hänsyn till barnets bästa. |
| --- | --- |

141.

Europaparlamentet välkomnar förbättringarna av det ändrade direktivet om asylnormer (22), särskilt att könsrelaterad förföljelse erkänns på ett tydligare sätt, att könsidentitet har tagits med som en förföljelsegrund som berättigar till skydd och åtagandet att ta hänsyn till barnets bästa.

| 142. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra direktivet om asylnormer på ett sätt som garanterar fullständig förenlighet med internationell människorätt och uppmanar de medlemsstater som vill gå längre än textens garanterade miniminormer för förmåner och rättigheter att göra det. |
| --- | --- |

142.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra direktivet om asylnormer på ett sätt som garanterar fullständig förenlighet med internationell människorätt och uppmanar de medlemsstater som vill gå längre än textens garanterade miniminormer för förmåner och rättigheter att göra det.

| 143. | Europaparlamentet betonar att det utökade tillämpningsområdet för direktivet om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (23) till att även omfatta flyktingar och personer som beviljats internationellt skydd kommer att bidra till en effektiv integrering av dessa personer, vilket både Europeiska unionen och medlemsstaterna vinner på. |
| --- | --- |

143.

Europaparlamentet betonar att det utökade tillämpningsområdet för direktivet om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (23) till att även omfatta flyktingar och personer som beviljats internationellt skydd kommer att bidra till en effektiv integrering av dessa personer, vilket både Europeiska unionen och medlemsstaterna vinner på.

| 144. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens reviderade förslag om ändring av direktivet om normer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (omarbetning) (24). Parlamentet betonar att grundläggande mottagningsförhållanden måste garanteras från det att den asylsökande ankommer och att de bör uppmuntras att bidra till värdsamhället, oavsett hur lång deras vistelse blir. |
| --- | --- |

144.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens reviderade förslag om ändring av direktivet om normer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (omarbetning) (24). Parlamentet betonar att grundläggande mottagningsförhållanden måste garanteras från det att den asylsökande ankommer och att de bör uppmuntras att bidra till värdsamhället, oavsett hur lång deras vistelse blir.

| 145. | Europaparlamentet påpekar att de luckor och oklarheter som finns i det ändrade förslaget till direktiv om gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla internationellt skydd (25) måste lösas så att medlemsstaterna undviker risken för ökade kostnader och eventuellt missbruk, samtidigt som rättvisa asylbeslut av hög kvalitet garanteras för dem som är i behov av skydd. |
| --- | --- |

145.

Europaparlamentet påpekar att de luckor och oklarheter som finns i det ändrade förslaget till direktiv om gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla internationellt skydd (25) måste lösas så att medlemsstaterna undviker risken för ökade kostnader och eventuellt missbruk, samtidigt som rättvisa asylbeslut av hög kvalitet garanteras för dem som är i behov av skydd.

| 146. | Europaparlamentet rekommenderar inrättandet av en expertgrupp med asylexperter som kan hjälpa medlemsstater med bristfälliga asylinfrastrukturer. Parlamentet anser att miniminormer och utvärderingsmekanismer kan öka kvaliteten på asylbeslut. |
| --- | --- |

146.

Europaparlamentet rekommenderar inrättandet av en expertgrupp med asylexperter som kan hjälpa medlemsstater med bristfälliga asylinfrastrukturer. Parlamentet anser att miniminormer och utvärderingsmekanismer kan öka kvaliteten på asylbeslut.

| 147. | Europaparlamentet betonar att asylsökande inte har samma förfarandemässiga och materiella skydd i alla medlemsstater på grund av bristfälligt införlivande av EU-lagstiftningen eller olika genomförandestrategier. |
| --- | --- |

147.

Europaparlamentet betonar att asylsökande inte har samma förfarandemässiga och materiella skydd i alla medlemsstater på grund av bristfälligt införlivande av EU-lagstiftningen eller olika genomförandestrategier.

| 148. | Europaparlamentet uttrycker oro för det gällande Dublinsystemets inverkan på asylsökandes juridiska rättigheter, inbegripet rätten till en rättvis bedömning av asylansökan och, där denna rätt är erkänd, effektivt skydd. Parlamentet oroar sig också över den ojämna fördelningen av asylansökningar mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

148.

Europaparlamentet uttrycker oro för det gällande Dublinsystemets inverkan på asylsökandes juridiska rättigheter, inbegripet rätten till en rättvis bedömning av asylansökan och, där denna rätt är erkänd, effektivt skydd. Parlamentet oroar sig också över den ojämna fördelningen av asylansökningar mellan medlemsstaterna.

| 149. | Europaparlamentet betonar betydelsen av förhandlingar för att ändra Dublin II-förordningen och betonar att effektivare förfaranden inte bör eftersträvas på bekostnad av de sökandes rättigheter. |
| --- | --- |

149.

Europaparlamentet betonar betydelsen av förhandlingar för att ändra Dublin II-förordningen och betonar att effektivare förfaranden inte bör eftersträvas på bekostnad av de sökandes rättigheter.

| 150. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att avsluta förhandlingarna om en effektiv mekanism för upphävande av överföringar enligt Dublin II-förordningen till medlemsstater där det finns en risk för att de berörda personernas grundläggande rättigheter kränks, i linje med färsk rättspraxis från Europadomstolen och EU-domstolen. |
| --- | --- |

150.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att avsluta förhandlingarna om en effektiv mekanism för upphävande av överföringar enligt Dublin II-förordningen till medlemsstater där det finns en risk för att de berörda personernas grundläggande rättigheter kränks, i linje med färsk rättspraxis från Europadomstolen och EU-domstolen.

| 151. | Europaparlamentet kräver efterlevnad av de grundläggande rättigheterna när det gäller gränskontroller och betonar att parlamentet bör utöva en demokratisk översyn av Frontex-operationer. |
| --- | --- |

151.

Europaparlamentet kräver efterlevnad av de grundläggande rättigheterna när det gäller gränskontroller och betonar att parlamentet bör utöva en demokratisk översyn av Frontex-operationer.

| 152. | Europaparlamentet betonar sitt åtagande att säkerställa full parlamentarisk tillsyn över EU:s RIF-byråer, särskilt Europol, Frontex, Cepol, Eurojust och byrån för den operativa ledningen av storskaliga IT-system. Parlamentet uppmanar dessa byråer att stärka dimensionen för grundläggande rättigheter i sin verksamhet. |
| --- | --- |

152.

Europaparlamentet betonar sitt åtagande att säkerställa full parlamentarisk tillsyn över EU:s RIF-byråer, särskilt Europol, Frontex, Cepol, Eurojust och byrån för den operativa ledningen av storskaliga IT-system. Parlamentet uppmanar dessa byråer att stärka dimensionen för grundläggande rättigheter i sin verksamhet.

| 153. | Europaparlamentet betonar behovet av övervakning av det praktiska genomförandet av mandatet för Europeiska stödkontoret för asylfrågor. De aspekter som rör de grundläggande rättigheterna i Europols arbete bör dessutom behandlas under omförhandlingen av Europols mandat 2013. |
| --- | --- |

153.

Europaparlamentet betonar behovet av övervakning av det praktiska genomförandet av mandatet för Europeiska stödkontoret för asylfrågor. De aspekter som rör de grundläggande rättigheterna i Europols arbete bör dessutom behandlas under omförhandlingen av Europols mandat 2013.

| 154. | Europaparlamentet efterlyser ett effektivt genomförande av bestämmelserna om grundläggande rättigheter i kodexen om Schengengränserna och gemenskapskoden för viseringar inom ramen för framtida utvärderingar av Schengenregelverket. |
| --- | --- |

154.

Europaparlamentet efterlyser ett effektivt genomförande av bestämmelserna om grundläggande rättigheter i kodexen om Schengengränserna och gemenskapskoden för viseringar inom ramen för framtida utvärderingar av Schengenregelverket.

| 155. | Europaparlamentet betonar att principerna om nödvändighet och proportionalitet när det gäller insamlade och lagrade uppgifter även bör gälla nya tekniker för lagring av personuppgifter och gränsövervakning. |
| --- | --- |

155.

Europaparlamentet betonar att principerna om nödvändighet och proportionalitet när det gäller insamlade och lagrade uppgifter även bör gälla nya tekniker för lagring av personuppgifter och gränsövervakning.

| 156. | Europaparlamentet betonar att den fria rörligheten inom Schengenområdet utgör en av EU-medborgarnas mest påtagliga rättigheter. Parlamentet ogillar starkt de nya grunderna för förslagen om återinförda gränskontroller i Schengenområdet, eftersom detta skulle minska den fria rörligheten inom EU och Schengenområdets funktion. |
| --- | --- |

156.

Europaparlamentet betonar att den fria rörligheten inom Schengenområdet utgör en av EU-medborgarnas mest påtagliga rättigheter. Parlamentet ogillar starkt de nya grunderna för förslagen om återinförda gränskontroller i Schengenområdet, eftersom detta skulle minska den fria rörligheten inom EU och Schengenområdets funktion.

| 157. | Europaparlamentet är oroat över att det allt oftare bryts mot Schengenregelverket i medlemsstaterna, vilket äventyrar den fria rörligheten inom Europeiska unionen, och betonar därför betydelsen av en EU-ledd utvärderings- och övervakningsmekanism för att kontrollera Schengenregelverkets tillämpning som ska bygga på artikel 77 i EUF-fördraget och som ska följa principerna om grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

157.

Europaparlamentet är oroat över att det allt oftare bryts mot Schengenregelverket i medlemsstaterna, vilket äventyrar den fria rörligheten inom Europeiska unionen, och betonar därför betydelsen av en EU-ledd utvärderings- och övervakningsmekanism för att kontrollera Schengenregelverkets tillämpning som ska bygga på artikel 77 i EUF-fördraget och som ska följa principerna om grundläggande rättigheter.

| 158. | Europaparlamentet är oroat över bristen på harmoniserade förfarandemässiga garantier vid bestridanden av lagligheten och proportionaliteten hos utfärdandet av en varning i Schengens informationssystem eller i jämförbara nationella databaser. |
| --- | --- |

158.

Europaparlamentet är oroat över bristen på harmoniserade förfarandemässiga garantier vid bestridanden av lagligheten och proportionaliteten hos utfärdandet av en varning i Schengens informationssystem eller i jämförbara nationella databaser.

| 159. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mot bakgrund av sin utvärdering av de europeiska återtagandeavtalen (26) avstå från att stödja ett snabbt ingående av nya avtal som leder till kränkningar av de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar också rådet att respektera principen om att avtal inte får ingås till vilket pris som helst. |
| --- | --- |

159.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mot bakgrund av sin utvärdering av de europeiska återtagandeavtalen (26) avstå från att stödja ett snabbt ingående av nya avtal som leder till kränkningar av de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar också rådet att respektera principen om att avtal inte får ingås till vilket pris som helst.

| 160. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har gjort det att ratificera Europarådets konvention om utländska medborgares deltagande i samhällslivet på lokal nivå och uppmanar dem som har ratificerat den att tillämpa artikel 6 i konventionen. Där föreskrivs att utländska medborgare som har haft sin lagliga hemvist i värdstaten under fem år före ett allmänt val ska ha rösträtt och valbarhet vid lokala val. |
| --- | --- |

160.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har gjort det att ratificera Europarådets konvention om utländska medborgares deltagande i samhällslivet på lokal nivå och uppmanar dem som har ratificerat den att tillämpa artikel 6 i konventionen. Där föreskrivs att utländska medborgare som har haft sin lagliga hemvist i värdstaten under fem år före ett allmänt val ska ha rösträtt och valbarhet vid lokala val.

Barnets rättigheter

| 161. | Europaparlamentet uppmanar alla EU-institutioner att effektivt ta itu med utmaningar såsom omhändertagande av barn från vårdnad hos endera eller vardera föräldern samt försvunna barn, sexuellt utnyttjande av barn, barnpornografi, skydd av ensamkommande invandrarbarn och situationen för institutionsplacerade barn med funktionshinder samt skydd av barn som utsatts för våld i hemmet och utnyttjats i barnarbete. |
| --- | --- |

161.

Europaparlamentet uppmanar alla EU-institutioner att effektivt ta itu med utmaningar såsom omhändertagande av barn från vårdnad hos endera eller vardera föräldern samt försvunna barn, sexuellt utnyttjande av barn, barnpornografi, skydd av ensamkommande invandrarbarn och situationen för institutionsplacerade barn med funktionshinder samt skydd av barn som utsatts för våld i hemmet och utnyttjats i barnarbete.

| 162. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens EU-agenda för barnets rättigheter, kommissionens ansträngningar att säkerställa respekt för och främjande av barns rättigheter i juridiska förfaranden samt att direktivet om brottsoffer säkerställer en högre nivå av skydd av barn som utsatta offer. |
| --- | --- |

162.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens EU-agenda för barnets rättigheter, kommissionens ansträngningar att säkerställa respekt för och främjande av barns rättigheter i juridiska förfaranden samt att direktivet om brottsoffer säkerställer en högre nivå av skydd av barn som utsatta offer.

| 163. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och samtliga medlemsstater att utarbeta barnvänlig politik inom områden såsom sysselsättning, miljö, säkerhet och migration, liksom inom rättsliga frågor, utbildning och uppgiftsskydd. Parlamentet betonar betydelsen av att investera i åtgärder som riktas till barn genom att omfördela befintliga budgetmedel och genom nya investeringar. Parlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att förbjuda anställning av barn som fortfarande är i läropliktsåldern. Parlamentet betonar att ungdomar i arbetslivet ska skyddas mot ekonomiskt utnyttjande och mot allt som kan vara till skada för deras säkerhet, hälsa eller fysiska, mentala, moraliska och sociala utveckling och mot arbetsförhållanden äventyra deras utbildning. |
| --- | --- |

163.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och samtliga medlemsstater att utarbeta barnvänlig politik inom områden såsom sysselsättning, miljö, säkerhet och migration, liksom inom rättsliga frågor, utbildning och uppgiftsskydd. Parlamentet betonar betydelsen av att investera i åtgärder som riktas till barn genom att omfördela befintliga budgetmedel och genom nya investeringar. Parlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att förbjuda anställning av barn som fortfarande är i läropliktsåldern. Parlamentet betonar att ungdomar i arbetslivet ska skyddas mot ekonomiskt utnyttjande och mot allt som kan vara till skada för deras säkerhet, hälsa eller fysiska, mentala, moraliska och sociala utveckling och mot arbetsförhållanden äventyra deras utbildning.

| 164. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska unionen och dess medlemsstater måste ta hänsyn till rättigheterna och skyldigheterna för föräldrar, lagliga vårdnadshavare eller andra personer som är juridiskt ansvariga för barn. |
| --- | --- |

164.

Europaparlamentet påminner om att Europeiska unionen och dess medlemsstater måste ta hänsyn till rättigheterna och skyldigheterna för föräldrar, lagliga vårdnadshavare eller andra personer som är juridiskt ansvariga för barn.

| 165. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera ett lämpligt genomförande av direktivet om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi (27) och direktivet om förebyggande och bekämpande av människohandel (28). |
| --- | --- |

165.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera ett lämpligt genomförande av direktivet om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi (27) och direktivet om förebyggande och bekämpande av människohandel (28).

| 166. | Europaparlamentet uppmanar samtliga EU-medlemsstater som fortfarande inte har gjort detta att ratificera det fakultativa protokollet till FN-konventionen om barnets rättigheter om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi och Europarådets konvention från 2007 om skydd för barn mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp. |
| --- | --- |

166.

Europaparlamentet uppmanar samtliga EU-medlemsstater som fortfarande inte har gjort detta att ratificera det fakultativa protokollet till FN-konventionen om barnets rättigheter om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi och Europarådets konvention från 2007 om skydd för barn mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp.

| 167. | Europaparlamentet betonar att inga ensamkommande underåriga får hållas i förvar, eftersom de är sårbara människor som behöver ett speciellt mottagande. |
| --- | --- |

167.

Europaparlamentet betonar att inga ensamkommande underåriga får hållas i förvar, eftersom de är sårbara människor som behöver ett speciellt mottagande.

| 168. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens handlingsplan för underåriga utan medföljande vuxen 2010–2014 och uppmanar kommissionen att informera parlamentet om slutsatserna från arbetsgruppen om underåriga utan medföljande vuxen i migrationsprocessen. |
| --- | --- |

168.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens handlingsplan för underåriga utan medföljande vuxen 2010–2014 och uppmanar kommissionen att informera parlamentet om slutsatserna från arbetsgruppen om underåriga utan medföljande vuxen i migrationsprocessen.

| 169. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att integrera barnets rättigheter i all EU-verksamhet och utvärdera det arbete som hittills utförts av samordnaren för barns rättigheter och det europeiska forumet för barns rättigheter. |
| --- | --- |

169.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att integrera barnets rättigheter i all EU-verksamhet och utvärdera det arbete som hittills utförts av samordnaren för barns rättigheter och det europeiska forumet för barns rättigheter.

| 170. | Europaparlamentet rekommenderar att de indikatorer för barns rättigheter som utarbetats av byrån för grundläggande rättigheter används i utvärderingen av EU-åtgärder. Parlamentet efterfrågar dessutom praktiska riktlinjer för hur sådana indikatorer kan användas på bästa sätt. |
| --- | --- |

170.

Europaparlamentet rekommenderar att de indikatorer för barns rättigheter som utarbetats av byrån för grundläggande rättigheter används i utvärderingen av EU-åtgärder. Parlamentet efterfrågar dessutom praktiska riktlinjer för hur sådana indikatorer kan användas på bästa sätt.

| 171. | Europaparlamentet är oroat över de senaste pedofiliskandalerna och uppmanar EU och medlemsstaterna att se till att straffrihet inte tolereras i pedofiliutredningar. |
| --- | --- |

171.

Europaparlamentet är oroat över de senaste pedofiliskandalerna och uppmanar EU och medlemsstaterna att se till att straffrihet inte tolereras i pedofiliutredningar.

Offers rättigheter och tillgång till rättslig prövning

| 172. | Europaparlamentet uppmanar andra aktörer såsom EU-organ, till exempel Europol, och medlemsstaterna att betrakta mänskliga rättigheter som en absolut prioriterad fråga och att säkra ett helhetsbetonat, samordnat och integrerat samarbete på EU-nivå. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa lämpliga rättsliga ramar och en lämplig och enhetlig definition av människohandel. De bör också se till att det råder nationell samordning mellan statliga aktörer som har ansvar för skydd och främjande av de mänskliga rättigheterna för offer för människohandel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja forskning om människohandel för att kunna anpassa regeringarnas politik på områden som migration, arbetsmarknad, ekonomi etc. på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

172.

Europaparlamentet uppmanar andra aktörer såsom EU-organ, till exempel Europol, och medlemsstaterna att betrakta mänskliga rättigheter som en absolut prioriterad fråga och att säkra ett helhetsbetonat, samordnat och integrerat samarbete på EU-nivå. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa lämpliga rättsliga ramar och en lämplig och enhetlig definition av människohandel. De bör också se till att det råder nationell samordning mellan statliga aktörer som har ansvar för skydd och främjande av de mänskliga rättigheterna för offer för människohandel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja forskning om människohandel för att kunna anpassa regeringarnas politik på områden som migration, arbetsmarknad, ekonomi etc. på lämpligt sätt.

| 173. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att utvärdera framstegen i kampen mot människohandel mot bakgrund av slutsatserna från EU:s samordnare för kampen mot människohandel. |
| --- | --- |

173.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att utvärdera framstegen i kampen mot människohandel mot bakgrund av slutsatserna från EU:s samordnare för kampen mot människohandel.

| 174. | Europaparlamentet beklagar att EU-medborgare som är bosatta i en annan medlemsstat än sin egen inte effektivt informeras om sina rättigheter och kräver att medlemsstaterna förbättrar sina informationssystem. |
| --- | --- |

174.

Europaparlamentet beklagar att EU-medborgare som är bosatta i en annan medlemsstat än sin egen inte effektivt informeras om sina rättigheter och kräver att medlemsstaterna förbättrar sina informationssystem.

| 175. | Europaparlamentet betonar att både Europadomstolen och EU-domstolen i sina avgöranden framhållit att tillgången till rättslig prövning är behäftad med problem, såsom långa rättegångsförfaranden och brist på effektiva rättsmedel. |
| --- | --- |

175.

Europaparlamentet betonar att både Europadomstolen och EU-domstolen i sina avgöranden framhållit att tillgången till rättslig prövning är behäftad med problem, såsom långa rättegångsförfaranden och brist på effektiva rättsmedel.

| 176. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med återstående hinder såsom tidsgränser, rättslig status, rättegångsförfarandenas längd, rättegångskostnader och förfaranderegler. |
| --- | --- |

176.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med återstående hinder såsom tidsgränser, rättslig status, rättegångsförfarandenas längd, rättegångskostnader och förfaranderegler.

| 177. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att omstrukturera sina domstolsväsenden, se över domstolsavgifterna, reformera rättshjälpssystemen och tillhandahålla mekanismer för alternativ tvistlösning för att i största möjliga utsträckning skapa lika tillgång till rättvisa. |
| --- | --- |

177.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att omstrukturera sina domstolsväsenden, se över domstolsavgifterna, reformera rättshjälpssystemen och tillhandahålla mekanismer för alternativ tvistlösning för att i största möjliga utsträckning skapa lika tillgång till rättvisa.

| 178. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att undersöka hur gemensamma rättsliga principer om grupptalan kan införas i EU:s och medlemsstaternas rättsordningar. |
| --- | --- |

178.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att undersöka hur gemensamma rättsliga principer om grupptalan kan införas i EU:s och medlemsstaternas rättsordningar.

| 179. | Europaparlamentet uttrycker oro över respekten för en rättvis rättegång i Europeiska unionen och medlemsstaterna, särskilt med tanke på de senaste förslagen om ”hemliga bevis”, som ger staterna möjlighet att mot enskilda personer använda bevis som personerna varken kan bestrida eller ens får ta del av, vilket skulle stå i bjärt kontrast mot europeiska grundläggande rättigheter och normer. |
| --- | --- |

179.

Europaparlamentet uttrycker oro över respekten för en rättvis rättegång i Europeiska unionen och medlemsstaterna, särskilt med tanke på de senaste förslagen om ”hemliga bevis”, som ger staterna möjlighet att mot enskilda personer använda bevis som personerna varken kan bestrida eller ens får ta del av, vilket skulle stå i bjärt kontrast mot europeiska grundläggande rättigheter och normer.

| 180. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att slutföra färdplanen för att stärka misstänkta eller åtalade personers processuella rättigheter vid straffrättsliga förfaranden, så att rätten till en rättvis rättegång faktiskt kan förverkligas. |
| --- | --- |

180.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att slutföra färdplanen för att stärka misstänkta eller åtalade personers processuella rättigheter vid straffrättsliga förfaranden, så att rätten till en rättvis rättegång faktiskt kan förverkligas.

| 181. | Europaparlamentet välkomnar färdplanen för straffrättsliga förfaranden och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka insatserna för att enas om kraftfulla EU-omfattande normer för både tilltalades och offers processuella rättigheter. |
| --- | --- |

181.

Europaparlamentet välkomnar färdplanen för straffrättsliga förfaranden och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka insatserna för att enas om kraftfulla EU-omfattande normer för både tilltalades och offers processuella rättigheter.

| 182. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att utlämning till tredjeländer inte överträder de grundläggande rättigheterna och att se över de internationella fördrag som handlar om detta och som staterna är parter i. |
| --- | --- |

182.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att utlämning till tredjeländer inte överträder de grundläggande rättigheterna och att se över de internationella fördrag som handlar om detta och som staterna är parter i.

| 183. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka det praktiska genomförandet i EU av rätten till tillgång till rättslig prövning med tanke på att var och en i nuvarande och framtida generationer har rätt att leva i en miljö som är förenlig med hans eller hennes hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

183.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka det praktiska genomförandet i EU av rätten till tillgång till rättslig prövning med tanke på att var och en i nuvarande och framtida generationer har rätt att leva i en miljö som är förenlig med hans eller hennes hälsa och välbefinnande.

| 184. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med könsrelaterade brott och föreslå effektiva åtgärder för att hantera våld i hemmet, om nödvändigt genom lagstiftning om skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

184.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med könsrelaterade brott och föreslå effektiva åtgärder för att hantera våld i hemmet, om nödvändigt genom lagstiftning om skyddsåtgärder.

| 185. | Europaparlamentet välkomnar färdplanen för att stärka brottsoffers rättigheter och skyddet av brottsoffer som har antagits av rådet och kommissionens förslag om ett paket med åtgärder för brottsoffer, där offer som är barn och offer för terrorism är föremål för särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

185.

Europaparlamentet välkomnar färdplanen för att stärka brottsoffers rättigheter och skyddet av brottsoffer som har antagits av rådet och kommissionens förslag om ett paket med åtgärder för brottsoffer, där offer som är barn och offer för terrorism är föremål för särskild uppmärksamhet.

| 186. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anslå finansiella medel för tjänster för brottsoffer, med hänsyn till den kommande utvärdering som ska utföras av byrån för grundläggande rättigheter och lovande praxis i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

186.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anslå finansiella medel för tjänster för brottsoffer, med hänsyn till den kommande utvärdering som ska utföras av byrån för grundläggande rättigheter och lovande praxis i medlemsstaterna.

| 187. | Europaparlamentet uppmärksammar de kvarstående bristerna när det gäller minimigarantier för rätten till försvar, och påpekar att Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter har ifrågasatt avsaknaden av effektiva rättsmedel mot den europeiska arresteringsordern och att ordern används även för smärre brott. |
| --- | --- |

187.

Europaparlamentet uppmärksammar de kvarstående bristerna när det gäller minimigarantier för rätten till försvar, och påpekar att Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter har ifrågasatt avsaknaden av effektiva rättsmedel mot den europeiska arresteringsordern och att ordern används även för smärre brott.

| 188. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över situationen för frihetsberövade personer i Europeiska unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att i samarbete med Europarådet och Europeiska kommittén för förhindrande av tortyr lägga fram förslag för att garantera att fångars rättigheter respekteras och att återanpassning i samhället främjas. Parlamentet begär att kraven i dess resolution av den 15 december 2011 om villkoren för frihetsberövanden i EU (29) genomförs, och efterfrågar särskilt ett lagstiftningsinitiativ om gemensamma miniminormer för frihetsberövanden inom EU och lämpliga övervakningsmekanismer. |
| --- | --- |

188.

Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över situationen för frihetsberövade personer i Europeiska unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att i samarbete med Europarådet och Europeiska kommittén för förhindrande av tortyr lägga fram förslag för att garantera att fångars rättigheter respekteras och att återanpassning i samhället främjas. Parlamentet begär att kraven i dess resolution av den 15 december 2011 om villkoren för frihetsberövanden i EU (29) genomförs, och efterfrågar särskilt ett lagstiftningsinitiativ om gemensamma miniminormer för frihetsberövanden inom EU och lämpliga övervakningsmekanismer.

| 189. | Europaparlamentet betonar att det internationella samarbetet i kampen mot terrorism bör grundas på fullständig efterlevnad av internationella människorättsliga normer och skyldigheter. |
| --- | --- |

189.

Europaparlamentet betonar att det internationella samarbetet i kampen mot terrorism bör grundas på fullständig efterlevnad av internationella människorättsliga normer och skyldigheter.

| 190. | Europaparlamentet välkomnar de undersökningar av CIA:s olagliga verksamhet som redan gjorts i vissa medlemsstater, såsom det efterlystes i parlamentets betänkanden från 2007 och i dess uppföljningsbetänkande från 2012. Parlamentet efterlyser ytterligare undersökningar och uppmanar medlemsstaterna att oinskränkt fullgöra sina skyldigheter enligt internationell lag. |
| --- | --- |

190.

Europaparlamentet välkomnar de undersökningar av CIA:s olagliga verksamhet som redan gjorts i vissa medlemsstater, såsom det efterlystes i parlamentets betänkanden från 2007 och i dess uppföljningsbetänkande från 2012. Parlamentet efterlyser ytterligare undersökningar och uppmanar medlemsstaterna att oinskränkt fullgöra sina skyldigheter enligt internationell lag.

| 191. | Europaparlamentet efterfrågar en strängare demokratisk och rättslig tillsyn över underrättelsetjänster på nationell nivå, vilket är ytterst brådskande och nödvändigt. Parlamentet uppmanar Europeiska unionen att stärka sin tillsyn över underrättelsetjänsternas samarbete på EU-nivå, även via EU-organ, och över underrättelsetjänsternas samarbete med tredjeländer. |
| --- | --- |

191.

Europaparlamentet efterfrågar en strängare demokratisk och rättslig tillsyn över underrättelsetjänster på nationell nivå, vilket är ytterst brådskande och nödvändigt. Parlamentet uppmanar Europeiska unionen att stärka sin tillsyn över underrättelsetjänsternas samarbete på EU-nivå, även via EU-organ, och över underrättelsetjänsternas samarbete med tredjeländer.

| 192. | Europaparlamentet uttrycker oro över incidenterna med oproportionerliga polisingripanden i EU vid offentliga evenemang och demonstrationer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att den demokratiska och rättsliga översynen av brottsbekämpande myndigheter och personal förstärks, att ansvarsskyldigheten garanteras och att det klargörs att straffrihet inte hör hemma i Europa, särskilt när det gäller oproportionerligt våld, tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att polispersonalen bär ett id-nummer. |
| --- | --- |

192.

Europaparlamentet uttrycker oro över incidenterna med oproportionerliga polisingripanden i EU vid offentliga evenemang och demonstrationer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att den demokratiska och rättsliga översynen av brottsbekämpande myndigheter och personal förstärks, att ansvarsskyldigheten garanteras och att det klargörs att straffrihet inte hör hemma i Europa, särskilt när det gäller oproportionerligt våld, tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att polispersonalen bär ett id-nummer.

Medborgarskap

| 193. | Europaparlamentet påminner om att begreppet ”unionsmedborgarskap” infördes genom Maastrichtfördraget (1992). Detta begrepp innebär att varje unionsmedborgare har rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier, ha rösträtt och vara valbar i kommunala val och vid val till Europaparlamentet i den medlemsstat där han eller hon är bosatt, rätt till skydd av varje medlemsstats diplomatiska och konsulära myndigheter, rätt att göra framställningar till Europaparlamentet och rätt att vända sig till Europeiska ombudsmannen samt en rad andra rättigheter på olika områden, såsom fri rörlighet för varor och tjänster, konsumentskydd och folkhälsa, lika möjligheter och lika behandling och tillgång till anställning och socialt skydd. Parlamentet konstaterar att de rättigheter som är förbundna med unionsmedborgarskapet stärktes ytterligare genom Amsterdamfördraget (1997) och Lissabonfördraget (2009). |
| --- | --- |

193.

Europaparlamentet påminner om att begreppet ”unionsmedborgarskap” infördes genom Maastrichtfördraget (1992). Detta begrepp innebär att varje unionsmedborgare har rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier, ha rösträtt och vara valbar i kommunala val och vid val till Europaparlamentet i den medlemsstat där han eller hon är bosatt, rätt till skydd av varje medlemsstats diplomatiska och konsulära myndigheter, rätt att göra framställningar till Europaparlamentet och rätt att vända sig till Europeiska ombudsmannen samt en rad andra rättigheter på olika områden, såsom fri rörlighet för varor och tjänster, konsumentskydd och folkhälsa, lika möjligheter och lika behandling och tillgång till anställning och socialt skydd. Parlamentet konstaterar att de rättigheter som är förbundna med unionsmedborgarskapet stärktes ytterligare genom Amsterdamfördraget (1997) och Lissabonfördraget (2009).

| 194. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utföra en jämförande studie om valrättigheter på nationell nivå och EU-nivå för att identifiera skillnader som har en orättvis inverkan på vissa kategorier av personer i Europeiska unionen och att i samband med studien lägga fram lämpliga rekommendationer för att komma till rätta med diskriminering. Parlamentet påminner om betydelsen av förmånsbehandling och särskilda åtgärder för att främja representation av personer med olika bakgrund och missgynnade grupper på beslutsfattande poster. |
| --- | --- |

194.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utföra en jämförande studie om valrättigheter på nationell nivå och EU-nivå för att identifiera skillnader som har en orättvis inverkan på vissa kategorier av personer i Europeiska unionen och att i samband med studien lägga fram lämpliga rekommendationer för att komma till rätta med diskriminering. Parlamentet påminner om betydelsen av förmånsbehandling och särskilda åtgärder för att främja representation av personer med olika bakgrund och missgynnade grupper på beslutsfattande poster.

| 195. | Europaparlamentet påminner om Europadomstolens domar i samband med valförfaranden, som bland annat grundas på Venedigkommissionens uppförandekod i valfrågor, och uppmanar EU och medlemsstaterna att genomföra dem. |
| --- | --- |

195.

Europaparlamentet påminner om Europadomstolens domar i samband med valförfaranden, som bland annat grundas på Venedigkommissionens uppförandekod i valfrågor, och uppmanar EU och medlemsstaterna att genomföra dem.

| 196. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föra på tal situationen för icke-medborgare, särskilt i medborgarskapsrapporten och i rapporten om tillämpningen av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

196.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föra på tal situationen för icke-medborgare, särskilt i medborgarskapsrapporten och i rapporten om tillämpningen av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 197. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att lansera informationskampanjer och kampanjer till förmån för ökat medvetande för att informera EU-medborgare om deras rättigheter att rösta och ställa upp i val, under samtidigt hänsynstagande till behoven hos mera specifika mottagarkategorier och utsatta grupper. Parlamentet kräver nödvändiga reformer av de europeiska valförfarandena i alla medlemsstater för att främja ett aktivt EU-medborgarskap och anser att ett aktivt EU-medborgarskap grundat på delaktighet också bör främjas genom tillgång till handlingar och information, insyn, goda styrelseformer och god förvaltning, demokratiskt deltagande och demokratisk representation, där besluten fattas så nära unionsmedborgarna som möjligt. |
| --- | --- |

197.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att lansera informationskampanjer och kampanjer till förmån för ökat medvetande för att informera EU-medborgare om deras rättigheter att rösta och ställa upp i val, under samtidigt hänsynstagande till behoven hos mera specifika mottagarkategorier och utsatta grupper. Parlamentet kräver nödvändiga reformer av de europeiska valförfarandena i alla medlemsstater för att främja ett aktivt EU-medborgarskap och anser att ett aktivt EU-medborgarskap grundat på delaktighet också bör främjas genom tillgång till handlingar och information, insyn, goda styrelseformer och god förvaltning, demokratiskt deltagande och demokratisk representation, där besluten fattas så nära unionsmedborgarna som möjligt.

| 198. | Europaparlamentet välkomnar att 2013 utsetts till Europaåret för medborgarna, så att unionsmedborgarna kommer åt att se vad unionsmedborgarskapet är och vilka konkreta fördelar det för med sig, samt uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att det genomförs informationskampanjer om unionsmedborgarskapet och de rättigheter som är knutna till detta. |
| --- | --- |

198.

Europaparlamentet välkomnar att 2013 utsetts till Europaåret för medborgarna, så att unionsmedborgarna kommer åt att se vad unionsmedborgarskapet är och vilka konkreta fördelar det för med sig, samt uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att det genomförs informationskampanjer om unionsmedborgarskapet och de rättigheter som är knutna till detta.

| 199. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sprida information om rätten till diplomatiskt och konsulärt skydd. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att aktivt samarbeta för att garantera skydd av EU-medborgare utanför Europeiska unionen, även vid kriser eller katastrofer. |
| --- | --- |

199.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sprida information om rätten till diplomatiskt och konsulärt skydd. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att aktivt samarbeta för att garantera skydd av EU-medborgare utanför Europeiska unionen, även vid kriser eller katastrofer.

| 200. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram informationskampanjer för att uppmuntra invånarna att delta aktivt genom att utöva sin rätt att göra framställningar samt rätten att lämna in klagomål till Europeiska ombudsmannen om administrativa missförhållanden vid en europeisk institution eller byrå och genom medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

200.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram informationskampanjer för att uppmuntra invånarna att delta aktivt genom att utöva sin rätt att göra framställningar samt rätten att lämna in klagomål till Europeiska ombudsmannen om administrativa missförhållanden vid en europeisk institution eller byrå och genom medborgarinitiativ.

| 201. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att öka allmänhetens medvetande om medborgarinitiativet, som är ett verktyg för direktdemokrati och syftar till att förbättra unionens demokratiska funktion. |
| --- | --- |

201.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att öka allmänhetens medvetande om medborgarinitiativet, som är ett verktyg för direktdemokrati och syftar till att förbättra unionens demokratiska funktion.

| 202. | Europaparlamentet påpekar att det är nödvändigt att inleda effektiva informationskampanjer för att upplysa unga människor om unionsmedborgarskapets rättigheter, till exempel genom att inrätta ett ”program för aktivt medborgarskap” vid skolor och universitet. |
| --- | --- |

202.

Europaparlamentet påpekar att det är nödvändigt att inleda effektiva informationskampanjer för att upplysa unga människor om unionsmedborgarskapets rättigheter, till exempel genom att inrätta ett ”program för aktivt medborgarskap” vid skolor och universitet.

| 203. | Europaparlamentet understryker behovet av en snabb reform av dess valsystem, för att garantera EU-medborgarnas aktiva deltagande i EU:s funktion. |
| --- | --- |

203.

Europaparlamentet understryker behovet av en snabb reform av dess valsystem, för att garantera EU-medborgarnas aktiva deltagande i EU:s funktion.

o

o o

| 204. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet och kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, Förenta nationerna, Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa. |
| --- | --- |

204.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet och kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, Förenta nationerna, Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa.

---

(1)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(2)  EUT C 115, 4.5.2010, s. 1.

(3)  Rådets dokument 10140/2011 av den 18 maj 2011.

(4)  EUT C 169 E, 15.6.2012, s. 49.

(5)  EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 405.

(6)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 112.

(7)  Se framför allt stadgans artiklar om sociala rättigheter samt fördragens relevanta artiklar om solidaritet, nämligen artiklarna 80 och 122 i EUF-fördraget.

(8)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 12.

(9)  COM(2010)0573.

(10)  EUT C 341 E, 16.12.2010, s. 35.

(11)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 65.

(12)  Antagna texter P7_TA(2012)0069.

(13)  COM(2011)0127 och COM(2011)0126.

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet, rådets direktiv 2004/113/EG om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster.

(15)  Schalk och Kopf mot Österrike, ansökan nr 30141/04, Europadomstolen.

(16)  EGT C 187, 18.7.1988, s. 236.

(17)  EGT C 379, 7.12.1998, s. 66.

(18)  Antagna texter P7_TA(2011)0453.

(19)  COM(2011)0032.

(20)  COM(2011)0429.

(21)  COM(2010)0379.

(22)  EUT L 337, 20.12.2011, s. 9.

(23)  EUT L 132, 19.5.2011, s. 1.

(24)  COM(2011)0320.

(25)  COM(2011)0319.

(26)  COM(2011)0076.

(27)  EUT L 335, 17.12.2011, s. 1.

(28)  EUT L 101, 15.4.2011, s. 1.

(29)  Antagna texter, P7_TA(2011)0585.

---

Torsdagen den 22 november 2012

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/87 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/87

---

P7_TA(2012)0503

Årsrapport om de mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2011 och Europeiska unionens politik på området

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2011 och Europeiska unionens politik på området (2012/2145(INI))

(2015/C 434/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och andra viktiga internationella fördrag och instrument på området för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och andra viktiga internationella fördrag och instrument på området för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2011, som antogs av rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2011, som antogs av rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012,

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (1),

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati (11855/2012), som antogs av rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati (11855/2012), som antogs av rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012,

| — | med beaktande av rådets beslut 2012/440/Gusp av den 25 juli 2012 om utnämning av Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2012/440/Gusp av den 25 juli 2012 om utnämning av Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 december 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen till Europaparlamentet och rådet med titeln ”Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 december 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen till Europaparlamentet och rådet med titeln ”Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder” (COM(2011)0886),

| — | med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 8 juli 2010 om den europeiska avdelningen för yttre åtgärder (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 8 juli 2010 om den europeiska avdelningen för yttre åtgärder (2),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 65/276 av den 3 maj 2011 om Europeiska unionens deltagande i FN:s arbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 65/276 av den 3 maj 2011 om Europeiska unionens deltagande i FN:s arbete,

| — | med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000 (A/Res/55/2) och FN:s generalförsamlings resolutioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000 (A/Res/55/2) och FN:s generalförsamlings resolutioner,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 november 2011 om EU:s stöd till Internationella brottmålsdomstolen: utmaningar och svårigheter (3), och sin resolution av den 19 maj 2010 om den första konferensen om översyn av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, som hölls i Kampala, Uganda, den 31 maj–11 juni 2011 (4) och av de utfästelser som EU gjort vid detta tillfälle (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 november 2011 om EU:s stöd till Internationella brottmålsdomstolen: utmaningar och svårigheter (3), och sin resolution av den 19 maj 2010 om den första konferensen om översyn av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, som hölls i Kampala, Uganda, den 31 maj–11 juni 2011 (4) och av de utfästelser som EU gjort vid detta tillfälle (5),

| — | med beaktande av rådets beslut 2011/168/Gusp av den 21 mars 2011 om Internationella brottmålsdomstolen (6) och av den reviderade handlingsplanen av den 12 juli 2011 med uppföljning av rådets beslut om Internationella brottmålsdomstolen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2011/168/Gusp av den 21 mars 2011 om Internationella brottmålsdomstolen (6) och av den reviderade handlingsplanen av den 12 juli 2011 med uppföljning av rådets beslut om Internationella brottmålsdomstolen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (7),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 mars 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen till Europeiska rådet, Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”Partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet” (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 mars 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen till Europeiska rådet, Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”Partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet” (COM(2011)0200),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 25 maj 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen med titeln ”Ny respons på ett grannskap i förändring” (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 25 maj 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen med titeln ”Ny respons på ett grannskap i förändring” (COM(2011)0303),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om den europeiska grannskapspolitiken, vilka antogs av rådet (utrikes frågor) den 20 juni 2011 vid dess 3  101:a sammanträde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om den europeiska grannskapspolitiken, vilka antogs av rådet (utrikes frågor) den 20 juni 2011 vid dess 3  101:a sammanträde,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om en europeisk demokratifond, vilka antogs av rådet (utrikes frågor) den 1 december 2011 vid dess 3  130:e sammanträde och förklaringen om inrättande av en europeisk demokratifond som antogs av Ständiga representanternas kommitté den 15 december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om en europeisk demokratifond, vilka antogs av rådet (utrikes frågor) den 1 december 2011 vid dess 3  130:e sammanträde och förklaringen om inrättande av en europeisk demokratifond som antogs av Ständiga representanternas kommitté den 15 december 2011,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 29 mars 2012 till rådet om närmare bestämmelser för ett eventuellt inrättande av en europeisk demokratifond (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 29 mars 2012 till rådet om närmare bestämmelser för ett eventuellt inrättande av en europeisk demokratifond (8),

| — | med beaktande av sin resolution av 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (9),

| — | med beaktande av meddelandet av den 25 oktober 2011 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén med titeln ”En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet av den 25 oktober 2011 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén med titeln ”En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar”,

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 2 februari 2012 om att föra en konsekvent politik gentemot de regimer mot vilka EU tillämpar restriktiva åtgärder, i samband med att deras ledare utövar privata och kommersiella intressen inom EU:s gränser (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 2 februari 2012 om att föra en konsekvent politik gentemot de regimer mot vilka EU tillämpar restriktiva åtgärder, i samband med att deras ledare utövar privata och kommersiella intressen inom EU:s gränser (10),

| — | med beaktande av rapporten av den 16 maj 2011 från FN:s särskilde rapportör (A/HRC/17/27) om främjande och skydd av åsikts- och yttrandefriheten, där det betonas att de internationella normerna och standarderna för mänskliga rättigheter är tillämpliga på rätten till åsikts- och yttrandefrihet på internet som kommunikationsmedium, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 16 maj 2011 från FN:s särskilde rapportör (A/HRC/17/27) om främjande och skydd av åsikts- och yttrandefriheten, där det betonas att de internationella normerna och standarderna för mänskliga rättigheter är tillämpliga på rätten till åsikts- och yttrandefrihet på internet som kommunikationsmedium,

| — | med beaktande av meddelandet av den 12 december 2011 från kommissionsledamoten med ansvar för den digitala agendan om ”No Disconnect Strategy”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet av den 12 december 2011 från kommissionsledamoten med ansvar för den digitala agendan om ”No Disconnect Strategy”,

| — | med beaktande av rapporten av den 28 juli 2011 från FN:s särskilde rapportör (A/66/203) om situationen för människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 28 juli 2011 från FN:s särskilde rapportör (A/66/203) om situationen för människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 21 december 2010 (A/RES/65/206) om ett moratorium för tillämpning av dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 21 december 2010 (A/RES/65/206) om ett moratorium för tillämpning av dödsstraffet,

| — | med beaktande av konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2012 om CIA:s påstådda transport och illegala internering av fångar i europeiska länder (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2012 om CIA:s påstådda transport och illegala internering av fångar i europeiska länder (11),

| — | med beaktande av interimsrapporten av den 5 augusti 2011 från FN:s särskilde rapportör om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning samt isolering, bland annat i psykiatriska kliniker (A/66/268), |
| --- | --- |

—

med beaktande av interimsrapporten av den 5 augusti 2011 från FN:s särskilde rapportör om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning samt isolering, bland annat i psykiatriska kliniker (A/66/268),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325, 1820, 1888, 1889 och 1960 om kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325, 1820, 1888, 1889 och 1960 om kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av rapporten om EU-indikatorerna för den övergripande strategin för EU:s genomförande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet, vilken antogs av rådet den 13 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om EU-indikatorerna för den övergripande strategin för EU:s genomförande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet, vilken antogs av rådet den 13 maj 2011,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 1 december 2011 om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 1 december 2011 om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2011 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring” (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2011 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln ”Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring” (COM(2011)0637),

| — | med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och dess fakultativa protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och dess fakultativa protokoll,

| — | med beaktande av Europarådets ministerkommittés antagande den 7 april 2011 av konventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ministerkommittés antagande den 7 april 2011 av konventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet,

| — | med beaktande av FN:s resolutioner om barnets rättigheter, senast resolutionen av den 4 april 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s resolutioner om barnets rättigheter, senast resolutionen av den 4 april 2012,

| — | med beaktande av FN:s människorättsråds resolution av den 17 juni 2011 om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s människorättsråds resolution av den 17 juni 2011 om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens anslutning den 22 januari 2011 till FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, den första FN-konvention om mänskliga rättigheter som EU ratificerat i egenskap av ”organisation för regional integration”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens anslutning den 22 januari 2011 till FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, den första FN-konvention om mänskliga rättigheter som EU ratificerat i egenskap av ”organisation för regional integration”,

| — | med beaktande av utkastet till FN:s principer och riktlinjer för effektiv eliminering av diskriminering på grund av arbete och härkomst, offentliggjort av rådet för mänskliga rättigheter (A/HRC/11/CRP.3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till FN:s principer och riktlinjer för effektiv eliminering av diskriminering på grund av arbete och härkomst, offentliggjort av rådet för mänskliga rättigheter (A/HRC/11/CRP.3),

| — | med beaktande av observationer och rekommendationer om kastdiskriminering av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, FN:s fördragsslutande organ och FN:s särskilda förfaranden, i synnerhet rapporten från den särskilda rapportören om nutida former av rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans av den 24 maj 2011 (A/HRC/17/40), |
| --- | --- |

—

med beaktande av observationer och rekommendationer om kastdiskriminering av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, FN:s fördragsslutande organ och FN:s särskilda förfaranden, i synnerhet rapporten från den särskilda rapportören om nutida former av rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans av den 24 maj 2011 (A/HRC/17/40),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 21 februari 2011 om intolerans, diskriminering och våld på grund av religion eller trosuppfattning och med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 66/167 om att bekämpa intolerans, negativa stereotyper, stigmatisering, diskriminering, anstiftan till våld och våld mot personer på grund av religion eller tro, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 21 februari 2011 om intolerans, diskriminering och våld på grund av religion eller trosuppfattning och med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 66/167 om att bekämpa intolerans, negativa stereotyper, stigmatisering, diskriminering, anstiftan till våld och våld mot personer på grund av religion eller tro,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0377/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0377/2012), och av följande skäl:

| A. | Enligt fördragen ska EU bygga sina yttre åtgärder på principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och de grundläggande friheternas allmängiltighet och odelbarhet, respekten för människans värdighet, jämlikhet och solidaritet samt respekten för principerna i FN-stadgan och i folkrätten. |
| --- | --- |

A.

Enligt fördragen ska EU bygga sina yttre åtgärder på principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och de grundläggande friheternas allmängiltighet och odelbarhet, respekten för människans värdighet, jämlikhet och solidaritet samt respekten för principerna i FN-stadgan och i folkrätten.

| B. | Rättvisa, rättsstatsprincipen, ansvarsskyldighet för alla brott, inbegripet de allvarligaste brotten som berör världssamfundet, rättvisa rättegångar och ett oberoende rättsväsen är omistliga för skyddet av mänskliga rättigheter och stöttepelarna för hållbar fred. |
| --- | --- |

B.

Rättvisa, rättsstatsprincipen, ansvarsskyldighet för alla brott, inbegripet de allvarligaste brotten som berör världssamfundet, rättvisa rättegångar och ett oberoende rättsväsen är omistliga för skyddet av mänskliga rättigheter och stöttepelarna för hållbar fred.

| C. | Demokrati och rättsstatsprincipen är de bästa garanterna för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, icke-diskriminering i alla dess former, tolerans gentemot individer och samhällsgrupper och lika möjligheter för alla. |
| --- | --- |

C.

Demokrati och rättsstatsprincipen är de bästa garanterna för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, icke-diskriminering i alla dess former, tolerans gentemot individer och samhällsgrupper och lika möjligheter för alla.

| D. | De lärdomar som drogs av händelserna under den arabiska våren måste få en fortsättning, så att EU aktivt ser över, förbättrar och säkrar samstämdhet i sin politik om bland annat människorättsförsvarare, internationell humanitär rätt, människorättsdialoger med tredjeländer och det civila samhället, däribland icke-statliga organisationer och gräsrotsrörelser, samt sociala medier. |
| --- | --- |

D.

De lärdomar som drogs av händelserna under den arabiska våren måste få en fortsättning, så att EU aktivt ser över, förbättrar och säkrar samstämdhet i sin politik om bland annat människorättsförsvarare, internationell humanitär rätt, människorättsdialoger med tredjeländer och det civila samhället, däribland icke-statliga organisationer och gräsrotsrörelser, samt sociala medier.

| E. | Det åligger EU att hjälpa de länder med vilka internationella avtal har ingåtts, däribland handelsavtal, och införa samtliga grundläggande principer genom att se till att de demokratiska bestämmelser och mänskliga rättigheter som ingår i avtalen verkligen följs. |
| --- | --- |

E.

Det åligger EU att hjälpa de länder med vilka internationella avtal har ingåtts, däribland handelsavtal, och införa samtliga grundläggande principer genom att se till att de demokratiska bestämmelser och mänskliga rättigheter som ingår i avtalen verkligen följs.

| F. | Det är viktigt att ha tillgång till internet för att kunna ta del av information, utöva åsikts-, press- och föreningsfrihet samt ta del av den samhälleliga, politiska och kulturella utvecklingen. De mänskliga rättigheterna måste försvaras och främjas av EU, både offline och online. |
| --- | --- |

F.

Det är viktigt att ha tillgång till internet för att kunna ta del av information, utöva åsikts-, press- och föreningsfrihet samt ta del av den samhälleliga, politiska och kulturella utvecklingen. De mänskliga rättigheterna måste försvaras och främjas av EU, både offline och online.

| G. | Kränkningar av tanke-, samvets-, religions- och trosfriheten, begångna av såväl regeringar som icke-statliga aktörer, ökar i många länder i världen och leder till diskriminering och intolerans mot såväl vissa enskilda personer som trossamfund, däribland minoriteter och icke-troende. |
| --- | --- |

G.

Kränkningar av tanke-, samvets-, religions- och trosfriheten, begångna av såväl regeringar som icke-statliga aktörer, ökar i många länder i världen och leder till diskriminering och intolerans mot såväl vissa enskilda personer som trossamfund, däribland minoriteter och icke-troende.

| H. | Kvinnans roll och fulla deltagande i det politiska, ekonomiska och sociala livet är avgörande, särskilt under fredsskapande processer i efterkrigssituationer, i förhandlingar om övergång till demokrati, i konfliktlösning samt i försonings- och stabiliseringsprocesser. |
| --- | --- |

H.

Kvinnans roll och fulla deltagande i det politiska, ekonomiska och sociala livet är avgörande, särskilt under fredsskapande processer i efterkrigssituationer, i förhandlingar om övergång till demokrati, i konfliktlösning samt i försonings- och stabiliseringsprocesser.

| I. | Årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och EU:s politik på området bör inte begränsas till en reflektion över och genomgång av resultat och tillkortakommanden i det förflutna, utan också fungera som ett dokument som inspirerar till strategier och EU-handlingsplaner om mänskliga rättigheter och demokrati. I idealfallet bör varje ny årsrapport på ett påtagligt och regelbundet sätt bidra till att förbättra EU:s politik för mänskliga rättigheter i världen. |
| --- | --- |

I.

Årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och EU:s politik på området bör inte begränsas till en reflektion över och genomgång av resultat och tillkortakommanden i det förflutna, utan också fungera som ett dokument som inspirerar till strategier och EU-handlingsplaner om mänskliga rättigheter och demokrati. I idealfallet bör varje ny årsrapport på ett påtagligt och regelbundet sätt bidra till att förbättra EU:s politik för mänskliga rättigheter i världen.

EU:s årsrapport för 2011

| 1. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati 2011. Det är glädjande att vice ordföranden för kommissionen/den höga representanten kunde lägga fram årsrapporten under parlamentets sammanträdesperiod i juni och därmed återgå till normal praxis. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati 2011. Det är glädjande att vice ordföranden för kommissionen/den höga representanten kunde lägga fram årsrapporten under parlamentets sammanträdesperiod i juni och därmed återgå till normal praxis.

| 2. | Europaparlamentet noterar de positiva steg som tagits under senare år för att utveckla årsrapporten, men betonar att mycket fortfarande kan göras för att förbättra den. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar de positiva steg som tagits under senare år för att utveckla årsrapporten, men betonar att mycket fortfarande kan göras för att förbättra den.

| 3. | Europaparlamentet menar att årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati bör vara ett viktigt verktyg för att redogöra för EU:s arbete på detta område och det bör bidra till att göra unionens verksamhet synligare. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att vid utarbetandet av kommande årsrapporter aktivt och systematiskt samråda med parlamentet och redogöra för hur parlamentets resolutioner har beaktats. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet menar att årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati bör vara ett viktigt verktyg för att redogöra för EU:s arbete på detta område och det bör bidra till att göra unionens verksamhet synligare. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att vid utarbetandet av kommande årsrapporter aktivt och systematiskt samråda med parlamentet och redogöra för hur parlamentets resolutioner har beaktats.

Allmänna synpunkter

| 4. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter den 25 juni 2012. EU-institutionerna uppmanas med eftertryck att samarbeta för att se till att denna ram genomförs snabbt och på ett bra sätt, så att EU:s fördragsgrundade åtagande om att föra en utrikespolitik som bygger på mänskliga rättigheter, demokratiska värden och rättsstatliga principer uppfylls på ett principfast och ståndaktigt sätt genom att undvika dubbla måttstockar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter den 25 juni 2012. EU-institutionerna uppmanas med eftertryck att samarbeta för att se till att denna ram genomförs snabbt och på ett bra sätt, så att EU:s fördragsgrundade åtagande om att föra en utrikespolitik som bygger på mänskliga rättigheter, demokratiska värden och rättsstatliga principer uppfylls på ett principfast och ståndaktigt sätt genom att undvika dubbla måttstockar.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och parlamentet att bevara och fylla EU:s roll som ledande människorättsförsvarare genom att samarbeta nära för att genomföra en sammanhållen, långtgående och verkningsfull EU-politik för mänskliga rättigheter i världen, på grundval av denna strategiska ram, samt utnyttja vårt utvecklingsbistånd och de möjligheter som finns tillgängliga genom det europeiska initiativet för demokrati (EED). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och parlamentet att bevara och fylla EU:s roll som ledande människorättsförsvarare genom att samarbeta nära för att genomföra en sammanhållen, långtgående och verkningsfull EU-politik för mänskliga rättigheter i världen, på grundval av denna strategiska ram, samt utnyttja vårt utvecklingsbistånd och de möjligheter som finns tillgängliga genom det europeiska initiativet för demokrati (EED).

| 6. | Europaparlamentet rekommenderar rådet och utrikestjänsten att genomföra en halvtidsbedömning av det nya människorättspaketet, i synnerhet handlingsplanen. Omfattande samråd måste genomföras med parlamentet och det måste även regelbundet informeras, och det civila samhället ska delta i denna process. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet rekommenderar rådet och utrikestjänsten att genomföra en halvtidsbedömning av det nya människorättspaketet, i synnerhet handlingsplanen. Omfattande samråd måste genomföras med parlamentet och det måste även regelbundet informeras, och det civila samhället ska delta i denna process.

| 7. | Europaparlamentet ställer sig positivt till uppdragsbeskrivningen för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och den tilltänkta Brysselbaserade rådsarbetsgruppen för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet ser fram emot ett nära samarbete med dem, vilket i det första fallet även ska ske i överensstämmelse med bestämmelserna i artikel 36 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ställer sig positivt till uppdragsbeskrivningen för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och den tilltänkta Brysselbaserade rådsarbetsgruppen för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet ser fram emot ett nära samarbete med dem, vilket i det första fallet även ska ske i överensstämmelse med bestämmelserna i artikel 36 i EU-fördraget.

| 8. | Europaparlamentet förväntar sig att rådets arbetsgrupp för mänskliga rättigheter fördjupar samarbetet med rådets arbetsgrupp för grundläggande rättigheter, medborgerliga rättigheter och fri rörlighet för personer, i syfte att lyfta frågan om konsekvens mellan EU:s externa och interna politik för mänskliga rättigheter. Parlamentet understryker vikten av att unionens politik även måste vara samstämd, konsekvent och föredömlig inom EU, i enlighet med grundläggande värderingar och principer för att EU:s trovärdighet globalt och effektiviteten hos människorättspolitiken ska bli så stor som möjligt och för att visa genuin respekt för de mänskliga rättigheternas allmängiltighet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet förväntar sig att rådets arbetsgrupp för mänskliga rättigheter fördjupar samarbetet med rådets arbetsgrupp för grundläggande rättigheter, medborgerliga rättigheter och fri rörlighet för personer, i syfte att lyfta frågan om konsekvens mellan EU:s externa och interna politik för mänskliga rättigheter. Parlamentet understryker vikten av att unionens politik även måste vara samstämd, konsekvent och föredömlig inom EU, i enlighet med grundläggande värderingar och principer för att EU:s trovärdighet globalt och effektiviteten hos människorättspolitiken ska bli så stor som möjligt och för att visa genuin respekt för de mänskliga rättigheternas allmängiltighet.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar de positiva effekter på samstämdheten i EU:s inre och yttre politik som utövandet av dess juridiska personlighet har gett, vilken skapades genom Lissabonfördraget för att ratificera FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i december 2010. Parlamentet efterlyser ett liknande tillvägagångssätt när det gäller andra internationella fördrag och konventioner på området för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inta en proaktiv hållning på detta område för att kunna ta itu med de negativa effekterna av EU-medlemsstaternas lappverksliknande undertecknande och ratificering av andra viktiga fördrag och konventioner på det utrikespolitiska området. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar de positiva effekter på samstämdheten i EU:s inre och yttre politik som utövandet av dess juridiska personlighet har gett, vilken skapades genom Lissabonfördraget för att ratificera FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i december 2010. Parlamentet efterlyser ett liknande tillvägagångssätt när det gäller andra internationella fördrag och konventioner på området för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inta en proaktiv hållning på detta område för att kunna ta itu med de negativa effekterna av EU-medlemsstaternas lappverksliknande undertecknande och ratificering av andra viktiga fördrag och konventioner på det utrikespolitiska området.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen vice ordföranden/den höga representanten, utrikestjänsten, rådet och kommissionen att säkerställa samstämdheten och konsekvensen mellan de olika yttre finansieringsinstrumenten och de befintliga eller planerade verksamheterna och metoderna i EU för riktmärkning, övervakning och utvärdering av situationen för de mänskliga rättigheterna och demokratin i tredjeländer, inklusive avsnitten om mänskliga rättigheter och demokrati i framstegsrapporterna om utvidgning och grannskapspolitiken; bedömningen av människorätts- och demokratiprinciperna ”mer för mer”, som antagits för den europeiska grannskapspolitiken; det planerade införandet av mänskliga rättigheter i konsekvensbedömningar som genomförs i samband med lagstiftningsförslag och andra förslag samt regionala och bilaterala avtal oavsett om de gäller handel, partnerskap, associering eller samarbete; kommissionens planer på en människorättsbedömning bland villkoren för att få EU-stöd (särskilt när det handlar om budgetstöd); det stärkta genomförandet av övervakningsmekanismen för granskning av efterlevnaden av människorättskonventioner i länderna inom GSP plus; målet att systematisera vidareutnyttjandet av rapporter från EU:s valobservatörsuppdrag samt rådets betoning av riktmärkning och ett fortsatt och systematiskt hänsynstagande till aspekter som rör mänskliga rättigheter, jämställdhet och barn i väpnade konflikter i dokument med tillvaratagna erfarenheter från GSFP-uppdragen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen vice ordföranden/den höga representanten, utrikestjänsten, rådet och kommissionen att säkerställa samstämdheten och konsekvensen mellan de olika yttre finansieringsinstrumenten och de befintliga eller planerade verksamheterna och metoderna i EU för riktmärkning, övervakning och utvärdering av situationen för de mänskliga rättigheterna och demokratin i tredjeländer, inklusive avsnitten om mänskliga rättigheter och demokrati i framstegsrapporterna om utvidgning och grannskapspolitiken; bedömningen av människorätts- och demokratiprinciperna ”mer för mer”, som antagits för den europeiska grannskapspolitiken; det planerade införandet av mänskliga rättigheter i konsekvensbedömningar som genomförs i samband med lagstiftningsförslag och andra förslag samt regionala och bilaterala avtal oavsett om de gäller handel, partnerskap, associering eller samarbete; kommissionens planer på en människorättsbedömning bland villkoren för att få EU-stöd (särskilt när det handlar om budgetstöd); det stärkta genomförandet av övervakningsmekanismen för granskning av efterlevnaden av människorättskonventioner i länderna inom GSP plus; målet att systematisera vidareutnyttjandet av rapporter från EU:s valobservatörsuppdrag samt rådets betoning av riktmärkning och ett fortsatt och systematiskt hänsynstagande till aspekter som rör mänskliga rättigheter, jämställdhet och barn i väpnade konflikter i dokument med tillvaratagna erfarenheter från GSFP-uppdragen.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av landstrategier för mänskliga rättigheter som inriktas på enskilda länder i syfte att genomföra politiken på det lämpligaste och mest verksamma sättet. De lokala EU-delegationerna spelar en nyckelroll för att utveckla och följa upp de landstrategier som skräddarsytts efter de specifika omständigheterna, men parlamentet betonar att utrikestjänsten har ett ansvar för samordningen i syfte att säkerställa en konsekvent tillämpning av EU:s människorättspolitiska prioriteringar, som fastställs i den strategiska ramen för mänskliga rättigheter och i EU:s riktlinjer. Det är viktigt att färdigställa nätverket med kontaktpunkter för mänskliga rättigheter och demokrati vid EU:s delegationer och uppdragen och insatserna inom ramen för GSFP. Vice ordföranden/den höga representanten, utrikestjänsten och medlemsstaterna uppmanas med eftertryck att som bästa praxis tillämpa metoden att arbeta med människorättsfrågor lokalt genom arbetsgrupper för de mänskliga rättigheterna som bildats bland EU:s delegationer och medlemsstaternas ambassader. Parlamentet insisterar också på att regelbunden kontakt ska hållas med företrädare för det civila samhället, människorättsförsvarare och ledamöter i de nationella parlamenten. Parlamentet stöder utrikestjänstens målsättning att tillhandahålla utbildning om mänskliga rättigheter och demokrati för all personal vid utrikestjänsten, kommissionen, EU:s delegationer och GSFP-uppdragen samt för personalen vid EU:s organ och byråer med ansvar för förbindelser med tredjeland, till exempel Frontex. Parlamentet begär att behovet att skydda försvarare av de mänskliga rättigheterna ägnas särskild uppmärksamhet. Parlamentet anser att landstrategier för mänskliga rättigheter bör integreras i Gusp, GSFP, EU:s handels- och utvecklingspolitik, både i geografiska och tematiska program, för att säkerställa ökad effektivitet, ändamålsenlighet och konsekvens. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av landstrategier för mänskliga rättigheter som inriktas på enskilda länder i syfte att genomföra politiken på det lämpligaste och mest verksamma sättet. De lokala EU-delegationerna spelar en nyckelroll för att utveckla och följa upp de landstrategier som skräddarsytts efter de specifika omständigheterna, men parlamentet betonar att utrikestjänsten har ett ansvar för samordningen i syfte att säkerställa en konsekvent tillämpning av EU:s människorättspolitiska prioriteringar, som fastställs i den strategiska ramen för mänskliga rättigheter och i EU:s riktlinjer. Det är viktigt att färdigställa nätverket med kontaktpunkter för mänskliga rättigheter och demokrati vid EU:s delegationer och uppdragen och insatserna inom ramen för GSFP. Vice ordföranden/den höga representanten, utrikestjänsten och medlemsstaterna uppmanas med eftertryck att som bästa praxis tillämpa metoden att arbeta med människorättsfrågor lokalt genom arbetsgrupper för de mänskliga rättigheterna som bildats bland EU:s delegationer och medlemsstaternas ambassader. Parlamentet insisterar också på att regelbunden kontakt ska hållas med företrädare för det civila samhället, människorättsförsvarare och ledamöter i de nationella parlamenten. Parlamentet stöder utrikestjänstens målsättning att tillhandahålla utbildning om mänskliga rättigheter och demokrati för all personal vid utrikestjänsten, kommissionen, EU:s delegationer och GSFP-uppdragen samt för personalen vid EU:s organ och byråer med ansvar för förbindelser med tredjeland, till exempel Frontex. Parlamentet begär att behovet att skydda försvarare av de mänskliga rättigheterna ägnas särskild uppmärksamhet. Parlamentet anser att landstrategier för mänskliga rättigheter bör integreras i Gusp, GSFP, EU:s handels- och utvecklingspolitik, både i geografiska och tematiska program, för att säkerställa ökad effektivitet, ändamålsenlighet och konsekvens.

EU:s agerande inom FN

| 12. | Europaparlamentet välkomnar EU:s insatser för att främja och återuppliva arbetet med mänskliga rättigheter inom FN-systemet, inklusive slutförandet av översynen av FN:s människorättsråd under 2011. Parlamentet betonar den fortsatta vikten av stöd till ett oberoende kontor för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, framhåller den roll som FN:s tematiska och landsspecifika särskilda rapportörer om mänskliga rättigheter spelar och ser fram emot deras nära samarbete med den nytillträdda särskilde EU-representanten för mänskliga rättigheter. Parlamentet understryker betydelsen av EU:s anslutning den 22 januari 2011 till FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, den första FN-konvention om mänskliga rättigheter som EU ratificerat i egenskap av juridisk person. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar EU:s insatser för att främja och återuppliva arbetet med mänskliga rättigheter inom FN-systemet, inklusive slutförandet av översynen av FN:s människorättsråd under 2011. Parlamentet betonar den fortsatta vikten av stöd till ett oberoende kontor för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, framhåller den roll som FN:s tematiska och landsspecifika särskilda rapportörer om mänskliga rättigheter spelar och ser fram emot deras nära samarbete med den nytillträdda särskilde EU-representanten för mänskliga rättigheter. Parlamentet understryker betydelsen av EU:s anslutning den 22 januari 2011 till FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, den första FN-konvention om mänskliga rättigheter som EU ratificerat i egenskap av juridisk person.

| 13. | Europaparlamentet understryker vikten av och sitt starka stöd för EU:s aktiva deltagande i arbetet i FN:s råd för mänskliga rättigheter genom gemensamt initiativtagande till resolutioner, utfärdande av utlåtanden och deltagande i interaktiva dialoger och debatter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker vikten av och sitt starka stöd för EU:s aktiva deltagande i arbetet i FN:s råd för mänskliga rättigheter genom gemensamt initiativtagande till resolutioner, utfärdande av utlåtanden och deltagande i interaktiva dialoger och debatter.

| 14. | Europaparlamentet gläds åt det ledarskap som EU:s medlemsstater visat prov på i syfte att stödja tilltron till FN:s människorättssystem, genom att gemensamt rikta en stående inbjudan till FN:s samtliga särskilda förfaranden för mänskliga rättigheter, genom att ta initiativ till en extra session om Libyen i FN:s människorättsråd, där den historiska rekommendationen om att stänga av Libyen från människorättsrådet antogs, och genom att ta ledningen för det arbete som ledde till inrättandet av den oberoende undersökningskommissionen för människorättssituationen i Syrien. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet gläds åt det ledarskap som EU:s medlemsstater visat prov på i syfte att stödja tilltron till FN:s människorättssystem, genom att gemensamt rikta en stående inbjudan till FN:s samtliga särskilda förfaranden för mänskliga rättigheter, genom att ta initiativ till en extra session om Libyen i FN:s människorättsråd, där den historiska rekommendationen om att stänga av Libyen från människorättsrådet antogs, och genom att ta ledningen för det arbete som ledde till inrättandet av den oberoende undersökningskommissionen för människorättssituationen i Syrien.

| 15. | Europaparlamentet är medvetet om EU:s potential att nå ut och bygga koalitioner på ett kreativt sätt, vilket har åskådliggjorts av de EU-insatser som öppnade för antagandet i FN:s människorättsråd av den epokgörande resolutionen om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet, som stöddes av länder från alla regioner, liksom det samförståndsskapande arbetet i Genève och New York om behovet att bekämpa religiös intolerans och värna om religions- och trosfriheten samtidigt som man undviker potentiella skadeverkningar för andra centrala mänskliga rättigheter, såsom yttrandefriheten. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet är medvetet om EU:s potential att nå ut och bygga koalitioner på ett kreativt sätt, vilket har åskådliggjorts av de EU-insatser som öppnade för antagandet i FN:s människorättsråd av den epokgörande resolutionen om mänskliga rättigheter, sexuell läggning och könsidentitet, som stöddes av länder från alla regioner, liksom det samförståndsskapande arbetet i Genève och New York om behovet att bekämpa religiös intolerans och värna om religions- och trosfriheten samtidigt som man undviker potentiella skadeverkningar för andra centrala mänskliga rättigheter, såsom yttrandefriheten.

| 16. | Europaparlamentet upprepar sitt motstånd mot den praxis som innebär att regionala grupper anordnar skenval till människorättsrådet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet upprepar sitt motstånd mot den praxis som innebär att regionala grupper anordnar skenval till människorättsrådet.

| 17. | Europaparlamentet rekommenderar att rekommendationerna i den allmänna återkommande utvärderingen följs upp genom att systematiskt inkluderas i EU:s landsstrategier för mänskliga rättigheter samt i dialoger och samråd om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet rekommenderar att rekommendationerna i den allmänna återkommande utvärderingen följs upp genom att systematiskt inkluderas i EU:s landsstrategier för mänskliga rättigheter samt i dialoger och samråd om mänskliga rättigheter.

| 18. | Parlamentet påminner om att de regionala kontoren för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter behöver tillräcklig finansiering för att inte tvingas stänga. |
| --- | --- |

18.

Parlamentet påminner om att de regionala kontoren för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter behöver tillräcklig finansiering för att inte tvingas stänga.

| 19. | Europaparlamentet påminner om FN:s generalförsamlings antagande av resolution 65/276 om EU:s deltagande i arbetet inom FN och anser att det är en blygsam början på mer omfattande strävanden att uppgradera unionens roll i arbetet för mänskliga rättigheter inom denna organisation. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner om FN:s generalförsamlings antagande av resolution 65/276 om EU:s deltagande i arbetet inom FN och anser att det är en blygsam början på mer omfattande strävanden att uppgradera unionens roll i arbetet för mänskliga rättigheter inom denna organisation.

EU:s politik om internationell straffrätt, kampen mot straffrihet och Internationella brottmålsdomstolen (ICC)

| 20. | Europaparlamentet beklagar den selektiva rättvisa som ofta uppstår under övergången till demokrati och i nya demokratier, under rättsstatens och korruptionsbekämpningens täckmantel. Beklagligt nog har den selektiva rättvisan blivit ett sätt att utkräva politisk hämnd och komma åt politiska oliktänkande genom att skrämma och marginalisera oppositionen, mediearbetare och människorättsförsvarare, särskilt inför val. Parlamentet hyser fortsatt oro över brottsmisstankarna och de politiskt motiverade anklagelserna mot oppositionsmedlemmar i Ukraina, och uppmanar de ukrainska myndigheterna att sätta stopp för de pågående trakasserier mot oppositionen vilka utgör ett allvarligt hinder i landets ansträngningar för att garantera rättsstaten och demokratiska värden. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet beklagar den selektiva rättvisa som ofta uppstår under övergången till demokrati och i nya demokratier, under rättsstatens och korruptionsbekämpningens täckmantel. Beklagligt nog har den selektiva rättvisan blivit ett sätt att utkräva politisk hämnd och komma åt politiska oliktänkande genom att skrämma och marginalisera oppositionen, mediearbetare och människorättsförsvarare, särskilt inför val. Parlamentet hyser fortsatt oro över brottsmisstankarna och de politiskt motiverade anklagelserna mot oppositionsmedlemmar i Ukraina, och uppmanar de ukrainska myndigheterna att sätta stopp för de pågående trakasserier mot oppositionen vilka utgör ett allvarligt hinder i landets ansträngningar för att garantera rättsstaten och demokratiska värden.

| 21. | Europaparlamentet beklagar att inga framsteg gjorts i utredningen av Sergej Magnitskijs död trots många samtal från internationella organ till de ryska myndigheterna. Parlamentet uppmanar därför rådet att införa och genomföra ett EU-omfattande viseringsförbud för de tjänstemän som är ansvariga för Sergej Magnitskijs död och att frysa de ekonomiska tillgångar som de eller deras närmaste familjer eventuellt kan ha i EU. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet beklagar att inga framsteg gjorts i utredningen av Sergej Magnitskijs död trots många samtal från internationella organ till de ryska myndigheterna. Parlamentet uppmanar därför rådet att införa och genomföra ett EU-omfattande viseringsförbud för de tjänstemän som är ansvariga för Sergej Magnitskijs död och att frysa de ekonomiska tillgångar som de eller deras närmaste familjer eventuellt kan ha i EU.

| 22. | Europaparlamentet uttrycker sin fortsatta besvikenhet över processen mot Michail Chodorkovskij och Platon Lebedev, som internationellt uppfattas som politisk. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uttrycker sin fortsatta besvikenhet över processen mot Michail Chodorkovskij och Platon Lebedev, som internationellt uppfattas som politisk.

| 23. | Europaparlamentet uppmärksammar tioårsdagen av ikraftträdandet av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen och välkomnar Kap Verdes och Vanuatus ratificering av den. Parlamentet erkänner Internationella brottmålsdomstolen som en sista instans för att skipa rättvisa för offer för brott mot mänskligheten, folkmord och krigsförbrytelser enligt principen om komplementaritet i Romstadgan. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmärksammar tioårsdagen av ikraftträdandet av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen och välkomnar Kap Verdes och Vanuatus ratificering av den. Parlamentet erkänner Internationella brottmålsdomstolen som en sista instans för att skipa rättvisa för offer för brott mot mänskligheten, folkmord och krigsförbrytelser enligt principen om komplementaritet i Romstadgan.

| 24. | Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd för Internationella brottmålsdomstolen i kampen mot straffrihet för de grövsta brotten av internationell dignitet. EU och dess medlemsstater uppmanas att upprätthålla sin politiska, diplomatiska, logistiska och ekonomiska uppbackning av Internationella brottmålsdomstolen och andra internationella brottmålstribunaler, däribland de särskilda internationella tribunalerna för f.d. Jugoslavien och Rwanda, specialdomstolen för Sierra Leone, Kambodjas specialdomstol samt specialdomstolen för Libanon. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd för Internationella brottmålsdomstolen i kampen mot straffrihet för de grövsta brotten av internationell dignitet. EU och dess medlemsstater uppmanas att upprätthålla sin politiska, diplomatiska, logistiska och ekonomiska uppbackning av Internationella brottmålsdomstolen och andra internationella brottmålstribunaler, däribland de särskilda internationella tribunalerna för f.d. Jugoslavien och Rwanda, specialdomstolen för Sierra Leone, Kambodjas specialdomstol samt specialdomstolen för Libanon.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar att man i EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati har infört en hänvisning till behovet att kraftfullt bekämpa straffrihet för allvarliga brott, inte minst genom överlämnande till Internationella brottmålsdomstolen, och till insikten om att det är den främsta plikten för stater att utreda allvarliga internationella brott, främja och bidra till att stärka de nationella rättssystemens förmåga att utreda och åtala dessa brott. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar att man i EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati har infört en hänvisning till behovet att kraftfullt bekämpa straffrihet för allvarliga brott, inte minst genom överlämnande till Internationella brottmålsdomstolen, och till insikten om att det är den främsta plikten för stater att utreda allvarliga internationella brott, främja och bidra till att stärka de nationella rättssystemens förmåga att utreda och åtala dessa brott.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar de utfästelser som gjorts i rådets beslut 2011/168/Gusp av den 21 mars 2011 om Internationella brottmålsdomstolen och i den efterföljande handlingsplanen, som antogs den 12 juli 2011, och rekommenderar att EU och dess medlemsstater ser till att de genomförs genom effektiva och konkreta åtgärder för att främja Romstadgans allmängiltighet och integritet, stödja domstolens oberoende och ett effektivt domstolsarbete samt stödja genomförandet av principen om komplementaritet. Parlamentet uppmanar EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att genomföra de åtgärder som anges med anknytning till Internationella brottmålsdomstolen i EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar de utfästelser som gjorts i rådets beslut 2011/168/Gusp av den 21 mars 2011 om Internationella brottmålsdomstolen och i den efterföljande handlingsplanen, som antogs den 12 juli 2011, och rekommenderar att EU och dess medlemsstater ser till att de genomförs genom effektiva och konkreta åtgärder för att främja Romstadgans allmängiltighet och integritet, stödja domstolens oberoende och ett effektivt domstolsarbete samt stödja genomförandet av principen om komplementaritet. Parlamentet uppmanar EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att genomföra de åtgärder som anges med anknytning till Internationella brottmålsdomstolen i EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati.

| 27. | Europaparlamentet erkänner kommissionens ansträngningar för att skapa en verktygslåda för EU-komplementaritet i syfte att stödja utvecklingen av nationell kapacitet och skapa politisk vilja för utredande och lagföring av påstådda internationella brott, och betonar vikten av grundliga samråd med medlemsstaterna, parlamentet och det civila samhällets organisationer i syfte att slutföra arbetet med verktygslådan. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet erkänner kommissionens ansträngningar för att skapa en verktygslåda för EU-komplementaritet i syfte att stödja utvecklingen av nationell kapacitet och skapa politisk vilja för utredande och lagföring av påstådda internationella brott, och betonar vikten av grundliga samråd med medlemsstaterna, parlamentet och det civila samhällets organisationer i syfte att slutföra arbetet med verktygslådan.

| 28. | Europaparlamentet upprepar sin rekommendation att Romstadgan läggs till uppsättningen internationella fördrag om god samhällsstyrning och att rättsstatliga principer ratificeras av tredjeländer som vill delta i det allmänna preferenssystemet GSP plus. En klausul om Internationella brottmålsdomstolen bör konsekvent införas i EU:s avtal med tredjeländer. Parlamentet kräver vidare att Internationella brottmålsdomstolen integreras i den gemensamma utrikespolitiken på alla nivåer, i synnerhet genom systematisk bekämpning av straffrihet och principen om komplementaritet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet upprepar sin rekommendation att Romstadgan läggs till uppsättningen internationella fördrag om god samhällsstyrning och att rättsstatliga principer ratificeras av tredjeländer som vill delta i det allmänna preferenssystemet GSP plus. En klausul om Internationella brottmålsdomstolen bör konsekvent införas i EU:s avtal med tredjeländer. Parlamentet kräver vidare att Internationella brottmålsdomstolen integreras i den gemensamma utrikespolitiken på alla nivåer, i synnerhet genom systematisk bekämpning av straffrihet och principen om komplementaritet.

| 29. | Europaparlamentet betonar vikten av kraftfulla EU-åtgärder för att upptäcka och därmed undvika eller fördöma fall av bristande samarbete, till exempel inbjudningar av personer som är föremål för Internationella brottmålsdomstolens arresteringsordrar och underlåtenhet att gripa och överlämna sådana personer. Parlamentet uppmanar återigen EU och dess medlemsstater att uppfylla alla krav från domstolen för att i rättan tid ge stöd och åstadkomma samarbete för att man bland annat ska kunna se till att pågående arresteringsordrar verkställs. Parlamentet bekräftar behovet att EU och dess medlemsstater, med hjälp av Europeiska utrikestjänsten, inför en uppsättning interna riktlinjer som beskriver en uppförandekod för kontakter mellan EU:s/medlemsstaternas tjänstemän och personer som är efterlysta av Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar vikten av kraftfulla EU-åtgärder för att upptäcka och därmed undvika eller fördöma fall av bristande samarbete, till exempel inbjudningar av personer som är föremål för Internationella brottmålsdomstolens arresteringsordrar och underlåtenhet att gripa och överlämna sådana personer. Parlamentet uppmanar återigen EU och dess medlemsstater att uppfylla alla krav från domstolen för att i rättan tid ge stöd och åstadkomma samarbete för att man bland annat ska kunna se till att pågående arresteringsordrar verkställs. Parlamentet bekräftar behovet att EU och dess medlemsstater, med hjälp av Europeiska utrikestjänsten, inför en uppsättning interna riktlinjer som beskriver en uppförandekod för kontakter mellan EU:s/medlemsstaternas tjänstemän och personer som är efterlysta av Internationella brottmålsdomstolen.

| 30. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över resultatet av budgetdiskussionerna på de fördragsslutande parternas tionde sammanträde den 12–21 december 2011, som innebär ett hot om underfinansiering av domstolen. Parlamentet beklagar djupt att vissa europeiska stater som är parter i Romstadgan pressar för att anta en budget med nolltillväxt/lägre budget och att församlingen inte gick med på att ge domstolen tillräckliga resurser för att effektivt fullgöra sitt rättsliga mandat och skipa rättvisa på ett robust, opartiskt, effektivt och meningsfullt sätt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att visa starkt stöd för en fungerande domstol under de fördragsslutande parternas sammanträde och att avvisa förslaget till domstolens budget med nominell nolltillväxt, eftersom det skulle undergräva dess förmåga att skipa rättvisa och att reagera på nya situationer. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över resultatet av budgetdiskussionerna på de fördragsslutande parternas tionde sammanträde den 12–21 december 2011, som innebär ett hot om underfinansiering av domstolen. Parlamentet beklagar djupt att vissa europeiska stater som är parter i Romstadgan pressar för att anta en budget med nolltillväxt/lägre budget och att församlingen inte gick med på att ge domstolen tillräckliga resurser för att effektivt fullgöra sitt rättsliga mandat och skipa rättvisa på ett robust, opartiskt, effektivt och meningsfullt sätt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att visa starkt stöd för en fungerande domstol under de fördragsslutande parternas sammanträde och att avvisa förslaget till domstolens budget med nominell nolltillväxt, eftersom det skulle undergräva dess förmåga att skipa rättvisa och att reagera på nya situationer.

| 31. | Europaparlamentet betonar att EU:s stöd till kampen mot straffrihet bör omfatta en rad initiativ som inkluderar bland annat: ökade insatser för att främja bredare ratificering och genomförande av Romstadgan och avtalet om immunitet och privilegier för Internationella brottmålsdomstolen (APIC) för att göra domstolen verkligt global och universell; bättre insatser för att säkerställa fullständigt samarbete med domstolen, bland annat genom att anta relevant nationell lagstiftning om samarbete och ingå ramavtal med Internationella brottmålsdomstolen för verkställighet av domstolens domar; skydd och flyttning av offer och vittnen m.m. för att underlätta lämpligt och snabbt samarbete med domstolen samt beslutsamt politiskt och diplomatiskt stöd, särskilt när det gäller verkställandet av ännu ej genomförda arresteringsordrar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att EU:s stöd till kampen mot straffrihet bör omfatta en rad initiativ som inkluderar bland annat: ökade insatser för att främja bredare ratificering och genomförande av Romstadgan och avtalet om immunitet och privilegier för Internationella brottmålsdomstolen (APIC) för att göra domstolen verkligt global och universell; bättre insatser för att säkerställa fullständigt samarbete med domstolen, bland annat genom att anta relevant nationell lagstiftning om samarbete och ingå ramavtal med Internationella brottmålsdomstolen för verkställighet av domstolens domar; skydd och flyttning av offer och vittnen m.m. för att underlätta lämpligt och snabbt samarbete med domstolen samt beslutsamt politiskt och diplomatiskt stöd, särskilt när det gäller verkställandet av ännu ej genomförda arresteringsordrar.

| 32. | Mot bakgrund av den arabiska våren understryker Europaparlamentet vikten av att ta fram en sammanhållen och nyanserad EU-politik för övergångsrättvisa jämte en förstärkning av rättsväsendets oberoende, med en koppling till Internationella brottmålsdomstolen som högsta instans, i syfte att hjälpa länder i ett övergångsskede att ta upp begångna brott mot de mänskliga rättigheterna, bekämpa straffriheten och förebygga en upprepning av brott mot mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

32.

Mot bakgrund av den arabiska våren understryker Europaparlamentet vikten av att ta fram en sammanhållen och nyanserad EU-politik för övergångsrättvisa jämte en förstärkning av rättsväsendets oberoende, med en koppling till Internationella brottmålsdomstolen som högsta instans, i syfte att hjälpa länder i ett övergångsskede att ta upp begångna brott mot de mänskliga rättigheterna, bekämpa straffriheten och förebygga en upprepning av brott mot mänskliga rättigheter.

| 33. | Europaparlamentet betonar att en digital insamling av bevis och spridning av bilder av brott mot mänskliga rättigheter kan bidra till den globala kampen mot straffrihet och anser att bistånd behövs för att göra detta material tillåtet som bevis i en rättegång, enligt internationell (straffrättslig) lag. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att en digital insamling av bevis och spridning av bilder av brott mot mänskliga rättigheter kan bidra till den globala kampen mot straffrihet och anser att bistånd behövs för att göra detta material tillåtet som bevis i en rättegång, enligt internationell (straffrättslig) lag.

EU-insatser inom internationell humanitär rätt

| 34. | Europaparlamentet välkomnar ett särskilt avsnitt om internationell humanitär rätt, som för första gången införs i 2011 års rapport om mänskliga rättigheter och demokrati, och EU:s insatser för att säkerställa ansvarsutkrävande genom att dokumentera allt missbruk av internationell humanitär rätt och stödja mekanismer för ansvarsskyldighet, liksom EU:s utfästelser om att bekämpa påtvingade försvinnanden, att fortsätta att stödja Internationella brottmålsdomstolen, att arbeta för bredare deltagande i de viktigaste instrumenten för internationell humanitär rätt, att främja respekten för grundläggande förfarandegarantier för alla personer som kvarhålls i väpnade konflikter samt att stödja internationella instrument som syftar till att undanröja de humanitära farorna med explosiva lämningar efter krig, klustervapen, improviserade sprängladdningar och truppminor. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar ett särskilt avsnitt om internationell humanitär rätt, som för första gången införs i 2011 års rapport om mänskliga rättigheter och demokrati, och EU:s insatser för att säkerställa ansvarsutkrävande genom att dokumentera allt missbruk av internationell humanitär rätt och stödja mekanismer för ansvarsskyldighet, liksom EU:s utfästelser om att bekämpa påtvingade försvinnanden, att fortsätta att stödja Internationella brottmålsdomstolen, att arbeta för bredare deltagande i de viktigaste instrumenten för internationell humanitär rätt, att främja respekten för grundläggande förfarandegarantier för alla personer som kvarhålls i väpnade konflikter samt att stödja internationella instrument som syftar till att undanröja de humanitära farorna med explosiva lämningar efter krig, klustervapen, improviserade sprängladdningar och truppminor.

| 35. | Europaparlamentet beklagar dock att den allmänna medvetenheten om och genomförandet av EU:s riktlinjer för att främja efterlevnaden av internationell humanitär rätt fortfarande är markant lägre jämfört med andra riktlinjer. Parlamentet uppmanar EU att ägna större politisk uppmärksamhet och ge mer resurser åt genomförandet av dessa riktlinjer, särskilt genom att se till att den internationella humanitära rätten integreras i krishanteringsinsatser och genom att proaktivt bekämpa straffriheten och säkerställa det individuella ansvaret. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet beklagar dock att den allmänna medvetenheten om och genomförandet av EU:s riktlinjer för att främja efterlevnaden av internationell humanitär rätt fortfarande är markant lägre jämfört med andra riktlinjer. Parlamentet uppmanar EU att ägna större politisk uppmärksamhet och ge mer resurser åt genomförandet av dessa riktlinjer, särskilt genom att se till att den internationella humanitära rätten integreras i krishanteringsinsatser och genom att proaktivt bekämpa straffriheten och säkerställa det individuella ansvaret.

| 36. | Europaparlamentet erinrar om att för att undvika brott mot mänskliga rättigheter måste respekten för internationell rätt stå i centrum för alla EU:s strategier som syftar till att stärka mänskliga rättigheter och demokrati i världen, särskilt i EU:s förbindelser med de partnerländer som är parter i en väpnad eller fryst konflikt. Parlamentet påminner om behovet att upphöra med EU-stöd till parter i en konflikt, vare sig det är ekonomiskt, logistiskt eller taktiskt stöd, inklusive genom tillhandahållande av vapen, ammunition eller andra typer av militär utrustning, enligt EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet erinrar om att för att undvika brott mot mänskliga rättigheter måste respekten för internationell rätt stå i centrum för alla EU:s strategier som syftar till att stärka mänskliga rättigheter och demokrati i världen, särskilt i EU:s förbindelser med de partnerländer som är parter i en väpnad eller fryst konflikt. Parlamentet påminner om behovet att upphöra med EU-stöd till parter i en konflikt, vare sig det är ekonomiskt, logistiskt eller taktiskt stöd, inklusive genom tillhandahållande av vapen, ammunition eller andra typer av militär utrustning, enligt EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport.

| 37. | Europaparlamentet betonar vidare behovet att se till att frågan om kampen mot straffrihet för brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser och folkmord lyfts mer systematiskt i EU:s bilaterala förbindelser med relevanta länder, bland annat genom att den tas upp i offentliga uttalanden, och att EU tar itu med straffriheten på ett mer konsekvent sätt på multilateral nivå, till exempel i FN:s generalförsamling och råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar vidare behovet att se till att frågan om kampen mot straffrihet för brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser och folkmord lyfts mer systematiskt i EU:s bilaterala förbindelser med relevanta länder, bland annat genom att den tas upp i offentliga uttalanden, och att EU tar itu med straffriheten på ett mer konsekvent sätt på multilateral nivå, till exempel i FN:s generalförsamling och råd för mänskliga rättigheter.

| 38. | Europaparlamentet håller fast vid principen om ”skyldighet att skydda” och betonar vikten av att det internationella samfundet, däribland EU, ansvarar för att ta upp grova människorättskränkningar i tredjeländer när regeringarna i dessa länder inte kan eller vill skydda sina egna medborgare. Parlamentet betonar att sådana åtgärder från det internationella samfundet innebär humanitära insatser och lämpliga diplomatiska påtryckningar och att kollektivt våld endast får tillgripas som sista utväg och under överinseende av eller med tillstånd från FN. Parlamentet uppmanar med kraft EU att aktivt engagera sig i och främja den brådskande reformen och utvidgningen av FN:s säkerhetsråd för att undvika hinder mot principen om skyldighet att skydda. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet håller fast vid principen om ”skyldighet att skydda” och betonar vikten av att det internationella samfundet, däribland EU, ansvarar för att ta upp grova människorättskränkningar i tredjeländer när regeringarna i dessa länder inte kan eller vill skydda sina egna medborgare. Parlamentet betonar att sådana åtgärder från det internationella samfundet innebär humanitära insatser och lämpliga diplomatiska påtryckningar och att kollektivt våld endast får tillgripas som sista utväg och under överinseende av eller med tillstånd från FN. Parlamentet uppmanar med kraft EU att aktivt engagera sig i och främja den brådskande reformen och utvidgningen av FN:s säkerhetsråd för att undvika hinder mot principen om skyldighet att skydda.

| 39. | I detta sammanhang berömmer Europaparlamentet insatserna från EU och flera EU-medlemsstater som gick i spetsen för att förhindra ytterligare våld mot civila i Libyen under 2011, men beklagar avsaknaden av en samfälld reaktion på EU-nivå. |
| --- | --- |

39.

I detta sammanhang berömmer Europaparlamentet insatserna från EU och flera EU-medlemsstater som gick i spetsen för att förhindra ytterligare våld mot civila i Libyen under 2011, men beklagar avsaknaden av en samfälld reaktion på EU-nivå.

| 40. | Europaparlamentet är djupt oroat över människorättssituationen i Libyen, framför allt vad gäller förhållandena i samband med frihetsberövande och behandlingen av de fångar som kvarhålls av olika milisgrupper utan att interimsregeringen har någon verklig kontroll över dessa styrkor. Situationen kräver ökad vaksamhet och fortsatt stöd från världssamfundet, såsom FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter påpekade inför säkerhetsrådet den 25 januari 2012. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet är djupt oroat över människorättssituationen i Libyen, framför allt vad gäller förhållandena i samband med frihetsberövande och behandlingen av de fångar som kvarhålls av olika milisgrupper utan att interimsregeringen har någon verklig kontroll över dessa styrkor. Situationen kräver ökad vaksamhet och fortsatt stöd från världssamfundet, såsom FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter påpekade inför säkerhetsrådet den 25 januari 2012.

| 41. | Europaparlamentet noterar EU:s och det internationella samfundets insatser i Syrien men beklagar att dessa insatser inte har lett till att situationen i området har förbättrats. Parlamentet uttrycker ännu en gång djup oro över situationen i Syrien, framför allt när det gäller den fortgående människorättssituationen och den humanitära nödsituationen. Parlamentet fördömer kraftigt den syriska regimens utbredda brutala förtryck och systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna mot sina invånare, däribland kvinnor och barn. Parlamentet uppmanar de syriska myndigheterna att omedelbart sätta stopp för kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och uppfylla sina förpliktelser enligt den internationella människorätten för att möjliggöra en fredlig övergång till demokrati. Parlamentet upprepar sitt starka stöd för FN:s och Arabförbundets särskilda sändebud och uppmanar med kraft FN:s säkerhetsråd att vidta nödvändiga åtgärder för att avsluta massakern på civila och ställa de ansvariga för de grova krigsbrotten och kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Syrien inför rätta i Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet noterar EU:s och det internationella samfundets insatser i Syrien men beklagar att dessa insatser inte har lett till att situationen i området har förbättrats. Parlamentet uttrycker ännu en gång djup oro över situationen i Syrien, framför allt när det gäller den fortgående människorättssituationen och den humanitära nödsituationen. Parlamentet fördömer kraftigt den syriska regimens utbredda brutala förtryck och systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna mot sina invånare, däribland kvinnor och barn. Parlamentet uppmanar de syriska myndigheterna att omedelbart sätta stopp för kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och uppfylla sina förpliktelser enligt den internationella människorätten för att möjliggöra en fredlig övergång till demokrati. Parlamentet upprepar sitt starka stöd för FN:s och Arabförbundets särskilda sändebud och uppmanar med kraft FN:s säkerhetsråd att vidta nödvändiga åtgärder för att avsluta massakern på civila och ställa de ansvariga för de grova krigsbrotten och kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Syrien inför rätta i Internationella brottmålsdomstolen.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar det nya initiativet ”EU:s biståndsvolontärer” som i den initiala programperioden 2014–2020 kommer att skapa möjligheter för omkring 10  000 européer att delta i sådana humanitära insatser över hela världen i områden där stödet är mest angeläget och att visa europeisk solidaritet genom att tillhandahålla praktisk hjälp åt de samhällen som drabbas av naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människor. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar det nya initiativet ”EU:s biståndsvolontärer” som i den initiala programperioden 2014–2020 kommer att skapa möjligheter för omkring 10  000 européer att delta i sådana humanitära insatser över hela världen i områden där stödet är mest angeläget och att visa europeisk solidaritet genom att tillhandahålla praktisk hjälp åt de samhällen som drabbas av naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människor.

| 43. | Europaparlamentet anser att privata militär- och säkerhetsföretag bör ställas till svars för alla brott mot de mänskliga rättigheterna och humanitära lagar som begås av deras personal. Mot bakgrund av den utbredda användningen av privata militär- och säkerhetsföretag uppmanar parlamentet EU och medlemsstaterna att göra mer för att hitta en trovärdig rättslig lösning, så att man undviker juridiska kryphål när det gäller ansvarsskyldigheten. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att privata militär- och säkerhetsföretag bör ställas till svars för alla brott mot de mänskliga rättigheterna och humanitära lagar som begås av deras personal. Mot bakgrund av den utbredda användningen av privata militär- och säkerhetsföretag uppmanar parlamentet EU och medlemsstaterna att göra mer för att hitta en trovärdig rättslig lösning, så att man undviker juridiska kryphål när det gäller ansvarsskyldigheten.

Den europeiska grannskapspolitiken och den arabiska våren

| 44. | Europaparlamentet betonar betydelsen av upproren i arabvärlden under 2011, som var ett uttryck för en längtan efter frihet, rättvisa och värdighet och innebär en stor utmaning för EU:s politik i regionen och bortom denna. Visserligen har EU intensifierat sitt politiska engagemang i både det östra och södra grannskapet, men parlamentet framhåller behovet att lära från tidigare politiska misstag och ta fram en ny politik som respekterar mänskliga rättigheter och stöder demokratiska värden. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar betydelsen av upproren i arabvärlden under 2011, som var ett uttryck för en längtan efter frihet, rättvisa och värdighet och innebär en stor utmaning för EU:s politik i regionen och bortom denna. Visserligen har EU intensifierat sitt politiska engagemang i både det östra och södra grannskapet, men parlamentet framhåller behovet att lära från tidigare politiska misstag och ta fram en ny politik som respekterar mänskliga rättigheter och stöder demokratiska värden.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar den nya tonvikten i EU:s politik gentemot det södra grannskapet, som läggs vid ömsesidigt ansvar och ett gemensamt åtagande om de universella värdena mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstaten. Parlamentet efterlyser konsekvens i EU:s människorättspolitiska hållning söderut och österut. Parlamentet understryker behovet att i öster undvika samma slags politiska misstag som begicks i söder före den arabiska våren 2011. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar den nya tonvikten i EU:s politik gentemot det södra grannskapet, som läggs vid ömsesidigt ansvar och ett gemensamt åtagande om de universella värdena mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstaten. Parlamentet efterlyser konsekvens i EU:s människorättspolitiska hållning söderut och österut. Parlamentet understryker behovet att i öster undvika samma slags politiska misstag som begicks i söder före den arabiska våren 2011.

| 46. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 25 november 2010 om situationen i Västsahara (12) och av den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (13). Parlamentet uttrycker sin oro över den försämrade situationen för mänskliga rättigheter i Västsahara. Parlamentet kräver att de grundläggande rättigheterna hos Västsaharas befolkning, däribland föreningsfrihet, yttrandefrihet och rätten att demontrera respekteras. Parlamentet kräver att alla västsahariska politiska fångar friges. Parlamentet kräver att territoriet öppnas för oberoende observatörer, icke-statliga organisationer och medierna. Parlamentet upprepar sitt stöd för inrättandet av en internationell mekanism för att övervaka människorättssituationen i Västsahara. Parlamentet stöder en rättvis och varaktig lösning av konflikten, på grundval av västsahariernas rätt till självbestämmande, i enlighet med relevanta FN-resolutioner. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 25 november 2010 om situationen i Västsahara (12) och av den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (13). Parlamentet uttrycker sin oro över den försämrade situationen för mänskliga rättigheter i Västsahara. Parlamentet kräver att de grundläggande rättigheterna hos Västsaharas befolkning, däribland föreningsfrihet, yttrandefrihet och rätten att demontrera respekteras. Parlamentet kräver att alla västsahariska politiska fångar friges. Parlamentet kräver att territoriet öppnas för oberoende observatörer, icke-statliga organisationer och medierna. Parlamentet upprepar sitt stöd för inrättandet av en internationell mekanism för att övervaka människorättssituationen i Västsahara. Parlamentet stöder en rättvis och varaktig lösning av konflikten, på grundval av västsahariernas rätt till självbestämmande, i enlighet med relevanta FN-resolutioner.

| 47. | Europaparlamentet betonar betydelsen av kvinnans roll och fulla deltagande i politiskt och ekonomiskt beslutsfattande, särskilt under fredsskapande processer i efterkrigssituationer, i förhandlingar om övergång till demokrati, i konfliktlösning samt i försonings- och stabiliseringsprocesser, när det gäller att nå målet med ökad medvetenhet och uppmärksamhet för att eliminera diskrimineringen av kvinnor i den demokratiseringsprocess som pågår i många tredjeländer. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar betydelsen av kvinnans roll och fulla deltagande i politiskt och ekonomiskt beslutsfattande, särskilt under fredsskapande processer i efterkrigssituationer, i förhandlingar om övergång till demokrati, i konfliktlösning samt i försonings- och stabiliseringsprocesser, när det gäller att nå målet med ökad medvetenhet och uppmärksamhet för att eliminera diskrimineringen av kvinnor i den demokratiseringsprocess som pågår i många tredjeländer.

| 48. | Europaparlamentet upprepar sin åsikt om att ”mer för mer”-strategin bör bygga på tydligt definierade kriterier med specifika, mätbara, realistiska, tydliga och tidsbestämda riktmärken. Utrikestjänsten och kommissionen uppmanas att systematiskt tillämpa denna strategi i framstegsrapporterna om grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet upprepar sin åsikt om att ”mer för mer”-strategin bör bygga på tydligt definierade kriterier med specifika, mätbara, realistiska, tydliga och tidsbestämda riktmärken. Utrikestjänsten och kommissionen uppmanas att systematiskt tillämpa denna strategi i framstegsrapporterna om grannskapspolitiken.

| 49. | Europaparlamentet ser positivt på att EU blivit bättre på att nå ut till det civila samhället och betonar att det civila samhället behöver bidra mer systematiskt och regelbundet till utarbetandet av de landstrategier för mänskliga rättigheter och människorättsbedömningar som krävs för att den nya ”mer för mer”-strategin ska kunna genomföras på ett bra sätt i EU:s politik. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet ser positivt på att EU blivit bättre på att nå ut till det civila samhället och betonar att det civila samhället behöver bidra mer systematiskt och regelbundet till utarbetandet av de landstrategier för mänskliga rättigheter och människorättsbedömningar som krävs för att den nya ”mer för mer”-strategin ska kunna genomföras på ett bra sätt i EU:s politik.

| 50. | Europaparlamentet ser också positivt på den verksamhet som genomförts inom ramen för initiativet om det östliga partnerskapet för att främja mänskliga rättigheter, demokrati, grundläggande friheter och rättsstaten i partnerländerna. Parlamentet uppmanar EU att dra nytta av erfarenheterna från övergången från ett auktoritärt till ett demokratiskt system bland sina egna medlemsstater och att omsätta lärdomarna från detta i konkreta och resultatinriktade program i unionens östliga partnerländer. Parlamentet uppmanar med kraft EU att inta en mer aktiv och enhetlig hållning vid främjandet av mänskliga rättigheter, demokrati och rättssäkerhet i partnerländerna. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet ser också positivt på den verksamhet som genomförts inom ramen för initiativet om det östliga partnerskapet för att främja mänskliga rättigheter, demokrati, grundläggande friheter och rättsstaten i partnerländerna. Parlamentet uppmanar EU att dra nytta av erfarenheterna från övergången från ett auktoritärt till ett demokratiskt system bland sina egna medlemsstater och att omsätta lärdomarna från detta i konkreta och resultatinriktade program i unionens östliga partnerländer. Parlamentet uppmanar med kraft EU att inta en mer aktiv och enhetlig hållning vid främjandet av mänskliga rättigheter, demokrati och rättssäkerhet i partnerländerna.

| 51. | Europaparlamentet beklagar dock att politiken för det östliga partnerskapet ibland är öppen för misstolkningar, så att den snarare blir en politik där allt är tillåtet och man har överseende med allt och dubbla måttstockar ofta tillämpas på länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet beklagar dock att politiken för det östliga partnerskapet ibland är öppen för misstolkningar, så att den snarare blir en politik där allt är tillåtet och man har överseende med allt och dubbla måttstockar ofta tillämpas på länderna i det östliga partnerskapet.

| 52. | Europaparlamentet är fortfarande extremt oroat över bristen på demokrati, rättsstatliga principer, grundläggande friheter och respekt för de mänskliga rättigheterna i Vitryssland, det enda land i grannskapet som inte deltar fullt ut i det östliga partnerskapet och arbetet i den parlamentariska församlingen Euronest, särskilt efter presidentvalet i december 2010 och det efterföljande våldet mot demonstranter och den politiska oppositionen, inbegripet de rättegångar mot aktivister under 2011 som inte höll internationell standard och utmynnade i oproportionerligt hårda domar. EU:s samfällda reaktion på utvisningen av EU-diplomater från Vitryssland i februari 2012 förtjänar beröm. Unionen och dess samtliga medlemsstater uppmanas med eftertryck att behålla samstämdheten och konsekvensen i sin politik gentemot Vitryssland och att bevara trycket på den politiska regimen, inbegripet med hjälp av sanktioner mot bland annat tjänstemän inom försvaret, samtidigt som man sträcker ut en hand till det civila samhället genom sådana medel som utökade viseringslättnader och större möjligheter till utbildning och andra utbyten. Parlamentet uttrycker djup oro över att Ales Bjaljatski har suttit fängslad sedan den 4 augusti 2011. Parlamentet beklagar agerandet hos de polska och litauiska tjänstemän som möjliggjorde arresteringen av Ales Bjaljatski genom att överföra bankuppgifter till den vitryska regeringen, och uppmanar alla aktörer i EU att göra allt de kan för att undvika liknande misstag i framtiden. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet är fortfarande extremt oroat över bristen på demokrati, rättsstatliga principer, grundläggande friheter och respekt för de mänskliga rättigheterna i Vitryssland, det enda land i grannskapet som inte deltar fullt ut i det östliga partnerskapet och arbetet i den parlamentariska församlingen Euronest, särskilt efter presidentvalet i december 2010 och det efterföljande våldet mot demonstranter och den politiska oppositionen, inbegripet de rättegångar mot aktivister under 2011 som inte höll internationell standard och utmynnade i oproportionerligt hårda domar. EU:s samfällda reaktion på utvisningen av EU-diplomater från Vitryssland i februari 2012 förtjänar beröm. Unionen och dess samtliga medlemsstater uppmanas med eftertryck att behålla samstämdheten och konsekvensen i sin politik gentemot Vitryssland och att bevara trycket på den politiska regimen, inbegripet med hjälp av sanktioner mot bland annat tjänstemän inom försvaret, samtidigt som man sträcker ut en hand till det civila samhället genom sådana medel som utökade viseringslättnader och större möjligheter till utbildning och andra utbyten. Parlamentet uttrycker djup oro över att Ales Bjaljatski har suttit fängslad sedan den 4 augusti 2011. Parlamentet beklagar agerandet hos de polska och litauiska tjänstemän som möjliggjorde arresteringen av Ales Bjaljatski genom att överföra bankuppgifter till den vitryska regeringen, och uppmanar alla aktörer i EU att göra allt de kan för att undvika liknande misstag i framtiden.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU att tillämpa samma konsekventa linje mot människorättsbrott i alla tredjeländer, såväl partnerländer som länder med vilka EU har mindre utvecklade förbindelser. Parlamentet insisterar på att EU kraftfullt måste peka ut och fördöma människorättskränkningar när och var de än inträffar, oavsett nivån på eller den strategiska betydelsen av partnerskapet med det berörda landet. Parlamentet betonar att EU bör använda finansiellt bistånd och ekonomiska förbindelser som en hävstångsmekanism för att se till att alla unionens partner respekterar de universella mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU att tillämpa samma konsekventa linje mot människorättsbrott i alla tredjeländer, såväl partnerländer som länder med vilka EU har mindre utvecklade förbindelser. Parlamentet insisterar på att EU kraftfullt måste peka ut och fördöma människorättskränkningar när och var de än inträffar, oavsett nivån på eller den strategiska betydelsen av partnerskapet med det berörda landet. Parlamentet betonar att EU bör använda finansiellt bistånd och ekonomiska förbindelser som en hävstångsmekanism för att se till att alla unionens partner respekterar de universella mänskliga rättigheterna.

EU:s politik till stöd för demokratisering och fria val

| 54. | Europaparlamentet betonar att mänskliga rättigheter och demokrati förstärker varandra ömsesidigt, eftersom det är genom respekt för de mänskliga rättigheterna som samhällen skapar det fria politiska utrymme som behövs för en fredlig demokratisk debatt. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang EU:s förstärkta fokus på att
  stödja
  demokrati, vilket framgår av den nyligen inrättade Europeiska demokratifonden. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet betonar att mänskliga rättigheter och demokrati förstärker varandra ömsesidigt, eftersom det är genom respekt för de mänskliga rättigheterna som samhällen skapar det fria politiska utrymme som behövs för en fredlig demokratisk debatt. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang EU:s förstärkta fokus på att
  stödja
  demokrati, vilket framgår av den nyligen inrättade Europeiska demokratifonden.

| 55. | Europaparlamentet understryker att det krävs en mer långsiktig strategi som omfattar hela valcykeln för att rapporterna och rekommendationerna från EU:s valobservatörsuppdrag ska kunna följas upp på lämpligt sätt. Parlamentet betonar vikten av att utfärda realistiska och uppnåbara rekommendationer och att se till att dessa rekommendationer övervakas – och införlivas i den politiska dialogen och i det stöd som erbjuds – av EU:s delegationer. Parlamentets ständiga delegationer och de gemensamma parlamentariska församlingarna bör också spela en större roll för att följa upp rekommendationerna och analysera vilka framsteg som gjorts på området mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet uppmuntrar EU:s valobservatörsuppdrag att förstärka sin samordning med andra internationella valobservatörsuppdrag för att göra EU:s insatser mer samstämda i detta sammanhang. Parlamentet betonar att EU måste investera i utbildning av lokala observatörer för att bygga upp hållbara och oberoende valprocesser i tredjeländer. Parlamentet betonar att övergången till demokrati såväl som framstegen i främjandet av de mänskliga rättigheterna kräver långsiktiga strategier och att resultaten kanske inte är synliga på kort sikt. Därför uppmuntras kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att noggrant övervaka mer än en valcykel genom att sända EU:s valobservatörsuppdrag till länder som håller på att gå över från auktoritära regimer till demokratiskt styre eller länder där det förekommer allvarliga brister i deras framsteg mot demokrati. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet understryker att det krävs en mer långsiktig strategi som omfattar hela valcykeln för att rapporterna och rekommendationerna från EU:s valobservatörsuppdrag ska kunna följas upp på lämpligt sätt. Parlamentet betonar vikten av att utfärda realistiska och uppnåbara rekommendationer och att se till att dessa rekommendationer övervakas – och införlivas i den politiska dialogen och i det stöd som erbjuds – av EU:s delegationer. Parlamentets ständiga delegationer och de gemensamma parlamentariska församlingarna bör också spela en större roll för att följa upp rekommendationerna och analysera vilka framsteg som gjorts på området mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet uppmuntrar EU:s valobservatörsuppdrag att förstärka sin samordning med andra internationella valobservatörsuppdrag för att göra EU:s insatser mer samstämda i detta sammanhang. Parlamentet betonar att EU måste investera i utbildning av lokala observatörer för att bygga upp hållbara och oberoende valprocesser i tredjeländer. Parlamentet betonar att övergången till demokrati såväl som framstegen i främjandet av de mänskliga rättigheterna kräver långsiktiga strategier och att resultaten kanske inte är synliga på kort sikt. Därför uppmuntras kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att noggrant övervaka mer än en valcykel genom att sända EU:s valobservatörsuppdrag till länder som håller på att gå över från auktoritära regimer till demokratiskt styre eller länder där det förekommer allvarliga brister i deras framsteg mot demokrati.

| 56. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till rådet och kommissionen om att utforma en enhetlig, långsiktig strategi för vart och ett av EU:s valobservatörsuppdrag, följt av en bedömning av demokratiska framsteg två år efter att uppdraget genomförts av den berörda chefsobservatören, som sedan diskuteras under parlamentets årliga debatt om mänskliga rättigheter med vice ordföranden/den höga representanten. Parlamentet påminner om vice ordförandens/den höga representantens åtagande att i samband med valövervakningsuppdrag fokusera på deltagandet – både som kandidater och som väljare – av kvinnor och nationella minoriteter samt personer med funktionshinder. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till rådet och kommissionen om att utforma en enhetlig, långsiktig strategi för vart och ett av EU:s valobservatörsuppdrag, följt av en bedömning av demokratiska framsteg två år efter att uppdraget genomförts av den berörda chefsobservatören, som sedan diskuteras under parlamentets årliga debatt om mänskliga rättigheter med vice ordföranden/den höga representanten. Parlamentet påminner om vice ordförandens/den höga representantens åtagande att i samband med valövervakningsuppdrag fokusera på deltagandet – både som kandidater och som väljare – av kvinnor och nationella minoriteter samt personer med funktionshinder.

| 57. | Europaparlamentet betonar att EU måste samarbeta med de politiska partierna så att berörda aktörer kan dela verktyg och tekniker som kan användas för att utveckla starkare förbindelser med allmänheten, anordna valkampanjer med flera tydligt särskiljbara kandidater och delta mer aktivt i lagstiftningsarbetet. Parlamentet understryker att demokratisering är en process som även måste omfatta medborgarna, gräsrotsrörelserna och det civila samhället. Parlamentet anser därför att EU bör finansiera program som främjar medborgardeltagande, utbildning av väljarkåren, organisering av stödåtgärder samt press- och yttrandefrihet och som i allmänhet garanterar politisk tillsyn och hjälper medborgarna att utöva sina rättigheter. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar att EU måste samarbeta med de politiska partierna så att berörda aktörer kan dela verktyg och tekniker som kan användas för att utveckla starkare förbindelser med allmänheten, anordna valkampanjer med flera tydligt särskiljbara kandidater och delta mer aktivt i lagstiftningsarbetet. Parlamentet understryker att demokratisering är en process som även måste omfatta medborgarna, gräsrotsrörelserna och det civila samhället. Parlamentet anser därför att EU bör finansiera program som främjar medborgardeltagande, utbildning av väljarkåren, organisering av stödåtgärder samt press- och yttrandefrihet och som i allmänhet garanterar politisk tillsyn och hjälper medborgarna att utöva sina rättigheter.

| 58. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att kvinnor deltar på lika villkor i politiken och i regeringsarbetet för att man ska kunna bygga upp och bevara demokratin. Parlamentet betonar därför att EU:s program för mänskliga rättigheter och demokratisering bör prioritera att kvinnor får bättre kunskaper om och deltar i lagstiftningsarbetet, i de politiska partierna och i det civila samhället som ledare, aktivister och välinformerade medborgare. Parlamentet anser att EU måste fortsätta att stödja och uppmuntra kvinnor att kandidera till politiska uppdrag och delta på ett meningsfullt sätt i alla aspekter av samhällslivet och det politiska livet. Parlamentet påpekar att kvinnors fulla deltagande i politiken inte bara handlar om att uppnå statistiska mål i fråga om antal kandidater och förtroendevalda, och att det för att garantera jämställdhet krävs att man både tar hänsyn till frågor som rör kvinnors rättigheter när politiken utformas och att kvinnor fritt och i praktiken kan delta på alla områden i det offentliga, politiska och ekonomiska livet. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att kvinnor deltar på lika villkor i politiken och i regeringsarbetet för att man ska kunna bygga upp och bevara demokratin. Parlamentet betonar därför att EU:s program för mänskliga rättigheter och demokratisering bör prioritera att kvinnor får bättre kunskaper om och deltar i lagstiftningsarbetet, i de politiska partierna och i det civila samhället som ledare, aktivister och välinformerade medborgare. Parlamentet anser att EU måste fortsätta att stödja och uppmuntra kvinnor att kandidera till politiska uppdrag och delta på ett meningsfullt sätt i alla aspekter av samhällslivet och det politiska livet. Parlamentet påpekar att kvinnors fulla deltagande i politiken inte bara handlar om att uppnå statistiska mål i fråga om antal kandidater och förtroendevalda, och att det för att garantera jämställdhet krävs att man både tar hänsyn till frågor som rör kvinnors rättigheter när politiken utformas och att kvinnor fritt och i praktiken kan delta på alla områden i det offentliga, politiska och ekonomiska livet.

| 59. | Europaparlamentet erinrar om att uppbyggandet av lagenliga demokratiska grundvalar, ett välfungerande civilt samhälle och en demokratisk och rättighetsbaserad samhällsanda är en långsiktig process som måste byggas underifrån och som kräver nationellt, regionalt, lokalt och internationellt stöd. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet erinrar om att uppbyggandet av lagenliga demokratiska grundvalar, ett välfungerande civilt samhälle och en demokratisk och rättighetsbaserad samhällsanda är en långsiktig process som måste byggas underifrån och som kräver nationellt, regionalt, lokalt och internationellt stöd.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av direktoratet för demokratistöd i parlamentet och det utökade mandatet för parlamentets grupp för valsamordning, som nu har blivit gruppen för demokratistöd och valsamordning. Parlamentet förväntar sig att dess demokratistödjande verksamhet, däribland de politiska grupperna, ytterligare kommer att stärkas, i synnerhet genom byrån för främjande av parlamentarisk demokrati och dess valövervakningsenhet. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av direktoratet för demokratistöd i parlamentet och det utökade mandatet för parlamentets grupp för valsamordning, som nu har blivit gruppen för demokratistöd och valsamordning. Parlamentet förväntar sig att dess demokratistödjande verksamhet, däribland de politiska grupperna, ytterligare kommer att stärkas, i synnerhet genom byrån för främjande av parlamentarisk demokrati och dess valövervakningsenhet.

Dialoger och samråd om mänskliga rättigheter med tredjeländer

| 61. | Europaparlamentet är medvetet om vilken potential som finns i omfattande människorättsdialoger med tredjeländer, särskilt om de på lämpligt sätt kombineras med genomförandet av landstrategierna för mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar att dialogerna dock inte bör användas istället för att behandla frågor om mänskliga rättigheter på högre nivåer av politisk dialog som toppmöten. Parlamentet kräver likaledes att frågan om mänskliga rättigheter ska vara central i förbindelserna med tredjeländer. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet är medvetet om vilken potential som finns i omfattande människorättsdialoger med tredjeländer, särskilt om de på lämpligt sätt kombineras med genomförandet av landstrategierna för mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar att dialogerna dock inte bör användas istället för att behandla frågor om mänskliga rättigheter på högre nivåer av politisk dialog som toppmöten. Parlamentet kräver likaledes att frågan om mänskliga rättigheter ska vara central i förbindelserna med tredjeländer.

| 62. | Europaparlamentet rekommenderar att landstrategier för mänskliga rättigheter ska offentliggöras, och understryker att offentliga strategier ska skapa synlighet för EU:s engagemang för mänskliga rättigheter i tredjeländer och ge stöd till dem som kämpar för att utöva och skydda sina mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet rekommenderar att landstrategier för mänskliga rättigheter ska offentliggöras, och understryker att offentliga strategier ska skapa synlighet för EU:s engagemang för mänskliga rättigheter i tredjeländer och ge stöd till dem som kämpar för att utöva och skydda sina mänskliga rättigheter.

| 63. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att EU använder dessa dialoger för att ta upp enskilda oroväckande fall, framför allt när det gäller samvetsfångar som har fängslats på grund av att de har utnyttjat den fredliga rätten till yttrandefrihet, mötesfrihet och religions- eller trosfrihet och uppmanar EU att noggrant följa upp dessa fall med de berörda länderna. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att EU använder dessa dialoger för att ta upp enskilda oroväckande fall, framför allt när det gäller samvetsfångar som har fängslats på grund av att de har utnyttjat den fredliga rätten till yttrandefrihet, mötesfrihet och religions- eller trosfrihet och uppmanar EU att noggrant följa upp dessa fall med de berörda länderna.

| 64. | Europaparlamentet upprepar dock sin oro över den ständigt nedslående bristen på framsteg i ett antal människorättsdialoger, liksom avsaknaden av tydliga riktmärken som gör det möjligt att på allvar bedöma förbättringar eller försämringar när det gäller mänskliga rättigheter. Parlamentet konstaterar att EU fortfarande har svårt att förhandla om bättre former för sin människorättsdialog, framför allt med Kina och Ryssland. EU:s nyutnämnda särskilda representant för mänskliga rättigheter uppmanas att ta en ledande roll i dessa och andra människorättsdialoger och att tillämpa en ny resultatinriktad strategi i detta hänseende genom att kontinuerligt samarbeta med parlamentet. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet upprepar dock sin oro över den ständigt nedslående bristen på framsteg i ett antal människorättsdialoger, liksom avsaknaden av tydliga riktmärken som gör det möjligt att på allvar bedöma förbättringar eller försämringar när det gäller mänskliga rättigheter. Parlamentet konstaterar att EU fortfarande har svårt att förhandla om bättre former för sin människorättsdialog, framför allt med Kina och Ryssland. EU:s nyutnämnda särskilda representant för mänskliga rättigheter uppmanas att ta en ledande roll i dessa och andra människorättsdialoger och att tillämpa en ny resultatinriktad strategi i detta hänseende genom att kontinuerligt samarbeta med parlamentet.

| 65. | Europaparlamentet betonar att människorättssituationen i Kina – även om de kinesiska myndigheterna har tagit vissa steg i rätt riktning – alltjämt försämras, vilket framgår av tilltagande social oro, ökad kontroll av och ökat förtryck mot människorättsförsvarare, bloggare och sociala aktivister samt riktade åtgärder som syftar till att marginalisera tibetanerna och deras kulturella identitet. Parlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att samarbeta med det tibetanska folket för att bedöma de underliggande orsakerna till de tibetanska munkarnas och nunnornas självbränning och att upphöra med trakasserierna av och angreppen mot tibetaner som utövar sin rätt till yttrandefrihet, mötesfrihet och föreningsfrihet, sätta stopp för alla former av oproportionerligt våld mot demonstranter, utreda alla former av brott mot de mänskliga rättigheterna och ge oberoende övervakare tillträde till protestområden. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet betonar att människorättssituationen i Kina – även om de kinesiska myndigheterna har tagit vissa steg i rätt riktning – alltjämt försämras, vilket framgår av tilltagande social oro, ökad kontroll av och ökat förtryck mot människorättsförsvarare, bloggare och sociala aktivister samt riktade åtgärder som syftar till att marginalisera tibetanerna och deras kulturella identitet. Parlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att samarbeta med det tibetanska folket för att bedöma de underliggande orsakerna till de tibetanska munkarnas och nunnornas självbränning och att upphöra med trakasserierna av och angreppen mot tibetaner som utövar sin rätt till yttrandefrihet, mötesfrihet och föreningsfrihet, sätta stopp för alla former av oproportionerligt våld mot demonstranter, utreda alla former av brott mot de mänskliga rättigheterna och ge oberoende övervakare tillträde till protestområden.

| 66. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning i fråga om att utse en särskild EU-representant för Tibet som ska vara ansvarig för försvaret av mänskliga rättigheter och, bland andra viktiga frågor, rätten att fritt utöva sin religion och kultur i Kina. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning i fråga om att utse en särskild EU-representant för Tibet som ska vara ansvarig för försvaret av mänskliga rättigheter och, bland andra viktiga frågor, rätten att fritt utöva sin religion och kultur i Kina.

| 67. | Det är en fortsatt besvikelse för Europaparlamentet att inte ha blivit systematiskt involverat i utvärderingarna av människorättsdialogerna, däribland med Ryssland och Kina. Parlamentets tillträde till dessa utvärderingar måste formaliseras, och parlamentet påminner om att EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter anger att ”civilsamhället ska engageras i detta utvärderingsarbete”. |
| --- | --- |

67.

Det är en fortsatt besvikelse för Europaparlamentet att inte ha blivit systematiskt involverat i utvärderingarna av människorättsdialogerna, däribland med Ryssland och Kina. Parlamentets tillträde till dessa utvärderingar måste formaliseras, och parlamentet påminner om att EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter anger att ”civilsamhället ska engageras i detta utvärderingsarbete”.

| 68. | Europaparlamentet upprepar att situationen för och främjandet av kvinnors rättigheter, jämställdhet och kampen mot våld mot kvinnor måste beaktas på ett systematiskt sätt i alla de människorättsdialoger som EU för med de tredjeländer med vilka associerings- och samarbetsavtal har ingåtts. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet upprepar att situationen för och främjandet av kvinnors rättigheter, jämställdhet och kampen mot våld mot kvinnor måste beaktas på ett systematiskt sätt i alla de människorättsdialoger som EU för med de tredjeländer med vilka associerings- och samarbetsavtal har ingåtts.

EU-sanktioner och människorätts- och demokratiklausuler i EU-avtal

| 69. | Europaparlamentet välkomnar åtagandet i EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter om att utveckla en metod för att förbättra analysen av människorättssituationen i tredjeländer i samband med inledandet av förhandlingar om eller ingåendet av handels- och/eller investeringsavtal. Parlamentet uppmanar EU att se till att beviljandet av GSP plus-status är nära kopplat till ländernas ratificering och genomförande av de viktigaste internationella människorättsinstrumenten för att möjliggöra en regelbunden utvärdering av dessa förpliktelser, med särskild hänsyn till yttrandefrihet, mötesfrihet, föreningsfrihet, religions- och trosfrihet samt minoriteters, kvinnors och barns rättigheter. Parlamentet betonar särskilt behovet av öppenhet vad gäller skyddet av migranters mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet välkomnar åtagandet i EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter om att utveckla en metod för att förbättra analysen av människorättssituationen i tredjeländer i samband med inledandet av förhandlingar om eller ingåendet av handels- och/eller investeringsavtal. Parlamentet uppmanar EU att se till att beviljandet av GSP plus-status är nära kopplat till ländernas ratificering och genomförande av de viktigaste internationella människorättsinstrumenten för att möjliggöra en regelbunden utvärdering av dessa förpliktelser, med särskild hänsyn till yttrandefrihet, mötesfrihet, föreningsfrihet, religions- och trosfrihet samt minoriteters, kvinnors och barns rättigheter. Parlamentet betonar särskilt behovet av öppenhet vad gäller skyddet av migranters mänskliga rättigheter.

| 70. | Europaparlamentet välkomnar EU:s ansträngningar för att infoga en människorätts- och demokratiklausul i EU:s alla politiska ramavtal, men upprepar sin uppmaning i fråga om samtliga avtalsförhållanden med tredjeländer – både industri- och utvecklingsländer och omfattande såväl sektorsavtal och handelsavtal som avtal om tekniskt eller ekonomiskt stöd – om att tydligt formulerade villkor och klausuler om mänskliga rättigheter och demokrati ska införlivas i alla avtal utan undantag. Parlamentet anser att den nuvarande gränsen i det allmänna preferenssystemet är hög och att den kan främja åtgärder när det gäller människorättsklausuler men att den bör anpassas för varje berört land. Parlamentet noterar det nya förslaget till reform av det allmänna preferenssystemet från 2011, i vilket det föreslås att samrådsförfarandet bör utökas och vilket innehåller bestämmelser om att undersökningarna av brott mot de mänskliga rättigheterna i kommittén för det allmänna preferenssystemet bör förenklas. I detta sammanhang är parlamentet mycket bekymrat över den förvärrade människorättssituationen i Kambodja där statliga aktörers och privata investerares uppköp av stora landytor (”markrofferi”) har lett till ökad fattigdom och brott mot de människorättsklausuler som ingår i de gällande avtalen mellan EU och Kambodja. Parlamentet varnar för att bristen på enhetlighet vid genomförandet av människorättsklausulen kan undergräva trovärdigheten och effektiviteten hos EU:s villkorade politik. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet välkomnar EU:s ansträngningar för att infoga en människorätts- och demokratiklausul i EU:s alla politiska ramavtal, men upprepar sin uppmaning i fråga om samtliga avtalsförhållanden med tredjeländer – både industri- och utvecklingsländer och omfattande såväl sektorsavtal och handelsavtal som avtal om tekniskt eller ekonomiskt stöd – om att tydligt formulerade villkor och klausuler om mänskliga rättigheter och demokrati ska införlivas i alla avtal utan undantag. Parlamentet anser att den nuvarande gränsen i det allmänna preferenssystemet är hög och att den kan främja åtgärder när det gäller människorättsklausuler men att den bör anpassas för varje berört land. Parlamentet noterar det nya förslaget till reform av det allmänna preferenssystemet från 2011, i vilket det föreslås att samrådsförfarandet bör utökas och vilket innehåller bestämmelser om att undersökningarna av brott mot de mänskliga rättigheterna i kommittén för det allmänna preferenssystemet bör förenklas. I detta sammanhang är parlamentet mycket bekymrat över den förvärrade människorättssituationen i Kambodja där statliga aktörers och privata investerares uppköp av stora landytor (”markrofferi”) har lett till ökad fattigdom och brott mot de människorättsklausuler som ingår i de gällande avtalen mellan EU och Kambodja. Parlamentet varnar för att bristen på enhetlighet vid genomförandet av människorättsklausulen kan undergräva trovärdigheten och effektiviteten hos EU:s villkorade politik.

| 71. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som har vidtagits och de planer som har utvecklats under 2011 av EU-institutionerna och medlemsstaterna i syfte att inrätta en mer enhetlig och samordnad politik med anknytning till företagens sociala ansvar, bland annat för att främja mänskliga rättigheter i världen, och genomförandet av FN:s vägledande principer om näringsliv och mänskliga rättigheter från 2011. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som har vidtagits och de planer som har utvecklats under 2011 av EU-institutionerna och medlemsstaterna i syfte att inrätta en mer enhetlig och samordnad politik med anknytning till företagens sociala ansvar, bland annat för att främja mänskliga rättigheter i världen, och genomförandet av FN:s vägledande principer om näringsliv och mänskliga rättigheter från 2011.

| 72. | Europaparlamentet betonar vikten av att förankra företagens sociala ansvar i frihandelsavtalen med tredjeländer eller utvecklingsländer för att främja mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer. Parlamentet föreslår att alla framtida frihandelsavtal ska innehålla ett omfattande kapitel om mänskliga rättigheter, utöver kapitlen om sociala frågor och miljö. Parlamentet uppmanar även kommissionen att via frihandelsavtal främja de fyra grundläggande arbetsnormerna, dvs. föreningsfriheten och den kollektiva förhandlingsrätten, avskaffande av alla former av tvångsarbete, avskaffande av barnarbete och avskaffande av diskriminering vid anställning. Parlamentet betonar även att övervaknings- och kontrollmekanismerna i det allmänna preferenssystemet GSP plus bör stärkas ytterligare. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet betonar vikten av att förankra företagens sociala ansvar i frihandelsavtalen med tredjeländer eller utvecklingsländer för att främja mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer. Parlamentet föreslår att alla framtida frihandelsavtal ska innehålla ett omfattande kapitel om mänskliga rättigheter, utöver kapitlen om sociala frågor och miljö. Parlamentet uppmanar även kommissionen att via frihandelsavtal främja de fyra grundläggande arbetsnormerna, dvs. föreningsfriheten och den kollektiva förhandlingsrätten, avskaffande av alla former av tvångsarbete, avskaffande av barnarbete och avskaffande av diskriminering vid anställning. Parlamentet betonar även att övervaknings- och kontrollmekanismerna i det allmänna preferenssystemet GSP plus bör stärkas ytterligare.

| 73. | Europaparlamentet upprepar att en konsekvent tillämpning av människorättsklausulen är av grundläggande betydelse i förbindelserna mellan EU och dess medlemsstater och tredjeländer. Det är viktigt att granska hur medlemsstater har samarbetat med förtryckarapparater i terroristbekämpningens namn. I detta avseende understryker parlamentet att den nyligen omarbetade europeiska grannskapspolitiken måste fokuseras på att ge stöd åt en reform av säkerhetssektorn och i synnerhet säkerställa en tydlig åtskillnad mellan underrättelsefunktionen och brottsbekämpningsfunktionen. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, Europeiska utrikestjänsten, rådet och kommissionen att intensifiera sitt samarbete med kommittén för förhindrande av tortyr och andra relevanta Europarådsmekanismer vid planeringen och genomförandet av projekt avseende terrorbekämpningsbistånd tillsammans med tredjeländer och i alla slags terrorbekämpningsdialoger med tredjeländer. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet upprepar att en konsekvent tillämpning av människorättsklausulen är av grundläggande betydelse i förbindelserna mellan EU och dess medlemsstater och tredjeländer. Det är viktigt att granska hur medlemsstater har samarbetat med förtryckarapparater i terroristbekämpningens namn. I detta avseende understryker parlamentet att den nyligen omarbetade europeiska grannskapspolitiken måste fokuseras på att ge stöd åt en reform av säkerhetssektorn och i synnerhet säkerställa en tydlig åtskillnad mellan underrättelsefunktionen och brottsbekämpningsfunktionen. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, Europeiska utrikestjänsten, rådet och kommissionen att intensifiera sitt samarbete med kommittén för förhindrande av tortyr och andra relevanta Europarådsmekanismer vid planeringen och genomförandet av projekt avseende terrorbekämpningsbistånd tillsammans med tredjeländer och i alla slags terrorbekämpningsdialoger med tredjeländer.

| 74. | Europaparlamentet framhåller vikten av att fortsätta arbetet avseende internationell praxis för hemlig internering i kampen mot terrorismen. Parlamentet framhåller att terrorbekämpningen inte under några omständigheter får rättfärdiga brott mot de mänskliga rättigheterna, varken i tredjeländer eller i EU. I detta avseende belyser parlamentet antagandet av sin resolution av den 11 september 2012 om CIA:s påstådda transport och illegala internering av fångar i europeiska länder: uppföljning av TDIP-utskottets betänkande, och uppmanar medlemsstaterna att genomföra rekommendationerna i resolutionen. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet framhåller vikten av att fortsätta arbetet avseende internationell praxis för hemlig internering i kampen mot terrorismen. Parlamentet framhåller att terrorbekämpningen inte under några omständigheter får rättfärdiga brott mot de mänskliga rättigheterna, varken i tredjeländer eller i EU. I detta avseende belyser parlamentet antagandet av sin resolution av den 11 september 2012 om CIA:s påstådda transport och illegala internering av fångar i europeiska länder: uppföljning av TDIP-utskottets betänkande, och uppmanar medlemsstaterna att genomföra rekommendationerna i resolutionen.

| 75. | Europaparlamentet insisterar på vikten av att EU fullt ut håller fast vid och fullföljer sina internationella åtaganden, den förda politiken och utrikespolitiska instrument, såsom riktlinjerna om tortyr och människorättsdialogerna, så att unionen blir mer trovärdig i sina krav på en rigorös tillämpning av människorättsklausuler i associeringsavtal och med auktoritet kan uppmana sina viktigaste allierade att respektera sina egna och internationella lagar. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet insisterar på vikten av att EU fullt ut håller fast vid och fullföljer sina internationella åtaganden, den förda politiken och utrikespolitiska instrument, såsom riktlinjerna om tortyr och människorättsdialogerna, så att unionen blir mer trovärdig i sina krav på en rigorös tillämpning av människorättsklausuler i associeringsavtal och med auktoritet kan uppmana sina viktigaste allierade att respektera sina egna och internationella lagar.

| 76. | För att öka människorättsklausulens trovärdighet och förutsägbarheten i EU:s handlande rekommenderar Europaparlamentet att den vidareutvecklas och förses med politiska och rättsliga mekanismer att användas vid en begäran om att avbryta ett bilateralt samarbete på grund av upprepade och/eller systematiska kränkningar av mänskliga rättigheter i strid med folkrätten. |
| --- | --- |

76.

För att öka människorättsklausulens trovärdighet och förutsägbarheten i EU:s handlande rekommenderar Europaparlamentet att den vidareutvecklas och förses med politiska och rättsliga mekanismer att användas vid en begäran om att avbryta ett bilateralt samarbete på grund av upprepade och/eller systematiska kränkningar av mänskliga rättigheter i strid med folkrätten.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar EU att försäkra sig om att de handelsavtal som sluts med tredjeländer innehåller klausuler som främjar den sociala sammanhållningen och säkerställer upprätthållandet av sociala, miljömässiga och arbetsrättsliga normer samt att naturresurser förvaltas väl, i synnerhet land och vatten. Parlamentet noterar att EU håller på att ta fram en mekanism för bevakning av mänskliga rättigheter som ska infogas som en del av nya partnerskaps- och samarbetsavtal, liksom andra handelsavtal, med ett antal länder. Parlamentet fruktar att dessa bevakningsmekanismer inte är tillräckligt långtgående och inte tydligt definierade, vilket äventyrar EU:s fördragsgrundade åtagande om att främja mänskliga rättigheter och demokrati i världen. Parlamentet är i detta sammanhang särskilt bekymrat över partnerskaps- och samarbetsavtalet med Uzbekistan och det ännu icke ingångna partnerskaps- och samarbetsavtalet med Turkmenistan. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar EU att försäkra sig om att de handelsavtal som sluts med tredjeländer innehåller klausuler som främjar den sociala sammanhållningen och säkerställer upprätthållandet av sociala, miljömässiga och arbetsrättsliga normer samt att naturresurser förvaltas väl, i synnerhet land och vatten. Parlamentet noterar att EU håller på att ta fram en mekanism för bevakning av mänskliga rättigheter som ska infogas som en del av nya partnerskaps- och samarbetsavtal, liksom andra handelsavtal, med ett antal länder. Parlamentet fruktar att dessa bevakningsmekanismer inte är tillräckligt långtgående och inte tydligt definierade, vilket äventyrar EU:s fördragsgrundade åtagande om att främja mänskliga rättigheter och demokrati i världen. Parlamentet är i detta sammanhang särskilt bekymrat över partnerskaps- och samarbetsavtalet med Uzbekistan och det ännu icke ingångna partnerskaps- och samarbetsavtalet med Turkmenistan.

| 78. | Europaparlamentet upprepar sin rekommendation om att EU bör ha en mer enhetlig och effektiv politik för EU-sanktioner och restriktiva åtgärder, med tydliga kriterier för när de ska tillämpas och vilken typ av sanktioner som bör tillämpas, inklusive tydliga riktmärken för när de ska hävas. Parlamentet uppmanar rådet att se till att dubbla måttstockar inte används vid beslut om restriktiva åtgärder eller sanktioner, utan att dessa tillämpas oberoende av politiska, ekonomiska och säkerhetsmässiga intressen. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet upprepar sin rekommendation om att EU bör ha en mer enhetlig och effektiv politik för EU-sanktioner och restriktiva åtgärder, med tydliga kriterier för när de ska tillämpas och vilken typ av sanktioner som bör tillämpas, inklusive tydliga riktmärken för när de ska hävas. Parlamentet uppmanar rådet att se till att dubbla måttstockar inte används vid beslut om restriktiva åtgärder eller sanktioner, utan att dessa tillämpas oberoende av politiska, ekonomiska och säkerhetsmässiga intressen.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på internationell nivå ta upp våldet mot kvinnor och den könsrelaterade dimensionen av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, framför allt i samband med bilaterala associeringsavtal och internationella handelsavtal, både sådana som redan gäller och sådana som håller på att förhandlas fram. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på internationell nivå ta upp våldet mot kvinnor och den könsrelaterade dimensionen av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, framför allt i samband med bilaterala associeringsavtal och internationella handelsavtal, både sådana som redan gäller och sådana som håller på att förhandlas fram.

Yttrandefrihet (sociala medier/digitala friheter)

| 80. | Europaparlamentet konstaterar att den arabiska våren har gjort det tydligt hur den nya globala infrastrukturen för information och kommunikation inte bara skapar nya kanaler för yttrandefrihet, utan också möjliggör nya former av politiskt engagemang som inte följer traditionella mönster. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att landsbygdsområden ofta bara har begränsad uppkoppling till modern kommunikationsteknik. EU-institutionerna och medlemsstaterna uppmanas att utnyttja den nya teknikens positiva potential i EU:s utrikespolitik samtidigt som man betonar att endast organiserade grupper med en tydlig och enhetlig politisk dagordning ska beviljas ekonomiskt stöd. EU-institutionerna och medlemsstaterna bör dessutom bemöta farorna med censur och repression på internet. Parlamentet gläds åt att EU i december 2011 lanserade en strategi mot nedkoppling, ”No Disconnect Strategy”, för att utforma verktyg som gör det möjligt för EU att i lämpliga fall hjälpa det civila samhällets organisationer eller enskilda medborgare att kringgå godtyckliga avbrott i elektronisk kommunikation, inklusive internet. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet konstaterar att den arabiska våren har gjort det tydligt hur den nya globala infrastrukturen för information och kommunikation inte bara skapar nya kanaler för yttrandefrihet, utan också möjliggör nya former av politiskt engagemang som inte följer traditionella mönster. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att landsbygdsområden ofta bara har begränsad uppkoppling till modern kommunikationsteknik. EU-institutionerna och medlemsstaterna uppmanas att utnyttja den nya teknikens positiva potential i EU:s utrikespolitik samtidigt som man betonar att endast organiserade grupper med en tydlig och enhetlig politisk dagordning ska beviljas ekonomiskt stöd. EU-institutionerna och medlemsstaterna bör dessutom bemöta farorna med censur och repression på internet. Parlamentet gläds åt att EU i december 2011 lanserade en strategi mot nedkoppling, ”No Disconnect Strategy”, för att utforma verktyg som gör det möjligt för EU att i lämpliga fall hjälpa det civila samhällets organisationer eller enskilda medborgare att kringgå godtyckliga avbrott i elektronisk kommunikation, inklusive internet.

| 81. | Det ökande beroendet av infrastruktur för informations- och kommunikationsteknik kommer sannolikt att skapa nya svaga punkter och säkerhetsproblem internationellt sett, men Europaparlamentet påminner om att många av de decentraliserade egenskaper som gör internet problematiskt ur it-säkerhetssynpunkt också är just det som gör internet till ett mäktigt verktyg för människorättsförsvarare som lever under förtryckarregimer. Därför betonar parlamentet vikten av en heltäckande strategi för digital frihet med ett tydligt människorättsperspektiv, inklusive en människorättskonsekvensbedömning, i utformningen av politik och program som rör it-säkerhet, kampen mot it-brottslighet, förvaltning av internet och annan EU-politik i detta sammanhang. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att agera med framförhållning och att integrera it-säkerhet i unionens förbindelser med tredjeländer. |
| --- | --- |

81.

Det ökande beroendet av infrastruktur för informations- och kommunikationsteknik kommer sannolikt att skapa nya svaga punkter och säkerhetsproblem internationellt sett, men Europaparlamentet påminner om att många av de decentraliserade egenskaper som gör internet problematiskt ur it-säkerhetssynpunkt också är just det som gör internet till ett mäktigt verktyg för människorättsförsvarare som lever under förtryckarregimer. Därför betonar parlamentet vikten av en heltäckande strategi för digital frihet med ett tydligt människorättsperspektiv, inklusive en människorättskonsekvensbedömning, i utformningen av politik och program som rör it-säkerhet, kampen mot it-brottslighet, förvaltning av internet och annan EU-politik i detta sammanhang. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att agera med framförhållning och att integrera it-säkerhet i unionens förbindelser med tredjeländer.

| 82. | Europaparlamentet betonar att förtryck och kontroll av medborgare och företag innehåller en ständigt växande teknisk beståndsdel genom blockering av innehåll och genom kontroll och identifiering av människorättsförsvarare, journalister, aktivister och dissidenter samt genom kriminalisering av legitima uttryck online och antagandet av restriktiv lagstiftning för att berättiga dessa åtgärder. Parlamentet rekommenderar att främjandet och skyddet av digitala friheter bör integreras och ses över årligen så att ansvar och kontinuitet tryggas, i samtliga EU:s yttre åtgärder och i politiken och instrumenten för finansiering och bistånd. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att otvetydigt erkänna digitala friheter som grundläggande rättigheter och som nödvändiga förhandskrav för åtnjutande av universella mänskliga rättigheter såsom yttrandefrihet, mötesfrihet och tillgång till information samt garantier för insyn och ansvarstagande i det offentliga livet. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet betonar att förtryck och kontroll av medborgare och företag innehåller en ständigt växande teknisk beståndsdel genom blockering av innehåll och genom kontroll och identifiering av människorättsförsvarare, journalister, aktivister och dissidenter samt genom kriminalisering av legitima uttryck online och antagandet av restriktiv lagstiftning för att berättiga dessa åtgärder. Parlamentet rekommenderar att främjandet och skyddet av digitala friheter bör integreras och ses över årligen så att ansvar och kontinuitet tryggas, i samtliga EU:s yttre åtgärder och i politiken och instrumenten för finansiering och bistånd. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att otvetydigt erkänna digitala friheter som grundläggande rättigheter och som nödvändiga förhandskrav för åtnjutande av universella mänskliga rättigheter såsom yttrandefrihet, mötesfrihet och tillgång till information samt garantier för insyn och ansvarstagande i det offentliga livet.

| 83. | Europaparlamentet välkomnar åtagandet i EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter om att utarbeta nya offentliga riktlinjer för yttrandefrihet både online och offline, inbegripet skydd av bloggare och journalister, människorättsförsvarare och oppositionspartier. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet välkomnar åtagandet i EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter om att utarbeta nya offentliga riktlinjer för yttrandefrihet både online och offline, inbegripet skydd av bloggare och journalister, människorättsförsvarare och oppositionspartier.

| 84. | Europaparlamentet betonar vikten av att stimulera frihet och oberoende för press och medier, som spelar en avgörande roll i arbetet för att bevara rättsstatsprincipen och bekämpa korruption. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet betonar vikten av att stimulera frihet och oberoende för press och medier, som spelar en avgörande roll i arbetet för att bevara rättsstatsprincipen och bekämpa korruption.

| 85. | Europaparlamentet ser med oro på den illavarslande utvecklingen med allt fler angrepp och hot mot journalister och mediearbetare i världen. Parlamentet efterlyser intensifierade EU-insatser för att främja deras säkerhet i dialoger med unionens partner och andra länder. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet ser med oro på den illavarslande utvecklingen med allt fler angrepp och hot mot journalister och mediearbetare i världen. Parlamentet efterlyser intensifierade EU-insatser för att främja deras säkerhet i dialoger med unionens partner och andra länder.

| 86. | Europaparlamentet oroas allvarligt av händelseutvecklingar som inskränker yttrande- och mötesfriheten på grund av missuppfattningar om homosexuella och transpersoner. Parlamentet erinrar om att sådana lagar och förslag strider mot den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som förbjuder diskriminerande lagar och praxis på grund av sexuell läggning, och uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att systematiskt ta upp dessa frågor. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet oroas allvarligt av händelseutvecklingar som inskränker yttrande- och mötesfriheten på grund av missuppfattningar om homosexuella och transpersoner. Parlamentet erinrar om att sådana lagar och förslag strider mot den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som förbjuder diskriminerande lagar och praxis på grund av sexuell läggning, och uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att systematiskt ta upp dessa frågor.

| 87. | Europaparlamentet beklagar djupt att teknik och tjänster som härrör från EU används i tredjeländer för att kränka mänskliga rättigheter genom censur av information, massövervakning och kontroll samt för att upptäcka och spåra enskilda medborgare och deras verksamhet på (mobil)telefonnät och på internet. Parlamentet oroas av rapporterna om att vissa EU-företag samarbetar med auktoritära regimer genom att ge dem fri och obegränsad tillgång till sina nätverk och databaser under förevändningen att de följer lokala lagar, så som var fallet med EU-baserade TeliaSonera i flera före detta Sovjetrepubliker. Parlamentet anser bestämt att europeiska företag och deras dotterbolag och underleverantörer bör spela en avgörande roll i främjandet och spridningen av sociala normer i världen, och att de därför bör handla i enlighet med EU:s värderingar och aldrig får äventyra skyddet för mänskliga rättigheter i sina satsningar på att expandera på utländska marknader. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet beklagar djupt att teknik och tjänster som härrör från EU används i tredjeländer för att kränka mänskliga rättigheter genom censur av information, massövervakning och kontroll samt för att upptäcka och spåra enskilda medborgare och deras verksamhet på (mobil)telefonnät och på internet. Parlamentet oroas av rapporterna om att vissa EU-företag samarbetar med auktoritära regimer genom att ge dem fri och obegränsad tillgång till sina nätverk och databaser under förevändningen att de följer lokala lagar, så som var fallet med EU-baserade TeliaSonera i flera före detta Sovjetrepubliker. Parlamentet anser bestämt att europeiska företag och deras dotterbolag och underleverantörer bör spela en avgörande roll i främjandet och spridningen av sociala normer i världen, och att de därför bör handla i enlighet med EU:s värderingar och aldrig får äventyra skyddet för mänskliga rättigheter i sina satsningar på att expandera på utländska marknader.

| 88. | Europaparlamentet välkomnar rådets beslut att förbjuda export av vissa informationstekniker och informationstjänster till Syrien och Iran och uppmanar med kraft EU att överväga dessa fall som prejudikat för framtida restriktiva åtgärder mot andra förtryckarregimer. Parlamentet stöder bestämt förslaget att inkludera brott mot de mänskliga rättigheterna i EU:s system för kontroll av export av produkter med dubbla användningsområden för att de produkter som inte tas upp i förteckningen ska kunna omfattas av medlemsstaternas exportrestriktioner. Parlamentet hänvisar i detta sammanhang till sin ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet välkomnar rådets beslut att förbjuda export av vissa informationstekniker och informationstjänster till Syrien och Iran och uppmanar med kraft EU att överväga dessa fall som prejudikat för framtida restriktiva åtgärder mot andra förtryckarregimer. Parlamentet stöder bestämt förslaget att inkludera brott mot de mänskliga rättigheterna i EU:s system för kontroll av export av produkter med dubbla användningsområden för att de produkter som inte tas upp i förteckningen ska kunna omfattas av medlemsstaternas exportrestriktioner. Parlamentet hänvisar i detta sammanhang till sin ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden.

EU-stöd till det civila samhället och människorättsförsvarare

| 89. | Europaparlamentet framhåller ett utvecklande av ett starkt och livskraftigt civilsamhälle som en nyckelfaktor för demokratiska framsteg och förbättrat skydd för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet understryker att mobiliseringen av det civila samhället var början till de historiska förändringar som den arabiska våren innebar. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet framhåller ett utvecklande av ett starkt och livskraftigt civilsamhälle som en nyckelfaktor för demokratiska framsteg och förbättrat skydd för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet understryker att mobiliseringen av det civila samhället var början till de historiska förändringar som den arabiska våren innebar.

| 90. | Europaparlamentet erkänner EU:s arbete för att intensifiera stödet till organisationer i det civila samhället. Särskilt värdesätter parlamentet den möjlighet som EU har att direkt samarbeta med det civila samhället genom det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, finansieringsmekanismen för det civila samhället och den europeiska demokratifonden. Det är dock beklagligt att EU inte har en mer kraftfull systematisk politik för att övertala sina partnerländer att avskaffa otillbörliga rättsliga och administrativa restriktioner som begränsar den allmänna rätten till mötes- och föreningsfrihet. Parlamentet vill att riktlinjer för en sådan politik ska utvecklas. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet erkänner EU:s arbete för att intensifiera stödet till organisationer i det civila samhället. Särskilt värdesätter parlamentet den möjlighet som EU har att direkt samarbeta med det civila samhället genom det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, finansieringsmekanismen för det civila samhället och den europeiska demokratifonden. Det är dock beklagligt att EU inte har en mer kraftfull systematisk politik för att övertala sina partnerländer att avskaffa otillbörliga rättsliga och administrativa restriktioner som begränsar den allmänna rätten till mötes- och föreningsfrihet. Parlamentet vill att riktlinjer för en sådan politik ska utvecklas.

| 91. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för genomförandet av konceptet ”demokratiskt egenansvar” i EU:s utvecklingssamarbete och anser att det civila samhället spelar en avgörande roll i detta sammanhang. Parlamentet betonar att alla EU-anställda behöver samarbeta nära med det civila samhället i de länder där de tjänstgör. Parlamentet påpekar att ett närmare samarbete med det civila samhället avsevärt skulle bidra till ett inrättande av genomförbara och realistiska landsspecifika människorättsstrategier, som är skräddarsydda för respektive lands prioriteringar. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för genomförandet av konceptet ”demokratiskt egenansvar” i EU:s utvecklingssamarbete och anser att det civila samhället spelar en avgörande roll i detta sammanhang. Parlamentet betonar att alla EU-anställda behöver samarbeta nära med det civila samhället i de länder där de tjänstgör. Parlamentet påpekar att ett närmare samarbete med det civila samhället avsevärt skulle bidra till ett inrättande av genomförbara och realistiska landsspecifika människorättsstrategier, som är skräddarsydda för respektive lands prioriteringar.

| 92. | Europaparlamentet beklagar att förföljelse och marginalisering av människorättsförsvarare fortfarande är den allmänna tendensen i hela världen, särskilt i Kina och Ryssland och alla andra länder som fortfarande felaktigt betraktar höga människorättsnormer som en börda orsakad av EU, FN och globala människorättsorganisationer. Sorgligt nog betraktas ödet för avstängda advokater och politiskt förföljda journalister och mediearbetare i Kina som en intern angelägenhet. Parlamentet noterar inskränkningarna av utrymmet för demokrati. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet beklagar att förföljelse och marginalisering av människorättsförsvarare fortfarande är den allmänna tendensen i hela världen, särskilt i Kina och Ryssland och alla andra länder som fortfarande felaktigt betraktar höga människorättsnormer som en börda orsakad av EU, FN och globala människorättsorganisationer. Sorgligt nog betraktas ödet för avstängda advokater och politiskt förföljda journalister och mediearbetare i Kina som en intern angelägenhet. Parlamentet noterar inskränkningarna av utrymmet för demokrati.

| 93. | Europaparlamentet välkomnar resolutionen om människorättsförsvarare från FN:s generalförsamlings tredje kommitté i november 2011, som bland annat EU stod bakom, liksom EU:s offentligt uttryckta stöd åt FN:s särskilde rapportör om människorättsförsvarare och relevanta regionala mekanismer till skydd för människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet välkomnar resolutionen om människorättsförsvarare från FN:s generalförsamlings tredje kommitté i november 2011, som bland annat EU stod bakom, liksom EU:s offentligt uttryckta stöd åt FN:s särskilde rapportör om människorättsförsvarare och relevanta regionala mekanismer till skydd för människorättsförsvarare.

| 94. | Europaparlamentet stöder planerna på att inrätta ett frivilligt europeiskt initiativ för att inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter erbjuda tillfälligt skydd åt människorättsförsvarare som akut måste lämna sina ursprungsländer. Detta initiativ bör genomföras på ett sätt som kompletterar de system för sådant skydd som redan finns. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet stöder planerna på att inrätta ett frivilligt europeiskt initiativ för att inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter erbjuda tillfälligt skydd åt människorättsförsvarare som akut måste lämna sina ursprungsländer. Detta initiativ bör genomföras på ett sätt som kompletterar de system för sådant skydd som redan finns.

| 95. | Europaparlamentet konstaterar att det är människorättsförsvarare som arbetar i avlägsna områden och konfliktområden som är mest utsatta för faror och hot och som har minst kontakt med EU-personal. Samtliga EU-delegationer uppmanas med eftertryck att utveckla lokala människorättsstrategier i syfte att hålla regelbunden kontakt med människorättsförsvarare på fältet och ge dem nödvändigt stöd och skydd, så som krävs i EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet konstaterar att det är människorättsförsvarare som arbetar i avlägsna områden och konfliktområden som är mest utsatta för faror och hot och som har minst kontakt med EU-personal. Samtliga EU-delegationer uppmanas med eftertryck att utveckla lokala människorättsstrategier i syfte att hålla regelbunden kontakt med människorättsförsvarare på fältet och ge dem nödvändigt stöd och skydd, så som krävs i EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare.

| 96. | Europaparlamentet betonar vikten av att EU agerar med framförhållning (reagerar och hjälper hotade människorättsförsvarare, bevakar rättegångar mot människorättsförsvarare samt reagerar snabbt, kraftfullt och tydligt på begränsningar av yttrande-, förenings- och mötesfriheten) och systematiskt informerar människorättsförsvararna och/eller deras familjer om vilka åtgärder som vidtagits till förmån för dem, enligt vad som föreskrivs i EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang en förstärkning av det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter som syftar till att tillhandahålla brådskande skyddsåtgärder för människorättsförsvarare som befinner sig i fara eller är utsatta för risk. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet betonar vikten av att EU agerar med framförhållning (reagerar och hjälper hotade människorättsförsvarare, bevakar rättegångar mot människorättsförsvarare samt reagerar snabbt, kraftfullt och tydligt på begränsningar av yttrande-, förenings- och mötesfriheten) och systematiskt informerar människorättsförsvararna och/eller deras familjer om vilka åtgärder som vidtagits till förmån för dem, enligt vad som föreskrivs i EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang en förstärkning av det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter som syftar till att tillhandahålla brådskande skyddsåtgärder för människorättsförsvarare som befinner sig i fara eller är utsatta för risk.

| 97. | Europaparlamentet beklagar att dess uppmaning att göra det årliga Sacharovpriset mer synligt inte har uppmärksammats eftersom utmärkelsen bara omnämns kort under avsnittet om Europaparlamentet i årsrapporten. Parlamentet understryker återigen att Europeiska utrikestjänsten bör göra en verklig uppföljning av kandidaternas och pristagarnas välbefinnande och av situationerna i deras respektive hemländer. Parlamentet upprepar sin uppmaning till Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att ha regelbunden kontakt med kandidaterna och pristagarna för att upprätthålla dialogen och övervaka människorättssituationen i respektive land samt erbjuda skydd åt dem som utsätts för förföljelse. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att ta upp Sacharovpriset i avsnittet om människorättsförsvarare i den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet beklagar att dess uppmaning att göra det årliga Sacharovpriset mer synligt inte har uppmärksammats eftersom utmärkelsen bara omnämns kort under avsnittet om Europaparlamentet i årsrapporten. Parlamentet understryker återigen att Europeiska utrikestjänsten bör göra en verklig uppföljning av kandidaternas och pristagarnas välbefinnande och av situationerna i deras respektive hemländer. Parlamentet upprepar sin uppmaning till Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att ha regelbunden kontakt med kandidaterna och pristagarna för att upprätthålla dialogen och övervaka människorättssituationen i respektive land samt erbjuda skydd åt dem som utsätts för förföljelse. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att ta upp Sacharovpriset i avsnittet om människorättsförsvarare i den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna.

| 98. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att stödja, utbilda och ge inflytande åt människorättsförsvarare, civilsamhälleaktivister och oberoende journalister, att garantera deras säkerhet och frihet på nätet samt hävda de grundläggande rättigheterna yttrandefrihet, mötesfrihet och föreningsfrihet på nätet. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att stödja, utbilda och ge inflytande åt människorättsförsvarare, civilsamhälleaktivister och oberoende journalister, att garantera deras säkerhet och frihet på nätet samt hävda de grundläggande rättigheterna yttrandefrihet, mötesfrihet och föreningsfrihet på nätet.

EU:s insatser mot dödsstraffet

| 99. | Europaparlamentet står fast vid sin orubbliga hållning mot dödsstraffet i samtliga fall och under alla omständigheter, och ger sitt starka stöd åt EU:s arbete för en kraftfull resolution om ett moratorium för dödsstraffet vid den 67:e sessionen i FN:s generalförsamling, bland annat i syfte att skapa uppmärksamhet kring frågan inför världskongressen mot dödsstraffet. Parlamentet understryker att EU är den ledande aktören i och den största bidragsgivaren till kampen mot dödsstraffet. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet står fast vid sin orubbliga hållning mot dödsstraffet i samtliga fall och under alla omständigheter, och ger sitt starka stöd åt EU:s arbete för en kraftfull resolution om ett moratorium för dödsstraffet vid den 67:e sessionen i FN:s generalförsamling, bland annat i syfte att skapa uppmärksamhet kring frågan inför världskongressen mot dödsstraffet. Parlamentet understryker att EU är den ledande aktören i och den största bidragsgivaren till kampen mot dödsstraffet.

| 100. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avstå från att saluföra eller marknadsföra utrustning som är förbjuden enligt förordning (EG) nr 1236/2005 av den 27 juni 2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Parlamentet efterlyser regelbunden och uppdaterad exportkontroll när det gäller droger som tillverkas av läkemedelsföretag i EU och som kan användas för verkställande av dödsdomar i tredjeländer. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens beslut från 2011 om att ändra förordning (EG) nr 1236/2005 för att stärka exportkontrollen av vissa droger som kan användas till dödsstraff, och är positiv till de proaktiva åtgärder som vissa av EU:s läkemedelsföretag har vidtagit för att förhindra export till tredjeländer där det finns en förutsebar risk att dessa droger används till avrättningar. Parlamentet kräver att fler av EU:s läkemedelsföretag ska vidta liknande åtgärder och uppmanar kommissionen att inrätta en generalklausul i förordning (EG) nr 1236/2005 som till exempel ska innehålla ett krav på förhandstillstånd för export för alla droger som kan användas för tortyr eller avrättningar. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avstå från att saluföra eller marknadsföra utrustning som är förbjuden enligt förordning (EG) nr 1236/2005 av den 27 juni 2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Parlamentet efterlyser regelbunden och uppdaterad exportkontroll när det gäller droger som tillverkas av läkemedelsföretag i EU och som kan användas för verkställande av dödsdomar i tredjeländer. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens beslut från 2011 om att ändra förordning (EG) nr 1236/2005 för att stärka exportkontrollen av vissa droger som kan användas till dödsstraff, och är positiv till de proaktiva åtgärder som vissa av EU:s läkemedelsföretag har vidtagit för att förhindra export till tredjeländer där det finns en förutsebar risk att dessa droger används till avrättningar. Parlamentet kräver att fler av EU:s läkemedelsföretag ska vidta liknande åtgärder och uppmanar kommissionen att inrätta en generalklausul i förordning (EG) nr 1236/2005 som till exempel ska innehålla ett krav på förhandstillstånd för export för alla droger som kan användas för tortyr eller avrättningar.

| 101. | Europaparlamentet ser positivt på människorättsorganisationernas bedömning att tillämpandet av dödsstraffet under 2011 i stort sett bekräftar den globala trenden i riktning mot ett avskaffande. Parlamentet gläds åt att Thailand har avskaffat dödsstraffet för brottslingar under 18 år. Det är dock beklagligt att avrättningarna i Iran, Irak, Afghanistan och Saudiarabien ökat betydligt. Parlamentet uttrycker sin djupa besvikelse över att Kina vägrar att lämna ut trovärdiga uppgifter om landets tillämpning av dödsstraff och avrättningar, vilka enligt Amnesty International räknas i tusental. Parlamentet gläds åt att den amerikanska delstaten Illinois beslutat att avskaffa dödsstraffet, men finner det beklagligt att Förenta staterna fortsätter att avrätta människor, som det enda landet i G8-gruppen 2011. Parlamentet påminner med oro om att Vitryssland är det enda landet i Europa som fortfarande tillämpar dödsstraffet. EU:s och dess medlemsstater uppmanas med eftertryck att konsekvent och med prioritet lyfta frågan i sina dialoger med de berörda länderna. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet ser positivt på människorättsorganisationernas bedömning att tillämpandet av dödsstraffet under 2011 i stort sett bekräftar den globala trenden i riktning mot ett avskaffande. Parlamentet gläds åt att Thailand har avskaffat dödsstraffet för brottslingar under 18 år. Det är dock beklagligt att avrättningarna i Iran, Irak, Afghanistan och Saudiarabien ökat betydligt. Parlamentet uttrycker sin djupa besvikelse över att Kina vägrar att lämna ut trovärdiga uppgifter om landets tillämpning av dödsstraff och avrättningar, vilka enligt Amnesty International räknas i tusental. Parlamentet gläds åt att den amerikanska delstaten Illinois beslutat att avskaffa dödsstraffet, men finner det beklagligt att Förenta staterna fortsätter att avrätta människor, som det enda landet i G8-gruppen 2011. Parlamentet påminner med oro om att Vitryssland är det enda landet i Europa som fortfarande tillämpar dödsstraffet. EU:s och dess medlemsstater uppmanas med eftertryck att konsekvent och med prioritet lyfta frågan i sina dialoger med de berörda länderna.

| 102. | Europaparlamentet hävdar att EU, som redan tidigare har uppnått konkreta resultat i kampen mot dödsstraff, måste vara mer beslutsamt engagerat och begära att institutionerna och medlemsstaterna behåller och ökar sitt engagemang och sin politiska vilja för denna sak, så att dödsstraffet slutligen blir avskaffat i hela världen. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet hävdar att EU, som redan tidigare har uppnått konkreta resultat i kampen mot dödsstraff, måste vara mer beslutsamt engagerat och begära att institutionerna och medlemsstaterna behåller och ökar sitt engagemang och sin politiska vilja för denna sak, så att dödsstraffet slutligen blir avskaffat i hela världen.

Tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning

| 103. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av de uppdaterade riktlinjerna för EU:s politik gentemot tredjeländer om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Parlamentet påminner dock om att utmaningarna med att öka medvetenheten och genomförandet av dem måste övervinnas om EU:s politik verkligen ska kunna göra framsteg. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av de uppdaterade riktlinjerna för EU:s politik gentemot tredjeländer om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Parlamentet påminner dock om att utmaningarna med att öka medvetenheten och genomförandet av dem måste övervinnas om EU:s politik verkligen ska kunna göra framsteg.

| 104. | Europaparlamentet välkomnar att man i de uppdaterade riktlinjerna har inkluderat personer som utsätts för diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet i de grupper som behöver särskilt skydd och att man har förbundit sig att uppmana tredjeländer att inrätta inhemska förfaranden för klagomål och rapportering som tar hänsyn till jämställdhetsperspektivet och barnens perspektiv. Parlamentet beklagar dock att EU:s samordnade insatser för att motverka tortyr inte beaktar könsaspekten i tillräcklig utsträckning, vilket främst beror på brist på konkreta uppgifter om alla former av tortyr och misshandel. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet välkomnar att man i de uppdaterade riktlinjerna har inkluderat personer som utsätts för diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet i de grupper som behöver särskilt skydd och att man har förbundit sig att uppmana tredjeländer att inrätta inhemska förfaranden för klagomål och rapportering som tar hänsyn till jämställdhetsperspektivet och barnens perspektiv. Parlamentet beklagar dock att EU:s samordnade insatser för att motverka tortyr inte beaktar könsaspekten i tillräcklig utsträckning, vilket främst beror på brist på konkreta uppgifter om alla former av tortyr och misshandel.

| 105. | Europaparlamentet betonar vikten av att EU:s riktlinjer kopplas till genomförandearrangemangen för det fakultativa protokollet till FN-konventionen mot tortyr, med särskild uppmärksamhet åt de nationella förebyggande mekanismerna. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet betonar vikten av att EU:s riktlinjer kopplas till genomförandearrangemangen för det fakultativa protokollet till FN-konventionen mot tortyr, med särskild uppmärksamhet åt de nationella förebyggande mekanismerna.

| 106. | Europaparlamentet understryker att FN:s definition av slaveri är en enskild persons tillstånd eller villkor som helt eller delvis styrs av äganderätten. Parlamentet beklagar att det fortfarande förekommer moderna former av slaveri, bland annat inom EU. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att bedriva en mycket striktare politik på detta område, i synnerhet när det gäller anställda i hemmet, den sociala och yrkesmässiga kategori som är mest utsatt för dessa former av slaveri. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet understryker att FN:s definition av slaveri är en enskild persons tillstånd eller villkor som helt eller delvis styrs av äganderätten. Parlamentet beklagar att det fortfarande förekommer moderna former av slaveri, bland annat inom EU. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att bedriva en mycket striktare politik på detta område, i synnerhet när det gäller anställda i hemmet, den sociala och yrkesmässiga kategori som är mest utsatt för dessa former av slaveri.

| 107. | Europaparlamentet beklagar att det politiska missbruket av psykiatrin fortfarande är ett smärtsamt problem i ett antal länder, där tvångsmetoder inom psykiatrin förr har använts för att stödja odemokratiska regimer genom att skrämma och tysta ner oliktänkande grupper och personer i samhället. Denna oroande tendens går hand i hand med dunkla och svårfångade former av tortyr, bland annat psykisk terror och förnedrande förhållanden i fängelser. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet beklagar att det politiska missbruket av psykiatrin fortfarande är ett smärtsamt problem i ett antal länder, där tvångsmetoder inom psykiatrin förr har använts för att stödja odemokratiska regimer genom att skrämma och tysta ner oliktänkande grupper och personer i samhället. Denna oroande tendens går hand i hand med dunkla och svårfångade former av tortyr, bland annat psykisk terror och förnedrande förhållanden i fängelser.

| 108. | Europaparlamentet uppmärksammar betydelsen av rapporten av den 5 augusti 2011 från FN:s särskilde rapportör (A/66/268) om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, med fokus på effekterna av isolering, inbegripet användningen av denna metod på psykiatriska kliniker. Parlamentet uttrycker stor oro över uppgifterna från olika länder om att psykiatriska sjukhus i praktiken används som fängelser. Vice ordföranden/den höga representanten, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen uppmanas att uppmärksamma detta problem på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet uppmärksammar betydelsen av rapporten av den 5 augusti 2011 från FN:s särskilde rapportör (A/66/268) om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, med fokus på effekterna av isolering, inbegripet användningen av denna metod på psykiatriska kliniker. Parlamentet uttrycker stor oro över uppgifterna från olika länder om att psykiatriska sjukhus i praktiken används som fängelser. Vice ordföranden/den höga representanten, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen uppmanas att uppmärksamma detta problem på lämpligt sätt.

| 109. | Europaparlamentet oroas över hur rehabiliteringskliniker för tortyroffer ska kunna fungera i framtiden. Europeiska utrikestjänsten och kommissionens tjänsteavdelningar uppmanas att samarbeta över skiljelinjen mellan extern och intern politik, så att det säkerställs att gränserna för administrativa behörighetsområden inte äventyrar EU:s stöd till rehabiliteringscentrum, både utanför och inom unionen. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet oroas över hur rehabiliteringskliniker för tortyroffer ska kunna fungera i framtiden. Europeiska utrikestjänsten och kommissionens tjänsteavdelningar uppmanas att samarbeta över skiljelinjen mellan extern och intern politik, så att det säkerställs att gränserna för administrativa behörighetsområden inte äventyrar EU:s stöd till rehabiliteringscentrum, både utanför och inom unionen.

| 110. | Europaparlamentet beklagar att brott mot de mänskliga rättigheterna alltjämt är ett smärtsamt problem i de ockuperade delarna av Cypern. Parlamentet konstaterar att tusentals flyktingar, som har tvingats överge sina hem och sin egendom, fram till i dag har förhindrats att leva i sitt hemland av de turkiska styrkorna. Dessutom förvägras familjer och släktingar till saknade personer fortfarande rätten att få reda på vad som har hänt med deras närstående eftersom Turkiet inte underlättar tillträde till militärområden eller arkiv med relevanta utredningsrapporter från den cypriotiska kommittén för saknade personer. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet beklagar att brott mot de mänskliga rättigheterna alltjämt är ett smärtsamt problem i de ockuperade delarna av Cypern. Parlamentet konstaterar att tusentals flyktingar, som har tvingats överge sina hem och sin egendom, fram till i dag har förhindrats att leva i sitt hemland av de turkiska styrkorna. Dessutom förvägras familjer och släktingar till saknade personer fortfarande rätten att få reda på vad som har hänt med deras närstående eftersom Turkiet inte underlättar tillträde till militärområden eller arkiv med relevanta utredningsrapporter från den cypriotiska kommittén för saknade personer.

Diskriminering

| 111. | Europaparlamentet insisterar på att den politiska dialogen om mänskliga rättigheter mellan EU och tredjeländer måste omfatta en mer inkluderande och heltäckande definition på icke-diskriminering, bland annat på grund av religion eller trosuppfattning, kön, ras eller etniskt ursprung, ålder, funktionshinder, sexuell läggning och könsidentitet. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet insisterar på att den politiska dialogen om mänskliga rättigheter mellan EU och tredjeländer måste omfatta en mer inkluderande och heltäckande definition på icke-diskriminering, bland annat på grund av religion eller trosuppfattning, kön, ras eller etniskt ursprung, ålder, funktionshinder, sexuell läggning och könsidentitet.

| 112. | Europaparlamentet understryker att rådet, för att EU:s utrikespolitik ska vara trovärdig och sammanhängande när det gäller grundläggande rättigheter, jämlikhet och antidiskriminering, bör anta direktivet om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning samt utöka tillämpningsområdet för rambeslutet om rasism och främlingsfientlighet till att omfatta andra utsatta grupper, såsom hbt-personer. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet understryker att rådet, för att EU:s utrikespolitik ska vara trovärdig och sammanhängande när det gäller grundläggande rättigheter, jämlikhet och antidiskriminering, bör anta direktivet om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning samt utöka tillämpningsområdet för rambeslutet om rasism och främlingsfientlighet till att omfatta andra utsatta grupper, såsom hbt-personer.

| 113. | Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna med kraft motsätter sig alla försök att urholka de mänskliga rättigheternas allmängiltighet, odelbarhet och ömsesidiga beroende samt aktivt uppmanar FN:s råd för mänskliga rättigheter att ägna lika mycket uppmärksamhet åt alla former av diskriminering, däribland diskriminering på grund av kön, könsidentitet, ras, ålder, sexuell läggning och religion eller övertygelse. Parlamentet beklagar djupt att homosexualitet fortfarande betraktas som ett brott i 78 länder och i fem av dessa är belagt med dödsstraff. Parlamentet uppmanar dessa länder att omedelbart avkriminalisera homosexualitet och frige dem som fängslats på grund av sin sexuella läggning eller könsidentitet i stället för att avrätta dem. Europeiska utrikestjänsten uppmanas att använda ”verktygslådan för hbt-frågor” i full utsträckning i syfte att skydda hbti-personers rättigheter. Rådet uppmanas att arbeta för bindande riktlinjer på området. Utrikestjänsten och medlemsstaterna uppmanas att bistå människorättsförsvarare för hbti-personer i länder där de är i fara, och vice ordföranden/den höga representanten samt EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter uppmanas att fortsätta att lyfta fram EU:s orubbliga engagemang för likabehandling och icke-diskriminering i fråga om sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck i världen, även genom att lansera och stödja initiativ om dessa frågor på bilateral och internationell nivå samt inom FN. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att ge ut en färdplan för jämlikhet i fråga om sexuell läggning och könsidentitet. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna med kraft motsätter sig alla försök att urholka de mänskliga rättigheternas allmängiltighet, odelbarhet och ömsesidiga beroende samt aktivt uppmanar FN:s råd för mänskliga rättigheter att ägna lika mycket uppmärksamhet åt alla former av diskriminering, däribland diskriminering på grund av kön, könsidentitet, ras, ålder, sexuell läggning och religion eller övertygelse. Parlamentet beklagar djupt att homosexualitet fortfarande betraktas som ett brott i 78 länder och i fem av dessa är belagt med dödsstraff. Parlamentet uppmanar dessa länder att omedelbart avkriminalisera homosexualitet och frige dem som fängslats på grund av sin sexuella läggning eller könsidentitet i stället för att avrätta dem. Europeiska utrikestjänsten uppmanas att använda ”verktygslådan för hbt-frågor” i full utsträckning i syfte att skydda hbti-personers rättigheter. Rådet uppmanas att arbeta för bindande riktlinjer på området. Utrikestjänsten och medlemsstaterna uppmanas att bistå människorättsförsvarare för hbti-personer i länder där de är i fara, och vice ordföranden/den höga representanten samt EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter uppmanas att fortsätta att lyfta fram EU:s orubbliga engagemang för likabehandling och icke-diskriminering i fråga om sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck i världen, även genom att lansera och stödja initiativ om dessa frågor på bilateral och internationell nivå samt inom FN. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att ge ut en färdplan för jämlikhet i fråga om sexuell läggning och könsidentitet.

| 114. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bevilja asyl för personer som flyr undan förföljelse i länder där hbti-personer kriminaliseras, på grund av asylsökandenas välgrundade rädsla för förföljelse och mot bakgrund av deras självidentifikation som lesbiska, homosexuella, bisexuella, transpersoner eller intersexuella. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bevilja asyl för personer som flyr undan förföljelse i länder där hbti-personer kriminaliseras, på grund av asylsökandenas välgrundade rädsla för förföljelse och mot bakgrund av deras självidentifikation som lesbiska, homosexuella, bisexuella, transpersoner eller intersexuella.

| 115. | Europaparlamentet bekräftar att principen om icke-diskriminering, däribland på grundval av kön och sexuell läggning, är en grundläggande del av AVS-EU-partnerskapet. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet bekräftar att principen om icke-diskriminering, däribland på grundval av kön och sexuell läggning, är en grundläggande del av AVS-EU-partnerskapet.

| 116. | Europaparlamentet understryker EU:s ratificering av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (UNCRPD) och antagandet av den europeiska handikappsstrategin 2010–2020, särskilt handlingsområde 8. Parlamentet fördömer varje form av diskriminering grundad på funktionsnedsättning och uppmanar alla stater att ratificera och genomföra konventionen. Parlamentet påpekar att EU också behöver övervaka efterlevnaden av konventionen inom sitt eget territorium. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att arbeta för att 2006 års internationella FN-konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ska efterlevas, både inom och utanför EU:s gränser. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet understryker EU:s ratificering av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (UNCRPD) och antagandet av den europeiska handikappsstrategin 2010–2020, särskilt handlingsområde 8. Parlamentet fördömer varje form av diskriminering grundad på funktionsnedsättning och uppmanar alla stater att ratificera och genomföra konventionen. Parlamentet påpekar att EU också behöver övervaka efterlevnaden av konventionen inom sitt eget territorium. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att arbeta för att 2006 års internationella FN-konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ska efterlevas, både inom och utanför EU:s gränser.

| 117. | Europaparlamentet fördömer de fortsatta människorättskränkningar som begås mot människor drabbade av kastbaserad diskriminering, inklusive förvägrad jämlikhet och tillgång till rättvisa, fortsatt segregering samt kastbaserade hinder för grundläggande mänskliga rättigheter. Parlamentet kräver att rådet, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen vidtar gemensamma åtgärder mot kastbaserad diskriminering, också i EU-meddelanden om mänskliga rättigheter, ramar och landbaserade strategier och dialoger, där så är lämpligt, och att de verkar för att utkastet till FN:s principer och riktlinjer för eliminering av diskriminering grundad på arbete och härkomst ska fungera som en vägledande ram för att undanröja kastdiskriminering samt arbetar för att de ska godkännas av FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet fördömer de fortsatta människorättskränkningar som begås mot människor drabbade av kastbaserad diskriminering, inklusive förvägrad jämlikhet och tillgång till rättvisa, fortsatt segregering samt kastbaserade hinder för grundläggande mänskliga rättigheter. Parlamentet kräver att rådet, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen vidtar gemensamma åtgärder mot kastbaserad diskriminering, också i EU-meddelanden om mänskliga rättigheter, ramar och landbaserade strategier och dialoger, där så är lämpligt, och att de verkar för att utkastet till FN:s principer och riktlinjer för eliminering av diskriminering grundad på arbete och härkomst ska fungera som en vägledande ram för att undanröja kastdiskriminering samt arbetar för att de ska godkännas av FN:s råd för mänskliga rättigheter.

| 118. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och den särskilda representanten för mänskliga rättigheter att fullt ut erkänna att kastdiskriminering är en övergripande fråga med anknytning till mänskliga rättigheter och fattigdom, med allvarliga följder, i synnerhet för kvinnor. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och den särskilda representanten för mänskliga rättigheter att fullt ut erkänna att kastdiskriminering är en övergripande fråga med anknytning till mänskliga rättigheter och fattigdom, med allvarliga följder, i synnerhet för kvinnor.

| 119. | Europaparlamentet ser med glädje på att FN:s råd för mänskliga rättigheter har utarbetat riktlinjer för extrem fattigdom och mänskliga rättigheter som förespråkar synsättet att de olika mänskliga rättigheterna hänger samman och inte kan åtskiljas och som lägger tonvikt på delaktighet och egenmakt hos personer som lever i extrem fattigdom. Parlamentet insisterar på vikten av att inte åtskilja extrem fattigdom och mänskliga rättigheter. Personer som lever i extrem fattigdom har ofta fråntagits sina mänskliga rättigheter på det medborgerliga, politiska, ekonomiska och sociala planet. Därför måste man i kampen mot extrem fattigdom också uppmärksamma mänskliga rättigheter om man ska kunna förstå och motarbeta denna. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att arbeta för att sprida detta synsätt i FN:s ekonomiska och sociala råd. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet ser med glädje på att FN:s råd för mänskliga rättigheter har utarbetat riktlinjer för extrem fattigdom och mänskliga rättigheter som förespråkar synsättet att de olika mänskliga rättigheterna hänger samman och inte kan åtskiljas och som lägger tonvikt på delaktighet och egenmakt hos personer som lever i extrem fattigdom. Parlamentet insisterar på vikten av att inte åtskilja extrem fattigdom och mänskliga rättigheter. Personer som lever i extrem fattigdom har ofta fråntagits sina mänskliga rättigheter på det medborgerliga, politiska, ekonomiska och sociala planet. Därför måste man i kampen mot extrem fattigdom också uppmärksamma mänskliga rättigheter om man ska kunna förstå och motarbeta denna. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att arbeta för att sprida detta synsätt i FN:s ekonomiska och sociala råd.

| 120. | Europaparlamentet är oroat över att ursprungsbefolkningar löper särskilt stor risk att bli diskriminerade och att de är särskilt sårbara för politiska, ekonomiska och miljö- och arbetsrelaterade förändringar och störningar. De flesta lever under fattigdomsgränsen och har mycket liten eller ingen tillgång till ombud, det politiska beslutsfattandet eller rättsväsendet. Parlamentet oroas särskilt över rapporterna om ett utbrett markrofferi, tvångsförflyttning och människorättsbrott i väpnade konflikter. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet är oroat över att ursprungsbefolkningar löper särskilt stor risk att bli diskriminerade och att de är särskilt sårbara för politiska, ekonomiska och miljö- och arbetsrelaterade förändringar och störningar. De flesta lever under fattigdomsgränsen och har mycket liten eller ingen tillgång till ombud, det politiska beslutsfattandet eller rättsväsendet. Parlamentet oroas särskilt över rapporterna om ett utbrett markrofferi, tvångsförflyttning och människorättsbrott i väpnade konflikter.

| 121. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att främja ”klimatflykting” som ett vedertaget juridiskt begrepp (vilket avser en människa som tvingas fly från sitt hem för att söka skydd utomlands till följd av klimatförändringar). Detta begrepp är ännu inte erkänt inom internationell rätt eller i något rättsligt bindande internationellt avtal. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att främja ”klimatflykting” som ett vedertaget juridiskt begrepp (vilket avser en människa som tvingas fly från sitt hem för att söka skydd utomlands till följd av klimatförändringar). Detta begrepp är ännu inte erkänt inom internationell rätt eller i något rättsligt bindande internationellt avtal.

| 122. | Europaparlamentet understryker vikten av rätten till medborgarskap, som utgör en av de mest grundläggande rättigheterna, eftersom det i många länder endast är fullvärdiga medborgare som får möjlighet att fullt ut åtnjuta och utöva sina grundläggande mänskliga rättigheter, såsom rätten till allmän säkerhet, hälsa och utbildning. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet understryker vikten av rätten till medborgarskap, som utgör en av de mest grundläggande rättigheterna, eftersom det i många länder endast är fullvärdiga medborgare som får möjlighet att fullt ut åtnjuta och utöva sina grundläggande mänskliga rättigheter, såsom rätten till allmän säkerhet, hälsa och utbildning.

| 123. | Europaparlamentet framhåller att traditionella nationella minoriteter har särskilda behov som skiljer sig från andra minoritetsgruppers och att dessa minoriteters likabehandling i fråga om utbildning, hälsovård, socialtjänst och andra offentliga tjänster behöver garanteras. Dessutom behöver jämlikhet främjas mellan personer som tillhör en nationell minoritet och personer som hör till majoriteten när det gäller deltagande i alla delar av det ekonomiska, sociala, politiska och kulturella livet. |
| --- | --- |

123.

Europaparlamentet framhåller att traditionella nationella minoriteter har särskilda behov som skiljer sig från andra minoritetsgruppers och att dessa minoriteters likabehandling i fråga om utbildning, hälsovård, socialtjänst och andra offentliga tjänster behöver garanteras. Dessutom behöver jämlikhet främjas mellan personer som tillhör en nationell minoritet och personer som hör till majoriteten när det gäller deltagande i alla delar av det ekonomiska, sociala, politiska och kulturella livet.

Kvinnor och barn i väpnade konflikter

| 124. | Europaparlamentet uppskattar den uppmärksamhet som ges åt utmaningen med att genomföra resolutioner som rör kvinnor, fred och säkerhet i EU:s politik, vilket framgår av rapporten om EU:s indikatorer för den övergripande strategin för EU:s genomförande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820, som antogs av rådet den 13 maj 2011. Parlamentet välkomnar EU:s politiska agerande för att i FN:s generalförsamling förlänga mandatet för FN:s generalsekreterares särskilda representant för barn och väpnade konflikter. Parlamentet delar den åsikt som uttrycks i rådets slutsatser av den 1 december 2011 om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, nämligen att ett fortsatt och systematiskt hänsynstagande till aspekter som rör mänskliga rättigheter, jämställdhet och barn i väpnade konflikter bör vara en nyckelfråga i alla faser av GSFP-uppdragen. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet uppskattar den uppmärksamhet som ges åt utmaningen med att genomföra resolutioner som rör kvinnor, fred och säkerhet i EU:s politik, vilket framgår av rapporten om EU:s indikatorer för den övergripande strategin för EU:s genomförande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820, som antogs av rådet den 13 maj 2011. Parlamentet välkomnar EU:s politiska agerande för att i FN:s generalförsamling förlänga mandatet för FN:s generalsekreterares särskilda representant för barn och väpnade konflikter. Parlamentet delar den åsikt som uttrycks i rådets slutsatser av den 1 december 2011 om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, nämligen att ett fortsatt och systematiskt hänsynstagande till aspekter som rör mänskliga rättigheter, jämställdhet och barn i väpnade konflikter bör vara en nyckelfråga i alla faser av GSFP-uppdragen.

| 125. | Europaparlamentet menar att för att kunna garantera kvinnors konkreta deltagande i de politiska organ eller organ i det civila samhället där de är underrepresenterade, är det viktigt att erbjuda program för utbildning och vägledning, både för den EU-personal som arbetar med genusfrågor och för kvinnor på plats, så att de på ett effektivt sätt kan bidra till freds- och konfliktlösningsprocesserna. |
| --- | --- |

125.

Europaparlamentet menar att för att kunna garantera kvinnors konkreta deltagande i de politiska organ eller organ i det civila samhället där de är underrepresenterade, är det viktigt att erbjuda program för utbildning och vägledning, både för den EU-personal som arbetar med genusfrågor och för kvinnor på plats, så att de på ett effektivt sätt kan bidra till freds- och konfliktlösningsprocesserna.

| 126. | Europaparlamentet inser att konkreta framsteg för att förbättra situationen för kvinnor och barn i väpnade konflikter ofta är beroende av att man får till stånd en tydlig och enhetlig ansvarsordning inom militären och civil säkerhetstjänst. Därför uppmanas eftertryckligen de relevanta EU-institutionerna att försöka hitta och införa effektivare metoder för att genomföra reformer av säkerhetssektorn i länder med konfliktsituationer och efter konflikter, med stark betoning på kvinnors och barns rättigheter, integrering och självbestämmande i detta sammanhang. Europeiska utrikestjänsten och kommissionen uppmanas att ta hänsyn till detta när de planerar och tillämpar externa biståndsinstrument som tar upp reformen av säkerhetssektorn, däribland vikten av kvinnors självbestämmande i återuppbyggnaden efter konflikter. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet inser att konkreta framsteg för att förbättra situationen för kvinnor och barn i väpnade konflikter ofta är beroende av att man får till stånd en tydlig och enhetlig ansvarsordning inom militären och civil säkerhetstjänst. Därför uppmanas eftertryckligen de relevanta EU-institutionerna att försöka hitta och införa effektivare metoder för att genomföra reformer av säkerhetssektorn i länder med konfliktsituationer och efter konflikter, med stark betoning på kvinnors och barns rättigheter, integrering och självbestämmande i detta sammanhang. Europeiska utrikestjänsten och kommissionen uppmanas att ta hänsyn till detta när de planerar och tillämpar externa biståndsinstrument som tar upp reformen av säkerhetssektorn, däribland vikten av kvinnors självbestämmande i återuppbyggnaden efter konflikter.

| 127. | Europaparlamentet begär att barnsoldaters avväpning, rehabilitering och återanpassning ska utgöra ett viktigt inslag i EU:s politik för att stärka de mänskliga rättigheterna, skydda barn och ersätta våld med mekanismer för politisk konfliktlösning. |
| --- | --- |

127.

Europaparlamentet begär att barnsoldaters avväpning, rehabilitering och återanpassning ska utgöra ett viktigt inslag i EU:s politik för att stärka de mänskliga rättigheterna, skydda barn och ersätta våld med mekanismer för politisk konfliktlösning.

| 128. | Europaparlamentet uttrycker djup oro när det gäller regionen kring de stora sjöarna i Afrika, där våldtäkt används som krigsföringsvapen för att utradera en hel befolkningsgrupp. |
| --- | --- |

128.

Europaparlamentet uttrycker djup oro när det gäller regionen kring de stora sjöarna i Afrika, där våldtäkt används som krigsföringsvapen för att utradera en hel befolkningsgrupp.

Kvinnors rättigheter

| 129. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att trappa upp sina insatser för att få ett slut på kvinnlig könsstympning, äktenskap för minderåriga och tvångsäktenskap, hedersmord samt tvångsabort och könsselektiv abort. Detta arbete bör vara ett väsentligt inslag för EU:s tillvägagångssätt i utvecklingssamarbetet. Parlamentet betonar betydelsen av tillräcklig tillgång till vård och till information och utbildning om sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter, till förmån för kvinnor och flickor i alla länder. |
| --- | --- |

129.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att trappa upp sina insatser för att få ett slut på kvinnlig könsstympning, äktenskap för minderåriga och tvångsäktenskap, hedersmord samt tvångsabort och könsselektiv abort. Detta arbete bör vara ett väsentligt inslag för EU:s tillvägagångssätt i utvecklingssamarbetet. Parlamentet betonar betydelsen av tillräcklig tillgång till vård och till information och utbildning om sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter, till förmån för kvinnor och flickor i alla länder.

| 130. | Europaparlamentet konstaterar att man fortfarande inte i tillräcklig grad har uppmärksammat de kränkningar av sexuella och reproduktiva rättigheter som undergräver ansträngningarna för att fullgöra åtagandena i handlingsprogrammet från Kairokonferensen, som antogs vid FN:s internationella konferens för befolknings- och utvecklingsfrågor (ICPD) 1994, eller tagit itu med diskriminering – däribland diskriminering på grund av kön samt ojämlikhet – i befolknings- och utvecklingsstrategier. Parlamentet framhåller att framstegen när det gäller reproduktiv hälsa har varit begränsade inom vissa områden till följd av kränkningar såsom barnäktenskap, äktenskap för minderåriga och tvångsäktenskap samt oförmågan att införa en lagstadgad lägsta giftermålsålder, tvångsmetoder som tvångssterilisering eller kvinnlig könsstympning och omständigheten att kvinnor och flickor nekas rätten att själva bestämma om sin sexuella och reproduktiva hälsa utan diskriminering, tvång och våld. Parlamentet begär att handlingsprogrammet från Kairokonferensen ska genomföras i EU:s politik för mänskliga rättigheter och utveckling, för att främja jämställdhet samt kvinnors och barns rättigheter, däribland sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter. |
| --- | --- |

130.

Europaparlamentet konstaterar att man fortfarande inte i tillräcklig grad har uppmärksammat de kränkningar av sexuella och reproduktiva rättigheter som undergräver ansträngningarna för att fullgöra åtagandena i handlingsprogrammet från Kairokonferensen, som antogs vid FN:s internationella konferens för befolknings- och utvecklingsfrågor (ICPD) 1994, eller tagit itu med diskriminering – däribland diskriminering på grund av kön samt ojämlikhet – i befolknings- och utvecklingsstrategier. Parlamentet framhåller att framstegen när det gäller reproduktiv hälsa har varit begränsade inom vissa områden till följd av kränkningar såsom barnäktenskap, äktenskap för minderåriga och tvångsäktenskap samt oförmågan att införa en lagstadgad lägsta giftermålsålder, tvångsmetoder som tvångssterilisering eller kvinnlig könsstympning och omständigheten att kvinnor och flickor nekas rätten att själva bestämma om sin sexuella och reproduktiva hälsa utan diskriminering, tvång och våld. Parlamentet begär att handlingsprogrammet från Kairokonferensen ska genomföras i EU:s politik för mänskliga rättigheter och utveckling, för att främja jämställdhet samt kvinnors och barns rättigheter, däribland sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter.

| 131. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU och dess medlemsstater att se till att den operativa översynen av ICPD+20 resulterar i en omfattande översyn av samtliga aspekter som rör fullständigt utövande av sexuella och reproduktiva rättigheter, att den på nytt bekräftar en stark och progressiv syn på sexuella och reproduktiva rättigheter för alla i enlighet med internationella människorättsnormer och ökar regeringarnas ansvarsskyldighet att uppnå de överenskomna resultaten. Parlamentet uppmanar framför allt EU och dess medlemsstater att se till att översynen genomförs genom en metod som bygger på deltagande och att olika aktörer, däribland det civila samhället såväl som kvinnor och ungdomar, ges möjlighet att delta på ett ändamålsenligt sätt. Parlamentet erinrar om att ramen för en sådan översyn måste baseras på mänskliga rättigheter och särskilt inriktas på sexuella och reproduktiva rättigheter. |
| --- | --- |

131.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU och dess medlemsstater att se till att den operativa översynen av ICPD+20 resulterar i en omfattande översyn av samtliga aspekter som rör fullständigt utövande av sexuella och reproduktiva rättigheter, att den på nytt bekräftar en stark och progressiv syn på sexuella och reproduktiva rättigheter för alla i enlighet med internationella människorättsnormer och ökar regeringarnas ansvarsskyldighet att uppnå de överenskomna resultaten. Parlamentet uppmanar framför allt EU och dess medlemsstater att se till att översynen genomförs genom en metod som bygger på deltagande och att olika aktörer, däribland det civila samhället såväl som kvinnor och ungdomar, ges möjlighet att delta på ett ändamålsenligt sätt. Parlamentet erinrar om att ramen för en sådan översyn måste baseras på mänskliga rättigheter och särskilt inriktas på sexuella och reproduktiva rättigheter.

| 132. | Europaparlamentet påminner om FN:s människorättsråds resolution 11/8 om mödrars förebyggbara dödlighet, sjukdomar och mänskliga rättigheter, där man bekräftar att förebyggandet av mödrars dödlighet och sjukdomar kräver ett effektivt främjande och skydd av kvinnors och flickors mänskliga rättigheter, särskilt deras rätt till liv, utbildning, information och hälsa. Parlamentet betonar att EU därför har en viktig roll att spela när det gäller att bidra till att minska förebyggbara komplikationer som inträffar före, under och efter graviditet och förlossning. |
| --- | --- |

132.

Europaparlamentet påminner om FN:s människorättsråds resolution 11/8 om mödrars förebyggbara dödlighet, sjukdomar och mänskliga rättigheter, där man bekräftar att förebyggandet av mödrars dödlighet och sjukdomar kräver ett effektivt främjande och skydd av kvinnors och flickors mänskliga rättigheter, särskilt deras rätt till liv, utbildning, information och hälsa. Parlamentet betonar att EU därför har en viktig roll att spela när det gäller att bidra till att minska förebyggbara komplikationer som inträffar före, under och efter graviditet och förlossning.

| 133. | Europaparlamentet uppmanar EU att samarbeta nära med FN:s enhet för jämställdhet och kvinnors egenmakt (UN Women) både bilateralt och på internationell, regional och nationell nivå för att stärka kvinnors rättigheter. Parlamentet betonar i synnerhet vikten av att inte enbart främja hälsoupplysning och lämpliga program för sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter, vilka utgör en betydande del av EU:s politik för utveckling och mänskliga rättigheter i tredjeländer, utan även att se till att kvinnor har rättvis tillgång till offentliga hälso- och sjukvårdssystem samt lämplig gynekologisk och obstetrisk vård i enlighet med vad som angetts av WHO. |
| --- | --- |

133.

Europaparlamentet uppmanar EU att samarbeta nära med FN:s enhet för jämställdhet och kvinnors egenmakt (UN Women) både bilateralt och på internationell, regional och nationell nivå för att stärka kvinnors rättigheter. Parlamentet betonar i synnerhet vikten av att inte enbart främja hälsoupplysning och lämpliga program för sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter, vilka utgör en betydande del av EU:s politik för utveckling och mänskliga rättigheter i tredjeländer, utan även att se till att kvinnor har rättvis tillgång till offentliga hälso- och sjukvårdssystem samt lämplig gynekologisk och obstetrisk vård i enlighet med vad som angetts av WHO.

| 134. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att ägna särskild uppmärksamhet åt kvinnlig könsstympning som en del av en övergripande strategi för att bekämpa våld mot kvinnor, bland annat genom att ta fram en EU-handlingsplan mot kvinnlig könsstympning i enlighet med principen om tillbörlig aktsamhet. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att ta upp frågan om kvinnlig könsstympning i sina politiska och strategiska dialoger med partnerländer där denna sedvänja fortfarande praktiseras, och att i dessa dialoger involvera människorättsförsvarare som redan arbetar för att få ett slut på den, tillsammans med flickor och kvinnor som direkt drabbats, ledare i samhället, religiösa ledare, lärare, sjukvårdsarbetare samt statliga tjänstemän på både lokal och nationell nivå. Parlamentet betonar att Europeiska utrikestjänsten behöver ta fram specifika verktyg om kvinnlig könsstympning som en del av arbetet för att genomföra EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

134.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att ägna särskild uppmärksamhet åt kvinnlig könsstympning som en del av en övergripande strategi för att bekämpa våld mot kvinnor, bland annat genom att ta fram en EU-handlingsplan mot kvinnlig könsstympning i enlighet med principen om tillbörlig aktsamhet. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att ta upp frågan om kvinnlig könsstympning i sina politiska och strategiska dialoger med partnerländer där denna sedvänja fortfarande praktiseras, och att i dessa dialoger involvera människorättsförsvarare som redan arbetar för att få ett slut på den, tillsammans med flickor och kvinnor som direkt drabbats, ledare i samhället, religiösa ledare, lärare, sjukvårdsarbetare samt statliga tjänstemän på både lokal och nationell nivå. Parlamentet betonar att Europeiska utrikestjänsten behöver ta fram specifika verktyg om kvinnlig könsstympning som en del av arbetet för att genomföra EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati.

| 135. | Europaparlamentet framhåller att framstegen när det gäller reproduktiv hälsa har varit begränsade inom vissa områden till följd av kränkningar såsom barnäktenskap, äktenskap för minderåriga och tvångsäktenskap samt oförmågan att införa en lagstadgad lägsta giftermålsålder, tvångsmetoder såsom tvångssterilisering eller kvinnlig könsstympning, liksom av att kvinnor och flickor nekas rätten att själva bestämma om sin sexuella och reproduktiva hälsa utan diskriminering, tvång och våld. |
| --- | --- |

135.

Europaparlamentet framhåller att framstegen när det gäller reproduktiv hälsa har varit begränsade inom vissa områden till följd av kränkningar såsom barnäktenskap, äktenskap för minderåriga och tvångsäktenskap samt oförmågan att införa en lagstadgad lägsta giftermålsålder, tvångsmetoder såsom tvångssterilisering eller kvinnlig könsstympning, liksom av att kvinnor och flickor nekas rätten att själva bestämma om sin sexuella och reproduktiva hälsa utan diskriminering, tvång och våld.

| 136. | Europaparlamentet välkomnar flera medlemsstaters åtagande om att bekämpa våld mot kvinnor, våld i hemmet och kvinnlig könsstympning, särskilt de gränsöverskridande aspekterna. Parlamentet upprepar behovet av samstämdhet i EU:s interna och externa politik om dessa frågor, och uppmanar kommissionen att prioritera arbetet mot våld mot kvinnor och flickor, liksom kvinnomord, samt, genom att anslå lämpliga ekonomiska resurser, stödja riktade och innovativa program både inom EU och i tredjeländer. Parlamentet uppmuntrar EU och dess medlemsstater att underteckna och ratificera Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet. |
| --- | --- |

136.

Europaparlamentet välkomnar flera medlemsstaters åtagande om att bekämpa våld mot kvinnor, våld i hemmet och kvinnlig könsstympning, särskilt de gränsöverskridande aspekterna. Parlamentet upprepar behovet av samstämdhet i EU:s interna och externa politik om dessa frågor, och uppmanar kommissionen att prioritera arbetet mot våld mot kvinnor och flickor, liksom kvinnomord, samt, genom att anslå lämpliga ekonomiska resurser, stödja riktade och innovativa program både inom EU och i tredjeländer. Parlamentet uppmuntrar EU och dess medlemsstater att underteckna och ratificera Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet.

| 137. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, skydd av dess offer (14) samt EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016, vilken nyligen utarbetats av kommissionen. Parlamentet påpekar att människohandel är ett mångfasetterat internationellt problem som har sitt ursprung i utsatthet på grund av fattigdom, avsaknad av demokrati, ojämlikhet mellan könen och våld mot kvinnor. Parlamentet understryker att det är nödvändigt att i högre grad uppmärksamma könsaspekten i dialogen med tredjeländer om detta problem. De medlemsstater som ännu inte har skrivit under FN:s så kallade Palermoprotokoll om människohandel och Europarådets konvention om bekämpande av människohandel uppmanas att göra detta snarast. |
| --- | --- |

137.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, skydd av dess offer (14) samt EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016, vilken nyligen utarbetats av kommissionen. Parlamentet påpekar att människohandel är ett mångfasetterat internationellt problem som har sitt ursprung i utsatthet på grund av fattigdom, avsaknad av demokrati, ojämlikhet mellan könen och våld mot kvinnor. Parlamentet understryker att det är nödvändigt att i högre grad uppmärksamma könsaspekten i dialogen med tredjeländer om detta problem. De medlemsstater som ännu inte har skrivit under FN:s så kallade Palermoprotokoll om människohandel och Europarådets konvention om bekämpande av människohandel uppmanas att göra detta snarast.

| 138. | Europaparlamentet uppmärksammar den ytterst viktiga roll som kvinnorna i det södra grannskapet spelar i regionens politiska liv. Parlamentet välkomnar utgången av de politiska val som har medfört en betydande ökning av antalet kvinnor på politiska poster. |
| --- | --- |

138.

Europaparlamentet uppmärksammar den ytterst viktiga roll som kvinnorna i det södra grannskapet spelar i regionens politiska liv. Parlamentet välkomnar utgången av de politiska val som har medfört en betydande ökning av antalet kvinnor på politiska poster.

| 139. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att framför allt försöka förmå Afrikanska unionens medlemsstater att ratificera och genomföra Afrikanska unionens protokoll om kvinnors rättigheter i Afrika. |
| --- | --- |

139.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att framför allt försöka förmå Afrikanska unionens medlemsstater att ratificera och genomföra Afrikanska unionens protokoll om kvinnors rättigheter i Afrika.

Barnets rättigheter

| 140. | Europaparlamentet påminner om det specifika åtagandet i Lissabonfördraget att fokusera på barns rättigheter i EU:s utrikespolitik. Att FN:s konvention om barnets rättigheter nu antagits av nästan alla ger en särskilt solid internationell rättslig grund för att driva en progressiv politik på området. Parlamentet rekommenderar att barnets rättigheter beaktas i all EU-politik och alla EU-insatser, och uppmanar därför de länder som ännu inte har ratificerat konventionen att göra det och genomföra den och dess fakultativa protokoll så snart som möjligt. |
| --- | --- |

140.

Europaparlamentet påminner om det specifika åtagandet i Lissabonfördraget att fokusera på barns rättigheter i EU:s utrikespolitik. Att FN:s konvention om barnets rättigheter nu antagits av nästan alla ger en särskilt solid internationell rättslig grund för att driva en progressiv politik på området. Parlamentet rekommenderar att barnets rättigheter beaktas i all EU-politik och alla EU-insatser, och uppmanar därför de länder som ännu inte har ratificerat konventionen att göra det och genomföra den och dess fakultativa protokoll så snart som möjligt.

| 141. | Europaparlamentet uppmärksammar det allvarliga problemet i flera länder i Afrika söder om Sahara med att barn anklagas för trolldom, vilket fått allvarliga konsekvenser i form av allt från social utestängning till barnamord och rituella offermord på barn. Parlamentet konstaterar att staten har ett ansvar att skydda barn mot alla former av våld och övergrepp och uppmanar därför vice ordföranden/den höga representanten, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att särskilt uppmärksamma att barn ska skyddas mot alla former av våld samt ta upp dessa barns öde i människorättsdialogerna med regeringarna i de berörda länderna och i programplaneringen av de finansiella instrumenten för extern finansiering. |
| --- | --- |

141.

Europaparlamentet uppmärksammar det allvarliga problemet i flera länder i Afrika söder om Sahara med att barn anklagas för trolldom, vilket fått allvarliga konsekvenser i form av allt från social utestängning till barnamord och rituella offermord på barn. Parlamentet konstaterar att staten har ett ansvar att skydda barn mot alla former av våld och övergrepp och uppmanar därför vice ordföranden/den höga representanten, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att särskilt uppmärksamma att barn ska skyddas mot alla former av våld samt ta upp dessa barns öde i människorättsdialogerna med regeringarna i de berörda länderna och i programplaneringen av de finansiella instrumenten för extern finansiering.

| 142. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att inom ramen för unionens utrikespolitik skydda barns rättigheter i straffrättsliga förfaranden genom att fastställa att de har ett särskilt skyddsbehov och erkänna deras sårbarhet för sekundär och upprepad viktimisering samt se till att barnets bästa kommer i främsta rummet, i enlighet med direktiv 2012/29/EU om miniminormer för brottsoffers rättigheter. |
| --- | --- |

142.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att inom ramen för unionens utrikespolitik skydda barns rättigheter i straffrättsliga förfaranden genom att fastställa att de har ett särskilt skyddsbehov och erkänna deras sårbarhet för sekundär och upprepad viktimisering samt se till att barnets bästa kommer i främsta rummet, i enlighet med direktiv 2012/29/EU om miniminormer för brottsoffers rättigheter.

| 143. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om en EU-agenda för barns rättigheter, som samlar såväl inrikes- som utrikespolitiska mål i ett och samma policydokument. Parlamentet erinrar om att vice ordföranden/den höga representanten i kommissionens meddelande ”Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder” har åtagit sig att fokusera på barnets rättigheter som en av tre kampanjprioriteringar. Parlamentet understryker dock vikten av att överföra dessa åtaganden till budgeterade åtgärder samt övervaka ett effektivt genomförande. |
| --- | --- |

143.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om en EU-agenda för barns rättigheter, som samlar såväl inrikes- som utrikespolitiska mål i ett och samma policydokument. Parlamentet erinrar om att vice ordföranden/den höga representanten i kommissionens meddelande ”Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder” har åtagit sig att fokusera på barnets rättigheter som en av tre kampanjprioriteringar. Parlamentet understryker dock vikten av att överföra dessa åtaganden till budgeterade åtgärder samt övervaka ett effektivt genomförande.

| 144. | Europaparlamentet kräver att barns rättigheter konsekvent integreras i landstrategierna för mänskliga rättigheter i enlighet med åtagandet i Lissabonfördraget. Parlamentet stöder planerna på ytterligare steg framåt i utvecklandet av rättighetsbaserade strategier för utvecklingssamarbete, så som anges i handlingsplanen för EU:s strategi för mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar att detta är bråttom när det gäller barns rättigheter, i syfte att säkerställa hållbara framsteg på längre sikt. Parlamentet påminner om att i vissa länder befinner sig främst flickor i en särskilt sårbar situation. |
| --- | --- |

144.

Europaparlamentet kräver att barns rättigheter konsekvent integreras i landstrategierna för mänskliga rättigheter i enlighet med åtagandet i Lissabonfördraget. Parlamentet stöder planerna på ytterligare steg framåt i utvecklandet av rättighetsbaserade strategier för utvecklingssamarbete, så som anges i handlingsplanen för EU:s strategi för mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar att detta är bråttom när det gäller barns rättigheter, i syfte att säkerställa hållbara framsteg på längre sikt. Parlamentet påminner om att i vissa länder befinner sig främst flickor i en särskilt sårbar situation.

| 145. | Europaparlamentet understryker att alla former av barnarbete under tvång, utnyttjande av och handel med barn ska bekämpas. Parlamentet kräver ett bättre genomförande av befintliga nationella och internationella regler som ökar medvetenheten om övergrepp mot barn på arbetsmarknaden. Parlamentet understryker att barn och ungdomar enbart bör delta i arbete som inte påverkar deras hälsa och personliga utveckling och som inte stör deras skolgång. |
| --- | --- |

145.

Europaparlamentet understryker att alla former av barnarbete under tvång, utnyttjande av och handel med barn ska bekämpas. Parlamentet kräver ett bättre genomförande av befintliga nationella och internationella regler som ökar medvetenheten om övergrepp mot barn på arbetsmarknaden. Parlamentet understryker att barn och ungdomar enbart bör delta i arbete som inte påverkar deras hälsa och personliga utveckling och som inte stör deras skolgång.

Tanke-, samvets-, religions- och trosfrihet

| 146. | Europaparlamentet understryker att rätten till tanke-, samvets-, religions- eller trosfrihet är en grundläggande mänsklig rättighet (15), som innefattar rätten att tro eller inte tro samt friheten att utöva teistisk, icke-teistisk eller ateistisk tro enskilt eller offentligen, ensam eller i gemenskap med andra. Parlamentet understryker att utövandet av denna rättighet är grundläggande för framväxten av pluralistiska och demokratiska samhällen. Parlamentet uppmanar EU att systematiskt försvara allas rätt till religions- och trosfrihet, i enlighet med FN:s konventioner om mänskliga rättigheter, i samband med politiska dialoger med tredjeländer. |
| --- | --- |

146.

Europaparlamentet understryker att rätten till tanke-, samvets-, religions- eller trosfrihet är en grundläggande mänsklig rättighet (15), som innefattar rätten att tro eller inte tro samt friheten att utöva teistisk, icke-teistisk eller ateistisk tro enskilt eller offentligen, ensam eller i gemenskap med andra. Parlamentet understryker att utövandet av denna rättighet är grundläggande för framväxten av pluralistiska och demokratiska samhällen. Parlamentet uppmanar EU att systematiskt försvara allas rätt till religions- och trosfrihet, i enlighet med FN:s konventioner om mänskliga rättigheter, i samband med politiska dialoger med tredjeländer.

| 147. | Europaparlamentet fördömer all intolerans, all diskriminering och allt våld på grund av religion eller trosuppfattning oavsett var det sker och vem det drabbar och oavsett om det riktar sig mot troende, personer som frångått sin tro eller icke troende. Parlamentet uttrycker djup oro över det ökande antalet sådana handlingar i olika länder, som begås mot såväl företrädare för religiösa minoriteter som personer inom traditioner med majoritetsreligioner som anspråkslöst förordar pluralistiska mångfaldssamhällen som bygger på ömsesidig respekt mellan enskilda. Parlamentet oroas av straffriheten för dessa övergrepp, polisens och domstolarnas partiskhet när de hanterar sådana ärenden samt bristen på lämplig brottsoffersersättning som förekommer i många av världens länder. Parlamentet konstaterar att händelserna under den arabiska våren, som förväntades medföra en prodemokratisk omvandling, paradoxalt nog i många fall ledde till att fri- och rättigheterna försämrades för religiösa minoriteter, och fördömer därför skarpt allt våld mot kristna, judar, muslimer och andra religiösa samfund. Parlamentet ser att det i ett flertal länder finns ett växande behov av konfliktomvandling och försoningsinsatser, däribland en dialog mellan trosinriktningar på olika nivåer. Parlamentet uppmanar med kraft EU och vice ordföranden/den höga representanten, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att ta upp diskriminerande och hetsande innehåll i till exempel medierna samt hinder för fri trosutövning i EU:s dialoger med tredjeländer när det gäller mänskliga rättigheter. Parlamentet anser att i tredjeländer där religiösa minoriteters rättigheter kränks kan dessa problem inte lösas genom att man isolerar deras medlemmar från de omgivande samhällena för att skydda dem och därigenom skapar ”parallella samhällen”. |
| --- | --- |

147.

Europaparlamentet fördömer all intolerans, all diskriminering och allt våld på grund av religion eller trosuppfattning oavsett var det sker och vem det drabbar och oavsett om det riktar sig mot troende, personer som frångått sin tro eller icke troende. Parlamentet uttrycker djup oro över det ökande antalet sådana handlingar i olika länder, som begås mot såväl företrädare för religiösa minoriteter som personer inom traditioner med majoritetsreligioner som anspråkslöst förordar pluralistiska mångfaldssamhällen som bygger på ömsesidig respekt mellan enskilda. Parlamentet oroas av straffriheten för dessa övergrepp, polisens och domstolarnas partiskhet när de hanterar sådana ärenden samt bristen på lämplig brottsoffersersättning som förekommer i många av världens länder. Parlamentet konstaterar att händelserna under den arabiska våren, som förväntades medföra en prodemokratisk omvandling, paradoxalt nog i många fall ledde till att fri- och rättigheterna försämrades för religiösa minoriteter, och fördömer därför skarpt allt våld mot kristna, judar, muslimer och andra religiösa samfund. Parlamentet ser att det i ett flertal länder finns ett växande behov av konfliktomvandling och försoningsinsatser, däribland en dialog mellan trosinriktningar på olika nivåer. Parlamentet uppmanar med kraft EU och vice ordföranden/den höga representanten, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att ta upp diskriminerande och hetsande innehåll i till exempel medierna samt hinder för fri trosutövning i EU:s dialoger med tredjeländer när det gäller mänskliga rättigheter. Parlamentet anser att i tredjeländer där religiösa minoriteters rättigheter kränks kan dessa problem inte lösas genom att man isolerar deras medlemmar från de omgivande samhällena för att skydda dem och därigenom skapar ”parallella samhällen”.

| 148. | Europaparlamentet är särskilt oroat över situationen i Kina, där enskilda personer som utövar sin religion utanför officiellt sanktionerade kanaler, inklusive kristna, muslimer, buddhister och falungonganhängare, systematiskt utsätts för förföljelser. Parlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att upphöra med den degraderande behandlingen och förföljelserna av falungonganhängare som får långa fängelsestraff för att ha utövat sin rätt till religions- och trosfrihet och får genomgå omskolning på arbetsanstalter med det bakomliggande syftet att få dem att ge upp sin andliga övertygelse. Detta trots att Kina har ratificerat FN-konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Parlamentet vädjar till Kina att ratificera den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter så som utlovats. De kinesiska myndigheterna uppmanas med eftertryck att upphöra med och därefter, genom verkliga samråd med tibetaner, reformera den politik som har den mest negativa inverkan på tibetansk buddhism, kultur och tradition. Parlamentet är djupt oroat över situationen när det gäller religionsfriheten på Kuba, särskilt den ökade förföljelsen av både ledare för och anhängare av katolska och protestantiska kyrkor. |
| --- | --- |

148.

Europaparlamentet är särskilt oroat över situationen i Kina, där enskilda personer som utövar sin religion utanför officiellt sanktionerade kanaler, inklusive kristna, muslimer, buddhister och falungonganhängare, systematiskt utsätts för förföljelser. Parlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att upphöra med den degraderande behandlingen och förföljelserna av falungonganhängare som får långa fängelsestraff för att ha utövat sin rätt till religions- och trosfrihet och får genomgå omskolning på arbetsanstalter med det bakomliggande syftet att få dem att ge upp sin andliga övertygelse. Detta trots att Kina har ratificerat FN-konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Parlamentet vädjar till Kina att ratificera den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter så som utlovats. De kinesiska myndigheterna uppmanas med eftertryck att upphöra med och därefter, genom verkliga samråd med tibetaner, reformera den politik som har den mest negativa inverkan på tibetansk buddhism, kultur och tradition. Parlamentet är djupt oroat över situationen när det gäller religionsfriheten på Kuba, särskilt den ökade förföljelsen av både ledare för och anhängare av katolska och protestantiska kyrkor.

| 149. | Europaparlamentet betonar att den internationella människorättslagstiftningen erkänner tanke-, samvets-, religions- och trosfrihet och politisk tillhörighet oavsett om man är medlem i något samfund, så medlemskap bör inte vara ett villkor för att man ska kunna utöva sin religion eller rätten till politisk tillhörighet. Parlamentet påpekar med oro att alla personer som vill utöva en religion i Kina, inklusive de fem officiella religionerna – buddhism, taoism, islam, katolicism och protestantism – måste registrera sig hos staten och tvingas verka under statligt kontrollerade styrelser, vilket hindrar deras religiösa självständighet och begränsar deras verksamhet. Parlamentet ser också med oro på att oregistrerade religiösa grupper, däribland hemkyrkor och falungonganhängare, blir illa behandlade på olika sätt, som leder till att deras verksamhet och sammankomster begränsas, bland annat genom att deras egendom konfiskeras och de till och med anhålls och fängslas. |
| --- | --- |

149.

Europaparlamentet betonar att den internationella människorättslagstiftningen erkänner tanke-, samvets-, religions- och trosfrihet och politisk tillhörighet oavsett om man är medlem i något samfund, så medlemskap bör inte vara ett villkor för att man ska kunna utöva sin religion eller rätten till politisk tillhörighet. Parlamentet påpekar med oro att alla personer som vill utöva en religion i Kina, inklusive de fem officiella religionerna – buddhism, taoism, islam, katolicism och protestantism – måste registrera sig hos staten och tvingas verka under statligt kontrollerade styrelser, vilket hindrar deras religiösa självständighet och begränsar deras verksamhet. Parlamentet ser också med oro på att oregistrerade religiösa grupper, däribland hemkyrkor och falungonganhängare, blir illa behandlade på olika sätt, som leder till att deras verksamhet och sammankomster begränsas, bland annat genom att deras egendom konfiskeras och de till och med anhålls och fängslas.

| 150. | Europaparlamentet välkomnar att religions- och trosfrihet införs som ett ämne i den utbildning som ges till EU-personal. Parlamentet upprepar bestämt sitt krav om att det behövs kraftfulla verktyg för att främja rätten till religions- eller trosfrihet som en del av EU:s yttre politik. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang EU:s åtagande att utarbeta riktlinjer om religions- och trosfrihet, i enlighet med avsnitt 23 i EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati. Dessa riktlinjer bör överensstämma med EU:s landstrategier för mänskliga rättigheter och omfatta en checklista för de grundläggande friheter som ingår i religions- och trosfriheten, så att man kan bedöma situationen i ett visst land, samt metoder för att göra det lättare att identifiera kränkningar av religions- eller trosfriheten. Parlamentet understryker att Europaparlamentet och organisationer i det civila samhället behöver involveras i framtagandet av dessa riktlinjer. Parlamentet uppmanar EU att säkerställa samstämdheten mellan de nya riktlinjerna och de prioriteringar som anges i EU:s landstrategier för mänskliga rättigheter, Parlamentet understryker vikten av att religions- eller trosfrihet integreras i EU:s utvecklingspolitik och annan utrikespolitik. |
| --- | --- |

150.

Europaparlamentet välkomnar att religions- och trosfrihet införs som ett ämne i den utbildning som ges till EU-personal. Parlamentet upprepar bestämt sitt krav om att det behövs kraftfulla verktyg för att främja rätten till religions- eller trosfrihet som en del av EU:s yttre politik. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang EU:s åtagande att utarbeta riktlinjer om religions- och trosfrihet, i enlighet med avsnitt 23 i EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati. Dessa riktlinjer bör överensstämma med EU:s landstrategier för mänskliga rättigheter och omfatta en checklista för de grundläggande friheter som ingår i religions- och trosfriheten, så att man kan bedöma situationen i ett visst land, samt metoder för att göra det lättare att identifiera kränkningar av religions- eller trosfriheten. Parlamentet understryker att Europaparlamentet och organisationer i det civila samhället behöver involveras i framtagandet av dessa riktlinjer. Parlamentet uppmanar EU att säkerställa samstämdheten mellan de nya riktlinjerna och de prioriteringar som anges i EU:s landstrategier för mänskliga rättigheter, Parlamentet understryker vikten av att religions- eller trosfrihet integreras i EU:s utvecklingspolitik och annan utrikespolitik.

| 151. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att agera proaktivt när det gäller den ökade användningen av apostasi-, hädelse- och antikonverteringslagar och den roll de spelar för att öka den religiösa intoleransen och diskrimineringen. Parlamentet understryker att internationell rätt inbegriper rätten att bekänna sig till och anta en religion eller trosuppfattning samt att ändra religion eller trosuppfattning. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och EU-institutionerna att vidta åtgärder mot oacceptabla metoder genom att utöva påtryckningar på dessa tredjeländer, med särskild tonvikt på EU:s partnerländer som fortfarande tillämpar dem, så att dessa metoder upphör. Parlamentet uppmanar EU att uttala sig mot att regeringar använder sig av sådana lagar och att stödja enskildas rätt att byta religion, särskilt i länder där apostasi är belagt med dödsstraff. |
| --- | --- |

151.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att agera proaktivt när det gäller den ökade användningen av apostasi-, hädelse- och antikonverteringslagar och den roll de spelar för att öka den religiösa intoleransen och diskrimineringen. Parlamentet understryker att internationell rätt inbegriper rätten att bekänna sig till och anta en religion eller trosuppfattning samt att ändra religion eller trosuppfattning. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och EU-institutionerna att vidta åtgärder mot oacceptabla metoder genom att utöva påtryckningar på dessa tredjeländer, med särskild tonvikt på EU:s partnerländer som fortfarande tillämpar dem, så att dessa metoder upphör. Parlamentet uppmanar EU att uttala sig mot att regeringar använder sig av sådana lagar och att stödja enskildas rätt att byta religion, särskilt i länder där apostasi är belagt med dödsstraff.

| 152. | Europaparlamentet understryker vikten av att tanke-, samvets-, religions- och trosfrihet skyddas, inbegripet ateism och andra former av icke-tro, i enlighet med internationella människorättskonventioner, och insisterar på att denna frihet inte ska undergrävas till följd av tillämpningen av hädelselagar som används för att förtrycka och förfölja dem som har en annan religion eller tro. Parlamentet understryker att hädelselagar ofta förordas under förevändningen att de minskar de sociala spänningarna, men i själva verket bidrar de enbart till att öka sådana spänningar och skapa intolerans, särskilt gentemot religiösa minoriteter. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att det i ett antal länder fortfarande är vanligt att både gudstjänstlokaler och religiösa publikationer förbjuds, konfiskeras och förstörs och att det är förbjudet med prästutbildning. Parlamentet uppmanar med kraft EU-institutionerna att verka mot sådana kränkningar i sina kontakter med de berörda regeringarna. Parlamentet efterlyser en fast hållning mot tillämpningen av hädelselagar för att förfölja medlemmar av religiösa minoriteter. |
| --- | --- |

152.

Europaparlamentet understryker vikten av att tanke-, samvets-, religions- och trosfrihet skyddas, inbegripet ateism och andra former av icke-tro, i enlighet med internationella människorättskonventioner, och insisterar på att denna frihet inte ska undergrävas till följd av tillämpningen av hädelselagar som används för att förtrycka och förfölja dem som har en annan religion eller tro. Parlamentet understryker att hädelselagar ofta förordas under förevändningen att de minskar de sociala spänningarna, men i själva verket bidrar de enbart till att öka sådana spänningar och skapa intolerans, särskilt gentemot religiösa minoriteter. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att det i ett antal länder fortfarande är vanligt att både gudstjänstlokaler och religiösa publikationer förbjuds, konfiskeras och förstörs och att det är förbjudet med prästutbildning. Parlamentet uppmanar med kraft EU-institutionerna att verka mot sådana kränkningar i sina kontakter med de berörda regeringarna. Parlamentet efterlyser en fast hållning mot tillämpningen av hädelselagar för att förfölja medlemmar av religiösa minoriteter.

| 153. | Europaparlamentet understryker vikten av att religions- och trosfrihet integreras i EU:s utvecklingspolitik samt i politiken för att förebygga konflikter och motverka terrorism. Parlamentet välkomnar de öppna insatser som genomförs i form av en dialog mellan olika kulturer och trosriktningar samt genom samarbete på olika nivåer som involverar samfundsledare, kvinnor, ungdomar och företrädare för etniska minoriteter för att främja sammanhållningen i samhället och fredliga samhällen. Parlamentet välkomnar EU:s åtagande att presentera och främja rätten till religions- och trosfrihet inom internationella och regionala organ, däribland FN, OSSE, Europarådet och andra regionala mekanismer och uppmanar till en konstruktiv dialog med OIC (organisationen för islamiska länder) om att komma bort från begreppsbildningen som rör bekämpande av förtal av religioner. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta att lägga fram sin årliga resolution om religions- och trosfrihet inför FN:s generalförsamling. |
| --- | --- |

153.

Europaparlamentet understryker vikten av att religions- och trosfrihet integreras i EU:s utvecklingspolitik samt i politiken för att förebygga konflikter och motverka terrorism. Parlamentet välkomnar de öppna insatser som genomförs i form av en dialog mellan olika kulturer och trosriktningar samt genom samarbete på olika nivåer som involverar samfundsledare, kvinnor, ungdomar och företrädare för etniska minoriteter för att främja sammanhållningen i samhället och fredliga samhällen. Parlamentet välkomnar EU:s åtagande att presentera och främja rätten till religions- och trosfrihet inom internationella och regionala organ, däribland FN, OSSE, Europarådet och andra regionala mekanismer och uppmanar till en konstruktiv dialog med OIC (organisationen för islamiska länder) om att komma bort från begreppsbildningen som rör bekämpande av förtal av religioner. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta att lägga fram sin årliga resolution om religions- och trosfrihet inför FN:s generalförsamling.

| 154. | Europaparlamentet välkomnar det gemensamma uttalandet av vice ordföranden/den höga representanten, OIC:s generalsekreterare, Arabförbundets generalsekretare och Afrikanska unionens kommissionär för fred och säkerhet av den 20 september 2012, där man på nytt bekräftade respekten för alla religioner samt religionsfrihetens och den religiösa toleransens grundläggande betydelse och samtidigt fullt ut erkände yttrandefrihetens betydelse. Parlamentet fördömer allt stöd till religiöst hat och våld och beklagar djupt dödsoffren till följd av de attacker som nyligen utförts mot diplomatiska beskickningar. Parlamentet framför sina kondoleanser till offrens familjer. |
| --- | --- |

154.

Europaparlamentet välkomnar det gemensamma uttalandet av vice ordföranden/den höga representanten, OIC:s generalsekreterare, Arabförbundets generalsekretare och Afrikanska unionens kommissionär för fred och säkerhet av den 20 september 2012, där man på nytt bekräftade respekten för alla religioner samt religionsfrihetens och den religiösa toleransens grundläggande betydelse och samtidigt fullt ut erkände yttrandefrihetens betydelse. Parlamentet fördömer allt stöd till religiöst hat och våld och beklagar djupt dödsoffren till följd av de attacker som nyligen utförts mot diplomatiska beskickningar. Parlamentet framför sina kondoleanser till offrens familjer.

| 155. | Europaparlamentet konstaterar att religions- och trosfrihet hänger samman med frågor som rör erkännande, likvärdigt medborgarskap och lika utövande av rättigheter i ett visst samhälle. Parlamentet uppmanar EU att arbeta för att jämlikhet och likvärdigt medborgarskap ska bli en prioriterad fråga för företrädare för marginaliserade och diskriminerade grupper i samhället. Parlamentet understryker vidare hur viktigt det är att stödja initiativ för och möjliggöra finansiering av det civila samhället och människorättsförsvarare i deras strävanden för att bekämpa diskriminering, intolerans och våld på grund av religion eller trosuppfattning. |
| --- | --- |

155.

Europaparlamentet konstaterar att religions- och trosfrihet hänger samman med frågor som rör erkännande, likvärdigt medborgarskap och lika utövande av rättigheter i ett visst samhälle. Parlamentet uppmanar EU att arbeta för att jämlikhet och likvärdigt medborgarskap ska bli en prioriterad fråga för företrädare för marginaliserade och diskriminerade grupper i samhället. Parlamentet understryker vidare hur viktigt det är att stödja initiativ för och möjliggöra finansiering av det civila samhället och människorättsförsvarare i deras strävanden för att bekämpa diskriminering, intolerans och våld på grund av religion eller trosuppfattning.

| 156. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Europeiska utrikestjänsten att inrätta en permanent kapacitet inom sin organisation för att övervaka och analysera religionens och trosuppfattningarnas roll för dagens samhällen och de internationella relationerna samt att integrera frågan om religions- och trosfrihet inom olika geografiska och tematiska direktorat och enheter. Europeiska utrikestjänsten uppmanas att årligen rapportera till parlamentet om utvecklingen i fråga om religions- eller trosfrihet. |
| --- | --- |

156.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Europeiska utrikestjänsten att inrätta en permanent kapacitet inom sin organisation för att övervaka och analysera religionens och trosuppfattningarnas roll för dagens samhällen och de internationella relationerna samt att integrera frågan om religions- och trosfrihet inom olika geografiska och tematiska direktorat och enheter. Europeiska utrikestjänsten uppmanas att årligen rapportera till parlamentet om utvecklingen i fråga om religions- eller trosfrihet.

| 157. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att stödja initiativ för och möjliggöra finansiering av det civila samhället och människorättsförsvarare i deras strävanden att bekämpa diskriminering, intolerans och våld på grund av religion eller trosuppfattning. Parlamentet anser att landsbaserade stödsystem inom ramen för finansieringsinstrumentet för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen bör prioritera finansiering för att skydda och främja religions- och trosfrihet i länder där denna rättighet har fastställts vara en prioriterad fråga enligt EU:s landstrategi. |
| --- | --- |

157.

Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att stödja initiativ för och möjliggöra finansiering av det civila samhället och människorättsförsvarare i deras strävanden att bekämpa diskriminering, intolerans och våld på grund av religion eller trosuppfattning. Parlamentet anser att landsbaserade stödsystem inom ramen för finansieringsinstrumentet för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen bör prioritera finansiering för att skydda och främja religions- och trosfrihet i länder där denna rättighet har fastställts vara en prioriterad fråga enligt EU:s landstrategi.

o

o o

| 158. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, FN, Europarådet samt regeringarna i de länder och territorier som nämns i denna resolution. |
| --- | --- |

158.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, FN, Europarådet samt regeringarna i de länder och territorier som nämns i denna resolution.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0126.

(2)  EUT C 351 E, 2.12.2011, s. 454.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0507.

(4)  EUT C 161, 31.5.2011, s. 78.

(5)  http://www.icc-cpi.int/NR/rdonlyres/18B88265-BC63-4DFF-BE56-903F2062B797/0/RC9ENGFRASPA.pdf

(6)  EUT L 76, 22.3.2011, s. 56.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2011)0576.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2012)0113.

(9)  EUT C 291 E, 4.10.2011, s. 171.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2012)0018.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2012)0309.

(12)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 87.

(13)  Antagna texter, P7_TA(2012)0126.

(14)  EUT L 101, 15.4.2011, s. 1.

(15)  Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2011 om situationen för kristna när det gäller religionsfrihet, EUT C 136 E, 11.5.2012, s. 53.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/111 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/111

---

P7_TA(2012)0504

Översyn av EU:s strategi för mänskliga rättigheter

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om översynen av EU:s strategi för mänskliga rättigheter (2012/2062(INI))

(2015/C 434/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3, 6, 8, 21, 33 och 36 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3, 6, 8, 21, 33 och 36 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 december 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen till Europaparlamentet och rådet ”Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – Effektivare metoder” (KOM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 december 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen till Europaparlamentet och rådet ”Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – Effektivare metoder” (KOM(2011)0886),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 maj 2001 till rådet och Europaparlamentet ”Europeiska unionens roll i arbetet för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje land” (KOM(2001)0252), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 maj 2001 till rådet och Europaparlamentet ”Europeiska unionens roll i arbetet för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje land” (KOM(2001)0252),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 20 april 2010”Att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för EU-medborgarna – Handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet” (KOM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 20 april 2010”Att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för EU-medborgarna – Handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet” (KOM(2010)0171),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 25 oktober 2011”En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 25 oktober 2011”En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar” (COM(2011)0681),

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, så som de antogs vid det 3179:e mötet i rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, så som de antogs vid det 3179:e mötet i rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012,

| — | med beaktande av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (3),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 2 februari 2012 till rådet om att föra en konsekvent politik gentemot de regimer mot vilka EU tillämpar restriktiva åtgärder, i samband med att deras ledare utövar privata och kommersiella intressen inom EU:s gränser (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 2 februari 2012 till rådet om att föra en konsekvent politik gentemot de regimer mot vilka EU tillämpar restriktiva åtgärder, i samband med att deras ledare utövar privata och kommersiella intressen inom EU:s gränser (4),

| — | beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och EU:s anslutning till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och EU:s anslutning till denna,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 13 juni 2012 till rådet om EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 13 juni 2012 till rådet om EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter (5),

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om det europeiska initiativet för demokrati (6) som det antog vid sitt 3130:e möte den 1 december 2011, och den förklaring om inrättande av ett europeiskt initiativ för demokrati (7) som antogs av Coreper den 15 december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om det europeiska initiativet för demokrati (6) som det antog vid sitt 3130:e möte den 1 december 2011, och den förklaring om inrättande av ett europeiskt initiativ för demokrati (7) som antogs av Coreper den 15 december 2011,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 29 mars 2012 till rådet om närmare bestämmelser för ett eventuellt inrättande av ett europeiskt initiativ för demokrati (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 29 mars 2012 till rådet om närmare bestämmelser för ett eventuellt inrättande av ett europeiskt initiativ för demokrati (8),

| — | med beaktande av det nyligen inrättade europeiska initiativet för demokrati, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nyligen inrättade europeiska initiativet för demokrati,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0378/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0378/2012), och av följande skäl:

| A. | EU är grundat på principen om respekt för mänskliga rättigheter och har enligt sina fördrag en rättslig skyldighet att utan undantag placera mänskliga rättigheter i centrum för all EU-politik och all politik i medlemsstaterna samt i alla internationella överenskommelser. Dialoger mellan EU, dess medlemsstater och tredjeländer måste följas av konkreta åtgärder avsedda att säkerställa att de mänskliga rättigheterna förblir en väsentlig aspekt på dessa politiska områden. |
| --- | --- |

A.

EU är grundat på principen om respekt för mänskliga rättigheter och har enligt sina fördrag en rättslig skyldighet att utan undantag placera mänskliga rättigheter i centrum för all EU-politik och all politik i medlemsstaterna samt i alla internationella överenskommelser. Dialoger mellan EU, dess medlemsstater och tredjeländer måste följas av konkreta åtgärder avsedda att säkerställa att de mänskliga rättigheterna förblir en väsentlig aspekt på dessa politiska områden.

| B. | Till stöd för denna skyldighet har EU som politisk ram utformat en mångsidig verktygslåda med instrument, inbegripet riktlinjer för mänskliga rättigheter, ett övergripande finansiellt instrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter (det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, EIDHR), krav på att alla externa finansieringsinstrument – exempelvis finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete (DCI), stabilitetsinstrumentet, europeiska grannskapsinstrumentet, föranslutningsinstrumentet – ska främja mänskliga rättigheter och demokrati inom sina behörighetsområden, inrättandet av det europeiska initiativet för demokrati och utnämningen av EU:s nya särskilda representant för mänskliga rättigheter, uttalanden och slutsatser från rådet, uttalanden från den höga representanten, EU-démarcher, EU-sanktioner vid allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna och, på senare tid, landstrategier för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

B.

Till stöd för denna skyldighet har EU som politisk ram utformat en mångsidig verktygslåda med instrument, inbegripet riktlinjer för mänskliga rättigheter, ett övergripande finansiellt instrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter (det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, EIDHR), krav på att alla externa finansieringsinstrument – exempelvis finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete (DCI), stabilitetsinstrumentet, europeiska grannskapsinstrumentet, föranslutningsinstrumentet – ska främja mänskliga rättigheter och demokrati inom sina behörighetsområden, inrättandet av det europeiska initiativet för demokrati och utnämningen av EU:s nya särskilda representant för mänskliga rättigheter, uttalanden och slutsatser från rådet, uttalanden från den höga representanten, EU-démarcher, EU-sanktioner vid allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna och, på senare tid, landstrategier för mänskliga rättigheter.

| C. | I enlighet med de många olika typerna av avtalsförhållanden mellan EU och tredjeländer har EU inrättat ett stort antal verktyg, till exempel den europeiska grannskapspolitiken, Cotonouavtalet, människorättsdialoger och samråd med tredjeländer för att främja mänskliga rättigheter och demokrati och förbättra samarbetet inom internationella organ i diskussioner om frågor av gemensamt intresse. Den europeiska grannskapspolitiken övervakar genomförandet av överenskomna åtaganden, och Cotonouavtalet föreskriver samråd vid kränkningar av de mänskliga rättigheterna. EU:s roll att stödja och övervaka valförfaranden har också en mycket påtaglig verkan när det gäller att främja mänskliga rättigheter och demokrati och stärka rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

C.

I enlighet med de många olika typerna av avtalsförhållanden mellan EU och tredjeländer har EU inrättat ett stort antal verktyg, till exempel den europeiska grannskapspolitiken, Cotonouavtalet, människorättsdialoger och samråd med tredjeländer för att främja mänskliga rättigheter och demokrati och förbättra samarbetet inom internationella organ i diskussioner om frågor av gemensamt intresse. Den europeiska grannskapspolitiken övervakar genomförandet av överenskomna åtaganden, och Cotonouavtalet föreskriver samråd vid kränkningar av de mänskliga rättigheterna. EU:s roll att stödja och övervaka valförfaranden har också en mycket påtaglig verkan när det gäller att främja mänskliga rättigheter och demokrati och stärka rättsstatsprincipen.

| D. | Den sammanlagda effekten av denna politik har lett till en splittrad strategi, där principen om samstämmighet och konsekvens mellan de olika områdena för EU:s yttre åtgärder samt mellan dessa och annan politik inte vederbörligen har respekterats. Dessa olika instrument har således blivit fristående element och främjar varken den rättsliga skyldigheten att övervaka genomförandet av klausuler om mänskliga rättigheter eller de därtill associerade politiska målen, vilket innebär att det finns ett behov av harmonisering och synergieffekter mellan dem. |
| --- | --- |

D.

Den sammanlagda effekten av denna politik har lett till en splittrad strategi, där principen om samstämmighet och konsekvens mellan de olika områdena för EU:s yttre åtgärder samt mellan dessa och annan politik inte vederbörligen har respekterats. Dessa olika instrument har således blivit fristående element och främjar varken den rättsliga skyldigheten att övervaka genomförandet av klausuler om mänskliga rättigheter eller de därtill associerade politiska målen, vilket innebär att det finns ett behov av harmonisering och synergieffekter mellan dem.

| E. | Ett antal aspekter förhindrar ett genomförande av en effektiv EU-politik för mänskliga rättigheter och demokrati, och det gemensamma meddelandet från december 2011 ”Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – Effektivare metoder” behandlade inte dessa aspekter på ett effektivt sätt, t.ex. i form av avsaknaden av en integrerad strategi baserad på en koppling mellan alla EU:s externa instrument och ett lämpligt införlivande av landsprioriterade mål, avsaknaden av en politik för riktmärkning av alla instrument (inbegripet geografisk politik och geografiska strategier) som bör kunna mäta och övervaka respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska principer på grundval av specifika, öppna, mätbara, uppnåbara och tidsbundna indikatorer, och svagheten i dialoger om mänskliga rättigheter, vilka borde vara införlivade i den bredare politiska dialogen på högsta nivå. |
| --- | --- |

E.

Ett antal aspekter förhindrar ett genomförande av en effektiv EU-politik för mänskliga rättigheter och demokrati, och det gemensamma meddelandet från december 2011 ”Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – Effektivare metoder” behandlade inte dessa aspekter på ett effektivt sätt, t.ex. i form av avsaknaden av en integrerad strategi baserad på en koppling mellan alla EU:s externa instrument och ett lämpligt införlivande av landsprioriterade mål, avsaknaden av en politik för riktmärkning av alla instrument (inbegripet geografisk politik och geografiska strategier) som bör kunna mäta och övervaka respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska principer på grundval av specifika, öppna, mätbara, uppnåbara och tidsbundna indikatorer, och svagheten i dialoger om mänskliga rättigheter, vilka borde vara införlivade i den bredare politiska dialogen på högsta nivå.

| F. | Händelserna under den arabiska våren samt de erfarenheter som gjorts med länderna inom ramen för det östliga partnerskapet både under och före övergångsperioden har visat att det finns ett behov av att omarbeta grannskapspolitiken för att i högre grad prioritera en dialog med bland annat icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare, fackföreningar, medierna, universitet, demokratiska politiska partier och andra element av det civila samhället samt försvaret av grundläggande friheter, vilka är oumbärliga för demokratiserings- och övergångsprocesser. Parlamentet välkomnar därför inrättandet av det europeiska initiativet för demokrati som en handfast svarsåtgärd från EU:s sida för att möta utmaningarna i samband med demokratiseringen, ursprungligen, men inte enbart, i EU:s grannländer. |
| --- | --- |

F.

Händelserna under den arabiska våren samt de erfarenheter som gjorts med länderna inom ramen för det östliga partnerskapet både under och före övergångsperioden har visat att det finns ett behov av att omarbeta grannskapspolitiken för att i högre grad prioritera en dialog med bland annat icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare, fackföreningar, medierna, universitet, demokratiska politiska partier och andra element av det civila samhället samt försvaret av grundläggande friheter, vilka är oumbärliga för demokratiserings- och övergångsprocesser. Parlamentet välkomnar därför inrättandet av det europeiska initiativet för demokrati som en handfast svarsåtgärd från EU:s sida för att möta utmaningarna i samband med demokratiseringen, ursprungligen, men inte enbart, i EU:s grannländer.

| G. | Denna förnyade politik bör syfta till ytterligare engagemang med partnerländer för att uppnå mer långtgående demokratiska reformer och respekt för grundläggande rättigheter – framför allt centrala grundläggande rättigheter som yttrandefrihet, samvetsfrihet, religionsfrihet, trosfrihet, mötesfrihet och föreningsfrihet – på grundval av ”mer för mer”-strategin och ömsesidigt ansvarsutkrävande mellan partnerländer, EU och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

G.

Denna förnyade politik bör syfta till ytterligare engagemang med partnerländer för att uppnå mer långtgående demokratiska reformer och respekt för grundläggande rättigheter – framför allt centrala grundläggande rättigheter som yttrandefrihet, samvetsfrihet, religionsfrihet, trosfrihet, mötesfrihet och föreningsfrihet – på grundval av ”mer för mer”-strategin och ömsesidigt ansvarsutkrävande mellan partnerländer, EU och dess medlemsstater.

| H. | Som en del av översynsprocessen har rådet i sina yttre åtgärder rationaliserat och givit nya ramar åt EU:s politik för mänskliga rättigheter och demokrati. Denna omdefiniering förverkligas i EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs av rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012 och som kompletteras av en handlingsplan med tydligt fastställda specifika mål, en tidsplan, milstolpar för åtgärder och ansvarsfördelning. Rådet har utsett en särskild representant för mänskliga rättigheter för att stärka synligheten, effektiviteten och konsekvensen i EU:s människorättspolitik och bidra till genomförandet av dess mål genom en bedömning av de befintliga människorättsinstrumenten, inklusive samråd med olika partner och institutioner på området och genom särskild inriktning på väsentliga frågor som kräver omedelbar uppmärksamhet. |
| --- | --- |

H.

Som en del av översynsprocessen har rådet i sina yttre åtgärder rationaliserat och givit nya ramar åt EU:s politik för mänskliga rättigheter och demokrati. Denna omdefiniering förverkligas i EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs av rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012 och som kompletteras av en handlingsplan med tydligt fastställda specifika mål, en tidsplan, milstolpar för åtgärder och ansvarsfördelning. Rådet har utsett en särskild representant för mänskliga rättigheter för att stärka synligheten, effektiviteten och konsekvensen i EU:s människorättspolitik och bidra till genomförandet av dess mål genom en bedömning av de befintliga människorättsinstrumenten, inklusive samråd med olika partner och institutioner på området och genom särskild inriktning på väsentliga frågor som kräver omedelbar uppmärksamhet.

| I. | Den pågående ekonomiska krisen, dess förmodade följder för det europeiska projektet och förändringarna av den globala maktbalansen har visat på hur otillräckliga högstämda uttalanden om mänskliga rättigheter är om de inte motsvaras av en principfast människorättspolitik som genomförs med hjälp av smidiga och konkreta åtgärder och underbyggs av en skyldighet att respektera konsekvensen och samstämmigheten i alla interna och externa dimensioner av all EU-politik. |
| --- | --- |

I.

Den pågående ekonomiska krisen, dess förmodade följder för det europeiska projektet och förändringarna av den globala maktbalansen har visat på hur otillräckliga högstämda uttalanden om mänskliga rättigheter är om de inte motsvaras av en principfast människorättspolitik som genomförs med hjälp av smidiga och konkreta åtgärder och underbyggs av en skyldighet att respektera konsekvensen och samstämmigheten i alla interna och externa dimensioner av all EU-politik.

| J. | Främjande av mänskliga rättigheter och demokrati är ett gemensamt ansvar för EU och dess medlemsstater. Framsteg på detta område kan uppnås endast med hjälp av samordnade och konsekventa åtgärder från båda parters sida. Ekonomiska och sociala rättigheter har utgjort en integrerad del av de mänskliga rättigheterna sedan den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna antogs 1948. |
| --- | --- |

J.

Främjande av mänskliga rättigheter och demokrati är ett gemensamt ansvar för EU och dess medlemsstater. Framsteg på detta område kan uppnås endast med hjälp av samordnade och konsekventa åtgärder från båda parters sida. Ekonomiska och sociala rättigheter har utgjort en integrerad del av de mänskliga rättigheterna sedan den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna antogs 1948.

| K. | Det är därför nödvändigt att EU bidrar till att genomföra dessa rättigheter i de minst utvecklade länder och de utvecklingsländer som den ingår internationella avtal med, däribland handelsavtal. |
| --- | --- |

K.

Det är därför nödvändigt att EU bidrar till att genomföra dessa rättigheter i de minst utvecklade länder och de utvecklingsländer som den ingår internationella avtal med, däribland handelsavtal.

| L. | Teknisk utveckling, nya IKT-verktyg, ökade utbildningsnivåer i många regioner i världen, vissa utvecklingsländers utveckling till regionala makter, skapandet av nya multilaterala forum som G20 och uppkomsten av ett välinformerat och sammankopplat globalt civilsamhälle visar alla på behovet av att stärka konsekvensen och enhetligheten i de nuvarande instrumenten i internationell rätt och öka deras samverkan i samband med global styrning för att säkerställa respekt för mänskliga rättigheter, få ett slut på strafflöshet för brott mot mänskliga rättigheter och förbättra utsikterna för demokrati runt om i världen. |
| --- | --- |

L.

Teknisk utveckling, nya IKT-verktyg, ökade utbildningsnivåer i många regioner i världen, vissa utvecklingsländers utveckling till regionala makter, skapandet av nya multilaterala forum som G20 och uppkomsten av ett välinformerat och sammankopplat globalt civilsamhälle visar alla på behovet av att stärka konsekvensen och enhetligheten i de nuvarande instrumenten i internationell rätt och öka deras samverkan i samband med global styrning för att säkerställa respekt för mänskliga rättigheter, få ett slut på strafflöshet för brott mot mänskliga rättigheter och förbättra utsikterna för demokrati runt om i världen.

| M. | Fri tillgång till internet och telekommunikationer uppmuntrar till en fri och demokratisk debatt, kan vara ett sätt att tidigt slå larm om människorättskränkningar och bör därför prioriteras i EU:s yttre åtgärder till stöd för demokrati och försvar av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

M.

Fri tillgång till internet och telekommunikationer uppmuntrar till en fri och demokratisk debatt, kan vara ett sätt att tidigt slå larm om människorättskränkningar och bör därför prioriteras i EU:s yttre åtgärder till stöd för demokrati och försvar av mänskliga rättigheter.

| N. | Det är viktigt att betona att huvudinriktningen och de huvudsakliga inslagen i EU:s nya strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati förutsätter strikt konsekvens och den politiska viljan att uppnå påtagliga resultat. |
| --- | --- |

N.

Det är viktigt att betona att huvudinriktningen och de huvudsakliga inslagen i EU:s nya strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati förutsätter strikt konsekvens och den politiska viljan att uppnå påtagliga resultat.

EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati

| 1. | Europaparlamentet anser att initiativet till en strategisk översyn syftar till att svara på de huvudsakliga utmaningar som Europaparlamentet och andra intressenter har identifierat. Parlamentet välkomnar den övergripande och inkluderande strategi som rådet antagit i detta avseende och, i synnerhet, handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati som ett konkret uttryck för EU:s engagemang och ansvarstagande, tillsammans med utnämningen av EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, som parlamentet efterlyst i tidigare betänkanden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att initiativet till en strategisk översyn syftar till att svara på de huvudsakliga utmaningar som Europaparlamentet och andra intressenter har identifierat. Parlamentet välkomnar den övergripande och inkluderande strategi som rådet antagit i detta avseende och, i synnerhet, handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati som ett konkret uttryck för EU:s engagemang och ansvarstagande, tillsammans med utnämningen av EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, som parlamentet efterlyst i tidigare betänkanden.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att de universella mänskliga rättigheter och friheter som anges i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna gäller alla människor, oavsett omständigheter eller situation, religion eller övertygelse, kön, ras eller etniskt ursprung, ålder, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller könsidentitet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller att de universella mänskliga rättigheter och friheter som anges i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna gäller alla människor, oavsett omständigheter eller situation, religion eller övertygelse, kön, ras eller etniskt ursprung, ålder, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller könsidentitet.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar EU att gå från ord till handling och leva upp till de gjorda utfästelserna på ett snabbt och insynsvänligt sätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar EU att gå från ord till handling och leva upp till de gjorda utfästelserna på ett snabbt och insynsvänligt sätt.

| 4. | Europaparlamentet betonar att den strategiska ramen och handlinsplanen utgör en miniminivå och inte en övre gräns vad gäller EU:s människorättspolitik, och insisterar på att EU-institutionerna och medlemsstaterna antar en stark och enhetlig strategi gentemot människorättskränkningar världen över, på ett sätt som skapar både insyn och möjligheter att utkräva ansvar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att den strategiska ramen och handlinsplanen utgör en miniminivå och inte en övre gräns vad gäller EU:s människorättspolitik, och insisterar på att EU-institutionerna och medlemsstaterna antar en stark och enhetlig strategi gentemot människorättskränkningar världen över, på ett sätt som skapar både insyn och möjligheter att utkräva ansvar.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att vice ordföranden/den höga representanten har lagt fram ett förslag om att främja kvinnors rättigheter, barns rättigheter och rättvisa (framför allt rätten till en rättvis rättegång) som tre övergripande kampanjer, och är övertygat om att EU:s nya särskilda representant för mänskliga rättigheter kommer att spela en positiv roll i genomförandet av handlingsplanen i detta avseende. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar att vice ordföranden/den höga representanten har lagt fram ett förslag om att främja kvinnors rättigheter, barns rättigheter och rättvisa (framför allt rätten till en rättvis rättegång) som tre övergripande kampanjer, och är övertygat om att EU:s nya särskilda representant för mänskliga rättigheter kommer att spela en positiv roll i genomförandet av handlingsplanen i detta avseende.

| 6. | Europaparlamentet är övertygad om att inrättandet av EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör stärka människorättspolitiken inom EU:s all utrikespolitiska strategier. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är övertygad om att inrättandet av EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör stärka människorättspolitiken inom EU:s all utrikespolitiska strategier.

| 7. | Europaparlamentet vill säkerställa fortlöpande kommunikation och samarbete mellan Europaparlamentet och EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet vill säkerställa fortlöpande kommunikation och samarbete mellan Europaparlamentet och EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker, som den enda direktvalda EU-institutionen, sin önskan om att vara nära associerat till denna omarbetade politiska ram och sin fasta avsikt att fortsätta att spela sin mycket viktiga roll när det gäller att förbättra EU-politikens demokratiska legitimitet, samtidigt som respekten för varje enskild institutions roll upprätthålls i enlighet med fördraget. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uttrycker, som den enda direktvalda EU-institutionen, sin önskan om att vara nära associerat till denna omarbetade politiska ram och sin fasta avsikt att fortsätta att spela sin mycket viktiga roll när det gäller att förbättra EU-politikens demokratiska legitimitet, samtidigt som respekten för varje enskild institutions roll upprätthålls i enlighet med fördraget.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin vilja att intensifiera det interinstitutionella samarbetet, inbegripet som en del av en kontaktgrupp för mänskliga rättigheter, bestående av utrikestjänsten, berörda enheter från rådet och kommissionen, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och företrädare från utskottet för utrikesfrågor och dess underutskott för mänskliga rättigheter, som getts i uppdrag att följa upp översynen och handlingsplanen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet upprepar sin vilja att intensifiera det interinstitutionella samarbetet, inbegripet som en del av en kontaktgrupp för mänskliga rättigheter, bestående av utrikestjänsten, berörda enheter från rådet och kommissionen, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och företrädare från utskottet för utrikesfrågor och dess underutskott för mänskliga rättigheter, som getts i uppdrag att följa upp översynen och handlingsplanen.

| 10. | Europaparlamentet insisterar på nödvändigheten av att alla institutioner kombinerar sina insatser i denna process och efterfrågar därför ett gemensamt uttalande som binder dem till gemensamma grundläggande principer och mål. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet insisterar på nödvändigheten av att alla institutioner kombinerar sina insatser i denna process och efterfrågar därför ett gemensamt uttalande som binder dem till gemensamma grundläggande principer och mål.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar den höga ambitionsnivån i den strategiska ramen. Parlamentet betonar emellertid behovet av bättre samordning och tydligare klargöranden med avseende på förfarandena och arbetsfördelningen mellan EU och medlemsstaterna så att den strategiska ramen kan genomföras på ett effektivare och ändamålsenligare sätt. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar den höga ambitionsnivån i den strategiska ramen. Parlamentet betonar emellertid behovet av bättre samordning och tydligare klargöranden med avseende på förfarandena och arbetsfördelningen mellan EU och medlemsstaterna så att den strategiska ramen kan genomföras på ett effektivare och ändamålsenligare sätt.

Konsekvens och samarbete på politiska områden samt mellan EU och dess medlemsstater

| 12. | Europaparlamentet framhåller behovet av konsekvens och samstämmighet på alla politikområden som en förutsättning för en effektiv och trovärdig människorättsstrategi och anser det vara beklagligt att det inte finns någon uttrycklig hänvisning till dessa principer i EU:s strategiska ram. Parlamentet påminner kommissionen om dess upprepade åtaganden, såsom framgår av dess meddelande från 2001 och dess meddelande från 2010 om en handlingsplan för genomförande av Stockholmsprogrammet (COM(2010)0171), att vidta praktiska åtgärder för att säkerställa större konsekvens och samstämmighet i dess externa och interna politik. Parlamentet erinrar om att man 2001 enades om Europaparlamentets fullständiga deltagande och bättre samordning på detta område. Parlamentet påminner medlemsstaterna och EU-institutionerna om att respekten för grundläggande rättigheter börjar hemma och inte kan tas som självklar, utan ständigt måste utvärderas och förbättras, så att EU kan anses vara trovärdig när det gäller mänskliga rättigheter i världen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller behovet av konsekvens och samstämmighet på alla politikområden som en förutsättning för en effektiv och trovärdig människorättsstrategi och anser det vara beklagligt att det inte finns någon uttrycklig hänvisning till dessa principer i EU:s strategiska ram. Parlamentet påminner kommissionen om dess upprepade åtaganden, såsom framgår av dess meddelande från 2001 och dess meddelande från 2010 om en handlingsplan för genomförande av Stockholmsprogrammet (COM(2010)0171), att vidta praktiska åtgärder för att säkerställa större konsekvens och samstämmighet i dess externa och interna politik. Parlamentet erinrar om att man 2001 enades om Europaparlamentets fullständiga deltagande och bättre samordning på detta område. Parlamentet påminner medlemsstaterna och EU-institutionerna om att respekten för grundläggande rättigheter börjar hemma och inte kan tas som självklar, utan ständigt måste utvärderas och förbättras, så att EU kan anses vara trovärdig när det gäller mänskliga rättigheter i världen.

| 13. | Europaparlamentet efterlyser en effektivare samordning mellan EU och medlemsstaterna i syfte att se till att politiska insatser och program för mänskliga rättigheter, säkerhet och utveckling blir mer konsekventa och i högre grad kompletterar varandra. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet efterlyser en effektivare samordning mellan EU och medlemsstaterna i syfte att se till att politiska insatser och program för mänskliga rättigheter, säkerhet och utveckling blir mer konsekventa och i högre grad kompletterar varandra.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att leva upp till löftet om en ”människorättsbaserad inställning” i allt utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att leva upp till löftet om en ”människorättsbaserad inställning” i allt utvecklingssamarbete.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar EU att upprätthålla och respektera sin roll som en ledande försvarare av mänskliga rättigheter i världen genom att på ett effektivt, enhetligt och genomtänkt sätt använda samtliga tillgängliga verktyg för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna samt bedriva en effektiv utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar EU att upprätthålla och respektera sin roll som en ledande försvarare av mänskliga rättigheter i världen genom att på ett effektivt, enhetligt och genomtänkt sätt använda samtliga tillgängliga verktyg för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna samt bedriva en effektiv utvecklingspolitik.

| 16. | Europaparlamentet understryker vikten av en konsekvent politik för utveckling för att se till att EU-politiken på alla områden tillåter att mänskliga rättigheter i ökad grad förverkligas, samtidigt som man försäkrar att ingen mänsklig rättighet kränks av EU:s politik. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker vikten av en konsekvent politik för utveckling för att se till att EU-politiken på alla områden tillåter att mänskliga rättigheter i ökad grad förverkligas, samtidigt som man försäkrar att ingen mänsklig rättighet kränks av EU:s politik.

| 17. | Europaparlamentet betonar att EU:s nya särskilda representant för mänskliga rättigheter måste beakta utvecklingsagendan i samband med alla insatser som syftar till att främja de mänskliga rättigheterna i världen. I detta avseende förväntar sig parlamentet ett nära samarbete med parlamentet och dess berörda utskott om denna fråga. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att EU:s nya särskilda representant för mänskliga rättigheter måste beakta utvecklingsagendan i samband med alla insatser som syftar till att främja de mänskliga rättigheterna i världen. I detta avseende förväntar sig parlamentet ett nära samarbete med parlamentet och dess berörda utskott om denna fråga.

| 18. | Inom det sammanhang som utgörs av FN:s konvention om barnets rättigheter och behovet av att säkerställa starkast möjliga skydd av de rättigheter som stadgas i den, och att förhindra att de urholkas, uppmanar Europaparlamentet kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att särskilt stödja prioriteringen av behoven av extra skydd och omsorg hos barn av båda kön, på grundval av konventionen och förklaringen om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

18.

Inom det sammanhang som utgörs av FN:s konvention om barnets rättigheter och behovet av att säkerställa starkast möjliga skydd av de rättigheter som stadgas i den, och att förhindra att de urholkas, uppmanar Europaparlamentet kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att särskilt stödja prioriteringen av behoven av extra skydd och omsorg hos barn av båda kön, på grundval av konventionen och förklaringen om barnets rättigheter.

| 19. | Europaparlamentet fördömer med kraft kvinnlig könsstympning som en kränkning av kvinnors och flickors kroppsliga integritet och uppmanar eftertryckligen kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att ägna särskild uppmärksamhet åt sådana skadliga traditionella sedvänjor i sin strategi för att bekämpa våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet fördömer med kraft kvinnlig könsstympning som en kränkning av kvinnors och flickors kroppsliga integritet och uppmanar eftertryckligen kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att ägna särskild uppmärksamhet åt sådana skadliga traditionella sedvänjor i sin strategi för att bekämpa våld mot kvinnor.

| 20. | Europaparlamentet anser att EU kommer att ses som en trovärdig försvarare av mänskliga rättigheter och demokrati endast om dess utrikespolitik är förenlig med dess åtgärder inom unionens gränser. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att EU kommer att ses som en trovärdig försvarare av mänskliga rättigheter och demokrati endast om dess utrikespolitik är förenlig med dess åtgärder inom unionens gränser.

| 21. | Europaparlamentet framhåller att den strategiska ramen måste synliggöras tillräckligt för att uppnå legitimitet, trovärdighet och ansvarsskyldighet i allmänhetens ögon. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet framhåller att den strategiska ramen måste synliggöras tillräckligt för att uppnå legitimitet, trovärdighet och ansvarsskyldighet i allmänhetens ögon.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att utfärda ett meddelande om en handlingsplan i fråga om mänskliga rättigheter i syfte att främja deras värde i den yttre dimensionen av politiken för rättsliga och inrikes frågor, så som anges i handlingsplanen från 2010 för Stockholmsprogrammets genomförande och i överensstämmelse med EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att utfärda ett meddelande om en handlingsplan i fråga om mänskliga rättigheter i syfte att främja deras värde i den yttre dimensionen av politiken för rättsliga och inrikes frågor, så som anges i handlingsplanen från 2010 för Stockholmsprogrammets genomförande och i överensstämmelse med EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati.

| 23. | Europaparlamentet vidhåller att kommissionens samtliga generaldirektorat och Europeiska utrikestjänsten bör göra ingående utvärderingar av de rättsliga återverkningar som stadgan om de grundläggande rättigheterna har för EU:s yttre politik eftersom den är tillämplig på alla åtgärder som vidtas av EU-institutionerna. Parlamentet åtar sig att också själv göra detta. Parlamentet uppmanar sina parlamentariska utskott att använda sig av relevanta bestämmelser enligt artikel 36 i arbetsordningen, som ger dem möjlighet att kontrollera i vilken mån ett förslag till lagstiftningsakt är förenligt med stadgan om de grundläggande rättigheterna, inbegripet förslag avseende externa finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet vidhåller att kommissionens samtliga generaldirektorat och Europeiska utrikestjänsten bör göra ingående utvärderingar av de rättsliga återverkningar som stadgan om de grundläggande rättigheterna har för EU:s yttre politik eftersom den är tillämplig på alla åtgärder som vidtas av EU-institutionerna. Parlamentet åtar sig att också själv göra detta. Parlamentet uppmanar sina parlamentariska utskott att använda sig av relevanta bestämmelser enligt artikel 36 i arbetsordningen, som ger dem möjlighet att kontrollera i vilken mån ett förslag till lagstiftningsakt är förenligt med stadgan om de grundläggande rättigheterna, inbegripet förslag avseende externa finansieringsinstrument.

| 24. | Europaparlamentet framhåller nödvändigheten av utökat samarbete och fler samråd mellan rådets arbetsgrupp för grundläggande rättigheter, medborgerliga rättigheter och fri rörlighet och arbetsgruppen för mänskliga rättigheter. Parlamentet begär att detta samarbete och dessa samråd utvidgas så att de kommer att omfatta EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar båda arbetsgrupperna att fullt ut använda sig av Europarådets expertis och instrument och av FN:s särskilda förfaranden, bland annat när de förbereder nya initiativ som syftar till att uttrycka och främja gemensamma värderingar och internationella standarder. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet framhåller nödvändigheten av utökat samarbete och fler samråd mellan rådets arbetsgrupp för grundläggande rättigheter, medborgerliga rättigheter och fri rörlighet och arbetsgruppen för mänskliga rättigheter. Parlamentet begär att detta samarbete och dessa samråd utvidgas så att de kommer att omfatta EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar båda arbetsgrupperna att fullt ut använda sig av Europarådets expertis och instrument och av FN:s särskilda förfaranden, bland annat när de förbereder nya initiativ som syftar till att uttrycka och främja gemensamma värderingar och internationella standarder.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar ökad politisk samstämmighet med internationella och regionala konventioner och mekanismer som FN och Europarådet. Parlamentet efterfrågar ett systematiskt införande av dessa standarder i landstrategierna för mänskliga rättigheter, vilka bör utgöra referensdokument för geografisk och tematisk politik samt geografiska och tematiska handlingsplaner, strategier och instrument; föreslår att samarbetet om mänskliga rättigheter, särskilt genom människorättsdialoger som sammanfaller med internationella toppmöten, bör utvidgas till att omfatta alla regionala partner och organisationer och följas upp av särskilda uttalanden efter möten med dessa partner och även efter möten med tredjeländer, särskilt Brik-länderna (Brasilien, Ryssland, Indien och Kina) och andra framväxande ekonomier. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar ökad politisk samstämmighet med internationella och regionala konventioner och mekanismer som FN och Europarådet. Parlamentet efterfrågar ett systematiskt införande av dessa standarder i landstrategierna för mänskliga rättigheter, vilka bör utgöra referensdokument för geografisk och tematisk politik samt geografiska och tematiska handlingsplaner, strategier och instrument; föreslår att samarbetet om mänskliga rättigheter, särskilt genom människorättsdialoger som sammanfaller med internationella toppmöten, bör utvidgas till att omfatta alla regionala partner och organisationer och följas upp av särskilda uttalanden efter möten med dessa partner och även efter möten med tredjeländer, särskilt Brik-länderna (Brasilien, Ryssland, Indien och Kina) och andra framväxande ekonomier.

| 26. | Europaparlamentet anser att medtagandet av länderna i Nordafrika och Mellanöstern i Europarådets grannskapspolitik kommer att tillhandahålla kompletterande verktyg för en tillnärmning av deras lagstiftning och bästa praxis på området mänskliga rättigheter. Parlamentet noterar att EU:s och Europarådets nyligen överenskomna gemensamma program till förstärkning av demokratiska reformer i det södra grannskapet utgör ett exempel på Europarådets kompletterande expertis i fråga om konstitutionella, rättsliga och institutionella reformer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att medtagandet av länderna i Nordafrika och Mellanöstern i Europarådets grannskapspolitik kommer att tillhandahålla kompletterande verktyg för en tillnärmning av deras lagstiftning och bästa praxis på området mänskliga rättigheter. Parlamentet noterar att EU:s och Europarådets nyligen överenskomna gemensamma program till förstärkning av demokratiska reformer i det södra grannskapet utgör ett exempel på Europarådets kompletterande expertis i fråga om konstitutionella, rättsliga och institutionella reformer.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar de behöriga EU-institutionerna att verka för en större respekt för och ett bättre skydd av religions- och trosfriheten när de hanterar internationella människorättsstandarder. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar de behöriga EU-institutionerna att verka för en större respekt för och ett bättre skydd av religions- och trosfriheten när de hanterar internationella människorättsstandarder.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar sina berörda utskott, t.ex. underutskottet för mänskliga rättigheter, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, att intensifiera sitt samarbete med Europarådets berörda organ och instrument samt upprätta strukturerade dialoger för att utveckla en effektiv och pragmatisk synergi mellan de båda institutionerna och fullt ut använda den expertis som finns på detta område. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar sina berörda utskott, t.ex. underutskottet för mänskliga rättigheter, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, att intensifiera sitt samarbete med Europarådets berörda organ och instrument samt upprätta strukturerade dialoger för att utveckla en effektiv och pragmatisk synergi mellan de båda institutionerna och fullt ut använda den expertis som finns på detta område.

Mot en inkluderande och effektiv strategi

| 29. | Europaparlamentet erkänner att översynens mål är att sätta mänskliga rättigheter i centrum för EU:s förbindelser med alla tredjeländer. Parlamentet anser det vara av betydande vikt att EU antar en effektiv strategi gentemot alla sina partner genom att främja utvalda nyckelprioriteringar avseende mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen, och att EU bör koncentrera sina insatser på denna strategi för att dessa ska kunna leda till genomförbara och uppnåbara resultat. På området för mänskliga rättigheter bör sådana nyckelprioriteringar inbegripa centrala grundläggande rättigheter som icke-diskriminering och yttrandefrihet, religions- eller trosfrihet, samvetsfrihet, mötesfrihet och föreningsfrihet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet erkänner att översynens mål är att sätta mänskliga rättigheter i centrum för EU:s förbindelser med alla tredjeländer. Parlamentet anser det vara av betydande vikt att EU antar en effektiv strategi gentemot alla sina partner genom att främja utvalda nyckelprioriteringar avseende mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen, och att EU bör koncentrera sina insatser på denna strategi för att dessa ska kunna leda till genomförbara och uppnåbara resultat. På området för mänskliga rättigheter bör sådana nyckelprioriteringar inbegripa centrala grundläggande rättigheter som icke-diskriminering och yttrandefrihet, religions- eller trosfrihet, samvetsfrihet, mötesfrihet och föreningsfrihet.

| 30. | Europaparlamentet föreslår att EU och medlemsstaterna som nyckelprioriteringar antar de mänskliga rättigheterna, kampen mot dödsstraff och kampen mot diskriminering av kvinnor, dvs. områden där EU har uppnått beundransvärda resultat och där dess erfarenheter är tillräckligt relevanta för att spridas och generera resultat i praktiken. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet föreslår att EU och medlemsstaterna som nyckelprioriteringar antar de mänskliga rättigheterna, kampen mot dödsstraff och kampen mot diskriminering av kvinnor, dvs. områden där EU har uppnått beundransvärda resultat och där dess erfarenheter är tillräckligt relevanta för att spridas och generera resultat i praktiken.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att utveckling, demokrati och rättsstatsprincipen är förutsättningar för – men inte likvärdiga med – förverkligandet av de mänskliga rättigheterna och att de samverkar med och förstärker varandra. Parlamentet uppmanar EU att stödja upprättandet av demokratiska och människorättsbaserade ideal i hela samhället, särskilt i syfte att uppmuntra jämställdhet mellan män och kvinnor samt barnets rättigheter. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner om att utveckling, demokrati och rättsstatsprincipen är förutsättningar för – men inte likvärdiga med – förverkligandet av de mänskliga rättigheterna och att de samverkar med och förstärker varandra. Parlamentet uppmanar EU att stödja upprättandet av demokratiska och människorättsbaserade ideal i hela samhället, särskilt i syfte att uppmuntra jämställdhet mellan män och kvinnor samt barnets rättigheter.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar den nyckelroll som landstrategierna för mänskliga rättigheter spelar, vilket Europaparlamentet sedan länge har begärt, och att de har utvecklats som en inkluderande process som omfattar EU-delegationer, beskickningschefer och arbetsgruppen för mänskliga rättigheter. Parlamentet anser det vara av avgörande betydelse att anordna breda samråd, särskilt med lokala civila samhällsorganisationer, företrädare för nationella parlament, människorättsförsvarare och andra aktörer, och betonar att de måste skyddas med hjälp av genomförandeåtgärder i detta syfte; |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar den nyckelroll som landstrategierna för mänskliga rättigheter spelar, vilket Europaparlamentet sedan länge har begärt, och att de har utvecklats som en inkluderande process som omfattar EU-delegationer, beskickningschefer och arbetsgruppen för mänskliga rättigheter. Parlamentet anser det vara av avgörande betydelse att anordna breda samråd, särskilt med lokala civila samhällsorganisationer, företrädare för nationella parlament, människorättsförsvarare och andra aktörer, och betonar att de måste skyddas med hjälp av genomförandeåtgärder i detta syfte;

| 33. | Europaparlamentet anser vidare att landspecifikt fastställande av prioriteringar, realistiska mål och former av politiskt inflytande är synnerligen viktigt för effektivare EU-åtgärder och mätbara framsteg. Parlamentet anser att landstrategierna för mänskliga rättigheter bör integreras i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, EU:s handelspolitik och utvecklingspolitik, både i geografiska och i tematiska program, för att större effektivitet, ändamålsenlighet och konsekvens ska garanteras. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser vidare att landspecifikt fastställande av prioriteringar, realistiska mål och former av politiskt inflytande är synnerligen viktigt för effektivare EU-åtgärder och mätbara framsteg. Parlamentet anser att landstrategierna för mänskliga rättigheter bör integreras i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, EU:s handelspolitik och utvecklingspolitik, både i geografiska och i tematiska program, för att större effektivitet, ändamålsenlighet och konsekvens ska garanteras.

| 34. | Europaparlamentet begär att kommissionen integrerar länderstrategierna för mänskliga rättigheter i programplaneringen och genomförandet av allt bistånd till tredjeländer samt i strategidokument och fleråriga vägledande program. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet begär att kommissionen integrerar länderstrategierna för mänskliga rättigheter i programplaneringen och genomförandet av allt bistånd till tredjeländer samt i strategidokument och fleråriga vägledande program.

| 35. | Europaparlamentet rekommenderar att de viktigaste frågorna i landsstrategierna för mänskliga rättigheter måste offentliggöras utan att man riskerar säkerheten för människorättsförsvarare och det civila samhället i de berörda länderna. Parlamentet betonar att offentliga prioriteringar skulle synliggöra EU:s åtagande på människorättsområdet i tredjeländer och skulle utgöra ett stöd för dem som kämpar för att utöva och skydda sina mänskliga rättigheter. Parlamentet anser att det bör få tillgång till landstrategierna om mänskliga rättigheter och all information som rör dessa. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet rekommenderar att de viktigaste frågorna i landsstrategierna för mänskliga rättigheter måste offentliggöras utan att man riskerar säkerheten för människorättsförsvarare och det civila samhället i de berörda länderna. Parlamentet betonar att offentliga prioriteringar skulle synliggöra EU:s åtagande på människorättsområdet i tredjeländer och skulle utgöra ett stöd för dem som kämpar för att utöva och skydda sina mänskliga rättigheter. Parlamentet anser att det bör få tillgång till landstrategierna om mänskliga rättigheter och all information som rör dessa.

| 36. | Europaparlamentet understryker den roll som företagens sociala ansvar spelar på människorättsområdet, vilket framhålls i kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011, där man bland annat hänvisar till FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar behovet att inkludera företagens sociala ansvar i EU:s strategier för mänskliga rättigheter. Parlamentet påminner om att europeiska och multinationella företag även har ansvar och skyldigheter, och välkomnar att EU på nytt har bekräftat företagens sociala ansvar. Parlamentet uppmanar eftertryckligen alla företag att ta sitt ansvar som företag och respektera de mänskliga rättigheterna i linje med FN:s vägledande principer. Parlamentet välkomnar kommissionens beredskap att utveckla vägledning på människorättsområdet för små och medelstora företag. Medlemsstaterna uppmanas att utveckla sina egna nationella planer för genomförandet av FN:s vägledande principer och insistera på behovet att även partnerländer följer internationellt erkända normer för företagens sociala ansvar, såsom OECD:s riktlinjer för multinationella företag och ILO:s trepartsförklaring om multinationella företag och socialpolitik. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker den roll som företagens sociala ansvar spelar på människorättsområdet, vilket framhålls i kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011, där man bland annat hänvisar till FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar behovet att inkludera företagens sociala ansvar i EU:s strategier för mänskliga rättigheter. Parlamentet påminner om att europeiska och multinationella företag även har ansvar och skyldigheter, och välkomnar att EU på nytt har bekräftat företagens sociala ansvar. Parlamentet uppmanar eftertryckligen alla företag att ta sitt ansvar som företag och respektera de mänskliga rättigheterna i linje med FN:s vägledande principer. Parlamentet välkomnar kommissionens beredskap att utveckla vägledning på människorättsområdet för små och medelstora företag. Medlemsstaterna uppmanas att utveckla sina egna nationella planer för genomförandet av FN:s vägledande principer och insistera på behovet att även partnerländer följer internationellt erkända normer för företagens sociala ansvar, såsom OECD:s riktlinjer för multinationella företag och ILO:s trepartsförklaring om multinationella företag och socialpolitik.

| 37. | Europaparlamentet tror att EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati och den därtill hörande handlingsplanen, som omfattar en treårsperiod, kommer att rationalisera de prioriterade målen för de olika länderna, bland annat genom att omfatta tematiska EU-riktlinjer och därtill kopplade lokala strategier för att skapa en konsekvent ram för EU:s samtliga åtgärder. Parlamentet efterfrågar ett snabbt slutförande av alla landstrategier för mänskliga rättigheter, deras snabba genomförande och en utvärdering av bästa praxis. Parlamentet är övertygat om att dessa strategier kommer att möjliggöra korrekta årliga utvärderingar av genomförandet av de människorättsklausuler som fastställs i ramavtalen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet tror att EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati och den därtill hörande handlingsplanen, som omfattar en treårsperiod, kommer att rationalisera de prioriterade målen för de olika länderna, bland annat genom att omfatta tematiska EU-riktlinjer och därtill kopplade lokala strategier för att skapa en konsekvent ram för EU:s samtliga åtgärder. Parlamentet efterfrågar ett snabbt slutförande av alla landstrategier för mänskliga rättigheter, deras snabba genomförande och en utvärdering av bästa praxis. Parlamentet är övertygat om att dessa strategier kommer att möjliggöra korrekta årliga utvärderingar av genomförandet av de människorättsklausuler som fastställs i ramavtalen.

| 38. | Europaparlamentet rekommenderar att EU, som en del av landstrategierna för mänskliga rättigheter, enas om en förteckning över ”minimipunkter” som medlemsstaterna och EU-institutionerna bör ta upp med berörda motparter i tredjeländer vid möten och besök, inbegripet på högsta politiska nivå och vid toppmöten. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet rekommenderar att EU, som en del av landstrategierna för mänskliga rättigheter, enas om en förteckning över ”minimipunkter” som medlemsstaterna och EU-institutionerna bör ta upp med berörda motparter i tredjeländer vid möten och besök, inbegripet på högsta politiska nivå och vid toppmöten.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU-institutionerna och medlemsstaterna att ytterligare uppmuntra tredjeländer att införa uttryckliga bestämmelser om kvinnors rättigheter i sin lagstiftning och garantera att dessa rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU-institutionerna och medlemsstaterna att ytterligare uppmuntra tredjeländer att införa uttryckliga bestämmelser om kvinnors rättigheter i sin lagstiftning och garantera att dessa rättigheter respekteras.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar de behöriga EU-institutionerna att inleda en dialog med och ge stöd till religiösa parter och trosbaserade organisationer i syfte att verka för religionsfrihet och konfliktlösning. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar de behöriga EU-institutionerna att inleda en dialog med och ge stöd till religiösa parter och trosbaserade organisationer i syfte att verka för religionsfrihet och konfliktlösning.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar det åtagande som gjordes i den strategiska ramen om att ställa de mänskliga rättigheterna i centrum för EU:s förbindelser med tredjeländer, även med strategiska partner. Mot bakgrund av detta uppmanar parlamentet EU att anta årliga slutsatser från rådet (utrikes frågor) om EU:s strategiska partner för att inrätta en gemensam nivå för EU:s medlemsstater och tjänstemän vad gäller människorättsfrågor som de, tillsammans med eventuella andra frågor, måste ta upp med berörda motparter. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar det åtagande som gjordes i den strategiska ramen om att ställa de mänskliga rättigheterna i centrum för EU:s förbindelser med tredjeländer, även med strategiska partner. Mot bakgrund av detta uppmanar parlamentet EU att anta årliga slutsatser från rådet (utrikes frågor) om EU:s strategiska partner för att inrätta en gemensam nivå för EU:s medlemsstater och tjänstemän vad gäller människorättsfrågor som de, tillsammans med eventuella andra frågor, måste ta upp med berörda motparter.

| 42. | Europaparlamentet efterlyser förnyade ansträngningar för att skydda och stödja människorättsförsvarare i tredjeländer, särskilt dem som lever under hot eller rädsla på grund av sitt engagemang. Parlamentet ser fram emot de mer flexibla och riktade insatser som kommer att kunna göras till skydd för människorättsförsvarare inom ramen för det europeiska initiativet för demokrati. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet efterlyser förnyade ansträngningar för att skydda och stödja människorättsförsvarare i tredjeländer, särskilt dem som lever under hot eller rädsla på grund av sitt engagemang. Parlamentet ser fram emot de mer flexibla och riktade insatser som kommer att kunna göras till skydd för människorättsförsvarare inom ramen för det europeiska initiativet för demokrati.

EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati

Människorättsklausul

| 43. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att föreslå lagstiftning som ålägger EU-företag att se till att deras köp inte innebär ett stöd för vare sig parter som deltar aktivt i konflikter eller parter som gjort sig skyldiga till människorättskränkningar, genom att utföra kontroller och revisioner av sina leveranskedjor för mineraler och offentliggöra resultaten. Parlamentet begär att kommissionen ska ta fram och offentliggöra en förteckning över företag från EU som har varit direkt delaktiga i människorättskränkningar, genom sitt samröre med diktaturer. Parlamentet anser att obligatorisk tillbörlig aktsamhet från EU-företagens sida, i enlighet med OECD:s riktlinjer, skulle skydda EU företagens rykte och skapa större konsekvens när det gäller EU:s politik för mänskliga rättigheter och utveckling, särskilt i konfliktdrabbade områden. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att föreslå lagstiftning som ålägger EU-företag att se till att deras köp inte innebär ett stöd för vare sig parter som deltar aktivt i konflikter eller parter som gjort sig skyldiga till människorättskränkningar, genom att utföra kontroller och revisioner av sina leveranskedjor för mineraler och offentliggöra resultaten. Parlamentet begär att kommissionen ska ta fram och offentliggöra en förteckning över företag från EU som har varit direkt delaktiga i människorättskränkningar, genom sitt samröre med diktaturer. Parlamentet anser att obligatorisk tillbörlig aktsamhet från EU-företagens sida, i enlighet med OECD:s riktlinjer, skulle skydda EU företagens rykte och skapa större konsekvens när det gäller EU:s politik för mänskliga rättigheter och utveckling, särskilt i konfliktdrabbade områden.

| 44. | Europaparlamentet rekommenderar den höga representanten att grunda denna mekanism på erkännandet av konsekvenserna för ett partnerland vid brott mot internationella människorättsstandarder, genom att i klausulen inbegripa särskilda bestämmelser om ett verkligt system för ”tidig varning”, och på fastställandet av ett förfarande i etapper som grundar sig på samråd, åtgärder och konsekvenser liknande det som fastställs i Cotonouavtalet och i linje med övervakningsmekanismen som införts i partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Turkmenistan. Parlamentet noterar att ett sådant dialogbaserat system skulle bidra till att identifiera och åtgärda en situation som förvärras och upprepade och/eller systematiska brott mot mänskliga rättigheter i strid med folkrätten och göra det möjligt att diskutera korrigerande åtgärder inom en bindande ram. Parlamentet efterfrågar därför att man vid översynen också utvärderar människorättsdialogernas och samrådens roll, mandat och mål, som bör förbättras. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet rekommenderar den höga representanten att grunda denna mekanism på erkännandet av konsekvenserna för ett partnerland vid brott mot internationella människorättsstandarder, genom att i klausulen inbegripa särskilda bestämmelser om ett verkligt system för ”tidig varning”, och på fastställandet av ett förfarande i etapper som grundar sig på samråd, åtgärder och konsekvenser liknande det som fastställs i Cotonouavtalet och i linje med övervakningsmekanismen som införts i partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Turkmenistan. Parlamentet noterar att ett sådant dialogbaserat system skulle bidra till att identifiera och åtgärda en situation som förvärras och upprepade och/eller systematiska brott mot mänskliga rättigheter i strid med folkrätten och göra det möjligt att diskutera korrigerande åtgärder inom en bindande ram. Parlamentet efterfrågar därför att man vid översynen också utvärderar människorättsdialogernas och samrådens roll, mandat och mål, som bör förbättras.

| 45. | Europaparlamentet begär att skyddet av grundläggande rättigheter för migranter i värdländer regelbundet utvärderas och ägnas särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet begär att skyddet av grundläggande rättigheter för migranter i värdländer regelbundet utvärderas och ägnas särskild uppmärksamhet.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av mekanismen för övervakning av människorättssituationer genom parlamentets försorg, inom ramen för ingåendet av partnerskaps- och samarbetsavtalet med Turkmenistan. Parlamentet rekommenderar att liknande övervakningsmekanismer införs systematiskt även i andra avtal. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av mekanismen för övervakning av människorättssituationer genom parlamentets försorg, inom ramen för ingåendet av partnerskaps- och samarbetsavtalet med Turkmenistan. Parlamentet rekommenderar att liknande övervakningsmekanismer införs systematiskt även i andra avtal.

| 47. | Europaparlamentet framhåller rådets beslut från 2009 om att utvidga människorätts- och demokratiklausulen till att omfatta alla avtal och fastställa en koppling mellan dessa avtal och frihandelsavtal genom att vid behov föra in en övergångsklausul. Parlamentet noterar den hänvisning som görs i EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati till utformandet av kriterier för tillämpningen av detta inslag. Parlamentet noterar att utvidgningen av människorättsklausulen nödvändigtvis kräver en tydlig mekanism för dess genomförande på institutionell och politisk nivå och därför måste kompletteras med en operativ verkställighetsmekanism. Parlamentet insisterar på att verkställbara och icke förhandlingsbara människorättsklausuler ska inbegripas i alla avtal som Europeiska unionen sluter, både med industrialiserade länder och utvecklingsländer, inbegripet sektorsavtal och avtal om handel och investeringar. Parlamentet anser det vara avgörande att alla partnerländer, särskilt de länder och strategiska partner med samma uppfattning med vilka EU förhandlar om avtal, ansluter sig till detta bindande åtagande. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet framhåller rådets beslut från 2009 om att utvidga människorätts- och demokratiklausulen till att omfatta alla avtal och fastställa en koppling mellan dessa avtal och frihandelsavtal genom att vid behov föra in en övergångsklausul. Parlamentet noterar den hänvisning som görs i EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati till utformandet av kriterier för tillämpningen av detta inslag. Parlamentet noterar att utvidgningen av människorättsklausulen nödvändigtvis kräver en tydlig mekanism för dess genomförande på institutionell och politisk nivå och därför måste kompletteras med en operativ verkställighetsmekanism. Parlamentet insisterar på att verkställbara och icke förhandlingsbara människorättsklausuler ska inbegripas i alla avtal som Europeiska unionen sluter, både med industrialiserade länder och utvecklingsländer, inbegripet sektorsavtal och avtal om handel och investeringar. Parlamentet anser det vara avgörande att alla partnerländer, särskilt de länder och strategiska partner med samma uppfattning med vilka EU förhandlar om avtal, ansluter sig till detta bindande åtagande.

| 48. | Europaparlamentet konstaterar att det inte inbegripits i den beslutsfattande processen när det gäller att inleda samråd eller att tillfälligt upphäva ett avtal. Parlamentet anser att kommissionen, i fall där Europaparlamentet antar en rekommendation om tillämpning av människorättsklausulen och bestämmelserna i kapitlet om hållbar utveckling, noggrant bör undersöka huruvida villkoren i det kapitlet uppfyllts. Om kommissionen anser att villkoren inte uppfyllts bör den lägga fram en rapport för Europaparlamentets ansvariga utskott. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet konstaterar att det inte inbegripits i den beslutsfattande processen när det gäller att inleda samråd eller att tillfälligt upphäva ett avtal. Parlamentet anser att kommissionen, i fall där Europaparlamentet antar en rekommendation om tillämpning av människorättsklausulen och bestämmelserna i kapitlet om hållbar utveckling, noggrant bör undersöka huruvida villkoren i det kapitlet uppfyllts. Om kommissionen anser att villkoren inte uppfyllts bör den lägga fram en rapport för Europaparlamentets ansvariga utskott.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar den höga representanten att utvidga den årliga rapporten om EU:s åtgärder på området mänskliga rättigheter och demokrati i världen genom att lägga till den framstegsrapport som gjorts när det gäller genomförandet av EU:s handlingsplan för demokrati och mänskliga rättigheter, vilket också omfattar tillämpningen av klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i gällande avtal och innehåller en analys från fall till fall av varje samrådsprocess och av andra lämpliga åtgärder som rådet, utrikestjänsten och kommissionen har vidtagit, tillsammans med en analys av den vidtagna åtgärdens effektivitet och konsekvens. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar den höga representanten att utvidga den årliga rapporten om EU:s åtgärder på området mänskliga rättigheter och demokrati i världen genom att lägga till den framstegsrapport som gjorts när det gäller genomförandet av EU:s handlingsplan för demokrati och mänskliga rättigheter, vilket också omfattar tillämpningen av klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i gällande avtal och innehåller en analys från fall till fall av varje samrådsprocess och av andra lämpliga åtgärder som rådet, utrikestjänsten och kommissionen har vidtagit, tillsammans med en analys av den vidtagna åtgärdens effektivitet och konsekvens.

Konsekvensbedömning på området mänskliga rättigheter

| 50. | Europaparlamentet anser att EU kan uppfylla sina skyldigheter enligt Lissabonfördraget och stadgan fullt ut endast genom att utarbeta konsekvensbedömningar på människorättsområdet innan förhandlingar inleds om ett bilateralt eller multilateralt avtal med tredjeländer. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att EU kan uppfylla sina skyldigheter enligt Lissabonfördraget och stadgan fullt ut endast genom att utarbeta konsekvensbedömningar på människorättsområdet innan förhandlingar inleds om ett bilateralt eller multilateralt avtal med tredjeländer.

| 51. | Europaparlamentet noterar att denna systematiska praxis är det enda sättet att säkerställa samstämmighet mellan primärrätten, EU:s yttre åtgärder och tredjepartens egna skyldigheter enligt internationella konventioner, inbegripet den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och internationellt erkända arbets- och miljönormer. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet noterar att denna systematiska praxis är det enda sättet att säkerställa samstämmighet mellan primärrätten, EU:s yttre åtgärder och tredjepartens egna skyldigheter enligt internationella konventioner, inbegripet den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och internationellt erkända arbets- och miljönormer.

| 52. | Europaparlamentet begär att dessa tidigare nämnda konsekvensbedömningar ska omfatta alla mänskliga rättigheter, även på internet, som en odelbar helhet. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet begär att dessa tidigare nämnda konsekvensbedömningar ska omfatta alla mänskliga rättigheter, även på internet, som en odelbar helhet.

| 53. | Europaparlamentet noterar att dessa bedömningar måste göras på ett oberoende, öppet och delaktigt sätt som involverar potentiellt drabbade samhällen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet noterar att dessa bedömningar måste göras på ett oberoende, öppet och delaktigt sätt som involverar potentiellt drabbade samhällen.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att, innan förhandlingarna slutförs, utforma solida metoder som inbegriper principerna om jämlikhet och icke-diskriminering för att eventuella negativa konsekvenser för vissa befolkningsgrupper ska kunna undvikas och som föreskriver ömsesidigt överenskomna förebyggande eller korrigerande åtgärder i fall av negativa konsekvenser. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att, innan förhandlingarna slutförs, utforma solida metoder som inbegriper principerna om jämlikhet och icke-diskriminering för att eventuella negativa konsekvenser för vissa befolkningsgrupper ska kunna undvikas och som föreskriver ömsesidigt överenskomna förebyggande eller korrigerande åtgärder i fall av negativa konsekvenser.

| 55. | Europaparlamentet uppmärksammar särskilt behovet av att göra konsekvensbedömningar av de projekt vilkas genomförande medför en allvarlig risk för överträdelse av stadgans bestämmelser, t.ex. projekt som avser domstolsväsendet, gränskontrollorgan samt polisen och säkerhetsstyrkorna i länder som styrs av förtryckarregimer. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmärksammar särskilt behovet av att göra konsekvensbedömningar av de projekt vilkas genomförande medför en allvarlig risk för överträdelse av stadgans bestämmelser, t.ex. projekt som avser domstolsväsendet, gränskontrollorgan samt polisen och säkerhetsstyrkorna i länder som styrs av förtryckarregimer.

En politik för riktmärkning

| 56. | Europaparlamentet framhåller att målen för mänskliga rättigheter och demokrati nödvändigtvis kräver särskilda, mätbara och uppnåbara offentliga kriterier som syftar till att bedöma nivån av respekt för grundläggande friheter, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. Parlamentet anser i detta sammanhang att EU fullt ut bör använda FN:s och Europarådets relevanta instrument och expertis, inklusive genomförandet av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna som ett praktiskt verktyg med avseende på en sådan samlad förteckning med riktmärken på områdena mänskliga rättigheter och demokrati för Europarådets medlemsländer, och tydligt åtskilja sina politiska slutsatser från rättslig och teknisk utveckling. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet framhåller att målen för mänskliga rättigheter och demokrati nödvändigtvis kräver särskilda, mätbara och uppnåbara offentliga kriterier som syftar till att bedöma nivån av respekt för grundläggande friheter, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. Parlamentet anser i detta sammanhang att EU fullt ut bör använda FN:s och Europarådets relevanta instrument och expertis, inklusive genomförandet av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna som ett praktiskt verktyg med avseende på en sådan samlad förteckning med riktmärken på områdena mänskliga rättigheter och demokrati för Europarådets medlemsländer, och tydligt åtskilja sina politiska slutsatser från rättslig och teknisk utveckling.

| 57. | Europaparlamentet rekommenderar utrikestjänsten att utforma en uppsättning kvalitativa och kvantitativa indikatorer och offentliga landspecifika riktmärken som kan utgöra en konsekvent och samstämmig bas för den årliga utvärderingen av EU:s politik inom ramen för landstrategierna för mänskliga rättigheter och människorättsdialogerna med tredjeländer. Parlamentet rekommenderar att dessa riktmärken också inbegriper grunderna för internationell flyktingrätt för att skydda flyktingars och internflyktingars rättigheter. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet rekommenderar utrikestjänsten att utforma en uppsättning kvalitativa och kvantitativa indikatorer och offentliga landspecifika riktmärken som kan utgöra en konsekvent och samstämmig bas för den årliga utvärderingen av EU:s politik inom ramen för landstrategierna för mänskliga rättigheter och människorättsdialogerna med tredjeländer. Parlamentet rekommenderar att dessa riktmärken också inbegriper grunderna för internationell flyktingrätt för att skydda flyktingars och internflyktingars rättigheter.

Den förnyade europeiska grannskapspolitiken

| 58. | Europaparlamentet erinrar om de politiska lärdomar som kan dras av den arabiska våren samt de erfarenheter som gjorts med länderna inom ramen för det östliga partnerskapet både under och före övergångsperioden, inbegripet nödvändigheten av att vända på tidigare politik, som huvudsakligen inriktats på förbindelser med myndigheter, och att upprätta ett effektivt partnerskap mellan EU och partnerländernas regeringar och civila samhälle. Parlamentet understryker i detta avseende den viktiga roll som det nyligen inrättade europeiska initiativet för demokrati spelar, i främsta rummet, men inte uteslutande, i EU:s grannländer. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet erinrar om de politiska lärdomar som kan dras av den arabiska våren samt de erfarenheter som gjorts med länderna inom ramen för det östliga partnerskapet både under och före övergångsperioden, inbegripet nödvändigheten av att vända på tidigare politik, som huvudsakligen inriktats på förbindelser med myndigheter, och att upprätta ett effektivt partnerskap mellan EU och partnerländernas regeringar och civila samhälle. Parlamentet understryker i detta avseende den viktiga roll som det nyligen inrättade europeiska initiativet för demokrati spelar, i främsta rummet, men inte uteslutande, i EU:s grannländer.

| 59. | Europaparlamentet framhåller vikten av att upprätta program och stödprojekt som möjliggör kontakt mellan det civila samhället i EU och i tredjeländer och uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att bygga upp det civila samhällets kapacitet att delta i beslutsprocessen på lokal, regional, nationell och internationell nivå, något som bör göras till en central pelare i de externa finansieringsinstrument som nu ses över. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet framhåller vikten av att upprätta program och stödprojekt som möjliggör kontakt mellan det civila samhället i EU och i tredjeländer och uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att bygga upp det civila samhällets kapacitet att delta i beslutsprocessen på lokal, regional, nationell och internationell nivå, något som bör göras till en central pelare i de externa finansieringsinstrument som nu ses över.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar att det östliga partnerskapets människorättsdialoger kompletteras av gemensamma seminarier med medverkan från det civila samhället, och bekräftar på nytt sitt stöd för forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet; |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet välkomnar att det östliga partnerskapets människorättsdialoger kompletteras av gemensamma seminarier med medverkan från det civila samhället, och bekräftar på nytt sitt stöd för forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet;

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att, som utgångspunkt för utvecklingen av ännu mer inkluderande mekanismer för alla avtal, använda sig av den modell för institutionaliserat samråd med det civila samhället som fastställs i frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att, som utgångspunkt för utvecklingen av ännu mer inkluderande mekanismer för alla avtal, använda sig av den modell för institutionaliserat samråd med det civila samhället som fastställs i frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea.

| 62. | Europaparlamentet tolkar kärnan i EU:s nya strategi som en förstärkning av samhällen genom aktivt inhemskt ansvarsutkrävande för att stödja deras förmåga att delta i offentligt beslutsfattande och demokratiska styrelseprocesser. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet tolkar kärnan i EU:s nya strategi som en förstärkning av samhällen genom aktivt inhemskt ansvarsutkrävande för att stödja deras förmåga att delta i offentligt beslutsfattande och demokratiska styrelseprocesser.

| 63. | Europaparlamentet välkomnar nya initiativ som det europeiska initiativet för demokrati och faciliteten för det civila samhället, som gör att EU:s bistånd blir mer tillgängligt, särskilt för organisationer från det civila samhället, och som kan medföra en i högre grad strategisk och politisk EU-ansats vad gäller demokratiseringsprocessen genom tillhandahållande av kontextspecifikt, flexibelt och snabbt bistånd avsett att underlätta övergången till demokrati i partnerländer. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet välkomnar nya initiativ som det europeiska initiativet för demokrati och faciliteten för det civila samhället, som gör att EU:s bistånd blir mer tillgängligt, särskilt för organisationer från det civila samhället, och som kan medföra en i högre grad strategisk och politisk EU-ansats vad gäller demokratiseringsprocessen genom tillhandahållande av kontextspecifikt, flexibelt och snabbt bistånd avsett att underlätta övergången till demokrati i partnerländer.

| 64. | Europaparlamentet konstaterar att händelserna under den arabiska våren, trots att de förväntades medföra en demokratiseringsprocess, i många fall ledde till försämrade friheter och rättigheter för religiösa minoriteter. Parlamentet fördömer därför skarpt allt våld mot kristna, judar, muslimer och andra religiösa samfund, samt alla former av diskriminering och intolerans som grundar sig på religion och trosuppfattning och som riktar sig mot troende, avfällingar och icke-troende. Parlamentet betonar än en gång, i linje med sina tidigare resolutioner, att rätten till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet är en grundläggande mänsklig rättighet. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet konstaterar att händelserna under den arabiska våren, trots att de förväntades medföra en demokratiseringsprocess, i många fall ledde till försämrade friheter och rättigheter för religiösa minoriteter. Parlamentet fördömer därför skarpt allt våld mot kristna, judar, muslimer och andra religiösa samfund, samt alla former av diskriminering och intolerans som grundar sig på religion och trosuppfattning och som riktar sig mot troende, avfällingar och icke-troende. Parlamentet betonar än en gång, i linje med sina tidigare resolutioner, att rätten till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet är en grundläggande mänsklig rättighet.

| 65. | Europaparlamentet understryker att händelserna under den arabiska våren har uppdagat vissa brister i EU-politiken i detta område, bland annat situationen för ungdomar som står inför massarbetslöshet och har dåliga framtidsutsikter i sina länder. Parlamentet välkomnar dock EU:s beredvillighet att vidta nya åtgärder och vidhåller att pågående projekt och utbytesprogram till förmån för de unga i länderna för den arabiska våren måste intensifieras, särskilt de som inleddes inom ramen för unionen för Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet understryker att händelserna under den arabiska våren har uppdagat vissa brister i EU-politiken i detta område, bland annat situationen för ungdomar som står inför massarbetslöshet och har dåliga framtidsutsikter i sina länder. Parlamentet välkomnar dock EU:s beredvillighet att vidta nya åtgärder och vidhåller att pågående projekt och utbytesprogram till förmån för de unga i länderna för den arabiska våren måste intensifieras, särskilt de som inleddes inom ramen för unionen för Medelhavsområdet.

| 66. | Europaparlamentet understryker behovet av att skapa utbytesprogram eller att öppna upp europeiska program för den arabiska vårens ungdomar, och att med utgångspunkt i det civila samhället diskutera orsakerna till och konsekvenserna av bristande medvetenhet om problemen, särskilt de ekonomiska och sociala problemen, i dessa samhällen. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet understryker behovet av att skapa utbytesprogram eller att öppna upp europeiska program för den arabiska vårens ungdomar, och att med utgångspunkt i det civila samhället diskutera orsakerna till och konsekvenserna av bristande medvetenhet om problemen, särskilt de ekonomiska och sociala problemen, i dessa samhällen.

| 67. | Europaparlamentet föreslår att utbytesprogram inrättas eller att europeiska program öppnas upp för unga från tredjeländer. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet föreslår att utbytesprogram inrättas eller att europeiska program öppnas upp för unga från tredjeländer.

| 68. | Europaparlamentet understryker att starka band till det civila samhället i länderna inom den arabiska våren och det östliga partnerskapet främjade av bland annat utbytesprogram, praktikplatser vid EU:s och EU-medlemsstaternas institutioner samt stipendier vid europeiska universitet är oumbärliga när det gäller den framtida utvecklingen och konsolideringen av demokrati i dessa länder. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet understryker att starka band till det civila samhället i länderna inom den arabiska våren och det östliga partnerskapet främjade av bland annat utbytesprogram, praktikplatser vid EU:s och EU-medlemsstaternas institutioner samt stipendier vid europeiska universitet är oumbärliga när det gäller den framtida utvecklingen och konsolideringen av demokrati i dessa länder.

| 69. | Europaparlamentet påpekar att en diskussion med utgångspunkt i det civila samhället skulle kunna främjas genom upprättandet av ett ungdomskonvent för Europa och Arabvärlden, för Mellanöstern och Nordafrika eller för Europa och Medelhavsområdet, med en särskild inriktning på mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet påpekar att en diskussion med utgångspunkt i det civila samhället skulle kunna främjas genom upprättandet av ett ungdomskonvent för Europa och Arabvärlden, för Mellanöstern och Nordafrika eller för Europa och Medelhavsområdet, med en särskild inriktning på mänskliga rättigheter.

| 70. | Europaparlamentet understryker att situationen för kvinnor i de länder som omfattades av den arabiska våren i många fall är avgörande när det gäller bedömningen av de framsteg som gjorts med avseende på demokrati och mänskliga rättigheter, och att garantin för kvinnors rättigheter bör utgöra en väsentlig aspekt av EU:s åtgärder gentemot dessa länder.Parlamentet efterlyser inrättandet av en interparlamentarisk europeisk-arabisk konvention för kvinnor. Parlamentet påminner även om att demokrati förutsätter kvinnors fulla deltagande i det offentliga livet, vilket framhålls i internationella och regionala instrument som protokollet till Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter om kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet understryker att situationen för kvinnor i de länder som omfattades av den arabiska våren i många fall är avgörande när det gäller bedömningen av de framsteg som gjorts med avseende på demokrati och mänskliga rättigheter, och att garantin för kvinnors rättigheter bör utgöra en väsentlig aspekt av EU:s åtgärder gentemot dessa länder.Parlamentet efterlyser inrättandet av en interparlamentarisk europeisk-arabisk konvention för kvinnor. Parlamentet påminner även om att demokrati förutsätter kvinnors fulla deltagande i det offentliga livet, vilket framhålls i internationella och regionala instrument som protokollet till Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter om kvinnors rättigheter.

| 71. | Europaparlamentet betonar den mycket viktiga roll som de nationella människorättsinstitutionerna spelar och vikten av samarbete mellan dessa organ inom EU och i grannländerna. Parlamentet uppmuntrar initiativ som syftar till att överföra god praxis för att samordna och stimulera samarbete mellan EU:s och grannländernas nationella människorättsinstitutioner, till exempel programmet för samarbete mellan ombudsmän från länderna i det östra partnerskapet 2009–2013, som startades gemensamt av de polska och franska ombudsmännen för att stärka förmågan hos de östliga partnerskapsländernas ombudsmannakontor, regeringsorgan och icke-statliga organisationer när det gäller att skydda enskildas rättigheter och bygga demokratiska stater grundade på rättsstatsprincipen. Parlamentet betonar att sådana insatser bör samordnas inom EU och att EU-institutionerna bör utnyttja de erfarenheter som görs i sammanhanget. Parlamentet understryker behovet av att uppmuntra inrättandet av nationella människorättsinstitutioner i grannländer som inte har sådana inom ramen för sina rättssystem. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet betonar den mycket viktiga roll som de nationella människorättsinstitutionerna spelar och vikten av samarbete mellan dessa organ inom EU och i grannländerna. Parlamentet uppmuntrar initiativ som syftar till att överföra god praxis för att samordna och stimulera samarbete mellan EU:s och grannländernas nationella människorättsinstitutioner, till exempel programmet för samarbete mellan ombudsmän från länderna i det östra partnerskapet 2009–2013, som startades gemensamt av de polska och franska ombudsmännen för att stärka förmågan hos de östliga partnerskapsländernas ombudsmannakontor, regeringsorgan och icke-statliga organisationer när det gäller att skydda enskildas rättigheter och bygga demokratiska stater grundade på rättsstatsprincipen. Parlamentet betonar att sådana insatser bör samordnas inom EU och att EU-institutionerna bör utnyttja de erfarenheter som görs i sammanhanget. Parlamentet understryker behovet av att uppmuntra inrättandet av nationella människorättsinstitutioner i grannländer som inte har sådana inom ramen för sina rättssystem.

| 72. | Europaparlamentet insisterar på att den höga representanten och kommissionen med övertygelse genomför den förnyade europeiska grannskapspolitiken genom att ägna lika stor uppmärksamhet åt principerna om ”mer för mer” och ”mindre för mindre”; |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet insisterar på att den höga representanten och kommissionen med övertygelse genomför den förnyade europeiska grannskapspolitiken genom att ägna lika stor uppmärksamhet åt principerna om ”mer för mer” och ”mindre för mindre”;

| 73. | Europaparlamentet anser att länder som enligt bedömningar uppenbart inte gjort framsteg när det gäller fördjupad demokrati och djupt förankrade institutionella och samhälleliga förändringar, inklusive rättsstatsprincipen, bör se unionens stöd minska, utan att det påverkar stödet till det civila samhället i dessa länder, i linje med målen för denna politik, särskilt när det påverkar vissa viktiga principer, såsom yttrandefrihet, religionsfrihet, trosfrihet, icke-diskriminering, jämlikhet, samvetsfrihet, mötesfrihet och föreningsfrihet. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet anser att länder som enligt bedömningar uppenbart inte gjort framsteg när det gäller fördjupad demokrati och djupt förankrade institutionella och samhälleliga förändringar, inklusive rättsstatsprincipen, bör se unionens stöd minska, utan att det påverkar stödet till det civila samhället i dessa länder, i linje med målen för denna politik, särskilt när det påverkar vissa viktiga principer, såsom yttrandefrihet, religionsfrihet, trosfrihet, icke-diskriminering, jämlikhet, samvetsfrihet, mötesfrihet och föreningsfrihet.

| 74. | Europaparlamentet oroar sig över att tidigare attityder ska bestå, där orimlig politisk belöning ges åt sådana åtgärder som vidtagits av partnerregeringar och som inte bidrar till att direkt uppnå målen. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet oroar sig över att tidigare attityder ska bestå, där orimlig politisk belöning ges åt sådana åtgärder som vidtagits av partnerregeringar och som inte bidrar till att direkt uppnå målen.

| 75. | Europaparlamentet välkomnar initiativet att införa en människorättsbaserad strategi i utvecklingspolitiken och noterar att en sådan strategi måste grunda sig på de mänskliga rättigheternas odelbarhet. Parlamentet är också fast övertygat om att människor och deras välbefinnande, snarare än regeringar bör stå i centrum för samarbetsmålen. Parlamentet betonar att politisk konsekvens för utveckling i detta sammanhang måste tolkas som att den ska bidra till ett fullt förverkligande av människorättsmålen, så att EU:s olika politikområden inte undergräver varandra i detta avseende. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet välkomnar initiativet att införa en människorättsbaserad strategi i utvecklingspolitiken och noterar att en sådan strategi måste grunda sig på de mänskliga rättigheternas odelbarhet. Parlamentet är också fast övertygat om att människor och deras välbefinnande, snarare än regeringar bör stå i centrum för samarbetsmålen. Parlamentet betonar att politisk konsekvens för utveckling i detta sammanhang måste tolkas som att den ska bidra till ett fullt förverkligande av människorättsmålen, så att EU:s olika politikområden inte undergräver varandra i detta avseende.

| 76. | Europaparlamentet välkomnar det nya initiativet för EU-frivilliga för humanitärt arbete, som under perioden 2014–2020 kommer att ge upp emot 10  000 européer möjlighet att delta världen över i humanitära insatser där sådana behövs mest akut och ge uttryck för den europeiska solidariteten genom att i praktiken hjälpa samhällen som drabbats av naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människor. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet välkomnar det nya initiativet för EU-frivilliga för humanitärt arbete, som under perioden 2014–2020 kommer att ge upp emot 10  000 européer möjlighet att delta världen över i humanitära insatser där sådana behövs mest akut och ge uttryck för den europeiska solidariteten genom att i praktiken hjälpa samhällen som drabbats av naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människor.

Gemensamt interinstitutionellt ansvar

| 77. | Europaparlamentet anser att den strategiska ramen och handlingsplanen är särskilt betydelsefulla, eftersom de utgör ett gemensamt åtagande som godkänts av den höga representanten, rådet, kommissionen och medlemsstaterna. Parlamentet välkomnar erkännandet av Europaparlamentets ledande roll för främjandet av mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet förväntar sig att det vederbörligen ska involveras i handlingsplanens genomförandeetapp, bland annat genom utbyten i en kontaktgrupp för mänskliga rättigheter bestående av utrikestjänsten, berörda enheter från rådet och kommissionen, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och företrädare från utskottet för utrikesfrågor och dess underutskott för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet anser att den strategiska ramen och handlingsplanen är särskilt betydelsefulla, eftersom de utgör ett gemensamt åtagande som godkänts av den höga representanten, rådet, kommissionen och medlemsstaterna. Parlamentet välkomnar erkännandet av Europaparlamentets ledande roll för främjandet av mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet förväntar sig att det vederbörligen ska involveras i handlingsplanens genomförandeetapp, bland annat genom utbyten i en kontaktgrupp för mänskliga rättigheter bestående av utrikestjänsten, berörda enheter från rådet och kommissionen, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och företrädare från utskottet för utrikesfrågor och dess underutskott för mänskliga rättigheter.

| 78. | Europaparlamentet rekommenderar att det utvecklar mer dynamiska förbindelser med EU-delegationerna på grundval av regelbundna kontakter och informationsutbyte genom lägesrapporter som avspeglar en dagordning för förändring på området mänskliga rättigheter och demokrati och de mål och milstolpar som fastställs i handlingsplanen. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet rekommenderar att det utvecklar mer dynamiska förbindelser med EU-delegationerna på grundval av regelbundna kontakter och informationsutbyte genom lägesrapporter som avspeglar en dagordning för förändring på området mänskliga rättigheter och demokrati och de mål och milstolpar som fastställs i handlingsplanen.

| 79. | Europaparlamentet åtar sig själv att säkerställa en mer systematisk uppföljning av sina resolutioner om mänskliga rättigheter och om enskilda människorättsfall genom att utveckla en uppföljningsmekanism med stöd av den nyligen inrättade enheten för åtgärder för mänskliga rättigheter och rekommenderar ökat samarbete mellan underutskottet för mänskliga rättigheter, budgetutskottet, budgetkontrollutskottet och andra berörda parlamentsutskott samt Revisionsrätten i syfte att säkerställa att målen för den strategiska översynen motsvaras av adekvat finansiellt stöd från unionen. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet åtar sig själv att säkerställa en mer systematisk uppföljning av sina resolutioner om mänskliga rättigheter och om enskilda människorättsfall genom att utveckla en uppföljningsmekanism med stöd av den nyligen inrättade enheten för åtgärder för mänskliga rättigheter och rekommenderar ökat samarbete mellan underutskottet för mänskliga rättigheter, budgetutskottet, budgetkontrollutskottet och andra berörda parlamentsutskott samt Revisionsrätten i syfte att säkerställa att målen för den strategiska översynen motsvaras av adekvat finansiellt stöd från unionen.

| 80. | Europaparlamentet rekommenderar det förbättrar sina egna förfaranden när det gäller frågor om mänskliga rättigheter och öka sina insatser för att integrera människorättsfrågorna på ett effektivt sätt i sina egna strukturer och förfaranden för att se till att mänskliga rättigheter och demokrati ställs i centrum för all verksamhet och politik från parlamentets sida, bland annat genom översyn av riktlinjerna för parlamentets interparlamentariska delegationer för främjande av mänskliga rättigheter och demokrati; |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet rekommenderar det förbättrar sina egna förfaranden när det gäller frågor om mänskliga rättigheter och öka sina insatser för att integrera människorättsfrågorna på ett effektivt sätt i sina egna strukturer och förfaranden för att se till att mänskliga rättigheter och demokrati ställs i centrum för all verksamhet och politik från parlamentets sida, bland annat genom översyn av riktlinjerna för parlamentets interparlamentariska delegationer för främjande av mänskliga rättigheter och demokrati;

| 81. | Europaparlamentet anser att var och en av parlamentets ständiga delegationer och vart och ett av parlamentets ständiga utskott bör ha en ledamot som företrädesvis valts bland dess ordförande och vice ordförande med särskild uppgift att övervaka människorättsfrågor i den region, det land eller det geografiska område som berörs och att de personer som utses regelbundet bör rapportera till parlamentets underutskott för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet anser att var och en av parlamentets ständiga delegationer och vart och ett av parlamentets ständiga utskott bör ha en ledamot som företrädesvis valts bland dess ordförande och vice ordförande med särskild uppgift att övervaka människorättsfrågor i den region, det land eller det geografiska område som berörs och att de personer som utses regelbundet bör rapportera till parlamentets underutskott för mänskliga rättigheter.

| 82. | Europaparlamentet rekommenderar att parlamentets delegationer som åker på uppdrag till ett land där situationen för de mänskliga rättigheterna ger anledning till oro bör ha ledamöter med särskild uppgift att ta upp människorättsfrågor med avseende på den region eller det land som berörs och att dessa ledamöter bör rapportera till parlamentets underutskott för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet rekommenderar att parlamentets delegationer som åker på uppdrag till ett land där situationen för de mänskliga rättigheterna ger anledning till oro bör ha ledamöter med särskild uppgift att ta upp människorättsfrågor med avseende på den region eller det land som berörs och att dessa ledamöter bör rapportera till parlamentets underutskott för mänskliga rättigheter.

| 83. | Europaparlamentet efterlyser ett bättre samarbete om människorättsfrågor med medlemsstaternas nationella parlament. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet efterlyser ett bättre samarbete om människorättsfrågor med medlemsstaternas nationella parlament.

| 84. | Europaparlamentet framhåller behovet av att förbättra modellen för plenardebatter om brott mot mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen i syfte att möjliggöra fler debatter med större deltagande av ledamöterna, samråd med det civila samhället under utarbetandefasen, ökad förmåga att reagera på överträdelser av mänskliga rättigheter och andra oförutsedda händelser på platsen samt understryker behovet av bättre uppföljning av tidigare debatter och resolutioner. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet framhåller behovet av att förbättra modellen för plenardebatter om brott mot mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen i syfte att möjliggöra fler debatter med större deltagande av ledamöterna, samråd med det civila samhället under utarbetandefasen, ökad förmåga att reagera på överträdelser av mänskliga rättigheter och andra oförutsedda händelser på platsen samt understryker behovet av bättre uppföljning av tidigare debatter och resolutioner.

| 85. | Europaparlamentet betonar behovet för Europaparlamentet och andra EU-institutioner att bättre utnyttja den potential som Sacharovnätverket har. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet betonar behovet för Europaparlamentet och andra EU-institutioner att bättre utnyttja den potential som Sacharovnätverket har.

| 86. | Europaparlamentet rekommenderar att parlamentet i samarbete med medlemsstaternas nationella parlament anordnar ett årligt evenemang om människorättsförsvarare, med medverkan av människorättsförsvarare världen över, vilket skulle ge parlamentet en möjlighet att en gång per år visa sitt stöd för människorättsförsvarare världen över och bidra till att stärka deras rättigheter att ge uttryck för sina åsikter och hävda sina rättigheter i respektive hemland. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet rekommenderar att parlamentet i samarbete med medlemsstaternas nationella parlament anordnar ett årligt evenemang om människorättsförsvarare, med medverkan av människorättsförsvarare världen över, vilket skulle ge parlamentet en möjlighet att en gång per år visa sitt stöd för människorättsförsvarare världen över och bidra till att stärka deras rättigheter att ge uttryck för sina åsikter och hävda sina rättigheter i respektive hemland.

| 87. | Europaparlamentet efterfrågar en konkret tillämpning av artikel 36 i EUF-fördraget för att säkerställa att Europaparlamentets åsikter vederbörligen beaktas när det gäller uppföljningen av resolutioner och rekommenderar en intensivare dialog i detta avseende. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet efterfrågar en konkret tillämpning av artikel 36 i EUF-fördraget för att säkerställa att Europaparlamentets åsikter vederbörligen beaktas när det gäller uppföljningen av resolutioner och rekommenderar en intensivare dialog i detta avseende.

o

o o

| 88. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Europarådet. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Europarådet.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0126.

(2)  EUT C 290 E, 29.11.2006, s. 107.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0334.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0018.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2012)0250.

(6)  Rådets dokument 17944/2011.

(7)  Rådets dokument 18764/2011.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2012)0113

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/123 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/123

---

P7_TA(2012)0505

Nytt avtal mellan EU och Ryssland

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna för ett nytt avtal mellan EU och Ryssland (2011/2050(INI))

(2015/C 434/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ryska federationen, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 december 1997, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ryska federationen, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 december 1997,

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2012 om handelsförbindelserna mellan EU och Ryssland efter Rysslands anslutning till WTO (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2012 om handelsförbindelserna mellan EU och Ryssland efter Rysslands anslutning till WTO (1),

| — | med beaktande av de förhandlingar som inleddes 2008 om ett nytt avtal mellan EU och Ryssland och det ”partnerskap för modernisering” som inleddes 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de förhandlingar som inleddes 2008 om ett nytt avtal mellan EU och Ryssland och det ”partnerskap för modernisering” som inleddes 2010,

| — | med beaktande av EU:s och Rysslands gemensamma mål, framfört i ett gemensamt uttalande efter det elfte toppmötet mellan EU och Ryssland som hölls i Sankt Petersburg den 31 maj 2003, om att skapa ett gemensamt ekonomiskt område, ett gemensamt område med frihet, säkerhet och rättvisa, ett gemensamt område för samarbete i fråga om yttre säkerhet och ett gemensamt område för forskning och utbildning, vilket även ska inbegripa kulturella aspekter (”de fyra gemensamma områdena”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s och Rysslands gemensamma mål, framfört i ett gemensamt uttalande efter det elfte toppmötet mellan EU och Ryssland som hölls i Sankt Petersburg den 31 maj 2003, om att skapa ett gemensamt ekonomiskt område, ett gemensamt område med frihet, säkerhet och rättvisa, ett gemensamt område för samarbete i fråga om yttre säkerhet och ett gemensamt område för forskning och utbildning, vilket även ska inbegripa kulturella aspekter (”de fyra gemensamma områdena”),

| — | med beaktande av människorättssamråden mellan EU och Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av människorättssamråden mellan EU och Ryssland,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 23 oktober 2012 till rådet om att införa gemensamma visumrestriktioner för ryska tjänstemän som är inblandade i fallet Sergej Magnitskij (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 23 oktober 2012 till rådet om att införa gemensamma visumrestriktioner för ryska tjänstemän som är inblandade i fallet Sergej Magnitskij (2),

| — | med beaktande av sina resolutioner om förbindelserna mellan EU och Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om förbindelserna mellan EU och Ryssland,

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om införande eller höjning av exporttullar på råvaror (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om införande eller höjning av exporttullar på råvaror (3),

| — | med beaktande av artiklarna 90.4 och 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 90.4 och 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0338/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0338/2012), och av följande skäl:

| A. | EU:s fortsatta gemensamma säkerhets- och energipolitik bör, i linje med villkorsprincipen, omfatta Ryssland som en strategisk partner under förutsättning att landet delar och upprätthåller de grundläggande värden på vilka Europeiska unionen baseras, såsom demokrati, rättsstatsprincipen, de grundläggande friheternas och de mänskliga rättigheternas odelbarhet och allmängiltighet, respekt för människovärdet, principerna om jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i FN-stadgan och i folkrätten. Rysslands kulturella rötter finns i Europa, och landet är en viktig global och regional aktör med medlemskap i FN:s säkerhetsråd, G8, G20, Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE). Ryssland är därmed skyldigt att fullgöra sina åtaganden som medlem i dessa organisationer, med särskilt avseende på Europarådets övervakningsrapport från oktober 2012. |
| --- | --- |

A.

EU:s fortsatta gemensamma säkerhets- och energipolitik bör, i linje med villkorsprincipen, omfatta Ryssland som en strategisk partner under förutsättning att landet delar och upprätthåller de grundläggande värden på vilka Europeiska unionen baseras, såsom demokrati, rättsstatsprincipen, de grundläggande friheternas och de mänskliga rättigheternas odelbarhet och allmängiltighet, respekt för människovärdet, principerna om jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i FN-stadgan och i folkrätten. Rysslands kulturella rötter finns i Europa, och landet är en viktig global och regional aktör med medlemskap i FN:s säkerhetsråd, G8, G20, Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE). Ryssland är därmed skyldigt att fullgöra sina åtaganden som medlem i dessa organisationer, med särskilt avseende på Europarådets övervakningsrapport från oktober 2012.

| B. | Ryssland är ständig medlem i FN:s säkerhetsråd och delar som sådan ansvar med övriga medlemmar för att upprätthålla världsomfattande stabilitet. Ett flertal utmaningar på internationell nivå kan endast hanteras genom ett samordnat angreppssätt där Ryssland deltar. |
| --- | --- |

B.

Ryssland är ständig medlem i FN:s säkerhetsråd och delar som sådan ansvar med övriga medlemmar för att upprätthålla världsomfattande stabilitet. Ett flertal utmaningar på internationell nivå kan endast hanteras genom ett samordnat angreppssätt där Ryssland deltar.

| C. | EU och Ryssland blir alltmer ekonomiskt beroende av varandra, och ett ökat samarbete och goda grannrelationer mellan EU och Ryssland bör därför anses vara av största vikt för båda parters stabilitet, säkerhet och välstånd. |
| --- | --- |

C.

EU och Ryssland blir alltmer ekonomiskt beroende av varandra, och ett ökat samarbete och goda grannrelationer mellan EU och Ryssland bör därför anses vara av största vikt för båda parters stabilitet, säkerhet och välstånd.

| D. | Ryssland visar under president Vladimir Putin bara ett selektivt intresse för att utveckla en gemensam politik och ingen verklig avsikt att utveckla ett äkta och långtgående strategiskt partnerskap för tillämpning av internationell rätt och förebyggande av konflikter. |
| --- | --- |

D.

Ryssland visar under president Vladimir Putin bara ett selektivt intresse för att utveckla en gemensam politik och ingen verklig avsikt att utveckla ett äkta och långtgående strategiskt partnerskap för tillämpning av internationell rätt och förebyggande av konflikter.

| E. | Både EU och Ryssland har genomgått djupgående politiska, institutionella, sociala och ekonomiska förändringar sedan 1994 när det nuvarande partnerskaps- och samarbetsavtalet undertecknades. |
| --- | --- |

E.

Både EU och Ryssland har genomgått djupgående politiska, institutionella, sociala och ekonomiska förändringar sedan 1994 när det nuvarande partnerskaps- och samarbetsavtalet undertecknades.

| F. | Rysslands anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO) den 22 augusti 2012 utgjorde ett viktigt steg, som skulle kunna bidra till att påskynda moderniseringen av den ryska ekonomin och samtidigt fungera som ett positivt incitament för Ryssland att uppfylla de internationella regler och normer avseende handel som landet har åtagit sig att följa. |
| --- | --- |

F.

Rysslands anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO) den 22 augusti 2012 utgjorde ett viktigt steg, som skulle kunna bidra till att påskynda moderniseringen av den ryska ekonomin och samtidigt fungera som ett positivt incitament för Ryssland att uppfylla de internationella regler och normer avseende handel som landet har åtagit sig att följa.

| G. | Både på bilateral och på multilateral nivå måste man ta itu med dessa förändringar, tillsammans med de nya utmaningar och möjligheter som förbindelserna mellan EU och Ryssland står inför. Trots nuvarande bristande entusiasm från rysk sida skulle ett ambitiöst, omfattande och rättsligt bindande nytt partnerskaps- och samarbetsavtal, som täcker de viktigaste delarna av samarbete och grundas på de gemensamma värdena demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen, kunna utgöra grunden för ett äkta strategiskt partnerskap. Särskilt bör behovet av att bygga upp ett genuint partnerskap mellan EU:s och Rysslands samhällen betonas. |
| --- | --- |

G.

Både på bilateral och på multilateral nivå måste man ta itu med dessa förändringar, tillsammans med de nya utmaningar och möjligheter som förbindelserna mellan EU och Ryssland står inför. Trots nuvarande bristande entusiasm från rysk sida skulle ett ambitiöst, omfattande och rättsligt bindande nytt partnerskaps- och samarbetsavtal, som täcker de viktigaste delarna av samarbete och grundas på de gemensamma värdena demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen, kunna utgöra grunden för ett äkta strategiskt partnerskap. Särskilt bör behovet av att bygga upp ett genuint partnerskap mellan EU:s och Rysslands samhällen betonas.

| H. | Europeiska unionen är fortfarande fast besluten att ytterligare fördjupa och utveckla sina förbindelser med Ryssland och att uppfylla principerna i partnerskapet för modernisering, vilka bygger på gemensamma intressen och långtgående åtaganden avseende allmängiltiga värderingar och demokratiska principer, respekt för grundläggande mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

H.

Europeiska unionen är fortfarande fast besluten att ytterligare fördjupa och utveckla sina förbindelser med Ryssland och att uppfylla principerna i partnerskapet för modernisering, vilka bygger på gemensamma intressen och långtgående åtaganden avseende allmängiltiga värderingar och demokratiska principer, respekt för grundläggande mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen.

| I. | Medlemmar i det ryska punkbandet ”Pussy Riot” har dömts till två års fängelse för att ha framfört en protestsång mot president Vladimir Putin i en ortodox katedral i Moskva, vilket saknar proportioner och ger anledning till allvarlig oro om det sätt på vilket det ryska rättssystemet behandlar sina medborgare; domen fungerar som skrämseltaktik för att injaga fruktan i det ryska civilsamhället. |
| --- | --- |

I.

Medlemmar i det ryska punkbandet ”Pussy Riot” har dömts till två års fängelse för att ha framfört en protestsång mot president Vladimir Putin i en ortodox katedral i Moskva, vilket saknar proportioner och ger anledning till allvarlig oro om det sätt på vilket det ryska rättssystemet behandlar sina medborgare; domen fungerar som skrämseltaktik för att injaga fruktan i det ryska civilsamhället.

| J. | Inom ramen för de pågående förhandlingarna bör den rådande situationen i förbindelserna mellan EU och Ryssland utvärderas noggrant med beaktande av de bilaterala tvister som existerar mellan Ryssland och EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

J.

Inom ramen för de pågående förhandlingarna bör den rådande situationen i förbindelserna mellan EU och Ryssland utvärderas noggrant med beaktande av de bilaterala tvister som existerar mellan Ryssland och EU-medlemsstater.

| K. | Förbindelserna mellan EU och Ryssland präglas fortfarande av Rysslands misslyckande med att fullt ut respektera demokratiska värden och förstärka rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

K.

Förbindelserna mellan EU och Ryssland präglas fortfarande av Rysslands misslyckande med att fullt ut respektera demokratiska värden och förstärka rättsstatsprincipen.

| L. | De pågående hot, trakasserier och gripanden som företrädare för oppositionen och icke-statliga organisationer drabbas av, de nyligen antagna lagarna om icke-statliga organisationers finansiering och om mötesfrihet, lagen om förtal och lagen som påbjuder internetrestriktioner samt det ökande tryck som utövas på de fria och oberoende medierna och på sexuella och religiösa minoritetsgrupper, leder till att situationen för de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna i Ryssland försämras ytterligare. |
| --- | --- |

L.

De pågående hot, trakasserier och gripanden som företrädare för oppositionen och icke-statliga organisationer drabbas av, de nyligen antagna lagarna om icke-statliga organisationers finansiering och om mötesfrihet, lagen om förtal och lagen som påbjuder internetrestriktioner samt det ökande tryck som utövas på de fria och oberoende medierna och på sexuella och religiösa minoritetsgrupper, leder till att situationen för de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna i Ryssland försämras ytterligare.

| M. | FN:s råd för mänskliga rättigheter har nyligen fördömt lagar som gäller i vissa regioner i Ryssland och som förbjuder ”homosexuell propaganda”, då de strider mot den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

M.

FN:s råd för mänskliga rättigheter har nyligen fördömt lagar som gäller i vissa regioner i Ryssland och som förbjuder ”homosexuell propaganda”, då de strider mot den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

| N. | Det nuvarande partnerskaps- och samarbetsavtalet måste fortsätta att vara giltigt och tillämpas fram till dess att det nya avtalet har ingåtts och trätt i kraft. |
| --- | --- |

N.

Det nuvarande partnerskaps- och samarbetsavtalet måste fortsätta att vara giltigt och tillämpas fram till dess att det nya avtalet har ingåtts och trätt i kraft.

| O. | Den 14 oktober 2012 hölls lokala och regionala val i Ryssland. |
| --- | --- |

O.

Den 14 oktober 2012 hölls lokala och regionala val i Ryssland.

| P. | Ovannämnda nya eller ändrade lagar har antagits av statsduman, men de senaste valen till statsduman var varken fria eller rättvisa enligt OSSE:s observatörer och Europaparlamentets slutsatser. |
| --- | --- |

P.

Ovannämnda nya eller ändrade lagar har antagits av statsduman, men de senaste valen till statsduman var varken fria eller rättvisa enligt OSSE:s observatörer och Europaparlamentets slutsatser.

| Q. | Vissa förfaranden som använts mot oppositionen, såsom till exempel att frånta dumans tidigare ledamot Gennadij Gudkov från oppositionspartiet ”Rättvisa Ryssland” hans parlamentsmandat, kan tolkas som exempel på hur juridiken tillämpas selektivt och på hur myndigheterna blandar sig i legitim politisk verksamhet. |
| --- | --- |

Q.

Vissa förfaranden som använts mot oppositionen, såsom till exempel att frånta dumans tidigare ledamot Gennadij Gudkov från oppositionspartiet ”Rättvisa Ryssland” hans parlamentsmandat, kan tolkas som exempel på hur juridiken tillämpas selektivt och på hur myndigheterna blandar sig i legitim politisk verksamhet.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten i samband med de pågående förhandlingarna om det nya avtalet:


  Förhandlingarnas inriktning








  a) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att sörja för att det nya avtalet erbjuder en övergripande, framtidsinriktad och rättsligt bindande ram för den vidare utvecklingen av förbindelserna med Ryssland under kommande år, och tänka på att det behövs insatser för att påskynda samarbetet inom alla områden där EU:s och Rysslands intressen kan tänkas sammanfalla, samtidigt som EU:s intressen och värden främjas på de områden där parternas intressen inte är desamma. Även behovet av att stödja landets demokratisering och modernisering måste beaktas. Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att förhandlingarna med Ryssland förs i en jämn takt, samtidigt som de ger uttryck för den oro som finns i EU över de bristande framstegen i förhandlingarna, vilka hittills inte lett till förväntade resultat, och att påminna om att ett strategiskt partnerskap endast kan existera om båda sidor enas om att följa allmängiltiga demokratiska principer samt att betona att förbindelserna mellan EU och Ryssland måste styras av ömsesidighet. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten i samband med de pågående förhandlingarna om det nya avtalet:

Förhandlingarnas inriktning

a)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att sörja för att det nya avtalet erbjuder en övergripande, framtidsinriktad och rättsligt bindande ram för den vidare utvecklingen av förbindelserna med Ryssland under kommande år, och tänka på att det behövs insatser för att påskynda samarbetet inom alla områden där EU:s och Rysslands intressen kan tänkas sammanfalla, samtidigt som EU:s intressen och värden främjas på de områden där parternas intressen inte är desamma. Även behovet av att stödja landets demokratisering och modernisering måste beaktas. Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att förhandlingarna med Ryssland förs i en jämn takt, samtidigt som de ger uttryck för den oro som finns i EU över de bristande framstegen i förhandlingarna, vilka hittills inte lett till förväntade resultat, och att påminna om att ett strategiskt partnerskap endast kan existera om båda sidor enas om att följa allmängiltiga demokratiska principer samt att betona att förbindelserna mellan EU och Ryssland måste styras av ömsesidighet.

| b) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att aktivt arbeta för att förhandlingarna ska fullbordas med ett avtal som kommer att vara till nytta för båda parter och överensstämma med deras ökade och alltmer fördjupade samarbete. Likaså uppmanas de att se till att förhandlingarna skapar ömsesidigt förtroende och är inriktade på konkreta resultat och politiskt innehåll. |
| --- | --- |

b)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att aktivt arbeta för att förhandlingarna ska fullbordas med ett avtal som kommer att vara till nytta för båda parter och överensstämma med deras ökade och alltmer fördjupade samarbete. Likaså uppmanas de att se till att förhandlingarna skapar ömsesidigt förtroende och är inriktade på konkreta resultat och politiskt innehåll.

| c) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att söka konsensus bland EU-medlemsstaterna avseende målen och avseende det sätt på vilket förhandlingarna ska föras för ett nytt avtal med Ryssland, så att EU för fram ett kraftfullt och enhetligt budskap. Likaså uppmanas de att betona vikten av att EU förhandlar som ett enda organ och att förorda ståndpunkten att medlemsstaternas intressen i förbindelserna med Ryssland och vice versa bättre främjas och skyddas på unionsnivå. |
| --- | --- |

c)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att söka konsensus bland EU-medlemsstaterna avseende målen och avseende det sätt på vilket förhandlingarna ska föras för ett nytt avtal med Ryssland, så att EU för fram ett kraftfullt och enhetligt budskap. Likaså uppmanas de att betona vikten av att EU förhandlar som ett enda organ och att förorda ståndpunkten att medlemsstaternas intressen i förbindelserna med Ryssland och vice versa bättre främjas och skyddas på unionsnivå.

| d) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att noggrant uppmärksamma de krav som EU tänker ställa avseende respekten för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och rättstatsprincipen, och att betrakta denna respekt som ett absolut förhandsvillkor för undertecknandet av ett avtal mellan EU och Ryssland. |
| --- | --- |

d)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att noggrant uppmärksamma de krav som EU tänker ställa avseende respekten för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och rättstatsprincipen, och att betrakta denna respekt som ett absolut förhandsvillkor för undertecknandet av ett avtal mellan EU och Ryssland.

| e) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona att det nya avtalet kommer att vara nästa logiska och nödvändiga steg framåt för förbindelserna mellan EU och Ryssland, i linje med det nuvarande partnerskaps- och samarbetsavtalet och Rysslands anslutning till WTO. |
| --- | --- |

e)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona att det nya avtalet kommer att vara nästa logiska och nödvändiga steg framåt för förbindelserna mellan EU och Ryssland, i linje med det nuvarande partnerskaps- och samarbetsavtalet och Rysslands anslutning till WTO.

| f) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att med ovanstående i åtanke upprepa att EU bör förhandla fram detta avtal endast med Ryssland och inte med den tullunion som Ryssland är part i. |
| --- | --- |

f)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att med ovanstående i åtanke upprepa att EU bör förhandla fram detta avtal endast med Ryssland och inte med den tullunion som Ryssland är part i.

| g) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att upprepa att en ekonomisk och politisk modernisering av Ryssland är av gemensamt intresse för båda parter, och att EU önskar påskynda den process som inletts genom partnerskapet för modernisering, samt understryka att Rysslands moderniseringspolitik inte kan begränsas till det ekonomiska området utan bör åtföljas av en fullständig politisk reform, med främsta fokus på att garantera rättsstaten och korruptionsbekämpningen. |
| --- | --- |

g)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att upprepa att en ekonomisk och politisk modernisering av Ryssland är av gemensamt intresse för båda parter, och att EU önskar påskynda den process som inletts genom partnerskapet för modernisering, samt understryka att Rysslands moderniseringspolitik inte kan begränsas till det ekonomiska området utan bör åtföljas av en fullständig politisk reform, med främsta fokus på att garantera rättsstaten och korruptionsbekämpningen.

| h) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att aktivt samordna EU-medlemsstaternas olika bilaterala partnerskap för modernisering med Ryska federationen och därigenom sörja för en enhetlig och mer effektiv EU-politik. |
| --- | --- |

h)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att aktivt samordna EU-medlemsstaternas olika bilaterala partnerskap för modernisering med Ryska federationen och därigenom sörja för en enhetlig och mer effektiv EU-politik.

Politisk dialog och samarbete

| i) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att noga följa Rysslands interna utveckling, arbeta tillsammans med alla viktiga politiska huvudaktörer och stödja Rysslands institutionella uppbyggnad samt stödja principerna om demokrati, mänskliga rättigheter och rättssäkerhet. I detta avseende uppmanas de att aktivt stödja alla samhällsinitiativ som syftar till att bygga upp ett civilsamhälle baserat på principerna om demokrati och rättssäkerhet, med särskild uppmärksamhet på hur internet kan användas för detta ändamål. |
| --- | --- |

i)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att noga följa Rysslands interna utveckling, arbeta tillsammans med alla viktiga politiska huvudaktörer och stödja Rysslands institutionella uppbyggnad samt stödja principerna om demokrati, mänskliga rättigheter och rättssäkerhet. I detta avseende uppmanas de att aktivt stödja alla samhällsinitiativ som syftar till att bygga upp ett civilsamhälle baserat på principerna om demokrati och rättssäkerhet, med särskild uppmärksamhet på hur internet kan användas för detta ändamål.

| j) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att understryka vikten av att Ryssland garanterar ett fungerande oberoende och opartiskt rättssystem och förstärker kampen mot korruption. |
| --- | --- |

j)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att understryka vikten av att Ryssland garanterar ett fungerande oberoende och opartiskt rättssystem och förstärker kampen mot korruption.

| k) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att be Ryssland respektera sin skyldighet att garantera fria och rättvisa val för att garantera det politiska systemets legitimitet. |
| --- | --- |

k)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att be Ryssland respektera sin skyldighet att garantera fria och rättvisa val för att garantera det politiska systemets legitimitet.

| l) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona vikten av att Ryssland till fullo uppfyller sina internationella rättsliga åtaganden och de grundläggande människorättsprinciper som ingår i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen) och i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, till vilka Ryssland anslutit sig. De uppmanas också att påminna om att politisk mångfald, mediefrihet, rättsstatsprincipen, ett oberoende och opartiskt rättsväsende, yttrandefrihet och mötesfrihet (även på internet), välfungerande och oberoende fackföreningar samt icke-diskriminering är nödvändiga villkor som måste vara uppfyllda för att Ryssland ska kunna fortsätta sin utveckling och modernisering och för att det strategiska samarbetet mellan EU och Ryssland ska bli hållbart. |
| --- | --- |

l)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona vikten av att Ryssland till fullo uppfyller sina internationella rättsliga åtaganden och de grundläggande människorättsprinciper som ingår i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen) och i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, till vilka Ryssland anslutit sig. De uppmanas också att påminna om att politisk mångfald, mediefrihet, rättsstatsprincipen, ett oberoende och opartiskt rättsväsende, yttrandefrihet och mötesfrihet (även på internet), välfungerande och oberoende fackföreningar samt icke-diskriminering är nödvändiga villkor som måste vara uppfyllda för att Ryssland ska kunna fortsätta sin utveckling och modernisering och för att det strategiska samarbetet mellan EU och Ryssland ska bli hållbart.

| m) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att understryka att Ryssland, i sin egenskap av ständig medlem i FN:s säkerhetsråd, bör vara noggrann med sitt ansvar för internationell fred, stabilitet och säkerhet. |
| --- | --- |

m)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att understryka att Ryssland, i sin egenskap av ständig medlem i FN:s säkerhetsråd, bör vara noggrann med sitt ansvar för internationell fred, stabilitet och säkerhet.

| n) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uttrycka sin oro över det allt sämre klimatet för det civila samhället i Ryssland, särskilt med avseende på de nyligen antagna lagarna om demonstrationer, icke-statliga organisationer, förtal och den rättsliga regleringen av internet, som innehåller tvetydiga bestämmelser och medför en risk för godtyckligt genomdrivande. De uppmanas också att påminna de ryska myndigheterna om att ett modernt och välmående samhälle måste erkänna och skydda de individuella och kollektiva rättigheter som tillkommer landets samtliga medborgare, och att med kraft be de ryska myndigheterna att inte dröja med att justera ovannämnda lagar så att de överensstämmer med internationella normer, samt att ta upp denna fråga under förhandlingarna. |
| --- | --- |

n)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uttrycka sin oro över det allt sämre klimatet för det civila samhället i Ryssland, särskilt med avseende på de nyligen antagna lagarna om demonstrationer, icke-statliga organisationer, förtal och den rättsliga regleringen av internet, som innehåller tvetydiga bestämmelser och medför en risk för godtyckligt genomdrivande. De uppmanas också att påminna de ryska myndigheterna om att ett modernt och välmående samhälle måste erkänna och skydda de individuella och kollektiva rättigheter som tillkommer landets samtliga medborgare, och att med kraft be de ryska myndigheterna att inte dröja med att justera ovannämnda lagar så att de överensstämmer med internationella normer, samt att ta upp denna fråga under förhandlingarna.

| o) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att insistera på att EU:s och Rysslands människorättsdialog bör förstärkas så att den blir ett effektivt och resultatinriktat verktyg för framsteg i fråga om de mänskliga rättigheterna i Ryssland, och att särskilt uppmana de ryska myndigheterna att avstå från otillbörliga begränsningar av fredliga möten, se till att människorättsförsvarare skyddas, stoppa straffriheten för tidigare övergrepp och för mord på aktivister, skapa ett klimat där civilsamhället och icke-statliga organisationer kan vara verksamma utan otillbörliga hinder och utan rädsla för trakasserier eller hot, samt sörja för att Europadomstolens domslut efterlevs till fullo. Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmuntra båda parter att säkerställa ökad insyn och öppenhet i människorättssamtalen mellan EU och Ryssland, bland annat med deltagande av företrädare för alla relevanta ryska ministerier vid förberedande möten med ryska och internationella icke-statliga organisationer och vid samrådsmöten. |
| --- | --- |

o)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att insistera på att EU:s och Rysslands människorättsdialog bör förstärkas så att den blir ett effektivt och resultatinriktat verktyg för framsteg i fråga om de mänskliga rättigheterna i Ryssland, och att särskilt uppmana de ryska myndigheterna att avstå från otillbörliga begränsningar av fredliga möten, se till att människorättsförsvarare skyddas, stoppa straffriheten för tidigare övergrepp och för mord på aktivister, skapa ett klimat där civilsamhället och icke-statliga organisationer kan vara verksamma utan otillbörliga hinder och utan rädsla för trakasserier eller hot, samt sörja för att Europadomstolens domslut efterlevs till fullo. Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmuntra båda parter att säkerställa ökad insyn och öppenhet i människorättssamtalen mellan EU och Ryssland, bland annat med deltagande av företrädare för alla relevanta ryska ministerier vid förberedande möten med ryska och internationella icke-statliga organisationer och vid samrådsmöten.

| p) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att med skärpa slå fast att de upprepade försöken att på regional och federal nivå kringskära de mänskliga rättigheterna, särskilt yttrande- och mötesfriheten, och även rättigheter som har samband med sexuell läggning och könsidentitet, strider mot Rysslands åtaganden enligt landets konstitution, Europakonventionen samt den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet uppmanar duman att i enlighet med beslutet av FN:s råd för mänskliga rättigheter i målet Fedotova mot Ryssland avstå från att anta ett federalt förbud mot ”homosexuell propaganda”. |
| --- | --- |

p)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att med skärpa slå fast att de upprepade försöken att på regional och federal nivå kringskära de mänskliga rättigheterna, särskilt yttrande- och mötesfriheten, och även rättigheter som har samband med sexuell läggning och könsidentitet, strider mot Rysslands åtaganden enligt landets konstitution, Europakonventionen samt den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet uppmanar duman att i enlighet med beslutet av FN:s råd för mänskliga rättigheter i målet Fedotova mot Ryssland avstå från att anta ett federalt förbud mot ”homosexuell propaganda”.

| q) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona att de ryska myndigheterna måste sätta stopp för straffriheten i landet, liksom för politiskt motiverade förföljelser, gripanden och fängslanden, och att understryka att myndigheterna måste sluta att använda repressiva åtgärder mot den politiska oppositionen. Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att se till att det skapas fullständig klarhet i de många fall av brott mot de mänskliga rättigheterna som förekommit, inbegripet fängslandet av Michail Chodorkovskij samt omständigheterna kring Sergej Magnitskijs, Aleksander Litvinienkos, Anna Politkovskajas, Natalja Estemirovas och andra personers död, vilka fortfarande inte utretts på ett opartiskt och oberoende sätt. |
| --- | --- |

q)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona att de ryska myndigheterna måste sätta stopp för straffriheten i landet, liksom för politiskt motiverade förföljelser, gripanden och fängslanden, och att understryka att myndigheterna måste sluta att använda repressiva åtgärder mot den politiska oppositionen. Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att se till att det skapas fullständig klarhet i de många fall av brott mot de mänskliga rättigheterna som förekommit, inbegripet fängslandet av Michail Chodorkovskij samt omständigheterna kring Sergej Magnitskijs, Aleksander Litvinienkos, Anna Politkovskajas, Natalja Estemirovas och andra personers död, vilka fortfarande inte utretts på ett opartiskt och oberoende sätt.

| r) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att stödja Europarådets parlamentariska församlings ståndpunkt om den politiskt motiverade domen mot medlemmar av gruppen Pussy Riot, och att kräva att de omedelbart friges. |
| --- | --- |

r)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att stödja Europarådets parlamentariska församlings ståndpunkt om den politiskt motiverade domen mot medlemmar av gruppen Pussy Riot, och att kräva att de omedelbart friges.

| s) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att be Ryssland att inte använda begreppet ”traditionella värden” för att rättfärdiga diskriminering mot minoritetsgrupper, få tyst på oliktänkande eller kränka människors mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

s)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att be Ryssland att inte använda begreppet ”traditionella värden” för att rättfärdiga diskriminering mot minoritetsgrupper, få tyst på oliktänkande eller kränka människors mänskliga rättigheter.

| t) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att skriva in klausuler och riktmärken i ett nytt och övergripande partnerskaps- och samarbetsavtal om skydd och främjande av de mänskliga rättigheterna sådana de stadgas i Rysslands konstitution, och att i största möjliga utsträckning utgå från Europarådets och OSSE:s ramar, vilka Ryssland åtagit sig att följa, med en tydlig mekanism för upphävande av avtalets tillämpning vid fall av regelbrott eller bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

t)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att skriva in klausuler och riktmärken i ett nytt och övergripande partnerskaps- och samarbetsavtal om skydd och främjande av de mänskliga rättigheterna sådana de stadgas i Rysslands konstitution, och att i största möjliga utsträckning utgå från Europarådets och OSSE:s ramar, vilka Ryssland åtagit sig att följa, med en tydlig mekanism för upphävande av avtalets tillämpning vid fall av regelbrott eller bristande efterlevnad.

| u) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona att det ryska samhället i sin helhet, liksom det strategiska partnerskapet mellan EU och Ryssland, skulle stimuleras och dra nytta av ett politiskt system som ser till att alla politiska partier har samma förutsättningar för sin verksamhet och erbjuder riktig konkurrens och verkliga politiska alternativ, och att i detta sammanhang uppmana Ryssland att konkret följa upp samtliga rekommendationer som OSSE utfärdat beträffande de senaste valen. |
| --- | --- |

u)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona att det ryska samhället i sin helhet, liksom det strategiska partnerskapet mellan EU och Ryssland, skulle stimuleras och dra nytta av ett politiskt system som ser till att alla politiska partier har samma förutsättningar för sin verksamhet och erbjuder riktig konkurrens och verkliga politiska alternativ, och att i detta sammanhang uppmana Ryssland att konkret följa upp samtliga rekommendationer som OSSE utfärdat beträffande de senaste valen.

| v) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att införa nödvändiga bestämmelser om åtgärder för att eliminera den endemiska korruption som undergräver medborgarnas förtroende för staten och äventyrar moderniseringsansträngningarna, och att även införa specifika bestämmelser för samarbete mellan Ryssland och EU när det gäller att hantera den gränsöverskridande korruptionen. |
| --- | --- |

v)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att införa nödvändiga bestämmelser om åtgärder för att eliminera den endemiska korruption som undergräver medborgarnas förtroende för staten och äventyrar moderniseringsansträngningarna, och att även införa specifika bestämmelser för samarbete mellan Ryssland och EU när det gäller att hantera den gränsöverskridande korruptionen.

| w) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att främja ett strategiskt partnerskap mellan EU och Ryssland när det gäller att ta itu med globala utmaningar såsom icke-spridning av vapen, bekämpning av terrorism, fredlig lösning av pågående eller nya konflikter på grundval av principerna i FN-stadgan och i befintlig internationell rätt, tryggad energiförsörjning, den arktiska dimensionen, klimatförändringarna och fattigdomsminskningen, liksom de gemensamma målen för partnerskapet. De uppmanas också att insistera på att Ryssland med omedelbar verkan sätter stopp för vapenspridningen till länder som är belagda med vapenembargo av EU, OSSE och FN. |
| --- | --- |

w)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att främja ett strategiskt partnerskap mellan EU och Ryssland när det gäller att ta itu med globala utmaningar såsom icke-spridning av vapen, bekämpning av terrorism, fredlig lösning av pågående eller nya konflikter på grundval av principerna i FN-stadgan och i befintlig internationell rätt, tryggad energiförsörjning, den arktiska dimensionen, klimatförändringarna och fattigdomsminskningen, liksom de gemensamma målen för partnerskapet. De uppmanas också att insistera på att Ryssland med omedelbar verkan sätter stopp för vapenspridningen till länder som är belagda med vapenembargo av EU, OSSE och FN.

| x) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att samarbeta med Ryssland för att ta ansvar för att förbättra stabiliteten, det politiska samarbetet och den ekonomiska utvecklingen i det gemensamma grannskapet, och att betona varje lands suveräna rätt att välja sin utrikespolitiska inriktning och sin säkerhetsstruktur. |
| --- | --- |

x)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att samarbeta med Ryssland för att ta ansvar för att förbättra stabiliteten, det politiska samarbetet och den ekonomiska utvecklingen i det gemensamma grannskapet, och att betona varje lands suveräna rätt att välja sin utrikespolitiska inriktning och sin säkerhetsstruktur.

| y) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmana de ryska myndigheterna att undanröja det utbredda klimatet med straffrihet för människorättsbrott, och åtgärda frånvaron av rättssäkerhet i Nordkaukasien. |
| --- | --- |

y)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmana de ryska myndigheterna att undanröja det utbredda klimatet med straffrihet för människorättsbrott, och åtgärda frånvaron av rättssäkerhet i Nordkaukasien.

| z) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att be Ryssland att aktivt underlätta en fredlig lösning av fastlåsta konflikter och att intensifiera samarbetet mellan EU och Ryssland för att försöka lösa de långdragna konflikterna i Moldavien och Sydkaukasien, på grundval av internationell rätt och principerna för fredlig konfliktlösning. De uppmanas att intensifiera samtalen med Ryssland för att få till stånd ett ovillkorligt uppfyllande av avtalet om eldupphör från 2008, och att be Ryssland att ta tillbaka sitt erkännande av Abchazien och av Sydossetien och tillåta fullständigt och obegränsat tillträde för EU:s övervakningsuppdrag till dessa georgiska territorier. |
| --- | --- |

z)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att be Ryssland att aktivt underlätta en fredlig lösning av fastlåsta konflikter och att intensifiera samarbetet mellan EU och Ryssland för att försöka lösa de långdragna konflikterna i Moldavien och Sydkaukasien, på grundval av internationell rätt och principerna för fredlig konfliktlösning. De uppmanas att intensifiera samtalen med Ryssland för att få till stånd ett ovillkorligt uppfyllande av avtalet om eldupphör från 2008, och att be Ryssland att ta tillbaka sitt erkännande av Abchazien och av Sydossetien och tillåta fullständigt och obegränsat tillträde för EU:s övervakningsuppdrag till dessa georgiska territorier.

| aa) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att fortsätta med de ansträngningar som görs för att uppnå ett fullständigt genomförande av de gemensamma stegen i riktning mot viseringsfria korttidsresor, för att på sikt gradvis avskaffa viseringssystemet mellan Schengenländerna och Ryssland, och i så hög grad och så snabbt som möjligt gå i riktning mot förenklade viseringsregler för akademiker, studenter, forskare, journalister, affärsmän och företrädare för det civila samhället, liksom för ungdomsutbyte. De uppmanas också att harmonisera medlemsstaternas tillämpning av viseringsreglerna, åtminstone på en lägstanivå vad gäller kriterierna. |
| --- | --- |

aa)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att fortsätta med de ansträngningar som görs för att uppnå ett fullständigt genomförande av de gemensamma stegen i riktning mot viseringsfria korttidsresor, för att på sikt gradvis avskaffa viseringssystemet mellan Schengenländerna och Ryssland, och i så hög grad och så snabbt som möjligt gå i riktning mot förenklade viseringsregler för akademiker, studenter, forskare, journalister, affärsmän och företrädare för det civila samhället, liksom för ungdomsutbyte. De uppmanas också att harmonisera medlemsstaternas tillämpning av viseringsreglerna, åtminstone på en lägstanivå vad gäller kriterierna.

| ab) | Rådet, kommissionen och utrikestjänsten uppmanas att tillse att EU-initiativ till visumlättnader inte får gynna brottslingar och personer som begått människorättsbrott. Parlamentet uppdrar åt vice ordföranden/den höga representanten att sätta parlamentets rekommendation på dagordningen för ett framtida möte i rådet (utrikes frågor) |
| --- | --- |

ab)

Rådet, kommissionen och utrikestjänsten uppmanas att tillse att EU-initiativ till visumlättnader inte får gynna brottslingar och personer som begått människorättsbrott. Parlamentet uppdrar åt vice ordföranden/den höga representanten att sätta parlamentets rekommendation på dagordningen för ett framtida möte i rådet (utrikes frågor)

| ac) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona främjandet av vetenskapligt, kulturellt och utbildningsrelaterat samarbete, som gynnar kontakter mellan människor och ökar förståelsen mellan samhällena i EU och Ryssland. |
| --- | --- |

ac)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona främjandet av vetenskapligt, kulturellt och utbildningsrelaterat samarbete, som gynnar kontakter mellan människor och ökar förståelsen mellan samhällena i EU och Ryssland.

Ekonomiskt samarbete

| ad) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att noggrant beakta det växande ekonomiska samarbetet mellan EU och Ryssland som ömsesidiga importmarknader och leverantörer av varor, tjänster och energi. |
| --- | --- |

ad)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att noggrant beakta det växande ekonomiska samarbetet mellan EU och Ryssland som ömsesidiga importmarknader och leverantörer av varor, tjänster och energi.

| ae) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att noggrant följa och bedöma samt stimulera och stödja Rysslands efterlevnad av WTO:s regler och landets vilja att använda WTO-medlemskapet som en motor för strukturella reformer, och att, när så är lämpligt, uppmuntra Rysslands ansökan om medlemskap i OECD. |
| --- | --- |

ae)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att noggrant följa och bedöma samt stimulera och stödja Rysslands efterlevnad av WTO:s regler och landets vilja att använda WTO-medlemskapet som en motor för strukturella reformer, och att, när så är lämpligt, uppmuntra Rysslands ansökan om medlemskap i OECD.

| af) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona att Ryssland måste uppfylla WTO:s bestämmelser till fullo och att detta är ett förhandsvillkor och ett minimikrav för ett avtal med EU. I detta sammanhang uppmanas de också att på nytt kontrollera om de hinder som finns mot import av ryska varor och tjänster är förenliga med WTO:s normer och att, vid behov, börja avlägsna dessa hinder. |
| --- | --- |

af)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona att Ryssland måste uppfylla WTO:s bestämmelser till fullo och att detta är ett förhandsvillkor och ett minimikrav för ett avtal med EU. I detta sammanhang uppmanas de också att på nytt kontrollera om de hinder som finns mot import av ryska varor och tjänster är förenliga med WTO:s normer och att, vid behov, börja avlägsna dessa hinder.

| ag) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att insistera på ett bilateralt avtal mellan EU och Ryssland, samtidigt som de klargör att ingående av ett avtal mellan EU och den ryssledda tullunionen endast kan ses som en möjlighet på lång sikt och först när det bilaterala avtalet har trätt i kraft. |
| --- | --- |

ag)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att insistera på ett bilateralt avtal mellan EU och Ryssland, samtidigt som de klargör att ingående av ett avtal mellan EU och den ryssledda tullunionen endast kan ses som en möjlighet på lång sikt och först när det bilaterala avtalet har trätt i kraft.

| ah) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmuntra de ryska motparterna att visa tydlig politisk vilja att nå ett avtal om rättsligt bindande handels- och investeringsbestämmelser, baserat på de bestämmelser som redan finns i partnerskaps- och samarbetsavtalet och i linje med anslutningen till WTO. De uppmanas även att påminna om att EU:s mål på detta område är att förbättra och stabilisera näringslivsklimatet, eftersom detta skulle vara till gagn för båda parter och ytterligare främja de mål som fastställts genom det partnerskap för modernisering som lanserades 2010. |
| --- | --- |

ah)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmuntra de ryska motparterna att visa tydlig politisk vilja att nå ett avtal om rättsligt bindande handels- och investeringsbestämmelser, baserat på de bestämmelser som redan finns i partnerskaps- och samarbetsavtalet och i linje med anslutningen till WTO. De uppmanas även att påminna om att EU:s mål på detta område är att förbättra och stabilisera näringslivsklimatet, eftersom detta skulle vara till gagn för båda parter och ytterligare främja de mål som fastställts genom det partnerskap för modernisering som lanserades 2010.

| ai) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att ta itu med det fortsatta problemet med tillverkning och försäljning av piratkopior i Ryssland. |
| --- | --- |

ai)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att ta itu med det fortsatta problemet med tillverkning och försäljning av piratkopior i Ryssland.

| aj) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmuntra Ryssland att fullfölja omstruktureringen av ekonomin och påskynda utvecklingen från en ekonomi fokuserad på energi till en industri- och tjänsteorienterad ekonomi baserad på effektivt utnyttjande av resurser och användning av förnybar energi, och att betona att oljepriserna går upp och ner samt att rådande höga priser inte får bli en förevändning för att skjuta upp den modernisering som krävs av ekonomin. |
| --- | --- |

aj)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmuntra Ryssland att fullfölja omstruktureringen av ekonomin och påskynda utvecklingen från en ekonomi fokuserad på energi till en industri- och tjänsteorienterad ekonomi baserad på effektivt utnyttjande av resurser och användning av förnybar energi, och att betona att oljepriserna går upp och ner samt att rådande höga priser inte får bli en förevändning för att skjuta upp den modernisering som krävs av ekonomin.

| ak) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona vikten av en gemensam europeisk utrikespolitik i energifrågor, med målet att förbättra energitryggheten genom ett trepartssamarbete mellan EU, Ryssland och transitländerna. |
| --- | --- |

ak)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att betona vikten av en gemensam europeisk utrikespolitik i energifrågor, med målet att förbättra energitryggheten genom ett trepartssamarbete mellan EU, Ryssland och transitländerna.

| al) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att beakta det faktum att stora investeringsinsatser ännu återstår att göra för infrastruktur som tillhör Sovjettiden och som är extremt viktig både för den ryska ekonomin och för EU-investeringar. |
| --- | --- |

al)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att beakta det faktum att stora investeringsinsatser ännu återstår att göra för infrastruktur som tillhör Sovjettiden och som är extremt viktig både för den ryska ekonomin och för EU-investeringar.

| am) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att sörja för att ett väsentligt och rättsligt bindande kapitel om energi införs i avtalet, för att säkra en pålitlig och kostnadseffektiv energiförsörjning för EU, och se till att ett sådant energipartnerskap baseras på principerna om insyn, lojal konkurrens, inga monopolbeteenden, ömsesidighet och icke-diskriminering. De bör vidare betona att man måste inrikta sig på att lösa de obesvarade frågorna rörande energiförsörjningen till EU:s medlemsstater, och de uppmanas att se till att principerna i energistadgefördraget ingår som en viktig del av det nya avtalet. |
| --- | --- |

am)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att sörja för att ett väsentligt och rättsligt bindande kapitel om energi införs i avtalet, för att säkra en pålitlig och kostnadseffektiv energiförsörjning för EU, och se till att ett sådant energipartnerskap baseras på principerna om insyn, lojal konkurrens, inga monopolbeteenden, ömsesidighet och icke-diskriminering. De bör vidare betona att man måste inrikta sig på att lösa de obesvarade frågorna rörande energiförsörjningen till EU:s medlemsstater, och de uppmanas att se till att principerna i energistadgefördraget ingår som en viktig del av det nya avtalet.

| an) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att se till att det infogas ett rättsligt bindande kapitel om införande eller höjning av exporttullar på råvaror. |
| --- | --- |

an)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att se till att det infogas ett rättsligt bindande kapitel om införande eller höjning av exporttullar på råvaror.

| ao) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att övervaka och insistera på tillämpning och upprätthållande av högsta möjliga internationella säkerhetsnormer i kärnkraftverken i Ryssland – både de som är i drift och de som är under uppbyggnad – med hjälp av alla instrument och fördrag som står till buds, och att i detta sammanhang med kraft uppmana Ryssland att ratificera och omedelbart rätta sig efter konventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang (Esbokonventionen). |
| --- | --- |

ao)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att övervaka och insistera på tillämpning och upprätthållande av högsta möjliga internationella säkerhetsnormer i kärnkraftverken i Ryssland – både de som är i drift och de som är under uppbyggnad – med hjälp av alla instrument och fördrag som står till buds, och att i detta sammanhang med kraft uppmana Ryssland att ratificera och omedelbart rätta sig efter konventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang (Esbokonventionen).

| ap) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att be Ryssland att stänga alla kärnreaktorer av samma typ som i Tjernobyl och av första generationen, särskilt de som ligger nära EU:s gränser, och att uttrycka djup oro över planerna på kärnkraftverk i Kaliningradområdet och i Sosnovyj Bor. |
| --- | --- |

ap)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att be Ryssland att stänga alla kärnreaktorer av samma typ som i Tjernobyl och av första generationen, särskilt de som ligger nära EU:s gränser, och att uttrycka djup oro över planerna på kärnkraftverk i Kaliningradområdet och i Sosnovyj Bor.

| aq) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att ytterligare utöka det ömsesidiga samarbetet avseende forskning, utbildning, kultur och vetenskap och att främja en gemensam förståelse av nittonhundratalets historia. |
| --- | --- |

aq)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att ytterligare utöka det ömsesidiga samarbetet avseende forskning, utbildning, kultur och vetenskap och att främja en gemensam förståelse av nittonhundratalets historia.

| ar) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uttrycka djup oro över den kommersiella borrningen i Arktis och de utbredda föroreningarna kring borrplatser i hela Ryssland. |
| --- | --- |

ar)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uttrycka djup oro över den kommersiella borrningen i Arktis och de utbredda föroreningarna kring borrplatser i hela Ryssland.

| as) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att samråda med Europaparlamentet om föreskrifterna om parlamentariskt samarbete. |
| --- | --- |

as)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att samråda med Europaparlamentet om föreskrifterna om parlamentariskt samarbete.

| at) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att införa klara riktmärken för hur det nya avtalet ska tillämpas och föreskriva övervakningsmekanismer, bland annat regelbundna rapporter till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

at)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att införa klara riktmärken för hur det nya avtalet ska tillämpas och föreskriva övervakningsmekanismer, bland annat regelbundna rapporter till Europaparlamentet.

| au) | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmuntra EU:s förhandlare att fortsätta sitt goda samarbete med Europaparlamentet och att fortlöpande informera parlamentet om hur förhandlingarna framskrider, med stöd av dokumentation och i enlighet med artikel 218.10 i EUF-fördraget, där det föreskrivs att parlamentet omedelbart och fullständigt ska informeras i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

au)

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att uppmuntra EU:s förhandlare att fortsätta sitt goda samarbete med Europaparlamentet och att fortlöpande informera parlamentet om hur förhandlingarna framskrider, med stöd av dokumentation och i enlighet med artikel 218.10 i EUF-fördraget, där det föreskrivs att parlamentet omedelbart och fullständigt ska informeras i alla skeden av förfarandet.

| 2. | Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att förbli vaksamma när det gäller de krav som EU avser att ställa i fråga om respekten för demokratiska principer, och att betrakta denna respekt som ett absolut förhandsvillkor för undertecknandet av ett avtal mellan EU och Ryssland. |
| --- | --- |

2.

Rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att förbli vaksamma när det gäller de krav som EU avser att ställa i fråga om respekten för demokratiska principer, och att betrakta denna respekt som ett absolut förhandsvillkor för undertecknandet av ett avtal mellan EU och Ryssland.

o

o o

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten samt, för information, till Ryska federationens regering och till den ryska statsduman. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten samt, för information, till Ryska federationens regering och till den ryska statsduman.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0409.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0369.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0286.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/130 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/130

---

P7_TA(2012)0506

Den israeliska regeringens beslut att utöka bosättningarna på Västbanken

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om den israeliska regeringens beslut att utöka bosättningarna på Västbanken (2012/2911(RSP))

(2015/C 434/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Förenta nationernas stadga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas stadga,

| — | med beaktande av de relevanta FN-resolutionerna: FN:s generalförsamlings resolution 181 från 1947 och 194 från 1948 samt FN:s säkerhetsråds resolutioner 242 från 1967, 338 från 1973, 1397 från 2002, 1515 från 2003 och 1850 från 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de relevanta FN-resolutionerna: FN:s generalförsamlings resolution 181 från 1947 och 194 från 1948 samt FN:s säkerhetsråds resolutioner 242 från 1967, 338 från 1973, 1397 från 2002, 1515 från 2003 och 1850 från 2008,

| — | med beaktande av förklaringen om principerna för provisoriska självstyrelseförfaranden (Osloavtalen) av den 13 september 1993, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om principerna för provisoriska självstyrelseförfaranden (Osloavtalen) av den 13 september 1993,

| — | med beaktande av interimsavtalet av den 28 september 1995 om Västbanken och Gazaremsan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av interimsavtalet av den 28 september 1995 om Västbanken och Gazaremsan,

| — | med beaktande av uttalandena från Catherine Ashton, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, särskilt uttalandena av den 8 juni 2012 och 2 december 2012 om en utökning av bosättningarna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från Catherine Ashton, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, särskilt uttalandena av den 8 juni 2012 och 2 december 2012 om en utökning av bosättningarna,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings beslut av den 29 november 2012 att bevilja Palestina observatörsstatus som icke-medlem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings beslut av den 29 november 2012 att bevilja Palestina observatörsstatus som icke-medlem,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2012 och den 14 maj 2012 om fredsprocessen i Mellanöstern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2012 och den 14 maj 2012 om fredsprocessen i Mellanöstern,

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 2 december 2012 meddelade den israeliska regeringen att man planerar att bygga 3  000 nya bostäder på Västbanken och i östra Jerusalem. Om de utlysta planerna genomförs kommer de att undergräva möjligheten att genomföra tvåstatslösningen, särskilt i E1-området, där bosättarbyggen skulle dela Västbanken i två delar och därmed göra det omöjligt att skapa en livsduglig, sammanhängande och självständig palestinsk stat. |
| --- | --- |

A.

Den 2 december 2012 meddelade den israeliska regeringen att man planerar att bygga 3  000 nya bostäder på Västbanken och i östra Jerusalem. Om de utlysta planerna genomförs kommer de att undergräva möjligheten att genomföra tvåstatslösningen, särskilt i E1-området, där bosättarbyggen skulle dela Västbanken i två delar och därmed göra det omöjligt att skapa en livsduglig, sammanhängande och självständig palestinsk stat.

| B. | Den israeliska regeringen meddelade den 2 december 2012 att den kommer att hålla inne 100 miljoner US-dollar i palestinska skatteintäkter. De månatliga skatteöverföringarna är en viktig del av den palestinska myndighetens budget. Enligt Israels finansminister Yuval Steinitz hålls skatteintäkterna inne för att betala av palestinska skulder till Israels elbolag. |
| --- | --- |

B.

Den israeliska regeringen meddelade den 2 december 2012 att den kommer att hålla inne 100 miljoner US-dollar i palestinska skatteintäkter. De månatliga skatteöverföringarna är en viktig del av den palestinska myndighetens budget. Enligt Israels finansminister Yuval Steinitz hålls skatteintäkterna inne för att betala av palestinska skulder till Israels elbolag.

| C. | EU har upprepade gånger bekräftat sitt stöd för tvåstatslösningen, där staten Israel och en självständig, demokratisk, sammanhängande och livsduglig palestinsk stat lever sida vid sida i fred och säkerhet. |
| --- | --- |

C.

EU har upprepade gånger bekräftat sitt stöd för tvåstatslösningen, där staten Israel och en självständig, demokratisk, sammanhängande och livsduglig palestinsk stat lever sida vid sida i fred och säkerhet.

| D. | Osloavtalen från 1993 delade upp Västbanken i tre zoner, nämligen områdena A, B och C. Område C, som är under israelisk civil kontroll och säkerhetskontroll, utgör 62 procent av Västbankens territorium och är det enda sammanhängande området, med den största arealen bördig och resursrik mark på Västbanken. I interimsavtalet om Västbanken och Gazaremsan från 1995 angavs att område C gradvis skulle komma att överföras till palestinsk jurisdiktion. |
| --- | --- |

D.

Osloavtalen från 1993 delade upp Västbanken i tre zoner, nämligen områdena A, B och C. Område C, som är under israelisk civil kontroll och säkerhetskontroll, utgör 62 procent av Västbankens territorium och är det enda sammanhängande området, med den största arealen bördig och resursrik mark på Västbanken. I interimsavtalet om Västbanken och Gazaremsan från 1995 angavs att område C gradvis skulle komma att överföras till palestinsk jurisdiktion.

| E. | Med en överväldigande majoritet – 138 röster för, 9 röster emot och 41 nedlagda röster – beslutade FN:s generalförsamling den 29 november 2012 att bevilja Palestina observatörsstatus som icke-medlem i FN. |
| --- | --- |

E.

Med en överväldigande majoritet – 138 röster för, 9 röster emot och 41 nedlagda röster – beslutade FN:s generalförsamling den 29 november 2012 att bevilja Palestina observatörsstatus som icke-medlem i FN.

| 1. | Europaparlamentet är djupt oroat över den israeliska regeringens tillkännagivande av att man planerar att bygga ca 3  000 nya bostäder på Västbanken, inklusive i östra Jerusalem. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är djupt oroat över den israeliska regeringens tillkännagivande av att man planerar att bygga ca 3  000 nya bostäder på Västbanken, inklusive i östra Jerusalem.

| 2. | Europaparlamentet betonar på nytt att en sådan utökning kan komma att undergräva framtidsutsikterna för ett livskraftigt Palestina med Jerusalem som delad huvudstad för både Palestina och Israel. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar på nytt att en sådan utökning kan komma att undergräva framtidsutsikterna för ett livskraftigt Palestina med Jerusalem som delad huvudstad för både Palestina och Israel.

| 3. | Europaparlamentet betonar att de israeliska bosättningarna på Västbanken och i östra Jerusalem är olagliga enligt internationell rätt. Parlamentet kräver att Israel omedelbart, fullständigt och permanent fryser allt byggande av bosättningar och all utvidgningsverksamhet, och att man stoppar ytterligare vräkningar av palestinska familjer från deras hem och rivningar av palestinska hus. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att de israeliska bosättningarna på Västbanken och i östra Jerusalem är olagliga enligt internationell rätt. Parlamentet kräver att Israel omedelbart, fullständigt och permanent fryser allt byggande av bosättningar och all utvidgningsverksamhet, och att man stoppar ytterligare vräkningar av palestinska familjer från deras hem och rivningar av palestinska hus.

| 4. | Europaparlamentet fördömer uttalandena från Hamas politiska ledare, Khaled Meshal, där han avvisar erkännandet av staten Israel och tydligt tillbakavisar all israelisk närvaro i Jerusalem, och parlamentet uppmanar Hamas att erkänna Israels rätt att existera. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet fördömer uttalandena från Hamas politiska ledare, Khaled Meshal, där han avvisar erkännandet av staten Israel och tydligt tillbakavisar all israelisk närvaro i Jerusalem, och parlamentet uppmanar Hamas att erkänna Israels rätt att existera.

| 5. | Europaparlamentet beklagar djupt den israeliska regeringens beslut att hålla inne 100 miljoner US-dollar i palestinska skatteintäkter, vilket underminerar den palestinska myndighetens budget, och begär att dessa intäkter omedelbart ska överföras. Parlamentet uppmanar berörda parter att lösa alla pågående tvister av ekonomisk art under medling av EU. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar djupt den israeliska regeringens beslut att hålla inne 100 miljoner US-dollar i palestinska skatteintäkter, vilket underminerar den palestinska myndighetens budget, och begär att dessa intäkter omedelbart ska överföras. Parlamentet uppmanar berörda parter att lösa alla pågående tvister av ekonomisk art under medling av EU.

| 6. | Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd för tvåstatslösningen, baserad på gränserna från 1967 och med Jerusalem som huvudstad för båda stater, där en säker israelisk stat och en självständig, demokratisk, sammanhängande och livsduglig palestinsk stat lever sida vid sida i fred och säkerhet. Parlamentet betonar än en gång att en rättvis och varaktig fred mellan Israel och Palestina endast kan åstadkommas med fredliga medel där man tar avstånd från våld, och efterlyser i detta sammanhang återupptagandet av direkta fredssamtal mellan de två parterna. Parlamentet uppmanar samtliga parter att avhålla sig från ensidiga åtgärder som skulle kunna undergräva eller hindra fredsarbetet och utsikterna att förhandlingsvägen nå fram till ett fredsavtal. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd för tvåstatslösningen, baserad på gränserna från 1967 och med Jerusalem som huvudstad för båda stater, där en säker israelisk stat och en självständig, demokratisk, sammanhängande och livsduglig palestinsk stat lever sida vid sida i fred och säkerhet. Parlamentet betonar än en gång att en rättvis och varaktig fred mellan Israel och Palestina endast kan åstadkommas med fredliga medel där man tar avstånd från våld, och efterlyser i detta sammanhang återupptagandet av direkta fredssamtal mellan de två parterna. Parlamentet uppmanar samtliga parter att avhålla sig från ensidiga åtgärder som skulle kunna undergräva eller hindra fredsarbetet och utsikterna att förhandlingsvägen nå fram till ett fredsavtal.

| 7. | Europaparlamentet efterlyser på nytt ett fullständigt och effektivt genomförande av all befintlig EU-lagstiftning och de bilaterala avtalen mellan EU och Israel och mellan EU:s medlemsstater och Israel, och betonar att alla föreskrifter i associeringsavtalet mellan EU och Israel om respekten för palestiniernas mänskliga rättigheter bör följas. Parlamentet bekräftar EU:s engagemang för att garantera en fortsatt, fullständig och effektiv tillämpning av befintlig EU-lagstiftning och bilaterala avtal beträffande produkter från bosättningar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet efterlyser på nytt ett fullständigt och effektivt genomförande av all befintlig EU-lagstiftning och de bilaterala avtalen mellan EU och Israel och mellan EU:s medlemsstater och Israel, och betonar att alla föreskrifter i associeringsavtalet mellan EU och Israel om respekten för palestiniernas mänskliga rättigheter bör följas. Parlamentet bekräftar EU:s engagemang för att garantera en fortsatt, fullständig och effektiv tillämpning av befintlig EU-lagstiftning och bilaterala avtal beträffande produkter från bosättningar.

| 8. | Europaparlamentet fortsätter i samma anda att vädja om palestinsk försoning, vilket är lösningen för att återförena palestinierna på Västbanken, i östra Jerusalem och i Gazaremsan, vilka alla tillhör samma palestinska folk. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet fortsätter i samma anda att vädja om palestinsk försoning, vilket är lösningen för att återförena palestinierna på Västbanken, i östra Jerusalem och i Gazaremsan, vilka alla tillhör samma palestinska folk.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft den palestinska myndigheten och den israeliska regeringen att återuppta fredsprocessen i Mellanöstern. Parlamentet betonar dessutom hur viktigt det är att den palestinska befolkningen och dess rättigheter i område C och östra Jerusalem skyddas, så att tvåstatslösningen fortfarande kan genomföras. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar med kraft den palestinska myndigheten och den israeliska regeringen att återuppta fredsprocessen i Mellanöstern. Parlamentet betonar dessutom hur viktigt det är att den palestinska befolkningen och dess rättigheter i område C och östra Jerusalem skyddas, så att tvåstatslösningen fortfarande kan genomföras.

| 10. | Europaparlamentet riktar än en gång en stark uppmaning till EU och dess medlemsstater att spela en mer aktiv politisk roll – även inom kvartetten – i arbetet med att få till stånd en rättvis och varaktig fred mellan israeler och palestinier. Parlamentet stöder vice ordföranden/den höga representanten i hennes arbete med att skapa trovärdiga utsikter för ett återupptagande av fredsprocessen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet riktar än en gång en stark uppmaning till EU och dess medlemsstater att spela en mer aktiv politisk roll – även inom kvartetten – i arbetet med att få till stånd en rättvis och varaktig fred mellan israeler och palestinier. Parlamentet stöder vice ordföranden/den höga representanten i hennes arbete med att skapa trovärdiga utsikter för ett återupptagande av fredsprocessen.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, EU:s särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern, FN:s generalförsamlings ordförande, regeringarna och parlamenten i FN:s säkerhetsråds medlemsstater, Mellanösternkvartettens sändebud, Knesset och Israels regering, den palestinska myndighetens president och det palestinska lagstiftande rådet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, EU:s särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern, FN:s generalförsamlings ordförande, regeringarna och parlamenten i FN:s säkerhetsråds medlemsstater, Mellanösternkvartettens sändebud, Knesset och Israels regering, den palestinska myndighetens president och det palestinska lagstiftande rådet.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/132 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/132

---

P7_TA(2012)0507

Situationen i Ukraina

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om situationen i Ukraina (2012/2889(RSP))

(2015/C 434/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner och betänkanden, särskilt betänkandet av den 1 december 2011 med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och Ukraina (1) och resolutionen av den 24 maj 2012 om situationen i Ukraina och fallet Julija Tymosjenko (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner och betänkanden, särskilt betänkandet av den 1 december 2011 med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och Ukraina (1) och resolutionen av den 24 maj 2012 om situationen i Ukraina och fallet Julija Tymosjenko (2),

| — | med beaktande av interimsrapporterna och de preliminära slutsatserna från OSSE/ODIHR:s valobservatörsuppdrag i Ukraina, särskilt det uttalande om preliminära resultat och slutsatser som OSSE:s parlamentariska församling, Europarådets parlamentariska församling, Europaparlamentet och Natos parlamentariska församling gemensamt offentliggjorde den 29 oktober 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av interimsrapporterna och de preliminära slutsatserna från OSSE/ODIHR:s valobservatörsuppdrag i Ukraina, särskilt det uttalande om preliminära resultat och slutsatser som OSSE:s parlamentariska församling, Europarådets parlamentariska församling, Europaparlamentet och Natos parlamentariska församling gemensamt offentliggjorde den 29 oktober 2012,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 12 november 2012 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, och kommissionsledamot Štefan Füle om parlamentsvalet i Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 12 november 2012 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, och kommissionsledamot Štefan Füle om parlamentsvalet i Ukraina,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2012 om Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2012 om Ukraina,

| — | med beaktande av uttalandet av den 3 oktober 2012 från Polens före detta president Aleksander Kwaśniewski och Europaparlamentets före detta talman Pat Cox om att valet kommer att bli avgörande för Ukrainas framtid och att förbindelserna mellan EU och Ukraina har avstannat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 3 oktober 2012 från Polens före detta president Aleksander Kwaśniewski och Europaparlamentets före detta talman Pat Cox om att valet kommer att bli avgörande för Ukrainas framtid och att förbindelserna mellan EU och Ukraina har avstannat,

| — | med beaktande av den rapport från Europaparlamentets tillfälliga valövervakningsdelegation till parlamentsvalet i Ukraina som lades fram vid utrikesutskottets sammanträde den 6 november 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rapport från Europaparlamentets tillfälliga valövervakningsdelegation till parlamentsvalet i Ukraina som lades fram vid utrikesutskottets sammanträde den 6 november 2012,

| — | med beaktande av handlingsplanen EU–Ukraina för viseringsliberalisering, som antogs den 22 november 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen EU–Ukraina för viseringsliberalisering, som antogs den 22 november 2010,

| — | med beaktande av framstegsrapporten om genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken i Ukraina, som offentliggjordes den 15 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av framstegsrapporten om genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken i Ukraina, som offentliggjordes den 15 maj 2012,

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Vid toppmötet mellan EU och Ukraina i Kiev 2011 erkändes Ukraina som ett europeiskt land som har en europeisk identitet samt en gemensam historia och gemensamma värden med länderna i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

A.

Vid toppmötet mellan EU och Ukraina i Kiev 2011 erkändes Ukraina som ett europeiskt land som har en europeisk identitet samt en gemensam historia och gemensamma värden med länderna i Europeiska unionen.

| B. | OSSE/ODIHR och internationella valobservatörer fann belägg för att det ukrainska valet kännetecknades av en obalanserad mediemiljö, misskötsel vid sammansättningen av valkommittéerna, bristande insyn i partifinansieringen, missbruk av förvaltningsresurser och ojämlika förutsättningar, vilket också avspeglades i frånvaron av ledande oppositionskandidater, som satt fängslade av politiska skäl. Detta innebar ett steg bakåt jämfört med tidigare allmänna val. |
| --- | --- |

B.

OSSE/ODIHR och internationella valobservatörer fann belägg för att det ukrainska valet kännetecknades av en obalanserad mediemiljö, misskötsel vid sammansättningen av valkommittéerna, bristande insyn i partifinansieringen, missbruk av förvaltningsresurser och ojämlika förutsättningar, vilket också avspeglades i frånvaron av ledande oppositionskandidater, som satt fängslade av politiska skäl. Detta innebar ett steg bakåt jämfört med tidigare allmänna val.

| C. | Medan OSSE utfärdade en generellt positiv bedömning av röstningsförfarandet på valdagen, pekade internationella observatörer på bristande insyn i hur den slutliga rösträkningen gick till och gav ett negativt omdöme både om röstsammanställningen i 77 av de 161 observerade distriktsvalnämnderna och det faktum att förseningarna i röstsammanställningen fortsatte den 10 november i 12 enmansvalkretsar. |
| --- | --- |

C.

Medan OSSE utfärdade en generellt positiv bedömning av röstningsförfarandet på valdagen, pekade internationella observatörer på bristande insyn i hur den slutliga rösträkningen gick till och gav ett negativt omdöme både om röstsammanställningen i 77 av de 161 observerade distriktsvalnämnderna och det faktum att förseningarna i röstsammanställningen fortsatte den 10 november i 12 enmansvalkretsar.

| D. | Enligt OSSE/ODIHR:s rapporter stördes eftervalsprocessen av oegentligheter, förseningar i rösträkningen och brist på insyn i valnämndernas arbete. |
| --- | --- |

D.

Enligt OSSE/ODIHR:s rapporter stördes eftervalsprocessen av oegentligheter, förseningar i rösträkningen och brist på insyn i valnämndernas arbete.

| E. | Den vice ordföranden/den höga representanten Catherine Ashton och kommissionsledamoten Štefan Füle uttryckte i ett gemensamt uttalande oro över hur eftervalsprocessen hade skötts, eftersom den stördes av oegentligheter. |
| --- | --- |

E.

Den vice ordföranden/den höga representanten Catherine Ashton och kommissionsledamoten Štefan Füle uttryckte i ett gemensamt uttalande oro över hur eftervalsprocessen hade skötts, eftersom den stördes av oegentligheter.

| F. | Det allmänna valet den 28 oktober 2012 sågs som ett avgörande test för Ukraina på så sätt att valet markerade landets oåterkalleliga engagemang för utveckling av ett fullvärdigt demokratiskt system, konsolidering av rättsstatsprincipen och fortsatta politiska reformer. |
| --- | --- |

F.

Det allmänna valet den 28 oktober 2012 sågs som ett avgörande test för Ukraina på så sätt att valet markerade landets oåterkalleliga engagemang för utveckling av ett fullvärdigt demokratiskt system, konsolidering av rättsstatsprincipen och fortsatta politiska reformer.

| G. | För första gången utfärdade Venedigkommissionen och Europarådets parlamentariska församling rekommendationer som klart och tydligt angav att Ukraina borde ha ett proportionellt valsystem med öppna listor. |
| --- | --- |

G.

För första gången utfärdade Venedigkommissionen och Europarådets parlamentariska församling rekommendationer som klart och tydligt angav att Ukraina borde ha ett proportionellt valsystem med öppna listor.

| H. | Europaparlamentets särskilda sändebud Aleksander Kwaśniewski varnade för försök att isolera Ukraina, vilket skulle kunna leda till en situation som främjar odemokratiska regimer. |
| --- | --- |

H.

Europaparlamentets särskilda sändebud Aleksander Kwaśniewski varnade för försök att isolera Ukraina, vilket skulle kunna leda till en situation som främjar odemokratiska regimer.

| I. | Toppmötet mellan EU och Ukraina, som hölls i december 2011, skulle ha lett till undertecknandet av associeringsavtalet, men misslyckades med detta på grund av EU:s oro över den politiska situationen i Ukraina, särskilt vad gäller gripandet av och rättegångarna mot oppositionsledarna Julija Tymosjenko och Jurij Lutsenko. |
| --- | --- |

I.

Toppmötet mellan EU och Ukraina, som hölls i december 2011, skulle ha lett till undertecknandet av associeringsavtalet, men misslyckades med detta på grund av EU:s oro över den politiska situationen i Ukraina, särskilt vad gäller gripandet av och rättegångarna mot oppositionsledarna Julija Tymosjenko och Jurij Lutsenko.

| J. | Ukrainas parlament Verkhovna Rada granskar lag 8711, som är en frihetseliminerande lag som kommer att begränsa yttrande- och mötesfriheten för personer som stöder mänskliga rättigheter för hbt-personer. FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna fastslog nyligen att detta strider mot artiklarna 19 och 26 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

J.

Ukrainas parlament Verkhovna Rada granskar lag 8711, som är en frihetseliminerande lag som kommer att begränsa yttrande- och mötesfriheten för personer som stöder mänskliga rättigheter för hbt-personer. FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna fastslog nyligen att detta strider mot artiklarna 19 och 26 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

| 1. | Europaparlamentet är oroat över att man enligt OSSE, Europarådets parlamentariska församling, Natos parlamentariska församling och Europaparlamentets observatörer under valkampanjen, röstningsförfarandet och eftervalsprocessen inte lyckades nå upp till vedertagna internationella standarder, vilket innebär ett steg bakåt jämfört med det nationella val som hölls i landet 2010. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är oroat över att man enligt OSSE, Europarådets parlamentariska församling, Natos parlamentariska församling och Europaparlamentets observatörer under valkampanjen, röstningsförfarandet och eftervalsprocessen inte lyckades nå upp till vedertagna internationella standarder, vilket innebär ett steg bakåt jämfört med det nationella val som hölls i landet 2010.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar särskilt att vissa aspekter på perioden före valet (arresteringen av oppositionsledare, bristen på lika villkor, som huvudsakligen berodde på missbruk av administrativa resurser, fallen av trakasserier och hot mot kandidater och valfunktionärer, bristen på insyn i kampanj- och partifinansieringen och avsaknaden av en balanserad medietäckning) samt oegentligheterna och förseningarna i rösträkningen och beräkningen av valresultatet var ett steg bakåt jämfört med det nationella val som nyligen hade anordnats. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar särskilt att vissa aspekter på perioden före valet (arresteringen av oppositionsledare, bristen på lika villkor, som huvudsakligen berodde på missbruk av administrativa resurser, fallen av trakasserier och hot mot kandidater och valfunktionärer, bristen på insyn i kampanj- och partifinansieringen och avsaknaden av en balanserad medietäckning) samt oegentligheterna och förseningarna i rösträkningen och beräkningen av valresultatet var ett steg bakåt jämfört med det nationella val som nyligen hade anordnats.

| 3. | Europaparlamentet understryker att två oppositionsledare – Julija Tymosjenko och Jurij Lutsenko – m.fl. satt fängslade under valet, vilket påverkade valprocessen negativt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att två oppositionsledare – Julija Tymosjenko och Jurij Lutsenko – m.fl. satt fängslade under valet, vilket påverkade valprocessen negativt.

| 4. | Europaparlamentet betonar att ett effektivt samarbete mellan Ukraina och Europeiska unionen kan uppnås endast om de ukrainska myndigheterna visar en tydlig vilja att införa och driva igenom de nödvändiga reformerna, särskilt inom rätts- och domstolsväsendet, för att till fullo efterleva principerna om demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna, minoriteters rättigheter samt rättsstatsprincipen. Parlamentet vill att denna reformprocess får aktivt och verksamt stöd från EU-institutionerna, Europarådet och dess Venedigkommission. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att ett effektivt samarbete mellan Ukraina och Europeiska unionen kan uppnås endast om de ukrainska myndigheterna visar en tydlig vilja att införa och driva igenom de nödvändiga reformerna, särskilt inom rätts- och domstolsväsendet, för att till fullo efterleva principerna om demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna, minoriteters rättigheter samt rättsstatsprincipen. Parlamentet vill att denna reformprocess får aktivt och verksamt stöd från EU-institutionerna, Europarådet och dess Venedigkommission.

| 5. | Europaparlamentet ser med oro på missbruket av administrativa resurser och systemet för kampanjfinansiering, vilket inte uppfyllde de internationella krav som fastställts av Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco). Parlamentet uppmanar den nya regeringen att fortsätta att stärka bestämmelserna om partifinansiering för att öka insynen i finansieringen och användningen av medlen, ålägga partierna att lämna fullständig information om sina källor liksom om de belopp som spenderats på kampanjerna, och framför allt införa sanktioner vid överträdelser av bestämmelserna om kampanjfinansiering. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet ser med oro på missbruket av administrativa resurser och systemet för kampanjfinansiering, vilket inte uppfyllde de internationella krav som fastställts av Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco). Parlamentet uppmanar den nya regeringen att fortsätta att stärka bestämmelserna om partifinansiering för att öka insynen i finansieringen och användningen av medlen, ålägga partierna att lämna fullständig information om sina källor liksom om de belopp som spenderats på kampanjerna, och framför allt införa sanktioner vid överträdelser av bestämmelserna om kampanjfinansiering.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar den ukrainska regeringen att reda ut oegentligheterna under valet, däribland de osäkra resultaten i vissa valdistrikt, i dialog med samtliga politiska partier. Vidare förväntar sig parlamentet att Verkhovna Rada i tid tar sig an bristerna i vallagen och kan bygga vidare på befintliga förslag som utarbetades av det förra parlamentet med Europeiska unionens och Venedigkommissionens fulla stöd. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar den ukrainska regeringen att reda ut oegentligheterna under valet, däribland de osäkra resultaten i vissa valdistrikt, i dialog med samtliga politiska partier. Vidare förväntar sig parlamentet att Verkhovna Rada i tid tar sig an bristerna i vallagen och kan bygga vidare på befintliga förslag som utarbetades av det förra parlamentet med Europeiska unionens och Venedigkommissionens fulla stöd.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över de problem som förekommit i samband med rösträkningen och sammanställningen av valresultatet i ett antal enmansvalkretsar. Parlamentet välkomnar den centrala valkommissionens beslut att inte fastställa något valresultat från dessa valkretsar, liksom det faktum att de ukrainska myndigheterna har inlett åtgärder för att så snart som möjligt hålla nya val i dessa valkretsar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över de problem som förekommit i samband med rösträkningen och sammanställningen av valresultatet i ett antal enmansvalkretsar. Parlamentet välkomnar den centrala valkommissionens beslut att inte fastställa något valresultat från dessa valkretsar, liksom det faktum att de ukrainska myndigheterna har inlett åtgärder för att så snart som möjligt hålla nya val i dessa valkretsar.

| 8. | Europaparlamentet är oroat över den ökande nationalistiska andan i Ukraina, som kommer till uttryck i stödet för Svobodapartiet, vilket därmed blivit ett av de två nya partierna i Verkhovna Rada. Parlamentet påminner om att rasistiska, antisemitiska och främlingsfientliga åsikter går stick i stäv mot EU:s grundläggande värden och principer, och vädjar därför till de partier i Verkhovna Rada som förespråkar demokrati att inte associera sig med, stödja eller bilda koalitioner med detta parti. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är oroat över den ökande nationalistiska andan i Ukraina, som kommer till uttryck i stödet för Svobodapartiet, vilket därmed blivit ett av de två nya partierna i Verkhovna Rada. Parlamentet påminner om att rasistiska, antisemitiska och främlingsfientliga åsikter går stick i stäv mot EU:s grundläggande värden och principer, och vädjar därför till de partier i Verkhovna Rada som förespråkar demokrati att inte associera sig med, stödja eller bilda koalitioner med detta parti.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker sitt fortsatta stöd för det ukrainska folkets strävan mot Europa och beklagar att det senaste parlamentsvalet inte innebar meningsfulla framsteg som skulle ha stärkt Ukrainas möjligheter i detta avseende. Parlamentet understryker att EU står fast vid sitt åtagande att arbeta tillsammans med Ukraina, inklusive det civila samhället (icke-statliga organisationer, religiösa organisationer etc.), för att förbättra de demokratiska institutionerna, stärka rättsstatsprincipen, trygga mediefriheten och gå vidare med viktiga ekonomiska reformer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uttrycker sitt fortsatta stöd för det ukrainska folkets strävan mot Europa och beklagar att det senaste parlamentsvalet inte innebar meningsfulla framsteg som skulle ha stärkt Ukrainas möjligheter i detta avseende. Parlamentet understryker att EU står fast vid sitt åtagande att arbeta tillsammans med Ukraina, inklusive det civila samhället (icke-statliga organisationer, religiösa organisationer etc.), för att förbättra de demokratiska institutionerna, stärka rättsstatsprincipen, trygga mediefriheten och gå vidare med viktiga ekonomiska reformer.

| 10. | Europaparlamentet bekräftar EU:s åtagande att vidareutveckla förbindelserna med Ukraina genom att underteckna associeringsavtalet så snart som de ukrainska myndigheterna vidtagit beslutsamma åtgärder och gjort konkreta framsteg enligt det som anges ovan, eventuellt i samband med toppmötet om det östliga partnerskapet i Vilnius i november 2013. Parlamentet konstaterar att framsteg i fråga om politisk associering och ekonomisk integration är beroende av ett tydligt åtagande från Ukrainas sida att respektera demokratiska principer, rättsstaten, rättsväsendets oberoende och mediernas frihet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet bekräftar EU:s åtagande att vidareutveckla förbindelserna med Ukraina genom att underteckna associeringsavtalet så snart som de ukrainska myndigheterna vidtagit beslutsamma åtgärder och gjort konkreta framsteg enligt det som anges ovan, eventuellt i samband med toppmötet om det östliga partnerskapet i Vilnius i november 2013. Parlamentet konstaterar att framsteg i fråga om politisk associering och ekonomisk integration är beroende av ett tydligt åtagande från Ukrainas sida att respektera demokratiska principer, rättsstaten, rättsväsendets oberoende och mediernas frihet.

| 11. | Europaparlamentet noterar att lagen om folkomröstningar i Ukraina har antagits och undertecknats. Parlamentet förväntar sig att de ukrainska myndigheterna beaktar Venedigkommissionens rekommendationer då dessa är tillgängliga, i syfte att undvika eventuellt missbruk av denna lag. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att lagen om folkomröstningar i Ukraina har antagits och undertecknats. Parlamentet förväntar sig att de ukrainska myndigheterna beaktar Venedigkommissionens rekommendationer då dessa är tillgängliga, i syfte att undvika eventuellt missbruk av denna lag.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar enträget de ukrainska myndigheterna att tillsammans med Europaparlamentets sändebud Aleksander Kwaśniewski och Pat Cox finna en lämplig och rättvis lösning på fallet Tymosjenko. Parlamentet uppmanar med kraft den ukrainska regeringen att respektera och genomföra de slutliga avgörandena från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna i det pågående fallet Julija Tymosjenko och Jurij Lutsenko. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar enträget de ukrainska myndigheterna att tillsammans med Europaparlamentets sändebud Aleksander Kwaśniewski och Pat Cox finna en lämplig och rättvis lösning på fallet Tymosjenko. Parlamentet uppmanar med kraft den ukrainska regeringen att respektera och genomföra de slutliga avgörandena från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna i det pågående fallet Julija Tymosjenko och Jurij Lutsenko.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar Ukraina att upphöra med att tillämpa selektiv rättvisa på alla nivåer inom förvaltningen och att göra det möjligt för oppositionspartier att delta i det politiska livet på lika villkor. I samband med detta uppmanar parlamentet myndigheterna att ge frihet och upprättelse åt politiskt förföljda motståndare, däribland Julija Tymosjenko, Jurij Lutsenko m.fl. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar Ukraina att upphöra med att tillämpa selektiv rättvisa på alla nivåer inom förvaltningen och att göra det möjligt för oppositionspartier att delta i det politiska livet på lika villkor. I samband med detta uppmanar parlamentet myndigheterna att ge frihet och upprättelse åt politiskt förföljda motståndare, däribland Julija Tymosjenko, Jurij Lutsenko m.fl.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar undertecknandet av det ändrade avtalet om förenklade viseringsförfaranden mellan Europeiska unionen och Ukraina, genom vilket det införs klara förbättringar när det gäller utfärdande av visum till ukrainska medborgare jämfört med det avtal som för närvarande är i kraft. Parlamentet uppmanar rådet att fortsätta dialogen om viseringsliberalisering mellan EU och Ukraina före toppmötet om det östliga partnerskapet i Vilnius i november 2013. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar undertecknandet av det ändrade avtalet om förenklade viseringsförfaranden mellan Europeiska unionen och Ukraina, genom vilket det införs klara förbättringar när det gäller utfärdande av visum till ukrainska medborgare jämfört med det avtal som för närvarande är i kraft. Parlamentet uppmanar rådet att fortsätta dialogen om viseringsliberalisering mellan EU och Ukraina före toppmötet om det östliga partnerskapet i Vilnius i november 2013.

| 15. | Europaparlamentet vädjar med eftertryck till den vice ordföranden/den höga representanten Catherine Ashton och till kommissionsledamot Štefan Füle att intensifiera EU:s samarbete med Ukraina och fortsätta att arbeta för att den potential som finns i förbindelserna mellan EU och Ukraina ska utnyttjas helt och fullt, till förmån för såväl Ukrainas som EU:s medborgare, bland annat genom att garantera kontinuerliga framsteg i dialogen om viseringsliberalisering. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet vädjar med eftertryck till den vice ordföranden/den höga representanten Catherine Ashton och till kommissionsledamot Štefan Füle att intensifiera EU:s samarbete med Ukraina och fortsätta att arbeta för att den potential som finns i förbindelserna mellan EU och Ukraina ska utnyttjas helt och fullt, till förmån för såväl Ukrainas som EU:s medborgare, bland annat genom att garantera kontinuerliga framsteg i dialogen om viseringsliberalisering.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar slutsatserna från rådet (utrikes frågor) möte den 10 december 2012. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar slutsatserna från rådet (utrikes frågor) möte den 10 december 2012.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar Verkhovna Rada att förkasta lag 8711, som begränsar yttrandefriheten gällande sexuell läggning och könsidentitet och som antogs vid första behandlingen i oktober 2012. Parlamentet poängterar att denna lag utgör ett klart brott mot den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, och att det ukrainska parlamentet har ratificerat bägge konventionerna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar Verkhovna Rada att förkasta lag 8711, som begränsar yttrandefriheten gällande sexuell läggning och könsidentitet och som antogs vid första behandlingen i oktober 2012. Parlamentet poängterar att denna lag utgör ett klart brott mot den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, och att det ukrainska parlamentet har ratificerat bägge konventionerna.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska utrikestjänsten, rådet, kommissionen, medlemsstaterna, Ukrainas president, regering och parlament samt Europarådets och OSSE:s parlamentariska församlingar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska utrikestjänsten, rådet, kommissionen, medlemsstaterna, Ukrainas president, regering och parlament samt Europarådets och OSSE:s parlamentariska församlingar.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0545.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0221.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/135 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/135

---

P7_TA(2012)0508

2012 års lägesrapport om Albanien

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om 2012 års framstegsrapport om Albanien (2012/2814(RSP))

(2015/C 434/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser efter Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19 och 20 juni 2003 om västra Balkans medlemskap i europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser efter Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19 och 20 juni 2003 om västra Balkans medlemskap i europeiska unionen,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012”Utvidgningsstrategi och de största utmaningarna 2012–2013” (COM(2012)0600) och kommissionens tillhörande lägesrapport om Albanien (SWD(2012)0334), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012”Utvidgningsstrategi och de största utmaningarna 2012–2013” (COM(2012)0600) och kommissionens tillhörande lägesrapport om Albanien (SWD(2012)0334),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/210/EG av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet med Albanien och om upphävande av beslut 2006/54/EG (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/210/EG av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet med Albanien och om upphävande av beslut 2006/54/EG (1),

| — | med beaktande av slutsatserna från det fjärde mötet i stabiliserings- och associeringsrådet mellan Albanien och EU av den 15 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från det fjärde mötet i stabiliserings- och associeringsrådet mellan Albanien och EU av den 15 maj 2012,

| — | med beaktande av rekommendationerna från det femte mötet för den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén EU–Albanien, vilket hölls den 11–12 juli 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från det femte mötet för den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén EU–Albanien, vilket hölls den 11–12 juli 2012,

| — | med beaktande av den politiska överenskommelsen mellan regeringen och oppositionen vid partiledarkonferensen den 14 november 2011 och av den albanska regeringens reviderande handlingsplan från mars 2012 om de 12 prioriteringar som angavs i ”Kommissionens yttrande om Albaniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen” av den 9 november 2010 (COM(2010)0680), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den politiska överenskommelsen mellan regeringen och oppositionen vid partiledarkonferensen den 14 november 2011 och av den albanska regeringens reviderande handlingsplan från mars 2012 om de 12 prioriteringar som angavs i ”Kommissionens yttrande om Albaniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen” av den 9 november 2010 (COM(2010)0680),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2010 om Albanien (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2010 om Albanien (2),

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Framtiden för såväl Albanien som övriga länder på västra Balkan är förbunden med Europeiska unionen med tanke på att Albanien geografiskt, historiskt och kulturellt hör till Europa. |
| --- | --- |

A.

Framtiden för såväl Albanien som övriga länder på västra Balkan är förbunden med Europeiska unionen med tanke på att Albanien geografiskt, historiskt och kulturellt hör till Europa.

| B. | Landets EU-anslutning bör inte bara vara målet för regeringen och oppositionen utan anslutningen bör också vara i alla albaners gemensamma intresse. |
| --- | --- |

B.

Landets EU-anslutning bör inte bara vara målet för regeringen och oppositionen utan anslutningen bör också vara i alla albaners gemensamma intresse.

| C. | De länder som önskar ansluta sig till unionen måste visa att de klarar av att stärka det praktiska genomförandet av de värderingar som unionen grundar sig på under anslutningsprocessens samtliga skeden. De måste på ett tidigt stadium etablera och främja en smidig funktion av de viktigaste institutioner som krävs för ett demokratiskt styre och rättsstatsprincipen, från det nationella parlamentet till regeringen och rättssystemet, inklusive domstolar, allmänna åklagare och de brottsbekämpande myndigheterna. |
| --- | --- |

C.

De länder som önskar ansluta sig till unionen måste visa att de klarar av att stärka det praktiska genomförandet av de värderingar som unionen grundar sig på under anslutningsprocessens samtliga skeden. De måste på ett tidigt stadium etablera och främja en smidig funktion av de viktigaste institutioner som krävs för ett demokratiskt styre och rättsstatsprincipen, från det nationella parlamentet till regeringen och rättssystemet, inklusive domstolar, allmänna åklagare och de brottsbekämpande myndigheterna.

| D. | EU-anslutningen bör bli en drivkraft för fortsatta reformer och den huvudsakliga faktor som garanterar ett konstruktivt och ansvarsfullt samarbete inom landets politiska etablissemang. |
| --- | --- |

D.

EU-anslutningen bör bli en drivkraft för fortsatta reformer och den huvudsakliga faktor som garanterar ett konstruktivt och ansvarsfullt samarbete inom landets politiska etablissemang.

| E. | Sedan avtal slöts mellan regeringspartiet och oppositionen i november 2011 har synliga framsteg gjorts i reformagendan. Det kvarstår utmaningar som måste hanteras för att man ska kunna gå vidare på vägen mot EU-medlemskap. |
| --- | --- |

E.

Sedan avtal slöts mellan regeringspartiet och oppositionen i november 2011 har synliga framsteg gjorts i reformagendan. Det kvarstår utmaningar som måste hanteras för att man ska kunna gå vidare på vägen mot EU-medlemskap.

| F. | Reformer inom den sociala sektorn och ett effektivt genomförande av dem är lika viktiga som reformer i fråga om lagstiftning och infrastrukturutveckling när det gäller att skapa stabilitet och social sammanhållning. Parlamentet anser att detta även måste komma till uttryck i EU-finansieringen. Kommissionen bör därför även beakta detta vid utarbetandet av strategin för Albanien för perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

F.

Reformer inom den sociala sektorn och ett effektivt genomförande av dem är lika viktiga som reformer i fråga om lagstiftning och infrastrukturutveckling när det gäller att skapa stabilitet och social sammanhållning. Parlamentet anser att detta även måste komma till uttryck i EU-finansieringen. Kommissionen bör därför även beakta detta vid utarbetandet av strategin för Albanien för perioden 2014–2020.

| G. | Albanien fortsätter att spela en stabiliserande roll på västra Balkan. |
| --- | --- |

G.

Albanien fortsätter att spela en stabiliserande roll på västra Balkan.

| H. | Tack vare sina reformansträngningar, och om det albanska folket önskar det, kan Albanien gå vidare till nästa etapp i anslutningsprocessen 2012, dvs. få status som kandidatland, under förutsättning att landet uppnår den kritiska massan av konkreta resultat på de viktigaste ofullbordade reformområdena. |
| --- | --- |

H.

Tack vare sina reformansträngningar, och om det albanska folket önskar det, kan Albanien gå vidare till nästa etapp i anslutningsprocessen 2012, dvs. få status som kandidatland, under förutsättning att landet uppnår den kritiska massan av konkreta resultat på de viktigaste ofullbordade reformområdena.

| I. | EU har satt rättsstatsprincipen i centrum för utvidgningsprocessen. |
| --- | --- |

I.

EU har satt rättsstatsprincipen i centrum för utvidgningsprocessen.

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet upprepar sitt fulla stöd för Albaniens framtida anslutning till Europeiska unionen och delar kommissionens bedömning att landet bör ges kandidatstatus förutsatt att viktiga reformer inom rättsväsendet och förvaltningen genomförs och att parlamentets arbetsordning ses över och antas. Parlamentet gratulerar Albanien till detta stora framsteg och uppmuntrar landets regering att vidta alla erforderliga åtgärder för att genomföra de åtaganden som redan har gjorts. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart ge Albanien status som kandidat till EU, förutsatt att landet genomför dessa viktiga reformer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet upprepar sitt fulla stöd för Albaniens framtida anslutning till Europeiska unionen och delar kommissionens bedömning att landet bör ges kandidatstatus förutsatt att viktiga reformer inom rättsväsendet och förvaltningen genomförs och att parlamentets arbetsordning ses över och antas. Parlamentet gratulerar Albanien till detta stora framsteg och uppmuntrar landets regering att vidta alla erforderliga åtgärder för att genomföra de åtaganden som redan har gjorts. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart ge Albanien status som kandidat till EU, förutsatt att landet genomför dessa viktiga reformer.

| 2. | Europaparlamentet lovordar regeringens och oppositionens målmedvetna åtgärder för reformsamarbete och erkänner betydelsen av den politiska överenskommelsen från november 2011 som innebar slutet på en långvarig period av dödläge och banade väg för framstegen med de tolv prioriteringarna. Parlamentet uppmanar såväl den styrande majoriteten som oppositionen att upprätthålla ett gränsöverskridande samarbete och bidra till att de reformer som krävs för att inleda formella anslutningsförhandlingar kan genomföras på ett framgångsrikt och konsekvent sätt. Parlamentet betonar att alla politiska partier och aktörer i Albanien, inklusive medierna och det civila samhället, bör sträva efter att förbättra det politiska klimatet för att möjliggöra dialog och ömsesidig förståelse. Parlamentet efterlyser därför åtaganden från alla politiska partier om att förbättra det politiska klimatet i landet samt uppmanar de politiska krafterna i Albanien att inte låta landet lämna den europeiska riktningen under nästa års valkampanj. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet lovordar regeringens och oppositionens målmedvetna åtgärder för reformsamarbete och erkänner betydelsen av den politiska överenskommelsen från november 2011 som innebar slutet på en långvarig period av dödläge och banade väg för framstegen med de tolv prioriteringarna. Parlamentet uppmanar såväl den styrande majoriteten som oppositionen att upprätthålla ett gränsöverskridande samarbete och bidra till att de reformer som krävs för att inleda formella anslutningsförhandlingar kan genomföras på ett framgångsrikt och konsekvent sätt. Parlamentet betonar att alla politiska partier och aktörer i Albanien, inklusive medierna och det civila samhället, bör sträva efter att förbättra det politiska klimatet för att möjliggöra dialog och ömsesidig förståelse. Parlamentet efterlyser därför åtaganden från alla politiska partier om att förbättra det politiska klimatet i landet samt uppmanar de politiska krafterna i Albanien att inte låta landet lämna den europeiska riktningen under nästa års valkampanj.

| 3. | Europaparlamentet understryker betydelsen av ett fritt och rättvist val som ger legitimitet åt de demokratiska institutionerna och gör att de kan fungera korrekt. Parlamentet uppmanar de politiska krafterna att genomföra nästa års valkampanj och 2013 års parlamentsval på ett fritt och rättvist sätt. Parlamentet är övertygat om att valet kommer att bli ett viktigt test för mognaden i den albanska demokratin och för de politiska krafternas förmåga att inleda en gemensam europeisk agenda för landet, samtidigt som valet är avgörande för att kunna gå vidare med anslutningsprocessen. Parlamentet påminner om att en demokratisk konsolidering förutsätter en fri och rättvis valprocess vars resultat betraktas som legitimt av alla berörda politiska partier. Parlamentet välkomnar ett politiskt samförstånd om förslagen till ändringar av vallagstiftningen där man har tagit hänsyn till rekommendationerna från OSSE/ODIHR. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker betydelsen av ett fritt och rättvist val som ger legitimitet åt de demokratiska institutionerna och gör att de kan fungera korrekt. Parlamentet uppmanar de politiska krafterna att genomföra nästa års valkampanj och 2013 års parlamentsval på ett fritt och rättvist sätt. Parlamentet är övertygat om att valet kommer att bli ett viktigt test för mognaden i den albanska demokratin och för de politiska krafternas förmåga att inleda en gemensam europeisk agenda för landet, samtidigt som valet är avgörande för att kunna gå vidare med anslutningsprocessen. Parlamentet påminner om att en demokratisk konsolidering förutsätter en fri och rättvis valprocess vars resultat betraktas som legitimt av alla berörda politiska partier. Parlamentet välkomnar ett politiskt samförstånd om förslagen till ändringar av vallagstiftningen där man har tagit hänsyn till rekommendationerna från OSSE/ODIHR.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar alla politiska krafter att fortsätta arbetet med att anta konkreta reformer som leder till märkbara resultat till förmån för samtliga medborgare. Parlamentet anser att det är viktigt att det albanska civila samhället, medierna och medborgarna utkräver ansvar av sina ledare beträffande specifika politiska resultat. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar alla politiska krafter att fortsätta arbetet med att anta konkreta reformer som leder till märkbara resultat till förmån för samtliga medborgare. Parlamentet anser att det är viktigt att det albanska civila samhället, medierna och medborgarna utkräver ansvar av sina ledare beträffande specifika politiska resultat.

Konsolidera demokratin och stärka de mänskliga rättigheterna

| 5. | Europaparlamentet vidhåller att demokratin och rättsstaten är de bästa garanterna för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet vidhåller att demokratin och rättsstaten är de bästa garanterna för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| 6. | Europaparlamentet ger sitt starka stöd till en konstruktiv politisk dialog, som inte bara har en avgörande plats bland de tolv viktigaste prioriteringarna utan också är en förutsättning för en fungerande demokrati. Parlamentet anmodar den politiska eliten att upprätthålla dialogen mellan de olika politiska partierna och enigheten om reformer för att göra det möjligt för landet att göra anslutningsrelaterade framsteg. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet ger sitt starka stöd till en konstruktiv politisk dialog, som inte bara har en avgörande plats bland de tolv viktigaste prioriteringarna utan också är en förutsättning för en fungerande demokrati. Parlamentet anmodar den politiska eliten att upprätthålla dialogen mellan de olika politiska partierna och enigheten om reformer för att göra det möjligt för landet att göra anslutningsrelaterade framsteg.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar Albaniens framsteg mot att uppnå de politiska kriterierna för EU-medlemskap. Parlamentet noterar att en konstruktiv politisk dialog har varit en viktig faktor för att uppnå konkreta resultat med genomförandet av de tolv viktigaste prioriteringarna, i synnerhet de som gäller ett välfungerande parlament, antagande av ännu inte antagna lagar som kräver kvalificerad majoritet, utnämning av en ombudsman, utfrågnings- och omröstningsförfaranden för viktiga institutioner och ändring av vallagen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar Albaniens framsteg mot att uppnå de politiska kriterierna för EU-medlemskap. Parlamentet noterar att en konstruktiv politisk dialog har varit en viktig faktor för att uppnå konkreta resultat med genomförandet av de tolv viktigaste prioriteringarna, i synnerhet de som gäller ett välfungerande parlament, antagande av ännu inte antagna lagar som kräver kvalificerad majoritet, utnämning av en ombudsman, utfrågnings- och omröstningsförfaranden för viktiga institutioner och ändring av vallagen.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar valet av ny president och noterar att valprocessen varit förenlig med konstitutionen. Parlamentet beklagar emellertid att den politiska processen inför valet inte baserades på en dialog över partigränserna. Parlamentet betonar att presidentens roll är avgörande för att förena nationen och garantera de statliga institutionernas stabilitet och oberoende. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar valet av ny president och noterar att valprocessen varit förenlig med konstitutionen. Parlamentet beklagar emellertid att den politiska processen inför valet inte baserades på en dialog över partigränserna. Parlamentet betonar att presidentens roll är avgörande för att förena nationen och garantera de statliga institutionernas stabilitet och oberoende.

| 9. | Europaparlamentet uppskattar den dialog som utvecklats mellan det civila samhället och den albanska regeringen. Parlamentet betonar behovet av att upprätthålla drivkraften i denna förbindelse och att befästa det som åstadkommits. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppskattar den dialog som utvecklats mellan det civila samhället och den albanska regeringen. Parlamentet betonar behovet av att upprätthålla drivkraften i denna förbindelse och att befästa det som åstadkommits.

| 10. | Europaparlamentet betonar betydelsen av fullt fungerande, representativa institutioner som utgör ryggraden i ett konsoliderat demokratiskt system och är ett viktigt politiskt kriterium för europeisk integration. Parlamentet betonar i detta sammanhang det albanska parlaments roll och uppmanar landets politiska krafter att ytterligare förbättra parlamentets funktion, att fullborda och genomföra den pågående reformen av parlamentets arbetsordning, att ytterligare stärka parlamentets tillsynsroll genom att bland annat i större utsträckning utfråga regeringsmedlemmarna, att förbättra kvaliteten på lagtexterna samt att utöka samråden med det civila samhället, fackföreningar och samhällsorganisationer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar betydelsen av fullt fungerande, representativa institutioner som utgör ryggraden i ett konsoliderat demokratiskt system och är ett viktigt politiskt kriterium för europeisk integration. Parlamentet betonar i detta sammanhang det albanska parlaments roll och uppmanar landets politiska krafter att ytterligare förbättra parlamentets funktion, att fullborda och genomföra den pågående reformen av parlamentets arbetsordning, att ytterligare stärka parlamentets tillsynsroll genom att bland annat i större utsträckning utfråga regeringsmedlemmarna, att förbättra kvaliteten på lagtexterna samt att utöka samråden med det civila samhället, fackföreningar och samhällsorganisationer.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att begränsade framsteg gjorts inom rättsväsendet. Parlamentet uppmanar myndigheterna att säkerställa att rättsväsendet verkligen är oberoende, självständigt, öppet, ansvarsskyldigt, effektivt och fritt från politisk inblandning och korruption, att ge allmänheten tillgång till rättsväsendet på lika villkor och att se till att rättegångar genomförs inom rimlig tid samt att skynda på framstegen i arbetet med att genomföra reformstrategin för rättsväsendet, inklusive antagandet av ändringar i lagen om högsta domstolen. Parlamentet anser att det är viktigt att de rättsliga reformerna sker successivt och oåterkalleligt, genom solida samrådsmekanismer och ökad effektivitet i systemet, samt att rättsväsendet ges tillräckliga ekonomiska medel för att kunna fungera effektivt i hela landet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att begränsade framsteg gjorts inom rättsväsendet. Parlamentet uppmanar myndigheterna att säkerställa att rättsväsendet verkligen är oberoende, självständigt, öppet, ansvarsskyldigt, effektivt och fritt från politisk inblandning och korruption, att ge allmänheten tillgång till rättsväsendet på lika villkor och att se till att rättegångar genomförs inom rimlig tid samt att skynda på framstegen i arbetet med att genomföra reformstrategin för rättsväsendet, inklusive antagandet av ändringar i lagen om högsta domstolen. Parlamentet anser att det är viktigt att de rättsliga reformerna sker successivt och oåterkalleligt, genom solida samrådsmekanismer och ökad effektivitet i systemet, samt att rättsväsendet ges tillräckliga ekonomiska medel för att kunna fungera effektivt i hela landet.

| 12. | Europaparlamentet betonar att man bör se till att lagstiftningen mot människosmuggling efterlevs och öka brottsofferskyddet. Parlamentet efterlyser antagandet av en strategi för barns rättvisa och för genomförandet av juridiska beslut, vilket är ett grundläggande krav för att juridiskt system ska kunna fungera effektivt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att man bör se till att lagstiftningen mot människosmuggling efterlevs och öka brottsofferskyddet. Parlamentet efterlyser antagandet av en strategi för barns rättvisa och för genomförandet av juridiska beslut, vilket är ett grundläggande krav för att juridiskt system ska kunna fungera effektivt.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya strategi och dess åtagande om att sätta rättsstatsprincipen i centrum för utvidgningspolitiken. Parlamentet anser att denna strategi bör utgöra ytterligare ett incitament för viktiga juridiska reformer och ytterligare bidra till Albaniens framsteg på detta område, genom att nå konkreta resultat och bygga upp ett framgångsrikt genomförande. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya strategi och dess åtagande om att sätta rättsstatsprincipen i centrum för utvidgningspolitiken. Parlamentet anser att denna strategi bör utgöra ytterligare ett incitament för viktiga juridiska reformer och ytterligare bidra till Albaniens framsteg på detta område, genom att nå konkreta resultat och bygga upp ett framgångsrikt genomförande.

| 14. | Europaparlamentet betonar behovet av att undanröja riskerna för politisering av den offentliga förvaltningen och att skapa en meritbaserad, professionell offentlig förvaltning som fungerar med öppenhet och insyn och som har möjlighet att såväl anta som tillämpa lagar. Parlamentet välkomnar insatserna för att inrätta den albanska högskolan för offentlig förvaltning. Parlamentet välkomnar att utnämningen av ombudsmannen skett på ett öppet och insynsvänligt sätt, och kräver att denna institution ges tillräckligt politiskt stöd. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar behovet av att undanröja riskerna för politisering av den offentliga förvaltningen och att skapa en meritbaserad, professionell offentlig förvaltning som fungerar med öppenhet och insyn och som har möjlighet att såväl anta som tillämpa lagar. Parlamentet välkomnar insatserna för att inrätta den albanska högskolan för offentlig förvaltning. Parlamentet välkomnar att utnämningen av ombudsmannen skett på ett öppet och insynsvänligt sätt, och kräver att denna institution ges tillräckligt politiskt stöd.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar utnämningen av en ombudsman i december 2011. Parlamentet uppmanar de albanska myndigheterna att ge tillräckligt politiskt stöd och tillräckliga resurser till ombudsmannens kansli. Parlamentet uppmuntrar det albanska civila samhället och den bredare allmänheten att till fullo dra nytta av denna institution för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar utnämningen av en ombudsman i december 2011. Parlamentet uppmanar de albanska myndigheterna att ge tillräckligt politiskt stöd och tillräckliga resurser till ombudsmannens kansli. Parlamentet uppmuntrar det albanska civila samhället och den bredare allmänheten att till fullo dra nytta av denna institution för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna.

| 16. | Europaparlamentet är oroat över att korruption fortsätter att spela en betydande roll i människornas liv. Parlamentet rekommenderar med eftertryck fortsatt tillämpning av nolltolerans för korruption och missbruk av offentliga medel, samtidigt som fria och rättvisa rättegångar och rättssäkerhet för alla misstänkta personer bör garanteras. Parlamentet efterlyser ett snabbt genomförande av rekommendationerna från Gruppen av stater mot korruption, särskilt de som avser grunder för åtal och politiska partiers finansiering. Parlamentet noterar att det krävs att ytterligare åtgärder genomförs för att bekämpa korruptionen. Parlamentet noterar att genomförandet av antikorruptionsstrategin fortfarande går för långsamt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet är oroat över att korruption fortsätter att spela en betydande roll i människornas liv. Parlamentet rekommenderar med eftertryck fortsatt tillämpning av nolltolerans för korruption och missbruk av offentliga medel, samtidigt som fria och rättvisa rättegångar och rättssäkerhet för alla misstänkta personer bör garanteras. Parlamentet efterlyser ett snabbt genomförande av rekommendationerna från Gruppen av stater mot korruption, särskilt de som avser grunder för åtal och politiska partiers finansiering. Parlamentet noterar att det krävs att ytterligare åtgärder genomförs för att bekämpa korruptionen. Parlamentet noterar att genomförandet av antikorruptionsstrategin fortfarande går för långsamt.

| 17. | Europaparlamentet betonar att händelserna i januari 2011 behöver följas upp utan ytterligare dröjsmål och hinder genom en omfattande och oberoende brottsutredning och ett trovärdigt rättsligt förfarande. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att händelserna i januari 2011 behöver följas upp utan ytterligare dröjsmål och hinder genom en omfattande och oberoende brottsutredning och ett trovärdigt rättsligt förfarande.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar alla politiska krafters åtagande om att bekämpa straffriheten. Parlamentet välkomnar också det albanska parlamentets enhälliga antagande av reformerna av immunitetssystemet som gör det möjligt att utreda högt uppsatta statstjänstemän, domare och åklagare. Parlamentet uppmanar alla berörda organ att säkerställa en konsekvent tillämpning av detta system och uppmanar de albanska myndigheterna att stärka tillämpningen och den institutionella samordningen av regeringens strategi för bekämpning av korruption 2007–2013. Parlamentet betonar nödvändigheten av att stärka det politiska åtagandet att göra utredningar och fälla domar, även när det gäller korruption på hög nivå. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar alla politiska krafters åtagande om att bekämpa straffriheten. Parlamentet välkomnar också det albanska parlamentets enhälliga antagande av reformerna av immunitetssystemet som gör det möjligt att utreda högt uppsatta statstjänstemän, domare och åklagare. Parlamentet uppmanar alla berörda organ att säkerställa en konsekvent tillämpning av detta system och uppmanar de albanska myndigheterna att stärka tillämpningen och den institutionella samordningen av regeringens strategi för bekämpning av korruption 2007–2013. Parlamentet betonar nödvändigheten av att stärka det politiska åtagandet att göra utredningar och fälla domar, även när det gäller korruption på hög nivå.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar insatserna för att begränsa den organiserade brottsligheten, särskilt när det gäller tillämpningen av antimaffialagen, bland annat genom att man i allt större utsträckning beslagtar tillgångar som härrör från brott. Parlamentet uppmanar myndigheterna att ytterligare intensifiera samarbetet med polis- och rättsväsendet i Albanien och i grannländerna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar insatserna för att begränsa den organiserade brottsligheten, särskilt när det gäller tillämpningen av antimaffialagen, bland annat genom att man i allt större utsträckning beslagtar tillgångar som härrör från brott. Parlamentet uppmanar myndigheterna att ytterligare intensifiera samarbetet med polis- och rättsväsendet i Albanien och i grannländerna.

| 20. | Europaparlamentet noterar de framsteg som gjorts när det gäller bekämpandet av den organiserade brottsligheten och gränsförvaltningen. Parlamentet betonar behovet av fortsatta reformer på dessa områden, särskilt genom att öka samordningen mellan brottsbekämpande institutioner. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar de framsteg som gjorts när det gäller bekämpandet av den organiserade brottsligheten och gränsförvaltningen. Parlamentet betonar behovet av fortsatta reformer på dessa områden, särskilt genom att öka samordningen mellan brottsbekämpande institutioner.

| 21. | Europaparlamentet understryker att man måste fortsätta ansträngningarna med att få polisen att arbeta resultatinriktat och med full respekt för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet efterlyser mer proaktiva och effektiva insatser för att åtala förövarna och skydda offren för människohandel. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker att man måste fortsätta ansträngningarna med att få polisen att arbeta resultatinriktat och med full respekt för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet efterlyser mer proaktiva och effektiva insatser för att åtala förövarna och skydda offren för människohandel.

| 22. | Europaparlamentet betonar den avgörande betydelsen av en mångfald av professionella oberoende statliga och privata medier som en hörnsten i demokratin. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att säkerställa och främja mediemångfalden samt yttrande- och informationsfriheten genom att etablera ett medielandskap som är fritt från politiska eller andra störningar, samt att vidta åtgärder för att säkerställa insyn i ägandeförhållandena i och finansieringen av medierna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar den avgörande betydelsen av en mångfald av professionella oberoende statliga och privata medier som en hörnsten i demokratin. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att säkerställa och främja mediemångfalden samt yttrande- och informationsfriheten genom att etablera ett medielandskap som är fritt från politiska eller andra störningar, samt att vidta åtgärder för att säkerställa insyn i ägandeförhållandena i och finansieringen av medierna.

| 23. | Europaparlamentet är bekymrat över yttrandefriheten, mediernas oberoende och i synnerhet oberoendet för tillsynsmyndigheten och det nationella rådet för radio och tv. Parlamentet beklagar att regleringsmyndigheten fortfarande saknar administrativ och teknisk kapacitet och redaktionellt oberoende. Parlamentet kräver att lagstiftningen om audiovisuella medietjänster antas. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet är bekymrat över yttrandefriheten, mediernas oberoende och i synnerhet oberoendet för tillsynsmyndigheten och det nationella rådet för radio och tv. Parlamentet beklagar att regleringsmyndigheten fortfarande saknar administrativ och teknisk kapacitet och redaktionellt oberoende. Parlamentet kräver att lagstiftningen om audiovisuella medietjänster antas.

| 24. | Europaparlamentet oroas av att regeringen är direkt inblandad i tillsättandet av chefer inom public service-sektorn, vilket hindrar utvecklingen av mediemångfalden och därmed hämmar den demokratiska utvecklingen. Parlamentet oroas också av att redaktionernas oberoende av regeringen inte har kunnat stärkas och parlamentet är bekymrat över att ärekränkning fortfarande kan bestraffas med höga böter för journalister, vilket leder till journalistisk självcensur. Parlamentet efterlyser ett trovärdigt och effektivt genomförande av åtgärder för att skydda journalister. Parlamentet är mycket bekymrat över journalisters otrygga arbetsförhållanden, över att det saknas lagstadgade anställningsrättigheter för journalister och över att många av dem inte får ut sin lön från medieägarna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet oroas av att regeringen är direkt inblandad i tillsättandet av chefer inom public service-sektorn, vilket hindrar utvecklingen av mediemångfalden och därmed hämmar den demokratiska utvecklingen. Parlamentet oroas också av att redaktionernas oberoende av regeringen inte har kunnat stärkas och parlamentet är bekymrat över att ärekränkning fortfarande kan bestraffas med höga böter för journalister, vilket leder till journalistisk självcensur. Parlamentet efterlyser ett trovärdigt och effektivt genomförande av åtgärder för att skydda journalister. Parlamentet är mycket bekymrat över journalisters otrygga arbetsförhållanden, över att det saknas lagstadgade anställningsrättigheter för journalister och över att många av dem inte får ut sin lön från medieägarna.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att harmonisera vallagstiftningen samt lagstiftningen om mötesfrihet, föreningsfrihet och mediernas frihet med internationella normer och se till att de genomförs till fullo. Parlamentet uppmanar myndigheterna att främja och bevara digital frihet, vilket anses vara en integrerad del av anslutningskriterierna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att harmonisera vallagstiftningen samt lagstiftningen om mötesfrihet, föreningsfrihet och mediernas frihet med internationella normer och se till att de genomförs till fullo. Parlamentet uppmanar myndigheterna att främja och bevara digital frihet, vilket anses vara en integrerad del av anslutningskriterierna.

| 26. | Europaparlamentet noterar de framsteg som har gjorts när det gäller skydd för minoriteter, men påpekar att det krävs ytterligare satsningar för att bekämpa diskriminering, i synnerhet av särskilt utsatta personer. Parlamentet påminner i detta sammanhang den albanska regeringen om dess ansvar att skapa en anda av inkludering och tolerans i landet. Parlamentet efterlyser tydliga åtgärder för att skapa ett heltäckande skydd för mänskliga rättigheter och förbättra livskvaliteten för personer från alla minoritetsgrupper över hela landet, genom att bland annat tillämpa befintliga bestämmelser rörande användandet av minoritetsspråk inom utbildning, religion och media samt genom att bemöta alla former av diskriminering som riktas mot dem. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet noterar de framsteg som har gjorts när det gäller skydd för minoriteter, men påpekar att det krävs ytterligare satsningar för att bekämpa diskriminering, i synnerhet av särskilt utsatta personer. Parlamentet påminner i detta sammanhang den albanska regeringen om dess ansvar att skapa en anda av inkludering och tolerans i landet. Parlamentet efterlyser tydliga åtgärder för att skapa ett heltäckande skydd för mänskliga rättigheter och förbättra livskvaliteten för personer från alla minoritetsgrupper över hela landet, genom att bland annat tillämpa befintliga bestämmelser rörande användandet av minoritetsspråk inom utbildning, religion och media samt genom att bemöta alla former av diskriminering som riktas mot dem.

| 27. | Europaparlamentet understryker behovet av att säkra dessa rättigheter för alla minoritetsgrupper och inte bara för nationella minoriteter. Parlamentet betonar också att det krävs ytterligare satsningar för att garantera minoritetsgruppernas rätt att inneha egendom. Parlamentet uttrycker sin oro över den fortsatta bristen på resurser för att genomföra åtgärdsplanen för romer och uppmanar till större ansvarstagande när det gäller de tjänster som erbjuds till minoriteter och utsatta grupper. Parlamentet understryker i detta sammanhang betydelsen av att respektera principen om självidentifikation och efterlyser en objektiv och öppen behandling av undersökningsuppgifterna i enlighet med internationellt erkända standarder. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker behovet av att säkra dessa rättigheter för alla minoritetsgrupper och inte bara för nationella minoriteter. Parlamentet betonar också att det krävs ytterligare satsningar för att garantera minoritetsgruppernas rätt att inneha egendom. Parlamentet uttrycker sin oro över den fortsatta bristen på resurser för att genomföra åtgärdsplanen för romer och uppmanar till större ansvarstagande när det gäller de tjänster som erbjuds till minoriteter och utsatta grupper. Parlamentet understryker i detta sammanhang betydelsen av att respektera principen om självidentifikation och efterlyser en objektiv och öppen behandling av undersökningsuppgifterna i enlighet med internationellt erkända standarder.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som har gjorts när det gäller mänskliga rättigheter för HBT-personer, i synnerhet att den första offentliga manifestation som genomfördes av HBT-personer i Tirana den 17 maj 2012 var en säker och festlig tillställning. Parlamentet tillbakavisar emellertid kraftfullt de diskriminerande uttalanden som gjordes av vice försvarsministern samma dag, men välkomnar den kritik som framförts av premiärminister Sali Berisha i detta avseende. Parlamentet betonar att det fortfarande förekommer att HBT-personer diskrimineras och understryker att det finns ett brådskande behov av att åtgärda potentiellt diskriminerande bestämmelser och påvisa resultat av detta. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som har gjorts när det gäller mänskliga rättigheter för HBT-personer, i synnerhet att den första offentliga manifestation som genomfördes av HBT-personer i Tirana den 17 maj 2012 var en säker och festlig tillställning. Parlamentet tillbakavisar emellertid kraftfullt de diskriminerande uttalanden som gjordes av vice försvarsministern samma dag, men välkomnar den kritik som framförts av premiärminister Sali Berisha i detta avseende. Parlamentet betonar att det fortfarande förekommer att HBT-personer diskrimineras och understryker att det finns ett brådskande behov av att åtgärda potentiellt diskriminerande bestämmelser och påvisa resultat av detta.

| 29. | Europaparlamentet efterlyser nödvändiga framsteg rörande grundläggande rättigheter och friheter och genomförandet av politiska åtgärder för att säkerställa kvinnors rättigheter och jämställdhet samt rättigheter för HBT-personer, barn, socialt utsatta, minoriteter och personer med funktionshinder, eftersom det fortfarande finns rapporter om diskriminering av HBT-personer, den romska minoriteten och andra utsatta grupper. Parlamentet framhåller behovet av att förbättra rättigheterna och livskvaliteten för personer som är beroende av staten, t.ex. fångar, föräldralösa och psykiskt sjuka. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet efterlyser nödvändiga framsteg rörande grundläggande rättigheter och friheter och genomförandet av politiska åtgärder för att säkerställa kvinnors rättigheter och jämställdhet samt rättigheter för HBT-personer, barn, socialt utsatta, minoriteter och personer med funktionshinder, eftersom det fortfarande finns rapporter om diskriminering av HBT-personer, den romska minoriteten och andra utsatta grupper. Parlamentet framhåller behovet av att förbättra rättigheterna och livskvaliteten för personer som är beroende av staten, t.ex. fångar, föräldralösa och psykiskt sjuka.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar de lagar som införts och de åtgärder som vidtagits för att stärka jämställdheten mellan kvinnor och män, men anser att det faktiska genomförandet är bristfälligt och att det fortfarande råder brist på jämställdhet för kvinnor när det gäller tillträde till det politiska livet och arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar de lagar som införts och de åtgärder som vidtagits för att stärka jämställdheten mellan kvinnor och män, men anser att det faktiska genomförandet är bristfälligt och att det fortfarande råder brist på jämställdhet för kvinnor när det gäller tillträde till det politiska livet och arbetsmarknaden.

| 31. | Europaparlamentet noterar att det fortsatt är vanligt med våld i hemmet, personer som tvingas till prostitution och handel med kvinnor och barn och att den samordning mellan de behöriga organ som krävs för att ge kvinnor och barn ett kraftfullt skydd saknas. Parlamentet påminner om hur viktigt det är att offren får tillgång till fullständig juridisk hjälp och psykologiskt stöd och uppmanar myndigheterna att agera, bl.a. genom att öka bidragen till aktörer och tjänster så att våld och bristande jämställdhet försvinner. Parlamentet betonar att det finns ett brådskande behov av att införa och genomdriva åtgärder som specialiserade sociala strukturer och rehabiliteringscentrum och att utveckla ett nätverk av skydd och stödorganisationer som kan hjälpa kvinnor och barn, även när det gäller deras återintegrering i samhället. Parlamentet välkomnar den dygnetruntöppna, avgiftsfria stödlinjen för offer, stärkandet av skyddsenheter för barn och det goda exemplet på samarbete för att gemensamt ge stöd som har bedrivits av Tirana stad, polisen, rättsväsendet och icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet noterar att det fortsatt är vanligt med våld i hemmet, personer som tvingas till prostitution och handel med kvinnor och barn och att den samordning mellan de behöriga organ som krävs för att ge kvinnor och barn ett kraftfullt skydd saknas. Parlamentet påminner om hur viktigt det är att offren får tillgång till fullständig juridisk hjälp och psykologiskt stöd och uppmanar myndigheterna att agera, bl.a. genom att öka bidragen till aktörer och tjänster så att våld och bristande jämställdhet försvinner. Parlamentet betonar att det finns ett brådskande behov av att införa och genomdriva åtgärder som specialiserade sociala strukturer och rehabiliteringscentrum och att utveckla ett nätverk av skydd och stödorganisationer som kan hjälpa kvinnor och barn, även när det gäller deras återintegrering i samhället. Parlamentet välkomnar den dygnetruntöppna, avgiftsfria stödlinjen för offer, stärkandet av skyddsenheter för barn och det goda exemplet på samarbete för att gemensamt ge stöd som har bedrivits av Tirana stad, polisen, rättsväsendet och icke-statliga organisationer.

| 32. | Europaparlamentet framhåller att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt skyddet av barns rättigheter, bland annat genom att förbättra förhållandena på de statliga barnhemmen, underlätta möjligheterna till familjehem och kraftfullt bekämpa människohandel och barnarbete. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet framhåller att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt skyddet av barns rättigheter, bland annat genom att förbättra förhållandena på de statliga barnhemmen, underlätta möjligheterna till familjehem och kraftfullt bekämpa människohandel och barnarbete.

| 33. | Europaparlamentet betonar behovet av att bygga upp ett modernt utbildningssystem där eleven står i fokus och målet är att ge bästa möjliga utbildning. Parlamentet anser att det är viktigt att alla barn, särskilt de från familjer med låg inkomst och minoritetsgrupper, har garanterad tillgång till utbildning och skolmaterial. Parlamentet påpekar att staten är skyldig att erbjuda högkvalitativ akademisk och teknisk utbildning och lagstadgade anställningsrättigheter i examensbevisen, så att den unga akademiska arbetskraften ges incitament att erbjuda sina tjänster och därmed bidra till landets utveckling. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar behovet av att bygga upp ett modernt utbildningssystem där eleven står i fokus och målet är att ge bästa möjliga utbildning. Parlamentet anser att det är viktigt att alla barn, särskilt de från familjer med låg inkomst och minoritetsgrupper, har garanterad tillgång till utbildning och skolmaterial. Parlamentet påpekar att staten är skyldig att erbjuda högkvalitativ akademisk och teknisk utbildning och lagstadgade anställningsrättigheter i examensbevisen, så att den unga akademiska arbetskraften ges incitament att erbjuda sina tjänster och därmed bidra till landets utveckling.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att fullt ut garantera respekten för arbetsrätten inom den offentliga och privata sektorn och att garantera respekten för fackföreningarnas rättigheter genom ett flitigare användande av medling för att lösa arbetskonflikter. Parlamentet uppmanar regeringen att ytterligare stärka trepartsdialogen inom det nationella arbetsrådet, genom att utöka dess räckvidd till att inbegripa godkännandena av viktig social och ekonomisk politik och lagstiftningspaket samt förstärka fackföreningarnas roll inom rådet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar regeringen att fullt ut garantera respekten för arbetsrätten inom den offentliga och privata sektorn och att garantera respekten för fackföreningarnas rättigheter genom ett flitigare användande av medling för att lösa arbetskonflikter. Parlamentet uppmanar regeringen att ytterligare stärka trepartsdialogen inom det nationella arbetsrådet, genom att utöka dess räckvidd till att inbegripa godkännandena av viktig social och ekonomisk politik och lagstiftningspaket samt förstärka fackföreningarnas roll inom rådet.

| 35. | Europaparlamentet är bekymrat över avsaknaden av åtgärdsplan för sysselsättningen och över den krympande budgeten för genomförande av reformer på området för socialt stöd och skydd. Parlamentet uppmanar de albanska myndigheterna att utarbeta en sådan åtgärdsplan. Parlamentet efterlyser sammanställandet av en periodisk arbetsmarknadsstatistik i linje med den som finns i andra anslutningsländer och hos Eurostat för att bättre kunna övervaka och jämföra sysselsättningen i Albanien. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet är bekymrat över avsaknaden av åtgärdsplan för sysselsättningen och över den krympande budgeten för genomförande av reformer på området för socialt stöd och skydd. Parlamentet uppmanar de albanska myndigheterna att utarbeta en sådan åtgärdsplan. Parlamentet efterlyser sammanställandet av en periodisk arbetsmarknadsstatistik i linje med den som finns i andra anslutningsländer och hos Eurostat för att bättre kunna övervaka och jämföra sysselsättningen i Albanien.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att ytterligare förbättra behandlingen av personer i häkten och fängelser, för att uppfylla rekommendationerna från den nationella ombudsmannen och internationella människorättsnormer, eftersom det fortfarande kommer rapporter om dålig behandling. Parlamentet understryker att man måste minska antalet häktningar i väntan på rättegång för lågriskförövare och beklagar djupt att ungdomar hålls häktade under lång tid i väntan på rättegång och att denna praxis är utbredd och även sker i institutioner som inte är lämpade för återintegrering av ungdomar. Parlamentet kräver ett antagande av en ungdomsrättsstrategi och en därtill hörande åtgärdsplan för att ta itu med de befintliga bristerna inom lagstiftning och praxis, i enlighet med internationella standarder och andra EU-länders bästa praxis. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att ytterligare förbättra behandlingen av personer i häkten och fängelser, för att uppfylla rekommendationerna från den nationella ombudsmannen och internationella människorättsnormer, eftersom det fortfarande kommer rapporter om dålig behandling. Parlamentet understryker att man måste minska antalet häktningar i väntan på rättegång för lågriskförövare och beklagar djupt att ungdomar hålls häktade under lång tid i väntan på rättegång och att denna praxis är utbredd och även sker i institutioner som inte är lämpade för återintegrering av ungdomar. Parlamentet kräver ett antagande av en ungdomsrättsstrategi och en därtill hörande åtgärdsplan för att ta itu med de befintliga bristerna inom lagstiftning och praxis, i enlighet med internationella standarder och andra EU-länders bästa praxis.

| 37. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att förtydliga äganderättigheterna och att fullt ut genomföra den nationella strategin och åtgärdsplanen för dessa rättigheter. Parlamentet framhåller att det är nödvändigt med ingående överläggningar med alla berörda parter under processens gång och uppmanar kommissionen att ge sitt stöd till genomförandet av strategin och åtgärdsplanen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att förtydliga äganderättigheterna och att fullt ut genomföra den nationella strategin och åtgärdsplanen för dessa rättigheter. Parlamentet framhåller att det är nödvändigt med ingående överläggningar med alla berörda parter under processens gång och uppmanar kommissionen att ge sitt stöd till genomförandet av strategin och åtgärdsplanen.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar regeringen och alla behöriga organ att göra sitt yttersta för att strikt genomföra alla nödvändiga kriterier och åtgärder för att garantera viseringsfria resor till Schengenländer. Parlamentet anser det nödvändigt att allmänheten hålls vederbörligen informerad om det viseringsfria systemets begränsningar för att undvika varje form av missbruk av resefriheten och liberaliseringspolitiken för visering. Parlamentet noterar att viseringsliberaliseringen var ett av de viktigaste resultaten bland landets senaste framsteg mot EU-medlemskap. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar regeringen och alla behöriga organ att göra sitt yttersta för att strikt genomföra alla nödvändiga kriterier och åtgärder för att garantera viseringsfria resor till Schengenländer. Parlamentet anser det nödvändigt att allmänheten hålls vederbörligen informerad om det viseringsfria systemets begränsningar för att undvika varje form av missbruk av resefriheten och liberaliseringspolitiken för visering. Parlamentet noterar att viseringsliberaliseringen var ett av de viktigaste resultaten bland landets senaste framsteg mot EU-medlemskap.

Samhällsekonomiska reformer

| 39. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att införa och tillämpa strukturella reformer rörande rättsstatsprincipen, eftersom bristerna i denna bland annat hindrar verkställigheten av avtal och måste åtgärdas för att skapa makroekonomisk stabilitet och skapa en ekonomisk miljö som leder till investeringar, ekonomisk tillväxt och en hållbar ekonomisk utveckling för befolkningen. Parlamentet uppmanar regeringen att ytterligare undersöka frågan om äganderätt, förbättra skatteindrivningssystemet, fokusera på infrastruktur och humankapital samt att ingripa mot den stora informella ekonomin och den oreglerade arbetsmarknaden, då dessa skadar landets sociala sammanhållning och ekonomiska framtidsutsikter. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar regeringen att införa och tillämpa strukturella reformer rörande rättsstatsprincipen, eftersom bristerna i denna bland annat hindrar verkställigheten av avtal och måste åtgärdas för att skapa makroekonomisk stabilitet och skapa en ekonomisk miljö som leder till investeringar, ekonomisk tillväxt och en hållbar ekonomisk utveckling för befolkningen. Parlamentet uppmanar regeringen att ytterligare undersöka frågan om äganderätt, förbättra skatteindrivningssystemet, fokusera på infrastruktur och humankapital samt att ingripa mot den stora informella ekonomin och den oreglerade arbetsmarknaden, då dessa skadar landets sociala sammanhållning och ekonomiska framtidsutsikter.

| 40. | Europaparlamentet betonar behovet av att ägna särskild uppmärksamhet åt trygg energiförsörjning, diversifiering av energikällorna och bättre nät för kollektivtrafik. Parlamentet beklagar bristerna i kollektivtrafiken, framför allt järnvägen, och den dåliga förvaltningen av transportnäten. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar behovet av att ägna särskild uppmärksamhet åt trygg energiförsörjning, diversifiering av energikällorna och bättre nät för kollektivtrafik. Parlamentet beklagar bristerna i kollektivtrafiken, framför allt järnvägen, och den dåliga förvaltningen av transportnäten.

| 41. | Europaparlamentet kräver större framsteg på miljöskyddsområdet och bekämpningen av klimatförändringarna, fullständig tillämpning av miljölagstiftningen och ett närmare regionalt samarbete för att främja miljömässig hållbarhet. Parlamentet uppmanar regeringen att prioritera bevarandet av Albaniens unika naturliga landskap, och att öka takten på tillnärmningen till EU-lagstiftningen på områdena luft- och vattenkvalitet, avfallshantering och föroreningskontroll inom industrin. Parlamentet uppmanar regeringen att utveckla politiska strategier för förnybara energikällor, att effektivare ta itu med avfallshanteringsproblemet och att utveckla en miljömässigt hållbar turism. Parlamentet uppmanar regeringen att utveckla politiska strategier för förnybara energikällor, att effektivare ta itu med avfallshanteringsproblemet och den illegala importen av avfall samt att utveckla en miljömässigt hållbar turism. Parlamentet uppmanar myndigheterna att fullt ut genomföra en nationell avfallshanteringsplan och att upprätta en öppen och välfungerande infrastruktur för avfallskontroll i nära samarbete med lokala och nationella aktörer och organisationer från civilsamhället. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet kräver större framsteg på miljöskyddsområdet och bekämpningen av klimatförändringarna, fullständig tillämpning av miljölagstiftningen och ett närmare regionalt samarbete för att främja miljömässig hållbarhet. Parlamentet uppmanar regeringen att prioritera bevarandet av Albaniens unika naturliga landskap, och att öka takten på tillnärmningen till EU-lagstiftningen på områdena luft- och vattenkvalitet, avfallshantering och föroreningskontroll inom industrin. Parlamentet uppmanar regeringen att utveckla politiska strategier för förnybara energikällor, att effektivare ta itu med avfallshanteringsproblemet och att utveckla en miljömässigt hållbar turism. Parlamentet uppmanar regeringen att utveckla politiska strategier för förnybara energikällor, att effektivare ta itu med avfallshanteringsproblemet och den illegala importen av avfall samt att utveckla en miljömässigt hållbar turism. Parlamentet uppmanar myndigheterna att fullt ut genomföra en nationell avfallshanteringsplan och att upprätta en öppen och välfungerande infrastruktur för avfallskontroll i nära samarbete med lokala och nationella aktörer och organisationer från civilsamhället.

| 42. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över den höga arbetslösheten, trots att den är lägre än tidigare, och de många albaner som fortsätter att leva i fattigdom. Parlamentet uppmanar regeringen att vidta alla åtgärder för att ta itu med den extrema fattigdomen och skapa ett socialt skyddssystem för de ekonomiskt svagare medborgarna och dem med störst behov, däribland utsatta grupper såsom barn, personer med funktionshinder och minoritetsgrupper. Parlamentet anser att det är viktigt att de ges samma tillgång till utbildning, hälsovård, bostäder och offentliga tjänster. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet är mycket bekymrat över den höga arbetslösheten, trots att den är lägre än tidigare, och de många albaner som fortsätter att leva i fattigdom. Parlamentet uppmanar regeringen att vidta alla åtgärder för att ta itu med den extrema fattigdomen och skapa ett socialt skyddssystem för de ekonomiskt svagare medborgarna och dem med störst behov, däribland utsatta grupper såsom barn, personer med funktionshinder och minoritetsgrupper. Parlamentet anser att det är viktigt att de ges samma tillgång till utbildning, hälsovård, bostäder och offentliga tjänster.

| 43. | Europaparlamentet rekommenderar moderna offentliga investeringar för att främja en hållbar utveckling och minska arbetslösheten. Parlamentet är förvissat om att ett heltäckande program för offentliga investeringar även kommer att bidra till ett utnyttjande av potentialen hos Albaniens unga akademiska arbetskraft. Parlamentet uppmanar regeringen att anta ytterligare åtgärder och lagstiftning som främjar sysselsättning och tillväxt. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet rekommenderar moderna offentliga investeringar för att främja en hållbar utveckling och minska arbetslösheten. Parlamentet är förvissat om att ett heltäckande program för offentliga investeringar även kommer att bidra till ett utnyttjande av potentialen hos Albaniens unga akademiska arbetskraft. Parlamentet uppmanar regeringen att anta ytterligare åtgärder och lagstiftning som främjar sysselsättning och tillväxt.

| 44. | Europaparlamentet är bekymrat över situationen för tidigare politiska fångar, varav vissa nyligen har genomfört demonstrationer. Parlamentet uppmanar behöriga myndigheter att till fullo genomföra lagen om kompensering av tidigare politiska fångar. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet är bekymrat över situationen för tidigare politiska fångar, varav vissa nyligen har genomfört demonstrationer. Parlamentet uppmanar behöriga myndigheter att till fullo genomföra lagen om kompensering av tidigare politiska fångar.

Utveckla regionalt och internationellt samarbete

| 45. | Europaparlamentet lovordar Albaniens insatser för goda relationer med grannländerna. Parlamentet upprepar sin övertygelse om att gränserna på västra Balkan bör respekteras fullt ut och uppmuntrar Albanien och alla berörda parter att avstå från åtgärder som skulle kunna orsaka regionala spänningar. Parlamentet välkomnar regeringens politik för albanska befolkningsgrupper i grannländerna, i synnerhet uppmaningarna till dessa grupper att samarbeta med sina respektive regeringar för att lösa problem. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet lovordar Albaniens insatser för goda relationer med grannländerna. Parlamentet upprepar sin övertygelse om att gränserna på västra Balkan bör respekteras fullt ut och uppmuntrar Albanien och alla berörda parter att avstå från åtgärder som skulle kunna orsaka regionala spänningar. Parlamentet välkomnar regeringens politik för albanska befolkningsgrupper i grannländerna, i synnerhet uppmaningarna till dessa grupper att samarbeta med sina respektive regeringar för att lösa problem.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar Albanien att upphäva sitt bilaterala immunitetsavtal med Förenta staterna eftersom det inte är förenligt med EU:s politik om Internationella brottmålsdomstolen och undergräver Romstadgans integritet. Albanien uppmanas också att fortsätta stödja och till fullo samarbeta med Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar Albanien att upphäva sitt bilaterala immunitetsavtal med Förenta staterna eftersom det inte är förenligt med EU:s politik om Internationella brottmålsdomstolen och undergräver Romstadgans integritet. Albanien uppmanas också att fortsätta stödja och till fullo samarbeta med Internationella brottmålsdomstolen.

o

o o

| 47. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Albaniens regering och parlament. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Albaniens regering och parlament.

---

(1)  EUT L 80, 19.3.2008, s. 1.

(2)  EUT C 351 E, 2.12.2011, s. 85.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/142 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/142

---

P7_TA(2012)0509

EU:s stålindustri

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om EU:s stålindustri (2012/2833(RSP))

(2015/C 434/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, vilket har sina rötter i fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, vilket har sina rötter i fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG-fördraget),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om stålindustrin samt omstrukturering, utflyttning och nedläggning av företag inom EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om stålindustrin samt omstrukturering, utflyttning och nedläggning av företag inom EU,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och gemenskapsstadgan om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och gemenskapsstadgan om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 februari 2011”Råvaror och marknader för basprodukter: Att möta utmaningarna” (COM(2011)0025), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 februari 2011”Råvaror och marknader för basprodukter: Att möta utmaningarna” (COM(2011)0025),

| — | med beaktande av Europa 2020-strategin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europa 2020-strategin,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”En starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk återhämtning” (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”En starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk återhämtning” (COM(2012)0582),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om EU:s stålindustri (O-000184/2012 – B7-0368/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om EU:s stålindustri (O-000184/2012 – B7-0368/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kol- och stålsektorerna regleras av bestämmelserna i EU-fördraget efter det att EKSG-fördraget upphört. |
| --- | --- |

A.

Kol- och stålsektorerna regleras av bestämmelserna i EU-fördraget efter det att EKSG-fördraget upphört.

| B. | Ett av Europeiska unionens mål är att stödja tillverkningsindustrin och göra den konkurrenskraftig, hållbar och reaktionssnabb för förändrade marknadsförhållanden inom och utanför Europa, eftersom denna industri är av avgörande betydelse för Europas tillväxt och välstånd. |
| --- | --- |

B.

Ett av Europeiska unionens mål är att stödja tillverkningsindustrin och göra den konkurrenskraftig, hållbar och reaktionssnabb för förändrade marknadsförhållanden inom och utanför Europa, eftersom denna industri är av avgörande betydelse för Europas tillväxt och välstånd.

| C. | Den europeiska stålindustrin har drabbats av ett betydande efterfrågefall, vilket leder till ett fortsatt fall i sysselsättning och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

C.

Den europeiska stålindustrin har drabbats av ett betydande efterfrågefall, vilket leder till ett fortsatt fall i sysselsättning och konkurrenskraft.

| D. | Stålindustrin är av strategisk betydelse för EU:s ekonomi. Det ligger i hela Europeiska unionens intresse att bevara den verksamhet som ligger till grund för dess industristruktur och att garantera försörjningstrygghet genom inhemsk produktion. |
| --- | --- |

D.

Stålindustrin är av strategisk betydelse för EU:s ekonomi. Det ligger i hela Europeiska unionens intresse att bevara den verksamhet som ligger till grund för dess industristruktur och att garantera försörjningstrygghet genom inhemsk produktion.

| E. | En konkurrenskraftig europeisk stålindustri utgör grunden för utveckling och värdeskapande i många viktiga industrisektorer, såsom bil-, tillverknings- och maskinindustrin. |
| --- | --- |

E.

En konkurrenskraftig europeisk stålindustri utgör grunden för utveckling och värdeskapande i många viktiga industrisektorer, såsom bil-, tillverknings- och maskinindustrin.

| F. | Stålindustrin står inför betydande utmaningar, såsom en väsentlig minskning av efterfrågan, stark konkurrens i form av import från tredjeländer som verkar enligt andra bestämmelser och standarder, svårigheter med tillgången till råvaror och högre kostnader som har lett till omstrukturering, fusioner och förlorade arbetstillfällen. |
| --- | --- |

F.

Stålindustrin står inför betydande utmaningar, såsom en väsentlig minskning av efterfrågan, stark konkurrens i form av import från tredjeländer som verkar enligt andra bestämmelser och standarder, svårigheter med tillgången till råvaror och högre kostnader som har lett till omstrukturering, fusioner och förlorade arbetstillfällen.

| G. | Sysselsättningen inom stålsektorn har minskat från en miljon arbetstillfällen 1970 till ca 3 69  000 arbetstillfällen 2012. Antalet arbetstagare inom industrier i senare led uppgår till flera miljoner. |
| --- | --- |

G.

Sysselsättningen inom stålsektorn har minskat från en miljon arbetstillfällen 1970 till ca 3 69  000 arbetstillfällen 2012. Antalet arbetstagare inom industrier i senare led uppgår till flera miljoner.

| H. | Enligt uppgifter som publicerats av kommissionen uppgick EU:s stålexport 2010 till 33,7 miljoner ton (32 miljarder EUR). De största marknaderna för export av stål från EU var Turkiet, Förenta staterna, Algeriet, Schweiz, Ryssland och Indien. Samtidigt uppgick EU:s stålimport till 26,8 miljoner ton (18 miljarder EUR). De största importländerna var Ryssland, Ukraina, Kina, Turkiet, Sydkorea, Schweiz och Serbien. |
| --- | --- |

H.

Enligt uppgifter som publicerats av kommissionen uppgick EU:s stålexport 2010 till 33,7 miljoner ton (32 miljarder EUR). De största marknaderna för export av stål från EU var Turkiet, Förenta staterna, Algeriet, Schweiz, Ryssland och Indien. Samtidigt uppgick EU:s stålimport till 26,8 miljoner ton (18 miljarder EUR). De största importländerna var Ryssland, Ukraina, Kina, Turkiet, Sydkorea, Schweiz och Serbien.

| I. | Den aktuella krisen skapar enorma sociala problem för drabbade arbetstagare och regioner och företag som omfattas av omstruktureringsåtgärder bör agera på ett socialt ansvarsfullt sätt, eftersom erfarenheterna har visat att ingen framgångsrik omstrukturering har kunnat åstadkommas utan en stark och ansvarsfull social dialog. |
| --- | --- |

I.

Den aktuella krisen skapar enorma sociala problem för drabbade arbetstagare och regioner och företag som omfattas av omstruktureringsåtgärder bör agera på ett socialt ansvarsfullt sätt, eftersom erfarenheterna har visat att ingen framgångsrik omstrukturering har kunnat åstadkommas utan en stark och ansvarsfull social dialog.

| J. | Högteknologisk industri – där stålsektorn är ett exempel – ses som en modell för tekniskt kunnande och måste därför bevaras genom omedelbara åtgärder så att dess utflyttning till territorier utanför EU kan undvikas. |
| --- | --- |

J.

Högteknologisk industri – där stålsektorn är ett exempel – ses som en modell för tekniskt kunnande och måste därför bevaras genom omedelbara åtgärder så att dess utflyttning till territorier utanför EU kan undvikas.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på kort sikt presentera en klar bild av situationen när det gäller de större förändringar som pågår inom Europas stålindustri. Parlamentet betonar att det är viktigt för kommissionen att övervaka utvecklingen noggrant så att Europas industriarv och den berörda arbetskraften kan tryggas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på kort sikt presentera en klar bild av situationen när det gäller de större förändringar som pågår inom Europas stålindustri. Parlamentet betonar att det är viktigt för kommissionen att övervaka utvecklingen noggrant så att Europas industriarv och den berörda arbetskraften kan tryggas.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen efter det EKSG-fördraget upphört att gälla har rätt att ta itu med de ekonomiska och sociala effekterna av utvecklingen i den europeiska stålindustrin, och uppmanar kommissionen att ta hänsyn till de positiva erfarenheterna av EKSG-fördraget och att inrätta ett trepartsorgan (fackföreningar, industrin och kommissionen) med uppgift att arbeta för en vidareutveckling av den europeiska stålindustrin, säkra förebyggande åtgärder, samråd och information till arbetstagarna och se till att de lagliga kraven enligt direktivet om europeiska företagsråd (1) till fullo iakttas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att kommissionen efter det EKSG-fördraget upphört att gälla har rätt att ta itu med de ekonomiska och sociala effekterna av utvecklingen i den europeiska stålindustrin, och uppmanar kommissionen att ta hänsyn till de positiva erfarenheterna av EKSG-fördraget och att inrätta ett trepartsorgan (fackföreningar, industrin och kommissionen) med uppgift att arbeta för en vidareutveckling av den europeiska stålindustrin, säkra förebyggande åtgärder, samråd och information till arbetstagarna och se till att de lagliga kraven enligt direktivet om europeiska företagsråd (1) till fullo iakttas.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant överväga olika initiativ på medellång och lång sikt för att stödja och bevara stålindustrin och sektorer i senare led. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant överväga olika initiativ på medellång och lång sikt för att stödja och bevara stålindustrin och sektorer i senare led.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fästa större vikt vid industripolitiken för att återupprätta den europeiska industrins konkurrenskraft på den globala marknaden och garantera lika spelregler samtidigt som man säkerställer höga sociala och miljömässiga standarder inom EU och arbetar för ömsesidighet i tredjeländer. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fästa större vikt vid industripolitiken för att återupprätta den europeiska industrins konkurrenskraft på den globala marknaden och garantera lika spelregler samtidigt som man säkerställer höga sociala och miljömässiga standarder inom EU och arbetar för ömsesidighet i tredjeländer.

| 5. | Europaparlamentet anser att den europeiska ekonomins återhämtning är beroende av en starkare tillverkningsindustri. Parlamentet påpekar att stål spelar en nyckelroll när det gäller att trygga konkurrenskraften hos strategiska industrier i senare led, vilka allvarligt skulle påverkas av en minskning av den europeiska stålindustrin och bli beroende av import från tredjeland, vilket skulle göra dem sårbara. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att den europeiska ekonomins återhämtning är beroende av en starkare tillverkningsindustri. Parlamentet påpekar att stål spelar en nyckelroll när det gäller att trygga konkurrenskraften hos strategiska industrier i senare led, vilka allvarligt skulle påverkas av en minskning av den europeiska stålindustrin och bli beroende av import från tredjeland, vilket skulle göra dem sårbara.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att utveckla en europeisk handlingsplan för stålsektorn före juni 2013, men understryker att denna plan måste läggas fram snarast möjligt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att utveckla en europeisk handlingsplan för stålsektorn före juni 2013, men understryker att denna plan måste läggas fram snarast möjligt.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över sitt beslut att inte förlänga systemet för förhandskontroll av import av stålprodukter och stålrör till att omfatta tiden efter den 31 december 2012, enligt bestämmelserna i kommissionens förordning (EU) nr 1241/2009 (2), samt att inbegripa detta system i handlingsplanen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över sitt beslut att inte förlänga systemet för förhandskontroll av import av stålprodukter och stålrör till att omfatta tiden efter den 31 december 2012, enligt bestämmelserna i kommissionens förordning (EU) nr 1241/2009 (2), samt att inbegripa detta system i handlingsplanen.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin handlingsplan ta upp möjligheten att utnyttja alla tillgängliga EU-verktyg, såsom ökning av FoU och innovation, särskilt till förmån för energi- och resurseffektivitet, riktade investeringar av Europeiska investeringsbanken, en aktiv politik för arbetstagarnas kompetensutveckling och omskolning, ett eventuellt utnyttjande av EU:s finansiella instrument, såsom Europeiska socialfonden och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, efter behov, och andra incitament för att hjälpa industrin att investera och modernisera sig. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin handlingsplan ta upp möjligheten att utnyttja alla tillgängliga EU-verktyg, såsom ökning av FoU och innovation, särskilt till förmån för energi- och resurseffektivitet, riktade investeringar av Europeiska investeringsbanken, en aktiv politik för arbetstagarnas kompetensutveckling och omskolning, ett eventuellt utnyttjande av EU:s finansiella instrument, såsom Europeiska socialfonden och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, efter behov, och andra incitament för att hjälpa industrin att investera och modernisera sig.

| 9. | Europaparlamentet anser att man i en sådan handlingsplan även bör beakta olika sätt att hantera och minska de höga energi- och råvarukostnaderna, vilka hotar stålindustrins konkurrenskraft. Parlamentet understryker i detta sammanhang att energi- och resurseffektivitet kan bidra till avsevärda kostnadsbesparingar, och välkomnar här det europeiska offentlig-privata partnerskapet SPIRE, men uppmanar inte desto mindre kommissionen och stålsektorn själv att fortsätta att undersöka de till buds stående alternativen, såsom ett industriproduktionssystem med slutet kretslopp som syftar till återvinning och återanvändning av metallskrot, med hänsyn till det för närvarande och i framtiden begränsade råvaruutbudet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att man i en sådan handlingsplan även bör beakta olika sätt att hantera och minska de höga energi- och råvarukostnaderna, vilka hotar stålindustrins konkurrenskraft. Parlamentet understryker i detta sammanhang att energi- och resurseffektivitet kan bidra till avsevärda kostnadsbesparingar, och välkomnar här det europeiska offentlig-privata partnerskapet SPIRE, men uppmanar inte desto mindre kommissionen och stålsektorn själv att fortsätta att undersöka de till buds stående alternativen, såsom ett industriproduktionssystem med slutet kretslopp som syftar till återvinning och återanvändning av metallskrot, med hänsyn till det för närvarande och i framtiden begränsade råvaruutbudet.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta stålindustrin i sin pågående översyn av befintliga bestämmelser om statligt stöd, och att undersöka möjligheten att införa kvalitetscertifiering för stålrelaterade produkter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta stålindustrin i sin pågående översyn av befintliga bestämmelser om statligt stöd, och att undersöka möjligheten att införa kvalitetscertifiering för stålrelaterade produkter.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka omstrukturerings- och utflyttningsverksamhet, och från fall till fall se till att sådan verksamhet utförs under strikt iakttagande av unionens konkurrenslagstiftning. Parlamentet anser att potentiella missbruk av dominerande ställning på marknaden även bör övervakas. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka omstrukturerings- och utflyttningsverksamhet, och från fall till fall se till att sådan verksamhet utförs under strikt iakttagande av unionens konkurrenslagstiftning. Parlamentet anser att potentiella missbruk av dominerande ställning på marknaden även bör övervakas.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar projekt såsom Ulcos-konsortiet (Ultra-low Carbon Dioxide Steelmaking), vilket tjänar som exempel på ett innovativ forsknings- och utvecklingsinitiativ för att hjälpa stålindustrin att ytterligare minska sina koldioxidutsläpp. Parlamentet betonar behovet av fortsatta investeringar i forsknings- och innovationsverksamhet, något som är avgörande för att återupprätta och förnya denna sektor. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar projekt såsom Ulcos-konsortiet (Ultra-low Carbon Dioxide Steelmaking), vilket tjänar som exempel på ett innovativ forsknings- och utvecklingsinitiativ för att hjälpa stålindustrin att ytterligare minska sina koldioxidutsläpp. Parlamentet betonar behovet av fortsatta investeringar i forsknings- och innovationsverksamhet, något som är avgörande för att återupprätta och förnya denna sektor.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka den framtida utvecklingen i anläggningarna i Florange, Liège, Terni, Galați, Schifflange, Piombino, Câmpia Turzii, Rodange, Oțelu Roşu, Trieste, Silesia, Reşiţa, Targoviste, Călăraşi, Hunedoara, Buzău, Braila, Borlänge, Luleå, Oxelösund och på andra orter vars integritet är hotad, så att man kan säkerställa att den europeiska stålindustrins konkurrenskraft och dess betydelse som en sektor för sysselsättning inte hotas. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka den framtida utvecklingen i anläggningarna i Florange, Liège, Terni, Galați, Schifflange, Piombino, Câmpia Turzii, Rodange, Oțelu Roşu, Trieste, Silesia, Reşiţa, Targoviste, Călăraşi, Hunedoara, Buzău, Braila, Borlänge, Luleå, Oxelösund och på andra orter vars integritet är hotad, så att man kan säkerställa att den europeiska stålindustrins konkurrenskraft och dess betydelse som en sektor för sysselsättning inte hotas.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 254, 30.9.1994, s. 64.

(2)  EUT L 332, 17.12.2009, s. 54.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/144 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/144

---

P7_TA(2012)0510

En ny hållbar och konkurrenskraftig stålindustri

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om en ny, hållbar och konkurrenskraftig stålindustri (på grundval av en framställning) (2012/2905(RSP))

(2015/C 434/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av framställning 760/2007, ingiven av en italiensk medborgare, om stålverket Ilva och dioxinlarmet i Taranto, |
| --- | --- |

—

med beaktande av framställning 760/2007, ingiven av en italiensk medborgare, om stålverket Ilva och dioxinlarmet i Taranto,

| — | med beaktande av EU-domstolens dom av den 31 mars 2011, där det fastslogs att Italien hade underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC-direktivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-domstolens dom av den 31 mars 2011, där det fastslogs att Italien hade underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC-direktivet),

| — | med beaktande av artikel 191.2 i EUF-fördraget och direktiv 2004/35/EG om miljöansvar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 191.2 i EUF-fördraget och direktiv 2004/35/EG om miljöansvar,

| — | med beaktande av utskottets överläggningar med de berörda framställarna, senast den 9 oktober 2012, och med kommissionens ansvariga vice ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utskottets överläggningar med de berörda framställarna, senast den 9 oktober 2012, och med kommissionens ansvariga vice ordförande,

| — | med beaktande av artikel 202.2 i arbetsordningen, och av följande skäl |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 202.2 i arbetsordningen, och av följande skäl

| A. | Framställarna har kraftfullt uttryckt sin oro över de extremt höga dioxinutsläppen från stålverket Ilva i Taranto. Dessa utsläpp har haft – och har alltjämt – betydande, skadliga och varaktiga hälsoeffekter för lokalbefolkningen. I området finns det 20  000 familjer där någon familjemedlem har arbetat inom stålindustrin eller i anslutning till den. De farliga utsläppen har lett till att förekomsten av sjukdomar, även kroniska sjukdomar, är oacceptabelt hög bland lokalbefolkningen. |
| --- | --- |

A.

Framställarna har kraftfullt uttryckt sin oro över de extremt höga dioxinutsläppen från stålverket Ilva i Taranto. Dessa utsläpp har haft – och har alltjämt – betydande, skadliga och varaktiga hälsoeffekter för lokalbefolkningen. I området finns det 20  000 familjer där någon familjemedlem har arbetat inom stålindustrin eller i anslutning till den. De farliga utsläppen har lett till att förekomsten av sjukdomar, även kroniska sjukdomar, är oacceptabelt hög bland lokalbefolkningen.

| B. | Nyligen lade de italienska myndigheterna ner vissa delar av stålverket Ilva för att undvika ytterligare föroreningar. Myndigheterna och de nuvarande stålverksägarna är enligt lag skyldiga att se till att det sker en fortsatt radikal minskning av de skadliga utsläppen. |
| --- | --- |

B.

Nyligen lade de italienska myndigheterna ner vissa delar av stålverket Ilva för att undvika ytterligare föroreningar. Myndigheterna och de nuvarande stålverksägarna är enligt lag skyldiga att se till att det sker en fortsatt radikal minskning av de skadliga utsläppen.

| C. | Den osäkra och farliga situationen vid stålverket Ilva orsakar även allvarliga belastningar och skador på miljön och skapar svåra sociala och ekonomiska problem i Syditalien. Privatiseringen av stålverket har inte medfört någon förbättring av miljösäkerheten inom sektorn. |
| --- | --- |

C.

Den osäkra och farliga situationen vid stålverket Ilva orsakar även allvarliga belastningar och skador på miljön och skapar svåra sociala och ekonomiska problem i Syditalien. Privatiseringen av stålverket har inte medfört någon förbättring av miljösäkerheten inom sektorn.

| D. | Stålindustrin, som sysselsätter ungefär 3 60  000 personer, är en mycket viktig ekonomisk sektor inom EU, och parlamentet har en plikt och ett ansvar att klart och tydligt visa sin solidaritet med arbetarna på stålverket Ilva och deras familjer som har råkat illa ut på grund av denna helt oacceptabla situation. |
| --- | --- |

D.

Stålindustrin, som sysselsätter ungefär 3 60  000 personer, är en mycket viktig ekonomisk sektor inom EU, och parlamentet har en plikt och ett ansvar att klart och tydligt visa sin solidaritet med arbetarna på stålverket Ilva och deras familjer som har råkat illa ut på grund av denna helt oacceptabla situation.

| E. | Det är strategiskt viktigt för EU:s industripolitik att förhindra ytterligare omlokaliseringar av stålverken och stålproduktionen till länder utanför EU och att trygga säkerheten för arbetskraften. När det gäller EU:s miljöpolitik är det viktigt att se till att förorenaren betalar och att den ekologiska balansen förstärks och vid behov återställs, vilket är ett krav enligt artikel 191.2 i EUF-fördraget och direktiv 2004/35/EG om miljöansvar. |
| --- | --- |

E.

Det är strategiskt viktigt för EU:s industripolitik att förhindra ytterligare omlokaliseringar av stålverken och stålproduktionen till länder utanför EU och att trygga säkerheten för arbetskraften. När det gäller EU:s miljöpolitik är det viktigt att se till att förorenaren betalar och att den ekologiska balansen förstärks och vid behov återställs, vilket är ett krav enligt artikel 191.2 i EUF-fördraget och direktiv 2004/35/EG om miljöansvar.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att utforma en ny stålindustripolitik som ökar tillväxten och sysselsättningen under den ekonomiska krisen och är förenlig med alla EU-medborgares och EU-invånares hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att utforma en ny stålindustripolitik som ökar tillväxten och sysselsättningen under den ekonomiska krisen och är förenlig med alla EU-medborgares och EU-invånares hälsa och säkerhet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att även samarbeta med alla berörda parter för att se till att denna politik på ett enhetligt sätt kombinerar ekonomiska mål med sociala och miljömässiga prioriteringar, så att det skapas en modern, konkurrenskraftig och hållbar europeisk stålindustri som fullt ut överensstämmer med EU:s miljölagstiftning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att även samarbeta med alla berörda parter för att se till att denna politik på ett enhetligt sätt kombinerar ekonomiska mål med sociala och miljömässiga prioriteringar, så att det skapas en modern, konkurrenskraftig och hållbar europeisk stålindustri som fullt ut överensstämmer med EU:s miljölagstiftning.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de italienska myndigheterna att med det snaraste trygga miljösaneringen av det förorenade stålverket och samtidigt se till att kostnaderna i samband med de förebyggande eller avhjälpande åtgärderna täcks i enlighet med principen om att förorenaren ska betala, vilket är ett krav enligt artikel 8 i direktiv 2004/35/EG om miljöansvar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de italienska myndigheterna att med det snaraste trygga miljösaneringen av det förorenade stålverket och samtidigt se till att kostnaderna i samband med de förebyggande eller avhjälpande åtgärderna täcks i enlighet med principen om att förorenaren ska betala, vilket är ett krav enligt artikel 8 i direktiv 2004/35/EG om miljöansvar.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/146 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/146

---

P7_TA(2012)0511

Situationen i Demokratiska republiken Kongo

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om situationen i Demokratiska republiken Kongo (2012/2907(RSP))

(2015/C 434/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet som undertecknades i Cotonou i juni 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet som undertecknades i Cotonou i juni 2000,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948 och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948 och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av artikel 3 i Genèvekonventionen från 1949 och protokoll II till denna, vilka förbjuder summariska avrättningar, våldtäkter, tvångsrekrytering och andra grymheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i Genèvekonventionen från 1949 och protokoll II till denna, vilka förbjuder summariska avrättningar, våldtäkter, tvångsrekrytering och andra grymheter,

| — | med beaktande av konventionen om barnets rättigheter från den 20 november 1989, som särskilt förbjuder barns inblandning i väpnade konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om barnets rättigheter från den 20 november 1989, som särskilt förbjuder barns inblandning i väpnade konflikter,

| — | med beaktande av det frivilliga protokollet till konventionen om barnets rättigheter avseende barns inblandning i väpnade konflikter, vilket har ratificerats av länderna i området kring de stora sjöarna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det frivilliga protokollet till konventionen om barnets rättigheter avseende barns inblandning i väpnade konflikter, vilket har ratificerats av länderna i området kring de stora sjöarna,

| — | med beaktande av de relevanta resolutionerna från FN:s säkerhetsråd, särskilt resolutionerna 2076 (2012), 2053 (2012), 1925 (2010) och 1856 (2008) om situationen i Demokratiska republiken Kongo, vilka fastställer mandatet för FN:s stabiliseringsuppdrag i Demokratiska republiken Kongo (Monusco), säkerhetsrådets förklaring av den 2 augusti 2012 och de månatliga rapporterna från FN:s generalsekreterare om denna fråga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de relevanta resolutionerna från FN:s säkerhetsråd, särskilt resolutionerna 2076 (2012), 2053 (2012), 1925 (2010) och 1856 (2008) om situationen i Demokratiska republiken Kongo, vilka fastställer mandatet för FN:s stabiliseringsuppdrag i Demokratiska republiken Kongo (Monusco), säkerhetsrådets förklaring av den 2 augusti 2012 och de månatliga rapporterna från FN:s generalsekreterare om denna fråga,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009) och 1960 (2010) om kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009) och 1960 (2010) om kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 60/1 av den 24 oktober 2005 om resultaten från 2005 års världstoppmöte, särskilt punkterna 138–140 om skyldigheten att skydda befolkningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 60/1 av den 24 oktober 2005 om resultaten från 2005 års världstoppmöte, särskilt punkterna 138–140 om skyldigheten att skydda befolkningar,

| — | med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, som Demokratiska republiken Kongo ratificerade 1982, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, som Demokratiska republiken Kongo ratificerade 1982,

| — | med beaktande av Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråds beslut av den 19 september 2012 om säkerhetsläget i östra Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråds beslut av den 19 september 2012 om säkerhetsläget i östra Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets (utrikesfrågor) möten av den 25 juni och 19 november 2012 om situationen i östra Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets (utrikesfrågor) möten av den 25 juni och 19 november 2012 om situationen i östra Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av uttalandet av den 19 oktober 2012 från ordföranden i FN:s säkerhetsråd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 19 oktober 2012 från ordföranden i FN:s säkerhetsråd,

| — | med beaktande av uttalandet av den 23 juni 2011 från Margot Wallström, före detta särskild representant för FN:s generalsekreterare för frågor om sexuellt våld i konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 23 juni 2011 från Margot Wallström, före detta särskild representant för FN:s generalsekreterare för frågor om sexuellt våld i konflikter,

| — | med beaktande av uttalandet av den 27 september 2012 från Europeiska rådets ordförande, Herman van Rompuy, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 27 september 2012 från Europeiska rådets ordförande, Herman van Rompuy,

| — | med beaktande av uttalandena av den 7 juni, 12 juni, 10 juli och 23 november 2012 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 7 juni, 12 juni, 10 juli och 23 november 2012 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2012 om situationen i östra Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2012 om situationen i östra Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av uttalandet av den 22 februari 2011 från Andris Piebalgs, kommissionsledamot med ansvar för utvecklingsbistånd, med titeln ”DRC: A Step towards Ending Impunity”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 22 februari 2011 från Andris Piebalgs, kommissionsledamot med ansvar för utvecklingsbistånd, med titeln ”DRC: A Step towards Ending Impunity”,

| — | med beaktande av uttalandet av den 26 juni 2012 från Kristalina Georgieva, kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete, humanitärt bistånd och krishantering, om det försämrade människorättsläget i Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 26 juni 2012 från Kristalina Georgieva, kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete, humanitärt bistånd och krishantering, om det försämrade människorättsläget i Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av uttalandena från stats- och regeringscheferna i medlemsstaterna i den internationella konferensen för området kring de stora sjöarna avseende säkerhetsläget i östra Demokratiska republiken Kongo, särskilt uttalandet av den 24 november 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från stats- och regeringscheferna i medlemsstaterna i den internationella konferensen för området kring de stora sjöarna avseende säkerhetsläget i östra Demokratiska republiken Kongo, särskilt uttalandet av den 24 november 2012,

| — | med beaktande av resolutionen från Internationella organisationen för frankofoni, antagen vid det fjortonde toppmötet för fransktalande länder i Kinshasa den 13 och 14 oktober 2012, om situationen i Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från Internationella organisationen för frankofoni, antagen vid det fjortonde toppmötet för fransktalande länder i Kinshasa den 13 och 14 oktober 2012, om situationen i Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 21 juni 2012 från ordföranden för den säkerhetsrådskommitté i FN som inrättats genom resolution 1533 (2004) om Demokratiska republiken Kongo till ordföranden i säkerhetsrådet, genom vilken interimsrapporten från expertgruppen om Demokratiska republiken Kongo och bilagorna till den överlämnades och vilken innehöll en begäran om att dessa skulle offentliggöras i form av ett rådsdokument (S/2012/348), |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 21 juni 2012 från ordföranden för den säkerhetsrådskommitté i FN som inrättats genom resolution 1533 (2004) om Demokratiska republiken Kongo till ordföranden i säkerhetsrådet, genom vilken interimsrapporten från expertgruppen om Demokratiska republiken Kongo och bilagorna till den överlämnades och vilken innehöll en begäran om att dessa skulle offentliggöras i form av ett rådsdokument (S/2012/348),

| — | med beaktande av rapporterna från människorättsorganisationer om de allvarliga människorättskränkningarna i östra Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från människorättsorganisationer om de allvarliga människorättskränkningarna i östra Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av avtalet om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt) mellan EU och Demokratiska republiken Kongo som trädde i kraft i september 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt) mellan EU och Demokratiska republiken Kongo som trädde i kraft i september 2010,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Demokratiska republiken Kongo, särskilt resolutionen av den 13 juni 2012 om valövervakning i Demokratiska republiken Kongo (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Demokratiska republiken Kongo, särskilt resolutionen av den 13 juni 2012 om valövervakning i Demokratiska republiken Kongo (1),

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sedan april 2012 har delar av Demokratiska republiken Kongos väpnade styrkor (FARDC) begått myteri i landets östra delar, närmare bestämt i Nordkivuprovinsen. Detta myteri utmynnade snabbt i ett väpnat uppror med namnet 23-marsrörelsen (M23), som krävde att det fredsavtal som undertecknades i Goma den 23 mars 2009 av Demokratiska republiken Kongos regering och den väpnade grupp som är känd under namnet Nationella kongressen för folkets försvar (CNDP) ska tillämpas. |
| --- | --- |

A.

Sedan april 2012 har delar av Demokratiska republiken Kongos väpnade styrkor (FARDC) begått myteri i landets östra delar, närmare bestämt i Nordkivuprovinsen. Detta myteri utmynnade snabbt i ett väpnat uppror med namnet 23-marsrörelsen (M23), som krävde att det fredsavtal som undertecknades i Goma den 23 mars 2009 av Demokratiska republiken Kongos regering och den väpnade grupp som är känd under namnet Nationella kongressen för folkets försvar (CNDP) ska tillämpas.

| B. | M23-rebellerna är en av de många väpnade grupper såsom Mai-Mai-gruppen, Demokratiska styrkorna för Rwandas befrielse (FDLR) och rwandiska hutu-rebeller, å ena sidan, och FARDC, å andra sidan, som strider i denna resursrika region. |
| --- | --- |

B.

M23-rebellerna är en av de många väpnade grupper såsom Mai-Mai-gruppen, Demokratiska styrkorna för Rwandas befrielse (FDLR) och rwandiska hutu-rebeller, å ena sidan, och FARDC, å andra sidan, som strider i denna resursrika region.

| C. | M23-rebellerna har i nästa sju månaders tid ockuperat en stor del av Nordkivuprovinsen, där de har etablerat sin egen förvaltning. Demokratiska republiken Kongos regering har ingen som helst kontroll över denna del av provinsen, vilket orsakar konstant instabilitet och osäkerhet. |
| --- | --- |

C.

M23-rebellerna har i nästa sju månaders tid ockuperat en stor del av Nordkivuprovinsen, där de har etablerat sin egen förvaltning. Demokratiska republiken Kongos regering har ingen som helst kontroll över denna del av provinsen, vilket orsakar konstant instabilitet och osäkerhet.

| D. | Elva dagar efter att ha tagit kontrollen över Goma från regeringsstyrkor som understöddes av fredsbevarande FN-soldater drog sig M23-rebellerna tillbaka från denna viktiga stad enligt ett avtal som nåddes med hjälp av regionala medlingsinsatser. |
| --- | --- |

D.

Elva dagar efter att ha tagit kontrollen över Goma från regeringsstyrkor som understöddes av fredsbevarande FN-soldater drog sig M23-rebellerna tillbaka från denna viktiga stad enligt ett avtal som nåddes med hjälp av regionala medlingsinsatser.

| E. | Den 6 december 2012 inleddes förhandlingar och en dialog mellan rebellgrupperna och den kongolesiska regeringen i Kampala, Uganda. |
| --- | --- |

E.

Den 6 december 2012 inleddes förhandlingar och en dialog mellan rebellgrupperna och den kongolesiska regeringen i Kampala, Uganda.

| F. | Väpnade gruppers attacker nyligen mot Mugunga III-lägret belyser att säkerhetsbehovet på platser där internflyktingar befinner sig måste prioriteras, liksom frågan om förbättrat tillträde för humanitär personal och förnödenheter. |
| --- | --- |

F.

Väpnade gruppers attacker nyligen mot Mugunga III-lägret belyser att säkerhetsbehovet på platser där internflyktingar befinner sig måste prioriteras, liksom frågan om förbättrat tillträde för humanitär personal och förnödenheter.

| G. | FN:s expertgrupp har lagt fram uppgifter som bevisar att Rwanda militärt stöder M23-rebellerna, inbegripet med vapen, ammunition, utbildning och soldater. |
| --- | --- |

G.

FN:s expertgrupp har lagt fram uppgifter som bevisar att Rwanda militärt stöder M23-rebellerna, inbegripet med vapen, ammunition, utbildning och soldater.

| H. | Ugandas och Rwandas regeringar förnekar FN-gruppens anklagelser om att de har stött M23-rebellerna och intagandet av staden Goma i östra Kongo. |
| --- | --- |

H.

Ugandas och Rwandas regeringar förnekar FN-gruppens anklagelser om att de har stött M23-rebellerna och intagandet av staden Goma i östra Kongo.

| I. | Förenta staterna, Förenade kungariket, Tyskland, Nederländerna, Sverige och EU har alla ställt in en del av sitt bistånd till Rwanda, som en följd av FN:s rapport. |
| --- | --- |

I.

Förenta staterna, Förenade kungariket, Tyskland, Nederländerna, Sverige och EU har alla ställt in en del av sitt bistånd till Rwanda, som en följd av FN:s rapport.

| J. | Medlemsstaterna i den internationella konferensen för området kring de stora sjöarna, Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC) och EU har arbetat för att nå en konstruktiv politisk lösning på konflikten i östra Demokratiska republiken Kongo. |
| --- | --- |

J.

Medlemsstaterna i den internationella konferensen för området kring de stora sjöarna, Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC) och EU har arbetat för att nå en konstruktiv politisk lösning på konflikten i östra Demokratiska republiken Kongo.

| K. | Den internationella konferensens medlemsstater har inrättat en gemensam kontrollmekanism för att övervaka trupprörelser i östra Demokratiska republiken Kongo och har beslutat att ta en neutral internationell styrka i anspråk. |
| --- | --- |

K.

Den internationella konferensens medlemsstater har inrättat en gemensam kontrollmekanism för att övervaka trupprörelser i östra Demokratiska republiken Kongo och har beslutat att ta en neutral internationell styrka i anspråk.

| L. | Enligt FN:s säkerhetsråds resolution 2053 (2012) har Monuscos mandat förlängts till den 30 juni 2013. |
| --- | --- |

L.

Enligt FN:s säkerhetsråds resolution 2053 (2012) har Monuscos mandat förlängts till den 30 juni 2013.

| M. | Östra Demokratiska republiken Kongo har drabbats av upprepade grymheter i form av människorättskränkningar och krigsbrott, såsom massvåldtäkter, däribland våldtäkter av kvinnor och flickor, tortyr och massakrer på civila samt utbredd värvning av barnsoldater. |
| --- | --- |

M.

Östra Demokratiska republiken Kongo har drabbats av upprepade grymheter i form av människorättskränkningar och krigsbrott, såsom massvåldtäkter, däribland våldtäkter av kvinnor och flickor, tortyr och massakrer på civila samt utbredd värvning av barnsoldater.

| N. | Sexuellt våld och den mer utbredda användningen av våldtäkter får enorma konsekvenser, såsom fysisk och psykisk nedbrytning av offren, och måste betraktas som krigsbrott. |
| --- | --- |

N.

Sexuellt våld och den mer utbredda användningen av våldtäkter får enorma konsekvenser, såsom fysisk och psykisk nedbrytning av offren, och måste betraktas som krigsbrott.

| O. | Den kongolesiska armén (FARDC) har också begått många övergrepp i krigsområdena. |
| --- | --- |

O.

Den kongolesiska armén (FARDC) har också begått många övergrepp i krigsområdena.

| P. | Befrielse från lagföring för personer som kränker de mänskliga rättigheterna och begår krigsbrott främjar ett klimat av straffrihet och uppmuntrar till nya brott. |
| --- | --- |

P.

Befrielse från lagföring för personer som kränker de mänskliga rättigheterna och begår krigsbrott främjar ett klimat av straffrihet och uppmuntrar till nya brott.

| Q. | Fler än 2,4 miljoner kongoleser från de områden som drabbats av stridigheterna har flytt internt och 4 20  000 har flytt till grannländerna, och dessa människor lever under inhumana förhållanden. |
| --- | --- |

Q.

Fler än 2,4 miljoner kongoleser från de områden som drabbats av stridigheterna har flytt internt och 4 20  000 har flytt till grannländerna, och dessa människor lever under inhumana förhållanden.

| R. | Demokratiska republiken Kongo, och särskilt de östra delarna av landet som för närvarande kontrolleras av väpnade paramilitära grupper, är mycket rikt på naturresurser som guld, tenn och coltan som via olaglig utvinningsverksamhet bidrar till att finansiera och förlänga konflikten. |
| --- | --- |

R.

Demokratiska republiken Kongo, och särskilt de östra delarna av landet som för närvarande kontrolleras av väpnade paramilitära grupper, är mycket rikt på naturresurser som guld, tenn och coltan som via olaglig utvinningsverksamhet bidrar till att finansiera och förlänga konflikten.

| S. | Virunga nationalpark fick 1979 världsarvsstatus av Unesco tack vare sin unika biologiska mångfald. |
| --- | --- |

S.

Virunga nationalpark fick 1979 världsarvsstatus av Unesco tack vare sin unika biologiska mångfald.

| T. | Det är oacceptabelt att oljekoncessioner har beviljats i Virunga nationalpark i strid med Pariskonventionen av den 16 november 1972 om skydd för världens kultur- och naturarv. |
| --- | --- |

T.

Det är oacceptabelt att oljekoncessioner har beviljats i Virunga nationalpark i strid med Pariskonventionen av den 16 november 1972 om skydd för världens kultur- och naturarv.

| U. | De oljekoncessioner som har beviljats i Virunga nationalpark strider mot denna konvention som knyter samman Demokratiska republiken Kongo och Unesco och mot Kongos författning och andra lagar. Dessa koncessioner bör därför dras tillbaka. |
| --- | --- |

U.

De oljekoncessioner som har beviljats i Virunga nationalpark strider mot denna konvention som knyter samman Demokratiska republiken Kongo och Unesco och mot Kongos författning och andra lagar. Dessa koncessioner bör därför dras tillbaka.

| V. | En del av problemet med regionens instabilitet kan också skyllas på den ökande arbetslösheten, den sociala krisen, livsmedelskrisen, bristen på bastjänster, den alltmer utbredda fattigdomen bland befolkningen och miljöförstörelse. Dessa problem kräver en omfattande utvecklingsplan och utvecklingsstrategi. |
| --- | --- |

V.

En del av problemet med regionens instabilitet kan också skyllas på den ökande arbetslösheten, den sociala krisen, livsmedelskrisen, bristen på bastjänster, den alltmer utbredda fattigdomen bland befolkningen och miljöförstörelse. Dessa problem kräver en omfattande utvecklingsplan och utvecklingsstrategi.

| W. | Man måste hantera konfliktens följder, särskilt med hjälp av demilitarisering, demobilisering och återanpassning av före detta soldater, repatriering av flyktingar, återflyttning av internflyktingar och genomförande av livskraftiga utvecklingsprogram. |
| --- | --- |

W.

Man måste hantera konfliktens följder, särskilt med hjälp av demilitarisering, demobilisering och återanpassning av före detta soldater, repatriering av flyktingar, återflyttning av internflyktingar och genomförande av livskraftiga utvecklingsprogram.

| X. | Ursprungsbefolkningen Batwa i östra Demokratiska republiken Kongo, som utgörs av 90  000 människor, utsätts för systematisk rasism, social och politisk utestängning och människorättskränkningar i Demokratiska republiken Kongo och i andra länder i området kring de stora sjöarna. |
| --- | --- |

X.

Ursprungsbefolkningen Batwa i östra Demokratiska republiken Kongo, som utgörs av 90  000 människor, utsätts för systematisk rasism, social och politisk utestängning och människorättskränkningar i Demokratiska republiken Kongo och i andra länder i området kring de stora sjöarna.

| Y. | Övergreppen mot människorättsaktivister och journalister i Demokratiska republiken Kongo har ökat och människorättsaktivister och journalister grips på godtyckliga grunder och hotas. Inget har gjorts för att ställa gärningsmännen inför rätta. |
| --- | --- |

Y.

Övergreppen mot människorättsaktivister och journalister i Demokratiska republiken Kongo har ökat och människorättsaktivister och journalister grips på godtyckliga grunder och hotas. Inget har gjorts för att ställa gärningsmännen inför rätta.

| 1. | Europaparlamentet är mycket oroat över den allmänna försämringen av situationen i östra Demokratiska republiken Kongo, vilket får allvarliga politiska, ekonomiska, sociala, humanitära och säkerhetsrelaterade följder både i Kongo och i hela regionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är mycket oroat över den allmänna försämringen av situationen i östra Demokratiska republiken Kongo, vilket får allvarliga politiska, ekonomiska, sociala, humanitära och säkerhetsrelaterade följder både i Kongo och i hela regionen.

| 2. | Europaparlamentet fördömer M23:s attacker och alla andra negativa rörelser som under de senaste månaderna har rapporterats i östra Demokratiska republiken Kongo. Parlamentet är emot alla former av extern inblandning i konflikten och betonar att utländska väpnade gruppers verksamhet i östra Demokratiska republiken Kongo måste stoppas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer M23:s attacker och alla andra negativa rörelser som under de senaste månaderna har rapporterats i östra Demokratiska republiken Kongo. Parlamentet är emot alla former av extern inblandning i konflikten och betonar att utländska väpnade gruppers verksamhet i östra Demokratiska republiken Kongo måste stoppas.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar specifikt både Rwandas och Ugandas regeringar att avhålla sig från att stödja rebellgruppen M23 eftersom detta destabiliserar området kring de stora sjöarna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar specifikt både Rwandas och Ugandas regeringar att avhålla sig från att stödja rebellgruppen M23 eftersom detta destabiliserar området kring de stora sjöarna.

| 4. | Europaparlamentet bekräftar på nytt Demokratiska republiken Kongos oavhändliga och oförytterliga rätt till respekt för sin suveränitet och territoriella integritet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet bekräftar på nytt Demokratiska republiken Kongos oavhändliga och oförytterliga rätt till respekt för sin suveränitet och territoriella integritet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter i området att i ärligt uppsåt bidra till en fredlig lösning. Parlamentet efterlyser dessutom ett omedelbart genomförande av den krislösningsplan som antogs i Kampala den 24 november 2012. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter i området att i ärligt uppsåt bidra till en fredlig lösning. Parlamentet efterlyser dessutom ett omedelbart genomförande av den krislösningsplan som antogs i Kampala den 24 november 2012.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar de insatser som har gjorts och de initiativ som har tagits av medlemsstaterna i den internationella konferensen för området kring de stora sjöarna, Afrikanska unionen och FN för att få till stånd en varaktig och fredlig politisk lösning på krisen. Parlamentet vidhåller att ett militärt alternativ inte kommer att lösa krisen. Därför efterlyser parlamentet en politisk fredsprocess som hanterar frågan om avväpning av rebellstyrkorna och de underliggande orsakerna till konflikten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar de insatser som har gjorts och de initiativ som har tagits av medlemsstaterna i den internationella konferensen för området kring de stora sjöarna, Afrikanska unionen och FN för att få till stånd en varaktig och fredlig politisk lösning på krisen. Parlamentet vidhåller att ett militärt alternativ inte kommer att lösa krisen. Därför efterlyser parlamentet en politisk fredsprocess som hanterar frågan om avväpning av rebellstyrkorna och de underliggande orsakerna till konflikten.

| 7. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att den gemensamma kontrollmekanismen fungerar tillfredsställande och av att den planerade neutrala internationella styrkan upprättas och tas i anspråk. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att den gemensamma kontrollmekanismen fungerar tillfredsställande och av att den planerade neutrala internationella styrkan upprättas och tas i anspråk.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar EU att anta en ståndpunkt gentemot alla enskilda personer som har brutit mot FN:s vapenembargo mot Kongo. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar EU att anta en ståndpunkt gentemot alla enskilda personer som har brutit mot FN:s vapenembargo mot Kongo.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna i Demokratiska republiken Kongo och dess grannländer att vidta åtgärder för att nå en strukturell lösning som leder till varaktig fred, säkerhet, stabilitet, ekonomisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter i området genom samarbete, fortlöpande dialog, upprättande av förtroende och försoning. Parlamentet bekräftar sitt åtagande att i detta syfte samarbeta med Demokratiska republiken Kongo och länderna i området kring de stora sjöarna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna i Demokratiska republiken Kongo och dess grannländer att vidta åtgärder för att nå en strukturell lösning som leder till varaktig fred, säkerhet, stabilitet, ekonomisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter i området genom samarbete, fortlöpande dialog, upprättande av förtroende och försoning. Parlamentet bekräftar sitt åtagande att i detta syfte samarbeta med Demokratiska republiken Kongo och länderna i området kring de stora sjöarna.

| 10. | Europaparlamentet fördömer alla våldshandlingar och människorättskränkningar i östra Demokratiska republiken Kongo och i området kring de stora sjöarna, och uttrycker sin solidaritet med de människor i Demokratiska republiken Kongo som drabbats av kriget. Parlamentet uppmanar alla parter i konflikterna i östra Demokratiska republiken Kongo att respektera internationell människorättslagstiftning och humanitär rätt, att avbryta alla attacker mot civila, särskilt kvinnor och barn, och att ge tillträde och skydd åt humanitära organisationer som kommer för att avhjälpa civilbefolkningens lidande. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet fördömer alla våldshandlingar och människorättskränkningar i östra Demokratiska republiken Kongo och i området kring de stora sjöarna, och uttrycker sin solidaritet med de människor i Demokratiska republiken Kongo som drabbats av kriget. Parlamentet uppmanar alla parter i konflikterna i östra Demokratiska republiken Kongo att respektera internationell människorättslagstiftning och humanitär rätt, att avbryta alla attacker mot civila, särskilt kvinnor och barn, och att ge tillträde och skydd åt humanitära organisationer som kommer för att avhjälpa civilbefolkningens lidande.

| 11. | Europaparlamentet fördömer i kraftiga ordalag det sexuella våld som i stor skala har utövats i Demokratiska republiken Kongo, särskilt våldtäkterna av kvinnor och flickor, och rekryteringen av barn. Parlamentet uppmanar med kraft Demokratiska republiken Kongos regering och det internationella samfundet att se till att alla personer i landets östra delar som så behöver får tillgång till lämplig läkarvård, inbegripet posttraumatiskt och psykologiskt stöd. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet fördömer i kraftiga ordalag det sexuella våld som i stor skala har utövats i Demokratiska republiken Kongo, särskilt våldtäkterna av kvinnor och flickor, och rekryteringen av barn. Parlamentet uppmanar med kraft Demokratiska republiken Kongos regering och det internationella samfundet att se till att alla personer i landets östra delar som så behöver får tillgång till lämplig läkarvård, inbegripet posttraumatiskt och psykologiskt stöd.

| 12. | Europaparlamentet fördömer mordförsöket på läkaren Denis Mukwege och förespråkar att en oberoende rättslig utredning ska bringa klarhet i detaljerna kring mordförsöket som kostade Mukweges livvakt livet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet fördömer mordförsöket på läkaren Denis Mukwege och förespråkar att en oberoende rättslig utredning ska bringa klarhet i detaljerna kring mordförsöket som kostade Mukweges livvakt livet.

| 13. | Europaparlamentet anser att det måste ske en opartisk och noggrann utredning av alla tidigare och aktuella fall av människorättskränkningar, och uppmanar alla länder i området kring de stora sjöarna att i samband med arbetet för att förbättra rättsstatsprincipen prioritera insatser för att sätta stopp för den rådande straffriheten. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det måste ske en opartisk och noggrann utredning av alla tidigare och aktuella fall av människorättskränkningar, och uppmanar alla länder i området kring de stora sjöarna att i samband med arbetet för att förbättra rättsstatsprincipen prioritera insatser för att sätta stopp för den rådande straffriheten.

| 14. | Europaparlamentet efterlyser i synnerhet att de som har begått människorättskränkningar, krigsbrott, brott mot mänskligheten, sexuella våldshandlingar mot kvinnor samt har värvat barnsoldater ska anmälas, identifieras, åtalas och straffas i enlighet med nationell och internationell straffrätt. Parlamentet betonar att straffrihet inte kan tolereras oavsett vilka förövarna är. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet efterlyser i synnerhet att de som har begått människorättskränkningar, krigsbrott, brott mot mänskligheten, sexuella våldshandlingar mot kvinnor samt har värvat barnsoldater ska anmälas, identifieras, åtalas och straffas i enlighet med nationell och internationell straffrätt. Parlamentet betonar att straffrihet inte kan tolereras oavsett vilka förövarna är.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar den kongolesiska regeringen att ta sitt fulla ansvar och sätta stopp för straffriheten, inbegripet de övergrepp som begåtts av den kongolesiska armén (FARDC). |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar den kongolesiska regeringen att ta sitt fulla ansvar och sätta stopp för straffriheten, inbegripet de övergrepp som begåtts av den kongolesiska armén (FARDC).

| 16. | Europaparlamentet uppmanar Demokratiska republiken Kongo att genomföra en effektiv reform av den nationella säkerhetssektorn, med starka oberoende institutioner som är skyldiga att rapportera till staten och dess medborgare och som kan bekämpa och lagföra brott och korruption. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar Demokratiska republiken Kongo att genomföra en effektiv reform av den nationella säkerhetssektorn, med starka oberoende institutioner som är skyldiga att rapportera till staten och dess medborgare och som kan bekämpa och lagföra brott och korruption.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet, särskilt EU, Afrikanska unionen och FN, att fortsätta att vidta alla åtgärder som står i deras makt för att se till att hjälpen till befolkningen i östra Demokratiska republiken Kongo samordnas bättre och får större verkan samt för att bidra till insatserna för att avhjälpa den humanitära katastrofen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet, särskilt EU, Afrikanska unionen och FN, att fortsätta att vidta alla åtgärder som står i deras makt för att se till att hjälpen till befolkningen i östra Demokratiska republiken Kongo samordnas bättre och får större verkan samt för att bidra till insatserna för att avhjälpa den humanitära katastrofen.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Demokratiska republiken Kongos regering och det internationella samfundet att se till att alla personer i landets östra delar som så behöver får tillgång till lämplig läkarvård, inbegripet posttraumatiskt och psykologiskt stöd. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Demokratiska republiken Kongos regering och det internationella samfundet att se till att alla personer i landets östra delar som så behöver får tillgång till lämplig läkarvård, inbegripet posttraumatiskt och psykologiskt stöd.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar Afrikanska unionen och länderna i området kring de stora sjöarna att vidta ytterligare åtgärder för att bekämpa olaglig exploatering av och handel med naturresurser – en av orsakerna till spridningen av och den olagliga handeln med vapen – vilket i sin tur är en de främsta faktorer som underblåser och förvärrar konflikterna i området kring de stora sjöarna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar Afrikanska unionen och länderna i området kring de stora sjöarna att vidta ytterligare åtgärder för att bekämpa olaglig exploatering av och handel med naturresurser – en av orsakerna till spridningen av och den olagliga handeln med vapen – vilket i sin tur är en de främsta faktorer som underblåser och förvärrar konflikterna i området kring de stora sjöarna.

| 20. | Europaparlamentet anser att transparent tillgång till och kontroll över Demokratiska republiken Kongos naturresurser är ett måste för en hållbar utveckling i landet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att transparent tillgång till och kontroll över Demokratiska republiken Kongos naturresurser är ett måste för en hållbar utveckling i landet.

| 21. | Europaparlamentet efterlyser mer kraftfulla åtgärder för att se till att det blir lättare att spåra mineraler som utvunnits illegalt, med hjälp av ett internationellt marknadskontrollinstrument för naturresurser som inspirerats av Dodd-Frank-lagen, antagen av den amerikanska kongressen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet efterlyser mer kraftfulla åtgärder för att se till att det blir lättare att spåra mineraler som utvunnits illegalt, med hjälp av ett internationellt marknadskontrollinstrument för naturresurser som inspirerats av Dodd-Frank-lagen, antagen av den amerikanska kongressen.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar med kraft den kongolesiska regeringen att snabbt och med fast hand handla för att förhindra irreparabla skador i Virunga nationalpark, som en följd av prospekteringen och utvinningen av olja eller annan illegal verksamhet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar med kraft den kongolesiska regeringen att snabbt och med fast hand handla för att förhindra irreparabla skador i Virunga nationalpark, som en följd av prospekteringen och utvinningen av olja eller annan illegal verksamhet.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar den kongolesiska regeringen att inte ge tillstånd för oljeutvinning, i enlighet med Unescos uttryckliga begäran. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar den kongolesiska regeringen att inte ge tillstånd för oljeutvinning, i enlighet med Unescos uttryckliga begäran.

| 24. | Europaparlamentet efterlyser insatser på både nationell och internationell nivå för att höja statens inflytande och stärka rättsstatsprincipen i Demokratiska republiken Kongo, särskilt i frågor som rör styrning och säkerhet, bl.a. i nära samarbete med Europeiska unionens rådgivnings- och biståndsuppdrag för reform av säkerhetssektorn i Demokratiska republiken Kongo (Eusec) och Europeiska unionens polisuppdrag (Eupol). Dessa uppdrag bör fortsätta för att konsolidera freden och säkerheten både i Demokratiska republiken Kongo och i området kring de stora sjöarna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet efterlyser insatser på både nationell och internationell nivå för att höja statens inflytande och stärka rättsstatsprincipen i Demokratiska republiken Kongo, särskilt i frågor som rör styrning och säkerhet, bl.a. i nära samarbete med Europeiska unionens rådgivnings- och biståndsuppdrag för reform av säkerhetssektorn i Demokratiska republiken Kongo (Eusec) och Europeiska unionens polisuppdrag (Eupol). Dessa uppdrag bör fortsätta för att konsolidera freden och säkerheten både i Demokratiska republiken Kongo och i området kring de stora sjöarna.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar stats- och regeringscheferna i området kring de stora sjöarna att verka för ett faktiskt genomförande av befintliga regionala freds- och utvecklingsinstrument, och uppmanar alla stater som skrivit under säkerhets-, stabilitets- och utvecklingspakten för området kring de stora sjöarna att genomföra den i sin helhet i syfte att skapa och konsolidera den nödvändiga basen för fred och säkerhet i området. Parlamentet uppmanar FN, EU, Afrikanska unionen och vänner till länderna i området kring de stora sjöarna att kraftfullt och aktivt stödja arbetet för att genomföra pakten. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar stats- och regeringscheferna i området kring de stora sjöarna att verka för ett faktiskt genomförande av befintliga regionala freds- och utvecklingsinstrument, och uppmanar alla stater som skrivit under säkerhets-, stabilitets- och utvecklingspakten för området kring de stora sjöarna att genomföra den i sin helhet i syfte att skapa och konsolidera den nödvändiga basen för fred och säkerhet i området. Parlamentet uppmanar FN, EU, Afrikanska unionen och vänner till länderna i området kring de stora sjöarna att kraftfullt och aktivt stödja arbetet för att genomföra pakten.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar samtliga länder i området och alla internationella organ att aktivt samarbeta med myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo för att avveckla och demobilisera alla väpnade grupper och skapa varaktig fred i östra Demokratiska republiken Kongo. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar samtliga länder i området och alla internationella organ att aktivt samarbeta med myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo för att avveckla och demobilisera alla väpnade grupper och skapa varaktig fred i östra Demokratiska republiken Kongo.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar med kraft FN:s stabiliseringsuppdrag i Demokratiska republiken Kongo, Monusco, att effektivare genomföra sitt uppdrag så att den kongolesiska civilbefolkningen garanteras säkerhet och trygghet. Parlamentet rekommenderar att man ska främja och förenkla för Monusco och Demokratiska republiken Kongos regering att skapa lokala fredsinitiativ, särskilt i områden där det råder kraftiga etniska spänningar, för att permanent stabilisera situationen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar med kraft FN:s stabiliseringsuppdrag i Demokratiska republiken Kongo, Monusco, att effektivare genomföra sitt uppdrag så att den kongolesiska civilbefolkningen garanteras säkerhet och trygghet. Parlamentet rekommenderar att man ska främja och förenkla för Monusco och Demokratiska republiken Kongos regering att skapa lokala fredsinitiativ, särskilt i områden där det råder kraftiga etniska spänningar, för att permanent stabilisera situationen.

| 28. | Europaparlamentet uppmuntrar Demokratiska republiken Kongos ledare att ta alla nödvändiga initiativ för att konsolidera demokratin och säkerställa att alla aktiva krafter bland den kongolesiska befolkningen deltar i landets styrning på grundval av konstitutionella och lagliga bestämmelser. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmuntrar Demokratiska republiken Kongos ledare att ta alla nödvändiga initiativ för att konsolidera demokratin och säkerställa att alla aktiva krafter bland den kongolesiska befolkningen deltar i landets styrning på grundval av konstitutionella och lagliga bestämmelser.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar att Demokratiska republiken Kongos parlament, i enlighet med konstitutionen, den 6 december 2012 inrättade en nationell människorättskommission som ett första steg mot antagandet av en lag om skydd av offer för och ögonvittnen till människorättsbrott, människorättsaktivister, hjälparbetare och journalister. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar att Demokratiska republiken Kongos parlament, i enlighet med konstitutionen, den 6 december 2012 inrättade en nationell människorättskommission som ett första steg mot antagandet av en lag om skydd av offer för och ögonvittnen till människorättsbrott, människorättsaktivister, hjälparbetare och journalister.

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Afrikanska unionen, regeringarna i länderna i området kring de stora sjöarna, presidenten, premiärministern och parlamentet i Demokratiska republiken Kongo, FN:s generalsekreterare, FN:s särskilda representant för sexuellt våld i väpnade konflikter, FN:s säkerhetsråd och FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Afrikanska unionen, regeringarna i länderna i området kring de stora sjöarna, presidenten, premiärministern och parlamentet i Demokratiska republiken Kongo, FN:s generalsekreterare, FN:s särskilda representant för sexuellt våld i väpnade konflikter, FN:s säkerhetsråd och FN:s råd för mänskliga rättigheter.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0252.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/152 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/152

---

P7_TA(2012)0512

Kastdiskriminering i Indien

Europaparlamentets resolution av den 13 december 2012 om kastdiskriminering i Indien (2012/2909(RSP))

(2015/C 434/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt resolutionen av den 1 februari 2007 om människorättsläget för daliterna i Indien (1), samt resolutionerna om de årliga rapporter om situationen för de mänskliga rättigheterna i världen, särskilt rapporten av den 18 april 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt resolutionen av den 1 februari 2007 om människorättsläget för daliterna i Indien (1), samt resolutionerna om de årliga rapporter om situationen för de mänskliga rättigheterna i världen, särskilt rapporten av den 18 april 2012 (2),

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering samt dess allmänna rekommendationer XXIV som ratificerats av Indien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering samt dess allmänna rekommendationer XXIV som ratificerats av Indien,

| — | med beaktande av regeringsförslaget som lagts fram av Mukul Wasnik, minister för social rättvisa och egenmakt, om en lag som förbjuder anställning av latrintömmare och främjar återupprättande av deras människovärde, som lades fram för det indiska parlamentet den 3 september 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av regeringsförslaget som lagts fram av Mukul Wasnik, minister för social rättvisa och egenmakt, om en lag som förbjuder anställning av latrintömmare och främjar återupprättande av deras människovärde, som lades fram för det indiska parlamentet den 3 september 2012,

| — | med beaktande av uttalandet av den 19 oktober 2009 av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, och hennes vädjan till FN:s medlemsstater om att stödja FN:s förslag till principer och riktlinjer för att avskaffa diskriminering på grundval av arbete och ursprung, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 19 oktober 2009 av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, och hennes vädjan till FN:s medlemsstater om att stödja FN:s förslag till principer och riktlinjer för att avskaffa diskriminering på grundval av arbete och ursprung,

| — | med beaktande av rekommendationerna från FN:s särskilda förfaranden och FN:s fördragsorgan samt rekommendationerna i de båda allmänna återkommande utvärderingarna om Indien den 10 april 2008 och den 24 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från FN:s särskilda förfaranden och FN:s fördragsorgan samt rekommendationerna i de båda allmänna återkommande utvärderingarna om Indien den 10 april 2008 och den 24 maj 2012,

| — | med beaktande av rekommendationerna av den 9 juli 2012 från FN:s arbetsgrupp om den allmänna återkommande utvärderingen om Indien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna av den 9 juli 2012 från FN:s arbetsgrupp om den allmänna återkommande utvärderingen om Indien,

| — | med beaktande av den djupa oro som FN:s särskilda rapportör om människorättsförsvarare uttryckte den 6 februari 2012 om situationen för dalitiska rättsaktivister, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den djupa oro som FN:s särskilda rapportör om människorättsförsvarare uttryckte den 6 februari 2012 om situationen för dalitiska rättsaktivister,

| — | med beaktande av Maila Mukti Yatra, en nationell marsch med tusentals deltagare för avskaffandet av latrintömmare som drar fram genom 18 delstater i Indien från och med den 30 november 2011 till den 31 januari 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Maila Mukti Yatra, en nationell marsch med tusentals deltagare för avskaffandet av latrintömmare som drar fram genom 18 delstater i Indien från och med den 30 november 2011 till den 31 januari 2012,

| — | med beaktande av den tematiska dialogen mellan EU och Indien om mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tematiska dialogen mellan EU och Indien om mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av artikel 2 och artikel 3.5 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 och artikel 3.5 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Indien har gjort stora ekonomiska framsteg och spelar som en av Briksländerna nu en viktig roll inom världspolitiken. Diskriminering på grund av kast är dock fortfarande mycket vanligt. |
| --- | --- |

A.

Indien har gjort stora ekonomiska framsteg och spelar som en av Briksländerna nu en viktig roll inom världspolitiken. Diskriminering på grund av kast är dock fortfarande mycket vanligt.

| B. | Den indiska författningen ger medborgarna lika rättigheter, och diskriminering på grund av kast samt oberörbarhet klassas som illegalt i artiklarna 15 och 17 i författningen. Daliter har innehaft några av de högsta politiska posterna i landet. Indien har infört lagar och förordningar för att skydda registrerade kaster och registrerade stammar, såsom 1976 års lag om skydd av medborgerliga rättigheter och 1989 års lag om registrerade kaster och registrerade stammar (skydd mot övergrepp). Indiens premiärminister Manmohan Singh har gjort flera kraftfulla uttalanden om att man ska prioritera bekämpningen av våldet mot daliterna. |
| --- | --- |

B.

Den indiska författningen ger medborgarna lika rättigheter, och diskriminering på grund av kast samt oberörbarhet klassas som illegalt i artiklarna 15 och 17 i författningen. Daliter har innehaft några av de högsta politiska posterna i landet. Indien har infört lagar och förordningar för att skydda registrerade kaster och registrerade stammar, såsom 1976 års lag om skydd av medborgerliga rättigheter och 1989 års lag om registrerade kaster och registrerade stammar (skydd mot övergrepp). Indiens premiärminister Manmohan Singh har gjort flera kraftfulla uttalanden om att man ska prioritera bekämpningen av våldet mot daliterna.

| C. | Trots dessa insatser lider uppskattningsvis 170 miljoner daliter och adivasi (ett ursprungsfolk) i Indien fortsättningsvis av allvarliga former av socialt utanförskap. ILO uppskattar att största delen av slavarbetarna i landet härstammar från registrerade kaster eller registrerade stammar. |
| --- | --- |

C.

Trots dessa insatser lider uppskattningsvis 170 miljoner daliter och adivasi (ett ursprungsfolk) i Indien fortsättningsvis av allvarliga former av socialt utanförskap. ILO uppskattar att största delen av slavarbetarna i landet härstammar från registrerade kaster eller registrerade stammar.

| D. | Även om manuell latrintömning är förbjudet i lagen förekommer det fortfarande allmänt, och hundratusentals nästan enbart kvinnliga daliter utför detta slavarbete, där det indiska järnvägsbolaget är den största enskilda arbetsgivaren för latrintömmare. |
| --- | --- |

D.

Även om manuell latrintömning är förbjudet i lagen förekommer det fortfarande allmänt, och hundratusentals nästan enbart kvinnliga daliter utför detta slavarbete, där det indiska järnvägsbolaget är den största enskilda arbetsgivaren för latrintömmare.

| E. | Dalitiska kvinnor och adivasi-kvinnor, som är de fattigaste av de fattiga i Indien, utsätts för flerfaldig diskriminering grundad både på kast och på kön. De utsätts ofta för grova kränkningar av den fysiska integriteten, inklusive sexuellt utnyttjande av medlemmar av högre kaster som inte riskerar rättsliga följder, de är socialt utstötta och ekonomiskt exploaterade. Läskunnigheten bland dem är enbart 24 procent. |
| --- | --- |

E.

Dalitiska kvinnor och adivasi-kvinnor, som är de fattigaste av de fattiga i Indien, utsätts för flerfaldig diskriminering grundad både på kast och på kön. De utsätts ofta för grova kränkningar av den fysiska integriteten, inklusive sexuellt utnyttjande av medlemmar av högre kaster som inte riskerar rättsliga följder, de är socialt utstötta och ekonomiskt exploaterade. Läskunnigheten bland dem är enbart 24 procent.

| F. | Enligt uppskattningarna rapporteras inte de flesta brott som begås mot dalitiska kvinnorna på grund av rädslan för socialt utanförskap och hot mot den personliga säkerheten. I ett uppmärksammat fall i delstaten Haryana utsattes en 16-årig dalitisk flicka för gruppvåldtäkt i byn Dabra i distriktet Hisar den 9 september 2012. Hennes pappa begick självmord efter att ha upptäckt vad som hänt, och polisen vidtog åtgärder först efter massprotester. |
| --- | --- |

F.

Enligt uppskattningarna rapporteras inte de flesta brott som begås mot dalitiska kvinnorna på grund av rädslan för socialt utanförskap och hot mot den personliga säkerheten. I ett uppmärksammat fall i delstaten Haryana utsattes en 16-årig dalitisk flicka för gruppvåldtäkt i byn Dabra i distriktet Hisar den 9 september 2012. Hennes pappa begick självmord efter att ha upptäckt vad som hänt, och polisen vidtog åtgärder först efter massprotester.

| G. | Den 20 november 2012 plundrades och brändes minst 268 hus i dalitiska samhällen av en folkmassa på uppskattningsvis 1  000 människor från högre kaster i Dharmapuri, i delstaten Tamil Nadu, utan att polisen som var närvarande ingrep. |
| --- | --- |

G.

Den 20 november 2012 plundrades och brändes minst 268 hus i dalitiska samhällen av en folkmassa på uppskattningsvis 1  000 människor från högre kaster i Dharmapuri, i delstaten Tamil Nadu, utan att polisen som var närvarande ingrep.

| H. | Lagen om skydd av kvinnor mot våld i hemmet från 2005 har inte genomförts på ett effektivt sätt. De fördomar mot kvinnor som är vanligt förekommande inom polisen, rättsväsendet, hälso- och sjukvården och politiken förhindrar att rättvisa skipas. |
| --- | --- |

H.

Lagen om skydd av kvinnor mot våld i hemmet från 2005 har inte genomförts på ett effektivt sätt. De fördomar mot kvinnor som är vanligt förekommande inom polisen, rättsväsendet, hälso- och sjukvården och politiken förhindrar att rättvisa skipas.

| I. | Få har dömts på basis av lagen om registrerade kaster och registrerade stammar (skydd mot övergrepp) och den avskräcker därför inte från brott. |
| --- | --- |

I.

Få har dömts på basis av lagen om registrerade kaster och registrerade stammar (skydd mot övergrepp) och den avskräcker därför inte från brott.

| J. | Enligt olika lokala och internationella källor kan mellan 1 00  000 och 2 00  000 flickor, de flesta daliter, inte undkomma slavarbete i spinnerier i Tamil Nadu. Dessa levererar garn till fabriker som tillverkar kläder för västerländska varumärken. |
| --- | --- |

J.

Enligt olika lokala och internationella källor kan mellan 1 00  000 och 2 00  000 flickor, de flesta daliter, inte undkomma slavarbete i spinnerier i Tamil Nadu. Dessa levererar garn till fabriker som tillverkar kläder för västerländska varumärken.

| 1. | Europaparlamentet erkänner de insatser som gjorts på federal, statlig, regional och lokal nivå i Indien för att utrota diskriminering på grund av kast. Parlamentet gläder sig dessutom över att många indiska politiker, indiska medier, frivilligorganisationer och andra opinionsbildare i alla samhällsskikt klart tar avstånd från diskriminering på grund av kast. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet erkänner de insatser som gjorts på federal, statlig, regional och lokal nivå i Indien för att utrota diskriminering på grund av kast. Parlamentet gläder sig dessutom över att många indiska politiker, indiska medier, frivilligorganisationer och andra opinionsbildare i alla samhällsskikt klart tar avstånd från diskriminering på grund av kast.

| 2. | Europaparlamentet är dock fortfarande mycket oroat över det stora antalet rapporterade och orapporterade grymheter samt det faktum att oberörbarheten fortfarande är så utbredd och i synnerhet latrintömning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är dock fortfarande mycket oroat över det stora antalet rapporterade och orapporterade grymheter samt det faktum att oberörbarheten fortfarande är så utbredd och i synnerhet latrintömning.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de indiska myndigheterna att på federal, statlig, regional och lokal nivå leva upp till sina åtaganden, att vid behov genomföra eller ändra gällande lagstiftning, framför allt lagen om registrerade kaster och registrerade stammar (skydd mot övergrepp), för att skydda daliter och andra utsatta grupper i samhället på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de indiska myndigheterna att på federal, statlig, regional och lokal nivå leva upp till sina åtaganden, att vid behov genomföra eller ändra gällande lagstiftning, framför allt lagen om registrerade kaster och registrerade stammar (skydd mot övergrepp), för att skydda daliter och andra utsatta grupper i samhället på ett effektivt sätt.

| 4. | Europaparlamentet understryker att det är särskilt viktigt att offren på ett säkert sätt kan registrera sina fall hos polisen och rättsväsendet samt att polisen och rättsväsendet gör en noggrann uppföljning av rapporterade grymheter och annan diskriminering. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att det är särskilt viktigt att offren på ett säkert sätt kan registrera sina fall hos polisen och rättsväsendet samt att polisen och rättsväsendet gör en noggrann uppföljning av rapporterade grymheter och annan diskriminering.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar det indiska parlamentet att fortsätta arbeta med sina planer att utfärda en ny lag som förbjuder anställning av latrintömmare och att garantera att deras människovärde återupprättas. Den indiska regeringen uppmanas att vidta nödvändiga åtgärder för att lagen ska införas omedelbart. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar det indiska parlamentet att fortsätta arbeta med sina planer att utfärda en ny lag som förbjuder anställning av latrintömmare och att garantera att deras människovärde återupprättas. Den indiska regeringen uppmanas att vidta nödvändiga åtgärder för att lagen ska införas omedelbart.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar de indiska myndigheterna att upphäva de bestämmelser i lagen (förordningarna) om utländska bidrag som inte överensstämmer med internationella standarder och som eventuellt underminerar det arbete som frivilligorganisationer, inklusive dalitiska organisationer och andra organisationer som företräder missgynnade grupper i det indiska samhället, gör, genom att de hindrar dem från att få medel från internationella givare. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar de indiska myndigheterna att upphäva de bestämmelser i lagen (förordningarna) om utländska bidrag som inte överensstämmer med internationella standarder och som eventuellt underminerar det arbete som frivilligorganisationer, inklusive dalitiska organisationer och andra organisationer som företräder missgynnade grupper i det indiska samhället, gör, genom att de hindrar dem från att få medel från internationella givare.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och EU:s medlemsstater att utarbeta en EU-politik om diskriminering på grund av kast och stöder förslaget till principer och riktlinjer för att avskaffa diskriminering på grundval av arbete och ursprung i FN:s människorättsråd. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och EU:s medlemsstater att utarbeta en EU-politik om diskriminering på grund av kast och stöder förslaget till principer och riktlinjer för att avskaffa diskriminering på grundval av arbete och ursprung i FN:s människorättsråd.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar unionsregeringens godkännande i september 2012 av lagen om förbud mot barn- och tonårsarbete, som förbjuder anställning av barn under 14 år i samtliga sektorer och under 18 år i riskfyllda sektorer. Parlamentet uppmanar den indiska regeringen att vidta effektiva genomförandeåtgärder för att snabbt minska vad som är ett av de högsta antalen arbetande barn i världen och att införa lagstiftning för ett fullständigt förbud mot barnarbete i enlighet med Internationella arbetarorganisationens riktlinjer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar unionsregeringens godkännande i september 2012 av lagen om förbud mot barn- och tonårsarbete, som förbjuder anställning av barn under 14 år i samtliga sektorer och under 18 år i riskfyllda sektorer. Parlamentet uppmanar den indiska regeringen att vidta effektiva genomförandeåtgärder för att snabbt minska vad som är ett av de högsta antalen arbetande barn i världen och att införa lagstiftning för ett fullständigt förbud mot barnarbete i enlighet med Internationella arbetarorganisationens riktlinjer.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU:s och medlemsstaternas representationer i Indien att ta upp frågan om diskriminering på grund av kast i sina dialoger med de indiska myndigheterna och att prioritera program som åtgärdar diskriminering på grund av kast, bland annat inom utbildningen, och program som framför allt är inriktade på kvinnor och flickor. Parlamentet förväntar sig att framtida EU-samarbete med Indien ska utvärderas utgående från hur det kommer att påverka diskriminering på grund av kast. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar EU:s och medlemsstaternas representationer i Indien att ta upp frågan om diskriminering på grund av kast i sina dialoger med de indiska myndigheterna och att prioritera program som åtgärdar diskriminering på grund av kast, bland annat inom utbildningen, och program som framför allt är inriktade på kvinnor och flickor. Parlamentet förväntar sig att framtida EU-samarbete med Indien ska utvärderas utgående från hur det kommer att påverka diskriminering på grund av kast.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Indiens premiärminister, Indiens justitieminister, Indiens inrikesminister, Indiens minister för social rättvisa och egenmakt, rådet, vice ordföranden/unionens höga representant, kommissionen, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, EU-medlemsstaternas regeringar och parlament, Brittiska samväldets generalsekreterare, FN:s generalsekreterare och ordföranden för FN:s generalförsamling. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Indiens premiärminister, Indiens justitieminister, Indiens inrikesminister, Indiens minister för social rättvisa och egenmakt, rådet, vice ordföranden/unionens höga representant, kommissionen, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, EU-medlemsstaternas regeringar och parlament, Brittiska samväldets generalsekreterare, FN:s generalsekreterare och ordföranden för FN:s generalförsamling.

---

(1)  EUT C 250 E, 25.10.2007, s. 87.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0126.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 20 november 2012

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/155 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/155

---

P7_TA(2012)0484

Omröstning då den plats som en ordinarie ledamot har i ett utskott är vakant (tolkning av artikel 187.1 i arbetsordningen)

Europaparlamentets beslut av den 11 december 2012 om omröstning då den plats som en ordinarie ledamot har i ett utskott är vakant (tolkning av artikel 187.1 i arbetsordningen) (2012/2254(REG))

(2015/C 434/19)

Europaparlamentet,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 27 november 2012 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 27 november 2012 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av artikel 211 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 211 i arbetsordningen,

| 1. | beslutar att bifoga följande tolkning av artikel 187.1:
  ”Om den plats som en ordinarie ledamot har i ett utskott är vakant, är en ständig suppleant från samma politiska grupp behörig att i dennes ställe delta i omröstningar, tillsvidare och fram till dess att den ordinarie ledamoten tillfälligt har ersatts i enlighet med artikel 186.5 eller, om ett sådant tillfälligt ersättande inte sker, fram till dess att en ny ständig ledamot har utnämnts. Denna behörighet grundar sig på parlamentets beslut om antalet ledamöter i utskottet, och syftet är att garantera att antalet ledamöter från den berörda politiska gruppen som kan delta i en omröstning motsvarar det antal som gällde innan platsen blev vakant.”, |
| --- | --- |

1.

beslutar att bifoga följande tolkning av artikel 187.1:

”Om den plats som en ordinarie ledamot har i ett utskott är vakant, är en ständig suppleant från samma politiska grupp behörig att i dennes ställe delta i omröstningar, tillsvidare och fram till dess att den ordinarie ledamoten tillfälligt har ersatts i enlighet med artikel 186.5 eller, om ett sådant tillfälligt ersättande inte sker, fram till dess att en ny ständig ledamot har utnämnts. Denna behörighet grundar sig på parlamentets beslut om antalet ledamöter i utskottet, och syftet är att garantera att antalet ledamöter från den berörda politiska gruppen som kan delta i en omröstning motsvarar det antal som gällde innan platsen blev vakant.”,

| 2. | uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

---

Torsdagen den 22 november 2012

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/156 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/156

---

P7_TA(2012)0502

Ändring av artikel 123 i arbetsordningen om skriftliga förklaringar och artikel 42 om lagstiftningsinitiativ

Europaparlamentets beslut av den 13 december 2012 om ändring av artiklarna 123 och 42 i Europaparlamentets arbetsordning: skriftliga förklaringar och lagstiftningsinitiativ (2011/2058(REG))

(2015/C 434/20)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av talmannens skrivelse av den 11 november 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmannens skrivelse av den 11 november 2010,

| — | med beaktande av utredningen ”Written declarations in the European Parliament – A review of process and impact” (PE462.424), som tagits fram av parlamentets utredningsavdelning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utredningen ”Written declarations in the European Parliament – A review of process and impact” (PE462.424), som tagits fram av parlamentets utredningsavdelning,

| — | med beaktande av artiklarna 211 och 212 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 211 och 212 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0242/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0242/2012), och av följande skäl:

| A. | Parlamentet har under årens lopp utökat sina befogenheter väsentligt och skaffat sig viktiga redskap som gör det möjligt för det att påverka Europeiska unionens beslutsprocess inom de flesta av unionens verksamhetsområden. |
| --- | --- |

A.

Parlamentet har under årens lopp utökat sina befogenheter väsentligt och skaffat sig viktiga redskap som gör det möjligt för det att påverka Europeiska unionens beslutsprocess inom de flesta av unionens verksamhetsområden.

| B. | De institutioner till vilka en skriftlig förklaring riktas bör se till att den följs upp på rätt sätt. |
| --- | --- |

B.

De institutioner till vilka en skriftlig förklaring riktas bör se till att den följs upp på rätt sätt.

| C. | Skriftliga förklaringar är ett användbart verktyg för att ta upp frågor av särskilt intresse för unionsmedborgarna. |
| --- | --- |

C.

Skriftliga förklaringar är ett användbart verktyg för att ta upp frågor av särskilt intresse för unionsmedborgarna.

| D. | Skriftliga förklaringar används regelbundet men inte i särskilt stor utsträckning. Endast en liten andel av dem får det stöd som krävs, dvs. en majoritet av parlamentets ledamöter. |
| --- | --- |

D.

Skriftliga förklaringar används regelbundet men inte i särskilt stor utsträckning. Endast en liten andel av dem får det stöd som krävs, dvs. en majoritet av parlamentets ledamöter.

| E. | Merparten av de skriftliga förklaringarna bortfaller efter den period som anges i arbetsordningen. |
| --- | --- |

E.

Merparten av de skriftliga förklaringarna bortfaller efter den period som anges i arbetsordningen.

| F. | Merparten av de antagna skriftliga förklaringarna riktar sig till kommissionen, och det är ett faktum att kommissionen är den enda institution som har besvarat de frågor som tagits upp i dessa förklaringar. |
| --- | --- |

F.

Merparten av de antagna skriftliga förklaringarna riktar sig till kommissionen, och det är ett faktum att kommissionen är den enda institution som har besvarat de frågor som tagits upp i dessa förklaringar.

| G. | I de flesta fallen har kommissionen i dessa svar nöjt sig med att på nytt beskriva sin löpande verksamhet. Endast i undantagsfall har man inlett en särskild verksamhet till följd av en skriftlig förklaring. |
| --- | --- |

G.

I de flesta fallen har kommissionen i dessa svar nöjt sig med att på nytt beskriva sin löpande verksamhet. Endast i undantagsfall har man inlett en särskild verksamhet till följd av en skriftlig förklaring.

| H. | Med tanke på parlamentets ökade befogenheter och införandet av det europeiska medborgarinitiativet har de skriftliga förklaringarnas betydelse förändrats, även om de fortfarande kan användas av ledamöterna för att öka medvetenheten om frågor av allmänt intresse. |
| --- | --- |

H.

Med tanke på parlamentets ökade befogenheter och införandet av det europeiska medborgarinitiativet har de skriftliga förklaringarnas betydelse förändrats, även om de fortfarande kan användas av ledamöterna för att öka medvetenheten om frågor av allmänt intresse.

| I. | Skriftliga förklaringar har en mycket begränsad inverkan när det gäller att fastställa dagordningar och påverka de beslut som fattas av institutionerna och kan ge det vilseledande intrycket av att vara effektivare än vad de är. Om de används på ett ändamålsenligt sätt har de emellertid alltjämt ett värde som ett populärt kampanjverktyg. För förslag som efterlyser en lagstiftningsåtgärd bör artikel 42.2 användas, eftersom den ger enskilda ledamöter en verklig möjlighet att påverka unionslagstiftningen och att införliva ett visst förslag i parlamentsutskottens arbete. |
| --- | --- |

I.

Skriftliga förklaringar har en mycket begränsad inverkan när det gäller att fastställa dagordningar och påverka de beslut som fattas av institutionerna och kan ge det vilseledande intrycket av att vara effektivare än vad de är. Om de används på ett ändamålsenligt sätt har de emellertid alltjämt ett värde som ett populärt kampanjverktyg. För förslag som efterlyser en lagstiftningsåtgärd bör artikel 42.2 användas, eftersom den ger enskilda ledamöter en verklig möjlighet att påverka unionslagstiftningen och att införliva ett visst förslag i parlamentsutskottens arbete.

| J. | Kvaliteten på och relevansen hos vissa skriftliga förklaringar, och inte minst deras överensstämmelse med unionens befogenheter enligt första delen, avdelning I i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, kan ibland ifrågasättas. Under nästa valperiod skulle parlamentet därför kunna analysera konsekvenserna av arbetsordningens nya bestämmelser om skriftliga förklaringar och undersöka om de är ändamålsenliga. |
| --- | --- |

J.

Kvaliteten på och relevansen hos vissa skriftliga förklaringar, och inte minst deras överensstämmelse med unionens befogenheter enligt första delen, avdelning I i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, kan ibland ifrågasättas. Under nästa valperiod skulle parlamentet därför kunna analysera konsekvenserna av arbetsordningens nya bestämmelser om skriftliga förklaringar och undersöka om de är ändamålsenliga.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen.

| 2. | Europaparlamentet anser att de institutioner till vilka en skriftlig förklaring riktas bör informera parlamentet om den avsedda uppföljningen inom tre månader efter det att en sådan förklaring mottagits. Parlamentet har också för avsikt att nå en överenskommelse med kommissionen om denna princip vid de nästa förhandlingarna om översynen av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att de institutioner till vilka en skriftlig förklaring riktas bör informera parlamentet om den avsedda uppföljningen inom tre månader efter det att en sådan förklaring mottagits. Parlamentet har också för avsikt att nå en överenskommelse med kommissionen om denna princip vid de nästa förhandlingarna om översynen av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att ändringarna träder i kraft den första dagen i nästa sammanträdesperiod. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att ändringarna träder i kraft den första dagen i nästa sammanträdesperiod.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar presidiets beslut att begränsa omfattande reklam för skriftliga förklaringar och därigenom göra det möjligt för parlamentsledamöterna att få ohindrad tillgång till parlamentets kammare. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar presidiets beslut att begränsa omfattande reklam för skriftliga förklaringar och därigenom göra det möjligt för parlamentsledamöterna att få ohindrad tillgång till parlamentets kammare.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

Ändring 6

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 42 – punkterna 2 och 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| |
| 2.   En ledamot får lägga fram ett förslag till unionsrättsakt inom ramen för parlamentets initiativrätt enligt artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. | 2.   En ledamot får lägga fram ett förslag till unionsrättsakt inom ramen för parlamentets initiativrätt enligt artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
  Ett sådant förslag får läggas fram av upp till tio ledamöter. Förslaget ska ange den rättsliga grunden och kan åtföljas av en motivering på högst 150 ord. |
| 3.   Förslaget ska inges till talmannen, som ska hänvisa
  det
  till ansvarigt
  utskott
  för
  behandling
  . Innan förslaget hänvisas ska det översättas till de officiella språk som utskottets ordförande bedömer som oundgängliga för en summarisk behandling. Utskottet
  ska
  besluta om den fortsatta behandlingen inom tre månader efter det att förslaget hänvisats till utskottet och efter att ha hört förslagets
  upphovsman
  . | 3.   Förslaget ska inges till talmannen, som ska
  kontrollera om de rättsliga kraven är uppfyllda. Talmannen får
  hänvisa
  förslaget
  till
  det utskott som är
  ansvarigt för
  den aktuella kontrollen och begära att det avger ett yttrande om huruvida den rättsliga grunden är lämplig
  .
  Om talmannen förklarar att förslaget är tillåtligt ska denne tillkännage detta i kammaren och hänvisa förslaget till ansvarigt utskott. |
| | Innan förslaget hänvisas till ansvarigt utskottska det översättas till de officiella språk som utskottets ordförande bedömer som oundgängliga för en summarisk behandling. |
| | Utskottet kan rekommendera talmannen att förslaget ska kunna skrivas på av andra ledamöter som så vill, enligt de villkor och med de tidsfrister som föreskrivs i artikel 123.1a, 123.2 och 123.5. |
| Om utskottet beslutar att lägga fram förslaget för kammaren i enlighet med förfarandet i artikel 48 ska
  förslagets
  upphovsman
  nämnas vid namn i betänkandets titel. | Om förslaget undertecknats av en majoritet av parlamentets ledamöter ska betänkandet om förslaget anses som godkänt av talmanskonferensen. Utskottet ska utarbeta ett betänkande i enlighet med artikel 48 efter att ha hört förslagets upphovsmän. |
| | Om förslaget inte har kunnat undertecknas av andra ledamöter eller inte har undertecknats av en majoritet av parlamentets ledamöter ska det ansvariga
  utskottet besluta om den fortsatta behandlingen inom tre månader efter det att förslaget hänvisats till utskottet och efter att ha hört förslagets
  upphovsmän
  . |
| | Förslagets
  upphovsmän ska
  nämnas vid namn i betänkandets titel. |

Nuvarande lydelse

Ändring

2.   En ledamot får lägga fram ett förslag till unionsrättsakt inom ramen för parlamentets initiativrätt enligt artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

2.   En ledamot får lägga fram ett förslag till unionsrättsakt inom ramen för parlamentets initiativrätt enligt artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
  Ett sådant förslag får läggas fram av upp till tio ledamöter. Förslaget ska ange den rättsliga grunden och kan åtföljas av en motivering på högst 150 ord.

3.   Förslaget ska inges till talmannen, som ska hänvisa
  det
  till ansvarigt
  utskott
  för
  behandling
  . Innan förslaget hänvisas ska det översättas till de officiella språk som utskottets ordförande bedömer som oundgängliga för en summarisk behandling. Utskottet
  ska
  besluta om den fortsatta behandlingen inom tre månader efter det att förslaget hänvisats till utskottet och efter att ha hört förslagets
  upphovsman
  .

3.   Förslaget ska inges till talmannen, som ska
  kontrollera om de rättsliga kraven är uppfyllda. Talmannen får
  hänvisa
  förslaget
  till
  det utskott som är
  ansvarigt för
  den aktuella kontrollen och begära att det avger ett yttrande om huruvida den rättsliga grunden är lämplig
  .
  Om talmannen förklarar att förslaget är tillåtligt ska denne tillkännage detta i kammaren och hänvisa förslaget till ansvarigt utskott.

Innan förslaget hänvisas till ansvarigt utskottska det översättas till de officiella språk som utskottets ordförande bedömer som oundgängliga för en summarisk behandling.

Utskottet kan rekommendera talmannen att förslaget ska kunna skrivas på av andra ledamöter som så vill, enligt de villkor och med de tidsfrister som föreskrivs i artikel 123.1a, 123.2 och 123.5.

Om utskottet beslutar att lägga fram förslaget för kammaren i enlighet med förfarandet i artikel 48 ska
  förslagets
  upphovsman
  nämnas vid namn i betänkandets titel.

Om förslaget undertecknats av en majoritet av parlamentets ledamöter ska betänkandet om förslaget anses som godkänt av talmanskonferensen. Utskottet ska utarbeta ett betänkande i enlighet med artikel 48 efter att ha hört förslagets upphovsmän.

Om förslaget inte har kunnat undertecknas av andra ledamöter eller inte har undertecknats av en majoritet av parlamentets ledamöter ska det ansvariga
  utskottet besluta om den fortsatta behandlingen inom tre månader efter det att förslaget hänvisats till utskottet och efter att ha hört förslagets
  upphovsmän
  .

Förslagets
  upphovsmän ska
  nämnas vid namn i betänkandets titel.

Ändring 1

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 123 – punkt 1 – stycke 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| |
| 1.   En skriftlig förklaring på högst 200 ord om ett ämne som hör till Europeiska unionens behörighetsområde
  , och som inte gäller frågor som är föremål för pågående lagstiftningsarbete,
  kan inges av
  upp till fem
  ledamöter. Godkännande
  ska
  ges
  av
  talmannen
  från fall till fall
  . Skriftliga förklaringar ska
  tryckas
  på de officiella språken och
  delas ut
  . De ska tillsammans med namnen på undertecknarna
  finnas
  i ett register. Detta register ska vara offentligt och ska
  under sammanträdesperioderna placeras utanför ingången till plenisalen, medan det mellan sammanträdesperioderna ska placeras på en lämplig plats som bestäms av kvestorskollegiet
  . | 1.   En skriftlig förklaring på högst 200 ord om ett ämne som uteslutande hör till Europeiska unionens behörighetsområde kan inges av
  minst tio
   ledamöter
  från minst tre politiska grupper
  .
  Innehållet i en sådan förklaring får inte avvika från den sedvanliga formen för en förklaring. I synnerhet får förklaringen inte efterlysa någon lagstiftningsåtgärd eller innehålla något beslut om frågor för vars antagande det i denna arbetsordning anges särskilda förfaranden och behörigheter, och den får inte heller handla om frågor som redan är föremål för behandling i parlamentet. |
| | 1a.
     
  För att få fortsätta krävs ett
  godkännande
  som endast kan
  ges
  genom att
  talmannen
  i varje enskilt fall avger ett motiverat beslut i enlighet med punkt 1
  . Skriftliga förklaringar ska
  offentliggöras
  på de officiella språken
  på parlamentets webbplats
  och
  spridas till samtliga ledamöter i elektronisk form
  . De ska tillsammans med namnen på undertecknarna
  införas
  i ett
  elektroniskt
  register. Detta register ska vara offentligt och ska
  vara tillgängligt via parlamentets webbplats
  .
  Papperskopior av de undertecknade skriftliga förklaringarna kommer även att förvaras av talmannen. |

Nuvarande lydelse

Ändring

1.   En skriftlig förklaring på högst 200 ord om ett ämne som hör till Europeiska unionens behörighetsområde
  , och som inte gäller frågor som är föremål för pågående lagstiftningsarbete,
  kan inges av
  upp till fem
  ledamöter. Godkännande
  ska
  ges
  av
  talmannen
  från fall till fall
  . Skriftliga förklaringar ska
  tryckas
  på de officiella språken och
  delas ut
  . De ska tillsammans med namnen på undertecknarna
  finnas
  i ett register. Detta register ska vara offentligt och ska
  under sammanträdesperioderna placeras utanför ingången till plenisalen, medan det mellan sammanträdesperioderna ska placeras på en lämplig plats som bestäms av kvestorskollegiet
  .

1.   En skriftlig förklaring på högst 200 ord om ett ämne som uteslutande hör till Europeiska unionens behörighetsområde kan inges av
  minst tio
   ledamöter
  från minst tre politiska grupper
  .
  Innehållet i en sådan förklaring får inte avvika från den sedvanliga formen för en förklaring. I synnerhet får förklaringen inte efterlysa någon lagstiftningsåtgärd eller innehålla något beslut om frågor för vars antagande det i denna arbetsordning anges särskilda förfaranden och behörigheter, och den får inte heller handla om frågor som redan är föremål för behandling i parlamentet.

1a.
     
  För att få fortsätta krävs ett
  godkännande
  som endast kan
  ges
  genom att
  talmannen
  i varje enskilt fall avger ett motiverat beslut i enlighet med punkt 1
  . Skriftliga förklaringar ska
  offentliggöras
  på de officiella språken
  på parlamentets webbplats
  och
  spridas till samtliga ledamöter i elektronisk form
  . De ska tillsammans med namnen på undertecknarna
  införas
  i ett
  elektroniskt
  register. Detta register ska vara offentligt och ska
  vara tillgängligt via parlamentets webbplats
  .
  Papperskopior av de undertecknade skriftliga förklaringarna kommer även att förvaras av talmannen.

Ändring 2

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 123 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| |
| 2.   Varje ledamot har rätt att underteckna en skriftlig förklaring som införts i registret. | 2.   Varje ledamot har rätt att underteckna en skriftlig förklaring som införts i
  det elektroniska
  registret.
  Underskriften kan dras tillbaka när som helst före utgången av en period på tre månader från det att förklaringen införts i registret. Om en underskrift dras tillbaka ska den berörda ledamoten inte få lägga till sin underskrift igen på samma förklaring. |

Nuvarande lydelse

Ändring

2.   Varje ledamot har rätt att underteckna en skriftlig förklaring som införts i registret.

2.   Varje ledamot har rätt att underteckna en skriftlig förklaring som införts i
  det elektroniska
  registret.
  Underskriften kan dras tillbaka när som helst före utgången av en period på tre månader från det att förklaringen införts i registret. Om en underskrift dras tillbaka ska den berörda ledamoten inte få lägga till sin underskrift igen på samma förklaring.

Ändring 7

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 123 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| |
| 3.   När en majoritet av parlamentets ledamöter har undertecknat en förklaring ska talmannen underrätta parlamentet om detta, i protokollet
  offentliggöra
  namnen på undertecknarna
  samt offentliggöra förklaringen som en antagen text
  . | 3.   När en majoritet av parlamentets ledamöter har undertecknat en förklaring
  , efter en period på tre månader från det att förklaringen införts i registret,
  ska talmannen underrätta parlamentet om detta
  . Förklaringen, som inte ska vara bindande för parlamentet, ska offentliggöras
  i protokollet
  tillsammans med
  namnen på undertecknarna. |

Nuvarande lydelse

Ändringsförslag

3.   När en majoritet av parlamentets ledamöter har undertecknat en förklaring ska talmannen underrätta parlamentet om detta, i protokollet
  offentliggöra
  namnen på undertecknarna
  samt offentliggöra förklaringen som en antagen text
  .

3.   När en majoritet av parlamentets ledamöter har undertecknat en förklaring
  , efter en period på tre månader från det att förklaringen införts i registret,
  ska talmannen underrätta parlamentet om detta
  . Förklaringen, som inte ska vara bindande för parlamentet, ska offentliggöras
  i protokollet
  tillsammans med
  namnen på undertecknarna.

Ändring 4

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 123 – punkt 4a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| |
| | 4a.
     
  Om de institutioner till vilka den antagna förklaringen har riktats inte informerar parlamentet om den planerade uppföljningen senast tre månader efter mottagandet, ska frågan på begäran av en av förklaringens upphovsmän föras upp på föredragningslistan för ett kommande sammanträde i det ansvariga utskottet. |

Nuvarande lydelse

Ändring

4a.
     
  Om de institutioner till vilka den antagna förklaringen har riktats inte informerar parlamentet om den planerade uppföljningen senast tre månader efter mottagandet, ska frågan på begäran av en av förklaringens upphovsmän föras upp på föredragningslistan för ett kommande sammanträde i det ansvariga utskottet.

Ändring 5

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 123 – punkt 5

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| |
| 5.   En skriftlig förklaring bortfaller om den har varit införd i registret längre än tre månader och inte
  har undertecknats
  av minst hälften av parlamentets ledamöter. | 5.   En skriftlig förklaring bortfaller om den har varit införd i registret längre än tre månader och inte
  undertecknas
  av minst hälften av parlamentets ledamöter
  , och det är inte möjligt att förlänga denna period på tre månader
  . |

Nuvarande lydelse

Ändring

5.   En skriftlig förklaring bortfaller om den har varit införd i registret längre än tre månader och inte
  har undertecknats
  av minst hälften av parlamentets ledamöter.

5.   En skriftlig förklaring bortfaller om den har varit införd i registret längre än tre månader och inte
  undertecknas
  av minst hälften av parlamentets ledamöter
  , och det är inte möjligt att förlänga denna period på tre månader
  .

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 20 november 2012

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/160 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/160

---

P7_TA(2012)0466

Makroekonomiskt stöd till Kirgizistan ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Kirgizistan (COM(2011)0925 – C7-0521/2011 – 2011/0458(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2015/C 434/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0925), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0925),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 209 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0521/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 209 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0521/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0208/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0208/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2011)0458

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2013/EU om makroekonomiskt stöd till Kirgizistan

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 209,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och

av följande skäl:

| (1) | EU:s samarbete med Kirgizistan grundar sig på ett partnerskaps- och samarbetsavtal som trädde i kraft 1999. EU:s handel med Kirgizistan omfattas av det allmänna preferenssystemet (GSP). |
| --- | --- |

(1)

EU:s samarbete med Kirgizistan grundar sig på ett partnerskaps- och samarbetsavtal som trädde i kraft 1999. EU:s handel med Kirgizistan omfattas av det allmänna preferenssystemet (GSP).

| (2) | Kirgizistans ekonomi har påverkats av den internationella finanskrisen 2009 och det etniska våldet i juni 2010, vilket ledde till avbrott i den ekonomiska aktiviteten och som har skapat stora offentliga utgiftsbehov för återhämtning och socialt stöd och resulterat i stora finansiella hål i budgeten och betalningsbalansen. |
| --- | --- |

(2)

Kirgizistans ekonomi har påverkats av den internationella finanskrisen 2009 och det etniska våldet i juni 2010, vilket ledde till avbrott i den ekonomiska aktiviteten och som har skapat stora offentliga utgiftsbehov för återhämtning och socialt stöd och resulterat i stora finansiella hål i budgeten och betalningsbalansen.

| (3) | Vid givarmötet på hög nivå som ägde rum i juli 2010 utlovade den internationella gemenskapen 1,1 miljarder US-dollar i akut stöd för att bidra till återhämtningen av Kirgizistan. EU tillkännagav att man skulle tillhandahålla upp till 117,9 miljoner euro som ekonomiskt stöd vid detta givarmöte på hög nivå. |
| --- | --- |

(3)

Vid givarmötet på hög nivå som ägde rum i juli 2010 utlovade den internationella gemenskapen 1,1 miljarder US-dollar i akut stöd för att bidra till återhämtningen av Kirgizistan. EU tillkännagav att man skulle tillhandahålla upp till 117,9 miljoner euro som ekonomiskt stöd vid detta givarmöte på hög nivå.

| (4) | I sina slutsatser om Kirgizistan den 26 juli 2010 välkomnade rådet (utrikes frågor) de ansträngningar som Kirgizistans regering hade gjort för att inrätta en demokratisk institutionell ram och uppmanade kommissionen att ”fortsätta att ge bistånd, inbegripet nya biståndsprogram, till de kirgiziska myndigheterna för genomförandet av deras reformprogram och för att bidra till landets hållbara ekonomiska och sociala utveckling”. |
| --- | --- |

(4)

I sina slutsatser om Kirgizistan den 26 juli 2010 välkomnade rådet (utrikes frågor) de ansträngningar som Kirgizistans regering hade gjort för att inrätta en demokratisk institutionell ram och uppmanade kommissionen att ”fortsätta att ge bistånd, inbegripet nya biståndsprogram, till de kirgiziska myndigheterna för genomförandet av deras reformprogram och för att bidra till landets hållbara ekonomiska och sociala utveckling”.

| (5) | EU:s politiska och ekonomiska stöd till Kirgizistans framväxande parlamentariska demokrati avser att skicka en politisk signal om starkt EU-stöd för demokratiska reformer i Centralasien och som är förenlig med EU:s politik gentemot regionen såsom den beskrivs i strategin för Centralasien 2007–2013 och med EU-ledarnas deklaration. |
| --- | --- |

(5)

EU:s politiska och ekonomiska stöd till Kirgizistans framväxande parlamentariska demokrati avser att skicka en politisk signal om starkt EU-stöd för demokratiska reformer i Centralasien och som är förenlig med EU:s politik gentemot regionen såsom den beskrivs i strategin för Centralasien 2007–2013 och med EU-ledarnas deklaration.

| (6) | Internationella valutafonden (IMF) ger finansiellt bistånd för att stödja Kirgizistans ekonomiska anpassnings- och reformprocess. I juni 2011 kom de kirgiziska myndigheterna överens om den förlängda kreditfaciliteten (ECF) på 66,6 miljoner SFR till stöd för landet. |
| --- | --- |

(6)

Internationella valutafonden (IMF) ger finansiellt bistånd för att stödja Kirgizistans ekonomiska anpassnings- och reformprocess. I juni 2011 kom de kirgiziska myndigheterna överens om den förlängda kreditfaciliteten (ECF) på 66,6 miljoner SFR till stöd för landet.

| (7) | EU avser att ge sektorsuppdelat budgetstöd till Kirgizistan i enlighet med DCI på totalt 33 miljoner euro för perioden 2011–2013 för att stödja reformer inom socialt skydd, utbildning och förvaltning av de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(7)

EU avser att ge sektorsuppdelat budgetstöd till Kirgizistan i enlighet med DCI på totalt 33 miljoner euro för perioden 2011–2013 för att stödja reformer inom socialt skydd, utbildning och förvaltning av de offentliga finanserna.

| (8) | Kirgizistan begärde 2010 makroekonomiskt stöd från EU på grund av det försämrade ekonomiska läget och de dystra framtidsutsikterna. |
| --- | --- |

(8)

Kirgizistan begärde 2010 makroekonomiskt stöd från EU på grund av det försämrade ekonomiska läget och de dystra framtidsutsikterna.

| (9) | Med hänsyn till att det, medräknat det makroekonomiska stödet från IMF och Världsbanken, fortfarande finns ett finansieringsunderskott i betalningsbalansen, och med tanke på betalningsbalansens sårbarhet för yttre chocker vilket kräver att valutareserven bibehålls på en lämplig nivå, anses makroekonomiskt stöd vara ett lämplig svar på Kirgizistans begäran under de nuvarande exceptionella omständigheterna. EU:s program för makroekonomiskt stöd till Kirgizistan (nedan kallat unionens makroekonomiska stöd) skulle stödja landets ekonomiska stabilisering och agendan för strukturreformer och öka de resurser som görs tillgängliga enligt IMF:s finansiella arrangemang. |
| --- | --- |

(9)

Med hänsyn till att det, medräknat det makroekonomiska stödet från IMF och Världsbanken, fortfarande finns ett finansieringsunderskott i betalningsbalansen, och med tanke på betalningsbalansens sårbarhet för yttre chocker vilket kräver att valutareserven bibehålls på en lämplig nivå, anses makroekonomiskt stöd vara ett lämplig svar på Kirgizistans begäran under de nuvarande exceptionella omständigheterna. EU:s program för makroekonomiskt stöd till Kirgizistan (nedan kallat unionens makroekonomiska stöd) skulle stödja landets ekonomiska stabilisering och agendan för strukturreformer och öka de resurser som görs tillgängliga enligt IMF:s finansiella arrangemang.

| (10) | Unionens makroekonomiska stöd bör inte endast komplettera program och medel från IMF och Världsbanken utan även säkerställa att unionens engagemang ger ett mervärde. |
| --- | --- |

(10)

Unionens makroekonomiska stöd bör inte endast komplettera program och medel från IMF och Världsbanken utan även säkerställa att unionens engagemang ger ett mervärde.

| (11) | Kommissionen bör säkerställa att unionens makroekonomiska stöd är rättsligt och innehållsmässigt förenligt med de åtgärder som vidtas på de olika externa politikområdena och annan relevant unionspolitik. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen bör säkerställa att unionens makroekonomiska stöd är rättsligt och innehållsmässigt förenligt med de åtgärder som vidtas på de olika externa politikområdena och annan relevant unionspolitik.

| (12) | De specifika målen för unionens makroekonomiska stöd bör stärka effektiviteten, öppenheten och möjligheten att utkräva ansvar i systemen för förvaltning av offentliga finanser i Kirgizistan. Dessa målsättningar bör regelbundet följas upp av kommissionen. |
| --- | --- |

(12)

De specifika målen för unionens makroekonomiska stöd bör stärka effektiviteten, öppenheten och möjligheten att utkräva ansvar i systemen för förvaltning av offentliga finanser i Kirgizistan. Dessa målsättningar bör regelbundet följas upp av kommissionen.

| (13) | Villkoren för unionens makrofinansiella stöd bör återspegla grundprinciperna och målen i unionens politik gentemot Kirgizistan. |
| --- | --- |

(13)

Villkoren för unionens makrofinansiella stöd bör återspegla grundprinciperna och målen i unionens politik gentemot Kirgizistan.

| (14) | För att säkerställa ett effektivt skydd av unionens ekonomiska intressen knutna till detta makroekonomiska stöd måste det sörjas för att Kirgizistan vidtar lämpliga åtgärder för att förhindra och bekämpa bedrägerier, korruption och andra oegentligheter i samband med detta ekonomiska stöd. Det är också nödvändigt att kommissionen genomför lämpliga kontroller samt att revisionsrätten utför revisioner. |
| --- | --- |

(14)

För att säkerställa ett effektivt skydd av unionens ekonomiska intressen knutna till detta makroekonomiska stöd måste det sörjas för att Kirgizistan vidtar lämpliga åtgärder för att förhindra och bekämpa bedrägerier, korruption och andra oegentligheter i samband med detta ekonomiska stöd. Det är också nödvändigt att kommissionen genomför lämpliga kontroller samt att revisionsrätten utför revisioner.

| (15) | Budgetmyndighetens befogenheter påverkas inte av att EU frigör det ekonomiska stödet. |
| --- | --- |

(15)

Budgetmyndighetens befogenheter påverkas inte av att EU frigör det ekonomiska stödet.

| (16) | Detta stöd bör förvaltas av kommissionen. För att Europaparlamentet och ekonomiska och finansiella kommittén ska kunna följa genomförandet av detta beslut bör kommissionen regelbundet informera dem om hur det ekonomiska stödet utvecklas och förse dem med relevanta dokument. |
| --- | --- |

(16)

Detta stöd bör förvaltas av kommissionen. För att Europaparlamentet och ekonomiska och finansiella kommittén ska kunna följa genomförandet av detta beslut bör kommissionen regelbundet informera dem om hur det ekonomiska stödet utvecklas och förse dem med relevanta dokument.

| (17) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av detta beslut bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Befogenheterna bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2). |
| --- | --- |

(17)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av detta beslut bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Befogenheterna bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2).

| (18) | Villkoren för den ekonomiska politiken, vilka ska fastställas i ett samförståndsavtal, kommer att bifogas unionens makroekonomiska stöd. För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet, och av effektivitetsskäl, bör kommissionen bemyndigas att förhandla sådana villkor med de kirgiziska myndigheterna under övervakning av medlemsstaternas kommitté, såsom fastställs i förordning (EU) nr 182/2011. Det faktum att stödets högsta belopp är begränsat ger den motivering som krävs i andra meningen i artikel 2.3 i förordning (EU) nr 182/2011 om att antagandet av samförståndsavtalet ska vara beroende av det rådgivande förfarandet.
  [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(18)

Villkoren för den ekonomiska politiken, vilka ska fastställas i ett samförståndsavtal, kommer att bifogas unionens makroekonomiska stöd. För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet, och av effektivitetsskäl, bör kommissionen bemyndigas att förhandla sådana villkor med de kirgiziska myndigheterna under övervakning av medlemsstaternas kommitté, såsom fastställs i förordning (EU) nr 182/2011. Det faktum att stödets högsta belopp är begränsat ger den motivering som krävs i andra meningen i artikel 2.3 i förordning (EU) nr 182/2011 om att antagandet av samförståndsavtalet ska vara beroende av det rådgivande förfarandet.
  [Ändr. 1]

| (19) | Enligt IMF hör Kirgizistan till kategorin ”tillväxt- och utvecklingsekonomier”. Enligt Världsbanken är Kirgizistan del av en grupp av ”låginkomstländer” och ”Internationella utvecklingsfondens länder”. Enligt UN-OHRLLS (3), hör Kirgizistan till kategorin ”utvecklingsland utan kust”. Enligt OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd ligger Kirgizistan på listan över ”andra låginkomstländer”. Kirgizistan ska därför anses vara ett utvecklingsland enligt artikel 208 FEUF, vilket motiverar valet av artikel 209 FEUF som rättslig grund för detta beslut. |
| --- | --- |

(19)

Enligt IMF hör Kirgizistan till kategorin ”tillväxt- och utvecklingsekonomier”. Enligt Världsbanken är Kirgizistan del av en grupp av ”låginkomstländer” och ”Internationella utvecklingsfondens länder”. Enligt UN-OHRLLS (3), hör Kirgizistan till kategorin ”utvecklingsland utan kust”. Enligt OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd ligger Kirgizistan på listan över ”andra låginkomstländer”. Kirgizistan ska därför anses vara ett utvecklingsland enligt artikel 208 FEUF, vilket motiverar valet av artikel 209 FEUF som rättslig grund för detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Europeiska unionen ska bevilja Kirgizistan makroekonomiskt stöd i form av ett bidrag på maximalt 30 miljoner euro för att hjälpa Kirgizistan att stabilisera sin ekonomiska situation och täcka sina betalningsbalansbehov såsom de fastställts i det gällande IMF-programmet. Av detta belopp ska upp till 15 miljoner euro tillhandahållas i form av lån och upp till 15 miljoner i form av bidrag. Utbetalningen av det föreslagna makroekonomiska stödet görs under förutsättning att budgeten 2012 godkänns av budgetmyndigheten. För att finansiera lånedelen av Europeiska unionens makroekonomiska stöd ges kommissionen därför befogenhet att på unionens vägnar låna upp de medel som krävs för detta ändamål. Lånet ska ha en maximal löptid på 15 år.

2.   Utbetalningen av unionens makroekonomiska stöd ska förvaltas av kommissionen på ett sätt som är förenligt med de avtal och överenskommelser som ingåtts mellan IMF och Kirgizistan och med de grundprinciper och mål för ekonomisk reform som fastställs i partnerskapsavtalet mellan EU och Kirgizistan samt samarbetsavtalet och strategin för Centralasien 2007–2013. Kommissionen ska regelbundet informera Europaparlamentet och Ekonomiska och finansiella kommittén om utvecklingen när det gäller förvaltningen av det ekonomiska stödet och förse dem med relevanta dokument.

3.   Europeiska unionens ekonomiska stöd ska vara tillgängligt i två år från och med den första dagen efter det att samförståndsavtalet som det hänvisas till i artikel 2.1 träder i kraft.

Artikel 2

1.   Kommissionen ska, i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 6.2, ges befogenhet att komma överens med Kirgizistans myndigheter om vilken ekonomisk politik och vilka finansiella villkor som ska knytas till Europeiska unionens makroekonomiska stöd, och detta ska fastställas i ett samförståndsavtal som ska innehålla en tidsfrist för uppfyllandet av dessa villkor (nedan kallat ”samförståndsavtalet”). Den ekonomiska politik och de finansiella villkor som anges i samförståndsavtalet ska vara förenliga med de överenskommelser som det hänvisas till i artikel 1.2. Dessa villkor syftar särskilt till att stärka effektiviteten, transparensen och möjligheten att utkräva ansvar när det gäller det ekonomiska stödet, inklusive med avseende på systemen för förvaltning av de offentliga finanserna i Kirgizistan. Framstegen på vägen mot dessa mål ska regelbundet övervakas av kommissionen. Närmare finansiella villkor för stödet ska fastställas i den bidragsöverenskommelse och det låneavtal som ska ingås mellan kommissionen och de kirgiziska myndigheterna.

2.   Under det faktiska genomförandet av Euroepiska unionens makroekonomiska stöd ska kommissionen övervaka att Kirgizistan har sunda finansiella system, administrativa förfaranden samt interna och externa kontrollmekanismer som är relevanta för denna typ av stöd, och att den överenskomna tidsfristen respekteras.

3.   Kommissionen ska regelbundet kontrollera att Kirgizistans ekonomiska politik överensstämmer med målen för unionens makroekonomiska stöd och att de överenskomna ekonomisk-politiska villkoren uppfylls på ett tillfredsställande sätt. Detta arbete ska samordnas med IMF och Världsbanken och vid behov med Ekonomiska och finansiella kommittén.

Artikel 3

1.   Enligt villkoren i punkt 2 ska kommissionen utbetala Europeiska unionens stöd till Kirgizistan i två delar, som var och en består av en låne- och en bidragsdel. Storleken på delutbetalningarna ska fastställas i samförståndsavtalet.

2.   Kommissionen ska besluta att betala ut delbeloppen under förutsättning att de ekonomisk-politiska villkoren i samförståndsavtalet har uppfyllts på ett tillfredsställande sätt. Den andra delutbetalningen ska ske tidigast tre månader efter den första delutbetalningen.

3.   Europeiska unionens stöd ska utbetalas till Kirgizistans centralbank. Med förbehåll för de bestämmelser som ska överenskommas i samförståndsavtalet, däribland en bekräftelse på återstående finansieringsbehov i budgeten, kan unionsmedlen överföras till Kirgizistans finansministerium som slutmottagare.

Artikel 4

1.   De upp- och utlåningstransaktioner som avser lånedelen av Europeiska unionens stöd ska genomföras i euro med användande av samma valuteringsdag och de får inte utsätta Europeiska unionen för risker vad gäller omvandling av löptider, valuta- eller ränterisker eller andra kommersiella risker.

2.   Kommissionen ska, om Kirgizistan så begär, vidta nödvändiga åtgärder för att se till att en klausul om förtida återbetalning införs i lånevillkoren och att denna motsvaras av en liknande klausul i upplåningsvillkoren.

3.   På Kirgizistans begäran, och i de fall omständigheterna medger en förbättring av räntesatsen på lånet, får kommissionen refinansiera hela eller en del av sitt ursprungliga lån eller ändra motsvarande finansiella villkor. Refinansierings- eller låneomläggningstransaktionerna ska genomföras i enlighet med villkoren i punkt 1 och får inte förlänga den genomsnittliga löptiden för lånet i fråga eller öka det kapital som är utestående på dagen för refinansieringen eller ändringen av de finansiella villkoren.

4.   Kirgizistan ska stå för Europeiska unionens alla kostnader i samband med upp- och utlåningstransaktionerna enligt detta beslut.

5.   Europaparlamentet och Ekonomiska och finansiella kommittén ska minst en gång om året informeras om utvecklingen vad gäller de transaktioner som avses i punkterna 2 och 3.

Artikel 5

Europeiska unionens makroekonomiska stöd ska genomföras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) samt dess genomförandebestämmelser. I synnerhet gäller att det samförståndsavtal, det låneavtal och den bidragsöverenskommelse som ingås med Kirgizistans myndigheter ska innehålla lämpliga åtgärder som Kirgizistan ska vidta för att förhindra och bekämpa bedrägerier, korruption och andra oegentligheter som påverkar stödet. I syfte att säkerställa större insyn i förvaltningen och utbetalningen av stödet ska samförståndsavtalet, låneavtalet och bidragsöverenskommelsen också innehålla bestämmelser om kontroller, inklusive kontroller på plats och inspektioner, som ska utföras av kommissionen, inklusive Europeiska byrån för bedrägeribekämpning. Dessa texter ska dessutom innehålla bestämmelser om revisioner av revisionsrätten, vid behov inbegripet revisioner på plats.

Artikel 6

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 7

1.   Kommissionen ska senast den 30 juni varje år överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av detta beslut under föregående år, inklusive en utvärdering därav. I rapporten ska sambandet anges mellan de ekonomisk-politiska villkor som har fastställts i samförståndsavtalet, Kirgizistans aktuella ekonomiska och finanspolitiska resultat och kommissionens beslut att frigöra delutbetalningarna av stödet.

2.   Kommissionen ska senast två år efter utgången av den tillgänglighetsperiod som avses i artikel 1.3 överlämna en avslutande utvärderingsrapport till Europaparlamentet och rådet.

Artikel 8

Detta beslut ska träda i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets beslut av den 11 december 2012.

1

(2)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

2

(3)  UN Office of the High Representative for the Least Developed Countries, Landlocked Developing Countries and Small Island Developing States.

3

(4)  EUT L 248, 16.9.2002, s. 1.

4

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/165 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/165

---

P7_TA(2012)0467

Program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning för Europeiska unionen om ändring av förordning (EG) nr 106/2008 om ett gemenskapsprogram för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning (COM(2012)0109 – C7-0077/2012 – 2012/0049(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2015/C 434/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0109), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0109),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0077/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0077/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 april 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 april 2012 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 26 oktober 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 26 oktober 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0382/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0382/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 191, 29.6.2012, s. 142.

---

P7_TC1-COD(2012)0049

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av förordning (EG) nr 106/2008 om ett gemenskapsprogram för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 174/2013.)

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/166 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/166

---

P7_TA(2012)0471

Övergångsordningar för bilaterala investeringsavtal mellan medlemsstater och tredjeländer ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om införande av övergångsordningar för bilaterala investeringsavtal mellan medlemsstater och tredjeländer (11917/1/2012 – C7-0328/2012 – 2010/0197(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2015/C 434/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (11917/1/2012 – C7-0328/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (11917/1/2012 – C7-0328/2012),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0344), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0344),

| — | med beaktande av skrivelsen från ordföranden för utskottet för internationell handel av den 31 maj 2012 där plenarsammanträdet uppmanas godkänna rådets ståndpunkt vid första behandlingen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från ordföranden för utskottet för internationell handel av den 31 maj 2012 där plenarsammanträdet uppmanas godkänna rådets ståndpunkt vid första behandlingen,

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0389/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0389/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning tillsammans med det gemensamma uttalandet från Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning tillsammans med det gemensamma uttalandet från Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 203.

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen

Den omständigheten att denna förordning, inbegripet skälen 17, 18 och 19 i ingressen, tillåter de förfaranden som avses i förordning (EU) nr 182/2011 är inte prejudicerande för framtida förordningar som tillåter unionen enligt artikel 2.1 i EUF-fördraget att bemyndiga medlemsstaterna att lagstifta och anta rättsligt bindande akter på områden inom unionens exklusiva befogenheter. Dessutom ska användningen av det rådgivande förfarandet i denna förordning i stället för granskningsförfarandet inte anses skapa ett prejudikat för framtida förordningar som innehåller bestämmelser om ramen för den gemensamma handelspolitiken.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/167 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/167

---

P7_TA(2012)0472

Makroekonomiskt stöd till Georgien ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om ytterligare makroekonomiskt bistånd till Georgien (05682/1/2012 – C7-0221/2012 – 2010/0390(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2015/C 434/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (05682/1/2012 – C7-0221/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (05682/1/2012 – C7-0221/2012),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0804), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0804),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 66 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 66 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0363/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0363/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid andra behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid andra behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 211.

---

P7_TC2-COD(2010)0390

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 11 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2013/EU om ytterligare makroekonomiskt bistånd till Georgien

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 212.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och

av följande skäl:

| (1) | Förbindelserna mellan Georgien och Europeiska unionen utvecklas inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. År 2006 enades gemenskapen och Georgien om en handlingsplan inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken i vilken man identifierade prioriteringar på medellång sikt i förbindelserna mellan EU och Georgien. 2010 inledde unionen och Georgien förhandlingar om ett associeringsavtal som är tänkt att ersätta det befintliga partnerskaps- och samarbetsavtalet (2). Förbindelserna mellan EU och Georgien har stärkts ytterligare genom det östliga partnerskap som nyligen har lanserats. |
| --- | --- |

(1)

Förbindelserna mellan Georgien och Europeiska unionen utvecklas inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. År 2006 enades gemenskapen och Georgien om en handlingsplan inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken i vilken man identifierade prioriteringar på medellång sikt i förbindelserna mellan EU och Georgien. 2010 inledde unionen och Georgien förhandlingar om ett associeringsavtal som är tänkt att ersätta det befintliga partnerskaps- och samarbetsavtalet (2). Förbindelserna mellan EU och Georgien har stärkts ytterligare genom det östliga partnerskap som nyligen har lanserats.

| (2) | Vid det extra mötet i Europeiska rådet den 1 september 2008 bekräftades unionens vilja att stärka förbindelserna mellan EU och Georgien efter den väpnade konflikten mellan Georgien och Ryska federationen i augusti 2008. |
| --- | --- |

(2)

Vid det extra mötet i Europeiska rådet den 1 september 2008 bekräftades unionens vilja att stärka förbindelserna mellan EU och Georgien efter den väpnade konflikten mellan Georgien och Ryska federationen i augusti 2008.

| (3) | Den georgiska ekonomin har sedan tredje kvartalet 2008 drabbats allt hårdare av den internationella finanskrisen, med minskande produktion, sjunkande skatteintäkter och ett växande behov av extern finansiering. |
| --- | --- |

(3)

Den georgiska ekonomin har sedan tredje kvartalet 2008 drabbats allt hårdare av den internationella finanskrisen, med minskande produktion, sjunkande skatteintäkter och ett växande behov av extern finansiering.

| (4) | Vid den internationella givarkonferens som hölls den 22 oktober 2008 utlovade det internationella samfundet stöd till Georgiens ekonomiska återhämtning i enlighet med FN:s och Världsbankens gemensamma behovsprövning. |
| --- | --- |

(4)

Vid den internationella givarkonferens som hölls den 22 oktober 2008 utlovade det internationella samfundet stöd till Georgiens ekonomiska återhämtning i enlighet med FN:s och Världsbankens gemensamma behovsprövning.

| (5) | Unionen meddelade att den skulle anslå upp till 500 miljoner EUR i finansiellt bistånd till Georgien. |
| --- | --- |

(5)

Unionen meddelade att den skulle anslå upp till 500 miljoner EUR i finansiellt bistånd till Georgien.

| (6) | Internationella valutafonden (IMF) ger finansiellt bistånd för att stödja Georgiens ekonomiska anpassning och återhämtning. I september 2008 kom de georgiska myndigheterna överens med IMF om ett stand-by-avtal på 750 miljoner USD för att stödja den georgiska ekonomin och göra nödvändiga anpassningar med hänsyn till finanskrisen. |
| --- | --- |

(6)

Internationella valutafonden (IMF) ger finansiellt bistånd för att stödja Georgiens ekonomiska anpassning och återhämtning. I september 2008 kom de georgiska myndigheterna överens med IMF om ett stand-by-avtal på 750 miljoner USD för att stödja den georgiska ekonomin och göra nödvändiga anpassningar med hänsyn till finanskrisen.

| (7) | Sedan Georgiens ekonomiska läge hade försämrats ytterligare och en nödvändig revidering av de ekonomiska antaganden som låg till grund för IMF-programmet hade gjorts samt mot bakgrund av Georgiens ökade behov av extern finansiering, träffade Georgien och IMF en överenskommelse om att utöka lånet med 424 miljoner USD enligt det standby-arrangemang som godkändes av IMF:s styrelse i augusti 2009. |
| --- | --- |

(7)

Sedan Georgiens ekonomiska läge hade försämrats ytterligare och en nödvändig revidering av de ekonomiska antaganden som låg till grund för IMF-programmet hade gjorts samt mot bakgrund av Georgiens ökade behov av extern finansiering, träffade Georgien och IMF en överenskommelse om att utöka lånet med 424 miljoner USD enligt det standby-arrangemang som godkändes av IMF:s styrelse i augusti 2009.

| (8) | Unionen avser att under 2010–2012 ge totalt 37 miljoner EUR per år i budgetstöd till Georgien inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet. |
| --- | --- |

(8)

Unionen avser att under 2010–2012 ge totalt 37 miljoner EUR per år i budgetstöd till Georgien inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet.

| (9) | Georgien har begärt ytterligare makroekonomiskt bistånd från unionen med anledning av Georgiens försämrade ekonomiska läge och försämrade utsikter. |
| --- | --- |

(9)

Georgien har begärt ytterligare makroekonomiskt bistånd från unionen med anledning av Georgiens försämrade ekonomiska läge och försämrade utsikter.

| (10) | Med tanke på att det fortfarande finns ett finansieringsunderskott i Georgiens betalningsbalans, anses makroekonomiskt bistånd vara ett lämpligt svar på Georgiens begäran i det rådande exceptionella läget för att stödja en ekonomisk stabilisering i anslutning till det pågående IMF-programmet. |
| --- | --- |

(10)

Med tanke på att det fortfarande finns ett finansieringsunderskott i Georgiens betalningsbalans, anses makroekonomiskt bistånd vara ett lämpligt svar på Georgiens begäran i det rådande exceptionella läget för att stödja en ekonomisk stabilisering i anslutning till det pågående IMF-programmet.

| (11) | Det makroekonomiska bistånd som unionen avser att tillhandahålla Georgien (nedan kallat unionens makroekonomiska bistånd) bör inte endast komplettera program och medel från IMF och Världsbanken utan även säkerställa att unionens engagemang ger ett mervärde. |
| --- | --- |

(11)

Det makroekonomiska bistånd som unionen avser att tillhandahålla Georgien (nedan kallat unionens makroekonomiska bistånd) bör inte endast komplettera program och medel från IMF och Världsbanken utan även säkerställa att unionens engagemang ger ett mervärde.

| (12) | Kommissionen bör säkerställa att unionens makroekonomiska bistånd är rättsligt och innehållsmässigt förenligt med de åtgärder som vidtas på de olika externa politikområdena och annan relevant unionspolitik. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen bör säkerställa att unionens makroekonomiska bistånd är rättsligt och innehållsmässigt förenligt med de åtgärder som vidtas på de olika externa politikområdena och annan relevant unionspolitik.

| (13) | De särskilda målen för unionens makroekonomiska bistånd bör leda till förbättrad effektivitet, transparens och ansvarighet. Dessa målsättningar bör regelbundet följas upp av kommissionen. |
| --- | --- |

(13)

De särskilda målen för unionens makroekonomiska bistånd bör leda till förbättrad effektivitet, transparens och ansvarighet. Dessa målsättningar bör regelbundet följas upp av kommissionen.

| (14) | Villkoren för unionens makrofinansiella bistånd bör återspegla grundprinciperna och målen i unionens politik gentemot Georgien. |
| --- | --- |

(14)

Villkoren för unionens makrofinansiella bistånd bör återspegla grundprinciperna och målen i unionens politik gentemot Georgien.

| (15) | För att säkerställa ett effektivt skydd av unionens ekonomiska intressen knutna till unionens makroekonomiska bistånd är det nödvändigt att Georgien vidtar lämpliga åtgärder för att förhindra och bekämpa bedrägerier, korruption och andra oegentligheter i samband med det biståndet. Det är också nödvändigt att kommissionen genomför lämpliga kontroller samt att revisionsrätten utför relevanta revisioner. |
| --- | --- |

(15)

För att säkerställa ett effektivt skydd av unionens ekonomiska intressen knutna till unionens makroekonomiska bistånd är det nödvändigt att Georgien vidtar lämpliga åtgärder för att förhindra och bekämpa bedrägerier, korruption och andra oegentligheter i samband med det biståndet. Det är också nödvändigt att kommissionen genomför lämpliga kontroller samt att revisionsrätten utför relevanta revisioner.

| (16) | Budgetmyndighetens befogenheter påverkas inte av att det makroekonomiska biståndet från unionen frigörs. |
| --- | --- |

(16)

Budgetmyndighetens befogenheter påverkas inte av att det makroekonomiska biståndet från unionen frigörs.

| (17) | Unionens makroekonomiska bistånd bör förvaltas av kommissionen. För att säkerställa att Europaparlamentet och Ekonomiska och finansiella kommittén kan följa genomförandet av detta beslut bör kommissionen regelbundet informera dem om hur biståndet utvecklas och förse dem med relevanta dokument. |
| --- | --- |

(17)

Unionens makroekonomiska bistånd bör förvaltas av kommissionen. För att säkerställa att Europaparlamentet och Ekonomiska och finansiella kommittén kan följa genomförandet av detta beslut bör kommissionen regelbundet informera dem om hur biståndet utvecklas och förse dem med relevanta dokument.

| (18) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av detta beslut bör kommissionen ges genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av hur kommissionen utövar sina genomförandebefogenheter (3). |
| --- | --- |

(18)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av detta beslut bör kommissionen ges genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av hur kommissionen utövar sina genomförandebefogenheter (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Unionen ska ge Georgien makroekonomiskt bistånd (nedan kallat unionens makroekonomiska bistånd) med ett högsta belopp på 46 miljoner EUR för att stödja Georgiens ekonomiska stabilisering och täcka dess betalningsbalansbehov, såsom de fastställts i det gällande IMF-programmet. Av det högsta beloppet ska upp till 23 miljoner EUR tillhandahållas i form av bidrag och upp till 23 miljoner EUR i form av lån. Utbetalningen av unionens makroekonomiska bistånd görs under förutsättning att unionens budget för 2013 godkänns av budgetmyndigheten.

2.   Kommissionen ska bemyndigas att på unionens vägnar låna upp de medel som krävs för att finansiera lånedelen av unionens makroekonomiska bistånd. Lånet ska ha en löptid på högst 15 år.

3.   Utbetalningen av unionens makroekonomiska bistånd ska förvaltas av kommissionen på ett sätt som är förenligt med de avtal och överenskommelser som ingåtts mellan IMF och Georgien och med de grundprinciper och mål för ekonomisk reform som fastställs i partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Georgien. Kommissionen ska regelbundet informera Europaparlamentet och Ekonomiska och finansiella kommittén om utvecklingen när det gäller förvaltningen av unionens makroekonomiska stöd och förse dem med relevanta dokument.

4.   Unionens makroekonomiska stöd ska vara tillgängligt i två år och sex månader från och med den första dagen efter att det samförståndsavtal som avses i artikel 2.1 träder i kraft.

Artikel 2

1.   Kommissionen ska, i enlighet med det
  rådgivande förfarande
  som avses i artikel 6.2, anta ett samförståndsavtal som anger den ekonomiska politik och de finansiella villkor som styr unionens makroekonomiska bistånd, inbegripet en tidsram för att uppfylla dessa villkor. Den ekonomiska politik och de finansiella villkor som anges i samförståndsavtalet ska vara förenliga med de överenskommelser som det hänvisas till i artikel 1.3. Dessa villkor ska särskilt syfta till att stärka effektiviteten, transparensen och ansvarigheten när det gäller unionens makroekonomiska bistånd, däribland systemen för förvaltning av de offentliga finanserna i Georgien. Framstegen på vägen mot dessa mål ska regelbundet övervakas av kommissionen. Närmare finansiella villkor för unionens makroekonomiska bistånd ska fastställas i den bidragsöverenskommelse och det låneavtal som ska ingås mellan kommissionen och de georgiska myndigheterna.

2.   Under genomförandet av unionens makroekonomiska bistånd ska kommissionen övervaka att Georgien har sunda finansiella system, administrativa förfaranden samt interna och externa kontrollmekanismer som är relevanta för denna typ av bistånd, samt att Georgien respekterar den överenskomna tidsramen.

3.   Kommissionen ska regelbundet kontrollera att Georgiens ekonomiska politik överensstämmer med målen för unionens makroekonomiska bistånd och att överenskommelserna om ekonomisk politik och finansiella villkor följs på ett tillfredsställande sätt. I detta avseende ska kommissionen ha en nära samordning med IMF och Världsbanken och, när så krävs, med Ekonomiska och finansiella kommittén.

Artikel 3

1.   På de villkor som anges i punkt 2 ska kommissionen utbetala unionens makroekonomiska bistånd i två delar, som var och en består av en bidrags- och en lånedel. Storleken på delutbetalningarna ska fastställas i samförståndsavtalet.

2.   Kommissionen ska besluta att betala ut delbeloppen under förutsättning att de ekonomisk-politiska och finansiella villkor som överenskommits i samförståndsavtalet har genomförts på ett tillfredsställande sätt. Den andra delutbetalningen ska ske tidigast tre månader efter den första delutbetalningen.

3.   Unionsmedlen ska utbetalas till Georgiens centralbank. Enligt bestämmelser som ska överenskommas i samförståndsavtalet, däribland en bekräftelse på återstående finansieringsbehov i budgeten, kan unionsmedlen överföras till Georgiens finansministerium som slutmottagare.

Artikel 4

1.   De upp- och utlåningstransaktioner som avser lånedelen av unionens markoekonomiska stöd ska genomföras i euro med användande av samma valuteringsdag och får inte utsätta unionen för risker vad gäller omvandling av löptider, valuta- eller ränterisker eller andra kommersiella risker.

2.   Kommissionen ska, om Georgien så begär, vidta nödvändiga åtgärder för att se till att en klausul om förtida återbetalning införs i lånevillkoren och att denna motsvaras av en liknande klausul i kommissionens upplåningsvillkor.

3.   På Georgiens begäran och i de fall omständigheterna medger en förbättring av räntesatsen på lånet, får kommissionen refinansiera hela eller en del av sitt ursprungliga lån eller ändra motsvarande finansiella villkor. Refinansierings- eller ändringstransaktionerna ska genomföras i enlighet med villkoren i punkt 1 och får inte förlänga den genomsnittliga löptiden för lånet i fråga eller öka det kapital som är utestående på dagen för refinansieringen eller ändringen av de finansiella villkoren.

4.   Georgien ska bära unionens alla kostnader som hänför sig till upp- och utlåningstransaktionerna enligt detta beslut.

5.   Kommissionen ska informera Europaparlamentet och Ekonomiska och finansiella kommittén om utvecklingen vad gäller de transaktioner som avses i punkterna 2 och 3.

Artikel 5

Unionens makroekonomiska bistånd ska genomföras i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) samt dess genomförandebestämmelser (5). I synnerhet gäller att det samförståndsavtal, det låneavtal och den bidragsöverenskommelse som ingås med Georgiens myndigheter ska innehålla särskilda åtgärder som Georgien ska vidta för att förhindra och bekämpa bedrägerier, korruption och andra oegentligheter som påverkar unionens makroekonomiska bistånd. I syfte att säkerställa större insyn i förvaltningen och utbetalningen av stöd ska samförståndsavtalet, låneavtalet och bidragsöverenskommelsen också innehålla bestämmelser om kontroller, inklusive kontroller på plats och inspektioner, som ska utföras av kommissionen, inbegripet Europeiska byrån för bedrägeribekämpning. Dessa dokument ska dessutom innehålla bestämmelser om revisioner genomförda av revisionsrätten, vid behov inbegripet revisioner på plats.

Artikel 6

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska
  artikel 4
  i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. Om kommittén inte avger något yttrande ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas.

Artikel 7

1.   Kommissionen ska senast den 30 juni varje år överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av detta beslut under det föregående året, inklusive en utvärdering därav. I rapporten ska sambandet anges mellan de ekonomisk-politiska och de finansiella villkor som har fastställts i samförståndsavtalet, Georgiens aktuella ekonomiska och finanspolitiska resultat och kommissionens beslut att frigöra delutbetalningarna av unionens makroekonomiska bistånd.

2.   Kommissionen ska senast två år efter utgången av den tillgänglighetsperiod som avses i artikel 1.4 överlämna en rapport om efterhandsutvärderingen till Europaparlamentet och rådet.

Artikel 8

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

[Ändr. 1]

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 10 maj 2011 (EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 211) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 10 maj 2012 (EUT C 291 E, 27.9.2012, s. 1). Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 december 2012.

1

(2)  Partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan (EGT L 205, 4.8.1999, s. 3).

2

(3)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

3

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

4

(5)  Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 357, 31.12.2002, s. 1).

5

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/171 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/171

---

P7_TA(2012)0473

Europeiska sjösäkerhetsbyrån ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (10090/2/2012 – C7-0329/2012 – 2010/0303(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2015/C 434/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (10090/2/2012 – C7-0329/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (10090/2/2012 – C7-0329/2012),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 februari 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 februari 2011 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0611), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0611),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A7-0387/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A7-0387/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 107, 6.4.2011, s. 68.

(2)  Antagna texter av den 15.12.2011, P7_TA(2011)0581.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/172 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/172

---

P7_TA(2012)0474

Skapande av ett enhetligt patentskydd ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd (COM(2011)0215 – C7-0099/2011 – 2011/0093(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2015/C 434/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0215), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0215),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 118 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0099/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 118 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0099/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttrandena från spanska deputeradekammaren och den spanska senaten och av den italienska deputeradekammaren som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttrandena från spanska deputeradekammaren och den spanska senaten och av den italienska deputeradekammaren som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 november 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 november 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0001/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0001/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2011)0093

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1257/2012.)

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/173 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/173

---

P7_TA(2012)0475

Enhetligt patentskydd *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om förslaget till rådets förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd när det gäller tillämpliga översättningsarrangemang (COM(2011)0216 – C7-0145/2011 – 2011/0094(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2015/C 434/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2011)0216), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2011)0216),

| — | med beaktande av artikel 118 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0145/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 118 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0145/2011),

| — | med beaktande av de motiverade yttrandena från spanska deputeradekammaren och den spanska senaten och av den italienska deputeradekammaren som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttrandena från spanska deputeradekammaren och den spanska senaten och av den italienska deputeradekammaren som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0002/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0002/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Eftersom Europeiska patentverket ansvarar för att bevilja EU-patent bör översättningsarrangemangen för EU-patent med enhetlig verkan baseras på Europeiska patentverkets nuvarande förfarande. Dessa arrangemang bör syfta till att skapa en lämplig jämvikt mellan de ekonomiska
  aktörernas
  och allmänhetens intressen i fråga om förfarandekostnader och tillgången till teknisk information. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Eftersom Europeiska patentverket ansvarar för att bevilja EU-patent bör översättningsarrangemangen för EU-patent med enhetlig verkan baseras på Europeiska patentverkets nuvarande förfarande. Dessa arrangemang bör syfta till att skapa en lämplig jämvikt mellan de ekonomiska
  aktörernas
  och allmänhetens intressen i fråga om förfarandekostnader och tillgången till teknisk information.

| (6) | Eftersom Europeiska patentverket ansvarar för att bevilja europeiska patent bör översättningsarrangemangen för europeiska patent med enhetlig verkan baseras på Europeiska patentverkets nuvarande förfarande. Dessa arrangemang bör syfta till att skapa en lämplig jämvikt mellan
  intressena hos
  de ekonomiska
  aktörerna, särskilt de små och medelstora företagen,
  och allmänhetens intressen i fråga om förfarandekostnader och tillgången till teknisk information. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom Europeiska patentverket ansvarar för att bevilja europeiska patent bör översättningsarrangemangen för europeiska patent med enhetlig verkan baseras på Europeiska patentverkets nuvarande förfarande. Dessa arrangemang bör syfta till att skapa en lämplig jämvikt mellan
  intressena hos
  de ekonomiska
  aktörerna, särskilt de små och medelstora företagen,
  och allmänhetens intressen i fråga om förfarandekostnader och tillgången till teknisk information.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | För att underlätta tillgången till EU-patent med enhetlig verkan, särskilt för små och medelstora företag, bör sökande vars språk inte är något av Europeiska patentverkets officiella språk kunna lägga fram sin patentansökan till verket på ett annat av unionens officiella språk. Som kompletterande åtgärd bör
  Europeiska patentverket, i enlighet med artikel 12 i förordning xx/xx [materiella bestämmelser], för sökande av

  EU-patent med enhetlig verkan som har sin hemvist eller sitt huvudsakliga säte i en EU-medlemsstat vars officiella språk inte är något av Europeiska patentverkets officiella språk,
  administrera
  ett system för extra ersättning av kostnader för översättning från det språket till Europeiska patentverkets förfarandespråk, utöver vad verket redan har infört. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

För att underlätta tillgången till EU-patent med enhetlig verkan, särskilt för små och medelstora företag, bör sökande vars språk inte är något av Europeiska patentverkets officiella språk kunna lägga fram sin patentansökan till verket på ett annat av unionens officiella språk. Som kompletterande åtgärd bör
  Europeiska patentverket, i enlighet med artikel 12 i förordning xx/xx [materiella bestämmelser], för sökande av

  EU-patent med enhetlig verkan som har sin hemvist eller sitt huvudsakliga säte i en EU-medlemsstat vars officiella språk inte är något av Europeiska patentverkets officiella språk,
  administrera
  ett system för extra ersättning av kostnader för översättning från det språket till Europeiska patentverkets förfarandespråk, utöver vad verket redan har infört.

| (9) | För att underlätta tillgången till europeiska patent med enhetlig verkan, särskilt för små och medelstora företag, bör sökande vars språk inte är något av Europeiska patentverkets officiella språk kunna lägga fram sin patentansökan till verket på ett annat av unionens officiella språk. Som kompletterande åtgärd bör
  små och medelstora företag, fysiska personer och ideella organisationer som får tillgång till

  europeiska patent med enhetlig verkan
  , och
  som har sin hemvist eller sitt huvudsakliga säte i en EU-medlemsstat vars officiella språk inte är något av Europeiska patentverkets officiella språk
  , kunna nyttja
  ett system för extra ersättning av kostnader för översättning från det språket till Europeiska patentverkets förfarandespråk, utöver vad verket redan har infört.
  Systemet för extra ersättning bör administreras av Europeiska patentverket i enlighet med artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [.../2012] om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd. |
| --- | --- |

(9)

För att underlätta tillgången till europeiska patent med enhetlig verkan, särskilt för små och medelstora företag, bör sökande vars språk inte är något av Europeiska patentverkets officiella språk kunna lägga fram sin patentansökan till verket på ett annat av unionens officiella språk. Som kompletterande åtgärd bör
  små och medelstora företag, fysiska personer och ideella organisationer som får tillgång till

  europeiska patent med enhetlig verkan
  , och
  som har sin hemvist eller sitt huvudsakliga säte i en EU-medlemsstat vars officiella språk inte är något av Europeiska patentverkets officiella språk
  , kunna nyttja
  ett system för extra ersättning av kostnader för översättning från det språket till Europeiska patentverkets förfarandespråk, utöver vad verket redan har infört.
  Systemet för extra ersättning bör administreras av Europeiska patentverket i enlighet med artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [.../2012] om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Villkoren och ersättningsnivån för de ytterligare översättningskostnaderna bör utformas på ett sätt som garanterar i princip full ersättning för dessa kostnader. För att översättningskostnaderna ska ligga i nivå med det genomsnittliga marknadspriset, och för att undvika missbruk, är det nödvändigt att fastställa ett maximipris per sida. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

Villkoren och ersättningsnivån för de ytterligare översättningskostnaderna bör utformas på ett sätt som garanterar i princip full ersättning för dessa kostnader. För att översättningskostnaderna ska ligga i nivå med det genomsnittliga marknadspriset, och för att undvika missbruk, är det nödvändigt att fastställa ett maximipris per sida.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | För att göra patentinformation mer tillgänglig och främja spridningen av teknisk kunskap bör det så snart som möjligt inrättas ett system för maskinöversättning av patentansökningar och patentbeskrivningar till alla unionens officiella språk. Systemet håller på att utarbetas av Europeiska patentverket och är ett mycket viktigt verktyg för att förbättra tillgången till patentinformation och sprida teknisk kunskap. Alla användare av EU-patentsystemet skulle gynnas av att snarast få tillgång till ett system för högkvalitativ maskinöversättning av patentansökningar och patentbeskrivningar till alla unionens officiella språk. Maskinöversättning är en viktig del av EU-politiken. Dessa maskinöversättningar bör endast användas i informationssyfte och bör inte ha någon rättsverkan. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

För att göra patentinformation mer tillgänglig och främja spridningen av teknisk kunskap bör det så snart som möjligt inrättas ett system för maskinöversättning av patentansökningar och patentbeskrivningar till alla unionens officiella språk. Systemet håller på att utarbetas av Europeiska patentverket och är ett mycket viktigt verktyg för att förbättra tillgången till patentinformation och sprida teknisk kunskap. Alla användare av EU-patentsystemet skulle gynnas av att snarast få tillgång till ett system för högkvalitativ maskinöversättning av patentansökningar och patentbeskrivningar till alla unionens officiella språk. Maskinöversättning är en viktig del av EU-politiken. Dessa maskinöversättningar bör endast användas i informationssyfte och bör inte ha någon rättsverkan.

| (10) | För att göra patentinformation mer tillgänglig och främja spridningen av teknisk kunskap bör det så snart som möjligt inrättas ett system för maskinöversättning av patentansökningar och patentbeskrivningar till alla unionens officiella språk. Systemet håller på att utarbetas av Europeiska patentverket och är ett mycket viktigt verktyg för att förbättra tillgången till patentinformation och sprida teknisk kunskap. Alla användare av systemet med europeiska patent skulle gynnas av att snarast få tillgång till ett system för högkvalitativ maskinöversättning av patentansökningar och patentbeskrivningar till alla unionens officiella språk. Maskinöversättning är en viktig del av EU-politiken. Dessa maskinöversättningar bör endast användas i informationssyfte och bör inte ha någon rättsverkan.
  De bör göras tillgängliga utan kostnad via internet i samband med att patentansökan och det beviljade patentet offentliggörs. |
| --- | --- |

(10)

För att göra patentinformation mer tillgänglig och främja spridningen av teknisk kunskap bör det så snart som möjligt inrättas ett system för maskinöversättning av patentansökningar och patentbeskrivningar till alla unionens officiella språk. Systemet håller på att utarbetas av Europeiska patentverket och är ett mycket viktigt verktyg för att förbättra tillgången till patentinformation och sprida teknisk kunskap. Alla användare av systemet med europeiska patent skulle gynnas av att snarast få tillgång till ett system för högkvalitativ maskinöversättning av patentansökningar och patentbeskrivningar till alla unionens officiella språk. Maskinöversättning är en viktig del av EU-politiken. Dessa maskinöversättningar bör endast användas i informationssyfte och bör inte ha någon rättsverkan.
  De bör göras tillgängliga utan kostnad via internet i samband med att patentansökan och det beviljade patentet offentliggörs.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 11a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11a) | Efter det att övergångsperioden har upphört bör Europeiska patentverket fortsätta att offentliggöra ytterligare översättningar till engelska av de patentbeskrivningar för europeiska patent som sökande har lämnat in frivilligt. Detta skulle ge ytterligare internationell spridning åt dessa patentbeskrivningar och begränsa möjligheterna för intrångsgörare att påstå att de har handlat i god tro. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11a)

Efter det att övergångsperioden har upphört bör Europeiska patentverket fortsätta att offentliggöra ytterligare översättningar till engelska av de patentbeskrivningar för europeiska patent som sökande har lämnat in frivilligt. Detta skulle ge ytterligare internationell spridning åt dessa patentbeskrivningar och begränsa möjligheterna för intrångsgörare att påstå att de har handlat i god tro.

Ändring 6

Förslag till förordning

Artikel 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Syftet med denna förordning är att genomföra ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd som bemyndigats genom rådets beslut nr 2011/167/EU när det gäller tillämpliga översättningsarrangemang. | 1.
     Syftet med denna förordning är att genomföra ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd som bemyndigats genom rådets beslut 2011/167/EU när det gäller tillämpliga översättningsarrangemang.
  Den reglerar översättningsarrangemang för europeiska patent i den mån de har enhetlig verkan. |
| | 1a.
     
  Denna förordning påverkar varken reglerna i fråga om språk för unionens institutioner som inrättats enligt artikel 342 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eller rådets förordning nr 1/1958. |
| | 1b.
     
  Denna förordning baseras på Europeiska patentverkets språkregler och bör inte anses ge upphov till några specifika språkregler för unionen eller utgöra något prejudikat för begränsad språkanvändning i EU:s framtida rättsakter. |

Kommissionens förslag

Ändring

Syftet med denna förordning är att genomföra ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd som bemyndigats genom rådets beslut nr 2011/167/EU när det gäller tillämpliga översättningsarrangemang.

1.
     Syftet med denna förordning är att genomföra ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd som bemyndigats genom rådets beslut 2011/167/EU när det gäller tillämpliga översättningsarrangemang.
  Den reglerar översättningsarrangemang för europeiska patent i den mån de har enhetlig verkan.

1a.
     
  Denna förordning påverkar varken reglerna i fråga om språk för unionens institutioner som inrättats enligt artikel 342 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eller rådets förordning nr 1/1958.

1b.
     
  Denna förordning baseras på Europeiska patentverkets språkregler och bör inte anses ge upphov till några specifika språkregler för unionen eller utgöra något prejudikat för begränsad språkanvändning i EU:s framtida rättsakter.

Ändring 7

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Så snart de finns tillgängliga ska de maskinöversättningar av patentansökningar och patentbeskrivningar till unionens alla språk som avses i artikel 6.3 göras tillgängliga utan kostnad via internet i samband med att patentansökningar och beviljade patent offentliggörs. |

Kommissionens förslag

Ändring

2a.
     
  Så snart de finns tillgängliga ska de maskinöversättningar av patentansökningar och patentbeskrivningar till unionens alla språk som avses i artikel 6.3 göras tillgängliga utan kostnad via internet i samband med att patentansökningar och beviljade patent offentliggörs.

Ändring 8

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Efter det att den övergångsperiod som avses i artikel 6 har upphört och i överensstämmelse med i artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [.../2012] om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd, ska de deltagande medlemsstaterna, i enlighet med artikel 143 i EPC, ge Europeiska patentverket i uppdrag att offentliggöra sådana ytterligare fullständiga översättningar av patentbeskrivningar till engelska som sökande har lämnat in frivilligt. Dessa översättningar ska inte maskinöversättas. |

Kommissionens förslag

Ändring

2b.
     
  Efter det att den övergångsperiod som avses i artikel 6 har upphört och i överensstämmelse med i artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [.../2012] om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd, ska de deltagande medlemsstaterna, i enlighet med artikel 143 i EPC, ge Europeiska patentverket i uppdrag att offentliggöra sådana ytterligare fullständiga översättningar av patentbeskrivningar till engelska som sökande har lämnat in frivilligt. Dessa översättningar ska inte maskinöversättas.

Ändring 9

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   I händelse av tvist om ett EU-patent med enhetlig verkan ska patenthavaren på den påstådda intrångsgörarens begäran tillhandahålla en fullständig översättning av patentet till ett av de officiella språken i den medlemsstat i vilken antingen det påstådda intrånget skedde eller där den påstådda intrångsgöraren är bosatt. | 1.   I händelse av tvist om ett europeiskt patent med enhetlig verkan ska patenthavaren på den påstådda intrångsgörarens begäran tillhandahålla en fullständig översättning av patentet till ett av de officiella språken i den medlemsstat i vilken antingen det påstådda intrånget skedde eller där den påstådda intrångsgöraren är bosatt.
  Dessa översättningar ska inte maskinöversättas. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   I händelse av tvist om ett EU-patent med enhetlig verkan ska patenthavaren på den påstådda intrångsgörarens begäran tillhandahålla en fullständig översättning av patentet till ett av de officiella språken i den medlemsstat i vilken antingen det påstådda intrånget skedde eller där den påstådda intrångsgöraren är bosatt.

1.   I händelse av tvist om ett europeiskt patent med enhetlig verkan ska patenthavaren på den påstådda intrångsgörarens begäran tillhandahålla en fullständig översättning av patentet till ett av de officiella språken i den medlemsstat i vilken antingen det påstådda intrånget skedde eller där den påstådda intrångsgöraren är bosatt.
  Dessa översättningar ska inte maskinöversättas.

Ändring 10

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   I händelse av tvist om ett EU-patent med enhetlig verkan ska patenthavaren i samband med det rättsliga förfarandet på begäran av en domstol inom de deltagande medlemsstaternas territorier som är behörig att avgöra tvister om EU-patent med enhetlig verkan tillhandahålla en fullständig översättning av patentet till den domstolens förfarandespråk. | 2.   I händelse av tvist om ett europeiskt patent med enhetlig verkan ska patenthavaren i samband med det rättsliga förfarandet på begäran av en domstol inom de deltagande medlemsstaternas territorier som är behörig att avgöra tvister om europeiska patent med enhetlig verkan tillhandahålla en fullständig översättning av patentet till den domstolens förfarandespråk.
  Dessa översättningar ska inte maskinöversättas. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   I händelse av tvist om ett EU-patent med enhetlig verkan ska patenthavaren i samband med det rättsliga förfarandet på begäran av en domstol inom de deltagande medlemsstaternas territorier som är behörig att avgöra tvister om EU-patent med enhetlig verkan tillhandahålla en fullständig översättning av patentet till den domstolens förfarandespråk.

2.   I händelse av tvist om ett europeiskt patent med enhetlig verkan ska patenthavaren i samband med det rättsliga förfarandet på begäran av en domstol inom de deltagande medlemsstaternas territorier som är behörig att avgöra tvister om europeiska patent med enhetlig verkan tillhandahålla en fullständig översättning av patentet till den domstolens förfarandespråk.
  Dessa översättningar ska inte maskinöversättas.

Ändring 11

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   I händelse av tvist som rör skadeståndskrav ska behandlande domstol beakta
  att
  den påstådda intrångsgöraren, innan denne erhållit den översättning som avses i punkt 1,
  kanske
  inte känt till eller rimligen borde ha känt till att denne gjorde intrång i patentet. | 4.   I händelse av tvist som rör skadeståndskrav ska behandlande domstol beakta
  huruvida
  den påstådda intrångsgöraren
  , särskilt om denna är ett litet eller medelstort företag, en fysisk person, en ideell organisation, ett universitet eller en offentlig forskningsorganisation
  , innan denne erhållit den översättning som avses i punkt 1, inte känt till eller rimligen borde ha känt till att denne gjorde intrång i patentet. |

Kommissionens förslag

Ändring

4.   I händelse av tvist som rör skadeståndskrav ska behandlande domstol beakta
  att
  den påstådda intrångsgöraren, innan denne erhållit den översättning som avses i punkt 1,
  kanske
  inte känt till eller rimligen borde ha känt till att denne gjorde intrång i patentet.

4.   I händelse av tvist som rör skadeståndskrav ska behandlande domstol beakta
  huruvida
  den påstådda intrångsgöraren
  , särskilt om denna är ett litet eller medelstort företag, en fysisk person, en ideell organisation, ett universitet eller en offentlig forskningsorganisation
  , innan denne erhållit den översättning som avses i punkt 1, inte känt till eller rimligen borde ha känt till att denne gjorde intrång i patentet.

Ändring 12 och 13

Förslag till förordning

Artikel 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Eftersom ansökningar om EU-patent kan lämnas på valfritt språk i artikel 14.2 i EPC ska de deltagande medlemsstaterna i enlighet med artikel 12 i förordning xx/xx [materiella bestämmelser] ge Europeiska patentverket i uppdrag, i den mening som avses i artikel 143 i EPC, att administrera ett ersättningssystem för återbetalning av alla översättningskostnader upp till ett visst tak, från de avgifter som avses i artikel 13 i den förordningen, för sökande som lämnar patentansökningar till Europeiska patentverket på något av unionens officiella språk som inte är ett av Europeiska patentverkets officiella språk. | 1.
     Eftersom ansökningar om europeiskt patent kan lämnas på valfritt språk i artikel 14.2 i EPC ska de deltagande medlemsstaterna i enlighet med
  artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [.../2012] om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd,
  ge Europeiska patentverket i uppdrag, i den mening som avses i artikel 143 i EPC, att administrera ett ersättningssystem för återbetalning av alla översättningskostnader upp till ett visst tak, från de avgifter som avses i
  artikel 10
  i den förordningen, för sökande som lämnar patentansökningar till Europeiska patentverket på något av unionens officiella språk som inte är ett av Europeiska patentverkets officiella språk. |
| | 1a.
     
  Det ersättningssystem som avses i punkt 1 ska finansieras via de avgifter som avses i artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [.../2012] om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd, och ska endast vara tillgängligt för små och medelstora företag, fysiska personer, ideella organisationer, universitet och offentliga forskningsorganisationer som har sin hemvist eller sitt huvudsakliga säte i en EU-medlemsstat. |
| | 1b.
     
  Det ersättningssystem som avses i punkt 1 ska garantera full ersättning för översättningskostnaderna upp till ett visst tak som fastställts på ett sådant sätt att det speglar det genomsnittliga marknadspriset för översättningar och undviker missbruk. |

Kommissionens förslag

Ändring

Eftersom ansökningar om EU-patent kan lämnas på valfritt språk i artikel 14.2 i EPC ska de deltagande medlemsstaterna i enlighet med artikel 12 i förordning xx/xx [materiella bestämmelser] ge Europeiska patentverket i uppdrag, i den mening som avses i artikel 143 i EPC, att administrera ett ersättningssystem för återbetalning av alla översättningskostnader upp till ett visst tak, från de avgifter som avses i artikel 13 i den förordningen, för sökande som lämnar patentansökningar till Europeiska patentverket på något av unionens officiella språk som inte är ett av Europeiska patentverkets officiella språk.

1.
     Eftersom ansökningar om europeiskt patent kan lämnas på valfritt språk i artikel 14.2 i EPC ska de deltagande medlemsstaterna i enlighet med
  artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [.../2012] om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd,
  ge Europeiska patentverket i uppdrag, i den mening som avses i artikel 143 i EPC, att administrera ett ersättningssystem för återbetalning av alla översättningskostnader upp till ett visst tak, från de avgifter som avses i
  artikel 10
  i den förordningen, för sökande som lämnar patentansökningar till Europeiska patentverket på något av unionens officiella språk som inte är ett av Europeiska patentverkets officiella språk.

1a.
     
  Det ersättningssystem som avses i punkt 1 ska finansieras via de avgifter som avses i artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [.../2012] om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd, och ska endast vara tillgängligt för små och medelstora företag, fysiska personer, ideella organisationer, universitet och offentliga forskningsorganisationer som har sin hemvist eller sitt huvudsakliga säte i en EU-medlemsstat.

1b.
     
  Det ersättningssystem som avses i punkt 1 ska garantera full ersättning för översättningskostnaderna upp till ett visst tak som fastställts på ett sådant sätt att det speglar det genomsnittliga marknadspriset för översättningar och undviker missbruk.

Ändring 14

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Dessa översättningar ska inte maskinöversättas. |

Kommissionens förslag

Ändring

Dessa översättningar ska inte maskinöversättas.

Ändring 15

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den ska tillämpas från och med den
  [ett specifikt datum kommer att fastställas som sammanfaller med tillämpningsdagen för rådets förordning xx/xx om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd]
  . | 2.   Den ska tillämpas från och med den
  1 januari 2014 eller den dag då avtalet om en enhetlig patentdomstol träder i kraft, om den dagen infaller senare
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Den ska tillämpas från och med den
  [ett specifikt datum kommer att fastställas som sammanfaller med tillämpningsdagen för rådets förordning xx/xx om genomförande av ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd]
  .

2.   Den ska tillämpas från och med den
  1 januari 2014 eller den dag då avtalet om en enhetlig patentdomstol träder i kraft, om den dagen infaller senare
  .

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/180 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/180

---

P7_TA(2012)0477

Tillämpning av den bilaterala skyddsklausulen och stabiliseringsmekanismen för bananer i avtalet om upprättande av en associering mellan EU och Centralamerika ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpning av den bilaterala skyddsklausulen och stabiliseringsmekanismen för bananer i avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (COM(2011)0599 – C7-0306/2011 – 2011/0263(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2015/C 434/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0599), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0599),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0306/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0306/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 31 oktober 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 31 oktober 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0237/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0237/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (1). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (1).

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och kommissionens gemensamma uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och kommissionens gemensamma uttalande, som bifogas denna resolution.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Denna ståndpunkt ersätter ändringsförslagen som antogs den 13 september 2012 (Antagna texter från detta datum, P7_TA(2012)0348.

---

P7_TC1-COD(2011)0263

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om tillämpning av den bilaterala skyddsklausulen och stabiliseringsmekanismen för bananer i avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 20/2013.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

KOMMISSIONENS UTTALANDE

Kommissionen välkomnar överenskommelsen om förordning (EU) nr 20/2013

   (1)

  vid första behandlingen mellan Europaparlamentet och rådet.

Kommissionen kommer, i enlighet med vad som anges i förordning (EU) nr 20/2013, att lägga fram en årlig rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av del IV i avtalet och vara beredd på att diskutera eventuella frågor i samband med genomförandet av del IV i avtalet med Europaparlamentets ansvariga utskott.

Kommissionen kommer att fästa särskild vikt vid det effektiva genomförandet av åtagandena om handel och hållbar utveckling i avtalet, med beaktande av de specifika uppgifter som tillhandahålls av relevanta övervakningsorgan för Internationella arbetsorganisationens grundläggande konventioner och de multilaterala miljöavtal som förtecknas i avdelning VIII i del IV i avtalet. Kommissionen kommer i detta sammanhang också att inhämta synpunkter från relevanta rådgivande grupper från civilsamhället.

När stabiliseringsmekanismen för bananer löpt ut den 31 december 2019 kommer kommissionen att utvärdera situationen för unionens bananmarknad och läget för unionens bananproducenter. Kommissionen kommer att avlägga en rapport om sina slutsatser till Europaparlamentet och rådet och inkludera en provisorisk utvärdering av verkningarna av ”Programme d'Options Spécifiques à l'Éloignement et l'Insularité”(POSEI) för bevarandet av bananproduktionen i EU.

GEMENSAM FÖRKLARING

Europaparlamentet och kommissionen är överens om vikten av ett nära samarbete för att övervaka genomförandet av del IV i avtalet och förordning (EU) nr 20/2013

   (2)

  . De har i detta syfte kommit överens om följande:

| — | Kommissionen ska på begäran från Europaparlamentets ansvariga utskott rapportera till utskottet om alla specifika frågor rörande centralamerikanska länders uppfyllande av sina åtaganden om handel och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ska på begäran från Europaparlamentets ansvariga utskott rapportera till utskottet om alla specifika frågor rörande centralamerikanska länders uppfyllande av sina åtaganden om handel och hållbar utveckling.

| — | Om Europaparlamentet utfärdar en rekommendation om inledande av en skyddsundersökning kommer kommissionen noggrant att undersöka om villkoren enligt förordning (EU) nr 20/2013 är uppfyllda för att på eget initiativ inleda en undersökning. Om kommissionen anser att villkoren inte är uppfyllda kommer den att lägga fram en rapport för Europaparlamentets ansvariga utskott med en förklaring av de omständigheter som är relevanta för inledandet av en sådan undersökning. |
| --- | --- |

—

Om Europaparlamentet utfärdar en rekommendation om inledande av en skyddsundersökning kommer kommissionen noggrant att undersöka om villkoren enligt förordning (EU) nr 20/2013 är uppfyllda för att på eget initiativ inleda en undersökning. Om kommissionen anser att villkoren inte är uppfyllda kommer den att lägga fram en rapport för Europaparlamentets ansvariga utskott med en förklaring av de omständigheter som är relevanta för inledandet av en sådan undersökning.

---

(1)  

  EUT L 17, 19.1.2013, s. 13.

(2)  

  EUT L 17, 19.1.2013, s. 13.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/181 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/181

---

P7_TA(2012)0478

Avtal om upprättande av en associering mellan EU och Centralamerika

Europaparlamentets resolution av den 11 december 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE))

(2015/C 434/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (16395/1/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (16395/1/2011),

| — | med beaktande av avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (16396/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (16396/2011),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 217 och artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0182/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 217 och artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0182/2012),

| — | med beaktande av handelskapitlet i avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handelskapitlet i avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 15 november 2001 om en övergripande associering och en gemensam strategi för förbindelserna mellan Europeiska unionen och Latinamerika (1), av den 27 april 2006 om ett förstärkt partnerskap mellan Europeiska unionen och Latinamerika (2) och av den 24 april 2008 om det femte toppmötet i Lima mellan Europeiska unionen, Latinamerika och Västindien (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 15 november 2001 om en övergripande associering och en gemensam strategi för förbindelserna mellan Europeiska unionen och Latinamerika (1), av den 27 april 2006 om ett förstärkt partnerskap mellan Europeiska unionen och Latinamerika (2) och av den 24 april 2008 om det femte toppmötet i Lima mellan Europeiska unionen, Latinamerika och Västindien (3),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 1 juni 2006 om handel och fattigdom: utformning av en handelspolitik som maximerar handelns bidrag till fattigdomslindringen (4), av den 23 maj 2007 om EU:s handelsrelaterade bistånd (5), av den 21 oktober 2010 om EU:s handelsförbindelser med Latinamerika (6) och av den 12 juni 2012 om att fastställa ett nytt utvecklingssamarbete med Latinamerika (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 1 juni 2006 om handel och fattigdom: utformning av en handelspolitik som maximerar handelns bidrag till fattigdomslindringen (4), av den 23 maj 2007 om EU:s handelsrelaterade bistånd (5), av den 21 oktober 2010 om EU:s handelsförbindelser med Latinamerika (6) och av den 12 juni 2012 om att fastställa ett nytt utvecklingssamarbete med Latinamerika (7),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 5 februari 2009 om att förstärka de europeiska små och medelstora företagens roll i den internationella handeln (8), av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (9), av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtal (10) och av den 27 september 2011 om en ny handelspolitik för Europa i samband med Europa 2020-strategin (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 5 februari 2009 om att förstärka de europeiska små och medelstora företagens roll i den internationella handeln (8), av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (9), av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtal (10) och av den 27 september 2011 om en ny handelspolitik för Europa i samband med Europa 2020-strategin (11),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 5 maj 2010 om EU:s strategi för förbindelserna med Latinamerika (12) och av den 5 juli 2011 om att göra EU:s utvecklingspolitik effektivare (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 5 maj 2010 om EU:s strategi för förbindelserna med Latinamerika (12) och av den 5 juli 2011 om att göra EU:s utvecklingspolitik effektivare (13),

| — | med beaktande av resolutionerna från den parlamentariska församlingen EU Latinamerika och i synnerhet de resolutioner som antogs vid den femte ordinarie sessionen som hölls den 18–19 maj 2011 i Montevideo i Uruguay om framtidsutsikterna för handelsförbindelserna mellan EU och Latinamerika, om strategier för skydd och skapande av sysselsättning, särskilt för kvinnor och ungdomar, och om förbindelserna mellan EU och Latinamerika i fråga om säkerhet och försvar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionerna från den parlamentariska församlingen EU Latinamerika och i synnerhet de resolutioner som antogs vid den femte ordinarie sessionen som hölls den 18–19 maj 2011 i Montevideo i Uruguay om framtidsutsikterna för handelsförbindelserna mellan EU och Latinamerika, om strategier för skydd och skapande av sysselsättning, särskilt för kvinnor och ungdomar, och om förbindelserna mellan EU och Latinamerika i fråga om säkerhet och försvar,

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 15 mars 2007 om förhandlingsmandatet för ett associeringsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och de centralamerikanska staterna å andra sidan (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 15 mars 2007 om förhandlingsmandatet för ett associeringsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och de centralamerikanska staterna å andra sidan (14),

| — | med beaktande av förklaringarna från de sex toppmöten mellan stats- och regeringschefer i Latinamerika och Västindien och EU som hållits i Rio de Janeiro (28–29 juni 1999), Madrid (17–18 maj 2002), Guadalajara (28–29 maj 2004), Wien (12–13 maj 2006), Lima (16–17 maj 2008) och Madrid (17–18 maj 2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringarna från de sex toppmöten mellan stats- och regeringschefer i Latinamerika och Västindien och EU som hållits i Rio de Janeiro (28–29 juni 1999), Madrid (17–18 maj 2002), Guadalajara (28–29 maj 2004), Wien (12–13 maj 2006), Lima (16–17 maj 2008) och Madrid (17–18 maj 2010),

| — | med beaktande av artikel 81.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 81.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av interimsbetänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för utveckling (A7-0360/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av interimsbetänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för utveckling (A7-0360/2012), och av följande skäl:

| A. | Associeringsavtalet mellan EU och Centralamerika är ett avtal som i hög grad tjänar som förebild genom att det handlar om det första biregionala associeringsavtalet som undertecknats av EU sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. |
| --- | --- |

A.

Associeringsavtalet mellan EU och Centralamerika är ett avtal som i hög grad tjänar som förebild genom att det handlar om det första biregionala associeringsavtalet som undertecknats av EU sedan Lissabonfördraget trädde i kraft.

| B. | Regional, social, ekonomisk och kulturell integration genom ingående av bilaterala och subregionala associeringsavtal utgör de centrala målen för det biregionala strategiska partnerskapet mellan EU och Latinamerika. |
| --- | --- |

B.

Regional, social, ekonomisk och kulturell integration genom ingående av bilaterala och subregionala associeringsavtal utgör de centrala målen för det biregionala strategiska partnerskapet mellan EU och Latinamerika.

| C. | För att utvecklingen av förbindelserna i associeringen mellan EU och Latinamerika ska ge båda parter förmåner och medföra fördelar för alla, måste man ta hänsyn till respekten för demokratin, för rättsstatsprincipen och för varje medborgares rätt att fullt ut åtnjuta sina mänskliga rättigheter, som grundläggande beståndsdelar i den politiska dialogen. |
| --- | --- |

C.

För att utvecklingen av förbindelserna i associeringen mellan EU och Latinamerika ska ge båda parter förmåner och medföra fördelar för alla, måste man ta hänsyn till respekten för demokratin, för rättsstatsprincipen och för varje medborgares rätt att fullt ut åtnjuta sina mänskliga rättigheter, som grundläggande beståndsdelar i den politiska dialogen.

| D. | Toppmötet i Madrid i maj 2010 gjorde det möjligt att återuppta alla förhandlingar med Latinamerika som legat nere under de senaste åren, och därmed kunde man slutföra förhandlingarna om detta associeringsavtal. |
| --- | --- |

D.

Toppmötet i Madrid i maj 2010 gjorde det möjligt att återuppta alla förhandlingar med Latinamerika som legat nere under de senaste åren, och därmed kunde man slutföra förhandlingarna om detta associeringsavtal.

| E. | Utvecklingen av förbindelserna med Latinamerika ger ömsesidiga förmåner och medför fördelar för alla EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

E.

Utvecklingen av förbindelserna med Latinamerika ger ömsesidiga förmåner och medför fördelar för alla EU:s medlemsstater.

| F. | I sin resolution av den 11 oktober 2007 om mord på kvinnor (kvinnomord) i Mexiko och Centralamerika samt Europeiska unionens roll i kampen mot denna företeelse (15) uttryckte Europaparlamentet sin oro över våldet mot kvinnor. |
| --- | --- |

F.

I sin resolution av den 11 oktober 2007 om mord på kvinnor (kvinnomord) i Mexiko och Centralamerika samt Europeiska unionens roll i kampen mot denna företeelse (15) uttryckte Europaparlamentet sin oro över våldet mot kvinnor.

| G. | Europeiska unionen är Centralamerikas främsta investerare och näst största handelspartner samt främsta biståndsgivare. |
| --- | --- |

G.

Europeiska unionen är Centralamerikas främsta investerare och näst största handelspartner samt främsta biståndsgivare.

| H. | Respekten för demokrati, rättsstatsprincipen och medborgarnas politiska, medborgerliga och mänskliga rättigheter i båda regionerna utgör grundläggande beståndsdelar av avtalet. |
| --- | --- |

H.

Respekten för demokrati, rättsstatsprincipen och medborgarnas politiska, medborgerliga och mänskliga rättigheter i båda regionerna utgör grundläggande beståndsdelar av avtalet.

| I. | Avtalet kommer att innehålla en människorättsklausul som ömsesidigt förpliktar de undertecknande parterna att vederbörligen övervaka de mänskliga rättigheterna, och att se till att klausulens praktiska tillämpning garanteras. |
| --- | --- |

I.

Avtalet kommer att innehålla en människorättsklausul som ömsesidigt förpliktar de undertecknande parterna att vederbörligen övervaka de mänskliga rättigheterna, och att se till att klausulens praktiska tillämpning garanteras.

| J. | Hög fattigdom, socialt utanförskap och social och miljömässig sårbarhet kännetecknar den centralamerikanska regionen. |
| --- | --- |

J.

Hög fattigdom, socialt utanförskap och social och miljömässig sårbarhet kännetecknar den centralamerikanska regionen.

| K. | Associeringsavtalet förutsätter en politisk och ekonomisk associering mellan EU och regionen och dess olika länder, som tar hänsyn till de stora olikheter och orättvisor som finns mellan de båda regionerna och mellan de olika centralamerikanska länderna. |
| --- | --- |

K.

Associeringsavtalet förutsätter en politisk och ekonomisk associering mellan EU och regionen och dess olika länder, som tar hänsyn till de stora olikheter och orättvisor som finns mellan de båda regionerna och mellan de olika centralamerikanska länderna.

| L. | Målet för avtalet bör vara att främja bland annat en hållbar utveckling, social sammanhållning och regional integration. |
| --- | --- |

L.

Målet för avtalet bör vara att främja bland annat en hållbar utveckling, social sammanhållning och regional integration.

| M. | Genom samarbete skulle EU kunna bidra till att finna lösningar som syftar till att garantera säkerheten i regionen, och säkerheten är en mycket viktig fråga i Centralamerika. |
| --- | --- |

M.

Genom samarbete skulle EU kunna bidra till att finna lösningar som syftar till att garantera säkerheten i regionen, och säkerheten är en mycket viktig fråga i Centralamerika.

| N. | Associeringsavtalet uppfyller EU:s mål att främja den regionala integrationen med utgångspunkt i handel, i enlighet med kommissionens meddelande (COM(2010)0612) om handel, tillväxt och världspolitik, och bygger på principen att handel är en drivkraft för konkurrenskraft, utveckling och skapande av sysselsättning, vilket ligger i linje med Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

N.

Associeringsavtalet uppfyller EU:s mål att främja den regionala integrationen med utgångspunkt i handel, i enlighet med kommissionens meddelande (COM(2010)0612) om handel, tillväxt och världspolitik, och bygger på principen att handel är en drivkraft för konkurrenskraft, utveckling och skapande av sysselsättning, vilket ligger i linje med Europa 2020-strategin.

| O. | Handelsdelen av avtalet är omfattande och kommer att innebära en kvalitativ förbättring och kvantitativ utökning av den uppsättning varor och tjänster som omfattas av ett frihandelsområde, och genom denna del inrättas även en ram för rättslig säkerhet som kommer att stimulera flödet av varor, tjänster och investeringar. |
| --- | --- |

O.

Handelsdelen av avtalet är omfattande och kommer att innebära en kvalitativ förbättring och kvantitativ utökning av den uppsättning varor och tjänster som omfattas av ett frihandelsområde, och genom denna del inrättas även en ram för rättslig säkerhet som kommer att stimulera flödet av varor, tjänster och investeringar.

| P. | Avtalets handelsdel kommer, beroende på vilken sektor det handlar om, att främja en omedelbar eller gradvis minskning av tullarna på asymmetriska grunder, med målet att skapa ett biregionalt frihandelsområde som omfattas av en stabil och förutsägbar ordning som uppmuntrar till produktiva investeringar, starkare ställning för den centralamerikanska regionen i världshandeln, effektiv resursförvaltning och förbättrad konkurrenskraft. |
| --- | --- |

P.

Avtalets handelsdel kommer, beroende på vilken sektor det handlar om, att främja en omedelbar eller gradvis minskning av tullarna på asymmetriska grunder, med målet att skapa ett biregionalt frihandelsområde som omfattas av en stabil och förutsägbar ordning som uppmuntrar till produktiva investeringar, starkare ställning för den centralamerikanska regionen i världshandeln, effektiv resursförvaltning och förbättrad konkurrenskraft.

| Q. | Ett av de grundläggande målen i associeringsavtalet, dvs. att bidra till ökad regional integration och stabilitet i Centralamerika, kommer att kunna uppnås förutsatt att de deltagande staterna (inklusive Panama) visar en klar politisk vilja och förbinder sig att övervinna svårigheter och fortsätta integrationssträvandena genom att vidta effektiva, likvärdiga och lämpliga åtgärder för att skapa ömsesidigt fördelaktiga synergier och stärka det åtagande som fastställts i associeringsavtalet och på detta sätt bidra till ekonomisk, politisk och social utveckling. |
| --- | --- |

Q.

Ett av de grundläggande målen i associeringsavtalet, dvs. att bidra till ökad regional integration och stabilitet i Centralamerika, kommer att kunna uppnås förutsatt att de deltagande staterna (inklusive Panama) visar en klar politisk vilja och förbinder sig att övervinna svårigheter och fortsätta integrationssträvandena genom att vidta effektiva, likvärdiga och lämpliga åtgärder för att skapa ömsesidigt fördelaktiga synergier och stärka det åtagande som fastställts i associeringsavtalet och på detta sätt bidra till ekonomisk, politisk och social utveckling.

| R. | Inrättandet av en ram som stärker den rättsliga säkerheten får positiva effekter för bägge parterna genom att främja ett ökat handelsflöde och ökade investeringar samt en sektoriell och geografisk diversifiering. För unionens del kommer den mest anmärkningsvärda effekten att vara den inbesparing som följer av att tullarna stegvis minskas eller avskaffas, och möjligheterna att bedriva handel och göra investeringar inom en ram för ömsesidig stabilitet och ömsesidigt förtroende. Det bör understrykas att de båda regionerna har förbundit sig att respektera och ansluta sig till det internationella regelverket, särskilt Världshandelsorganisationens och Internationella arbetsorganisationens bestämmelser. För Centralamerika innebär avtalet en starkare internationell ställning, en strategisk associering med en konsoliderad marknad och en möjlighet att främja diversifiering och locka till sig produktiva investeringar på längre sikt. |
| --- | --- |

R.

Inrättandet av en ram som stärker den rättsliga säkerheten får positiva effekter för bägge parterna genom att främja ett ökat handelsflöde och ökade investeringar samt en sektoriell och geografisk diversifiering. För unionens del kommer den mest anmärkningsvärda effekten att vara den inbesparing som följer av att tullarna stegvis minskas eller avskaffas, och möjligheterna att bedriva handel och göra investeringar inom en ram för ömsesidig stabilitet och ömsesidigt förtroende. Det bör understrykas att de båda regionerna har förbundit sig att respektera och ansluta sig till det internationella regelverket, särskilt Världshandelsorganisationens och Internationella arbetsorganisationens bestämmelser. För Centralamerika innebär avtalet en starkare internationell ställning, en strategisk associering med en konsoliderad marknad och en möjlighet att främja diversifiering och locka till sig produktiva investeringar på längre sikt.

| S. | Associeringsavtalet har en asymmetrisk karaktär i handelsdelen, vilket bland annat visar sig i graderingen och inrättandet av differentierade övergångsperioder för de två regionerna. På detta sätt kan produktionsstrukturerna anpassas till den nya ekonomiska och handelsmässiga situation som uppstår genom avtalets tillämpning. |
| --- | --- |

S.

Associeringsavtalet har en asymmetrisk karaktär i handelsdelen, vilket bland annat visar sig i graderingen och inrättandet av differentierade övergångsperioder för de två regionerna. På detta sätt kan produktionsstrukturerna anpassas till den nya ekonomiska och handelsmässiga situation som uppstår genom avtalets tillämpning.

| T. | Bland principerna i avtalet kommer respekten för demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen att stärka båda parternas inrikes- och utrikespolitik. Det är av stor vikt att man infört en specifik avdelning för ”Handel och hållbar utveckling”, med hänvisning till internationella normer och överenskommelser på området för arbetsrätt, miljö och styrelseformer, vilket överensstämmer med målet om en hållbar och balanserad utveckling som minskar skillnaderna inom och utanför regionerna. På detta sätt skapar man en viktig modell för framtida förhandlingar. Förhoppningsvis kommer man via handel att kunna främja ekonomisk utveckling, miljövänlig tillväxt och social sammanhållning. Det är lovvärt att man infört institutionella mekanismer och övervakningsmekanismer, såsom ett råd för handel och utveckling och ett forum för dialog med det civila samhället. |
| --- | --- |

T.

Bland principerna i avtalet kommer respekten för demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen att stärka båda parternas inrikes- och utrikespolitik. Det är av stor vikt att man infört en specifik avdelning för ”Handel och hållbar utveckling”, med hänvisning till internationella normer och överenskommelser på området för arbetsrätt, miljö och styrelseformer, vilket överensstämmer med målet om en hållbar och balanserad utveckling som minskar skillnaderna inom och utanför regionerna. På detta sätt skapar man en viktig modell för framtida förhandlingar. Förhoppningsvis kommer man via handel att kunna främja ekonomisk utveckling, miljövänlig tillväxt och social sammanhållning. Det är lovvärt att man infört institutionella mekanismer och övervakningsmekanismer, såsom ett råd för handel och utveckling och ett forum för dialog med det civila samhället.

| U. | Bägge regionerna har förbundit sig att respektera geografiska beteckningar och immateriella rättigheter i enlighet med internationell rätt. |
| --- | --- |

U.

Bägge regionerna har förbundit sig att respektera geografiska beteckningar och immateriella rättigheter i enlighet med internationell rätt.

| V. | Samtliga länder i Centralamerika omfattas för närvarande av den särskilda stimulansordningen för hållbar utveckling och gott styre (GSP plus) som kommer att upphöra att tillämpas den 31 december 2013. Den nya ordningen för GSP kommer utan undantag att utesluta alla de länder som definieras som högre medelinkomstländer av Världsbanken. Costa Rica och Panama kommer därför att förlora sin rätt att åtnjuta detta system. GSP är ett unilateralt och tidsbestämt system som kan ses över. Det omfattar ett mindre antal produkter och utesluter de flesta jordbruksprodukter, medan associeringsavtalet kommer att förbättra samtliga centralamerikanska länders ställning på handelsmarknaden genom att det fastställer en ny rättslig ram med som är mer omfattande och säker och som erbjuder ömsesidiga fördelar. Den nya ordningen ger möjlighet till en stegvis avreglering av handeln med varor och tjänster, liberalisering av offentlig upphandling och främjande av investeringar, vilket är glädjande. |
| --- | --- |

V.

Samtliga länder i Centralamerika omfattas för närvarande av den särskilda stimulansordningen för hållbar utveckling och gott styre (GSP plus) som kommer att upphöra att tillämpas den 31 december 2013. Den nya ordningen för GSP kommer utan undantag att utesluta alla de länder som definieras som högre medelinkomstländer av Världsbanken. Costa Rica och Panama kommer därför att förlora sin rätt att åtnjuta detta system. GSP är ett unilateralt och tidsbestämt system som kan ses över. Det omfattar ett mindre antal produkter och utesluter de flesta jordbruksprodukter, medan associeringsavtalet kommer att förbättra samtliga centralamerikanska länders ställning på handelsmarknaden genom att det fastställer en ny rättslig ram med som är mer omfattande och säker och som erbjuder ömsesidiga fördelar. Den nya ordningen ger möjlighet till en stegvis avreglering av handeln med varor och tjänster, liberalisering av offentlig upphandling och främjande av investeringar, vilket är glädjande.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet och kommissionen: |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet och kommissionen:

Inledning

| a) | Rådet och kommissionen uppmanas att underlätta handläggningen, ingåendet och ratificeringen av associeringsavtalet. |
| --- | --- |

a)

Rådet och kommissionen uppmanas att underlätta handläggningen, ingåendet och ratificeringen av associeringsavtalet.

| b) | Rådet och kommissionen uppmanas att erinra sig att EU:s och vissa centralamerikanska republikers stats- och regeringschefer vid toppmötet mellan Europeiska unionen och Latinamerika och Västindien i Wien 2006 beslutade att inleda förhandlingar om ett associeringsavtal mellan de båda regionerna, med oktober 2007 som officiellt startdatum för förhandlingarna. |
| --- | --- |

b)

Rådet och kommissionen uppmanas att erinra sig att EU:s och vissa centralamerikanska republikers stats- och regeringschefer vid toppmötet mellan Europeiska unionen och Latinamerika och Västindien i Wien 2006 beslutade att inleda förhandlingar om ett associeringsavtal mellan de båda regionerna, med oktober 2007 som officiellt startdatum för förhandlingarna.

| c) | Rådet och kommissionen uppmanas att erinra sig att Panama till en början följde förhandlingarna som observatör men i januari 2010 bad om att få medverka som förhandlingspartner, och att Europeiska unionen den 10 mars 2010 officiellt godkände Panamas medverkan. |
| --- | --- |

c)

Rådet och kommissionen uppmanas att erinra sig att Panama till en början följde förhandlingarna som observatör men i januari 2010 bad om att få medverka som förhandlingspartner, och att Europeiska unionen den 10 mars 2010 officiellt godkände Panamas medverkan.

| d) | Rådet och kommissionen uppmanas att erinra sig att förhandlingarna slutfördes framgångsrikt i maj 2010 och att avtalstexten efter en period av juridisk granskning paraferades den 22 mars 2011 och undertecknades i Tegucigalpa den 28 juni 2012. |
| --- | --- |

d)

Rådet och kommissionen uppmanas att erinra sig att förhandlingarna slutfördes framgångsrikt i maj 2010 och att avtalstexten efter en period av juridisk granskning paraferades den 22 mars 2011 och undertecknades i Tegucigalpa den 28 juni 2012.

| e) | Rådet och kommissionen uppmanas att erinra sig att associeringsavtalet mellan EU och Centralamerika, som ingicks i maj 2010, består av tre huvudsakliga pelare: politisk dialog, samarbete och handel. |
| --- | --- |

e)

Rådet och kommissionen uppmanas att erinra sig att associeringsavtalet mellan EU och Centralamerika, som ingicks i maj 2010, består av tre huvudsakliga pelare: politisk dialog, samarbete och handel.

Politisk dialog som nyckel till utveckling av den biregionala associeringen

| f) | Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på att detta är det första övergripande associeringsavtalet mellan regioner, och att det är resultatet av en otvetydig politisk vilja från EU:s sida. Partnerskapet är avgörande steg framåt för Centralamerikas integration och går mycket längre än de vanliga diskussionerna om frihandel. |
| --- | --- |

f)

Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på att detta är det första övergripande associeringsavtalet mellan regioner, och att det är resultatet av en otvetydig politisk vilja från EU:s sida. Partnerskapet är avgörande steg framåt för Centralamerikas integration och går mycket längre än de vanliga diskussionerna om frihandel.

| g) | Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på att förverkligandet av detta associeringsavtal med Centralamerika ingår i ett logiskt sammanhang med den politik för att stödja fredsbyggande, stabilitet och demokratisering i regionen som Europeiska unionen inledde under 1980-talet genom betydelsefulla politiska åtaganden med olika fredsavtal och Contadora-processen. |
| --- | --- |

g)

Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på att förverkligandet av detta associeringsavtal med Centralamerika ingår i ett logiskt sammanhang med den politik för att stödja fredsbyggande, stabilitet och demokratisering i regionen som Europeiska unionen inledde under 1980-talet genom betydelsefulla politiska åtaganden med olika fredsavtal och Contadora-processen.

| h) | Rådet och kommissionen uppmanas att välkomna de nya och särskilda möjligheter som den politiska dialogen i det nya associeringsavtalet erbjuder för de biregionala förbindelserna avseende dialog mellan regeringarna, parlamenten och civilsamhället, vilket utgör en kvalitetshöjning jämfört med den tidigare processen med San José-dialogen som inleddes 1984. |
| --- | --- |

h)

Rådet och kommissionen uppmanas att välkomna de nya och särskilda möjligheter som den politiska dialogen i det nya associeringsavtalet erbjuder för de biregionala förbindelserna avseende dialog mellan regeringarna, parlamenten och civilsamhället, vilket utgör en kvalitetshöjning jämfört med den tidigare processen med San José-dialogen som inleddes 1984.

| i) | Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på att avtalet har en parlamentarisk dimension genom att en parlamentarisk associeringskommitté inrättas bestående av ledamöter från Europaparlamentet och av ledamöter från de centralamerikanska parlamenten. Kommittén ska informeras om associeringsrådets beslut och kan utfärda rekommendationer och få information om avtalets tillämpning. |
| --- | --- |

i)

Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på att avtalet har en parlamentarisk dimension genom att en parlamentarisk associeringskommitté inrättas bestående av ledamöter från Europaparlamentet och av ledamöter från de centralamerikanska parlamenten. Kommittén ska informeras om associeringsrådets beslut och kan utfärda rekommendationer och få information om avtalets tillämpning.

| j) | Rådet och kommissionen uppmanas att se till att associeringsavtalet genomförs på bästa möjliga sätt genom att fästa särskild uppmärksamhet vid de frågor som parlamentet framhävt i denna resolution samt vid bestämmelserna i associeringsavtalets genomförandeförordning, och att stödja verksamheten inom den parlamentariska associeringskommittén. |
| --- | --- |

j)

Rådet och kommissionen uppmanas att se till att associeringsavtalet genomförs på bästa möjliga sätt genom att fästa särskild uppmärksamhet vid de frågor som parlamentet framhävt i denna resolution samt vid bestämmelserna i associeringsavtalets genomförandeförordning, och att stödja verksamheten inom den parlamentariska associeringskommittén.

| k) | Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på att det avtal som ingåtts med Centralamerika innehåller en rad viktiga inslag som bidrar till att uppnå de mål för EU:s yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen, inbegripet till exempel utveckling och konsolidering av mänskliga rättigheter och demokrati samt en hållbar ekonomi och social och miljömässig utveckling. |
| --- | --- |

k)

Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på att det avtal som ingåtts med Centralamerika innehåller en rad viktiga inslag som bidrar till att uppnå de mål för EU:s yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen, inbegripet till exempel utveckling och konsolidering av mänskliga rättigheter och demokrati samt en hållbar ekonomi och social och miljömässig utveckling.

| l) | Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på att artikel 1 i avtalet innehåller bestämmelser om respekten för demokratiska principer, grundläggande mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen såsom väsentliga beståndsdelar för avtalet. Om någon av parterna inte respekterar dessa bestämmelser kommer åtgärder att vidtas, vilket även kan innebära att avtalet upphävs. Konkreta mekanismer bör ändå inrättas för att säkerställa att avtalets klausul om mänskliga rättigheter respekteras och efterlevs. |
| --- | --- |

l)

Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på att artikel 1 i avtalet innehåller bestämmelser om respekten för demokratiska principer, grundläggande mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen såsom väsentliga beståndsdelar för avtalet. Om någon av parterna inte respekterar dessa bestämmelser kommer åtgärder att vidtas, vilket även kan innebära att avtalet upphävs. Konkreta mekanismer bör ändå inrättas för att säkerställa att avtalets klausul om mänskliga rättigheter respekteras och efterlevs.

| m) | Rådet och kommissionen uppmanas att överväga förslaget att kommissionen ska utarbeta en årlig rapport till Europaparlamentet för att övervaka och följa upp avtalet i dess helhet, inklusive aspekter som gäller demokratiska principer och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

m)

Rådet och kommissionen uppmanas att överväga förslaget att kommissionen ska utarbeta en årlig rapport till Europaparlamentet för att övervaka och följa upp avtalet i dess helhet, inklusive aspekter som gäller demokratiska principer och mänskliga rättigheter.

| n) | Rådet och kommissionen uppmanas att betrakta associeringsavtalet med Centralamerika som den mest lämpliga ramen för att på jämbördiga villkor göra insatser för att bekämpa sociala orättvisor och fattigdom, åstadkomma en utveckling som omfattar alla och ta itu med de sociala, ekonomiska och politiska utmaningar som fortfarande kvarstår. |
| --- | --- |

n)

Rådet och kommissionen uppmanas att betrakta associeringsavtalet med Centralamerika som den mest lämpliga ramen för att på jämbördiga villkor göra insatser för att bekämpa sociala orättvisor och fattigdom, åstadkomma en utveckling som omfattar alla och ta itu med de sociala, ekonomiska och politiska utmaningar som fortfarande kvarstår.

| o) | Rådet och kommissionen uppmanas att välkomna målsättningarna om en multilateral strategi för att bättre försvara gemensamma värden och mål och för att möta de globala utmaningarna på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

o)

Rådet och kommissionen uppmanas att välkomna målsättningarna om en multilateral strategi för att bättre försvara gemensamma värden och mål och för att möta de globala utmaningarna på ett effektivt sätt.

| p) | Rådet och kommissionen uppmanas att notera att det nya associeringsavtalet erbjuder nya möjligheter till dialog om bekämpning av narkotikahandel och organiserad brottslighet, i linje med den centralamerikanska regionala säkerhetsstrategi som regionens presidenter enats om. De olika åtaganden som parterna gjort när det gäller samordning avseende olaglig narkotikahandel, penningtvätt, finansiering av terrorism, organiserad brottslighet och korruption bör välkomnas. |
| --- | --- |

p)

Rådet och kommissionen uppmanas att notera att det nya associeringsavtalet erbjuder nya möjligheter till dialog om bekämpning av narkotikahandel och organiserad brottslighet, i linje med den centralamerikanska regionala säkerhetsstrategi som regionens presidenter enats om. De olika åtaganden som parterna gjort när det gäller samordning avseende olaglig narkotikahandel, penningtvätt, finansiering av terrorism, organiserad brottslighet och korruption bör välkomnas.

| q) | Rådet och kommissionen uppmanas att främja en balanserad medverkan från civilsamhället såväl i EU som i Centralamerika, genom att underlätta aktiv medverkan i olika forum, kommittér eller underkommittér. Inrättandet av en gemensam rådgivande kommitté som ska representera civilsamhället i EU och Centralamerika bör därför välkomnas. |
| --- | --- |

q)

Rådet och kommissionen uppmanas att främja en balanserad medverkan från civilsamhället såväl i EU som i Centralamerika, genom att underlätta aktiv medverkan i olika forum, kommittér eller underkommittér. Inrättandet av en gemensam rådgivande kommitté som ska representera civilsamhället i EU och Centralamerika bör därför välkomnas.

Effektivt samarbete för fattigdomsbekämpning och för social sammanhållning

| r) | Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på att den sociala sammanhållningen är ett prioriterat mål för den regionala samarbetspolitiken. Social sammanhållning är endast möjlig om man genom ordentlig utbildning, som även omfattar yrkesutbildning, minskar antalet fattiga, orättvisorna, det sociala utanförskapet och alla former av diskriminering. De sociala orättvisorna har inte minskats tillräckligt under de senaste åren och otryggheten är ett problem som väcker stor oro i Centralamerika. |
| --- | --- |

r)

Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på att den sociala sammanhållningen är ett prioriterat mål för den regionala samarbetspolitiken. Social sammanhållning är endast möjlig om man genom ordentlig utbildning, som även omfattar yrkesutbildning, minskar antalet fattiga, orättvisorna, det sociala utanförskapet och alla former av diskriminering. De sociala orättvisorna har inte minskats tillräckligt under de senaste åren och otryggheten är ett problem som väcker stor oro i Centralamerika.

| s) | Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på de möjligheter som detta avtal ger för att förbättra den sociala sammanhållningen och den hållbara utvecklingen, vilka utgör nyckelfaktorer för en konsolidering av den ekonomiska tillväxten, den sociala stabiliteten och av de demokratiska principerna. |
| --- | --- |

s)

Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på de möjligheter som detta avtal ger för att förbättra den sociala sammanhållningen och den hållbara utvecklingen, vilka utgör nyckelfaktorer för en konsolidering av den ekonomiska tillväxten, den sociala stabiliteten och av de demokratiska principerna.

| t) | Rådet och kommissionen uppmanas att notera att åtaganden gjorts i fråga om samarbete för att modernisera statsapparaten och den offentliga förvaltningen, förbättra skatteindrivningssystemen och insynen, bekämpa korruptionen och straffriheten, förstärka rättsväsendet och för att låta civilsamhället medverka i ökad utsträckning. |
| --- | --- |

t)

Rådet och kommissionen uppmanas att notera att åtaganden gjorts i fråga om samarbete för att modernisera statsapparaten och den offentliga förvaltningen, förbättra skatteindrivningssystemen och insynen, bekämpa korruptionen och straffriheten, förstärka rättsväsendet och för att låta civilsamhället medverka i ökad utsträckning.

| u) | Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på den överenskommelse som parterna nått när det gäller miljön, och vars mål bland annat omfattar förbättrad miljökvalitet, en hållbar utveckling, samarbete vid hantering av naturkatastrofer och bekämpande av klimatförändringar, avskogning och ökenspridning samt bevarande av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

u)

Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på den överenskommelse som parterna nått när det gäller miljön, och vars mål bland annat omfattar förbättrad miljökvalitet, en hållbar utveckling, samarbete vid hantering av naturkatastrofer och bekämpande av klimatförändringar, avskogning och ökenspridning samt bevarande av den biologiska mångfalden.

| v) | Rådet och kommissionen uppmanas att bidra till att öka dynamiken i och stärka de ekonomiska och handelsmässiga förbindelserna samt bidra till integrationen av produktionssektorn inom de båda regionerna, i syfte att dra maximala fördelar av associeringsavtalets tillämpning, och på detta sätt främja en balanserad och hållbar tillväxt som gör att det uppstår nya möjligheter för ekonomin, handeln och investeringar vilka möjliggör ökad integrering av Centralamerika, både internt och externt, i det internationella handelssystemet. |
| --- | --- |

v)

Rådet och kommissionen uppmanas att bidra till att öka dynamiken i och stärka de ekonomiska och handelsmässiga förbindelserna samt bidra till integrationen av produktionssektorn inom de båda regionerna, i syfte att dra maximala fördelar av associeringsavtalets tillämpning, och på detta sätt främja en balanserad och hållbar tillväxt som gör att det uppstår nya möjligheter för ekonomin, handeln och investeringar vilka möjliggör ökad integrering av Centralamerika, både internt och externt, i det internationella handelssystemet.

| w) | Rådet och kommissionen uppmanas att se till att de villkor som fastställs i associeringsavtalet uppfylls genom att försöka uppnå större synergier mellan de båda regionerna, dock utan att detta inverkar negativt på de allmänna intressena, bland annat när det gäller geografiska beteckningar och immateriella rättigheter samt EU:s ekonomiska och handelsmässiga prioriteringar. |
| --- | --- |

w)

Rådet och kommissionen uppmanas att se till att de villkor som fastställs i associeringsavtalet uppfylls genom att försöka uppnå större synergier mellan de båda regionerna, dock utan att detta inverkar negativt på de allmänna intressena, bland annat när det gäller geografiska beteckningar och immateriella rättigheter samt EU:s ekonomiska och handelsmässiga prioriteringar.

| x) | Rådet och kommissionen uppmanas att med hjälp av lämpliga tekniska och finansiella medel stimulera samarbete inom sektorer av strategisk betydelse för de båda regionerna, särskilt när det gäller handel och hållbar utveckling samt vetenskapligt och tekniskt samarbete på områden som institutionell kapacitetsuppbyggnad, regelharmonisering, tullförfaranden och statistiska rutiner, immateriella rättigheter, tillhandahållande av tjänster, offentlig upphandling, elektronisk handel, industriell utveckling, hållbar resursförvaltning, sanitära och fytosanitära normer, stöd till små och medelstora företag och stöd till diversifiering. Rådet och kommissionen bör även erkänna vikten av teknisk modernisering och innovation, något som kan uppnås med stöd av detta avtal. |
| --- | --- |

x)

Rådet och kommissionen uppmanas att med hjälp av lämpliga tekniska och finansiella medel stimulera samarbete inom sektorer av strategisk betydelse för de båda regionerna, särskilt när det gäller handel och hållbar utveckling samt vetenskapligt och tekniskt samarbete på områden som institutionell kapacitetsuppbyggnad, regelharmonisering, tullförfaranden och statistiska rutiner, immateriella rättigheter, tillhandahållande av tjänster, offentlig upphandling, elektronisk handel, industriell utveckling, hållbar resursförvaltning, sanitära och fytosanitära normer, stöd till små och medelstora företag och stöd till diversifiering. Rådet och kommissionen bör även erkänna vikten av teknisk modernisering och innovation, något som kan uppnås med stöd av detta avtal.

| y) | Rådet och kommissionen uppmanas att varje år organisera och främja det biregionala forumet för dialog med det civila samhället, och att försöka se till att den privata sektorn och det civila samhället involveras genom en politik för företagens sociala ansvar som möjliggör smidiga förbindelser mellan dessa parter och en mer hållbar ekonomisk utveckling i Centralamerika. |
| --- | --- |

y)

Rådet och kommissionen uppmanas att varje år organisera och främja det biregionala forumet för dialog med det civila samhället, och att försöka se till att den privata sektorn och det civila samhället involveras genom en politik för företagens sociala ansvar som möjliggör smidiga förbindelser mellan dessa parter och en mer hållbar ekonomisk utveckling i Centralamerika.

| z) | Rådet och kommissionen uppmanas att främja åtgärder som syftar till att sprida kunskap om associeringsavtalet till aktörer inom de båda regionerna och att främja anordnande av handelsmässor i de båda regionerna för att erbjuda möjligheter till upprättande av kontakter och samarbetsavtal, särskilt mellan små och medelstora företag. |
| --- | --- |

z)

Rådet och kommissionen uppmanas att främja åtgärder som syftar till att sprida kunskap om associeringsavtalet till aktörer inom de båda regionerna och att främja anordnande av handelsmässor i de båda regionerna för att erbjuda möjligheter till upprättande av kontakter och samarbetsavtal, särskilt mellan små och medelstora företag.

| aa) | Rådet och kommissionen uppmanas att stödja inrättandet av konkurrenskraftiga produktionscentrum som skapar mervärde i Centralamerika, och att föreslå att regionala handelsakademier inrättas både i latinamerikanska regioner och i EU-medlemsstater för att skapa kapacitetsutbyggnad bland små och medelstora företag genom tillhandahållande av utbildning om förutsättningarna för handel med jordbruksprodukter, varor och tjänster med partnerregionen. |
| --- | --- |

aa)

Rådet och kommissionen uppmanas att stödja inrättandet av konkurrenskraftiga produktionscentrum som skapar mervärde i Centralamerika, och att föreslå att regionala handelsakademier inrättas både i latinamerikanska regioner och i EU-medlemsstater för att skapa kapacitetsutbyggnad bland små och medelstora företag genom tillhandahållande av utbildning om förutsättningarna för handel med jordbruksprodukter, varor och tjänster med partnerregionen.

Slutsatser

| ab) | Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på att associeringsavtalet bidrar till målen för unionens yttre åtgärder enligt artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen. Respekten för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och rättsstaten utgör grundläggande delar av avtalet. |
| --- | --- |

ab)

Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på att associeringsavtalet bidrar till målen för unionens yttre åtgärder enligt artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen. Respekten för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och rättsstaten utgör grundläggande delar av avtalet.

| ac) | Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på att den nuvarande handelsordningen, som är av tidsbestämd karaktär och baseras på ett unilateralt allmänt preferenssystem, är tänkt att utvecklas till en ömsesidig och framförhandlad struktur för successiv avreglering av handeln med varor och tjänster, liberalisering av offentlig upphandling och främjande av investeringar och att detta kommer att leda till en stabil ram för rättslig säkerhet och förutsebarhet som främjar det ömsesidiga förtroende som är oundgängligt för att handel och investeringar ska utvecklas. |
| --- | --- |

ac)

Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på att den nuvarande handelsordningen, som är av tidsbestämd karaktär och baseras på ett unilateralt allmänt preferenssystem, är tänkt att utvecklas till en ömsesidig och framförhandlad struktur för successiv avreglering av handeln med varor och tjänster, liberalisering av offentlig upphandling och främjande av investeringar och att detta kommer att leda till en stabil ram för rättslig säkerhet och förutsebarhet som främjar det ömsesidiga förtroende som är oundgängligt för att handel och investeringar ska utvecklas.

| ad) | Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på att social sammanhållning är ett prioriterat mål för den regionala samarbetspolitiken, och att det övergripande syftet är att minska fattigdomen, orättvisorna, det sociala utanförskapet och alla former av diskriminering. |
| --- | --- |

ad)

Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på att social sammanhållning är ett prioriterat mål för den regionala samarbetspolitiken, och att det övergripande syftet är att minska fattigdomen, orättvisorna, det sociala utanförskapet och alla former av diskriminering.

| ae) | Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på att associeringsavtalet med Centralamerika utgör ett meningsfullt bidrag till de ansträngningar som görs för att uppnå regional, social och politisk integration och för att nå slutmålet för det biregionala strategiska partnerskapet mellan EU och Latinamerika. |
| --- | --- |

ae)

Rådet och kommissionen uppmanas att ta fasta på att associeringsavtalet med Centralamerika utgör ett meningsfullt bidrag till de ansträngningar som görs för att uppnå regional, social och politisk integration och för att nå slutmålet för det biregionala strategiska partnerskapet mellan EU och Latinamerika.

| af) | Rådet och kommissionen uppmanas att se till att associeringsrådet gör en övergripande utvärdering av associeringsavtalet när detta har tillämpats i fem år, och att det, vid behov, gör en översyn av avtalet med utgångspunkt i de resultat och konsekvenser som konstaterats i utvärderingen. |
| --- | --- |

af)

Rådet och kommissionen uppmanas att se till att associeringsrådet gör en övergripande utvärdering av associeringsavtalet när detta har tillämpats i fem år, och att det, vid behov, gör en översyn av avtalet med utgångspunkt i de resultat och konsekvenser som konstaterats i utvärderingen.

o

o o

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 140 E, 13.6.2002, s. 569.

(2)  EUT C 296 E, 6.12.2006, s. 123.

(3)  EUT C 259 E, 29.10.2009, s. 64.

(4)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 261.

(5)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 291.

(6)  EUT C 70 E, 8.3.2012, s. 79.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2012)0235.

(8)  EUT C 67 E, 18.3.2010, s. 101.

(9)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 31.

(10)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 101.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2011)0412.

(12)  EUT C 81 E, 15.3.2011, s. 54.

(13)  Antagna texter, P7_TA(2011)0320.

(14)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 233.

(15)  EUT C 227 E, 4.9.2008, s. 140.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/187 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/187

---

P7_TA(2012)0479

Avtal om upprättande av en associering mellan EU och Centralamerika ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (16395/1/2011 – C7-0182/2012 – 2011/0303(NLE))

(Godkännande)

(2015/C 434/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (16395/1/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (16395/1/2011),

| — | med beaktande av utkastet till avtal om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (16396/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (16396/2011),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 217 och artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0182/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 217 och artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0182/2012),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (1),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för utveckling (A7-0362/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för utveckling (A7-0362/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i länderna i Centralamerika. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i länderna i Centralamerika.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0478.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/188 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/188

---

P7_TA(2012)0480

Tillämpning av den bilaterala skyddsklausulen och stabiliseringsmekanismen för bananer i handelsavtalet mellan EU samt Colombia och Peru ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpning av den bilaterala skyddsklausulen och stabiliseringsmekanismen för bananer i handelsavtalet mellan Europeiska unionen samt Colombia och Peru (COM(2011)0600 – C7-0307/2011 – 2011/0262(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2015/C 434/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0600), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0600),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0307/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0307/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 31 oktober 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,) |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 31 oktober 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,)

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0249/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0249/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (1). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (1).

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och kommissionens gemensamma uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och kommissionens gemensamma uttalande, som bifogas denna resolution.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den väsentligt tänker ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den väsentligt tänker ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Denna ståndpunkt ersätter ändringsförslagen som antogs den 13 september 2012 (Antagna texter från detta datum, P7_TA(2012)0347.

---

P7_TC1-COD(2011)0262

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om tillämpning av den bilaterala skyddsklausulen och stabiliseringsmekanismen för bananer i handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia och Peru, å andra sidan

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 19/2013.)

---

BILAGOR TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

KOMMISSIONENS UTTALANDE

Kommissionen välkomnar överenskommelsen om förordning (EU) nr 19/2013



   (1)



  vid första behandlingen mellan Europaparlamentet och rådet.

Kommissionen kommer, i enlighet med vad som anges i förordning (EU) nr 19/2013, att lägga fram en årlig rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av avtalet och vara beredd på att diskutera eventuella frågor i samband med genomförandet av avtalet med Europaparlamentets ansvariga utskott

Kommissionen kommer att fästa särskild vikt vid det effektiva genomförandet av åtagandena om handel och hållbar utveckling i avtalet, med beaktande av de specifika uppgifter som tillhandahålls av relevanta övervakningsorgan för Internationella arbetsorganisationens grundläggande konventioner och de multilaterala miljöavtal som förtecknas i avdelning IX i avtalet. Kommissionen kommer i detta sammanhang också att inhämta synpunkter från relevanta rådgivande grupper från civilsamhället.

När stabiliseringsmekanismen för bananer löpt ut den 31 december 2019 kommer kommissionen att utvärdera situationen för unionens bananmarknad och läget för unionens bananproducenter. Kommissionen kommer att avlägga en rapport om sina slutsatser till Europaparlamentet och rådet och inkludera en provisorisk utvärdering av verkningarna av ”Programme d'Options Spécifiques à l'Éloignement et l'Insularité”(POSEI) för bevarandet av bananproduktionen i unionen.

GEMENSAM FÖRKLARING

Europaparlamentet och kommissionen är överens om vikten av ett nära samarbete för att övervaka genomförandet av avtalet och förordning (EU) nr 19/2013



   (2)



  . De har i detta syfte kommit överens om följande:

| — | Kommissionen ska på begäran från Europaparlamentets ansvariga utskott rapportera till utskottet om alla specifika frågor rörande Colombias eller Perus uppfyllande av sina åtaganden om handel och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ska på begäran från Europaparlamentets ansvariga utskott rapportera till utskottet om alla specifika frågor rörande Colombias eller Perus uppfyllande av sina åtaganden om handel och hållbar utveckling.

| — | Om Europaparlamentet utfärdar en rekommendation om inledande av en skyddsundersökning kommer kommissionen noggrant att undersöka om villkoren enligt förordning (EU) nr 19/2013 är uppfyllda för att på eget initiativ inleda en undersökning. Om kommissionen anser att villkoren inte är uppfyllda kommer den att lägga fram en rapport för Europaparlamentets ansvariga utskott med en förklaring av de omständigheter som är relevanta för inledandet av en sådan undersökning. |
| --- | --- |

—

Om Europaparlamentet utfärdar en rekommendation om inledande av en skyddsundersökning kommer kommissionen noggrant att undersöka om villkoren enligt förordning (EU) nr 19/2013 är uppfyllda för att på eget initiativ inleda en undersökning. Om kommissionen anser att villkoren inte är uppfyllda kommer den att lägga fram en rapport för Europaparlamentets ansvariga utskott med en förklaring av de omständigheter som är relevanta för inledandet av en sådan undersökning.

---

(1)  

  EUT L 17, 19.1.2013, s. 1.

(2)  

  EUT L 17, 19.1.2013, s. 1.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/190 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/190

---

P7_TA(2012)0481

Handelsavtalet mellan EU och Colombia och Peru ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 december 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia och Peru, å andra sidan, (14762/1/2011 – C7-0287/2012 – 2011/0249(NLE))

(Godkännande)

(2015/C 434/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (14762/1/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (14762/1/2011),

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut om ingående av handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia och Peru, å andra sidan (14764/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut om ingående av handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia och Peru, å andra sidan (14764/2011),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100.2 och 207.4 första stycket samt artikel 218.6 andra stycket led a v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0287/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100.2 och 207.4 första stycket samt artikel 218.6 andra stycket led a v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0287/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för utveckling (A7-0388/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för utveckling (A7-0388/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Colombia och Peru. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Colombia och Peru.

---

Onsdagen den 21 november 2012

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/191 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/191

---

P7_TA(2012)0485

Förslag till ändringsbudget nr 6/2012 – Intäkter avseende egna medel och andra medel – Ökning av betalningsbemyndigandena i rubrikerna 1a, 1b, 2, 3a och 4 i den fleråriga budgetramen – Minskning av åtagandebemyndigandena i budgeten

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2012 för budgetåret 2012, avsnitt III – Kommissionen (17295/2012 – C7-0401/2012 – 2012/2281(BUD))

(2015/C 434/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012, slutgiltigt antagen den 1 december 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012, slutgiltigt antagen den 1 december 2011 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

| — | med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (4),

| — | med beaktande av Europeiska rådets beslut EUCO 76/12 av den 28 och 29 juni 2012 om ”en pakt för tillväxt och sysselsättning”, vilken har godkänts av medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets beslut EUCO 76/12 av den 28 och 29 juni 2012 om ”en pakt för tillväxt och sysselsättning”, vilken har godkänts av medlemsstaterna,

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2012 för budgetåret 2012 som kommissionen lade fram den 23 oktober 2012 (COM(2012)0632), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2012 för budgetåret 2012 som kommissionen lade fram den 23 oktober 2012 (COM(2012)0632),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 6/2012 som rådet antog den 6 december 2012 (17295/2012 – C7-0401/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 6/2012 som rådet antog den 6 december 2012 (17295/2012 – C7-0401/2012),

| — | med beaktande av artikel 75b och 75e i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 75b och 75e i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0409/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0409/2012), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 6/2012 till den allmänna budgeten för 2012 innehåller bl.a. en uppdatering av intäktsprognosen efter den senaste revideringen av prognosen för egna medel och andra intäkter och en ökning av betalningsbemyndigandena på nästan 9,0 miljarder EUR i rubrikerna 1a, 1b, 2, 3a, och 4 i den fleråriga budgetramen, med syftet att täcka de behov som är ofinansierade till slutet av året. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 6/2012 till den allmänna budgeten för 2012 innehåller bl.a. en uppdatering av intäktsprognosen efter den senaste revideringen av prognosen för egna medel och andra intäkter och en ökning av betalningsbemyndigandena på nästan 9,0 miljarder EUR i rubrikerna 1a, 1b, 2, 3a, och 4 i den fleråriga budgetramen, med syftet att täcka de behov som är ofinansierade till slutet av året.

| B. | Andra betalningsbehov har samtidigt delvis åtgärdats genom den globala överföringen av betalningsbemyndiganden (DEC 30/2012) till ett totalbelopp på 419,7 miljoner EUR. |
| --- | --- |

B.

Andra betalningsbehov har samtidigt delvis åtgärdats genom den globala överföringen av betalningsbemyndiganden (DEC 30/2012) till ett totalbelopp på 419,7 miljoner EUR.

| C. | Kommissionen hade ursprungligen identifierat källor för omfördelning på totalt 47,4 miljoner EUR som fördes in i FÄB 6/2012, som kommissionen ursprungligen hade föreslagit. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen hade ursprungligen identifierat källor för omfördelning på totalt 47,4 miljoner EUR som fördes in i FÄB 6/2012, som kommissionen ursprungligen hade föreslagit.

| D. | Variationer i de egna medlen tillsammans med en väsentlig ökning av intäkterna från böter och räntor på 3  525,0 miljoner EUR har lett till en nettoökning av intäkterna på totalt 3  080,8 miljoner EUR, vilket kommer att minska effekterna av FÄB 6/2012 på medlemsstaternas BNI-baserade bidrag. |
| --- | --- |

D.

Variationer i de egna medlen tillsammans med en väsentlig ökning av intäkterna från böter och räntor på 3  525,0 miljoner EUR har lett till en nettoökning av intäkterna på totalt 3  080,8 miljoner EUR, vilket kommer att minska effekterna av FÄB 6/2012 på medlemsstaternas BNI-baserade bidrag.

| E. | Både parlamentets och rådets delegationer hade vid trepartsmötet om budgeten den 29 november 2012 kommit överens om ett reviderat belopp för de behov som skulle finansieras 2012 genom att minska det till 6,1 miljarder EUR, inklusive 0,1 miljarder EUR från omfördelningar som inte fanns med i kommissionens förslag från början. |
| --- | --- |

E.

Både parlamentets och rådets delegationer hade vid trepartsmötet om budgeten den 29 november 2012 kommit överens om ett reviderat belopp för de behov som skulle finansieras 2012 genom att minska det till 6,1 miljarder EUR, inklusive 0,1 miljarder EUR från omfördelningar som inte fanns med i kommissionens förslag från början.

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 6/2012, som lagts fram av kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 6/2012, som lagts fram av kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att förslaget till ändringsbudget nr 6/2012, med rådets ändringar, återspeglar den överenskommelse som nåddes vid trepartsmötet om budgeten den 29 november 2012. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att förslaget till ändringsbudget nr 6/2012, med rådets ändringar, återspeglar den överenskommelse som nåddes vid trepartsmötet om budgeten den 29 november 2012.

| 3. | Europaparlamentet understryker att det gemensamma uttalandet om betalningsbehoven för 2012, där budgetmyndigheten erkänner att 2,9 miljarder EUR i extra betalningar borde ha auktoriserats 2012 för att möta de betalningskrav som kommit in till kommissionen, utgör en integrerad del av den överenskommelse som nåddes vid trepartsmötet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att det gemensamma uttalandet om betalningsbehoven för 2012, där budgetmyndigheten erkänner att 2,9 miljarder EUR i extra betalningar borde ha auktoriserats 2012 för att möta de betalningskrav som kommit in till kommissionen, utgör en integrerad del av den överenskommelse som nåddes vid trepartsmötet.

| 4. | Europaparlamentet påminner med eftertryck rådet och kommissionen om att det gemensamma uttalandet om betalningsbehov för 2012 måste uppfattas som en politisk överenskommelse om att man tidigt under 2013 måste nå fram till en överenskommelse om en ändringsbudget vars enda syfte är att täcka dessa 2,9 miljarder EUR och tillhandahålla ytterligare anslag jämfört med de betalningsbemyndiganden som antogs i den ursprungliga budgeten för 2013, utan att detta påverkar det korrekta genomförandet av 2013 års budget. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner med eftertryck rådet och kommissionen om att det gemensamma uttalandet om betalningsbehov för 2012 måste uppfattas som en politisk överenskommelse om att man tidigt under 2013 måste nå fram till en överenskommelse om en ändringsbudget vars enda syfte är att täcka dessa 2,9 miljarder EUR och tillhandahålla ytterligare anslag jämfört med de betalningsbemyndiganden som antogs i den ursprungliga budgeten för 2013, utan att detta påverkar det korrekta genomförandet av 2013 års budget.

| 5. | Europaparlamentet godkänner utan ändringar rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 6/2012. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet godkänner utan ändringar rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 6/2012.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 6/2012 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 6/2012 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 56, 29.2.2012.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  EUT L 163, 23.6.2007, s. 17.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/192 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/192

---

P7_TA(2012)0486

Nytt förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 – alla avsnitt

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 – Alla avsnitt (17195/2012 – C7-0399/2012 – 2012/2307(BUD))

(2015/C 434/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

| — | med beaktande av Europeiska rådets beslut EUCO 76/12 av den 28 och 29 juni 2012 om pakten för tillväxt och sysselsättning, vilken har godkänts av medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets beslut EUCO 76/12 av den 28 och 29 juni 2012 om pakten för tillväxt och sysselsättning, vilken har godkänts av medlemsstaterna,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2012 om allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten för 2013 – avsnitt III – kommissionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2012 om allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten för 2013 – avsnitt III – kommissionen (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2012 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2013 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2012 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2013 (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2012 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2013 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2012 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2013 (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till budget för budgetåret 2013 (7); |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till budget för budgetåret 2013 (7);

| — | med beaktande av att förlikningskommittén inte kunde enas om en gemensam text inom den period på 21 dagar som avses i artikel 314.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att förlikningskommittén inte kunde enas om en gemensam text inom den period på 21 dagar som avses i artikel 314.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det nya förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 som kommissionen antog den 23 november 2012 (COM(2012)0716), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nya förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 som kommissionen antog den 23 november 2012 (COM(2012)0716),

| — | med beaktande av slutsatserna från trepartsmötet om budgeten den 29 november 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från trepartsmötet om budgeten den 29 november 2012,

| — | med beaktande av den ståndpunkt om det nya förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 som rådet antog den 6 december 2012 och översände till Europaparlamentet samma dag (17195/2012 – C7-0399/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om det nya förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 som rådet antog den 6 december 2012 och översände till Europaparlamentet samma dag (17195/2012 – C7-0399/2012),

| — | med beaktande av artikel 75b i arbetsordningen, och |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 75b i arbetsordningen, och

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0410/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0410/2012).

| 1. | Europaparlamentet påminner om att det ”paketförslag” som parlamentet och rådet enades om efter hårda förhandlingar vid trepartsmötet den 29 november 2012 består av tre delar: Ändringsbudget nr 6/2012 på 6 miljarder EUR som delvis täcker bristen på betalningar fram till den 31 oktober 2012, unionens budget för 2013 som fastställs till 1 50  898,391 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden och 1 32  836,988 miljoner EUR i betalningsbemyndiganden samt tre gemensamma uttalanden som försäkrar att de verkliga betalningsbehoven under 2012 och under 2013 kommer att täckas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att det ”paketförslag” som parlamentet och rådet enades om efter hårda förhandlingar vid trepartsmötet den 29 november 2012 består av tre delar: Ändringsbudget nr 6/2012 på 6 miljarder EUR som delvis täcker bristen på betalningar fram till den 31 oktober 2012, unionens budget för 2013 som fastställs till 1 50  898,391 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden och 1 32  836,988 miljoner EUR i betalningsbemyndiganden samt tre gemensamma uttalanden som försäkrar att de verkliga betalningsbehoven under 2012 och under 2013 kommer att täckas.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar den totala nivån på de överenskomna åtagandebemyndigandena, som innebär en ökning på 1,1 miljard EUR jämfört med rådets ursprungliga behandling. Parlamentet är nöjt med att största delen av dess politiska prioriteringar har säkrats i nästa års budget, med särskild tonvikt på ett ordentligt genomförande av unionens åtagande för tillväxt och sysselsättning, såsom det fastslagits i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar den totala nivån på de överenskomna åtagandebemyndigandena, som innebär en ökning på 1,1 miljard EUR jämfört med rådets ursprungliga behandling. Parlamentet är nöjt med att största delen av dess politiska prioriteringar har säkrats i nästa års budget, med särskild tonvikt på ett ordentligt genomförande av unionens åtagande för tillväxt och sysselsättning, såsom det fastslagits i Europa 2020-strategin.

| 3. | Europaparlamentet noterar att den totala nivån på de överenskomna betalningsbemyndigandena för 2013 minskar med 2,15 % jämfört med budgeten för 2012 efter antagandet av 6 miljarder EUR i ändringsbudget nr 6/2012. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att den totala nivån på de överenskomna betalningsbemyndigandena för 2013 minskar med 2,15 % jämfört med budgeten för 2012 efter antagandet av 6 miljarder EUR i ändringsbudget nr 6/2012.

| 4. | Europaparlamentet noterar att den totala nivån på betalningarna har satts 5 miljarder EUR lägre än kommissionens beräknade betalningsbehov i förslaget till budget för 2013 på grund av rådets omedgörliga hållning. Parlamentet oroar sig för att denna anslagsnivå kommer att vara otillräcklig för att täcka de verkliga betalningsbehoven under nästa år och för att snabbt genomföra ”pakten för tillväxt och sysselsättning”, som antogs av Europeiska rådet i juni 2012. Parlamentet är dock övertygat om att följderna av att inte nå en överenskommelse skulle bli mycket värre och att det skulle innebära mycket mer negativ effekter för genomförandet av unionens verksamhet och program. Kommissionen uppmanas att varje månad rapportera till parlamentet och rådet om läget avseende medlemsstaternas betalningskrav (fördelning per medlemsstat och per fond) för strukturfonderna, Sammanhållningsfonden och fonderna för landsbygdsutveckling och fiske från och med den 31 oktober 2012. Parlamentet efterlyser en interinstitutionell arbetsgrupp för betalningar, där budgetmyndighetens två grenar lägger fram gemensamma slutsatser om hur man ska gå till väga. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att den totala nivån på betalningarna har satts 5 miljarder EUR lägre än kommissionens beräknade betalningsbehov i förslaget till budget för 2013 på grund av rådets omedgörliga hållning. Parlamentet oroar sig för att denna anslagsnivå kommer att vara otillräcklig för att täcka de verkliga betalningsbehoven under nästa år och för att snabbt genomföra ”pakten för tillväxt och sysselsättning”, som antogs av Europeiska rådet i juni 2012. Parlamentet är dock övertygat om att följderna av att inte nå en överenskommelse skulle bli mycket värre och att det skulle innebära mycket mer negativ effekter för genomförandet av unionens verksamhet och program. Kommissionen uppmanas att varje månad rapportera till parlamentet och rådet om läget avseende medlemsstaternas betalningskrav (fördelning per medlemsstat och per fond) för strukturfonderna, Sammanhållningsfonden och fonderna för landsbygdsutveckling och fiske från och med den 31 oktober 2012. Parlamentet efterlyser en interinstitutionell arbetsgrupp för betalningar, där budgetmyndighetens två grenar lägger fram gemensamma slutsatser om hur man ska gå till väga.

| 5. | Europaparlamentet fäster därför största vikt vid de gemensamma uttalanden som parlamentet, rådet och kommissionen enats om, och som återfinns som bilaga till denna resolution. Parlamentet kommer att på alla nivåer och med alla medel övervaka att dessa uttalanden respekteras och att medlemsstaterna kommer att tillhandahålla de nödvändiga extra resurserna nästa år, så att unionen kan betala sina räkningar och bevara sin institutionella trovärdighet och soliditet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet fäster därför största vikt vid de gemensamma uttalanden som parlamentet, rådet och kommissionen enats om, och som återfinns som bilaga till denna resolution. Parlamentet kommer att på alla nivåer och med alla medel övervaka att dessa uttalanden respekteras och att medlemsstaterna kommer att tillhandahålla de nödvändiga extra resurserna nästa år, så att unionen kan betala sina räkningar och bevara sin institutionella trovärdighet och soliditet.

| 6. | Europaparlamentet röstar för budgeten för 2013 under förutsättning att särskilda garantier ges från den högsta politiska nivån i de tre institutionerna för finansieringen av de 2,9 miljarder EUR som fattas för 2012, vilket inte på något vis ska medföra någon minskning av betalningsbemyndigandena för 2013. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet röstar för budgeten för 2013 under förutsättning att särskilda garantier ges från den högsta politiska nivån i de tre institutionerna för finansieringen av de 2,9 miljarder EUR som fattas för 2012, vilket inte på något vis ska medföra någon minskning av betalningsbemyndigandena för 2013.

| 7. | Europaparlamentet bekräftar att enda sättet att komma ur denna återvändsgränd, som gör budgetförhandlingarna svårare för varje år, är att snarast och på ett ansvarsfullt sätt lösa problemet med unionens finansiering genom att införa ett riktigt system för egna medel som ska träda i kraft samtidigt som nästa fleråriga budgetram, och som en gång för alla ska undanröja splittringen i unionen mellan nettobidragsgivare och nettobidragsmottagare. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet bekräftar att enda sättet att komma ur denna återvändsgränd, som gör budgetförhandlingarna svårare för varje år, är att snarast och på ett ansvarsfullt sätt lösa problemet med unionens finansiering genom att införa ett riktigt system för egna medel som ska träda i kraft samtidigt som nästa fleråriga budgetram, och som en gång för alla ska undanröja splittringen i unionen mellan nettobidragsgivare och nettobidragsmottagare.

| 8. | Europaparlamentet godkänner utan ändringar det nya förslaget till budget för 2013 med rådets ändringar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet godkänner utan ändringar det nya förslaget till budget för 2013 med rådets ändringar.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara budgeten slutgiltigt antagen och att se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara budgeten slutgiltigt antagen och att se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, övriga institutioner och berörda organ samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, övriga institutioner och berörda organ samt till de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT L 163, 23.6.2007, s. 17.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0077.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2012)0109.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2012)0289.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2012)0359.

---

BILAGA

GEMENSAMT UTTALANDE FRÅN DE TRE INSTITUTIONERNA, ÖVERENSKOMMET VID FÖRHANDLINGARNA OM BUDGETEN FÖR 2013

10 december 2012

Europaparlamentets ordförande, ordföranden för Europeiska unionens råd samt Europeiska kommissionens ordförande förklarar att de tre gemensamma uttalandena nedan godkändes av de tre institutionerna inom ramen för antagandet av budgeten för 2013.

Gemensamt uttalande om betalningsbemyndigandena för 2013

Med beaktande av de budgetkonsolideringsansträngningar som för närvarande pågår i medlemsstaterna godtar Europaparlamentet och rådet, med hänsyn till den nivå på betalningar som kommissionen föreslår för 2013, en minskning av nivån på betalningsbemyndiganden för 2013 jämfört med kommissionens budgetförslag. De uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder enligt fördraget och särskilt att begära ytterligare betalningsbemyndiganden i en ändringsbudget om anslagen i budgeten för 2013 inte räcker för att täcka utgifterna i underrubrik 1a (Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning), underrubrik 1b (Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning), rubrik 2 (Skydd och förvaltning av naturresurser), rubrik 3 (Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa) och rubrik 4 (EU som global partner).

Europaparlamentet och rådet uppmanar dessutom kommissionen att senast i mitten av oktober 2013 lämna uppdaterade uppgifter om läget samt beräkningar för betalningsbemyndiganden i underrubrik 1b (Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning) och landsbygdsutveckling i rubrik 2 (Skydd och förvaltning av naturresurser), samt att vid behov lägga fram ett förslag till ändringsbudget. Rådet och Europaparlamentet är medvetna om att ett förslag till ändringsbudget eventuellt kan krävas redan vid mitten av 2013. De tre institutionerna enas om att undersöka hur beräkningarna för betalningsbemyndiganden inom gemensam förvaltning bättre kan motsvara behoven, i syfte att underlätta beslutet om nivån på betalningsbemyndigandena i samband med det årliga budgetförfarandet.

Europaparlamentet och rådet kommer att ta ställning till ett eventuellt förslag till ändringsbudget så snabbt som möjligt i syfte att undvika varje underskott i betalningsbemyndiganden. Dessutom åtar sig rådet och Europaparlamentet att snabbt behandla eventuella överföringar av betalningsbemyndiganden, inbegripet mellan rubriker i budgetramen, så att betalningsbemyndiganden som införts i budgeten ska kunna användas på bästa möjliga sätt och anpassas efter faktiskt genomförande och faktiska behov.

Europaparlamentet och rådet påminner, i enlighet med punkt 18 i det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning, om behovet av att, med tanke på genomförandet, säkerställa en ordnad utveckling av de totala betalningsbemyndigandena i förhållande till åtagandebemyndigandena, i syfte att undvika onormal utveckling av utestående åtaganden.

Europaparlamentet, rådet och kommissionen kommer under hela året att aktivt övervaka genomförandet av 2013 års budget med fokus på effektueringen av betalningar, mottagna återbetalningar efter krav och reviderade prognoser, på grundval av detaljerad information från kommissionen.

Under alla förhållanden påminner Europaparlamentet, rådet och kommissionen om sitt gemensamma ansvar enligt artikel 323 i EUF-fördraget att ”Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska se till att det finns finansiella medel tillgängliga för att unionen ska kunna fullgöra sina rättsliga förpliktelser gentemot tredje man”.

Gemensamt uttalande om behov av utbetalningar för 2012

Europaparlamentet och rådet och noterar att den nivå på betalningar som kommissionen föreslog i sitt budgetförslag för 2013 baserades på antagandet att betalningsbehoven under 2012 skulle ha tillgodosetts med de bemyndiganden som var tillgängliga i 2012 års budget. De ytterligare betalningsbemyndiganden som beviljades i ändringsbudget nr 6/2012 sänktes emellertid med 2,9 miljarder euro i förhållande till det belopp som kommissionen föreslog och är inte i nivå med alla de ansökningar om utbetalning som mottagits.

Kommissionen åtar sig därför att på ett tidigt stadium under 2013 lägga fram ett förslag till ändringsbudget med det enda syftet att täcka de krav från 2012 som skjutits upp, så snart uppskjutandet upphävts, och de andra utestående rättsliga förpliktelserna utan att det påverkar ett korrekt genomförande av 2013 års budget.

För att säkerställa en sund och noggrann budgetprocess kommer rådet och Europaparlamentet att så snabbt som möjligt ta ställning till detta förslag till ändringsbudget för att täcka eventuella luckor.

Gemensamt uttalande om rubrik 5 och anpassningen av löner och pensioner

Europaparlamentet och rådet är eniga om att i detta skede inte inkludera budgeteffekterna av 2011 års löneanpassning i 2013 års budget. Utan att föregripa rådets ståndpunkt i målen C-66/12, C-63/12, C-196/12 och C-453/12 begär de gemensamt att kommissionen, om domstolen skulle avgöra målet till dess förmån, och så snart detta sker, ska översända ett förslag till ändringsbudget för att vid behov finansiera konsekvenserna av 2011 års anpassning för institutionerna, inklusive dess retroaktiva effekter för föregående år och eventuell dröjsmålsränta.

Europaparlamentet och rådet förbinder sig att godkänna ett sådant förslag till ändringsbudget så snart som möjligt och att tillhandahålla de ytterligare anslag som krävs utan att sätta politiska prioriteringar på spel.

Ovanstående uttalanden godtas under förutsättning att Europaparlamentet i enlighet med artikel 314.4 a i EUF-fördraget godkänner rådets ståndpunkt av den 6 december 2012 om 2013 års budget.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/196 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/196

---

P7_TA(2012)0487

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna Motorcycles

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna Motorcycles från Italien) (COM(2012)0616 – C7-0350/2012 – 2012/2265(BUD))

(2015/C 434/35)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (COM(2012)0616 – C7-0350/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (COM(2012)0616 – C7-0350/2012),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen),

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0416/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0416/2012), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats på grund av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats på grund av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden eller EGF) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden eller EGF) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| D. | Italien har begärt bistånd från fonden till följd av 512 uppsägningar, varav 502 berörs av stödåtgärder, vid 10 företag som ingår i huvudgrupp 30 (”Tillverkning av övrig transportutrustning”) (3) i Nace rev. 2 i Nuts II-regionen Emilia-Romagna (ITH5) i Italien. |
| --- | --- |

D.

Italien har begärt bistånd från fonden till följd av 512 uppsägningar, varav 502 berörs av stödåtgärder, vid 10 företag som ingår i huvudgrupp 30 (”Tillverkning av övrig transportutrustning”) (3) i Nace rev. 2 i Nuts II-regionen Emilia-Romagna (ITH5) i Italien.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt EGF-förordningen. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt EGF-förordningen.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 b i EGF-förordningen är uppfyllda och att Italien därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning. Parlamentet noterar att antalet uppsagda arbetstagare ligger strax över interventionskriteriet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 b i EGF-förordningen är uppfyllda och att Italien därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning. Parlamentet noterar att antalet uppsagda arbetstagare ligger strax över interventionskriteriet.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de italienska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 30 december 2011 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 19 oktober 2012. Parlamentet beklagar den utdragna bedömningsperioden på tio månader. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de italienska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 30 december 2011 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 19 oktober 2012. Parlamentet beklagar den utdragna bedömningsperioden på tio månader.

| 3. | Europaparlamentet ser positivt på att de italienska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 1 mars 2012 beslutade att inleda åtgärderna, långt före det slutliga beslutet om att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet ser positivt på att de italienska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 1 mars 2012 beslutade att inleda åtgärderna, långt före det slutliga beslutet om att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 4. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under arbetstagarnas hela yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov och nivå utan också till näringslivets nuvarande situation. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under arbetstagarnas hela yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov och nivå utan också till näringslivets nuvarande situation.

| 5. | Europaparlamentet gläder sig över att åtgärderna utformades i samråd med arbetsmarknadens parter under flera möten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet gläder sig över att åtgärderna utformades i samråd med arbetsmarknadens parter under flera möten.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet av denna och andra ansökningar som rör massuppsägningar av arbetstagare. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet av denna och andra ansökningar som rör massuppsägningar av arbetstagare.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att informationen om utbildningsåtgärderna i kommissionens förslag inte anger inom vilka sektorer arbetstagarna kan förväntas finna sysselsättning och om den erbjudna utbildningen har anpassats till de ekonomiska framtidsutsikterna och behoven på arbetsmarknaden i regionen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar att informationen om utbildningsåtgärderna i kommissionens förslag inte anger inom vilka sektorer arbetstagarna kan förväntas finna sysselsättning och om den erbjudna utbildningen har anpassats till de ekonomiska framtidsutsikterna och behoven på arbetsmarknaden i regionen.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att förelägga budgetmyndigheten kommissionens bedömning av huruvida en ansökan till fonden är berättigad, tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya EGF-förordningen (2014–2020) och att ökad effektvitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att förelägga budgetmyndigheten kommissionens bedömning av huruvida en ansökan till fonden är berättigad, tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya EGF-förordningen (2014–2020) och att ökad effektvitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden.

| 9. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 10. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en mer flexibel arbetsstyrka på korttidskontrakt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en mer flexibel arbetsstyrka på korttidskontrakt.

| 11. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster.

| 12. | Europaparlamentet beklagar att betalningsbemyndigandena på 5 0 0 00  000 EUR i budgetposten för EGF (budgetpost 04 05 01) i 2012 års budget har visat sig otillräckliga för att täcka alla nödvändiga betalningar. Parlamentet beklagar vidare kommissionens förslag att delvis täcka denna betalning genom en överföring på 1 1 60  745 EUR i betalningsbemyndiganden från budgetposten för det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter (budgetpost 04 04 05), i stället för att begära nya medel i förslaget till ändringsbudget nr 6/2012, vilket den med rätta gjort i förbindelse med andra ansökningar om stöd från fonden och delvis i förbindelse med denna ansökan (1 4 97  750 EUR). Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket inträffat tidigare och inverkar negativt på uppfyllandet av fondens mål. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet beklagar att betalningsbemyndigandena på 5 0 0 00  000 EUR i budgetposten för EGF (budgetpost 04 05 01) i 2012 års budget har visat sig otillräckliga för att täcka alla nödvändiga betalningar. Parlamentet beklagar vidare kommissionens förslag att delvis täcka denna betalning genom en överföring på 1 1 60  745 EUR i betalningsbemyndiganden från budgetposten för det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter (budgetpost 04 04 05), i stället för att begära nya medel i förslaget till ändringsbudget nr 6/2012, vilket den med rätta gjort i förbindelse med andra ansökningar om stöd från fonden och delvis i förbindelse med denna ansökan (1 4 97  750 EUR). Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket inträffat tidigare och inverkar negativt på uppfyllandet av fondens mål.

| 13. | Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011 öka unionens andel av samfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011 öka unionens andel av samfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd.

| 14. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna Motorcycles från Italien)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2013/17/EU.)

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/199 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/199

---

P7_TA(2012)0488

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2012/005 SE/Saab från Sverige

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/005 SE/Saab från Sverige) (COM(2012)0622 – C7-0363/2012 – 2012/2279(BUD))

(2015/C 434/36)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (COM(2012)0622 – C7-0363/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (COM(2012)0622 – C7-0363/2012),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen),

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0413/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0413/2012), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats på grund av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta arbetstagarnas återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats på grund av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta arbetstagarnas återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden eller EGF) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden eller EGF) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| D. | Sverige har begärt stöd för totalt 3  748 uppsagda personer som kan komma ifråga för stöd, varav 1  350 berörs av stödåtgärder, vid Saab Automobile SA, ett av dess dotterbolag, nämligen Saab Automobile Powertrain AB, och 16 av dess underleverantörer i Sverige. |
| --- | --- |

D.

Sverige har begärt stöd för totalt 3  748 uppsagda personer som kan komma ifråga för stöd, varav 1  350 berörs av stödåtgärder, vid Saab Automobile SA, ett av dess dotterbolag, nämligen Saab Automobile Powertrain AB, och 16 av dess underleverantörer i Sverige.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt EGF-förordningen. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt EGF-förordningen.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Sverige därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Sverige därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar Sveriges ansökan. Parlamentet beklagar dock att Sverige, trots sin ansökan om stöd från fonden, är ett av de länder som undergräver fondens framtid efter 2013 och blockerar förlängningen av krisundantagen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar Sveriges ansökan. Parlamentet beklagar dock att Sverige, trots sin ansökan om stöd från fonden, är ett av de länder som undergräver fondens framtid efter 2013 och blockerar förlängningen av krisundantagen.

| 3. | Europaparlamentet noterar att de svenska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 25 maj 2012 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 19 oktober 2012. Parlamentet välkomnar den relativt snabba bedömningsperioden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att de svenska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 25 maj 2012 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 19 oktober 2012. Parlamentet välkomnar den relativt snabba bedömningsperioden.

| 4. | Europaparlamentet ser positivt på att de svenska myndigheterna, i syfte att omedelbart ge de uppsagda arbetstagarna stöd, redan den 20 december 2011 inledde genomförandet av det samordnade paketet med individanpassade tjänster, före det slutliga beslutet om att bevilja EGF-stöd. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ser positivt på att de svenska myndigheterna, i syfte att omedelbart ge de uppsagda arbetstagarna stöd, redan den 20 december 2011 inledde genomförandet av det samordnade paketet med individanpassade tjänster, före det slutliga beslutet om att bevilja EGF-stöd.

| 5. | Europaparlamentet betonar vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som utvecklats under arbetstagarnas hela yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas till de uppsagda arbetstagarnas nivå och behov och till näringslivets nuvarande situation. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som utvecklats under arbetstagarnas hela yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas till de uppsagda arbetstagarnas nivå och behov och till näringslivets nuvarande situation.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att detta är ytterligare en ansökan till fonden till följd av uppsägningar inom fordonssektorn, och att denna sektor med 16 fall har stått för de flesta EGF-ansökningar som lämnats in både i förbindelse med krisen och med globaliseringen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att detta är ytterligare en ansökan till fonden till följd av uppsägningar inom fordonssektorn, och att denna sektor med 16 fall har stått för de flesta EGF-ansökningar som lämnats in både i förbindelse med krisen och med globaliseringen.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet i samband med denna ansökan och andra ansökningar som rör massuppsägningar av arbetstagare. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påpekar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet i samband med denna ansökan och andra ansökningar som rör massuppsägningar av arbetstagare.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att arbetslösheten efter Saabs konkurs steg med 20 % i Trollhättan där produktionsanläggningen var baserad. Parlamentet noterar att de svenska myndigheterna endast riktade stödet till 1  350 av 3  239 uppsagda arbetstagare. Parlamentet uppmanar de svenska myndigheterna att utnyttja stödet från fonden till dess fulla potential för de uppsagda arbetstagarna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar att arbetslösheten efter Saabs konkurs steg med 20 % i Trollhättan där produktionsanläggningen var baserad. Parlamentet noterar att de svenska myndigheterna endast riktade stödet till 1  350 av 3  239 uppsagda arbetstagare. Parlamentet uppmanar de svenska myndigheterna att utnyttja stödet från fonden till dess fulla potential för de uppsagda arbetstagarna.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att för budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av berättigandet av en ansökan om medel från fonden tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och att ökad effektvitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att för budgetmyndigheten lägga fram kommissionens bedömning av berättigandet av en ansökan om medel från fonden tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och att ökad effektvitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden.

| 10. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 11. | Europaparlamentet gläder sig över att de svenska myndigheterna understryker de kompletterande åtgärderna i paketet i förhållande till de åtgärder som de arbetslösa normalt sett erbjuds. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet gläder sig över att de svenska myndigheterna understryker de kompletterande åtgärderna i paketet i förhållande till de åtgärder som de arbetslösa normalt sett erbjuds.

| 12. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en mer flexibel arbetsstyrka på korttidskontrakt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en mer flexibel arbetsstyrka på korttidskontrakt.

| 13. | Europaparlamentet gläder sig över att den utbildning som erbjuds överensstämmer med de framtida kompetenser och kvalifikationer som behövs i regionen och att den kommer att fokusera på tillväxtområden såsom den förnybara sektorn. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet gläder sig över att den utbildning som erbjuds överensstämmer med de framtida kompetenser och kvalifikationer som behövs i regionen och att den kommer att fokusera på tillväxtområden såsom den förnybara sektorn.

| 14. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur det kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur det kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster.

| 15. | Europaparlamentet noterar att kommunen utvecklade goda relationer med arbetsmarknadens parter i samband med åtgärderna till förmån för arbetstagarna vid Saab. Parlamentet beklagar dock att kommissionens förslag inte innehåller mer detaljerad information om samrådet med arbetsmarknadens parter vid genomförandet av åtgärderna och särskilt angående Saabs, eventuellt finansiella, involvering. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att kommunen utvecklade goda relationer med arbetsmarknadens parter i samband med åtgärderna till förmån för arbetstagarna vid Saab. Parlamentet beklagar dock att kommissionens förslag inte innehåller mer detaljerad information om samrådet med arbetsmarknadens parter vid genomförandet av åtgärderna och särskilt angående Saabs, eventuellt finansiella, involvering.

| 16. | Europaparlamentet beklagar att betalningsbemyndigandena på 5 0 0 00  000 EUR för EGF-budgetpost 04 05 01 i 2012 års budgeten visat sig vara otillräckliga för att täcka alla de betalningar som krävs. Parlamentet beklagar också att kommissionen föreslagit att denna betalning ska täckas genom en överföring av betalningsbemyndiganden från det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter (budgetpost 04 04 15) istället för att nya pengar begärs genom förslaget till ändringsbudget nr 6/2012, som man på goda grunder gjorde för andra ansökningar om utnyttjande av fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket skedde tidigare och som kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet beklagar att betalningsbemyndigandena på 5 0 0 00  000 EUR för EGF-budgetpost 04 05 01 i 2012 års budgeten visat sig vara otillräckliga för att täcka alla de betalningar som krävs. Parlamentet beklagar också att kommissionen föreslagit att denna betalning ska täckas genom en överföring av betalningsbemyndiganden från det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter (budgetpost 04 04 15) istället för att nya pengar begärs genom förslaget till ändringsbudget nr 6/2012, som man på goda grunder gjorde för andra ansökningar om utnyttjande av fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket skedde tidigare och som kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål.

| 17. | Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011 öka unionens andel av samfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011 öka unionens andel av samfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd.

| 18. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/005 SE/Saab från Sverige)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2013/18/EU.)

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/201 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/201

---

P7_TA(2012)0489

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2011/018 ES/País Vasco Productos metálicos

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/018 ES/País Vasco Productos metálicos från Spanien) (COM(2012)0620 – C7-0364/2012 – 2012/2280(BUD))

(2015/C 434/37)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (COM(2012)0620 – C7-0364/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (COM(2012)0620 – C7-0364/2012),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen),

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0415/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0415/2012), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden eller EGF) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden eller EGF) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| D. | Spanien har ansökt om ekonomiskt stöd från fonden till följd av 1  106 uppsägningar, varav 500 berörs av stödåtgärder, vid 423 företag verksamma inom huvudgrupp 25 (Tillverkning av metallvaror utom maskiner och apparater) (3) i Nace rev. 2 i Nuts 2-regionen País Vasco/Baskien (ES21) i Spanien. |
| --- | --- |

D.

Spanien har ansökt om ekonomiskt stöd från fonden till följd av 1  106 uppsägningar, varav 500 berörs av stödåtgärder, vid 423 företag verksamma inom huvudgrupp 25 (Tillverkning av metallvaror utom maskiner och apparater) (3) i Nace rev. 2 i Nuts 2-regionen País Vasco/Baskien (ES21) i Spanien.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt EGF-förordningen. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt EGF-förordningen.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 b i EGF-förordningen är uppfyllda och att Spanien därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt den förordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 b i EGF-förordningen är uppfyllda och att Spanien därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt den förordningen.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de spanska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 28 december 2011 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 19 oktober 2012. Parlamentet beklagar den utdragna bedömningsperioden på tio månader. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de spanska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 28 december 2011 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 19 oktober 2012. Parlamentet beklagar den utdragna bedömningsperioden på tio månader.

| 3. | Europaparlamentet ser positivt på att de spanska myndigheterna, i syfte att omedelbart ge arbetstagarna stöd, den 19 mars 2012 beslutade att inleda åtgärderna, långt före det slutliga beslutet om att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet ser positivt på att de spanska myndigheterna, i syfte att omedelbart ge arbetstagarna stöd, den 19 mars 2012 beslutade att inleda åtgärderna, långt före det slutliga beslutet om att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 4. | Europaparlamentet noterar att de spanska myndigheterna har meddelat att enligt deras bedömning baserad på erfarenheterna från tidigare ansökningar till fonden har enbart 500 av de uppsagda arbetstagarna valt att delta i de åtgärder som får stöd genom fonden. Parlamentet uppmanar de spanska myndigheterna att utnyttja stödet från fonden till dess fulla potential. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att de spanska myndigheterna har meddelat att enligt deras bedömning baserad på erfarenheterna från tidigare ansökningar till fonden har enbart 500 av de uppsagda arbetstagarna valt att delta i de åtgärder som får stöd genom fonden. Parlamentet uppmanar de spanska myndigheterna att utnyttja stödet från fonden till dess fulla potential.

| 5. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under arbetstagarnas hela yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov och nivå utan också till näringslivets nuvarande situation. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under arbetstagarnas hela yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov och nivå utan också till näringslivets nuvarande situation.

| 6. | Europaparlamentet betonar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet av denna ansökan och andra ansökningar som rör massuppsägningar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet av denna ansökan och andra ansökningar som rör massuppsägningar.

| 7. | Europaparlamentet gläder sig över att åtgärderna utformades i samråd med arbetsmarknadens parter och att regionalförvaltningen, företrädare för näringslivet och fackföreningarna inrättade en särskild kommitté som ansvarade för samordningen, förvaltningen och genomförandet av EGF-projektet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet gläder sig över att åtgärderna utformades i samråd med arbetsmarknadens parter och att regionalförvaltningen, företrädare för näringslivet och fackföreningarna inrättade en särskild kommitté som ansvarade för samordningen, förvaltningen och genomförandet av EGF-projektet.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att förelägga budgetmyndigheten kommissionens bedömning av huruvida en ansökan till fonden är berättigad, tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya EGF-förordningen (2014–2020) och att ökad effektvitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att förelägga budgetmyndigheten kommissionens bedömning av huruvida en ansökan till fonden är berättigad, tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya EGF-förordningen (2014–2020) och att ökad effektvitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att information om utbildningsåtgärderna i kommissionens förslag inte anger inom vilka sektorer arbetstagarna kan förväntas finna sysselsättning och om paketet kommer att anpassas till regionens ekonomiska framtidsutsikter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet beklagar att information om utbildningsåtgärderna i kommissionens förslag inte anger inom vilka sektorer arbetstagarna kan förväntas finna sysselsättning och om paketet kommer att anpassas till regionens ekonomiska framtidsutsikter.

| 10. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär som är inriktat på att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär som är inriktat på att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att åtgärderna till stöd för entreprenörskap inte tillhandahåller något ekonomiskt stöd till arbetstagare att starta eget, medan åtskilliga ekonomiska incitament erbjuds arbetstagare som följer en utbildning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar att åtgärderna till stöd för entreprenörskap inte tillhandahåller något ekonomiskt stöd till arbetstagare att starta eget, medan åtskilliga ekonomiska incitament erbjuds arbetstagare som följer en utbildning.

| 12. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 13. | Europaparlamentet gläder sig över att ett omfattande paket med informations- och publicitetsåtgärder ingick i det projekt som stöds genom EGF. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet gläder sig över att ett omfattande paket med informations- och publicitetsåtgärder ingick i det projekt som stöds genom EGF.

| 14. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 5 0 0 00  000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser EGF. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man i största möjliga mån undviker överföringar från andra budgetposter, vilket har inträffat tidigare och skulle kunna inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 5 0 0 00  000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser EGF. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man i största möjliga mån undviker överföringar från andra budgetposter, vilket har inträffat tidigare och skulle kunna inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål.

| 16. | Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011 öka unionens andel av samfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011 öka unionens andel av samfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd.

| 17. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/018 ES/País Vasco Productos metálicos från Spanien)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2013/16/EU.)

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/204 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/204

---

P7_TA(2012)0490

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2011/013 DK/Flextronics från Danmark

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/013 DK/Flextronics från Danmark) (COM(2012)0623 – C7-0362/2012 – 2012/2278(BUD))

(2015/C 434/38)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (COM(2012)0623 – C7-0362/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (COM(2012)0623 – C7-0362/2012),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen),

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0417/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0417/2012), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats på grund av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta arbetstagarnas återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats på grund av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta arbetstagarnas återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden eller EGF) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden eller EGF) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| D. | Danmark har begärt stöd för 303 uppsägningar, varav 153 berörs av stödåtgärder, i företaget Flextronics International Denmark A/S under referensperioden på fyra månader från den 1 juli 2011 till den 31 oktober 2011, inbegripet 87 uppsägningar utanför referensperioden, men som gäller samma kollektiva uppsägningsförfarande. |
| --- | --- |

D.

Danmark har begärt stöd för 303 uppsägningar, varav 153 berörs av stödåtgärder, i företaget Flextronics International Denmark A/S under referensperioden på fyra månader från den 1 juli 2011 till den 31 oktober 2011, inbegripet 87 uppsägningar utanför referensperioden, men som gäller samma kollektiva uppsägningsförfarande.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt EGF-förordningen. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt EGF-förordningen.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 c i EGF-förordningen är uppfyllda och att Danmark därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt den förordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 c i EGF-förordningen är uppfyllda och att Danmark därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt den förordningen.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de danska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 21 december 2011, och kompletterade den med ytterligare information fram till den 23 augusti 2012, och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig först den 19 oktober 2012. Parlamentet beklagar den utdragna bedömningsperioden och undrar varför bedömningen av denna danska ansökan krävde tio månader. Parlamentet uppmanar bestämt kommissionen att påskynda bedömningsförfarandet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de danska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 21 december 2011, och kompletterade den med ytterligare information fram till den 23 augusti 2012, och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig först den 19 oktober 2012. Parlamentet beklagar den utdragna bedömningsperioden och undrar varför bedömningen av denna danska ansökan krävde tio månader. Parlamentet uppmanar bestämt kommissionen att påskynda bedömningsförfarandet.

| 3. | Europaparlamentet ser positivt på att de danska myndigheterna, i syfte att omedelbart ge arbetstagarna stöd, den 21 mars 2012 beslutade att inleda åtgärderna, före det slutliga beslutet om att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet ser positivt på att de danska myndigheterna, i syfte att omedelbart ge arbetstagarna stöd, den 21 mars 2012 beslutade att inleda åtgärderna, före det slutliga beslutet om att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar den danska ansökan. Parlamentet beklagar dock att Danmark, trots att landet vid flera tillfällen framgångsrikt kunnat utnyttja EGF i enlighet med både de handelsrelaterade och krisrelaterade villkoren, är ett av de länder som undergräver fondens framtid efter 2013 och blockerar förlängningen av krisundantagen. Parlamentet är dessutom bekymrat över att Danmark ansöker om stöd från fonden för Flextronics International Denmark, etablerat av det Singaporeregistrerade Flextronics International Ltd, som flyttar sin verksamhet till Asien. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar den danska ansökan. Parlamentet beklagar dock att Danmark, trots att landet vid flera tillfällen framgångsrikt kunnat utnyttja EGF i enlighet med både de handelsrelaterade och krisrelaterade villkoren, är ett av de länder som undergräver fondens framtid efter 2013 och blockerar förlängningen av krisundantagen. Parlamentet är dessutom bekymrat över att Danmark ansöker om stöd från fonden för Flextronics International Denmark, etablerat av det Singaporeregistrerade Flextronics International Ltd, som flyttar sin verksamhet till Asien.

| 5. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov och nivå utan också till näringslivets nuvarande situation. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov och nivå utan också till näringslivets nuvarande situation.

| 6. | Europaparlamentet kräver ömsesidighet i handeln mellan unionen och tredjeländer som ett nödvändigt villkor för att EU-företag ska få tillträde till nya marknader utanför Europa. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet kräver ömsesidighet i handeln mellan unionen och tredjeländer som ett nödvändigt villkor för att EU-företag ska få tillträde till nya marknader utanför Europa.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet av denna ansökan och andra ansökningar som rör massuppsägningar av arbetstagare. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påpekar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet av denna ansökan och andra ansökningar som rör massuppsägningar av arbetstagare.

| 8. | Europaparlamentet noterar att de danska myndigheterna i sin bedömning meddelat att enbart 153 av de 303 uppsagda arbetstagarna skulle välja att delta i åtgärderna. Parlamentet uppmanar de danska myndigheterna att utnyttja stödet från fonden till dess fulla potential. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att de danska myndigheterna i sin bedömning meddelat att enbart 153 av de 303 uppsagda arbetstagarna skulle välja att delta i åtgärderna. Parlamentet uppmanar de danska myndigheterna att utnyttja stödet från fonden till dess fulla potential.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att förelägga budgetmyndigheten kommissionens bedömning av huruvida en ansökan till fonden är berättigad, tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya EGF-förordningen (2014–2020) och att ökad effektvitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att förelägga budgetmyndigheten kommissionens bedömning av huruvida en ansökan till fonden är berättigad, tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya EGF-förordningen (2014–2020) och att ökad effektvitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden.

| 10. | Europaparlamentet noterar att Region Midtjylland, där Skive kommun är belägen, redan har fått stöd från fonden inom ramen för två ansökningar, nämligen EGF/2010/017 Midtjylland Machinery och EGF/2012/003 Vestas. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att Region Midtjylland, där Skive kommun är belägen, redan har fått stöd från fonden inom ramen för två ansökningar, nämligen EGF/2010/017 Midtjylland Machinery och EGF/2012/003 Vestas.

| 11. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 12. | Europaparlamentet noterar att de danska myndigheterna föreslår ett dyrt samordnat paket med individanpassade tjänster (12  891 EUR per arbetstagare). Parlamentet gläder sig dock över att paketet består av kompletterande och innovativa åtgärder jämfört med de åtgärder som normalt sett erbjuds av arbetsförmedlingarna och att paketet har anpassats för att stödja olika kategorier av arbetstagare i fråga om kvalifikationer och erfarenhet så att de ska kunna bemöta den svåra situationen på den lokala arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar att de danska myndigheterna föreslår ett dyrt samordnat paket med individanpassade tjänster (12  891 EUR per arbetstagare). Parlamentet gläder sig dock över att paketet består av kompletterande och innovativa åtgärder jämfört med de åtgärder som normalt sett erbjuds av arbetsförmedlingarna och att paketet har anpassats för att stödja olika kategorier av arbetstagare i fråga om kvalifikationer och erfarenhet så att de ska kunna bemöta den svåra situationen på den lokala arbetsmarknaden.

| 13. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 14. | Europaparlamentet gläder sig över att yrkesutbildningskurser inriktas mot nya potentiella tillväxtområden och att utformningen av det samordnade paketet baseras på en ingående undersökning av den lokala arbetsmarknaden och de uppsagda arbetstagarnas profil. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet gläder sig över att yrkesutbildningskurser inriktas mot nya potentiella tillväxtområden och att utformningen av det samordnade paketet baseras på en ingående undersökning av den lokala arbetsmarknaden och de uppsagda arbetstagarnas profil.

| 15. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster.

| 16. | Europaparlamentet gläder sig över att det samordnade paketet av individanpassade tjänster också erbjuder kurser för blivande egenföretagare för 20 deltagande arbetstagare. Parlamentet noterar att inga finansiella incitament erbjuds för nystartade företag. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet gläder sig över att det samordnade paketet av individanpassade tjänster också erbjuder kurser för blivande egenföretagare för 20 deltagande arbetstagare. Parlamentet noterar att inga finansiella incitament erbjuds för nystartade företag.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 5 0 0 00  000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser EGF. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man i största möjliga mån undviker överföringar från andra budgetposter, vilket tidigare har inträffat och kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 5 0 0 00  000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser EGF. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man i största möjliga mån undviker överföringar från andra budgetposter, vilket tidigare har inträffat och kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål.

| 18. | Europaparlamentet noterar dock bidraget till uppehälle på 4  439 EUR per arbetstagare som deltar i åtgärderna, och anser att detta bidrag är för högt. Parlamentet påminner om att stöd från fonden i framtiden främst bör beviljas till utbildning och arbetssökning samt till yrkesorienteringsprogram, och att det finansiella stödet till bidrag för uppehälle alltid bör vara av kompletterande art och parallellt med vad som ställs tillförfogande för uppsagda arbetstagare enligt nationell lagstiftning och kollektivavtal. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar dock bidraget till uppehälle på 4  439 EUR per arbetstagare som deltar i åtgärderna, och anser att detta bidrag är för högt. Parlamentet påminner om att stöd från fonden i framtiden främst bör beviljas till utbildning och arbetssökning samt till yrkesorienteringsprogram, och att det finansiella stödet till bidrag för uppehälle alltid bör vara av kompletterande art och parallellt med vad som ställs tillförfogande för uppsagda arbetstagare enligt nationell lagstiftning och kollektivavtal.

| 19. | Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011 öka unionens andel av samfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011 öka unionens andel av samfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd.

| 20. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/013 DK/Flextronics från Danmark)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2013/14/EU.)

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/207 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/207

---

P7_TA(2012)0491

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2011/014 RO/Nokia från Rumänien

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/014 RO/Nokia från Rumänien) (COM(2012)0618 – C7-0359/2012 – 2012/2275(BUD))

(2015/C 434/39)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (COM(2012)0618 – C7-0359/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (COM(2012)0618 – C7-0359/2012),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2),

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0414/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0414/2012), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats som ett resultat av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta arbetstagares återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats som ett resultat av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta arbetstagares återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (”fonden” eller ”EGF”) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (”fonden” eller ”EGF”) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| D. | Rumänien har ansökt om ekonomiskt stöd från fonden till följd av 1  904 uppsägningar, varav 1  416 berörs av stödåtgärder, i SC Nokia Romania SRL och en underleverantör i Rumänien. |
| --- | --- |

D.

Rumänien har ansökt om ekonomiskt stöd från fonden till följd av 1  904 uppsägningar, varav 1  416 berörs av stödåtgärder, i SC Nokia Romania SRL och en underleverantör i Rumänien.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Rumänien därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Rumänien därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de rumänska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 22 december 2011 och kompletterade den med ytterligare information fram till den 22 augusti 2012, och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig först den 19 oktober 2012. Parlamentet beklagar den utdragna bedömningsperioden och undrar varför bedömningen av denna ansökan krävde åtta månader. Parlamentet uppmanar bestämt kommissionen att påskynda bedömningsförfarandet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de rumänska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 22 december 2011 och kompletterade den med ytterligare information fram till den 22 augusti 2012, och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig först den 19 oktober 2012. Parlamentet beklagar den utdragna bedömningsperioden och undrar varför bedömningen av denna ansökan krävde åtta månader. Parlamentet uppmanar bestämt kommissionen att påskynda bedömningsförfarandet.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar Rumäniens första ansökan om stöd från fonden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar Rumäniens första ansökan om stöd från fonden.

| 4. | Europaparlamentet ser positivt på att de rumänska myndigheterna, i syfte att omedelbart ge arbetstagarna stöd, den 8 december 2011 beslutade att inleda åtgärderna, före det slutliga beslutet om att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ser positivt på att de rumänska myndigheterna, i syfte att omedelbart ge arbetstagarna stöd, den 8 december 2011 beslutade att inleda åtgärderna, före det slutliga beslutet om att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 5. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som utvecklats under arbetstagarnas hela yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov och nivå utan också till näringslivets nuvarande situation. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som utvecklats under arbetstagarnas hela yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov och nivå utan också till näringslivets nuvarande situation.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att uppsägningarna i Cluj i Rumänien och Salo i Finland (ansökan EGF/2012/006/FI/Nokia från Finland) är en följd av från Nokias koncernbeslut att flytta sina produktionsanläggningar till Asien och ingår i företagets plan att minska den globala personalstyrkan i Nokia Corporation med 17  000 arbetstagare till slutet av 2013. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att uppsägningarna i Cluj i Rumänien och Salo i Finland (ansökan EGF/2012/006/FI/Nokia från Finland) är en följd av från Nokias koncernbeslut att flytta sina produktionsanläggningar till Asien och ingår i företagets plan att minska den globala personalstyrkan i Nokia Corporation med 17  000 arbetstagare till slutet av 2013.

| 7. | Europaparlamentet understryker att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet av denna och andra ansökningar som rör massuppsägningar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet av denna och andra ansökningar som rör massuppsägningar.

| 8. | Europaparlamentet kräver ömsesidighet i handeln mellan unionen och tredjeländer som ett nödvändigt villkor för att företag i unionen ska få tillträde till nya marknader utanför Europa. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet kräver ömsesidighet i handeln mellan unionen och tredjeländer som ett nödvändigt villkor för att företag i unionen ska få tillträde till nya marknader utanför Europa.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att för budgetmyndigheten presentera kommissionens bedömning av huruvida en ansökan till fonden är berättigad, tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och att ökad effektvitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att för budgetmyndigheten presentera kommissionens bedömning av huruvida en ansökan till fonden är berättigad, tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och att ökad effektvitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att stöd redan beviljats från fonden till 1  337 arbetstagare som sades upp till följd av omlokaliseringen av Nokia från Tyskland till Rumänien 2008. Parlamentet noterar att fonden tre år senare på nytt måste tas i anspråk eftersom den produktionsanläggning som öppnades i Cluj till följd av nedläggningen i Tyskland stängdes 2011 efter omlokaliseringen till Asien. Parlamentet undrar om Nokia erhöll några ekonomiska incitament på regional nivå, nationell nivå eller unionsnivå (särskilt från Sammanhållningsfonden) vid tidpunkten för sin omlokalisering från Tyskland till Rumänien. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att stöd redan beviljats från fonden till 1  337 arbetstagare som sades upp till följd av omlokaliseringen av Nokia från Tyskland till Rumänien 2008. Parlamentet noterar att fonden tre år senare på nytt måste tas i anspråk eftersom den produktionsanläggning som öppnades i Cluj till följd av nedläggningen i Tyskland stängdes 2011 efter omlokaliseringen till Asien. Parlamentet undrar om Nokia erhöll några ekonomiska incitament på regional nivå, nationell nivå eller unionsnivå (särskilt från Sammanhållningsfonden) vid tidpunkten för sin omlokalisering från Tyskland till Rumänien.

| 11. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär som är avsett att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär som är avsett att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 12. | Europaparlamentet noterar att enligt kommissionens förslag förväntas en ny ansökan till fonden för att täcka den andra omgången av uppsägningar i Nokia i Salo, och parlamentet uppmanar därför kommissionen att klargöra i vilken utsträckning Nokia själv ekonomiskt stöder programmet för de uppsagda. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar att enligt kommissionens förslag förväntas en ny ansökan till fonden för att täcka den andra omgången av uppsägningar i Nokia i Salo, och parlamentet uppmanar därför kommissionen att klargöra i vilken utsträckning Nokia själv ekonomiskt stöder programmet för de uppsagda.

| 13. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör garanteras att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör garanteras att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 14. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens förslag inte innehåller någon statistik över arbetslösheten i regionen. Parlamentet noterar dock att under 2011 arbetade nästan 40 % av det totala antalet anställda i Cluj-Napoca, som var specialiserade inom IT och kommunikation, vid Nokia. Parlamentet konstaterar att uppsägningarna vid Nokia får avsevärda konsekvenser för sysselsättningen i regionen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet beklagar att kommissionens förslag inte innehåller någon statistik över arbetslösheten i regionen. Parlamentet noterar dock att under 2011 arbetade nästan 40 % av det totala antalet anställda i Cluj-Napoca, som var specialiserade inom IT och kommunikation, vid Nokia. Parlamentet konstaterar att uppsägningarna vid Nokia får avsevärda konsekvenser för sysselsättningen i regionen.

| 15. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det rådande regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det rådande regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 5 0 0 00  000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man i största möjliga mån undviker överföringar från andra budgetposter, vilket skedde tidigare och kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 5 0 0 00  000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man i största möjliga mån undviker överföringar från andra budgetposter, vilket skedde tidigare och kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål.

| 17. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen redogör för om Nokia deltog i utformningen av det samordnade paketet av individanpassade tjänster och eventuellt var involverad i samfinansieringen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen redogör för om Nokia deltog i utformningen av det samordnade paketet av individanpassade tjänster och eventuellt var involverad i samfinansieringen.

| 18. | Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen, utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011 öka unionens andel av samfinansieringen till 65 procent av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen, utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011 öka unionens andel av samfinansieringen till 65 procent av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd.

| 19. | Europaparlamentet beklagar att inga detaljer lämnas angående typen av utbildningsåtgärder och praktiktjänstgöring som ska tillhandahållas inom ramen för det samordnade paketet och hur dessa har anpassats till de lokala kompetens- och kvalifikationsbehoven och möjliga framtida tillväxtområden i regionen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet beklagar att inga detaljer lämnas angående typen av utbildningsåtgärder och praktiktjänstgöring som ska tillhandahållas inom ramen för det samordnade paketet och hur dessa har anpassats till de lokala kompetens- och kvalifikationsbehoven och möjliga framtida tillväxtområden i regionen.

| 20. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/014 RO/Nokia från Rumänien)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2013/15/EU.)

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/210 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/210

---

P7_TA(2012)0492

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen från Österrike

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen från Österrike) (COM(2012)0621 – C7-0361/2012 – 2012/2277(BUD))

(2015/C 434/40)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (COM(2012)0621 – C7-0361/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (COM(2012)0621 – C7-0361/2012),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen),

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A7-0419/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A7-0419/2012), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden eller EGF) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden eller EGF) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| D. | Österrike har ansökt om ekonomiskt stöd från fonden till följd av 1  050 uppsägningar, varav 350 berörs av stödåtgärder, vid 105 företag som är verksamma inom huvudgrupp 88 (Öppna sociala insatser) (3) enligt Nace rev 2, i Nuts II-regionen Steiermark (AT22) i Österrike. |
| --- | --- |

D.

Österrike har ansökt om ekonomiskt stöd från fonden till följd av 1  050 uppsägningar, varav 350 berörs av stödåtgärder, vid 105 företag som är verksamma inom huvudgrupp 88 (Öppna sociala insatser) (3) enligt Nace rev 2, i Nuts II-regionen Steiermark (AT22) i Österrike.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt EGF-förordningen. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt EGF-förordningen.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 b i EGF-förordningen är uppfyllda och att Österrike därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 b i EGF-förordningen är uppfyllda och att Österrike därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de österrikiska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 21 december 2011 och att kommissionen gjorde sin fullständiga bedömning av denna ansökan tillgänglig den 19 oktober 2012. Parlamentet beklagar den utdragna bedömningsperioden på tio månader. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de österrikiska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 21 december 2011 och att kommissionen gjorde sin fullständiga bedömning av denna ansökan tillgänglig den 19 oktober 2012. Parlamentet beklagar den utdragna bedömningsperioden på tio månader.

| 3. | Europaparlamentet ser positivt på att de österrikiska myndigheterna, i syfte att omedelbart ge arbetstagarna stöd, den 1 oktober 2011 beslutade att inleda åtgärderna, långt före det slutliga beslutet om att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet ser positivt på att de österrikiska myndigheterna, i syfte att omedelbart ge arbetstagarna stöd, den 1 oktober 2011 beslutade att inleda åtgärderna, långt före det slutliga beslutet om att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 4. | Europaparlamentet noterar att regionen Steiermark redan tidigare har drabbats av massuppsägningar och att arbetstagare i regionen har fått stöd från fonden inom ramen för tre ansökningar, nämligen EGF/2009/009 AT/Steiermark, EGF/2010/007 AT/Steiermark-Niederosterreich och EGF/2010/008 AT/AT&S. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att regionen Steiermark redan tidigare har drabbats av massuppsägningar och att arbetstagare i regionen har fått stöd från fonden inom ramen för tre ansökningar, nämligen EGF/2009/009 AT/Steiermark, EGF/2010/007 AT/Steiermark-Niederosterreich och EGF/2010/008 AT/AT&S.

| 5. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov och nivå utan också till näringslivets nuvarande situation. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov och nivå utan också till näringslivets nuvarande situation.

| 6. | Europaparlamentet noterar att EGF-projektet ska genomföras inom ramen för en regional arbetsstiftelse och förvaltas av en sammanslutning för regional utveckling med erfarenhet från en tidigare ansökan (EGF/2009/009 AT/Steiermark). Parlamentet påminner om att arbetsstiftelserna är institutioner som inrättats av arbetsmarknadens parter på sektorsnivå för att stödja arbetstagare i samband med industriella förändringar genom utbildningsåtgärder som ökar deras anställbarhet. Parlamentet påpekar att denna modell för aktiva arbetsmarknadsåtgärder tidigare haft stora framgångar när det gäller arbetstagarnas återinträde på arbetsmarknaden och utnyttjandet av fondens medel i detta avseende. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att EGF-projektet ska genomföras inom ramen för en regional arbetsstiftelse och förvaltas av en sammanslutning för regional utveckling med erfarenhet från en tidigare ansökan (EGF/2009/009 AT/Steiermark). Parlamentet påminner om att arbetsstiftelserna är institutioner som inrättats av arbetsmarknadens parter på sektorsnivå för att stödja arbetstagare i samband med industriella förändringar genom utbildningsåtgärder som ökar deras anställbarhet. Parlamentet påpekar att denna modell för aktiva arbetsmarknadsåtgärder tidigare haft stora framgångar när det gäller arbetstagarnas återinträde på arbetsmarknaden och utnyttjandet av fondens medel i detta avseende.

| 7. | Europaparlamentet betonar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet av denna och andra ansökningar som rör massuppsägningar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att lärdomar bör dras av förberedelserna och genomförandet av denna och andra ansökningar som rör massuppsägningar.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att förelägga budgetmyndigheten kommissionens bedömning av huruvida en ansökan till fonden är berättigad, tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya EGF-förordningen (2014–2020) och att ökad effektvitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att förelägga budgetmyndigheten kommissionens bedömning av huruvida en ansökan till fonden är berättigad, tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya EGF-förordningen (2014–2020) och att ökad effektvitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar det föreslagna samordnade paketet med individanpassade tjänster och de detaljerade beskrivningarna av åtgärderna i kommissionens förslag. Parlamentet gläder sig över att den utbildning som erbjuds kombineras med de framtida ekonomiska utsikterna och kommande kompetens- och kvalifikationsbehov i regionen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar det föreslagna samordnade paketet med individanpassade tjänster och de detaljerade beskrivningarna av åtgärderna i kommissionens förslag. Parlamentet gläder sig över att den utbildning som erbjuds kombineras med de framtida ekonomiska utsikterna och kommande kompetens- och kvalifikationsbehov i regionen.

| 10. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär som är inriktat på att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär som är inriktat på att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 11. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör garanteras att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör garanteras att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 12. | Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid bidraget till uppehälle för arbetstagare under utbildning och för arbetstagare som söker arbete, som kan uppgå till 1  000 EUR per arbetstagare och månad (budgeterat för elva månader, arbetslöshetsersättningen bortfaller under den perioden) och som ska kombineras med ett utbildningsbidrag på 200 EUR per arbetstagare och månad. Parlamentet påminner om att stöd från fonden i framtiden främst bör beviljas till utbildning och arbetssökning samt till yrkesorienteringsprogram, och att det finansiella stödet till bidrag för uppehälle alltid bör vara av kompletterande art och parallellt med vad som ställs tillförfogande för uppsagda arbetstagare enligt nationell lagstiftning och kollektivavtal. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid bidraget till uppehälle för arbetstagare under utbildning och för arbetstagare som söker arbete, som kan uppgå till 1  000 EUR per arbetstagare och månad (budgeterat för elva månader, arbetslöshetsersättningen bortfaller under den perioden) och som ska kombineras med ett utbildningsbidrag på 200 EUR per arbetstagare och månad. Parlamentet påminner om att stöd från fonden i framtiden främst bör beviljas till utbildning och arbetssökning samt till yrkesorienteringsprogram, och att det finansiella stödet till bidrag för uppehälle alltid bör vara av kompletterande art och parallellt med vad som ställs tillförfogande för uppsagda arbetstagare enligt nationell lagstiftning och kollektivavtal.

| 13. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster.

| 14. | Europaparlamentet anser att förhållandet mellan bidraget för uppehälle och utbildningsbidraget och utbildningskostnaderna, det vill säga 14  400 mot 7  000 EUR, är en oberättigad kvasifinansiering av arbetslöshetsbidragen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att förhållandet mellan bidraget för uppehälle och utbildningsbidraget och utbildningskostnaderna, det vill säga 14  400 mot 7  000 EUR, är en oberättigad kvasifinansiering av arbetslöshetsbidragen.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 5 0 0 00  000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser EGF. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man i största möjliga mån undviker överföringar från andra budgetposter, vilket har inträffat tidigare och skulle kunna inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2012, efter krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 5 0 0 00  000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser EGF. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man i största möjliga mån undviker överföringar från andra budgetposter, vilket har inträffat tidigare och skulle kunna inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att de föreslagna åtgärderna uppskattningsvis kostar 22  000 EUR per arbetstagare, varav cirka 14  000 EUR ska täckas av fonden, vilket är ett mycket högt bidrag per person jämfört med andra ansökningar till fonden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att de föreslagna åtgärderna uppskattningsvis kostar 22  000 EUR per arbetstagare, varav cirka 14  000 EUR ska täckas av fonden, vilket är ett mycket högt bidrag per person jämfört med andra ansökningar till fonden.

| 17. | Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011 öka unionens andel av samfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011 öka unionens andel av samfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd.

| 18. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen från Österrike)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2013/13/EU.)

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/213 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/213

---

P7_TA(2012)0493

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF 2012/006 FI/Nokia Salo från Finland

Europaparlamentets resolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/006 FI/Nokia Salo från Finland) (COM(2012)0619 – C7-0360/2012 – 2012/2276(BUD))

(2015/C 434/41)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (COM(2012)0619 – C7-0360/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (COM(2012)0619 – C7-0360/2012),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen),

| — | med beaktande av tillväxt- och sysselsättningspakten och Europeiska rådets slutsatser av den 28 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tillväxt- och sysselsättningspakten och Europeiska rådets slutsatser av den 28 juni 2012,

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens årliga budget för 2013 som rådet antog den 23 juli 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens årliga budget för 2013 som rådet antog den 23 juli 2012,

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0418/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0418/2012), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats som ett resultat av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta arbetstagares återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats som ett resultat av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta arbetstagares återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden eller EGF) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den globala sociala, finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden eller EGF) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att ansöka om stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den globala sociala, finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som blivit uppsagda bör snabbt och effektivt ställas till förfogande, i enlighet med den gemensamma förklaring som Europaparlamentet, rådet och kommissionen antog under förlikningsmötet den 17 juli 2008. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som blivit uppsagda bör snabbt och effektivt ställas till förfogande, i enlighet med den gemensamma förklaring som Europaparlamentet, rådet och kommissionen antog under förlikningsmötet den 17 juli 2008.

| D. | Finland har ansökt om ekonomiskt stöd från fonden till följd av 1  000 uppsägningar, som samtliga berörs av stödåtgärder, i Nokia Abp (Salo) i Finland. |
| --- | --- |

D.

Finland har ansökt om ekonomiskt stöd från fonden till följd av 1  000 uppsägningar, som samtliga berörs av stödåtgärder, i Nokia Abp (Salo) i Finland.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt EGF-förordningen. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt EGF-förordningen.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Finland därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt den förordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Finland därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt den förordningen.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de finska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 4 juli 2012 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 19 oktober 2012. Parlamentet gläder sig över ansökan lämnades in omedelbart efter referensperioden, vilket gjorde det möjligt att ögonblickligen reagera på uppsägningarna. Parlamentet välkomnar också kommissionens snabba bedömning av ansökan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de finska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 4 juli 2012 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 19 oktober 2012. Parlamentet gläder sig över ansökan lämnades in omedelbart efter referensperioden, vilket gjorde det möjligt att ögonblickligen reagera på uppsägningarna. Parlamentet välkomnar också kommissionens snabba bedömning av ansökan.

| 3. | Europaparlamentet ser positivt på att de finska myndigheterna, i syfte att omedelbart ge arbetstagarna stöd, den 29 februari 2012 inledde de sociala åtgärderna, före det slutliga beslutet om att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet ser positivt på att de finska myndigheterna, i syfte att omedelbart ge arbetstagarna stöd, den 29 februari 2012 inledde de sociala åtgärderna, före det slutliga beslutet om att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 4. | Europaparlamentet understryker att uppsägningarna i Salo i Finland och Cluj i Rumänien (ansökan EGF/2011/014/RO/Nokia från Rumänien) beror på Nokias koncernbeslut att flytta sina produktionsanläggningar till Asien och ingår i företagets plan att minska den globala personalstyrkan i Nokia Corporation med 17  000 arbetstagare till slutet av 2013. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att uppsägningarna i Salo i Finland och Cluj i Rumänien (ansökan EGF/2011/014/RO/Nokia från Rumänien) beror på Nokias koncernbeslut att flytta sina produktionsanläggningar till Asien och ingår i företagets plan att minska den globala personalstyrkan i Nokia Corporation med 17  000 arbetstagare till slutet av 2013.

| 5. | Europaparlamentet understryker vikten av en anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet betonar vidare att det är mycket viktigt att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet skräddarsys och anpassas till de uppsagda arbetstagarnas behov och nivå och beaktar deras sociala och ekonomiska bakgrund. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker vikten av en anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet betonar vidare att det är mycket viktigt att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet skräddarsys och anpassas till de uppsagda arbetstagarnas behov och nivå och beaktar deras sociala och ekonomiska bakgrund.

| 6. | Europaparlamentet noterar att enligt kommissionens förslag förväntas en ny ansökan till fonden för att täcka den andra omgången av uppsägningar i Nokia i Salo. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att enligt kommissionens förslag förväntas en ny ansökan till fonden för att täcka den andra omgången av uppsägningar i Nokia i Salo.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att för budgetmyndigheten presentera kommissionens bedömning av huruvida en ansökan till fonden är berättigad, tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya EGF-förordningen (2014–2020) och att ökad effektvitet, förenklat utnyttjande, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen, efter en begäran från Europaparlamentet om att påskynda frigörandet av bidrag, i syfte att för budgetmyndigheten presentera kommissionens bedömning av huruvida en ansökan till fonden är berättigad, tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya EGF-förordningen (2014–2020) och att ökad effektvitet, förenklat utnyttjande, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden.

| 8. | Europaparlamentet kräver ömsesidighet i handeln mellan unionen och tredjeländer som ett nödvändigt villkor för att företag i unionen ska få tillträde till nya marknader utanför Europa. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet kräver ömsesidighet i handeln mellan unionen och tredjeländer som ett nödvändigt villkor för att företag i unionen ska få tillträde till nya marknader utanför Europa.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att hittills i år har kommissionen förelagt budgetmyndigheten 19 ansökningar om att utnyttja fonden för Frankrike, Spanien, Danmark, Nederländerna, Österrike, Rumänien, Sverige, Italien, Irland, Tyskland och Finland, i syfte att finansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder för 15  381 uppsagda arbetstagare till ett totalt stödbelopp på 7 4 2 66  222 EUR. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att hittills i år har kommissionen förelagt budgetmyndigheten 19 ansökningar om att utnyttja fonden för Frankrike, Spanien, Danmark, Nederländerna, Österrike, Rumänien, Sverige, Italien, Irland, Tyskland och Finland, i syfte att finansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder för 15  381 uppsagda arbetstagare till ett totalt stödbelopp på 7 4 2 66  222 EUR.

| 10. | Europaparlamentet noterar att Salo-regionen i hög grad var beroende av Nokia som arbetsgivare och att regionen blev högt specialiserad inom informations- och kommunikationstekniksektorn. Parlamentet noterar vidare att uppsägningarna vid Nokia får allvarliga följder för den lokala arbetsmarknaden, eftersom arbetslösheten förväntas stiga till 17 % till följd av uppsägningarna vid Nokia. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att Salo-regionen i hög grad var beroende av Nokia som arbetsgivare och att regionen blev högt specialiserad inom informations- och kommunikationstekniksektorn. Parlamentet noterar vidare att uppsägningarna vid Nokia får allvarliga följder för den lokala arbetsmarknaden, eftersom arbetslösheten förväntas stiga till 17 % till följd av uppsägningarna vid Nokia.

| 11. | Europaparlamentet påminner om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett individuellt stöd som är avsett att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett individuellt stöd som är avsett att hjälpa arbetstagare som har sagts upp till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 12. | Europaparlamentet gläder sig över att en arbetsgrupp med omfattande arbetstagarrepresentation har inrättats för att behandla frågor om omorganisationen av Nokia och ge råd inom olika områden, inklusive välfärd, ytterligare undersökningar, nya arbetstillfällen utanför Nokia och entreprenörskap. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet gläder sig över att en arbetsgrupp med omfattande arbetstagarrepresentation har inrättats för att behandla frågor om omorganisationen av Nokia och ge råd inom olika områden, inklusive välfärd, ytterligare undersökningar, nya arbetstillfällen utanför Nokia och entreprenörskap.

| 13. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en mer flexibel arbetsstyrka på korttidskontrakt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Parlamentet beklagar att fonden skulle kunna ge företagen incitament att ersätta fast anställda med en mer flexibel arbetsstyrka på korttidskontrakt.

| 14. | Europapaparlamentet anser att kostnaden för det samordnade paketet med individanpassade tjänster (uppskattningsvis 10  000 EUR per arbetstagare) är hög. Parlamentet noterar dock att paketet innehåller innovativa åtgärder, såsom Protomo-förmedlingstjänsten för nystartade företag, och att de finansiella bidrag som ska täckas genom fonden är begränsade. Parlamentet gläder sig över att åtgärderna ingående beskrivs i kommissionens förslag. |
| --- | --- |

14.

Europapaparlamentet anser att kostnaden för det samordnade paketet med individanpassade tjänster (uppskattningsvis 10  000 EUR per arbetstagare) är hög. Parlamentet noterar dock att paketet innehåller innovativa åtgärder, såsom Protomo-förmedlingstjänsten för nystartade företag, och att de finansiella bidrag som ska täckas genom fonden är begränsade. Parlamentet gläder sig över att åtgärderna ingående beskrivs i kommissionens förslag.

| 15. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster.

| 16. | Europaparlamentet beklagar att inga detaljer finns tillgängliga om vilka olika utbildningsåtgärder som ska tillhandahållas inom ramen för det samordnade paketet, och hur dessa har anpassats till de lokala kompetens- och kvalifikationsbehoven och möjliga framtida tillväxtområden i regionen, med hänsyn till de strukturella förändringar som regionen för närvarande genomgår. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet beklagar att inga detaljer finns tillgängliga om vilka olika utbildningsåtgärder som ska tillhandahållas inom ramen för det samordnade paketet, och hur dessa har anpassats till de lokala kompetens- och kvalifikationsbehoven och möjliga framtida tillväxtområden i regionen, med hänsyn till de strukturella förändringar som regionen för närvarande genomgår.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att budgeten för 2012, efter krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 5 0 0 00  000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser EGF. Parlamentet noterar dock att dessa betalningsbemyndiganden för andra året i rad har visat sig helt otillräckliga för att täcka finansieringsbehoven för ett helt år och att de saknade betalningsbemyndigandena måste tillhandahållas genom en ändringsbudget med överföringar från andra budgetposter. Parlamentet anser att dessa båda omständigheter inte är uttryck för sund budgetering. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett specifikt instrument för att omedelbart och på lämpligt sätt kunna reagera på massuppsägningar till följd av globaliseringens direkta eller indirekta effekter. Utan anslag på tillräcklig nivå, och om man vill undvika systematiska överföringar från andra budgetposter vilket skedde tidigare, kommer varken fondens kapacitet att agera i nödsituationer eller dess integritet att kunna garanteras. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet konstaterar att budgeten för 2012, efter krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 5 0 0 00  000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser EGF. Parlamentet noterar dock att dessa betalningsbemyndiganden för andra året i rad har visat sig helt otillräckliga för att täcka finansieringsbehoven för ett helt år och att de saknade betalningsbemyndigandena måste tillhandahållas genom en ändringsbudget med överföringar från andra budgetposter. Parlamentet anser att dessa båda omständigheter inte är uttryck för sund budgetering. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett specifikt instrument för att omedelbart och på lämpligt sätt kunna reagera på massuppsägningar till följd av globaliseringens direkta eller indirekta effekter. Utan anslag på tillräcklig nivå, och om man vill undvika systematiska överföringar från andra budgetposter vilket skedde tidigare, kommer varken fondens kapacitet att agera i nödsituationer eller dess integritet att kunna garanteras.

| 18. | Europaparlamentet gläder sig över att utnyttjandet av EGF och Europeiska socialfonden liksom ansvarsfördelningen mellan de två fonderna med hänsyn till strukturförändringarna i regionen har samordnats av en särskild projektgrupp, som omfattar regionala myndigheter och arbetsmarknadens parter och som har infört strategiska riktlinjer och mål för regionen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet gläder sig över att utnyttjandet av EGF och Europeiska socialfonden liksom ansvarsfördelningen mellan de två fonderna med hänsyn till strukturförändringarna i regionen har samordnats av en särskild projektgrupp, som omfattar regionala myndigheter och arbetsmarknadens parter och som har infört strategiska riktlinjer och mål för regionen.

| 19. | Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen, utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011 öka unionens andel av samfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen, utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 31 december 2011 öka unionens andel av samfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd.

| 20. | Europaparlamentet anser att betalningen av lönesubventioner på 7  500 EUR per arbetstagare för 360 arbetstagare är alldeles för hög. Parlamentet påminner om att stöd från fonden i framtiden främst bör beviljas till utbildning och arbetssökning samt till yrkesorienteringsprogram, och att det finansiella stödet till bidrag för uppehälle alltid bör vara av kompletterande art och parallellt med vad som ställs tillförfogande för uppsagda arbetstagare enligt nationell lagstiftning och kollektivavtal. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att betalningen av lönesubventioner på 7  500 EUR per arbetstagare för 360 arbetstagare är alldeles för hög. Parlamentet påminner om att stöd från fonden i framtiden främst bör beviljas till utbildning och arbetssökning samt till yrkesorienteringsprogram, och att det finansiella stödet till bidrag för uppehälle alltid bör vara av kompletterande art och parallellt med vad som ställs tillförfogande för uppsagda arbetstagare enligt nationell lagstiftning och kollektivavtal.

| 21. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens förslag inte redogör för om Nokia deltog i utformningen av tjänstepaketet och eventuellt i samfinansieringen av åtgärderna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet beklagar att kommissionens förslag inte redogör för om Nokia deltog i utformningen av tjänstepaketet och eventuellt i samfinansieringen av åtgärderna.

| 22. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2012/006 FI/Nokia Salo från Finland)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2013/19/EU.)

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/216 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/216

---

P7_TA(2012)0494

Europeisk statistik om trygghet mot brott ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeisk statistik om trygghet mot brott (COM(2011)0335 – C7-0155/2011 – 2011/0146(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2015/C 434/42)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0335), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0335),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 338.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0155/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 338.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0155/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0365/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0365/2012).

| 1. | Europaparlamentet förkastar kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet förkastar kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och att lägga fram ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och att lägga fram ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/217 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/217

---

P7_TA(2012)0495

Fördelning av ankomst- och avgångstider vid Europeiska unionens flygplatser ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid Europeiska unionens flygplatser (omarbetning) (COM(2011)0827 – C7-0458/2011 – 2011/0391(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

(2015/C 434/43)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0827), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0827),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0458/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0458/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 mars 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 mars 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 18 juli 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 18 juli 2012 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (3),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 9 maj 2012 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för transport och turism i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 9 maj 2012 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för transport och turism i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 87 och 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 87 och 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A7-0379/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A7-0379/2012), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 173.

(2)  EUT C 277, 13.9.2012, s. 110.

(3)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0391

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid Europeiska unionens flygplatser (Omarbetning)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 100.2 ,

med beaktande av kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiskaekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EEG) nr 95/93 av den 18 januari 1993 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser (4) har ändrats flera gånger på ett väsentligt sätt (5). Med anledning av nya förestående ändringar bör den nämnda förordningen av tydlighetsskäl omarbetas. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EEG) nr 95/93 av den 18 januari 1993 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser (4) har ändrats flera gånger på ett väsentligt sätt (5). Med anledning av nya förestående ändringar bör den nämnda förordningen av tydlighetsskäl omarbetas.

| (2) | Förordning (EEG) nr 95/93 har bidragit på ett avgörande sätt till förverkligandet av den inre luftfartsmarknaden och till utvecklingen av förbindelserna mellan Europeiska unionen, dess medlemsstater och tredjeländer genom att garantera tillträde till unionens överbelastade flygplatser enligt neutrala, genomblickbara och icke-diskriminerande regler. |
| --- | --- |

(2)

Förordning (EEG) nr 95/93 har bidragit på ett avgörande sätt till förverkligandet av den inre luftfartsmarknaden och till utvecklingen av förbindelserna mellan Europeiska unionen, dess medlemsstater och tredjeländer genom att garantera tillträde till unionens överbelastade flygplatser enligt neutrala, genomblickbara och icke-diskriminerande regler.

| (3) | Emellertid finns det en allt större obalans mellan luftfartens tillväxt i Europa och tillgången på viss infrastruktur vid flygplatserna för att kunna ta emot denna efterfrågan. Därför blir allt fler flygplatser i unionen överbelastade. |
| --- | --- |

(3)

Emellertid finns det en allt större obalans mellan luftfartens tillväxt i Europa och tillgången på viss infrastruktur vid flygplatserna för att kunna ta emot denna efterfrågan. Därför blir allt fler flygplatser i unionen överbelastade.

| (4) | Det system för tilldelning av ankomst- och avgångstider som inrättades 1993 säkerställer inte optimal tilldelning och optimalt utnyttjande av ankomst- och avgångstiderna och därmed flygplatskapaciteten. Mot bakgrund av en ökande överbelastning på flygplatserna och den begränsade utvecklingen av nya, större flygplatsinfrastrukturer, utgör ankomst- och avgångstiderna en knapp resurs. Tillgången på sådana resurser är av avgörande betydelse för tillhandahållandet av lufttransporttjänster och för upprätthållandet av en effektiv konkurrens. Därför kan tilldelningen och utnyttjandet av ankomst- och avgångstider göras mer effektiva genom införandet av marknadsmekanismer

  mekanismer för byte av ankomst- och avgångstider
  , genom garantier för att outnyttjade ankomst- och avgångstider ställs till intresserade operatörers förfogande så tidigt som möjligt och på ett öppet sätt och genom en förstärkning av grundprinciperna i systemet, såväl i fråga om fördelningen och förvaltningen som i fråga om utnyttjandet av ankomst- och avgångstiderna. Även om historiska ankomst- och avgångstider tillgodoser lufttrafikföretagens behov av stabila tidtabeller skulle det samtidigt, i samband med den framtida utvärderingen av tillämpningen av denna förordning, kunna övervägas att gradvis införa andra marknadsmekanismer, t.ex. tillbakadragande av historiska ankomst- och avgångstider och utaktionering av dessa.

  Dessutom är det viktigt att navflygplatser också i fortsättningen kan nås från regionala flygplatser där dessa rutter är synnerligen viktiga för ifrågavarande regions ekonomi. Därför måste hänsyn beträffande en effektiv tilldelning av ankomst- och avgångstider balanseras mot behovet av att skydda de externa fördelar som lufttransporttjänsterna ger, och i synnerhet det mervärde de ger för Europas regioner. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(4)

Det system för tilldelning av ankomst- och avgångstider som inrättades 1993 säkerställer inte optimal tilldelning och optimalt utnyttjande av ankomst- och avgångstiderna och därmed flygplatskapaciteten. Mot bakgrund av en ökande överbelastning på flygplatserna och den begränsade utvecklingen av nya, större flygplatsinfrastrukturer, utgör ankomst- och avgångstiderna en knapp resurs. Tillgången på sådana resurser är av avgörande betydelse för tillhandahållandet av lufttransporttjänster och för upprätthållandet av en effektiv konkurrens. Därför kan tilldelningen och utnyttjandet av ankomst- och avgångstider göras mer effektiva genom införandet av marknadsmekanismer

  mekanismer för byte av ankomst- och avgångstider
  , genom garantier för att outnyttjade ankomst- och avgångstider ställs till intresserade operatörers förfogande så tidigt som möjligt och på ett öppet sätt och genom en förstärkning av grundprinciperna i systemet, såväl i fråga om fördelningen och förvaltningen som i fråga om utnyttjandet av ankomst- och avgångstiderna. Även om historiska ankomst- och avgångstider tillgodoser lufttrafikföretagens behov av stabila tidtabeller skulle det samtidigt, i samband med den framtida utvärderingen av tillämpningen av denna förordning, kunna övervägas att gradvis införa andra marknadsmekanismer, t.ex. tillbakadragande av historiska ankomst- och avgångstider och utaktionering av dessa.

  Dessutom är det viktigt att navflygplatser också i fortsättningen kan nås från regionala flygplatser där dessa rutter är synnerligen viktiga för ifrågavarande regions ekonomi. Därför måste hänsyn beträffande en effektiv tilldelning av ankomst- och avgångstider balanseras mot behovet av att skydda de externa fördelar som lufttransporttjänsterna ger, och i synnerhet det mervärde de ger för Europas regioner. [Ändr. 1]

| (5) | Det är således nödvändigt att ändra systemet för tilldelning av ankomst- och avgångstider vid unionens flygplatser. |
| --- | --- |

(5)

Det är således nödvändigt att ändra systemet för tilldelning av ankomst- och avgångstider vid unionens flygplatser.

| (5a) | Relevant doktrin och rättspraxis har hittills inte kommit så långt att det har gått att fastställa en uttömmande rättslig definition av begreppet ankomst- och avgångstider. Det är lämpligt att redan nu fastställa att utnyttjandet av ankomst- och avgångstider i allmänhetens intresse – och således inte i strikt bemärkelse en kollektiv nyttighet – kan utgöra en riktlinje för en framtida rättslig definition av begreppet. Därför är det viktigt att utarbeta en definition av ankomst- och avgångstider som fastställer att de kan omfattas av rättigheter och som reglerar tilldelningen av dem. [Ändr. 79] |
| --- | --- |

(5a)

Relevant doktrin och rättspraxis har hittills inte kommit så långt att det har gått att fastställa en uttömmande rättslig definition av begreppet ankomst- och avgångstider. Det är lämpligt att redan nu fastställa att utnyttjandet av ankomst- och avgångstider i allmänhetens intresse – och således inte i strikt bemärkelse en kollektiv nyttighet – kan utgöra en riktlinje för en framtida rättslig definition av begreppet. Därför är det viktigt att utarbeta en definition av ankomst- och avgångstider som fastställer att de kan omfattas av rättigheter och som reglerar tilldelningen av dem. [Ändr. 79]

| (6) | Fördelningen av ankomst- och avgångstider vid överbelastade flygplatser bör

  måste
  även i fortsättningen baseras på neutrala, genomblickbara och icke-diskriminerande regler. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(6)

Fördelningen av ankomst- och avgångstider vid överbelastade flygplatser bör

  måste
  även i fortsättningen baseras på neutrala, genomblickbara och icke-diskriminerande regler. [Ändr. 2]

| (7) | Det nuvarande systemet för tilldelning av ankomst- och avgångstider bör anpassas till utvecklingen av marknadsmekanismer som används vid vissa flygplatser för överföring eller byte av ankomst- och avgångstider. I sitt meddelande av den 30 april 2008 om tillämpningen av förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser åtog sig kommissionen att lägga fram ett lämpligt förslag om det visar sig vara nödvändigt, av konkurrensskäl eller andra skäl, att se över den gällande lagstiftningen. |
| --- | --- |

(7)

Det nuvarande systemet för tilldelning av ankomst- och avgångstider bör anpassas till utvecklingen av marknadsmekanismer som används vid vissa flygplatser för överföring eller byte av ankomst- och avgångstider. I sitt meddelande av den 30 april 2008 om tillämpningen av förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser åtog sig kommissionen att lägga fram ett lämpligt förslag om det visar sig vara nödvändigt, av konkurrensskäl eller andra skäl, att se över den gällande lagstiftningen.

| (8) | Erfarenheten visar att andrahandshandeln med ankomst- och avgångstider, dvs. byte av ankomst- och avgångstider mot ekonomisk ersättning eller ersättning av annat slag, inte omfattas av någon enhetlig och sammanhängande rättslig ram som ger garantier för öppenhet och bevarande av konkurrensen. Det är således nödvändigt att inrätta en ram för andrahandshandeln med ankomst- och avgångstider i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(8)

Erfarenheten visar att andrahandshandeln med ankomst- och avgångstider, dvs. byte av ankomst- och avgångstider mot ekonomisk ersättning eller ersättning av annat slag, inte omfattas av någon enhetlig och sammanhängande rättslig ram som ger garantier för öppenhet och bevarande av konkurrensen. Det är således nödvändigt att inrätta en ram för andrahandshandeln med ankomst- och avgångstider i Europeiska unionen.

| (9) | För att säkerställa en objektiv fördelning av ankomst- och avgångstider är det nödvändigt att informationen är genomblickbar. Det är nödvändigt att förstärka denna genomblickbarhet och att ta hänsyn till tekniska framsteg. |
| --- | --- |

(9)

För att säkerställa en objektiv fördelning av ankomst- och avgångstider är det nödvändigt att informationen är genomblickbar. Det är nödvändigt att förstärka denna genomblickbarhet och att ta hänsyn till tekniska framsteg.

| (10) | Det bör finnas bestämmelser som ger utrymme för nytillträdande lufttrafikföretag på unionens marknad. Erfarenheten visar att den nuvarande definitionen av nytillträdande lufttrafikföretag inte till fullo har kunnat främja konkurrensen, och att den därför bör ändras på lämpligt sätt. Därutöver är det nödvändigt att bekämpa missbruk, genom att begränsa ett lufttrafikföretags möjligheter att få ställning som nytillträdande lufttrafikföretag om det, tillsammans med sitt moderföretag, sina egna dotterbolag eller sitt moderbolags dotterbolag, innehar mer än 10 % av alla tilldelade ankomst- och avgångstider den aktuella dagen vid en viss flygplats. Vidare bör ett lufttrafikföretag inte betraktas som ett nytillträdande lufttrafikföretag om det har överfört ankomst- och avgångstider som det har fått i egenskap av nytillträdande lufttrafikföretag för att på nytt kunna åberopa denna ställning. |
| --- | --- |

(10)

Det bör finnas bestämmelser som ger utrymme för nytillträdande lufttrafikföretag på unionens marknad. Erfarenheten visar att den nuvarande definitionen av nytillträdande lufttrafikföretag inte till fullo har kunnat främja konkurrensen, och att den därför bör ändras på lämpligt sätt. Därutöver är det nödvändigt att bekämpa missbruk, genom att begränsa ett lufttrafikföretags möjligheter att få ställning som nytillträdande lufttrafikföretag om det, tillsammans med sitt moderföretag, sina egna dotterbolag eller sitt moderbolags dotterbolag, innehar mer än 10 % av alla tilldelade ankomst- och avgångstider den aktuella dagen vid en viss flygplats. Vidare bör ett lufttrafikföretag inte betraktas som ett nytillträdande lufttrafikföretag om det har överfört ankomst- och avgångstider som det har fått i egenskap av nytillträdande lufttrafikföretag för att på nytt kunna åberopa denna ställning.

| (11) | Det företräde som beviljats ett lufttrafikföretag som begärt att det ska tilldelas en serie av ankomst- och avgångstider vid en flygplats för en regelbunden direktförbindelse för passagerartrafik mellan den flygplatsen och en regional flygplats bör upphävas, i den mån som denna situation redan omfattas av det företräde som beviljats ett lufttrafikföretag som begärt att det ska tilldelas en serie av ankomst- och avgångstider för en regelbunden direktförbindelse för passagerartrafik mellan två flygplatser i unionen.
  [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(11)

Det företräde som beviljats ett lufttrafikföretag som begärt att det ska tilldelas en serie av ankomst- och avgångstider vid en flygplats för en regelbunden direktförbindelse för passagerartrafik mellan den flygplatsen och en regional flygplats bör upphävas, i den mån som denna situation redan omfattas av det företräde som beviljats ett lufttrafikföretag som begärt att det ska tilldelas en serie av ankomst- och avgångstider för en regelbunden direktförbindelse för passagerartrafik mellan två flygplatser i unionen.
  [Ändr. 3]

| (12) | Det är även lämpligt

  nödvändigt
  att undvika situationer där en brist på tillgängliga ankomst- och avgångstider medför att vinsterna med liberalisering sprids ojämnt och konkurrensen snedvrids. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(12)

Det är även lämpligt

  nödvändigt
  att undvika situationer där en brist på tillgängliga ankomst- och avgångstider medför att vinsterna med liberalisering sprids ojämnt och konkurrensen snedvrids. [Ändr. 4]

| (12a) | Icke-regelbunden flygtrafik bidrar till den regionala sammanhållningen och konkurrenskraften. När lufttrafikföretagen regelbundet har använt sina ankomst- och avgångstider vid en flygplats som omfattas av denna förordning bör de prioriteras när de begär att få fortsätta att använda dessa tider, även om tiderna inte alltid har använts för samma linjer. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(12a)

Icke-regelbunden flygtrafik bidrar till den regionala sammanhållningen och konkurrenskraften. När lufttrafikföretagen regelbundet har använt sina ankomst- och avgångstider vid en flygplats som omfattas av denna förordning bör de prioriteras när de begär att få fortsätta att använda dessa tider, även om tiderna inte alltid har använts för samma linjer. [Ändr. 5]

| (13) | De framsteg som uppnåtts i genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet har haft en stor inverkan på processen för tilldelning av ankomst- och avgångstider. Införandet av prestationsplaner, enligt vilka flygplatserna, leverantörerna av flygtrafiktjänster och luftrumsanvändarna omfattas av regler för prestationsövervakning och prestationsförbättring, och nätverksförvaltningsfunktionen, som är baserad på inrättandet av ett europeiskt flygvägsnät och en central flygledningstjänst, nödvändiggör en aktualisering av reglerna för tilldelning av ankomst- och avgångstider. Det är därför nödvändigt att inrätta en lämplig ram som gör det möjligt att involvera nätverksförvaltaren, organet för prestationsgranskning och nationella tillsynsmyndigheter i förfarandet för fastställande av flygplatskapaciteten och samordningsparametrarna. En ny kategori av flygplatser av intresse för detta nätverk bör också skapas för att göra det möjligt för nätverket att reagera bättre i krissituationer.
  [Ändr. 80] |
| --- | --- |

(13)

De framsteg som uppnåtts i genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet har haft en stor inverkan på processen för tilldelning av ankomst- och avgångstider. Införandet av prestationsplaner, enligt vilka flygplatserna, leverantörerna av flygtrafiktjänster och luftrumsanvändarna omfattas av regler för prestationsövervakning och prestationsförbättring, och nätverksförvaltningsfunktionen, som är baserad på inrättandet av ett europeiskt flygvägsnät och en central flygledningstjänst, nödvändiggör en aktualisering av reglerna för tilldelning av ankomst- och avgångstider. Det är därför nödvändigt att inrätta en lämplig ram som gör det möjligt att involvera nätverksförvaltaren, organet för prestationsgranskning och nationella tillsynsmyndigheter i förfarandet för fastställande av flygplatskapaciteten och samordningsparametrarna. En ny kategori av flygplatser av intresse för detta nätverk bör också skapas för att göra det möjligt för nätverket att reagera bättre i krissituationer.
  [Ändr. 80]

| (14) | En bättre överensstämmelse mellan färdplanerna och ankomst- och avgångstiderna bör säkerställas i syfte att bättre utnyttja flygplatskapaciteten och förbättra flygningarnas punktlighet.

  För att optimera flygplatsernas tillgängliga kapacitet är det nödvändigt att fastställa förfaranden för att förbättra överensstämmelsen mellan flygplatsernas ankomst- och avgångstider och färdplanerna
  . [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(14)

En bättre överensstämmelse mellan färdplanerna och ankomst- och avgångstiderna bör säkerställas i syfte att bättre utnyttja flygplatskapaciteten och förbättra flygningarnas punktlighet.

  För att optimera flygplatsernas tillgängliga kapacitet är det nödvändigt att fastställa förfaranden för att förbättra överensstämmelsen mellan flygplatsernas ankomst- och avgångstider och färdplanerna
  . [Ändr. 7]

| (15) | Den medlemsstat som är ansvarig för den tidtabellsanpassade eller samordnade flygplatsen ska säkerställa att en tidtabellsanpassare eller en samordnare utses, vars neutralitet är oomstridd. Därför bör samordnarnas
  och tidtabellsanpassarnas
  roll förstärkas. Således bör det föreskrivas att samordnaren ska vara oberoende i juridisk mening och med avseende på organisation, beslutsfattande och finansiering i förhållande till alla berörda parter, medlemsstaten och de organ som är beroende av den staten. För att undvika situationer där samordnarens
  och tidtabellsanpassarnas
  verksamhet påverkas av resursbrist i fråga om personal, teknik eller finansiering, eller i fråga om expertis, bör medlemsstaten se till att samordnaren förses med resurser som gör det möjligt för samordnaren att fullgöra sina uppgifter. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(15)

Den medlemsstat som är ansvarig för den tidtabellsanpassade eller samordnade flygplatsen ska säkerställa att en tidtabellsanpassare eller en samordnare utses, vars neutralitet är oomstridd. Därför bör samordnarnas
  och tidtabellsanpassarnas
  roll förstärkas. Således bör det föreskrivas att samordnaren ska vara oberoende i juridisk mening och med avseende på organisation, beslutsfattande och finansiering i förhållande till alla berörda parter, medlemsstaten och de organ som är beroende av den staten. För att undvika situationer där samordnarens
  och tidtabellsanpassarnas
  verksamhet påverkas av resursbrist i fråga om personal, teknik eller finansiering, eller i fråga om expertis, bör medlemsstaten se till att samordnaren förses med resurser som gör det möjligt för samordnaren att fullgöra sina uppgifter. [Ändr. 8]

| (16) | Lufttrafikföretagen bör åläggas ytterligare skyldigheter vad gäller tillhandahållande av information till samordnaren

  samordnarna och tidtabellsanpassarna
  . Ytterligare påföljder bör föreskrivas för de fall då information inte tillhandahålls eller om felaktig eller missvisande information tillhandahålls. För de flygplatser som ingår i nätverket

  saknar specifik status
  bör lufttrafikföretagen ha skyldighet att överlämna sina planer för flygtrafiken eller annan relevant information som begärs av samordnaren eller tidtabellsanpassaren. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(16)

Lufttrafikföretagen bör åläggas ytterligare skyldigheter vad gäller tillhandahållande av information till samordnaren

  samordnarna och tidtabellsanpassarna
  . Ytterligare påföljder bör föreskrivas för de fall då information inte tillhandahålls eller om felaktig eller missvisande information tillhandahålls. För de flygplatser som ingår i nätverket

  saknar specifik status
  bör lufttrafikföretagen ha skyldighet att överlämna sina planer för flygtrafiken eller annan relevant information som begärs av samordnaren eller tidtabellsanpassaren. [Ändr. 9]

| (17) | Unionen bör underlätta samarbetet mellan samordnarna och tidtabellsanpassarna så att de får möjlighet att utbyta god praxis med sikte på att, i sinom tid, inrätta en europeisk

  gemensam
  samordnare
  på europeisk nivå, mot bakgrund av de framsteg som uppnåtts i genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet
  . [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(17)

Unionen bör underlätta samarbetet mellan samordnarna och tidtabellsanpassarna så att de får möjlighet att utbyta god praxis med sikte på att, i sinom tid, inrätta en europeisk

  gemensam
  samordnare
  på europeisk nivå, mot bakgrund av de framsteg som uppnåtts i genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet
  . [Ändr. 10]

| (18) | En flygplats får ges status som samordnad, under förutsättning att principerna om genomblickbarhet, neutralitet och icke-diskriminering följs och på de villkor som anges i denna förordning. |
| --- | --- |

(18)

En flygplats får ges status som samordnad, under förutsättning att principerna om genomblickbarhet, neutralitet och icke-diskriminering följs och på de villkor som anges i denna förordning.

| (19) | Beslutet att samordna en flygplats bör tas av den medlemsstat som är ansvarig för flygplatsen på grundval av objektiva kriterier. Mot bakgrund av de framsteg som uppnåtts i genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet
  , funktionella luftrumsblock
  och nätverksförvaltarfunktionen är det lämpligt att närma metoderna för utvärdering av flygplatskapacitet till varandra för att säkerställa bättre funktion hos det europeiska nätverket för flygledningstjänsten. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(19)

Beslutet att samordna en flygplats bör tas av den medlemsstat som är ansvarig för flygplatsen på grundval av objektiva kriterier. Mot bakgrund av de framsteg som uppnåtts i genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet
  , funktionella luftrumsblock
  och nätverksförvaltarfunktionen är det lämpligt att närma metoderna för utvärdering av flygplatskapacitet till varandra för att säkerställa bättre funktion hos det europeiska nätverket för flygledningstjänsten. [Ändr. 11]

| (20) | Det är nödvändigt att fastställa det förfarande genom vilket en medlemsstat beslutar att ändra statusen för en samordnad flygplats eller en tidtabellsanpassad flygplats till en tidtabellsanpassad respektive oklassificerad flygplats. |
| --- | --- |

(20)

Det är nödvändigt att fastställa det förfarande genom vilket en medlemsstat beslutar att ändra statusen för en samordnad flygplats eller en tidtabellsanpassad flygplats till en tidtabellsanpassad respektive oklassificerad flygplats.

| (21) | Giltighetstiden för en serie av ankomst- och avgångstider bör begränsas till den tidtabellsperiod för vilken serien beviljades. Företrädet för tilldelning av en serie av ankomst- och avgångstider, även historiska, bör
  endast
  ha sin grund i den tilldelning som görs av samordnaren eller i samordnarens bekräftelse.
  Samordnarens prioritering av historiska serier av ankomst- och avgångstider bör utgå från det korrekta utnyttjandet av tiderna under föregående säsong. [Ändr. 81] |
| --- | --- |

(21)

Giltighetstiden för en serie av ankomst- och avgångstider bör begränsas till den tidtabellsperiod för vilken serien beviljades. Företrädet för tilldelning av en serie av ankomst- och avgångstider, även historiska, bör
  endast
  ha sin grund i den tilldelning som görs av samordnaren eller i samordnarens bekräftelse.
  Samordnarens prioritering av historiska serier av ankomst- och avgångstider bör utgå från det korrekta utnyttjandet av tiderna under föregående säsong. [Ändr. 81]

| (22) | Det är nödvändigt att bibehålla särskilda bestämmelser, under vissa begränsade omständigheter, för att upprätthålla lämplig inrikes lufttrafik till regioner i berörda medlemsstater när allmän trafikplikt föreligger. |
| --- | --- |

(22)

Det är nödvändigt att bibehålla särskilda bestämmelser, under vissa begränsade omständigheter, för att upprätthålla lämplig inrikes lufttrafik till regioner i berörda medlemsstater när allmän trafikplikt föreligger.

| (22a) | Denna förordnings ikraftträdande bör inte påverka förbindelserna mellan regionala flygplatser och stora navflygplatser. Därför bör man överväga lämpliga åtgärder för att säkerställa de europeiska regionernas förbindelser, inbegripet randområden, yttersta randområden och öregioner, med de stora europeiska naven och därmed med flygtrafikens världsomspännande nät. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(22a)

Denna förordnings ikraftträdande bör inte påverka förbindelserna mellan regionala flygplatser och stora navflygplatser. Därför bör man överväga lämpliga åtgärder för att säkerställa de europeiska regionernas förbindelser, inbegripet randområden, yttersta randområden och öregioner, med de stora europeiska naven och därmed med flygtrafikens världsomspännande nät. [Ändr. 13]

| (23) | Eftersom miljöaspekterna kan beaktas i samordningsparametrarna och eftersom den regionala förbindelsen till fullo kan säkerställas inom ramen för den allmänna trafikplikten, har erfarenheterna inte påvisat nyttan med lokala regler. Dessutom kan det inte uteslutas att sådana regler leder till diskriminering vid tilldelningen av ankomst- och avgångstider. Därför bör möjligheten att använda lokala regler begränsas. Alla tekniska, driftsmässiga, prestandarelaterade och miljömässiga begränsningar som ska tillämpas av samordnarna eller tidtabellsanpassarna bör definieras i samordningsparametrarna. Användningen av lokala regler inskränks således till övervakning av användningen av ankomst- och avgångstider och till möjligheten att minska längden på serien av ankomst- och avgångstider i de fall som anges i denna förordning. För att främja ett bättre utnyttjande av flygplatskapaciteten bör två grundprinciper förstärkas i tilldelningen av ankomst- och avgångstider: fastställandet av serien av ankomst- och avgångstider och beräkningen av historiska ankomst- och avgångstider. Samtidigt bör den flexibilitet som lufttrafikföretagen har fått regleras bättre för att undvika snedvridning vad beträffar tillämpningen av denna förordning i de olika medlemsstaterna. Därför bör ett bättre utnyttjande av flygplatskapaciteten främjas.
  Järnvägsförbindelser till flygplatser samt gemensamma flyg- och tågbiljetter bör främjas. [Ändr. 91] |
| --- | --- |

(23)

Eftersom miljöaspekterna kan beaktas i samordningsparametrarna och eftersom den regionala förbindelsen till fullo kan säkerställas inom ramen för den allmänna trafikplikten, har erfarenheterna inte påvisat nyttan med lokala regler. Dessutom kan det inte uteslutas att sådana regler leder till diskriminering vid tilldelningen av ankomst- och avgångstider. Därför bör möjligheten att använda lokala regler begränsas. Alla tekniska, driftsmässiga, prestandarelaterade och miljömässiga begränsningar som ska tillämpas av samordnarna eller tidtabellsanpassarna bör definieras i samordningsparametrarna. Användningen av lokala regler inskränks således till övervakning av användningen av ankomst- och avgångstider och till möjligheten att minska längden på serien av ankomst- och avgångstider i de fall som anges i denna förordning. För att främja ett bättre utnyttjande av flygplatskapaciteten bör två grundprinciper förstärkas i tilldelningen av ankomst- och avgångstider: fastställandet av serien av ankomst- och avgångstider och beräkningen av historiska ankomst- och avgångstider. Samtidigt bör den flexibilitet som lufttrafikföretagen har fått regleras bättre för att undvika snedvridning vad beträffar tillämpningen av denna förordning i de olika medlemsstaterna. Därför bör ett bättre utnyttjande av flygplatskapaciteten främjas.
  Järnvägsförbindelser till flygplatser samt gemensamma flyg- och tågbiljetter bör främjas. [Ändr. 91]

| (24) | För att göra det möjligt för lufttrafikföretagen att anpassa sig till svåra krissituationer, exempelvis en markant trafiknedgång eller en ekonomisk kris som allvarligt påverkar lufttrafikföretagens verksamhet och som berör en väsentlig del av tidtabellsperioden, bör kommissionen ha möjlighet att vidta nödåtgärder för att säkerställa samstämmigheten i de åtgärder som ska vidtas vid de samordnade flygplatserna. Dessa åtgärder bör göra det möjligt för lufttrafikföretagen att bevara företrädet vid tilldelningen av samma serier för nästa tidtabellsperiod även om nyttjandegraden 85 %

  80 %
  inte har uppnåtts. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(24)

För att göra det möjligt för lufttrafikföretagen att anpassa sig till svåra krissituationer, exempelvis en markant trafiknedgång eller en ekonomisk kris som allvarligt påverkar lufttrafikföretagens verksamhet och som berör en väsentlig del av tidtabellsperioden, bör kommissionen ha möjlighet att vidta nödåtgärder för att säkerställa samstämmigheten i de åtgärder som ska vidtas vid de samordnade flygplatserna. Dessa åtgärder bör göra det möjligt för lufttrafikföretagen att bevara företrädet vid tilldelningen av samma serier för nästa tidtabellsperiod även om nyttjandegraden 85 %

  80 %
  inte har uppnåtts. [Ändr. 14]

| (24a) | Denna förordning bör beakta affärsflygets liksom charterflygets behov av flexibilitet när det gäller att bedriva icke-regelbunden flygtrafik, framför allt med tanke på att dessa operatörer inte har möjlighet att upprätta en portfölj av ankomst- och avgångstider på grundval av historiska rättigheter. [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(24a)

Denna förordning bör beakta affärsflygets liksom charterflygets behov av flexibilitet när det gäller att bedriva icke-regelbunden flygtrafik, framför allt med tanke på att dessa operatörer inte har möjlighet att upprätta en portfölj av ankomst- och avgångstider på grundval av historiska rättigheter. [Ändr. 15]

| (25) | Samordningskommitténs roll bör förstärkas på två områden. Å ena sidan bör nätverksförvaltaren, organet för prestationsgranskning och den nationella tillsynsmyndigheten uppmanas att följa kommitténs möten. Å andra sidan skulle det kunna ingå i samordningskommitténs uppgifter att lämna förslag eller ge råd till samordnaren och/eller medlemsstaten i alla frågor som rör flygplatsens kapacitet, i synnerhet vad gäller genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet och funktionen hos det europeiska nätverket för flygledningstjänsten. Kommittén bör också kunna ge organet för prestationsgranskning och den nationella tillsynsmyndigheten råd om sambandet mellan samordningsparametrarna och de nyckelutförandeindikatorer som föreslås för leverantörerna av flygtrafiktjänster.
  [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(25)

Samordningskommitténs roll bör förstärkas på två områden. Å ena sidan bör nätverksförvaltaren, organet för prestationsgranskning och den nationella tillsynsmyndigheten uppmanas att följa kommitténs möten. Å andra sidan skulle det kunna ingå i samordningskommitténs uppgifter att lämna förslag eller ge råd till samordnaren och/eller medlemsstaten i alla frågor som rör flygplatsens kapacitet, i synnerhet vad gäller genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet och funktionen hos det europeiska nätverket för flygledningstjänsten. Kommittén bör också kunna ge organet för prestationsgranskning och den nationella tillsynsmyndigheten råd om sambandet mellan samordningsparametrarna och de nyckelutförandeindikatorer som föreslås för leverantörerna av flygtrafiktjänster.
  [Ändr. 16]

| (26) | Erfarenheten visar att ett betydande antal ankomst- och avgångstider återlämnas till reserven alltför sent för att kunna tilldelas på nytt på ett effektivt sätt. Flygplatsens ledningsorgan bör därför uppmuntras att använda systemet för flygplatsavgifter för att motverka den typen av

  utnyttja avgiftssystem och att på ett väsentligt sätt stärka det nuvarande påföljdssystemet, i syfte att avskräcka lufttrafikföretagen från sådant
  beteende. Vid användningen av denna mekanism

  sådana mekanismer
  bör flygplatsens ledningsorgan emellertid inte avskräcka lufttrafikföretag från att träda in på marknaden eller från att utveckla tjänster. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(26)

Erfarenheten visar att ett betydande antal ankomst- och avgångstider återlämnas till reserven alltför sent för att kunna tilldelas på nytt på ett effektivt sätt. Flygplatsens ledningsorgan bör därför uppmuntras att använda systemet för flygplatsavgifter för att motverka den typen av

  utnyttja avgiftssystem och att på ett väsentligt sätt stärka det nuvarande påföljdssystemet, i syfte att avskräcka lufttrafikföretagen från sådant
  beteende. Vid användningen av denna mekanism

  sådana mekanismer
  bör flygplatsens ledningsorgan emellertid inte avskräcka lufttrafikföretag från att träda in på marknaden eller från att utveckla tjänster. [Ändr. 17]

| (26a) | I syfte att förbättra flygplatskapaciteten bör denna förordning omfatta en möjlighet för medlemsstaterna att utnyttja inkomsterna från försäljningen av ankomst- och avgångstider på andrahandsmarknaden för att optimera lufttrafiken och utveckla ny infrastruktur. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(26a)

I syfte att förbättra flygplatskapaciteten bör denna förordning omfatta en möjlighet för medlemsstaterna att utnyttja inkomsterna från försäljningen av ankomst- och avgångstider på andrahandsmarknaden för att optimera lufttrafiken och utveckla ny infrastruktur. [Ändr. 18]

| (27) | Det är önskvärt att tredje land erbjuder unionens lufttrafikföretag likvärdiga villkor. |
| --- | --- |

(27)

Det är önskvärt att tredje land erbjuder unionens lufttrafikföretag likvärdiga villkor.

| (28) | Tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning bör

  får
  inte påverka tillämpningen av konkurrensreglerna i fördraget, särskilt artiklarna 101, 102 och 106 i detta. [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(28)

Tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning bör

  får
  inte påverka tillämpningen av konkurrensreglerna i fördraget, särskilt artiklarna 101, 102 och 106 i detta. [Ändr. 19]

| (29) | Ministeruttalandet om Gibraltars flygplats, som antogs i Córdoba den 18 september 2006 vid det första ministermötet i forumet för dialog om Gibraltar, kommer att ersätta den gemensamma förklaring om flygplatsen som gjordes i London den 2 december 1987, och full överensstämmelse med 2006 års uttalande kommer att betraktas som överensstämmelse med förklaringen från 1987. |
| --- | --- |

(29)

Ministeruttalandet om Gibraltars flygplats, som antogs i Córdoba den 18 september 2006 vid det första ministermötet i forumet för dialog om Gibraltar, kommer att ersätta den gemensamma förklaring om flygplatsen som gjordes i London den 2 december 1987, och full överensstämmelse med 2006 års uttalande kommer att betraktas som överensstämmelse med förklaringen från 1987.

| (30) | Befogenheten att anta delegerade akter
  i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  bör delegeras till kommissionen, i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, för att precisera metoderna för utarbetande av en analys av kapaciteten och efterfrågan. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(30)

Befogenheten att anta delegerade akter
  i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  bör delegeras till kommissionen, i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, för att precisera metoderna för utarbetande av en analys av kapaciteten och efterfrågan. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. [Ändr. 20]

| (31) | När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds till Europaparlamentet och rådet samtidigt, i god tid och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(31)

När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds till Europaparlamentet och rådet samtidigt, i god tid och på lämpligt sätt.

| (32) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen ges genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (6). |
| --- | --- |

(32)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen ges genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (6).

| (33) | Granskningsförfarandet bör användas för antagandet av genomförandeakter avseende inrättandet av en europeisk samordnare, modellen för samordnarens och tidtabellsanpassarens årliga verksamhetsrapport och beslutet om att en eller flera medlemsstater bör vidta åtgärder för att komma till rätta med ett tredjelands diskriminerande inställning gentemot EU-lufttrafikföretag. [Ändr. 82] |
| --- | --- |

(33)

Granskningsförfarandet bör användas för antagandet av genomförandeakter avseende inrättandet av en europeisk samordnare, modellen för samordnarens och tidtabellsanpassarens årliga verksamhetsrapport och beslutet om att en eller flera medlemsstater bör vidta åtgärder för att komma till rätta med ett tredjelands diskriminerande inställning gentemot EU-lufttrafikföretag. [Ändr. 82]

| (34) | Kommissionen bör anta omedelbart tillämpliga genomförandeakter, i enlighet med granskningsförfarandet, när så krävs av tvingande och brådskande skäl i vederbörligen motiverade fall som rör nödvändigheten av att säkerställa att historiska ankomst- och avgångstider bevaras. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen bör anta omedelbart tillämpliga genomförandeakter, i enlighet med granskningsförfarandet, när så krävs av tvingande och brådskande skäl i vederbörligen motiverade fall som rör nödvändigheten av att säkerställa att historiska ankomst- och avgångstider bevaras.

| (35) | I utvärderingssyfte bör denna förordning ses över efter det att den varit i kraft en bestämd tid. |
| --- | --- |

(35)

I utvärderingssyfte bör denna förordning ses över efter det att den varit i kraft en bestämd tid.

| (35a) | Kommissionen bör, efter att ha genomfört samråd, inklusive på expertnivå, framställa en studie av kapacitet och efterfrågan, som presenteras för Europaparlamentet och rådet inom ett år efter ikraftträdandet av denna förordning. [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(35a)

Kommissionen bör, efter att ha genomfört samråd, inklusive på expertnivå, framställa en studie av kapacitet och efterfrågan, som presenteras för Europaparlamentet och rådet inom ett år efter ikraftträdandet av denna förordning. [Ändr. 21]

| (36) | Med hänsyn till att målet för åtgärden – en mer homogen tillämpning av unionens lagstiftning om ankomst- och avgångstider – inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och, på grund av betydelsen av luftfartens gränsöverskridande dimension, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(36)

Med hänsyn till att målet för åtgärden – en mer homogen tillämpning av unionens lagstiftning om ankomst- och avgångstider – inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och, på grund av betydelsen av luftfartens gränsöverskridande dimension, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Tillämpningsområde

1.   Denna förordning ska tillämpas på flygplatser i Europeiska unionen .

2.   Denna förordnings tillämpning på flygplatsen i Gibraltar ska inte påverka Spaniens eller Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands rättsliga ställning med avseende på tvisten om överhöghet över det territorium där flygplatsen är belägen.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| 1) | ankomst- och avgångstid: tillstånd
  till ett lufttrafikföretag
  från en samordnare i enlighet med denna förordning att använda en samordnad flygplats totala infrastruktur som är nödvändig för tillhandahållandet av flygtjänster för start eller landning, på bestämd dag

  bestämda dagar
  och tidpunkt, tilldelad

  vid bestämda tidpunkter
  ,
  tilldelade
  av en samordnare i enlighet med denna förordning. [Ändr. 22] |
| --- | --- |

1)

ankomst- och avgångstid: tillstånd
  till ett lufttrafikföretag
  från en samordnare i enlighet med denna förordning att använda en samordnad flygplats totala infrastruktur som är nödvändig för tillhandahållandet av flygtjänster för start eller landning, på bestämd dag

  bestämda dagar
  och tidpunkt, tilldelad

  vid bestämda tidpunkter
  ,
  tilldelade
  av en samordnare i enlighet med denna förordning. [Ändr. 22]

| 2) | nytillträdande lufttrafikföretag: ett lufttrafikföretag som begär en ankomst- eller avgångstid, som en del i en serie av tider, vid en flygplats och på en viss dag, och som, om begäran tillmötesgicks, totalt skulle inneha färre än fem ankomst- eller avgångstider vid flygplatsen den dagen, eller







  b) | ett lufttrafikföretag som begär en serie av ankomst- eller avgångstider för en regelbunden direktförbindelse för passagerartrafik mellan två flygplatser inom Europeiska unionen, där högst två andra lufttrafikföretag bedriver en likadan regelbunden direktförbindelse för passagerartrafik mellan samma flygplatser på samma dag, och där lufttrafikföretaget, om begäran tillmötesgicks, skulle inneha färre än nio ankomst- eller avgångstider vid flygplatsen på dagen för förbindelsen.
  [Ändr. 23]

  Ett lufttrafikföretag ska inte betraktas som nytillträdande för en viss dag vid en viss flygplats om detta tillsammans med sitt moderföretag, sina egna dotterbolag eller sitt moderbolags dotterbolag innehar mer än 10 % av alla tilldelade ankomst- och avgångstider den dagen vid den flygplatsen .
  Ett lufttrafikföretag som enligt artikel 14 har överfört ankomst- och avgångstider som det har fått i egenskap av nytillträdande lufttrafikföretag till ett annat lufttrafikföretag vid samma flygplats för att återfå ställning som nytillträdande lufttrafikföretag vid den flygplatsen, ska inte anses ha en sådan ställning. |
| --- | --- | --- |

2)

nytillträdande lufttrafikföretag: ett lufttrafikföretag som begär en ankomst- eller avgångstid, som en del i en serie av tider, vid en flygplats och på en viss dag, och som, om begäran tillmötesgicks, totalt skulle inneha färre än fem ankomst- eller avgångstider vid flygplatsen den dagen, eller

b)

ett lufttrafikföretag som begär en serie av ankomst- eller avgångstider för en regelbunden direktförbindelse för passagerartrafik mellan två flygplatser inom Europeiska unionen, där högst två andra lufttrafikföretag bedriver en likadan regelbunden direktförbindelse för passagerartrafik mellan samma flygplatser på samma dag, och där lufttrafikföretaget, om begäran tillmötesgicks, skulle inneha färre än nio ankomst- eller avgångstider vid flygplatsen på dagen för förbindelsen.
  [Ändr. 23]

Ett lufttrafikföretag ska inte betraktas som nytillträdande för en viss dag vid en viss flygplats om detta tillsammans med sitt moderföretag, sina egna dotterbolag eller sitt moderbolags dotterbolag innehar mer än 10 % av alla tilldelade ankomst- och avgångstider den dagen vid den flygplatsen .

Ett lufttrafikföretag som enligt artikel 14 har överfört ankomst- och avgångstider som det har fått i egenskap av nytillträdande lufttrafikföretag till ett annat lufttrafikföretag vid samma flygplats för att återfå ställning som nytillträdande lufttrafikföretag vid den flygplatsen, ska inte anses ha en sådan ställning.

| 3) | tidtabellsperiod: sommar- eller vintersäsongen enligt lufttrafikföretagens tidtabeller i enlighet med regler och riktlinjer som erkänns av lufttransportbranschen världen över . |
| --- | --- |

3)

tidtabellsperiod: sommar- eller vintersäsongen enligt lufttrafikföretagens tidtabeller i enlighet med regler och riktlinjer som erkänns av lufttransportbranschen världen över .

| 4) | EU-lufttrafikföretag: ett lufttrafikföretag med giltig operativ licens som utfärdats av en medlemsstat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (7). |
| --- | --- |

4)

EU-lufttrafikföretag: ett lufttrafikföretag med giltig operativ licens som utfärdats av en medlemsstat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (7).

| 5) | lufttrafikföretag: ett lufttransportföretag som innehar giltig operativ licens eller motsvarande senast den 31 januari för följande sommarsäsong eller den 31 augusti för följande vintersäsong. Vid tillämpningen av artiklarna 5, 9, 10 , 11 och 13 ska även flygbolag som bedriver affärsflygverksamhet betraktas som lufttrafikföretag; vid tillämpningen av artiklarna 7, 17 och 18 ska även alla civila luftfartygsoperatörer betraktas som lufttrafikföretag. |
| --- | --- |

5)

lufttrafikföretag: ett lufttransportföretag som innehar giltig operativ licens eller motsvarande senast den 31 januari för följande sommarsäsong eller den 31 augusti för följande vintersäsong. Vid tillämpningen av artiklarna 5, 9, 10 , 11 och 13 ska även flygbolag som bedriver affärsflygverksamhet betraktas som lufttrafikföretag; vid tillämpningen av artiklarna 7, 17 och 18 ska även alla civila luftfartygsoperatörer betraktas som lufttrafikföretag.

| 6) | grupp av lufttrafikföretag: två eller flera lufttrafikföretag som bedriver gemensam trafik, franchise-verksamhet eller code-sharing
  eller ett konsortium vid icke-regelbunden flygtrafik
  i fråga om
  användning av
  en viss flygförbindelse

  ankomst- eller avgångstid
  . [Ändr. 24] |
| --- | --- |

6)

grupp av lufttrafikföretag: två eller flera lufttrafikföretag som bedriver gemensam trafik, franchise-verksamhet eller code-sharing
  eller ett konsortium vid icke-regelbunden flygtrafik
  i fråga om
  användning av
  en viss flygförbindelse

  ankomst- eller avgångstid
  . [Ändr. 24]

| 7) | leverantör av flygtrafiktjänster: en leverantör av flygtrafiktjänster enligt artikel 2.5 i Europaparlamentets och rådets förordning(EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (ramförordning) (8). |
| --- | --- |

7)

leverantör av flygtrafiktjänster: en leverantör av flygtrafiktjänster enligt artikel 2.5 i Europaparlamentets och rådets förordning(EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (ramförordning) (8).

| 8) | leverantör av marktjänster: en leverantör av marktjänster enligt artikel [...] i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [...] (om marktjänster) (*); eller en flygplatsanvändare enligt artikel [...] i förordning (EU) nr [...] (om marktjänster) som utövar egenhantering enligt artikel [...] i förordning (EU) nr [...] (om marktjänster). |
| --- | --- |

8)

leverantör av marktjänster: en leverantör av marktjänster enligt artikel [...] i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [...] (om marktjänster) (*); eller en flygplatsanvändare enligt artikel [...] i förordning (EU) nr [...] (om marktjänster) som utövar egenhantering enligt artikel [...] i förordning (EU) nr [...] (om marktjänster).

| 9) | flygplats som ingår i nätverket

  : en flygplats som inte har problem med överbelastning men som, i händelse av en plötslig och markant trafikökning eller i händelse av en plötslig och markant minskning av sin kapacitet, skulle kunna påverka funktionen hos det europeiska nätverket för flygledningstjänsten (nedan kallat

  nätverket

  ) i enlighet med artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 551/2004

   (9)
  . [Ändr. 25] |
| --- | --- |

9)

flygplats som ingår i nätverket

  : en flygplats som inte har problem med överbelastning men som, i händelse av en plötslig och markant trafikökning eller i händelse av en plötslig och markant minskning av sin kapacitet, skulle kunna påverka funktionen hos det europeiska nätverket för flygledningstjänsten (nedan kallat

  nätverket

  ) i enlighet med artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 551/2004

   (9)
  . [Ändr. 25]

| 10) | tidtabellsanpassad flygplats: en flygplats där överbelastning kan uppstå vid vissa tidpunkter på dagen, under veckan eller året, men där överbelastningen sannolikt kan åtgärdas genom frivilligt samarbete mellan lufttrafikföretag och där en tidtabellsanpassare utsetts för att underlätta verksamheten för lufttrafikföretag som trafikerar eller avser att trafikera flygplatsen. |
| --- | --- |

10)

tidtabellsanpassad flygplats: en flygplats där överbelastning kan uppstå vid vissa tidpunkter på dagen, under veckan eller året, men där överbelastningen sannolikt kan åtgärdas genom frivilligt samarbete mellan lufttrafikföretag och där en tidtabellsanpassare utsetts för att underlätta verksamheten för lufttrafikföretag som trafikerar eller avser att trafikera flygplatsen.

| 11) | samordnad flygplats: en flygplats där lufttrafikföretag och andra luftfartygsoperatörer måste ha tilldelats en ankomst- eller avgångstid av samordnaren för att få starta eller landa, med undantag för statsluftfart, nödlandningar och humanitära flygningar. |
| --- | --- |

11)

samordnad flygplats: en flygplats där lufttrafikföretag och andra luftfartygsoperatörer måste ha tilldelats en ankomst- eller avgångstid av samordnaren för att få starta eller landa, med undantag för statsluftfart, nödlandningar och humanitära flygningar.

| 12) | ledningsorgan vid en flygplats: organ som, även i samband med annan verksamhet, enligt nationella bestämmelser ska administrera och sköta flygplatsen och samordna och kontrollera den verksamhet som bedrivs av operatörerna vid flygplatsen . |
| --- | --- |

12)

ledningsorgan vid en flygplats: organ som, även i samband med annan verksamhet, enligt nationella bestämmelser ska administrera och sköta flygplatsen och samordna och kontrollera den verksamhet som bedrivs av operatörerna vid flygplatsen .

| 13) | serie av ankomst- och avgångstider: minst 15

  fem
  ankomst- och avgångstider för en tidtabellsperiod för sommaren, och 10 ankomst- och avgångstider för en tidtabellsperiod för vintern, begärda

  som begärts
  för en och samma tid och veckodag
  regelbundet under samma tidtabellsperiod

  för på varandra följande veckor och tilldelade av samordnaren på denna grundval eller, om detta inte är möjligt, tilldelade för ungefär den begärda tiden
  , om inte annat avtalats genom en lokal bestämmelse enligt de villkor som anges i artikel 9.8
  . [Ändr. 26] |
| --- | --- |

13)

serie av ankomst- och avgångstider: minst 15

  fem
  ankomst- och avgångstider för en tidtabellsperiod för sommaren, och 10 ankomst- och avgångstider för en tidtabellsperiod för vintern, begärda

  som begärts
  för en och samma tid och veckodag
  regelbundet under samma tidtabellsperiod

  för på varandra följande veckor och tilldelade av samordnaren på denna grundval eller, om detta inte är möjligt, tilldelade för ungefär den begärda tiden
  , om inte annat avtalats genom en lokal bestämmelse enligt de villkor som anges i artikel 9.8
  . [Ändr. 26]

| 14) | affärsflyg: den sektor inom allmänflyget som avser företags drift eller utnyttjande av flygplan för passagerar- eller godstransport i sin affärsverksamhet, där flygtjänsterna i regel inte är tillgängliga för allmänheten och där piloterna minst har ett gällande trafikflygarcertifikat CPL med IFR-bevis. |
| --- | --- |

14)

affärsflyg: den sektor inom allmänflyget som avser företags drift eller utnyttjande av flygplan för passagerar- eller godstransport i sin affärsverksamhet, där flygtjänsterna i regel inte är tillgängliga för allmänheten och där piloterna minst har ett gällande trafikflygarcertifikat CPL med IFR-bevis.

| 15) | samordningsparametrar: den kapacitet, uttryckt i operativa termer, som under en tidtabellsperiod står till förfogande för tilldelning av ankomst- och avgångstider vid en flygplats och driftsreglerna för kapacitetsutnyttjandet, med beaktande av alla tekniska, driftsmässiga och miljömässiga faktorer som påverkar flygplatsinfrastrukturens och dess olika undersystems prestanda. |
| --- | --- |

15)

samordningsparametrar: den kapacitet, uttryckt i operativa termer, som under en tidtabellsperiod står till förfogande för tilldelning av ankomst- och avgångstider vid en flygplats och driftsreglerna för kapacitetsutnyttjandet, med beaktande av alla tekniska, driftsmässiga och miljömässiga faktorer som påverkar flygplatsinfrastrukturens och dess olika undersystems prestanda.

| 16) | färdplan: detaljerad information som lämnas in till flygtrafikledningsenheter och som beskriver ett luftfartygs planerade flygning eller del av en flygning. |
| --- | --- |

16)

färdplan: detaljerad information som lämnas in till flygtrafikledningsenheter och som beskriver ett luftfartygs planerade flygning eller del av en flygning.

| 17) | regelbunden lufttrafik: en serie flygningar som uppfyller kriterierna i artikel 2.16 i förordning (EG) nr 1008/2008. |
| --- | --- |

17)

regelbunden lufttrafik: en serie flygningar som uppfyller kriterierna i artikel 2.16 i förordning (EG) nr 1008/2008.

| 18) | seriemässig luftfart i icke-regelbunden trafik: en serie flygningar

  flygning
  som inte uppfyller alla villkor i artikel 2.16 i förordning (EG) nr 1008/2008, men som är så regelbundna eller täta att de utgör en tydlig och planmässig serie. [Ändr. 75] |
| --- | --- |

18)

seriemässig luftfart i icke-regelbunden trafik: en serie flygningar

  flygning
  som inte uppfyller alla villkor i artikel 2.16 i förordning (EG) nr 1008/2008, men som är så regelbundna eller täta att de utgör en tydlig och planmässig serie. [Ändr. 75]

| 19) | nätverksförvaltare: det organ
  som ansvarar för flygledningstjänsten,
  som inrättas enligt artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 551/2004 av den 10 mars 2004 om organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet (förordning om luftrummet) (10)

  , för att möjliggöra en optimerad användning av luftrummet och säkerställa att lufttrafikföretagen får trafikera önskade flygbanor samtidigt som man tillåter en maximal tillgång till luftrum samt flygtrafiktjänster
  . [Ändr. 28] |
| --- | --- |

19)

nätverksförvaltare: det organ
  som ansvarar för flygledningstjänsten,
  som inrättas enligt artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 551/2004 av den 10 mars 2004 om organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet (förordning om luftrummet) (10)

  , för att möjliggöra en optimerad användning av luftrummet och säkerställa att lufttrafikföretagen får trafikera önskade flygbanor samtidigt som man tillåter en maximal tillgång till luftrum samt flygtrafiktjänster
  . [Ändr. 28]

| 20) | organ för prestationsgranskning: det organ som inrättas enligt artikel 11 i förordning (EG) nr 549/2004. |
| --- | --- |

20)

organ för prestationsgranskning: det organ som inrättas enligt artikel 11 i förordning (EG) nr 549/2004.

| 21) | nationell tillsynsmyndighet: det eller de organ som utsetts eller inrättats av medlemsstaterna som nationell myndighet i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 549/2004. |
| --- | --- |

21)

nationell tillsynsmyndighet: det eller de organ som utsetts eller inrättats av medlemsstaterna som nationell myndighet i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 549/2004.

KLASSIFICERING AV FLYGPLATSER

Artikel 3

Villkor för samordning eller tidtabellsanpassning på flygplatser

1.   Medlemsstaterna ska endast vara skyldiga att utse en flygplats som tidtabellsanpassad eller samordnad med tillämpning av bestämmelserna i denna artikel.

Medlemsstaterna får utse en flygplats som samordnad endast med tillämpning av bestämmelserna i punkt 3.

2.   En medlemsstat får dock ge en flygplats status som tidtabellsanpassad, på villkor att principerna om genomblickbarhet, neutralitet och icke-diskriminering följs.

3.   Den berörda medlemsstaten ska se till att ledningsorganet eller ett annat behörigt organ vid en oklassificerad flygplats, en flygplats som ingår i det europeiska nätverket för flygledningstjänsten (nedan kallat

  nätverket
  ) eller en tidtabellsanpassad flygplats utför en grundlig kapacitetsanalys och efterfrågeanalys för flygplatsen, om medlemsstaten anser det nödvändigt, eller inom sex månader från det att

| i) | lufttrafikföretag som står för mer än hälften av trafiken vid flygplatsen eller ledningsorganet vid flygplatsen skriftligen begär det med motiveringen att kapaciteten vid flygplatsen är otillräcklig för den faktiska eller planerade trafiken under vissa perioder, eller |
| --- | --- |

i)

lufttrafikföretag som står för mer än hälften av trafiken vid flygplatsen eller ledningsorganet vid flygplatsen skriftligen begär det med motiveringen att kapaciteten vid flygplatsen är otillräcklig för den faktiska eller planerade trafiken under vissa perioder, eller

| ii) | kommissionen begärt det, särskilt när nytillträdande lufttrafikföretag har allvarliga svårigheter att få start- och landningstillfällen vid flygplatsen i fråga, eller när närverksförvaltaren bedömer att det är nödvändigt för att säkerställa överensstämmelsen mellan den operativa planen för flygplatsen och den operativa planen för nätverket, i enlighet med artikel 6.7 i kommissionens förordning (EU) nr 677/2011 av den 7 juli 2011 om genomförandebestämmelser för nätverksfunktioner för flygledningstjänst (ATM) (11) . |
| --- | --- |

ii)

kommissionen begärt det, särskilt när nytillträdande lufttrafikföretag har allvarliga svårigheter att få start- och landningstillfällen vid flygplatsen i fråga, eller när närverksförvaltaren bedömer att det är nödvändigt för att säkerställa överensstämmelsen mellan den operativa planen för flygplatsen och den operativa planen för nätverket, i enlighet med artikel 6.7 i kommissionens förordning (EU) nr 677/2011 av den 7 juli 2011 om genomförandebestämmelser för nätverksfunktioner för flygledningstjänst (ATM) (11) .

I analysen
  , som ska utföras enligt allmänt överenskomna och erkända metoder,
  ska kapacitetsbrister fastställas med beaktande av flygplatsens miljöbegränsningar. I analysen ska vidare utredas hur bristerna kan avhjälpas med ny eller modifierad infrastruktur, driftsförändringar eller andra förändringar, och inom vilken tid problemen kan lösas.

Analysen ska bygga på metoder som fastställts av kommissionen genom en delegerad akt, i enlighet med artikel 15 i denna förordning. Metoderna ska ta hänsyn till kraven i den operativa planen enligt bilaga V i förordning (EU) nr 677/2011.

Analysen ska uppdateras om punkt 6 har åberopats, om det skett förändringar vid flygplatsen som väsentligt påverkar dess kapacitet och användning eller på begäran av samordningskommittén, medlemsstaten eller kommissionen. Analysen och upplysningar om använd metod ska göras tillgänglig för de parter som har begärt analysen och, på begäran, andra berörda parter. Analysen ska samtidigt skickas till kommissionen.

4.   Medlemsstaterna ska på grundval av analysen samråda om kapacitetssituationen vid flygplatsen med flygplatsens ledningsorgan, de lufttrafikföretag som regelbundet använder flygplatsen och deras branschorgan, företrädare för allmänflyget som regelbundet använder flygplatsen och flygtrafiktjänsten.

5.   Kommissionen får anmoda nätverksförvaltaren att avge ett yttrande om det sätt på vilket kapaciteten fastställs i förhållande till nätverkets driftsbehov. Kommissionen får utfärda rekommendationer. Medlemsstaten ska motivera varje beslut som inte följer dessa rekommendationer. Beslutet ska skickas till kommissionen.

6.   Om kapacitetsproblem uppstår under minst en tidtabellsperiod ska medlemsstaterna se till att en flygplats betecknas som samordnad för de aktuella perioderna, men endast om

| a) | bristerna är så allvarliga att betydande förseningar inte kan undvikas vid flygplatsen, och |
| --- | --- |

a)

bristerna är så allvarliga att betydande förseningar inte kan undvikas vid flygplatsen, och

| b) | problemen inte kan lösas inom en snar framtid. |
| --- | --- |

b)

problemen inte kan lösas inom en snar framtid.

7.   Med avvikelse från punkt 6 b får medlemsstaterna i undantagsfall beteckna den drabbade flygplatsen som samordnad flygplats för den berörda perioden, vilken får vara kortare än en tidtabellsperiod .

Med avvikelse från punkterna 3, 4, 5 och 6 får medlemsstaterna i nödsituationer beteckna de drabbade flygplatserna som samordnade flygplatser för den berörda perioden.

8.   Om analysen av kapaciteten hos och efterfrågan vid en samordnad eller tidtabellsanpassad flygplats visar att flygplatsen i fråga har uppnått en kapacitet som är tillräcklig för att ta emot existerande eller planerad trafik ska medlemsstaten, efter samråd med de enheter som nämns i punkt 4, ändra flygplatsens status till tidtabellsanpassad eller oklassificerad flygplats.

9.   På begäran av kommissionen, som får agera på eget initiativ eller på nätverksförvaltarens initiativ, och efter samråd med de enheter som nämns i punkt 4, ska medlemsstaten se till att en oklassificerad flygplats betecknas som en flygplats som ingår i nätverket. Beslutet ska meddelas kommissionen. Om kommissionen anser att flygplatsen inte längre är av intresse för nätverket ska medlemsstaten, efter samråd med de enheter som nämns i punkt 4, ändra flygplatsens status till oklassificerad flygplats.

10.   Medlemsstaten ska meddela de enheter som nämns i punkt 4 ett beslut som fattas enligt
  punkt
  6,8 eller 9

  8
  senast den 1 april vad gäller tidtabellsperioden för vintern och senast den 1 september vad gäller tidtabellsperioden för sommaren. [Ändr. 29]

Artikel 4

Samordningsparametrar

1.   Den ansvariga medlemsstaten ska se till att samordningsparametrarna fastställs två gånger per år för samordnade eller tidtabellsanpassade flygplatser, varvid de tekniska, driftsmässiga, prestandarelaterade och miljömässiga begränsningarna och förändringar beträffande dessa ska beaktas. Dessa begränsningar ska meddelas kommissionen. Kommissionen ska, om nödvändigt med stöd av nätverksförvaltaren, granska begränsningarna och utfärda rekommendationer som medlemsstaten ska beakta innan den fastställer samordningsparametrarna.
  [Ändr. 30]

Detta ska ske på grundval av en objektiv analys av flygplatsens förmåga att ta emot lufttrafiken, varvid de olika typerna av trafik, den överbelastning som väntas under samordningsperioden samt kapacitetsläget vid flygplatsen ska beaktas.

2.   Fastställandet av parametrar och arbetsmetoder, inbegripet eventuella förändringar, ska diskuteras ingående inom samordningskommittén för att kunna höja kapaciteten och öka antalet tillgängliga ankomst- och avgångstider innan det slutliga beslutet om samordningsparametrarna fattas. Alla relevanta handlingar ska på begäran göras tillgängliga för berörda parter.

3.   Fastställandet av samordningsparametrarna ska inte påverka den opartiska och icke-diskriminerande karaktären hos fördelningen av ankomst- och avgångstider.
  [Ändr. 31]

4.   Med hänsyn till tidtabellskonferenserna ska parametrarna lämnas till flygplatsens samordnare i god tid före den första inlämningen av ankomst- och avgångstider.

5.   För det förfarande som avses i punkt 1 ska samordnaren, efter samråd med samordningskommittén och i enlighet med fastställd kapacitet, ange lämpliga samordningsintervall om sådana inte redan har fastställts av medlemsstaten.

ORGANISATION AV SAMORDNING, TIDTABELLSANPASSNING OCH DATAINSAMLING

Artikel 5

Tidtabellsanpassaren och samordnaren

1.   En medlemsstat som ansvarar för en tidtabellsanpassad eller samordnad flygplats som ingår i nätverket ska, efter samråd med de lufttrafikföretag som använder flygplatsen regelbundet och deras branschorgan och flygplatsens ledningsorgan samt samordningskommittén, om en sådan finns, se till att en kvalificerad fysisk eller juridisk person utses till tidtabellsanpassare eller samordnare för flygplatsen. En fysisk eller juridisk person får utses till tidtabellsanpassare eller samordnare för flera flygplatser. [Ändr. 32]

2.   Medlemsstaterna ska främja ett nära samarbete mellan samordnarna och tidtabellsanpassarna för att utveckla gemensamma projekt på europeisk nivå.
  I syfte att ytterligare förbättra systemet för tilldelning av ankomst- och avgångstider på de europeiska flygplatserna ska kommissionen,
  mot bakgrund av utvecklingen inom dessa projekt

  de gemensamma projekten
  , de framsteg som uppnåtts i genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet och resultaten av den utvärderingsrapport som nämns i artikel 21, ska kommissionen anta genomförandebestämmelserna

  delegerade akter

  om inrättandet av

  för att inrätta
  en
  tjänst som
  europeisk samordnare. Dessa genomförandebestämmelser

  De delegerade akterna
  ska antas i enlighet med det granskningsförfarande

  de förfaranden
  som avses i artikel 16.2

  15
  . Principerna för samordnarens oberoende ställning, enligt punkt 3 i denna artikel

  inbegripet de finansiella villkoren, dess huvuduppgifter och huvudsakliga krav i fråga om organisation och beslutsfattande, som avses i punkt 3 i den här artikeln
  ska gälla i tillämpliga delar för den europeiska samordnaren.
  Kommissionen ska utse den europeiska samordnaren i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 16.2. [Ändr. 86]

3.   En medlemsstat som ansvarar för en tidtabellsanpassad eller samordnad flygplats ska se till att

| a) | tidtabellsanpassaren vid tidtabellsanpassade flygplatser handlar i enlighet med denna förordning på ett oberoende, opartiskt, icke-diskriminerande och öppet sätt, |
| --- | --- |

a)

tidtabellsanpassaren vid tidtabellsanpassade flygplatser handlar i enlighet med denna förordning på ett oberoende, opartiskt, icke-diskriminerande och öppet sätt,

| b) | samordnaren vid samordnade flygplatser är oberoende i juridisk mening och med avseende på organisation och beslutsfattande i förhållande till enskilda berörda parter, medlemsstaten och de organ som är beroende av den staten; detta innebär följande:






  i) | I juridisk mening innebär det att samordnarens huvuduppgifter, som består i att tilldela ankomst- och avgångstider på ett rättvist och icke-diskriminerande sätt, anförtros en fysisk eller juridisk person som inte själv är en tjänsteleverantör vid flygplatsen, ett lufttrafikföretag som bedriver flygtrafik från flygplatsen eller ledningsorganet vid flygplatsen i fråga;
  samordnaren eller tidtabellsanpassaren måste, i syfte att visa att den inte har några gemensamma intressen med dessa enheter; varje år lägga fram en förklaring om sina ekonomiska intressen
  . [Ändr. 33] |
| --- | --- | --- |

b)

samordnaren vid samordnade flygplatser är oberoende i juridisk mening och med avseende på organisation och beslutsfattande i förhållande till enskilda berörda parter, medlemsstaten och de organ som är beroende av den staten; detta innebär följande:

i)

I juridisk mening innebär det att samordnarens huvuduppgifter, som består i att tilldela ankomst- och avgångstider på ett rättvist och icke-diskriminerande sätt, anförtros en fysisk eller juridisk person som inte själv är en tjänsteleverantör vid flygplatsen, ett lufttrafikföretag som bedriver flygtrafik från flygplatsen eller ledningsorganet vid flygplatsen i fråga;
  samordnaren eller tidtabellsanpassaren måste, i syfte att visa att den inte har några gemensamma intressen med dessa enheter; varje år lägga fram en förklaring om sina ekonomiska intressen
  . [Ändr. 33]

| ii) | Med avseende på organisation och beslutsfattande innebär det att samordnaren ska agera självständigt i förhållande till medlemsstaten, flygplatsens ledningsorgan, tjänsteleverantörer och lufttrafikföretag som bedriver flygtrafik från flygplatsen i fråga, att samordnaren inte ska ta instruktioner från dem och inte ha skyldighet att rapportera till dem, med undantag för medlemsstaten, att samordnaren inte utgör en del av de strukturer som direkt eller indirekt har ansvaret för den dagliga förvaltningen av dem och att samordnaren har faktisk beslutanderätt när det gäller de tillgångar som är nödvändiga för fullgörandet av sina uppgifter. Medlemsstaterna ska se till att samordnarens yrkesmässiga intressen beaktas på ett sådant sätt att samordnaren kan agera helt oberoende. |
| --- | --- |

ii)

Med avseende på organisation och beslutsfattande innebär det att samordnaren ska agera självständigt i förhållande till medlemsstaten, flygplatsens ledningsorgan, tjänsteleverantörer och lufttrafikföretag som bedriver flygtrafik från flygplatsen i fråga, att samordnaren inte ska ta instruktioner från dem och inte ha skyldighet att rapportera till dem, med undantag för medlemsstaten, att samordnaren inte utgör en del av de strukturer som direkt eller indirekt har ansvaret för den dagliga förvaltningen av dem och att samordnaren har faktisk beslutanderätt när det gäller de tillgångar som är nödvändiga för fullgörandet av sina uppgifter. Medlemsstaterna ska se till att samordnarens yrkesmässiga intressen beaktas på ett sådant sätt att samordnaren kan agera helt oberoende.

| iia) | Samordnarens styrelse eller kontrollorgan ska också bestå av ledamöter som är oberoende av flygplatsens ledningsorgans direkta intressen, de flygbolag som använder denna flygplats och andra organ som företräder en användare eller tjänsteleverantör. Detta ska dock inte hindra företrädare för sådana enheter från att vara ledamöter i en styrelse eller ett kontrollorgan förutsatt att rösträtten är balanserad. [Ändr. 34] |
| --- | --- |

iia)

Samordnarens styrelse eller kontrollorgan ska också bestå av ledamöter som är oberoende av flygplatsens ledningsorgans direkta intressen, de flygbolag som använder denna flygplats och andra organ som företräder en användare eller tjänsteleverantör. Detta ska dock inte hindra företrädare för sådana enheter från att vara ledamöter i en styrelse eller ett kontrollorgan förutsatt att rösträtten är balanserad. [Ändr. 34]

| iib) | I detta syfte får samordnaren eller tidtabellsanpassaren, oavsett om det rör sig om en fysisk eller juridisk person, inte ha varit anställd av eller regelbundet ha samarbetat med flygplatsens ledningsorgan, med tjänsteleverantörer eller med lufttrafikföretag som bedriver flygtrafik vid eller från flygplatsen i fråga under de två år som föregår utnämnandet och under de två som följer efter det att uppdraget som samordnare eller tidtabellsanpassare har upphört. [Ändr. 35] |
| --- | --- |

iib)

I detta syfte får samordnaren eller tidtabellsanpassaren, oavsett om det rör sig om en fysisk eller juridisk person, inte ha varit anställd av eller regelbundet ha samarbetat med flygplatsens ledningsorgan, med tjänsteleverantörer eller med lufttrafikföretag som bedriver flygtrafik vid eller från flygplatsen i fråga under de två år som föregår utnämnandet och under de två som följer efter det att uppdraget som samordnare eller tidtabellsanpassare har upphört. [Ändr. 35]

| c) | systemet för finansiering av samordnarens
  och tidtabellsanpassarens
  verksamhet är så inrättat att samordnarens oberoende ställning tryggas, [Ändr. 36] |
| --- | --- |

c)

systemet för finansiering av samordnarens
  och tidtabellsanpassarens
  verksamhet är så inrättat att samordnarens oberoende ställning tryggas, [Ändr. 36]

| d) | samordnaren handlar i enlighet med denna förordning på ett opartiskt, icke-diskriminerande och öppet sätt. |
| --- | --- |

d)

samordnaren handlar i enlighet med denna förordning på ett opartiskt, icke-diskriminerande och öppet sätt.

Den finansiering som föreskrivs i led c ska säkerställas av
  alla
  de lufttrafikföretag som bedriver verksamhet vid de samordnade
  och tidtabellsanpassade
  flygplatserna och av
  de
  flygplatserna, för att säkerställa en rättvis fördelning av den finansiella bördan bland alla berörda parter och för att undvika att finansieringen huvudsakligen blir beroende av en enda berörd part.
  Medlemsstaterna ska införa ett förfarande för samråd med berörda aktörer, med möjlighet till överklagande, för att säkerställa en transparent och icke-diskriminerande prissättning som står i relation till den tjänst som tillhandahålls av samordnaren eller tidtabellsanpassaren. Uppbörden av betalningarna från lufttrafikföretagen ska åligga de berörda flygplatserna, som ska överföra betalningarna till samordnaren eller tidtabellsanpassaren.
  Medlemsstaterna ska se till att samordnaren
  och tidtabellsanpassaren
  ständigt förfogar över erforderliga

  tillräckliga
  resurser, i fråga om finansiering, personal, teknik och materiel samt expertis, så att samordnaren

  de
  kan fullgöra sina uppgifter. [Ändr. 37]

4.   Tidtabellsanpassaren och samordnaren ska delta i tidtabellskonferenser för lufttrafikföretag på internationell nivå i enlighet med unionsrätten .

5.   Tidtabellsanpassaren ska ge råd till lufttrafikföretag och rekommendera alternativa ankomst- eller avgångstider för perioder då överbelastning kan tänkas uppkomma.

6.   Samordnaren ska ensam ansvara för fördelningen av ankomst- och avgångstider. Denne ska fördela ankomst- och avgångstiderna i enlighet med denna förordning och se till att ankomst- och avgångstider i brådskande fall kan tilldelas även utanför kontorstid.

7.   Tidtabellsanpassaren ska övervaka hur lufttrafikföretagen iakttar de tidtabeller som rekommenderats dem.

Samordnaren ska övervaka att lufttrafikföretagen iakttar de ankomst- och avgångstider som de tilldelats. Kontroller av att detta sker ska utföras i samarbete med flygplatsens ledningsorgan och flygtrafiktjänsten
  och nätverksförvaltaren
  och ska grundas på tid och andra relevanta parametrar som gäller den berörda flygplatsen. [Ändr. 38]

Tidtabellsanpassare och samordnare ska samarbeta för att upptäcka brister i tidtabellen och stimulera lufttransportföretagen att åtgärda dem.

Artikel 6

Öppenhet i samordningen och tidtabellsanpassningen

1.   I slutet av varje tidtabellsperiod ska Samordnaren eller tidtabellsanpassaren
  ska årligen
  till den berörda medlemsstaten, och

  till
  kommissionen
  och, på begäran, till alla berörda parter som bidrar till finansieringen av dem,
  lämna en verksamhetsrapport som beskriver den allmänna situationen vad gäller tilldelning av ankomst- och avgångstider och/eller tidtabellsanpassning. I rapporten undersöks bl.a. tillämpningen av artiklarna 9.5, 13 och 18 och eventuella klagomål som lämnats in till samordningskommittén rörande tillämpningen av artiklarna 9 och10, samt vilka åtgärder som vidtagits för att bemöta klagomålen. Rapporten ska också innehålla
  aggregerade och individuella data om de ekonomiska ersättningarna från försäljning av ankomst- och avgångstider som avses i artikel 13, samt
  resultaten av en undersökning som gjorts bland berörda parter och som behandlar kvaliteten på de tjänster som erbjuds av samordnaren
  och tidtabellsanpassaren
  .

Samordnaren och tidtabellsanpassaren ska dessutom lägga fram en årsredovisning för kommissionen, medlemsstaterna och alla berörda parter som bidrar till finansieringen av dem, och denna redovisning ska i detalj ange intäkter och utgifter som avser deras verksamhet.

2.   Kommissionen får anta en modell för den verksamhetsrapport som avses i punkt1. Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 16.2.

3.   Samordnaren ska upprätthålla
  , för varje flygplats som den gjorts till ansvarig för,
  en elektronisk databas som ska vara tillgänglig kostnadsfritt
  för alla berörda parter på begäran, inbegripet Europaparlamentet,
  och innehålla följande information:

| a) | Den historiska fördelningen av ankomst- och avgångstider, kronologiskt för varje flyglinje och för alla lufttrafikföretag vid flygplatsen. |
| --- | --- |

a)

Den historiska fördelningen av ankomst- och avgångstider, kronologiskt för varje flyglinje och för alla lufttrafikföretag vid flygplatsen.

| b) | Varje individuellt lufttrafikföretags begärda ankomst- och avgångstider i kronologisk ordning över begärda ankomst- och avgångstider för samtliga lufttrafikföretag. |
| --- | --- |

b)

Varje individuellt lufttrafikföretags begärda ankomst- och avgångstider i kronologisk ordning över begärda ankomst- och avgångstider för samtliga lufttrafikföretag.

| c) | Alla fördelade ankomst- och avgångstider och alla ansökningar som ej uppfyllts, uppställda i kronologisk ordning och uppdelade på lufttrafikföretag för samtliga lufttrafikföretag. |
| --- | --- |

c)

Alla fördelade ankomst- och avgångstider och alla ansökningar som ej uppfyllts, uppställda i kronologisk ordning och uppdelade på lufttrafikföretag för samtliga lufttrafikföretag.

| d) | Återstående tillgängliga ankomst- och avgångstider med avseende på varje typ av begränsning som beaktats i samordningsparametrarna. Databasen ska göra det möjligt för lufttrafikföretagen
  och flygplatserna
  att kontrollera tillgången på ankomst- och avgångstider som motsvarar lufttrafikföretagens begäran. |
| --- | --- |

d)

Återstående tillgängliga ankomst- och avgångstider med avseende på varje typ av begränsning som beaktats i samordningsparametrarna. Databasen ska göra det möjligt för lufttrafikföretagen
  och flygplatserna
  att kontrollera tillgången på ankomst- och avgångstider som motsvarar lufttrafikföretagens begäran.

| e) | Ankomst- och avgångstider som överförts eller bytts, för vilka det ska anges vilka lufttransportföretag som är berörda och om överföringen eller bytet har gjorts mot ekonomisk ersättning eller ersättning av annat slag.Sammanställda data om de ekonomiska ersättningarna ska offentliggöras årligen. |
| --- | --- |

e)

Ankomst- och avgångstider som överförts eller bytts, för vilka det ska anges vilka lufttransportföretag som är berörda och om överföringen eller bytet har gjorts mot ekonomisk ersättning eller ersättning av annat slag.Sammanställda data om de ekonomiska ersättningarna ska offentliggöras årligen.

| f) | Fullständig information om samordningsparametrarna. |
| --- | --- |

f)

Fullständig information om samordningsparametrarna.

Dessa uppgifter ska uppdateras kontinuerligt. Vid slutet av varje säsong ska Samordnaren
  ska årligen
  se till att den verksamhetsrapport som nämns i punkt 1 offentliggörs.

4.   Samordnaren ska se till att uppgifter bevaras och är tillgängliga under minst fem på varandra följande likvärdiga tidtabellsperioder.

5.   Tidtabellsanpassaren, samordnaren och lufttrafikföretagen ska tillämpa befintliga relevanta och allmänt accepterade standarder för formatet hos tidtabellsinformation, om dessa är förenliga med unionsrätten. [Ändr. 39]

Artikel 7

Information till tidtabellsanpassaren och samordnaren

1.   Lufttrafikföretag som trafikerar eller avser att trafikera en flygplats som ingår i nätverket, en tidtabellsanpassad flygplats eller en samordnad flygplats ska ge tidtabellsanpassaren eller samordnaren begärd relevant information. När sådan information ändras ska lufttrafikföretagen snarast

  så snart det är lämpligt och möjligt
  informera tidtabellsanpassaren och samordnaren om detta. All relevant information ska tillhandahållas i det format och inom den tid som tidtabellsanpassaren eller samordnaren begärt. Särskilt ska lufttrafikföretaget i samband med begäran om ankomst- och avgångstider informera samordnaren om det, med avseende på de begärda tiderna, skulle åtnjuta ställning som nytillträdande i enlighet med artikel 2.2,
  och om företaget är knutet till andra lufttrafikföretag som är verksamma på samma flygplats, för att undvika att det kan erhålla den ställningen på felaktiga grunder
  . [Ändr. 40]

Beträffande
  övriga
  flygplatser
  ska

  utan särskild status ska de lufttrafikföretag som trafikerar eller avser att trafikera flygplatsen, flygplatsens ledningsorgan, leverantörerna av marktjänster och leverantörerna av flygtrafiktjänster på begäran av en samordnare
  eller tidtabellsanpassaren, inom rimlig tid
  lämna all den information som de

  det
  förfogar över om lufttrafikföretagens planerade verksamhet. [Ändr. 41]

På begäran av nätverksförvaltaren ska tidtabellsanpassaren eller samordnaren överlämna all information som avses i denna punkt till nätverksförvaltaren.

2.   Om ett lufttrafikföretag inte tillhandahåller den information som avses i punkt 1, och om det inte på tillfredsställande sätt kan påvisas att förmildrande omständigheter föreligger, eller om företaget tillhandahåller felaktig eller missvisande information, ska samordnaren inte beakta den begäran från lufttrafikföretaget om ankomst- och avgångstider som den saknade, felaktiga eller missvisande informationen hänför sig till. Samordnaren ska dra tillbaka
  ankomst- eller avgångstiderna eller
  serierna av ankomst- och avgångstider om de redan har tilldelats och/eller rekommendera att det behöriga organet tillämpar påföljder enligt nationell lagstiftning. Samordnaren ska ge

  erbjuda
  lufttrafikföretaget tillfälle att inkomma med synpunkter. [Ändr. 42]

3.   Tidtabellsanpassaren eller samordnaren, flygplatsens ledningsorgan, och flygtrafiktjänsten
  och nätverksförvaltaren
  ska utbyta den information som krävs, inbegripet uppgifter om flygningar och ankomst- och avgångstider, för att de ska kunna fullgöra sina respektive uppdrag, i synnerhet för att säkerställa tillämpningen av artikel 17. [Ändr. 43]

3a.
     
  Formatet för och omfattningen av den information som avses i denna artikel ska fastställas genom en avtalad, global industristandard. Den information som tillhandahålls ska endast användas i denna förordnings syften. [Ändr. 44]

Artikel 8

Samordningskommittén

1.   Den ansvariga medlemsstaten ska se till att det finns en samordningskommitté vid alla samordnade flygplatser. En samordningskommitté får utses för flera flygplatser. Kommittén ska vara öppen för medlemskap av åtminstone de lufttrafikföretag som
  frekvent
  använder flygplatsen/erna regelbundet

  under den innevarande tidtabellssäsongen och som har använt den/dem under den föregående tidtabellssäsongen
  och deras branschorgan, flygplatsens ledningsorgan, berörda representanter för flygtrafiktjänsten,
  och
  företrädare för allmänflyget som regelbundet använder flygplatsen,

  . Utöver dessa medlemmar får företrädare för
  nätverksförvaltaren, organet för prestationsgranskning och den nationella tillsynsmyndigheten i den berörda medlemsstaten
  delta i samordningskommitténs möten enbart som observatörer utan rösträtt
  .
  Samordningskommittén får till sina möten bjuda in andra parter som är direkt eller indirekt berörda av tilldelningen av ankomst- och avgångstider, i egenskap av observatörer. För att dessa parter ska kunna delta i mötena måste deras referenser meddelas samordningskommittén minst sju dagar före mötet.
  .

Samordningskommittén ska

| a) | lägga fram förslag för eller ge råd till samordnaren eller medlemsstaten om följande:






  i) | Möjligheterna att utöka flygplatsens i enlighet med artikel 3 fastställda kapacitet, eller att förbättra användningen av den. |
| --- | --- | --- |

a)

lägga fram förslag för eller ge råd till samordnaren eller medlemsstaten om följande:

i)

Möjligheterna att utöka flygplatsens i enlighet med artikel 3 fastställda kapacitet, eller att förbättra användningen av den.

| ii) | Samordningsparametrar enligt artikel 4. |
| --- | --- |

ii)

Samordningsparametrar enligt artikel 4.

| iii) | Metoder för att övervaka användningen av tilldelade ankomst- och avgångstider. |
| --- | --- |

iii)

Metoder för att övervaka användningen av tilldelade ankomst- och avgångstider.

| iv) | Lokala riktlinjer, i enlighet med artikel 9.8 . |
| --- | --- |

iv)

Lokala riktlinjer, i enlighet med artikel 9.8 .

| v) | Faktorer som påverkar trafikförhållandena vid flygplatsen. |
| --- | --- |

v)

Faktorer som påverkar trafikförhållandena vid flygplatsen.

| vi) | Allvarliga problem för nytillträdande lufttrafikföretag enligt artikel 9.6 . |
| --- | --- |

vi)

Allvarliga problem för nytillträdande lufttrafikföretag enligt artikel 9.6 .

| vii) | Frågor rörande flygplatsens kapacitet, i synnerhet avseende genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet och nätverkets funktion. |
| --- | --- |

vii)

Frågor rörande flygplatsens kapacitet, i synnerhet avseende genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet och nätverkets funktion.

| viia) | Rekommendationer avseende samordningsprocessens effektivitet, kostnader och ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

viia)

Rekommendationer avseende samordningsprocessens effektivitet, kostnader och ändamålsenlighet.

| b) | ge organet för prestationsgranskning och den nationella tillsynsmyndigheten råd om sambandet mellan samordningsparametrarna och de nyckelutförandeindikatorer som föreslås för leverantörerna av flygtrafiktjänster och som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 691/2010 av den 29 juli 2010 om ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner (12), |
| --- | --- |

b)

ge organet för prestationsgranskning och den nationella tillsynsmyndigheten råd om sambandet mellan samordningsparametrarna och de nyckelutförandeindikatorer som föreslås för leverantörerna av flygtrafiktjänster och som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 691/2010 av den 29 juli 2010 om ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner (12),

| c) | medla mellan berörda parter när det gäller klagomål enligt artikel 19 om tilldelningen av ankomst- och avgångstider. |
| --- | --- |

c)

medla mellan berörda parter när det gäller klagomål enligt artikel 19 om tilldelningen av ankomst- och avgångstider.

2.   Företrädare för medlemsstaterna och samordnaren ska inbjudas till samordningskommitténs möten i egenskap av observatörer. Kommissionen får på egen begäran delta i dessa möten.

3.   Samordningskommittén ska upprätta en skriftlig arbetsordning som bland annat ska innehålla bestämmelser om deltagande, val
  och beslutsfattande
  , mötesfrekvens och språkanvändning.

Varje ledamot i samordningskommittén har rätt att föreslå sådana lokala riktlinjer som avses i artikel 9.8. På begäran av samordnaren ska Samordningskommittén
  ska
  diskutera
  de
  föreslagna lokala
  riktlinjerna
  . En rapport från samordningskommitténs diskussioner med angivande av de olika ståndpunkterna inom kommittén ska lämnas till den berörda medlemsstaten. Rapporten ska också överlämnas till organet för prestationsgranskning och till nätverksförvaltaren. [Ändr. 45 och 87]

TILLDELNING AV ANKOMST- OCH AVGÅNGSTIDER

Artikel 9

Ankomst- och avgångstidsreserv

1.   Samordnaren ska upprätta en reserv som ska innehålla alla
  de
  ankomst- och avgångstider
  som inte tilldelats på grundval av artikel 10.2 eller 10.3
  . All sådan ny kapacitet för ankomst- och avgångstider som konstaterats enligt det förfarande som anges i artikel 3.3 ska placeras i reserven.
  Detta förfarande ska inte påverka förbindelserna mellan regionala flygplatser och navflygplatser. Om dessa förbindelser försämras ska medlemsstaterna ha rätt att ingripa.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10.2 och 10.3 i denna förordning eller artikel 19.2 i förordning (EG) nr 1008/2008 ska ankomst- och avgångstider som placerats i reserven fördelas bland de lufttrafikföretag som begär tilldelning. 50 % av dessa ankomst- och avgångstider ska först tilldelas nytillträdande lufttrafikföretag, om inte deras ansökningar utgör mindre än 50 %. Det företräde som ges nytillträdande lufttrafikföretag ska gälla under hela tidtabellsperioden. Samordnaren ska på rättvist sätt och i enlighet med samordningsperioderna för varje tidtabellsdag behandla framställningar från nytillträdande lufttrafikföretag och andra lufttrafikföretag. [Ändr. 47]

Bland de nytillträdande lufttrafikföretagen ska begäran från lufttrafikföretag som är nytillträdande enligt artikel 2.2 b ha företräde.

3.   Om inte alla berörda lufttrafikföretags önskemål om ankomst- och avgångstider kan tillgodoses ska, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10.2,
  alla former av
  kommersiell luftfart prioriteras, särskilt luftfart i regelbunden trafik och seriemässig luftfart i icke-regelbunden trafik. Om det gjorts flera ansökningar inom samma trafikkategori ska året-runt-trafik ges företräde. [Ändr. 48]

4.   Ett nytillträdande lufttrafikföretag som inte har accepterat en erbjuden serie av ankomst- och avgångstider som ligger inom en timme före eller efter begärd tid ska inte betraktas som nytillträdande för den serien under tidtabellsperioden.

5.   Tillhandahåller en grupp av lufttrafikföretag trafik för en flyglinje kan bara ett av lufttrafikföretagen begära ankomst- eller avgångstider för flyglinjen. Det lufttrafikföretag som bedriver trafiken på en sådan linje ansvarar

  ska ansvara
  för att kriterierna för åtnjutande av

  bevarande av hävdvunnet
  företräde i artikel 10.2 är uppfyllda. [Ändr. 49]

Ankomst- eller avgångstider som tilldelats ett lufttrafikföretag får användas av andra lufttrafikföretag som ingår i en grupp av lufttrafikföretag, om lufttrafikföretagskoden för det lufttrafikföretag som tilldelats ankomst- och avgångstiderna bibehålls för den gemensamma flygningen, av samordnings- och övervakningsskäl. När den gemensamma trafiken upphör kommer de ankomst- och avgångstider som använts på detta sätt att kvarbli hos det lufttrafikföretag som de ursprungligen tilldelades. Trafiken ska anmälas till samordnaren av de lufttrafikföretag som ingår i gruppen och får inledas först efter uttrycklig bekräftelse från samordnaren.

När en serie av ankomst- och avgångstider som har tilldelats ett lufttrafikföretag används av ett annat lufttrafikföretag på andra villkor än de som anges i denna punkt, ska samordnaren dra tillbaka serien och återlämna den till reserven efter att ha hört de berörda lufttrafikföretagen.

6.   Om nytillträdande lufttrafikföretag fortsätter att ha allvarliga problem, ska medlemsstaten säkerställa att samordningskommittén för flygplatsen sammankallas till ett möte. Syftet med mötet ska vara att undersöka möjligheterna att lösa situationen. Kommissionen ska inbjudas till detta möte.

7.   Om en begäran om ankomst- eller avgångstid inte kan tillmötesgås ska samordnaren informera det berörda lufttrafikföretaget om skälen till detta och ange närmaste alternativa tillgängliga ankomst- eller avgångstid.

8.   Samordnaren ska även ta hänsyn till andra riktlinjer som erkänns av lufttransportbranschen
  världen över

  på unionsnivå eller världen över

  på unionsnivå
  och lokala riktlinjer som föreslagits av samordningskommittén och godkänts av den medlemsstat eller annat behörigt organ som ansvarar för flygplatsen, under förutsättning att riktlinjerna inte påverkar samordnarens oberoende ställning, och att de uppfyller unionsrätten,
  och
  syftar till att främja en effektiv användning av flygplatskapacitet och i förväg har anmälts till och godkänts av kommissionen. De lokala riktlinjerna får bara handla om övervakningen av hur de tilldelade ankomst- och avgångstiderna används eller om ändring av definitionen av serien av ankomst- och avgångstider för att minska seriens längd till mindre än 10 ankomst- och avgångstider för tidtabellsperioden för vintern eller till mindre än 15 ankomst- och avgångstider för tidtabellsperioden för sommaren, men aldrig till mindre än 5 ankomst- och avgångstider. Minskningen av längden på serien av ankomst- och avgångstider är tillämplig endast vid de flygplatser där efterfrågan på flygtrafiken är starkt säsongsbetingad.

Lokala regler ska avse tilldelningen och övervakningen av ankomst- och avgångstider
  .
  Dessa får tillämpas endast när det kan bevisas att en flygplats har en alarmerande hög trängselnivå, och resultaten eller genomströmningen skulle kunna förbättras genom lokalt tillämpade regler. Sådana lokala regler ska vara öppna och icke-diskriminerande, och de ska fastställas i den samordningskommitté som avses i artikel 8.3
  . [Ändr. 88]

9.   Samordnaren ska, utöver planerad tilldelning av ankomst- och avgångstider för tidtabellsperioden, eftersträva att med kort varsel tillmötesgå enstaka önskemål om ankomst- och avgångstider för alla typer av luftfart, inklusive allmänflyg. I detta syfte kan samordnaren använda ankomst- eller avgångstider som efter fördelning bland sökande lufttrafikföretag kvarstår i reserven och ankomst- och avgångstider som frigjorts med kort varsel.

Artikel 10

Historisk fördelning av ankomst- och avgångstider

-1.
     
  Ankomst- och avgångstider är immateriella allmännyttiga tillgångar vars utnyttjande är föremål för de bestämmelser som fastställs i denna förordning. Flygplatssamordnarna tilldelar dem därför på ett så öppet sätt som möjligt, i medlemsstaternas, passagerarnas, flygplatsledningens och lufttrafikföretagens intresse. [Ändr. 89]

1.   
  Samordnaren ska med iakttagande av största möjliga transparens och rättvisa tilldela
  serier av ankomst- eller avgångstider ur ankomst- och avgångstidsreserven ska tilldelas

  till
  lufttrafikföretag på begäran

  som så begär,
  och
  dessa
  utgör tillstånd att använda flygplatsinfrastrukturen för start eller landning under den tidtabellsperiod begäran avser; de ska återgå till den i enlighet med artikel 9 upprättade ankomst- och avgångstidsreserven vid utgången av denna period. [Ändr. 51]

2.   Utan att det påverkar artiklarna 7,
  och
  12,13 och 17 ska det berörda lufttrafikföretaget ges företräde för

  hävdvunnet företräde vid
  tilldelningen av samma serie under nästa likvärdiga tidtabellsperiod, om lufttrafikföretaget begär detta inom den tidsfrist som avses i artikel 7.1, om [Ändr. 52]

| a) | lufttrafikföretaget har använt en serie av ankomst- och avgångstider för luftfart i regelbunden trafik och seriemässig luftfart i icke-regelbunden trafik och [Ändr. 53] |
| --- | --- |

a)

lufttrafikföretaget har använt en serie av ankomst- och avgångstider för luftfart i regelbunden trafik och seriemässig luftfart i icke-regelbunden trafik och [Ändr. 53]

| b) | lufttrafikföretaget kan visa på ett för samordnaren tillfredsställande sätt att det utnyttjat serien enligt samordnarens anvisningar under minst 85 %

  80 %
  av tiden under den period för vilken serien beviljades. [Ändr. 54] |
| --- | --- |

b)

lufttrafikföretaget kan visa på ett för samordnaren tillfredsställande sätt att det utnyttjat serien enligt samordnarens anvisningar under minst 85 %

  80 %
  av tiden under den period för vilken serien beviljades. [Ändr. 54]

2a.
     
  Luftfart i icke-regelbunden trafik bidrar till den regionala sammanhållningen och konkurrenskraften. När lufttrafikföretag regelbundet har använt ankomst- och avgångstider för sådan trafik vid en flygplats som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde, även om dessa tider inte alltid omfattar samma flyglinjer, ska prioritet ges åt begäran om fortsatt användning av sådana tider. [Ändr. 55]

3.   Serier av ankomst- och avgångstider får läggas om före tilldelningen av återstående ankomst- och avgångstider från den reserv som avses i artikel 9 till övriga sökande lufttrafikföretag endast av driftsskäl såsom, exempelvis, ändringar i fråga om typen av använt luftfartyg eller i fråga om den flyglinje som trafikeras av lufttrafikföretaget.
  , eller om det vid tilldelningen av serier av ankomst- och avgångstider till nytillträdande lufttrafikföretag enligt artikel 2 visar sig att omläggningen av ankomst- och avgångstider för dessa sökande lufttrafikföretag är bättre än den ursprungligen begärda omläggningen av ankomst- och avgångstider
  . Omläggningen blir giltig först efter uttrycklig bekräftelse från samordnaren. [Ändr. 56]

4.   Ankomst- och avgångstider som har tilldelats ett lufttrafikföretag före den 31 januari för följande sommarsäsong eller före den 31 augusti för följande vintersäsong, men som lämnas tillbaka till samordnaren för ny fördelning före respektive datum, ska inte tas med vid beräkningen av hur stor del av de tilldelade tiderna som använts om de ankomst- och avgångstider som fortfarande är tilldelade utgör en serie i den mening som avses i artikel 2.13.

De ankomst- och avgångstider som sammanfaller med helgdagar ska införlivas med serien för följande säsong utan att den uteblivna användningen behöver rättfärdigas.
  [Ändr. 57]

5.   Om lufttrafikföretaget inte kan visa att 85 %

  80 %
  av serien har använts ska det
  hävdvunna
  företräde som föreskrivs i punkt 2 inte ges, om inte den uteblivna användningen kan rättfärdigas med något av följande skäl: [Ändr. 58]

| a) | Icke förutsebara och tvingande omständigheter utanför lufttrafikföretagets kontroll, som lett till att






  i) | den flygplanstyp som vanligtvis används för flyglinjen i fråga har fått flygförbud, |
| --- | --- | --- |

a)

Icke förutsebara och tvingande omständigheter utanför lufttrafikföretagets kontroll, som lett till att

i)

den flygplanstyp som vanligtvis används för flyglinjen i fråga har fått flygförbud,

| ii) | hela eller delar av en flygplats eller ett luftrum har stängts, |
| --- | --- |

ii)

hela eller delar av en flygplats eller ett luftrum har stängts,

| iii) | det uppstår allvarliga störningar i driften på de berörda flygplatserna, även när det gäller de serier av ankomst- och avgångstider vid andra unionsflygplatser

  flygplatser
  som är kopplade till flyglinjer som har påverkats av sådana störningar, under en väsentlig del av den aktuella tidtabellsperioden. [Ändr. 59] |
| --- | --- |

iii)

det uppstår allvarliga störningar i driften på de berörda flygplatserna, även när det gäller de serier av ankomst- och avgångstider vid andra unionsflygplatser

  flygplatser
  som är kopplade till flyglinjer som har påverkats av sådana störningar, under en väsentlig del av den aktuella tidtabellsperioden. [Ändr. 59]

| b) | Ett avbrott i flygtrafiken orsakat av aktioner avsedda att störa denna trafik, exempelvis vid strejk, och som gör det praktiskt eller tekniskt omöjligt för lufttrafikföretaget att bedriva trafiken som planerat. |
| --- | --- |

b)

Ett avbrott i flygtrafiken orsakat av aktioner avsedda att störa denna trafik, exempelvis vid strejk, och som gör det praktiskt eller tekniskt omöjligt för lufttrafikföretaget att bedriva trafiken som planerat.

| c) | Allvarlig ekonomisk skada för ett berört EU-lufttrafikföretag

  lufttrafikföretag
  som medfört att den tillståndsgivande myndigheten utfärdat en tillfällig licens i avvaktan på en sådan ekonomisk omorganisation av lufttrafikföretaget som avses i artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1008/2008. [Ändr. 60] |
| --- | --- |

c)

Allvarlig ekonomisk skada för ett berört EU-lufttrafikföretag

  lufttrafikföretag
  som medfört att den tillståndsgivande myndigheten utfärdat en tillfällig licens i avvaktan på en sådan ekonomisk omorganisation av lufttrafikföretaget som avses i artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1008/2008. [Ändr. 60]

| d) | Ett rättsligt förfarande om tillämpningen av artikel 12 i denna förordning på flyglinjer som i enlighet med artikel 16 i förordning (EG) nr 1008/2008 ska omfattas av allmän trafikplikt, med till följd härav temporärt inställd trafik på dessa linjer. |
| --- | --- |

d)

Ett rättsligt förfarande om tillämpningen av artikel 12 i denna förordning på flyglinjer som i enlighet med artikel 16 i förordning (EG) nr 1008/2008 ska omfattas av allmän trafikplikt, med till följd härav temporärt inställd trafik på dessa linjer.

Verksamhetsförbud i unionen som antagits enligt kommissionens förordning (EG) nr 474/2006 av den 22 mars 2006 om upprättande av en gemenskapsförteckning enligt kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen (13) får inte godtas som ett skäl som rättfärdigar den uteblivna användningen av serien av ankomst- och avgångstider enligt denna punkt.

6.   På begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ ska kommissionen granska hur samordnarna på de flygplatser som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde tillämpar punkt 5.

Kommissionen ska inom två månader från och med det att en begäran inkommit fatta ett beslut i enlighet med förfarandet i artikel 16.2.

7.   Om villkoren i punkt 2 a och b inte är uppfyllda får kommissionen
  , i samråd med de olika partnerna,
  emellertid besluta att lufttrafikföretagen, för nästa tidtabellsperiod,
  fortfarande
  ska ges
  hävdvunnet
  företräde för

  vid
  tilldelningen av samma serier, om detta är motiverat av tvingande och brådskande skäl som är knutna till exceptionella händelser som kräver samstämmighet i tillämpningen av de åtgärder som ska vidtas vid dessa flygplatser. Kommissionen ska
  om medlemsstaten eller flygplatsen så begär inom en månad
  anta erforderliga åtgärder, som inte ska tillämpas längre tid än en tidtabellsperiod. Kommissionen ska anta dessa omedelbart tillämpliga genomförandeakter i enlighet med det förfarande som avses i artikel 16.3.
  De åtgärder som kommissionen antar får differentieras utifrån medlemsstat, flygplats eller typ av flygtrafiktjänst och utifrån vad som kännetecknar den exceptionella händelsen. [Ändr. 61]

8.   Inga ersättningskrav kan grundas på det faktum att det företräde för serier av ankomst- och avgångstider som avses i punkt 2 i denna artikel begränsas, inskränks eller upphävs genom andra bestämmelser i unionsrätten, i synnerhet fördragets bestämmelser om lufttransporter.

Artikel 11

Reservation av ankomst- och avgångstider

1.   Ledningsenheten vid en samordnad flygplats får besluta att använda systemet för flygplatsavgifter för att avskräcka lufttrafikföretagen från sent återlämnande av ankomst- och avgångstider till den reserv som avses i artikel9 och för att hålla lufttrafikföretagen ansvariga för att ha reserverat flygplatsinfrastruktur utan att utnyttja den. Följande principer ska följas:

| a) | Innan detta beslut fattas ska det förfarande som föreskrivs i artikel 6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/12/EG

   (14)

  följas. Samordnaren ska också rådfrågas. För samordnade flygplatser som inte omfattas av artikel 1.2 i direktiv 2009/12/EG ska flygplatsens ledningsenhet samråda med samordningskommittén och samordnaren. |
| --- | --- |

a)

Innan detta beslut fattas ska det förfarande som föreskrivs i artikel 6 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/12/EG

   (14)

  följas. Samordnaren ska också rådfrågas. För samordnade flygplatser som inte omfattas av artikel 1.2 i direktiv 2009/12/EG ska flygplatsens ledningsenhet samråda med samordningskommittén och samordnaren.

| b) | Detta beslut ska inte påverka den icke-diskriminerande och öppna karaktären hos processen för tilldelning av ankomst- och avgångstider och hos systemet för flygplatsavgifter. |
| --- | --- |

b)

Detta beslut ska inte påverka den icke-diskriminerande och öppna karaktären hos processen för tilldelning av ankomst- och avgångstider och hos systemet för flygplatsavgifter.

| c) | Detta beslut ska inte avskräcka lufttrafikföretagen från att träda in på marknaden eller från att utveckla tjänster, och det ska vara begränsat till att täcka de kostnader som flygplatsen ådragit sig för reservation av flygplatskapacitet som motsvarar de ankomst- och avgångstider som förblivit outnyttjade. |
| --- | --- |

c)

Detta beslut ska inte avskräcka lufttrafikföretagen från att träda in på marknaden eller från att utveckla tjänster, och det ska vara begränsat till att täcka de kostnader som flygplatsen ådragit sig för reservation av flygplatskapacitet som motsvarar de ankomst- och avgångstider som förblivit outnyttjade.

| d) | Lufttrafikföretag ska inte hållas ansvariga för att ha reserverat flygplatsinfrastruktur utan att utnyttja den för ankomst- och avgångstider som tilldelats men som återlämnats till reserven före den 31 januari för följande tidtabellsperiod för sommaren eller före den 31 augusti för följande tidtabellsperiod för vintern, för ankomst- och avgångstider som sammanfaller med helgdagar och som återlämnats till reserven före dessa datum, samt för ankomst- och avgångstider för vilka utebliven användning kan rättfärdigas på grundval av artikel 10.5. |
| --- | --- |

d)

Lufttrafikföretag ska inte hållas ansvariga för att ha reserverat flygplatsinfrastruktur utan att utnyttja den för ankomst- och avgångstider som tilldelats men som återlämnats till reserven före den 31 januari för följande tidtabellsperiod för sommaren eller före den 31 augusti för följande tidtabellsperiod för vintern, för ankomst- och avgångstider som sammanfaller med helgdagar och som återlämnats till reserven före dessa datum, samt för ankomst- och avgångstider för vilka utebliven användning kan rättfärdigas på grundval av artikel 10.5.

| e) | Detta beslut ska meddelas samordnaren, berörda parter och kommissionen senast sex månader före början av den berörda tidtabellssäsongen. |
| --- | --- |

e)

Detta beslut ska meddelas samordnaren, berörda parter och kommissionen senast sex månader före början av den berörda tidtabellssäsongen.

2.   Samordnaren ska till flygplatsens ledningsenhet överlämna all information som möjliggör genomförandet av det beslut som nämns i punkt 1.
  [Ändr. 62]

Artikel 12

Allmän trafikplikt

1.   En medlemsstat får

  ska
  reservera de ankomst- och avgångstider vid samordnade flygplatser som krävs för planerad trafik på flyglinjer där det råder allmän trafikplikt i enlighet med artikel 16 i förordning (EG) nr 1008/2008. Om de reserverade ankomst- och avgångstiderna inte används ska tiderna ställas till förfogande för andra lufttrafikföretag som är intresserade av att trafikera linjen inom ramen för den allmänna trafikplikten i enlighet med punkt 2. Om inga andra lufttrafikföretag är intresserade, och medlemsstaten inte utlyser ett anbudsförfarande i enlighet med artiklarna 16.10, 17.3–7 och 18.1 i förordning (EG) nr 1008/2008, ska ankomst- och avgångstiderna antingen reserveras för en annan linje som faller under den allmänna trafikplikten eller återgå till reserven.
  Ankomst- och avgångstiderna ska återgå till reserven om de inte används efter utgången av en period på högst sex månader. När en flyglinje inte längre uppfyller kriterierna för reservering av ankomst- och avgångstider vid allmän trafikplikt, ska ankomst- och avgångstiderna antingen reserveras för en annan linje som faller under den allmänna trafikplikten eller kvarbli hos det lufttrafikföretag som använde dessa om villkoret i artikel 10.2 i denna förordning uppfyllts för de berörda serierna. [Ändr. 63]

2.   Anbudsförfarandet i artiklarna 16.9, 17.3–7 och 18.1 i förordning (EG) nr 1008/2008 ska användas för de ankomst- och avgångstider som avses i punkt 1 i denna artikelom fler än ett EU-lufttrafikföretag är intresserat av att bedriva trafik på flyglinjen och inte har kunnat få ankomst- och avgångstider inom en timme före eller efter de tidpunkter företaget begärt av samordnaren.

ANKOMST- OCH AVGÅNGSTIDERNAS ÖVERFÖRBARHET

Artikel 13

Överföring och byte av ankomst- och avgångstider

1.   Ankomst- och avgångstider får

| a) | överföras av ett lufttrafikföretag
  eller mellan lufttrafikföretag inom ett konsortium
  från en linje eller ett slag av lufttrafik till en annan linje eller ett annat slag av lufttrafik som drivs av samma lufttrafikföretag, |
| --- | --- |

a)

överföras av ett lufttrafikföretag
  eller mellan lufttrafikföretag inom ett konsortium
  från en linje eller ett slag av lufttrafik till en annan linje eller ett annat slag av lufttrafik som drivs av samma lufttrafikföretag,

| b) | överföras mellan två lufttrafikföretag, med eller utan ekonomisk ersättning eller ersättning av annat slag, |
| --- | --- |

b)

överföras mellan två lufttrafikföretag, med eller utan ekonomisk ersättning eller ersättning av annat slag,

| c) | bytas, en mot en, mellan lufttrafikföretag med eller utan ekonomisk ersättning eller ersättning av annat slag.
  Ankomst- och avgångstider som nyligen har tilldelats lufttrafikföretag för en tidtabellsperiod får inte överföras eller bytas mot ersättning eller i vinstsyfte förrän utgången av åtminstone en motsvarande tidtabellsperiod. |
| --- | --- |

c)

bytas, en mot en, mellan lufttrafikföretag med eller utan ekonomisk ersättning eller ersättning av annat slag.
  Ankomst- och avgångstider som nyligen har tilldelats lufttrafikföretag för en tidtabellsperiod får inte överföras eller bytas mot ersättning eller i vinstsyfte förrän utgången av åtminstone en motsvarande tidtabellsperiod.

2.   Medlemsstaten

  Samordnaren
  ska inrätta en öppen ram som möjliggör kontakter mellan lufttrafikföretag med intresse för överföringar eller byten av ankomst- och avgångstider i enlighet med unionsrätten.

Samordnaren ska underrättas om de byten och överföringar som avses i punkt 1, och de får inte verkan innan samordnaren givit sin uttryckliga bekräftelse. Samordnaren ska bara godkänna överföringar och byten som är förenliga med denna förordning, och måste dessutom försäkra sig om att

| a) | flygplatsverksamheten inte påverkas negativt, varvid alla tekniska, driftsmässiga, prestandarelaterade och miljömässiga begränsningar ska beaktas, |
| --- | --- |

a)

flygplatsverksamheten inte påverkas negativt, varvid alla tekniska, driftsmässiga, prestandarelaterade och miljömässiga begränsningar ska beaktas,

| aa) | förbindelserna mellan regionala flygplatser och navflygplatser samt tillgången till icke-samordnade flygplatser inte påverkas negativt, |
| --- | --- |

aa)

förbindelserna mellan regionala flygplatser och navflygplatser samt tillgången till icke-samordnade flygplatser inte påverkas negativt,

| b) | hänsyn tas till begränsningar som införts med tillämpning av artikel 12, |
| --- | --- |

b)

hänsyn tas till begränsningar som införts med tillämpning av artikel 12,

| c) | överföringarna av ankomst- och avgångstider inte omfattas av punkt 3 i denna artikel . |
| --- | --- |

c)

överföringarna av ankomst- och avgångstider inte omfattas av punkt 3 i denna artikel .

För de överföringar och byten som avses i punkt 1 b och c ska lufttrafikföretagen delge samordnaren närmare upplysningar om eventuell ekonomisk ersättning eller ersättning av annat slag. De närmare upplysningarna om den ersättning som hör samman med överföringen eller bytet är konfidentiella,
  ska ingå i den verksamhetsrapport som avses i artikel 6.1,
  och samordnaren ska inte

  endast
  avslöja dem

  dessa uppgifter
  för någon annan än den medlemsstat där flygplatsen är belägen, eller för kommissionen, på deras begäran

  och för alla parter som bidrar till finansieringen av samordnaren
  . Överföringarna eller bytena får inte omfattas av
  restriktiva
  villkor som syftar till att begränsa möjligheten, för det lufttrafikföretag som önskar erhålla ankomst- och avgångstider, att ta upp konkurrensen med det lufttrafikföretag som överför eller byter dessa ankomst- och avgångstider.

3.   Ankomst- och avgångstider som tilldelats ett nytillträdande lufttrafikföretag enligt definitionen i artikel 2.2 får överföras till ett annat lufttrafikföretag med tillämpning av punkt 1 b i den här artikeln först efter två likvärdiga tidtabellsperioder utom vid lagenligt övertagande av verksamheten i ett konkursdrabbat företag.

Ankomst- och avgångstider som tilldelats ett nytillträdande lufttrafikföretag enligt definitionen i artikel 2.2 b får överföras till en annan flyglinje med tillämpning av punkt 1 a i den här artikeln först efter två likvärdiga tidtabellsperioder, utom när det nytillträdande företaget skulle ha fått samma prioritering på den nya flyglinjen som på den ursprungliga.

Ankomst- och avgångstider som tilldelats ett nytillträdande lufttrafikföretag enligt definitionen i artikel 2.2 får bytas med tillämpning av punkt 1 c i den här artikeln först efter två likvärdiga tidtabellsperioder; detta gäller dock ej om bytet sker för att förbättra ankomst- och avgångstiderna för trafiken i förhållande till de ursprungligen begärda tiderna.

Medlemsstaterna får anta åtgärder för att avsätta en del av intäkterna från handeln med ankomst- och avgångstider till en fond för att täcka kostnaderna för utvecklingen av infrastruktur vid flygplatser och optimeringen av tillhörande tjänster. För att säkerställa fullständig insyn i fonden ska den definieras och godkännas av en oberoende tillsynsmyndighet, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/12/EG av den 11 mars 2009 om flygplatsavgifter

   (15)

  . Fonden ska kontinuerligt förvaltas med iakttagande av principen om särredovisning så att det går att fastställa hur stor del av fondens ekonomiska medel som ska tilldelas varje flygplats. Intäkterna från handeln med ankomst- och avgångstider vid en given flygplats ska återinvesteras i samma flygplats. [Ändr. 64]

Artikel 14

Bestämmelser om konkurrensrätt

Denna förordning inverkar inte på offentliga myndigheters rätt att godkänna att ankomst- och avgångstider överförs från ett lufttrafikföretag till ett annat och att styra hur dessa fördelas med tillämpning av nationell konkurrensrätt, artiklarna 101, 102 eller 106 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eller rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EG:s koncentrationsförordning) (16).

DELEGERADE AKTER OCH KOMMITTÉ

Artikel 15

Utövande av delegering

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3.3 och 5.2 i slutet ska ges till kommissionen på obestämd tid

  för en period av fem år
  från och med ikraftträdandet av denna förordning.
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 65]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 3.3 och 5.2 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten för delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 3.3 och 5.2 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 16

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Den kommittén ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning(EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning(EU) nr 182/2011 tillämpas.

Om kommitténs yttrande ska erhållas genom skriftligt förfarande ska förfarandet avslutas utan resultat om kommitténs ordförande, inom fristen för avgivande av ett yttrande, beslutar detta eller om en två tredjedels majoritet av kommittémedlemmarna begär detta.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 8 i förordning(EU) nr 182/2011 tillämpas, jämförd med artikel 5.

4.   Därutöver kan kommissionen samråda med kommittén i frågor som rör tillämpningen av denna förordning.

GENOMFÖRANDEBESTÄMMELSER

Artikel 17

Överensstämmelse mellan ankomst- och avgångstiderna och färdplanerna

1.   När lufttrafikföretaget lämnar in en färdplan ska den innehålla en hänvisning till den tilldelade ankomst- och avgångstiden. Nätverksförvaltaren ska

  får, efter att ha hört det berörda lufttrafikföretaget,
  underkänna ett lufttrafikföretags färdplan om lufttrafikföretagets avsikt är att starta eller landa vid en samordnad flygplats under samordnade perioder utan att ha tilldelats ankomst- eller avgångstider av samordnaren. Flygbolag som bedriver affärsflygverksamhet anses inte förfoga över en ankomst- eller avgångstid om de måste bedriva verksamhet utanför den tidsperiod som anges genom ankomst- eller avgångstiden och om förseningen inte orsakas av flygtrafiktjänster.
  [Ändr. 66, 77 and 90/rev]

2.   Den berörda medlemsstaten ska anta bestämmelser som är nödvändiga för utbytet av information mellan samordnaren, nätverksförvaltaren, leverantörerna av flygtrafiktjänster och flygplatsens ledningsenhet.

Artikel 18

Kontroll av efterlevnad

1.   Samordnaren ska dra tillbaka ett lufttrafikföretags serier av ankomst- och avgångstider som, då företaget var i färd med att etablera sig, preliminärt tilldelats detta och placera dem i reserven den 31 januari för följande sommarsäsong eller den 31 augusti för följande vintersäsong om företaget saknar operativ licens eller motsvarande vid dessa datum eller om inte den behöriga tillståndsgivande myndigheten förklarar att det är sannolikt att en operativ licens eller motsvarande kommer att utfärdas innan den aktuella tidtabellsperioden inleds. De behöriga tillståndsgivande myndigheterna ska regelbundet delge samordnaren aktuell information och ska besvara samordnarens förfrågningar inom rimlig tid.

2.   Lufttrafikföretag som avsiktligen eller

  och
  vid upprepade tillfällen
  , eller allmänflyg/affärsflyg som avsiktligen,
  antingen trafikerar flyglinjer vid tidpunkter som i betydande grad avviker från de ankomst- och avgångstider som lufttrafikföretaget tilldelats i en serie eller använder sig av ankomst- och avgångstiderna på ett sätt som i betydande grad avviker från vad som angavs vid tidpunkten för tilldelningen
  och därmed vållar flygplatsen eller flygplatsdriften skada
  ska berövas det
  hävdvunna
  företräde som avses i artikel 10.2 . Samordnaren får efter att ha hört lufttrafikföretaget och ha utfärdat endast en varning besluta att dra tillbaka en sådan serie av ankomst- och avgångstider för återstoden av tidtabellsperioden, och placera dem i reserven. Om lufttrafikföretaget
  därefter
  begär likvärdiga ankomst- och avgångstider är samordnaren inte skyldig att tilldela sådana. [Ändr. 67]

Den berörda medlemsstaten ska se till att samordnaren inrättar ett effektivt system för övervakning av tillämpningen av denna punkt.

3.   Medlemsstaterna ska sörja för att det finns och tillämpas

  genomföra ett system med
  effektiva, proportionerliga och avskräckande sanktioner för att hantera

| — | som avsiktligen eller vid upprepade tillfällen

  lufttrafikföretag eller allmänflyg/affärsflyg som avsiktligen
  trafikerar flyglinjer utan motsvarande ankomst- eller avgångstid vid tidpunkter som i betydande grad avviker från de ankomst- och avgångstider som lufttrafikföretaget tilldelats, |
| --- | --- |

—

som avsiktligen eller vid upprepade tillfällen

  lufttrafikföretag eller allmänflyg/affärsflyg som avsiktligen
  trafikerar flyglinjer utan motsvarande ankomst- eller avgångstid vid tidpunkter som i betydande grad avviker från de ankomst- och avgångstider som lufttrafikföretaget tilldelats,

| — | användning av ankomst- eller avgångstider på ett sätt som i betydande grad avviker från vad som angavs vid tidpunkten för tilldelningen , |
| --- | --- |

—

användning av ankomst- eller avgångstider på ett sätt som i betydande grad avviker från vad som angavs vid tidpunkten för tilldelningen ,

| — | som återlämnar ankomst- och avgångstider efter den 31 januari för följande sommarsäsong eller efter den 31 augusti för följande vintersäsong, eller som bevarar outnyttjade ankomst- och avgångstider, varvid påföljden ska ta hänsyn till den eventuella användningen av den mekanism som avses i artikel 11, |
| --- | --- |

—

som återlämnar ankomst- och avgångstider efter den 31 januari för följande sommarsäsong eller efter den 31 augusti för följande vintersäsong, eller som bevarar outnyttjade ankomst- och avgångstider, varvid påföljden ska ta hänsyn till den eventuella användningen av den mekanism som avses i artikel 11,

| — | vägran att tillställa samordnaren eller tidtabellsanpassaren den information som anges i artiklarna 7 och 13 eller lämnande av felaktig eller missvisande information. |
| --- | --- |

—

vägran att tillställa samordnaren eller tidtabellsanpassaren den information som anges i artiklarna 7 och 13 eller lämnande av felaktig eller missvisande information.

Samordnaren ska i vederbörlig ordning informeras om tillämpningen av dessa sanktioner.
  Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om det sanktionssystem de har infört enligt denna punkt. [Ändr. 68]

3a.
     
  Medlemsstaterna ska också se till att ledningsorganet vid den samordnade flygplatsen inför och tillämpar effektiva, proportionella och avskräckande ekonomiska sanktioner för att hantera återlämnandet av ankomst- och avgångstider efter de överenskomna historiska referensdatumena för påföljande vintersäsong respektive sommarsäsong, eller bevarandet av outnyttjade ankomst- och avgångstider, i syfte att avskräcka lufttrafikföretagen från sent återlämnande av ankomst- och avgångstider till den reserv som avses i artikel 9 och för att hålla lufttrafikföretagen ansvariga för att ha reserverat flygplatsinfrastruktur utan att utnyttja den. I detta avseende ska följande principer respekteras:

| a) | Det förfarande som fastställs i artikel 6 i direktiv 2009/12/EG ska tillämpas innan sanktioner enligt denna punkt påförs. Samordnaren ska också rådfrågas. För samordnade flygplatser som inte omfattas av artikel 1.2 i direktiv 2009/12/EG ska flygplatsens ledningsorgan samråda med samordningskommittén och samordnaren. |
| --- | --- |

a)

Det förfarande som fastställs i artikel 6 i direktiv 2009/12/EG ska tillämpas innan sanktioner enligt denna punkt påförs. Samordnaren ska också rådfrågas. För samordnade flygplatser som inte omfattas av artikel 1.2 i direktiv 2009/12/EG ska flygplatsens ledningsorgan samråda med samordningskommittén och samordnaren.

| b) | Dessa sanktioner ska inte påverka den icke-diskriminerande och öppna karaktären hos processen för tilldelning av ankomst- och avgångstider och hos systemet för flygplatsavgifter. |
| --- | --- |

b)

Dessa sanktioner ska inte påverka den icke-diskriminerande och öppna karaktären hos processen för tilldelning av ankomst- och avgångstider och hos systemet för flygplatsavgifter.

| c) | Dessa sanktioner får inte avskräcka lufttrafikföretagen från att utveckla tjänster eller från att träda in på marknaden. |
| --- | --- |

c)

Dessa sanktioner får inte avskräcka lufttrafikföretagen från att utveckla tjänster eller från att träda in på marknaden.

| d) | Lufttrafikföretag ska inte hållas ansvariga för att ha reserverat flygplatsinfrastruktur utan att utnyttja den








  — | för ankomst- och avgångstider som tilldelats men som återlämnats till reserven före den 31 januari för följande tidtabellsperiod för sommaren eller före den 31 augusti för följande tidtabellsperiod för vintern, |
| --- | --- | --- |

d)

Lufttrafikföretag ska inte hållas ansvariga för att ha reserverat flygplatsinfrastruktur utan att utnyttja den

—

för ankomst- och avgångstider som tilldelats men som återlämnats till reserven före den 31 januari för följande tidtabellsperiod för sommaren eller före den 31 augusti för följande tidtabellsperiod för vintern,

| — | för ankomst- och avgångstider som sammanfaller med helgdagar och som återlämnats till reserven före den 31 januari för följande tidtabellsperiod för sommaren eller före den 31 augusti för följande tidtabellsperiod för vintern, och |
| --- | --- |

—

för ankomst- och avgångstider som sammanfaller med helgdagar och som återlämnats till reserven före den 31 januari för följande tidtabellsperiod för sommaren eller före den 31 augusti för följande tidtabellsperiod för vintern, och

| — | för ankomst- och avgångstider för vilka utebliven användning kan rättfärdigas på grundval av artikel 10.5. |
| --- | --- |

—

för ankomst- och avgångstider för vilka utebliven användning kan rättfärdigas på grundval av artikel 10.5.

| e) | Dessa sanktioner ska meddelas samordnaren, berörda parter och kommissionen senast sex månader före början av den berörda tidtabellssäsongen. |
| --- | --- |

e)

Dessa sanktioner ska meddelas samordnaren, berörda parter och kommissionen senast sex månader före början av den berörda tidtabellssäsongen.

| f) | Systemet med sanktioner ska vara intäktsneutralt för flygplatsens ledningsorgan, och systemets enda syfte ska vara att effektivisera tilldelningen av ankomst- och avgångstider. |
| --- | --- |

f)

Systemet med sanktioner ska vara intäktsneutralt för flygplatsens ledningsorgan, och systemets enda syfte ska vara att effektivisera tilldelningen av ankomst- och avgångstider.

Samordnaren ska till flygplatsens ledningsenhet överlämna all information som är nödvändig för genomförandet av denna punkt.

Medlemsstaterna ska ha infört dessa sanktioner senast ett år efter det att denna förordning antagits. De ska på vederbörligt sätt informera kommissionen, som ska utvärdera sanktionernas effektivitet. Vid misstankar om överträdelse av punkt 2 eller 3, genom övervakning av ankomst- och avgångstider eller på annat sätt, ska berörda lufttrafikföretag kontaktas skriftligen med uppgifter om den påstådda överträdelsen och en begäran om information om flygförbindelsen eller ankomst- och avgångstiderna i fråga. Om en ekonomisk sanktion är nödvändig, ska sanktionen gälla för varje enskilt fel som har begåtts av ett lufttrafikföretag som inte har iakttagit de villkor som fastställs i punkt 2 eller 3, och sanktionen ska vara på ett minsta belopp som ska fastställas på förhand av medlemsstaten. Flera överträdelser kan medföra en rad ekonomiska sanktioner och kan exempelvis leda till att beloppet på den ekonomiska sanktionen fördubblas för varje ytterligare överträdelse. Samordnaren ska i vederbörlig ordning informeras om åläggandet av sanktioner. Beslut om att ålägga ekonomiska sanktioner ska offentliggöras av samordnaren. [Ändr. 69]

4.   Om ett lufttrafikföretag inte kan uppnå den nyttjandegrad på 85 %

  80 %
  som krävs enligt artikel 10.2 , och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10.5 , kan samordnaren, efter att ha hört lufttrafikföretaget, besluta att dra tillbaka den serie av ankomst- och avgångstider det är fråga om under återstående tidtabellsperiod och placera tiderna i reserven. [Ändr. 70]

Om inga ankomst- och avgångstider har utnyttjats efter en tid som motsvarar 15 %

  20 %
  av seriens giltighetsperiod, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10.5 , ska samordnaren, efter att ha hört lufttrafikföretaget, placera serien i reserven för återstoden av tidtabellsperioden. Samordnaren får besluta att dra tillbaka serien av ankomst- och avgångstider före slutet av en period motsvarande 15 %

  20 %
  av seriens giltighetsperiod om lufttrafikföretaget inte bevisar att det har för avsikt att använda dem. [Ändr. 71]

Artikel 19

Klagomål och rätten att överklaga

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av rätt att överklaga beslut enligt nationell lagstiftning ska klagomål rörande tillämpningen av artiklarna 7.2, 9, 10, 13, 17, 18.1, 18.2
  , 18.3
  och 18.4 lämnas till samordningskommittén. Kommittén ska behandla ärendet inom en månad från det att klagomålet lämnades in, och om möjligt lägga fram förslag för samordnaren om hur problemet kan lösas. Om någon lösning inte står att finna får den ansvariga medlemsstaten inom ytterligare två månader föreskriva att en branschorganisation för lufttrafikföretag eller flygplatser eller annan tredje part medlar i ärendet. [Ändr. 72]

2.   Medlemsstaterna ska i överensstämmelse med nationell lagstiftning vidta lämpliga åtgärder för att skydda samordnarna med avseende på de ersättningskrav som hänför sig till deras åligganden i enlighet med denna förordning, utom i fall av grov oaktsamhet eller avsiktlig försummelse.

Artikel 20

Förbindelser med tredje land

1.   Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i artikel 16.2 besluta att en eller flera medlemsstater ska vidta åtgärder, t.ex. att dra tillbaka ankomst- och avgångstider, mot ett eller flera lufttrafikföretag från ett tredjeland för att komma till rätta med tredjelandets diskriminerande inställning, om ett tredje land vid tilldelningen av ankomst- och avgångstider vid dess flygplatser

| a) | inte behandlar EU-lufttrafikföretag på det sätt som unionen i enlighet med denna förordning behandlar lufttrafikföretag från det landet, |
| --- | --- |

a)

inte behandlar EU-lufttrafikföretag på det sätt som unionen i enlighet med denna förordning behandlar lufttrafikföretag från det landet,

| b) | i praktiken inte behandlar EU-lufttrafikföretag på det sätt som landet behandlar nationella lufttrafikföretag, eller |
| --- | --- |

b)

i praktiken inte behandlar EU-lufttrafikföretag på det sätt som landet behandlar nationella lufttrafikföretag, eller

| c) | gynnar lufttrafikföretag från andra tredje länder framför EU-lufttrafikföretag , |
| --- | --- |

c)

gynnar lufttrafikföretag från andra tredje länder framför EU-lufttrafikföretag ,

2.   Medlemsstaterna ska informera kommissionen om alla de svårigheter, rättsligt eller i praktiken, som ett EU-lufttrafikföretag stöter på när det försöker få ankomst- och avgångstider vid flygplatser i tredjeland.

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 21

Rapportering och samarbete

1.   Kommissionen ska inom fyra år

  tre år
  efter det att denna förordning trätt i kraft lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om dess tillämpning. Rapporten ska särskilt belysa tillämpningen av artiklarna 9, 10 , 11 och 13. [Ändr. 73]

1a.
     
  Kommissionen ska övervaka andrahandsmarknader för avgångs- och ankomsttider utifrån uppgifter som mottas av samordnarna och ska rapportera om relevanta utvecklingar, däribland utvecklingar med avseende på regionala förbindelser och förbindelser inom unionen, i sin årliga analys av luftfartsmarknaderna. [Ändr. 74]

2.   Medlemsstaterna och kommissionen ska samarbeta vid tillämpningen av denna förordning, särskilt när det gäller insamling av uppgifter för den rapport som avses i punkt 1.

Artikel 22

Upphävande

Förordning (EEG) nr 95/93 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga II.

Artikel 23

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den första dagen i den andra tidtabellsperiod som börjar efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens offentliga tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 173.

1

(2)  EUT C 277, 13.9.2012, s. 110.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 december 2012.

3

(4)  EGT L 14, 22.1.1993, s. 1.

4

(5)  Se bilaga I.

5

(6)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

6

(7)  EUT L 293, 31.10.2008, s. 3.

7

(8)  EUT L 96, 31.3.2004, s. 1.

8

(*)  EUT: Nummer, datum och offentliggörande för denna förordning.

*

(9)  
  EUT L 96, 31.3.2004, s. 20.

9

EUT L 96, 31.3.2004, s. 20.

(10)  EUT L 96, 31.3.2004, s. 20.

10

(11)  EUT L 185, 15.7.2011, s. 1.

11

(12)  EUT L 201, 3.8.2010, s. 1.

12

(13)  EUT L 84, 23.3.2006, s. 14.

13

(14)  
  EUT L 70, 14.3.2009, s. 11.

14

EUT L 70, 14.3.2009, s. 11.

(15)  

  EUT L 70, 14.3.2009, s. 11.

15

EUT L 70, 14.3.2009, s. 11.

(16)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

16

BILAGA I

Upphävd förordning och en förteckning över dess efterföljande ändringar

| Rådets förordning (EEG) nr 95/93 | (EGT L 14, 22.1.1993, s. 1) |
| --- | --- |
| Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 894/2002 | (EGT L 142, 31.5.2002, s. 3) |
| Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1554/2003 | (EUT L 221, 4.9.2003, s. 1) |
| Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 793/2004 | (EUT L 138, 30.4.2004, s. 50) |
| Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 545/2009 | (EUT L 167, 29.6.2009, s. 24) |

Rådets förordning (EEG) nr 95/93

(EGT L 14, 22.1.1993, s. 1)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 894/2002

(EGT L 142, 31.5.2002, s. 3)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1554/2003

(EUT L 221, 4.9.2003, s. 1)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 793/2004

(EUT L 138, 30.4.2004, s. 50)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 545/2009

(EUT L 167, 29.6.2009, s. 24)

BILAGA II

JÄMFÖRELSETABELL

| Förordning (EEG) nr 95/93 | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1.1 och 1.2 | Artikel 1.1 och 1.2 |
| Artikel 1.3 | — |
| Artikel 2 led a | Artikel 2, led 1 |
| Artikel 2 led b | Artikel 2, led 2 |
| Artikel 2 led c | — |
| Artikel 2 led d | Artikel 2, led 3 |
| Artikel 2 led e | Artikel 2, led 4 |
| Artikel 2 led f i | Artikel 2, led 5 |
| Artikel 2 led f ii | Artikel 2, led 6 |
| — | Artikel 2, led 7 |
| — | Artikel 2, led 8 |
| Artikel 2 led g | Artikel 2, led 11 |
| Artikel 2 led h | — |
| Artikel 2 led i | Artikel 2, led 10 |
| Artikel 2 led j | Artikel 2, led 12 |
| Artikel 2 led k | Artikel 2, led 13 |
| Artikel 2 led l | Artikel 2, led 14 |
| Artikel 2 led m | Artikel 2, led 15 |
| — | Artikel 2, led 16 |
| — | Artikel 2, led 17 |
| — | Artikel 2, led 18 |
| — | Artikel 2, led 19 |
| — | Artikel 2, led 20 |
| — | Artikel 2, led 21 |
| Artikel 3.1 | Artikel 3.1 |
| Artikel 3.2 | Artikel 3.2 |
| Artikel 3.3 | Artikel 3.3 |
| Artikel 3.4 | Artikel 3.4 |
| — | Artikel 3.5 |
| Artikel 3.5 | Artikel 3.6 |
| Artikel 3.6 | Artikel 3.7 |
| Artikel 3.7 | Artikel 3.8 |
| — | Artikel 3.9 |
| — | Artikel 3.10 |
| Artikel 4.1 | Artikel 5.1 |
| — | Artikel 5.2 |
| Artikel 4.2, led a | Artikel 5.3, led a |
| Artikel 4.2, led b första meningen | Artikel 5.3, led b |
| — | Artikel 5.3, led b i |
| — | Artikel 5.3, led b ii |
| — | Artikel 5.3, leden b iia och iib |
| Artikel 4.2, led b andra meningen | Artikel 5.3, led c |
| Artikel 4.2, led c | Artikel 5.3, led d |
| — | Artikel 5.3, andra stycket |
| Artikel 4.3 | Artikel 5.4 |
| Artikel 4.4 | Artikel 5.5 |
| Artikel 4.5 | Artikel 5.6 |
| Artikel 4.6 | Artikel 5.7 |
| Artikel 4.7 | Artiklarna 5.7 och 6.1, första stycket |
| — | Artikel 6.1, andra stycket |
| — | Artikel 6.2 |
| Artikel 4.8 | Artikel 6.3 |
| — | Artikel 6.4 |
| Artikel 4.9 | — |
| Artikel 4.10 | Artikel 6.5 |
| Artikel 5.1, första stycket | Artikel 8.1 första stycket |
| Artikel 5.1, andra stycket, led a | Artikel 8.1, andra stycket, leden ai till vii |
| — | Artikel 8.1, andra stycket, led a till led viia |
| — | Artikel 8.1, andra stycket, led b |
| Artikel 5.1, andra stycket, led b | Artikel 8.1, andra stycket, led c |
| Artikel 5.2 | Artikel 8.2 |
| Artikel 5.3 | Artikel 8.3 |
| Artikel 6.1, första och andra stycket | Artikel 4.1 |
| Artikel 6.2 | Artikel 4.5 |
| Artikel 6.3 | Artikel 4.2 |
| Artikel 6.1, tredje stycket | Artikel 4.4 |
| Artikel 7.1 till 7.3 | Artikel 7 |
| — | Artikel 7.3 a |
| Artikel 8.1 | Artikel 10.1 |
| Artikel 8.2, första stycket inledningsorden | Artikel 10.2 inledningsorden |
| Artikel 8.2, första stycket, första och andra strecksatserna | Artikel 10.2, leden a och b |
| Artikel 8.2 andra stycket | — |
| Artikel 8.3 | Artikel 9.3 |
| Artikel 8.4 | Artikel 10.5 |
| Artikel 8.5 | Artikel 9.8 första stycket |
| — | Artikel 9.8 andra stycket |
| Artikel 8.6 | Artikel 9.7 |
| Artikel 8.7 | Artikel 9.9 |
| — | Artikel 10.-1 |
| — | Artikel 10.2 a |
| | |
| | |
| Artikel 8a.1 | Artikel 13.1 |
| — | Artikel 13.2 första stycket |
| Artikel 8a.2 | Artikel 13.2 andra stycket |
| — | Artikel 13.2 tredje stycket |
| Artikel 8a.3 | Artikel 13.3 första till tredje stycket |
| — | Artikel 13.3 fjärde stycket |
| Artikel 8b första meningen | Artikel 10.7 |
| Artikel 8b andra meningen | Artikel 14 |
| Artikel 8b tredje meningen | — |
| Artikel 9 | Artikel 12 |
| Artikel 10.1 | Artikel 9.1 |
| Artikel 10.2 | — |
| Artikel 10.3 | Artikel 10.4 |
| Artikel 10.4, inledningsorden och led a, första, andra och tredje strecksatserna | Artikel 10.5, första stycket, leden a i, ii och iii |
| Artikel 10.4, leden b, c och d | Artikel 10.5, första stycket, leden b, c och d |
| — | Artikel 10.5, andra stycket |
| Artikel 10.5 | Artikel 10.7 |
| — | Artikel 10.6 |
| Artikel 10.6 | Artikel 9.3 |
| Artikel 10.7 | Artikel 9.4 |
| Artikel 10.8 | Artikel 9.5 |
| Artikel 10.9 | Artikel 9.6 |
| Artikel 10a | — |
| Artikel 11 | Artikel 19 |
| Artikel 12 | Artikel 20 |
| Artikel 13.1 och 13.2 | Artikel 16.1 och 16.2 |
| — | Artikel 16.3 |
| Artikel 13.3 | Artikel 16.4 |
| Artikel 13.4 | — |
| — | Artikel 15 |
| Artikel 14.1 | Artikel 17.1 |
| — | Artikel 17.2 |
| Artikel 14.2 | Artikel 18.1 |
| Artikel 14.3 | — |
| Artikel 14.4 | Artikel 18.2 |
| Artikel 14.5 | Artikel 18.3 |
| — | Artikel 18.3 a |
| Artikel 14.6, leden a och b | Artikel 18.4 första och andra stycket |
| Artikel 14a 1 | Artikel 21.1 |
| Artikel 14a 2 | Artikel 21.2 |
| — | Artikel 22 |
| Artikel 15 | Artikel 23 |
| — | Bilaga I |
| — | Bilaga II |

Förordning (EEG) nr 95/93

Denna förordning

Artikel 1.1 och 1.2

Artikel 1.1 och 1.2

Artikel 1.3

—

Artikel 2 led a

Artikel 2, led 1

Artikel 2 led b

Artikel 2, led 2

Artikel 2 led c

—

Artikel 2 led d

Artikel 2, led 3

Artikel 2 led e

Artikel 2, led 4

Artikel 2 led f i

Artikel 2, led 5

Artikel 2 led f ii

Artikel 2, led 6

—

Artikel 2, led 7

—

Artikel 2, led 8

Artikel 2 led g

Artikel 2, led 11

Artikel 2 led h

—

Artikel 2 led i

Artikel 2, led 10

Artikel 2 led j

Artikel 2, led 12

Artikel 2 led k

Artikel 2, led 13

Artikel 2 led l

Artikel 2, led 14

Artikel 2 led m

Artikel 2, led 15

—

Artikel 2, led 16

—

Artikel 2, led 17

—

Artikel 2, led 18

—

Artikel 2, led 19

—

Artikel 2, led 20

—

Artikel 2, led 21

Artikel 3.1

Artikel 3.1

Artikel 3.2

Artikel 3.2

Artikel 3.3

Artikel 3.3

Artikel 3.4

Artikel 3.4

—

Artikel 3.5

Artikel 3.5

Artikel 3.6

Artikel 3.6

Artikel 3.7

Artikel 3.7

Artikel 3.8

—

Artikel 3.9

—

Artikel 3.10

Artikel 4.1

Artikel 5.1

—

Artikel 5.2

Artikel 4.2, led a

Artikel 5.3, led a

Artikel 4.2, led b första meningen

Artikel 5.3, led b

—

Artikel 5.3, led b i

—

Artikel 5.3, led b ii

—

Artikel 5.3, leden b iia och iib

Artikel 4.2, led b andra meningen

Artikel 5.3, led c

Artikel 4.2, led c

Artikel 5.3, led d

—

Artikel 5.3, andra stycket

Artikel 4.3

Artikel 5.4

Artikel 4.4

Artikel 5.5

Artikel 4.5

Artikel 5.6

Artikel 4.6

Artikel 5.7

Artikel 4.7

Artiklarna 5.7 och 6.1, första stycket

—

Artikel 6.1, andra stycket

—

Artikel 6.2

Artikel 4.8

Artikel 6.3

—

Artikel 6.4

Artikel 4.9

—

Artikel 4.10

Artikel 6.5

Artikel 5.1, första stycket

Artikel 8.1 första stycket

Artikel 5.1, andra stycket, led a

Artikel 8.1, andra stycket, leden ai till vii

—

Artikel 8.1, andra stycket, led a till led viia

—

Artikel 8.1, andra stycket, led b

Artikel 5.1, andra stycket, led b

Artikel 8.1, andra stycket, led c

Artikel 5.2

Artikel 8.2

Artikel 5.3

Artikel 8.3

Artikel 6.1, första och andra stycket

Artikel 4.1

Artikel 6.2

Artikel 4.5

Artikel 6.3

Artikel 4.2

Artikel 6.1, tredje stycket

Artikel 4.4

Artikel 7.1 till 7.3

Artikel 7

—

Artikel 7.3 a

Artikel 8.1

Artikel 10.1

Artikel 8.2, första stycket inledningsorden

Artikel 10.2 inledningsorden

Artikel 8.2, första stycket, första och andra strecksatserna

Artikel 10.2, leden a och b

Artikel 8.2 andra stycket

—

Artikel 8.3

Artikel 9.3

Artikel 8.4

Artikel 10.5

Artikel 8.5

Artikel 9.8 första stycket

—

Artikel 9.8 andra stycket

Artikel 8.6

Artikel 9.7

Artikel 8.7

Artikel 9.9

—

Artikel 10.-1

—

Artikel 10.2 a

Artikel 8a.1

Artikel 13.1

—

Artikel 13.2 första stycket

Artikel 8a.2

Artikel 13.2 andra stycket

—

Artikel 13.2 tredje stycket

Artikel 8a.3

Artikel 13.3 första till tredje stycket

—

Artikel 13.3 fjärde stycket

Artikel 8b första meningen

Artikel 10.7

Artikel 8b andra meningen

Artikel 14

Artikel 8b tredje meningen

—

Artikel 9

Artikel 12

Artikel 10.1

Artikel 9.1

Artikel 10.2

—

Artikel 10.3

Artikel 10.4

Artikel 10.4, inledningsorden och led a, första, andra och tredje strecksatserna

Artikel 10.5, första stycket, leden a i, ii och iii

Artikel 10.4, leden b, c och d

Artikel 10.5, första stycket, leden b, c och d

—

Artikel 10.5, andra stycket

Artikel 10.5

Artikel 10.7

—

Artikel 10.6

Artikel 10.6

Artikel 9.3

Artikel 10.7

Artikel 9.4

Artikel 10.8

Artikel 9.5

Artikel 10.9

Artikel 9.6

Artikel 10a

—

Artikel 11

Artikel 19

Artikel 12

Artikel 20

Artikel 13.1 och 13.2

Artikel 16.1 och 16.2

—

Artikel 16.3

Artikel 13.3

Artikel 16.4

Artikel 13.4

—

—

Artikel 15

Artikel 14.1

Artikel 17.1

—

Artikel 17.2

Artikel 14.2

Artikel 18.1

Artikel 14.3

—

Artikel 14.4

Artikel 18.2

Artikel 14.5

Artikel 18.3

—

Artikel 18.3 a

Artikel 14.6, leden a och b

Artikel 18.4 första och andra stycket

Artikel 14a 1

Artikel 21.1

Artikel 14a 2

Artikel 21.2

—

Artikel 22

Artikel 15

Artikel 23

—

Bilaga I

—

Bilaga II

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/245 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/245

---

P7_TA(2012)0496

Införande av driftsrestriktioner av bullerskäl vid flygplatser i unionen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om regler och förfaranden för att av bullerskäl införa driftsrestriktioner vid flygplatser i unionen inom en väl avvägd strategi och om upphävande av direktiv 2002/30/EG (COM(2011)0828 – C7-0456/2011 – 2011/0398(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2015/C 434/44)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0828), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0828),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0456/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0456/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttranden från den franska senaten, det tyska förbundsrådet och den nederländska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden från den franska senaten, det tyska förbundsrådet och den nederländska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 mars 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 mars 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 11 maj 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 11 maj 2012 (2),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0372/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0372/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  
  EUT C 181, 21.6.2012, s. 173.

(2)  
  EUT C 277, 13.9.2012, s. 110.

---

P7_TC1-COD(2011)0398

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om regler och förfaranden för att av bullerskäl införa driftsrestriktioner vid flygplatser i unionen inom en väl avvägd strategi och om upphävande av direktiv 2002/30/EG

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 100.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Ett centralt mål för den gemensamma transportpolitiken är hållbar utveckling. Detta kräver ett samordnat tillvägagångssätt som syftar till både välfungerande transportsystem i unionen och till skydd av miljön. |
| --- | --- |

(1)

Ett centralt mål för den gemensamma transportpolitiken är hållbar utveckling. Detta kräver ett samordnat tillvägagångssätt som syftar till både välfungerande transportsystem i unionen och till skydd av miljön.

| (2) | För en hållbar utveckling av luftfarten krävs att åtgärder införs med målet att minska bullerstörningar

  bullret
  från luftfartyg vid flygplatser
  och omkringliggande områden
  som är särskilt utsatta för bullerproblem. Ett stort antal unionsmedborgare är utsatta för höga bullernivåer, vilka

  särskilt till följd av nattflygningar, vilket
  kan leda till negativa effekter för hälsan. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(2)

För en hållbar utveckling av luftfarten krävs att åtgärder införs med målet att minska bullerstörningar

  bullret
  från luftfartyg vid flygplatser
  och omkringliggande områden
  som är särskilt utsatta för bullerproblem. Ett stort antal unionsmedborgare är utsatta för höga bullernivåer, vilka

  särskilt till följd av nattflygningar, vilket
  kan leda till negativa effekter för hälsan. [Ändr. 1]

| (3) | Efter att de bullrigaste luftfartygen tagits ur trafik enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/30/EG av den 26 mars 2002 om regler och förfaranden för att av bullerskäl införa driftsrestriktioner vid flygplatser i gemenskapen (4) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/93/EG av den 12 december 2006 om reglering av utnyttjandet av luftfartyg som omfattas av volym 1, del II, kapitel 3 i bilaga 16 till konventionen om internationell civil luftfart, andra upplagan (1988) (5) krävs en uppdatering med nya åtgärder för att myndigheter ska ges möjlighet att hantera de bullrigaste luftfartygen och förbättra bullermiljön kring flygplatser i unionen inom det internationella ramverket om en väl avvägd strategi för bullerhantering. |
| --- | --- |

(3)

Efter att de bullrigaste luftfartygen tagits ur trafik enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/30/EG av den 26 mars 2002 om regler och förfaranden för att av bullerskäl införa driftsrestriktioner vid flygplatser i gemenskapen (4) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/93/EG av den 12 december 2006 om reglering av utnyttjandet av luftfartyg som omfattas av volym 1, del II, kapitel 3 i bilaga 16 till konventionen om internationell civil luftfart, andra upplagan (1988) (5) krävs en uppdatering med nya åtgärder för att myndigheter ska ges möjlighet att hantera de bullrigaste luftfartygen och förbättra bullermiljön kring flygplatser i unionen inom det internationella ramverket om en väl avvägd strategi för bullerhantering.

| (4) | I Internationella civila luftfartsorganisationens (ICAO) resolution A33/7 införs begreppet ”väl avvägd strategi” för bullerhantering och fastslås en enhetlig metod för att hantera buller från luftfartyg. ICAO:s ”väl avvägda strategi” bör även fortsättningsvis utgöra grunden för bullerregleringar för luftfarten som global industri. I den väl avvägda strategin tas hänsyn till värdet av relevanta rättsliga skyldigheter, befintliga avtal, nuvarande lagstiftning och etablerad politik, vilka inte heller föreskrivs av den. Införlivandet av de internationella reglerna om den väl avvägda strategin i denna förordning bör avsevärt minska risken för internationella tvister i det fall flygbolag från tredje land påverkas av bullerrelaterade driftsrestriktioner. |
| --- | --- |

(4)

I Internationella civila luftfartsorganisationens (ICAO) resolution A33/7 införs begreppet ”väl avvägd strategi” för bullerhantering och fastslås en enhetlig metod för att hantera buller från luftfartyg. ICAO:s ”väl avvägda strategi” bör även fortsättningsvis utgöra grunden för bullerregleringar för luftfarten som global industri. I den väl avvägda strategin tas hänsyn till värdet av relevanta rättsliga skyldigheter, befintliga avtal, nuvarande lagstiftning och etablerad politik, vilka inte heller föreskrivs av den. Införlivandet av de internationella reglerna om den väl avvägda strategin i denna förordning bör avsevärt minska risken för internationella tvister i det fall flygbolag från tredje land påverkas av bullerrelaterade driftsrestriktioner.

| (5) | I kommissionens rapport av den 15 februari 2008 till rådet och Europaparlamentet om driftsrestriktioner på grund av buller vid EU-flygplatser framgick behovet av att i direktiv 2002/30/EG förtydliga ansvarsfördelningen och berörda parters rättigheter och skyldigheter under bulleranalysen för att garantera att kostnadseffektiva åtgärder vidtas så att målen om minskat buller uppnås. |
| --- | --- |

(5)

I kommissionens rapport av den 15 februari 2008 till rådet och Europaparlamentet om driftsrestriktioner på grund av buller vid EU-flygplatser framgick behovet av att i direktiv 2002/30/EG förtydliga ansvarsfördelningen och berörda parters rättigheter och skyldigheter under bulleranalysen för att garantera att kostnadseffektiva åtgärder vidtas så att målen om minskat buller uppnås.

| (6) | Medlemsstaternas införande av driftsrestriktioner vid unionens flygplatser från fall till fall kan bidra till att förbättra bullermiljön kring flygplatser, även om kapaciteten därmed begränsas. Det finns emellertid en risk att konkurrensstörningar uppstår eller att effektiviteten i unionens luftfartsnätverk försämras på grund av ett ineffektivt utnyttjande av den befintliga kapaciteten. Eftersom målen i denna förodning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför bättre kan uppnås på unionsnivå genom harmoniserade regler om införandet av driftsrestriktioner som en del av bullerhanteringen kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. I denna harmoniserade metod anges inte kvalitativa mål för buller, som även fortsättningsvis anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av den 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller (6) och annan europeisk, nationell eller lokal lagstiftning, och inte heller regleras valet av vissa åtgärder. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaternas införande av driftsrestriktioner vid unionens flygplatser från fall till fall kan bidra till att förbättra bullermiljön kring flygplatser, även om kapaciteten därmed begränsas. Det finns emellertid en risk att konkurrensstörningar uppstår eller att effektiviteten i unionens luftfartsnätverk försämras på grund av ett ineffektivt utnyttjande av den befintliga kapaciteten. Eftersom målen i denna förodning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför bättre kan uppnås på unionsnivå genom harmoniserade regler om införandet av driftsrestriktioner som en del av bullerhanteringen kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. I denna harmoniserade metod anges inte kvalitativa mål för buller, som även fortsättningsvis anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av den 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller (6) och annan europeisk, nationell eller lokal lagstiftning, och inte heller regleras valet av vissa åtgärder.

| (6a) | I syfte att minska behovet av driftsrestriktioner bör de nationella handlingsplaner som avses i direktiv 2002/49/EG inom en snar framtid omfatta antagandet av kompletterande åtgärder för bullerhantering utanför flygplatserna, såsom ljudisolering av bostäder och allmänna ljudisoleringsplaner. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(6a)

I syfte att minska behovet av driftsrestriktioner bör de nationella handlingsplaner som avses i direktiv 2002/49/EG inom en snar framtid omfatta antagandet av kompletterande åtgärder för bullerhantering utanför flygplatserna, såsom ljudisolering av bostäder och allmänna ljudisoleringsplaner. [Ändr. 2]

| (7) | Bulleranalyser bör ske regelbundet, men sådana analyser bör enbart leda till ytterligare bullerreducerande åtgärder i de fall där den nuvarande kombinationen av sådana åtgärder inte uppnår målen om minskat buller. |
| --- | --- |

(7)

Bulleranalyser bör ske regelbundet, men sådana analyser bör enbart leda till ytterligare bullerreducerande åtgärder i de fall där den nuvarande kombinationen av sådana åtgärder inte uppnår målen om minskat buller.

| (8) | En kostnadsnyttoanalys visar de totala ekonomiska effekterna

  Målet om minskat buller bör fastställas
  genom att jämföra

  jämförelse av
  alla kostnader med nyttan

  all nytta
  , men en kostnadseffektivitetsanalys fokuserar på

  verktyget för
  att uppnå ett visst

  detta
  mål på det mest kostnadseffektiva sättet, vilket enbart kräver en jämförelse av kostnaderna

  bör vara kostnadseffektivt med hänsyn till hälsoaspekter och ekonomiska och sociala aspekter
  . [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(8)

En kostnadsnyttoanalys visar de totala ekonomiska effekterna

  Målet om minskat buller bör fastställas
  genom att jämföra

  jämförelse av
  alla kostnader med nyttan

  all nytta
  , men en kostnadseffektivitetsanalys fokuserar på

  verktyget för
  att uppnå ett visst

  detta
  mål på det mest kostnadseffektiva sättet, vilket enbart kräver en jämförelse av kostnaderna

  bör vara kostnadseffektivt med hänsyn till hälsoaspekter och ekonomiska och sociala aspekter
  . [Ändr. 4]

| (9) | Ett förfarande för upphävande av bullerreducerande åtgärder är viktigt för att undvika oönskade konsekvenser för luftfartssäkerheten, flygplatskapaciteten och konkurrensen. Ett överklagandeförfarande mot bullerrelaterade driftsrestriktioner kan gälla målen om minskat buller, analysmetoder och val av kostnadseffektiva åtgärder, men ett överklagande får inte upphäva

  Kommissionen bör kunna utvärdera de föreslagna driftsrestriktionerna före
  genomförandet. Därför bör kommissionen i god tid före genomförandet av åtgärderna ha möjlighet att tillämpa överklagandeförfarandet och tillfälligt upphäva åtgäder som anses kunna få oönskade eller irreversibla följder. Upphävandet bör vara för en begränsad period

  av dem
  . [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(9)

Ett förfarande för upphävande av bullerreducerande åtgärder är viktigt för att undvika oönskade konsekvenser för luftfartssäkerheten, flygplatskapaciteten och konkurrensen. Ett överklagandeförfarande mot bullerrelaterade driftsrestriktioner kan gälla målen om minskat buller, analysmetoder och val av kostnadseffektiva åtgärder, men ett överklagande får inte upphäva

  Kommissionen bör kunna utvärdera de föreslagna driftsrestriktionerna före
  genomförandet. Därför bör kommissionen i god tid före genomförandet av åtgärderna ha möjlighet att tillämpa överklagandeförfarandet och tillfälligt upphäva åtgäder som anses kunna få oönskade eller irreversibla följder. Upphävandet bör vara för en begränsad period

  av dem
  . [Ändr. 5]

| (9a) | Användningen av godkända förfaranden för drift med minsta möjliga buller bör säkerställa att den nödvändiga flygsäkerheten upprätthålls genom att hänsyn tas till alla faktorer som skulle kunna påverka viss drift. Åtgärder för drift med minsta möjliga buller får inte utesluta eller förbjuda säkerhetsåtgärder mot terrorism. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(9a)

Användningen av godkända förfaranden för drift med minsta möjliga buller bör säkerställa att den nödvändiga flygsäkerheten upprätthålls genom att hänsyn tas till alla faktorer som skulle kunna påverka viss drift. Åtgärder för drift med minsta möjliga buller får inte utesluta eller förbjuda säkerhetsåtgärder mot terrorism. [Ändr. 6]

| (10) | Bulleranalyser bör
  i enlighet med direktiv 2002/49/EG
  bygga på befintlig och tillgänglig information och det bör säkerställas att

  objektiva och mätbara kriterier, som är gemensamma för alla medlemsstater.
  Sådan information är

  måste vara
  tillförlitlig
  , ha samlats in på ett öppet sätt, vara jämförbar
  och tillgänglig för behöriga myndigheter och

  alla
  intressenter.
  Analyserna bör omfatta övervakning av den senaste tekniken och informationsutbyte om de senaste rönen beträffande de förfaranden som bör tillämpas.
  Behöriga myndigheter bör inrätta nödvändiga övervaknings- och efterlevnadsverktyg.
  Bulleranalyserna bör genomföras eller övervakas av externa organ som inte är knutna till flygplatsoperatören. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(10)

Bulleranalyser bör
  i enlighet med direktiv 2002/49/EG
  bygga på befintlig och tillgänglig information och det bör säkerställas att

  objektiva och mätbara kriterier, som är gemensamma för alla medlemsstater.
  Sådan information är

  måste vara
  tillförlitlig
  , ha samlats in på ett öppet sätt, vara jämförbar
  och tillgänglig för behöriga myndigheter och

  alla
  intressenter.
  Analyserna bör omfatta övervakning av den senaste tekniken och informationsutbyte om de senaste rönen beträffande de förfaranden som bör tillämpas.
  Behöriga myndigheter bör inrätta nödvändiga övervaknings- och efterlevnadsverktyg.
  Bulleranalyserna bör genomföras eller övervakas av externa organ som inte är knutna till flygplatsoperatören. [Ändr. 7]

| (11) | Medlemsstaterna har beslutat om bullerrelaterade driftsrestriktioner i enlighet med nationell lagstiftning baserad på nationellt godkända bullermätningsmetoder, som kanske (ännu) inte är helt konsekventa med den metod som beskrivs i den officiella Europeiska civila luftfartskonferensens (ECAC) rapportdokument 29 om ”Standard Method of Computing Noise Contours around Civil Airports” och kanske inte heller använder internationellt erkänd information om luftfartygs bullerprestanda. En driftsrestriktions effektivitet och verkan, tillsammans med effektiviteten och verkan för den relevanta handlingsplan där restriktionen utgör en del, bör analyseras i enlighet med metoderna som föreskrivs i ECAC:s dokument 29 och ICAO:s väl avvägda strategi. Medlemsstaterna bör därför anpassa sina analyser av driftsrestriktioner i den nationella lagstiftningen så att de fullständigt stämmer överens med ECAC:s dokument 29. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstaterna har beslutat om bullerrelaterade driftsrestriktioner i enlighet med nationell lagstiftning baserad på nationellt godkända bullermätningsmetoder, som kanske (ännu) inte är helt konsekventa med den metod som beskrivs i den officiella Europeiska civila luftfartskonferensens (ECAC) rapportdokument 29 om ”Standard Method of Computing Noise Contours around Civil Airports” och kanske inte heller använder internationellt erkänd information om luftfartygs bullerprestanda. En driftsrestriktions effektivitet och verkan, tillsammans med effektiviteten och verkan för den relevanta handlingsplan där restriktionen utgör en del, bör analyseras i enlighet med metoderna som föreskrivs i ECAC:s dokument 29 och ICAO:s väl avvägda strategi. Medlemsstaterna bör därför anpassa sina analyser av driftsrestriktioner i den nationella lagstiftningen så att de fullständigt stämmer överens med ECAC:s dokument 29.

| (12) | Centralisering av information om buller skulle avsevärt minska administrationsarbetet för både flygbolag och flygplatsoperatörer. Sådan information finns och förvaltas för närvarande på varje flygplats för sig. Dessa data behöver bli tillgängliga för dem i driftssyfte. Det är viktigt att använda Europeiska byrån för luftfartssäkerhets databank om bullerprestandacertifiering som ett valideringsverktyg tillsammans med Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänsts (Eurocontrol) data om enskilda flygningar. Sådana data begärs redan systematiskt för central flödeshantering, men de behöver specificeras för denna förordning och för prestationsreglering av flygledningen. God tillgång till validerade modelleringsdata bör förbättra kvaliteten på kartläggningen av bullerkonturer vid enskilda flygplatser och den strategiska kartläggningen till stöd för politiska beslut. |
| --- | --- |

(12)

Centralisering av information om buller skulle avsevärt minska administrationsarbetet för både flygbolag och flygplatsoperatörer. Sådan information finns och förvaltas för närvarande på varje flygplats för sig. Dessa data behöver bli tillgängliga för dem i driftssyfte. Det är viktigt att använda Europeiska byrån för luftfartssäkerhets databank om bullerprestandacertifiering som ett valideringsverktyg tillsammans med Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänsts (Eurocontrol) data om enskilda flygningar. Sådana data begärs redan systematiskt för central flödeshantering, men de behöver specificeras för denna förordning och för prestationsreglering av flygledningen. God tillgång till validerade modelleringsdata bör förbättra kvaliteten på kartläggningen av bullerkonturer vid enskilda flygplatser och den strategiska kartläggningen till stöd för politiska beslut.

| (13) | För att spegla den kontinuerliga utvecklingen inom motor- och flygplansskrovteknik och metoderna för att kartlägga bullerkonturer bör rätten att anta rättsakter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen vad avser regelbundna uppdateringar av de bullerstandarder för luftfartyg som hänvisas till i denna förordning och hänvisningen till tillhörande certifieringsmetoder, ändringar av definitionerna av luftfartyg som uppfyller bullernorm med liten marginal och därmed av civila luftfartyg och uppdateringar av hänvisningen till metoden för att beräkna bullerkonturer.

  av metoden och den tekniska rapporten rörande analysen av bullersituationen vid en flygplats
  . Det är av särskild vikt att kommissionen genomför lämpliga samråd under förberedelsearbetet, även på expertnivå. Kommissionen bör, vid utarbetandet av delegerade rättsakter, se till att relevanta dokument i god tid överförs till Europaparlamentet och rådet. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(13)

För att spegla den kontinuerliga utvecklingen inom motor- och flygplansskrovteknik och metoderna för att kartlägga bullerkonturer bör rätten att anta rättsakter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen vad avser regelbundna uppdateringar av de bullerstandarder för luftfartyg som hänvisas till i denna förordning och hänvisningen till tillhörande certifieringsmetoder, ändringar av definitionerna av luftfartyg som uppfyller bullernorm med liten marginal och därmed av civila luftfartyg och uppdateringar av hänvisningen till metoden för att beräkna bullerkonturer.

  av metoden och den tekniska rapporten rörande analysen av bullersituationen vid en flygplats
  . Det är av särskild vikt att kommissionen genomför lämpliga samråd under förberedelsearbetet, även på expertnivå. Kommissionen bör, vid utarbetandet av delegerade rättsakter, se till att relevanta dokument i god tid överförs till Europaparlamentet och rådet. [Ändr. 8]

| (13a) | För att säkerställa rättsäkerhet och tillförlitlighet i planeringen bör driftsrestriktioner och beslut om flygplatsdrift, inklusive domstolsbeslut och resultat av medlingsförfaranden som redan hade inletts eller som var under granskning före ikraftträdandet av denna förordning, inte omfattas av denna förordning utan behandlas enligt nuvarande regler. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(13a)

För att säkerställa rättsäkerhet och tillförlitlighet i planeringen bör driftsrestriktioner och beslut om flygplatsdrift, inklusive domstolsbeslut och resultat av medlingsförfaranden som redan hade inletts eller som var under granskning före ikraftträdandet av denna förordning, inte omfattas av denna förordning utan behandlas enligt nuvarande regler. [Ändr. 9]

| (16) | I beaktande av behovet av konsekvent tillämpning av bulleranalysmetoden på unionens luftfartsmarknad fastställs i denna förordning gemensamma regler inom området driftsrestriktioner på grund av buller. Direktiv 2002/30/EG bör därför upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(16)

I beaktande av behovet av konsekvent tillämpning av bulleranalysmetoden på unionens luftfartsmarknad fastställs i denna förordning gemensamma regler inom området driftsrestriktioner på grund av buller. Direktiv 2002/30/EG bör därför upphöra att gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte, mål och tillämpningsområde

1.   I denna förordning fastställs regler

  reglerna
  för införandet av bullerrelaterade driftsrestriktioner på ett konsekvent sätt från flygplats till flygplats
  , och om ett bullerproblem har konstaterats,
  för att förbättra bullermiljön och begränsa antalet människor som väsentligen drabbas av de skadliga effekterna av buller från luftfartyg, i enlighet med den väl avvägda strategin. [Ändr. 11]

2.   Målen med denna förordning är att

| (a) | underlätta uppfyllandet av specifika mål om minskat omgivningsbuller, såsom de fastställs i unionens regler samt nationella och

  eller
  lokala regler, och att bedöma deras ömsesidiga samband med andra miljömål,
  inklusive hälsoaspekter,
  på enskild flygplatsnivå, och [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(a)

underlätta uppfyllandet av specifika mål om minskat omgivningsbuller, såsom de fastställs i unionens regler samt nationella och

  eller
  lokala regler, och att bedöma deras ömsesidiga samband med andra miljömål,
  inklusive hälsoaspekter,
  på enskild flygplatsnivå, och [Ändr. 12]

| (b) | möjliggöra att de mest kostnadseffektiva bullerreduceringsåtgärderna
  , med beaktande av hälsoaspekter, ekonomiska och sociala aspekter,
  väljs i enlighet med den väl avvägda strategin för att uppnå en hållbar utveckling för flygplatsen och kapaciteten i flygledningsnätverket ur ett gate-till-gate-perspektiv. [Ändr. 44 och 48] |
| --- | --- |

(b)

möjliggöra att de mest kostnadseffektiva bullerreduceringsåtgärderna
  , med beaktande av hälsoaspekter, ekonomiska och sociala aspekter,
  väljs i enlighet med den väl avvägda strategin för att uppnå en hållbar utveckling för flygplatsen och kapaciteten i flygledningsnätverket ur ett gate-till-gate-perspektiv. [Ändr. 44 och 48]

3.   Denna förordning ska gälla för
  flygningar med
  luftfartyg som används i civil luftfart. [Ändr. 14]

Den ska inte gälla för luftfartyg

  flygningar med luftfartyg
  som används i militär verksamhet, tull- eller polisverksamhet eller liknande verksamhet. [Ändr. 15]

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning avses med

| (1) | flygplats: en flygplats som har över 50  000 civila flygrörelser per kalenderår (som flygrörelse räknas start eller landning), varvid hänsyn ska tas till det genomsnittliga antalet flygrörelser under de tre senaste kalenderåren före bulleranalysen, |
| --- | --- |

(1)

flygplats: en flygplats som har över 50  000 civila flygrörelser per kalenderår (som flygrörelse räknas start eller landning), varvid hänsyn ska tas till det genomsnittliga antalet flygrörelser under de tre senaste kalenderåren före bulleranalysen,

| (2) | väl avvägd strategi: den metod

  process som fastställts av ICAO volym 1, femte delen i bilaga 16 till Konventionen om internationell civil luftfart (Chicagokonventionen)
  enligt vilken de möjliga åtgärderna, nämligen minskning av flygbullret vid källan, markanvändningsplanering och markförvaltning, förfaranden för drift med minsta möjliga buller och driftsrestriktioner, bedöms på ett konsekvent sätt i syfte att bemöta bullerproblem

  minimera buller
  på det mest kostnadseffektiva sättet
  , med hänsyn till bland annat hälsoaspekter och ekonomiska aspekter,
  från flygplats till flygplats
  , för att skydda de människors hälsa som bor i närliggande områden, [Ändr. 45 och 49] |
| --- | --- |

(2)

väl avvägd strategi: den metod

  process som fastställts av ICAO volym 1, femte delen i bilaga 16 till Konventionen om internationell civil luftfart (Chicagokonventionen)
  enligt vilken de möjliga åtgärderna, nämligen minskning av flygbullret vid källan, markanvändningsplanering och markförvaltning, förfaranden för drift med minsta möjliga buller och driftsrestriktioner, bedöms på ett konsekvent sätt i syfte att bemöta bullerproblem

  minimera buller
  på det mest kostnadseffektiva sättet
  , med hänsyn till bland annat hälsoaspekter och ekonomiska aspekter,
  från flygplats till flygplats
  , för att skydda de människors hälsa som bor i närliggande områden, [Ändr. 45 och 49]

| (3) | luftfartyg: luftfartyg med fasta vingar och högsta tillåtna startmassa om 34  000 kg eller mer, eller vars godkända passagerarkapacitet för denna typ av luftfartyg är mer än 19 passagerare, ej inräknat platser endast avsedda för besättningen, |
| --- | --- |

(3)

luftfartyg: luftfartyg med fasta vingar och högsta tillåtna startmassa om 34  000 kg eller mer, eller vars godkända passagerarkapacitet för denna typ av luftfartyg är mer än 19 passagerare, ej inräknat platser endast avsedda för besättningen,

| (4) | luftfartyg som uppfyller bullernorm med liten marginal: civila luftfartyg som uppfyller certifieringsgränserna

  som är certifierade i enlighet med gränserna
  i volym 1, andra delen, kapitel 3 i bilaga 16 till Chicagokonventionen med en sammanlagd marginal på högst 10 EPNdB

  8 EPNdB
  (Effective Perceived Noise in decibels

  Decibels
  ), där

  under en övergångsperiod på fyra år efter den...



   (7)



  och med en sammanlagd marginal på högst 10 EPNdB efter det att denna övergångsperiod har upphört;
  sammanlagd marginal är det värde i EPNdB som erhålls genom addition av marginalerna (dvs. skillnaderna mellan certifierad bullernivå och högsta tillåtna bullernivå) vid de tre referenspunkter för bullermätningen som definieras i volym 1, andra delen, kapitel 4

  kapitel 3
  i bilaga 16 till Chicagokonventionen, [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(4)

luftfartyg som uppfyller bullernorm med liten marginal: civila luftfartyg som uppfyller certifieringsgränserna

  som är certifierade i enlighet med gränserna
  i volym 1, andra delen, kapitel 3 i bilaga 16 till Chicagokonventionen med en sammanlagd marginal på högst 10 EPNdB

  8 EPNdB
  (Effective Perceived Noise in decibels

  Decibels
  ), där

  under en övergångsperiod på fyra år efter den...



   (7)



  och med en sammanlagd marginal på högst 10 EPNdB efter det att denna övergångsperiod har upphört;
  sammanlagd marginal är det värde i EPNdB som erhålls genom addition av marginalerna (dvs. skillnaderna mellan certifierad bullernivå och högsta tillåtna bullernivå) vid de tre referenspunkter för bullermätningen som definieras i volym 1, andra delen, kapitel 4

  kapitel 3
  i bilaga 16 till Chicagokonventionen, [Ändr. 17]

| (5) | bullerrelaterad åtgärd: alla åtgärder som påverkar bullermiljön omkring flygplatser för vilka principerna i ICAO:s väl avvägda strategi gäller, inbegripet andra icke-driftsrelaterade åtgärder som kan påverka antalet människor som är utsatta för buller från luftfartyg, |
| --- | --- |

(5)

bullerrelaterad åtgärd: alla åtgärder som påverkar bullermiljön omkring flygplatser för vilka principerna i ICAO:s väl avvägda strategi gäller, inbegripet andra icke-driftsrelaterade åtgärder som kan påverka antalet människor som är utsatta för buller från luftfartyg,

| (6) | driftsrestriktion: en bullerrelaterad åtgärd som begränsar tillgången till eller sänker den optimala kapacitetsanvändningen för en flygplats, inbegripet driftsrestriktioner som syftar till att luftfartyg som uppfyller bullernorm med liten marginal ska tas ur drift vid specifika flygplatser liksom partiella driftsrestriktioner som påverkar civila luftfartygs verksamhet under vissa tidsperioder

  exempelvis gäller för en viss period av dagen eller endast för vissa start- och landningsbanor på flygplatsen
  . [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(6)

driftsrestriktion: en bullerrelaterad åtgärd som begränsar tillgången till eller sänker den optimala kapacitetsanvändningen för en flygplats, inbegripet driftsrestriktioner som syftar till att luftfartyg som uppfyller bullernorm med liten marginal ska tas ur drift vid specifika flygplatser liksom partiella driftsrestriktioner som påverkar civila luftfartygs verksamhet under vissa tidsperioder

  exempelvis gäller för en viss period av dagen eller endast för vissa start- och landningsbanor på flygplatsen
  . [Ändr. 18]

Artikel 3

Behöriga myndigheter

1.   Medlemsstaterna

  De medlemsstater i vilka en flygplats är belägen
  ska utse
  en eller flera
  behöriga myndigheter som ansvarar för att anta

  förfarandena för antagande av
  driftsrestriktioner
  följs
  , liksom ett oberoende organ för överklaganden
  i enlighet med nationell lagstiftning och praxis
  .

2.   De behöriga myndigheterna och överklagandeorganet ska vara oberoende av alla organisationer som kan påverkas av bullerrelaterade åtgärder.

3.   Medlemsstaterna ska
  i god tid
  underrätta kommissionen om namn och adress till de utsedda behöriga myndigheterna och överklagandeorganet som hänvisas till i punkt 1.
  Kommissionen ska offentliggöra denna information.

4.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa rätten att överklaga de driftsrestriktioner som antagits enligt denna förordning inför överklagandeorganet, i enlighet med nationell lagstiftning och nationella förfaranden. [Ändr. 19]

Artikel 4

Allmänna bestämmelser om hantering av buller från luftfartyg

1.   Medlemsstaterna ska använda

  genomföra den väl avvägda strategin
  vid hantering av buller från luftfartyg
  på varje enskild flygplats, inom ramen för denna förordnings tillämpningsområde
  . För detta ändamål ska de
  analysera bullersituationen, inklusive skadliga effekter på människors hälsa, vid en enskild flygplats i enlighet med direktiv 2002/49/EG
  .
  Där ett bullerproblem har konstaterats ska de [Ändr. 20]

| a) | analysera bullersituationen vid en enskild flygplats

  se till att målet om minskat buller för den flygplatsen fastställs med beaktande, när så är lämpligt, av artikel 8 i och bilaga V till direktiv 2002/49/EG, |
| --- | --- |

a)

analysera bullersituationen vid en enskild flygplats

  se till att målet om minskat buller för den flygplatsen fastställs med beaktande, när så är lämpligt, av artikel 8 i och bilaga V till direktiv 2002/49/EG,

| b) | definiera målet om minskat omgivningsbuller,
  [Ändr. 21] |
| --- | --- |

b)

definiera målet om minskat omgivningsbuller,
  [Ändr. 21]

| c) | identifiera möjliga åtgärder för att minska bullrets effekter, |
| --- | --- |

c)

identifiera möjliga åtgärder för att minska bullrets effekter,

| d) | utvärdera

  genomföra en formell, heltäckande analys av
  den sannolika kostnadseffektiviteten för de möjliga åtgärderna, [Ändr. 22] |
| --- | --- |

d)

utvärdera

  genomföra en formell, heltäckande analys av
  den sannolika kostnadseffektiviteten för de möjliga åtgärderna, [Ändr. 22]

| e) | välja åtgärder, |
| --- | --- |

e)

välja åtgärder,

| f) | samråda med intressenter på ett öppet sätt om de planerade åtgärderna, |
| --- | --- |

f)

samråda med intressenter på ett öppet sätt om de planerade åtgärderna,

| g) | besluta om åtgärder och se till att tillräcklig förvarning ges, |
| --- | --- |

g)

besluta om åtgärder och se till att tillräcklig förvarning ges,

| h) | tillämpa åtgärderna, |
| --- | --- |

h)

tillämpa åtgärderna,

| i) | arrangera lösning av tvister. |
| --- | --- |

i)

arrangera lösning av tvister.

2.   Medlemsstaterna ska när de vidtar bullerrelaterade åtgärder överväga följande möjliga åtgärder i syfte att fastställa den mest kostnadseffektiva kombinationen åtgärder:

| a) | Den förutsägbara effekten av att minska bullret från luftfartyg vid källan. |
| --- | --- |

a)

Den förutsägbara effekten av att minska bullret från luftfartyg vid källan.

| b) | Markanvändningsplanering och markförvaltning. |
| --- | --- |

b)

Markanvändningsplanering och markförvaltning.

| c) | Förfaranden för drift med minsta möjliga buller
  inklusive styrning av in- och utflygningsrutter
  . [Ändr. 23] |
| --- | --- |

c)

Förfaranden för drift med minsta möjliga buller
  inklusive styrning av in- och utflygningsrutter
  . [Ändr. 23]

| d) | Inte i första hand driftsrestriktioner. |
| --- | --- |

d)

Inte i första hand driftsrestriktioner.

De möjliga åtgärderna kan inbegripa att luftfartyg som uppfyller bullernorm med liten marginal ska tas ur drift, om det anses nödvändigt.
  Medlemsstaterna får erbjuda ekonomiska incitament för att uppmuntra luftfartygsoperatörer att använda mindre bullriga luftfartyg under den övergångsperiod som avses i artikel 2.4. [Ändr. 24]

3.   Medlemsstater kan inom den väl avvägda strategin differentiera de bullerreducerande åtgärderna efter typ av luftfartyg

  luftfartygs bullerprestanda
  , start- och landningsbaneanvädning och/lnattetid i syfte att garantera ett tillräckligt skydd mot buller från flygtrafik

  flygrutter
  och/eller tidsram. [Ändr. 25]

4.   Utan att punkt 3 åsidosätts ska driftsrestriktioner som medför att luftfartyg som uppfyller bullernorm med liten marginal tas ur drift inte påverka civila underljudsluftfartyg som uppfyller, antingen genom den ursprungliga certifieringen eller omcertifiering, bullerstandarderna i volym 1, andra delen, kapitel 4 i bilaga 16 till Chicagokonventionen.

5.   Åtgärder eller en kombination av åtgärder som vidtas i enlighet med denna förordning för en viss flygplats ska inte vara mer begränsande än nödvändigt

  lämpliga
  för att uppnå de fastställda målen om minskat omgivningsbuller för den flygplatsen. Driftsrestriktioner ska vara icke-diskriminerande, i synnerhet avseende luftfartygsoperatörers nationalitet, identitet eller verksamhet
  , och icke godtyckliga
  . [Ändr. 26]

6.   De åtgärder som vidtas i enlighet med denna förordning ska bidra till de ”nationella handlingsplaner” rörande buller från flygtrafik som avses i artikel 8 i direktiv 2002/49/EG.

6a.
     
  Medlemsstaterna ska snarast och utan onödigt dröjsmål anta de lagstiftningsåtgärder som är nödvändiga för tillämpningen av denna artikel. [Ändr. 27]

Artikel 5

Bestämmelser om bulleranalys

1.   Behöriga myndigheter ska regelbundet analysera

  se till att
  bullersituationen vid
  de
  flygplatser i deras territorium

  som de ansvarar för analyseras regelbundet
  enligt kraven i direktiv 2002/49/EG och nationella eller lokala regler. Den behöriga myndigheten kan begära stöd från det organ för prestationsgranskning som hänvisas till i artikel 3 i kommissionens förordning (EU) nr 691/2010 av den 29 juli 2010 om ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner (8).

2.   De behöriga myndigheterna ska använda den metod, de indikatorer och den information som anges i bilaga I vid analys av den nuvarande och framtida bullersituationen.

3.   Om
  den
  analysen av bullersituationen visar

  ger vid handen
  att nya åtgärder är

  driftsrestriktioner kan bli
  nödvändiga för att uppnå eller upprätthålla målen om minskat omgivningsbuller

  åtgärda ett bullerproblem vid en flygplats
  ska de behöriga myndigheterna ta

  se till att

| (a) | den metod, de indikatorer och den information som anges i bilaga I tillämpas så att vederbörlig
  hänsyn
  tas
  till bidraget från varje typ av åtgärd under den väl avvägda strategin i enlighet med bilaga I, |
| --- | --- |

(a)

den metod, de indikatorer och den information som anges i bilaga I tillämpas så att vederbörlig
  hänsyn
  tas
  till bidraget från varje typ av åtgärd under den väl avvägda strategin i enlighet med bilaga I,

| (b) | ett tekniskt samarbete etableras på lämplig nivå mellan flygplatsoperatörer, luftfartygsoperatörer och leverantörer av flygtrafiktjänster i syfte att studera metoder för att minska bullret; behöriga myndigheter ska också se till att samråd hålls med boende i närheten av flygplatser, eller deras företrädare, och berörda lokala myndigheter, och att dessa förses med teknisk information om bullerreducerande åtgärder, |
| --- | --- |

(b)

ett tekniskt samarbete etableras på lämplig nivå mellan flygplatsoperatörer, luftfartygsoperatörer och leverantörer av flygtrafiktjänster i syfte att studera metoder för att minska bullret; behöriga myndigheter ska också se till att samråd hålls med boende i närheten av flygplatser, eller deras företrädare, och berörda lokala myndigheter, och att dessa förses med teknisk information om bullerreducerande åtgärder,

| (c) | kostnadseffektiviteten hos eventuella nya driftsrestriktioner analyseras i enlighet med bilaga II; mindre ändringar av teknisk art i en befintlig åtgärd utan väsentlig betydelse för kapaciteten eller driften ska inte anses vara nya driftsrestriktioner, |
| --- | --- |

(c)

kostnadseffektiviteten hos eventuella nya driftsrestriktioner analyseras i enlighet med bilaga II; mindre ändringar av teknisk art i en befintlig åtgärd utan väsentlig betydelse för kapaciteten eller driften ska inte anses vara nya driftsrestriktioner,

4.   De behöriga myndigheterna ska se till att ett forum för tekniskt samarbete inrättas på lämplig nivå mellan flygplatsoperatören, luftfartygsoperatören och leverantören av flygtrafiktjänster för åtgärder som dessa operatörer är ansvariga för, som tar hänsyn till sambanden mellan åtgärder för minskat buller och minskade utsläpp. Medlemmarna i detta forum för tekniskt samarbete ska regelbundet samråda med boende i närområdet eller deras representanter och tillhandahålla teknisk information och rådgivning om bullerreducerande åtgärder till behöriga myndigheter.

5.   Behöriga myndigheter ska analysera kostnadseffektiviteten för de nya åtgärder som hänvisas till i punkt 3 i enlighet med bilaga II. En mindre ändring av teknisk art i en befintlig åtgärd utan väsentlig betydelse för kapaciteten eller driften anses inte vara en ny driftsrestriktion.

6.   Behöriga myndigheter ska organisera

| (d) | samrådsförfarandet med berörda parter
  organisaeras
  i god tid och på ett meningsfullt sätt med öppenhet och insyn avseende data och beräkningsmetoder. Berörda parter ska ha minst tre månader på sig att inkomma med kommentarer innan nya åtgärder

  driftsrestriktioner
  antas. Berörda parter ska åtminstone omfatta







  (a) | representanter för boende i närheten av flygplatser som är utsatta för buller från flygtrafik, |
| --- | --- | --- |

(d)

samrådsförfarandet med berörda parter
  organisaeras
  i god tid och på ett meningsfullt sätt med öppenhet och insyn avseende data och beräkningsmetoder. Berörda parter ska ha minst tre månader på sig att inkomma med kommentarer innan nya åtgärder

  driftsrestriktioner
  antas. Berörda parter ska åtminstone omfatta

(a)

representanter för boende i närheten av flygplatser som är utsatta för buller från flygtrafik,

| (b) | berörda flygplatsoperatörer, |
| --- | --- |

(b)

berörda flygplatsoperatörer,

| (c) | representanter för luftfartygsoperatörer som kan påverkas av bullerrelaterade åtgärder, |
| --- | --- |

(c)

representanter för luftfartygsoperatörer som kan påverkas av bullerrelaterade åtgärder,

| (d) | berörda leverantörer av flygtrafiktjänster, |
| --- | --- |

(d)

berörda leverantörer av flygtrafiktjänster,

| (e) | nätverksförvaltaren, enligt definition i kommissionens förordning (EU) nr 677/2011

   (9)

  . |
| --- | --- |

(e)

nätverksförvaltaren, enligt definition i kommissionens förordning (EU) nr 677/2011

   (9)

  .

| (i) | boende i närheten av flygplatser som påverkas av buller från flygtrafik eller deras företrädare samt företrädare för berörda lokala och regionala myndigheter, |
| --- | --- |

(i)

boende i närheten av flygplatser som påverkas av buller från flygtrafik eller deras företrädare samt företrädare för berörda lokala och regionala myndigheter,

| (ii) | företrädare för lokala företag i närheten av flygplatser, vars verksamhet påverkas av flygtrafiken och flygplatsverksamheten, |
| --- | --- |

(ii)

företrädare för lokala företag i närheten av flygplatser, vars verksamhet påverkas av flygtrafiken och flygplatsverksamheten,

| (iii) | berörda flygplatsoperatörer, |
| --- | --- |

(iii)

berörda flygplatsoperatörer,

| (iv) | företrädare för luftfartygsoperatörer som kan påverkas av bullerrelaterade åtgärder, |
| --- | --- |

(iv)

företrädare för luftfartygsoperatörer som kan påverkas av bullerrelaterade åtgärder,

| (v) | berörda leverantörer av flygtrafiktjänster, |
| --- | --- |

(v)

berörda leverantörer av flygtrafiktjänster,

| (vi) | nätverksförvaltaren, enligt definitionen i kommissionens förordning (EU) nr 677/2011 av den 7 juli 2011 om genomförandebestämmelser för nätverksfunktioner för flygledningstjänst (ATM)



   (10)

  , |
| --- | --- |

(vi)

nätverksförvaltaren, enligt definitionen i kommissionens förordning (EU) nr 677/2011 av den 7 juli 2011 om genomförandebestämmelser för nätverksfunktioner för flygledningstjänst (ATM)



   (10)

  ,

| (vii) | i tillämpliga fall, samordnaren av ankomst- och avgångstider. |
| --- | --- |

(vii)

i tillämpliga fall, samordnaren av ankomst- och avgångstider.

7.   Behöriga myndigheter ska följa upp och övervaka genomförandet av bullerreducerande åtgärder och vidta lämpliga åtgärder. De ska se till att
  relevant information görs tillgänglig via internet så att
  boende i närheten av flygplatser regelbundet förses med relevant information

  och andra berörda parter har fri tillgång till informationen
  .

Sådan relevant information ska omfatta följande:

| (a) | Uppgifter om påstådda regelbrott till följd av en ändring av en flygrutt, med avseende på vilken effekt detta får och varför en sådan ändring gjordes. |
| --- | --- |

(a)

Uppgifter om påstådda regelbrott till följd av en ändring av en flygrutt, med avseende på vilken effekt detta får och varför en sådan ändring gjordes.

| (b) | De kriterier som har använts för fördelningen och ledningen av trafiken på varje flygplats, i de fall dessa kriterier kan medföra miljö- eller bullereffekter. |
| --- | --- |

(b)

De kriterier som har använts för fördelningen och ledningen av trafiken på varje flygplats, i de fall dessa kriterier kan medföra miljö- eller bullereffekter.

8.
     
  Berörda myndigheter ska se till att flygplatsoperatörerna installerar datoriserade system för bullermätning på olika platser i närheten av de flygrutter som påverkar eller sannolikt kan påverka de boende i närheten. De data som samlas in av dessa system för bullermätning ska kunna tillgås via internet. [Ändr. 28]

Artikel 6

Information om bullerprestanda

1.   Beslut om bullerrelaterade driftsrestriktioner ska baseras på luftfartygens bullerprestanda som fastställs i certifieringsförfarandet enligt volym 1 i bilaga 16 till Chicagokonventionen, femte utgåvan från juli 2008.

2.   På kommissionens begäran
  , och om byrån inte redan förfogar över den begärda informationen,
  ska luftfartygsoperatörer inlämna följande bullerinformation rörande deras luftfartyg som trafikerar flygplatser i unionen:

| (a) | Luftfartygets registreringsnummer. |
| --- | --- |

(a)

Luftfartygets registreringsnummer.

| (b) | Bullerprestandacertifikatet

  Bullercertifikatet
  eller -certifikaten för de använda luftfartygen, tillsammans med den tillhörande faktiska högsta startvikten. |
| --- | --- |

(b)

Bullerprestandacertifikatet

  Bullercertifikatet
  eller -certifikaten för de använda luftfartygen, tillsammans med den tillhörande faktiska högsta startvikten.

| (c) | Eventuella ändringar av luftfartyget som påverkar dess bullerprestanda
  , och som anges i dess bullercertifikat
  . |
| --- | --- |

(c)

Eventuella ändringar av luftfartyget som påverkar dess bullerprestanda
  , och som anges i dess bullercertifikat
  .

| (d) | Information om luftfartygets buller och bullerprestanda i bullermodelleringssyfte. |
| --- | --- |

(d)

Information om luftfartygets buller och bullerprestanda i bullermodelleringssyfte.

För varje flygning som använder en flygplats i unionen ska luftfartygsoperatörer meddela vilket bullerprestandacertifikat som används och registreringsnumret.

Varje gång som en operatör ändrar det bullercertifikat som används för ett luftfartyg ska kommissionen informeras
  .

Informationen ska tillhandahållas utan kostnad, i elektronisk form och i angivet format, i förekommande fall.
  Kommissionen ska stå för alla kostnader för tillhandahållandet av denna information.

3.   
  Modellering av omgivningsbuller från flygplatser ska grundas på tillverkarnas data om luftfartygsbuller och prestanda, som rekommenderas av det internationella samfundet och som tillhandahålls genom Icao.
  Europeiska byrån för luftfartssäkerhet ska bekräfta data om luftfartygsbuller och prestanda i modelleringssyfte enligt artikel 6.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet (11).
  Byrån ska följa den process som modellerings- och databasgruppen i Icaos miljökommitté (Committee on Aviation Environmental Protection) tillämpar för att fastställa datans giltighet och bästa praxis samt se till att harmoniseringen fortsätter i alla internationella luftfartsmyndigheter.

4.   Data ska lagras i en central databas och göras tillgänglig för behöriga myndigheter, luftfartygsoperatörer, leverantörer av flygtrafiktjänster och flygplatsoperatörer i driftssyfte. [Ändr. 29]

Artikel 7

Bestämmelser om införandet av driftsrestriktioner

1.   Innan en driftsrestriktion införs ska behöriga myndigheter ge sex månaders

  förvarna tre månader i förväg,
  förvarning, med slut minst två månader före fastställandet av samordningsparametrarna för ankomst- och avgångstider enligt definitionen i artikel 2 m i rådets förordning (EEG) nr 95/93 av den 18 januari 1993 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser (12) för den berörda flygplatsen för relevant tidtabellsperiod, till medlemsstaterna, kommissionen och relevanta berörda parter.

2.   Efter att analysen enligt artikel 5 har utförts ska meddelandet om beslutet åtföljas av en skriftlig rapport i vilken förklaras anledningarna bakom införandet av driftsrestriktionen, det miljömål

  mål om minskat buller
  som fastställts för flygplatsen, de åtgärder som beaktades för att uppfylla målet och analysen av den sannolika kostnadseffektiviteten för de olika beaktade åtgärderna, inbegripet deras gränsöverskridande påverkan i förekommande fall.

3.   I de fall då driftsrestriktionen innebär att luftfartyg som uppfyller bullernorm med liten marginal tas ur drift ska inga nya tjänster med luftfartyg som uppfyller bullernorm med liten marginal tillåtas vid den flygplatsen sex månader efter meddelandet
  , med upphörande minst två månader före fastställandet av de samordningsparametrar för ankomst- och avgångstider som anges i punkt 1
  . Behöriga myndigheter ska besluta om årstakten i vilken luftfartyg som uppfyller bullernorm med liten marginal tas ur påverkade luftfartygsoperatörers flottor vid den flygplatsen, med tillbörlig hänsyn till luftfartygens ålder och hela flottans sammansättning

  drift
  .Utan att artikel 4.3 åsidosätts

  Denna årstakt
  ska denna takt inte överstiga 20 %

  25 %
  av luftfartygsoperatörens flotta av

  flygrörelserna, och den ska tillämpas enhetligt på varje berörd operatör på grundval av antalet flygrörelser med
  luftfartyg som uppfyller bullernorm med liten marginal på den flygplatsen.

4.   Överklaganden mot beslut om bullerrelaterade driftsrestriktioner ska organiseras i enlighet med nationell lagstiftning.
  [Ändr. 30]

Artikel 8

Utvecklingsländer

1.   Behöriga myndigheter kan undanta luftfartyg som uppfyller bullernorm med liten marginal som är registrerade i utvecklingsländer från bullerrelaterade driftsrestriktioner under förutsättning att sådana luftfartyg

| (a) | har en bullercertifiering enligt standarderna som fastställs i kapitel 3, volym 1 i bilaga 16 till Chicagokonventionen, |
| --- | --- |

(a)

har en bullercertifiering enligt standarderna som fastställs i kapitel 3, volym 1 i bilaga 16 till Chicagokonventionen,

| (b) | användes i unionen under den femårsperiod som föregår denna förordnings ikraftträdande, fanns i det berörda utvecklingslandets register och även fortsättningsvis används av en fysisk eller juridisk person med säte i det landet. |
| --- | --- |

(b)

användes i unionen under den femårsperiod som föregår denna förordnings ikraftträdande, fanns i det berörda utvecklingslandets register och även fortsättningsvis används av en fysisk eller juridisk person med säte i det landet.

2.   I de fall en medlemsstat utfärdar ett undantag i enlighet med punkt 1 ska den informera berörda myndigheter i de andra medlemsstaterna och kommissionen om de undantag den har utfärdat.

Artikel 9

Undantag för luftfartygsverksamhet av exceptionell karaktär

Från fall till fall kan behöriga myndigheter tillåta enskilda flygningar för luftfartyg som uppfyller bullernorm med liten marginal som inte kan tillåtas med utgångspunkt i bestämmelserna i denna förordning vid flygplatser i deras territorium.

Undantaget är begränsat till

| (a) | luftfartyg vars användning är av så exceptionell karaktär att det vore orimligt att inte utfärda ett tillfälligt undantag, |
| --- | --- |

(a)

luftfartyg vars användning är av så exceptionell karaktär att det vore orimligt att inte utfärda ett tillfälligt undantag,

| (b) | luftfartyg på icke-vinstbringande flygningar i ändrings-, reparations- eller underhållssyfte, |
| --- | --- |

(b)

luftfartyg på icke-vinstbringande flygningar i ändrings-, reparations- eller underhållssyfte,

| (ba) | luftfartyg på flygningar som utförs för humanitära eller diplomatiska ändamål. [Ändr. 31] |
| --- | --- |

(ba)

luftfartyg på flygningar som utförs för humanitära eller diplomatiska ändamål. [Ändr. 31]

Artikel 10

Granskningsrätt

1.   På begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ, och utan att ett väntande överklagandeförfarande åsidosätts, får kommissionen granska beslut om

  , inom en period av två månader efter den dag då den erhåller den förvarning som avses i artikel 7.1, utvärdera förfarandet för att införa
  en
  bullerrelaterad
  driftsrestriktion innan den träder i kraft. Om kommissionen finner att beslutet

  införandet av en bullerrelaterad driftsrestriktion
  inte följer kraven

  det förfarande
  som fastställs i denna förordning eller i övrigt utgör en överträdelse av unionsrätten kan den upphäva beslutet

  får kommissionen underrätta de berörda behöriga myndigheterna om detta
  .
  De berörda behöriga myndigheterna får beakta kommissionens yttrande
  .

2.   Behöriga myndigheter ska förse kommissionen med information som visar att denna förordning efterlevs.

3.   Kommissionen ska besluta, i enlighet med det rådgivande förfarande som fastställs i artikel 13.2, och med särskilt beaktande av kriterierna i bilaga II, huruvida den behöriga myndigheten i fråga får fortskrida med införandet av driftsrestriktionen. Kommissionen ska meddela rådet och den berörda medlemsstaten sitt beslut.

4.   Om kommissionen inte har fattat ett beslut

  meddelat sitt yttrande
  inom sex månader

  en period av två månader
  efter att den mottagit den information som hänvisas till i punkt 2

  förvarning som avses i artikel 7.1,
  kan den behöriga myndigheten genomföra det planerade beslutet om driftsrestriktionen. [Ändr. 32]

Artikel 11

Delegerade rättsakter

Kommissionen ska ha rätt att anta delegerade rättsakter i enlighet med artikel 12 rörande

| (a) | ändringar av definitionerna av luftfartyg i artikel 2.3 och av luftfartyg som uppfyller bullernorm med liten marginal i artikel 2.4,
  [Ändr. 33] |
| --- | --- |

(a)

ändringar av definitionerna av luftfartyg i artikel 2.3 och av luftfartyg som uppfyller bullernorm med liten marginal i artikel 2.4,
  [Ändr. 33]

| (b) | ändringar och uppdateringar av bullercertifieringsstandarderna som föreskrivs i artiklarna 4 och 8 och av det certifieringsförfarande som föreskrivs i artikel 6.1, |
| --- | --- |

(b)

ändringar och uppdateringar av bullercertifieringsstandarderna som föreskrivs i artiklarna 4 och 8 och av det certifieringsförfarande som föreskrivs i artikel 6.1,

| (c) | ändringar av den metod och tekniska rapport som fastställs i bilaga I. |
| --- | --- |

(c)

ändringar av den metod och tekniska rapport som fastställs i bilaga I.

Artikel 12

Utövande av delegering

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 11 ska gälla tills vidare

  ges till kommissionen för en period av fem år
  från det datum då denna förordning träder i kraft. [Ändr. 34]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 11 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artikel 11 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 13

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté som har instiftats enligt artikel 25 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008

   (13)

  .

Denna kommitté är en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 gälla.

3.   I de fall kommitténs yttrande ska inhämtas via skriftligt förfarande ska det förfarandet avslutas utan resultat om, inom tidsgränsen för inlämnandet av yttrandet, kommitténs ordförande beslutar det eller om en enkel majoritet av kommittéledamöterna begär det.
  [Ändr. 35]

Artikel 14

Information och revidering

Medlemsstaterna ska inlämna information om tillämpningen av denna förordning till kommissionen på begäran.

Inom fem år efter det att denna förordning har trätt i kraft ska kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning.

Rapporten ska vid behov åtföljas av förslag till revideringar av denna förordning.

Artikel 14a

Övergångsbestämmelser

Sådana driftsrestriktioner och beslut om flygplatsdrift, inklusive domstolsbeslut och resultat av medlingsförfaranden, som redan hade inletts eller som var föremål för granskning före ikraftträdandet av denna förordning ska inte omfattas av denna förordning. De ska, i den mån som direktiv 2002/30/EG är tillämpligt, fortsätta att omfattas av det direktivet och, i tillämpliga fall, de regler som införlivar detta i nationell lagstiftning. Direktiv 2002/30/EG ska därför fortfarande ha verkan när det gäller sådana åtgärder. En mindre ändring av teknisk art i en befintlig åtgärd utan väsentlig betydelse för kapaciteten eller driften ska inte anses vara en ny driftsrestriktion. [Ändr. 36]

Artikel 15

Upphävande

Direktiv 2002/30/EG ska upphöra att gälla med verkan från det datum då denna förordning träder i kraft.

Artikel 16

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 173.

1

(2)  EUT C 277, 13.9.2012, s. 110.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 december 2012.

3

(4)  EGT L 85, 28.3.2002, s. 40.

4

(5)  EUT L 374, 27.12.2006, s. 1.

5

(6)  EUT L 189, 18.7.2002, s. 12.

6

(7)  
  EUT: Datum efter det att denna förordning har trätt ikraft.

7

EUT: Datum efter det att denna förordning har trätt ikraft.

(8)  EUT L 201, 3.8.2010, s. 1.

8

(9)  
  EUT L 185, 15.7.2011, s. 1.

9

EUT L 185, 15.7.2011, s. 1.

(10)  

  EUT L 185, 15.7.2011, s. 1.

10

EUT L 185, 15.7.2011, s. 1.

(11)  EUT L 79, 19.3.2008, s. 1.

11

(12)  EGT L 14, 22.1.1993, s. 1.

12

(13)  
  EUT L 293, 31.10.2008, s. 3.

13

EUT L 293, 31.10.2008, s. 3.

BILAGA I

Analys av bullersituationen vid en flygplats

Metod:

| 1. | Behöriga myndigheter ska använda bulleranalysmetoder som har tagits fram i enlighet med ECAC:s rapportdokument 29 ”Report on Standard Method of Computing Noise Contours around Civil Airports”, tredje utgåvan

  bilaga II till direktiv 2002/49/EG
  . [Ändr. 37] |
| --- | --- |

1.

Behöriga myndigheter ska använda bulleranalysmetoder som har tagits fram i enlighet med ECAC:s rapportdokument 29 ”Report on Standard Method of Computing Noise Contours around Civil Airports”, tredje utgåvan

  bilaga II till direktiv 2002/49/EG
  . [Ändr. 37]

Indikatorer:

| 1. | Flygtrafikbullers effekt ska beskrivas, åtminstone, i termer av bullermåtten Lden and Lnight, vilka definieras och beräknas i enlighet med bilaga I till direktiv 2002/49/EG. |
| --- | --- |

1.

Flygtrafikbullers effekt ska beskrivas, åtminstone, i termer av bullermåtten Lden and Lnight, vilka definieras och beräknas i enlighet med bilaga I till direktiv 2002/49/EG.

| 2. | Behöriga myndigheter kan använda ytterligare bullermått med vetenskaplig grund för att återspegla störningarna från flygtrafikbuller. |
| --- | --- |

2.

Behöriga myndigheter kan använda ytterligare bullermått med vetenskaplig grund för att återspegla störningarna från flygtrafikbuller.

Information om bullerhantering:

1.   Nuvarande situation

| 1.1. | En beskrivning av flygplatsen inbegripet information om dess storlek, plats, omgivningar samt volym på och sammansättning av flygtrafiken. |
| --- | --- |

1.1.

En beskrivning av flygplatsen inbegripet information om dess storlek, plats, omgivningar samt volym på och sammansättning av flygtrafiken.

| 1.2. | En beskrivning av miljö- och hållbarhetsmålen

  målen om minskat buller
  för flygplatsen och den nationella kontexten. Denna ska innefatta en beskrivning av flygplatsens mål för buller från luftfartyg.
  [Ändr. 38] |
| --- | --- |

1.2.

En beskrivning av miljö- och hållbarhetsmålen

  målen om minskat buller
  för flygplatsen och den nationella kontexten. Denna ska innefatta en beskrivning av flygplatsens mål för buller från luftfartyg.
  [Ändr. 38]

| 1.3. | Detaljerade bullerkonturer för innevarande och
  minst de två
  föregående år

  åren
  , inklusive en bedömning av antalet människor som är utsatta för buller från luftfartyg
  , vilken ska göras i enlighet med bilaga III till direktiv 2002/49/EG
  . [Ändr. 39] |
| --- | --- |

1.3.

Detaljerade bullerkonturer för innevarande och
  minst de två
  föregående år

  åren
  , inklusive en bedömning av antalet människor som är utsatta för buller från luftfartyg
  , vilken ska göras i enlighet med bilaga III till direktiv 2002/49/EG
  . [Ändr. 39]

| 1.4. | En beskrivning av de befintliga och planerade åtgärder för hantering av buller från luftfartyg som redan tillämpas inom ramen för den väl avvägda strategin och deras effekt och bidrag till bullersituationen, som ska innehålla följande: |
| --- | --- |

1.4.

En beskrivning av de befintliga och planerade åtgärder för hantering av buller från luftfartyg som redan tillämpas inom ramen för den väl avvägda strategin och deras effekt och bidrag till bullersituationen, som ska innehålla följande:

| 1.4.1. | För minskning vid källan:






  — | Luftfartygsflottans utveckling och tekniska förbättringar. |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

För minskning vid källan:

—

Luftfartygsflottans utveckling och tekniska förbättringar.

| — | Specifika planer för modernisering av flottan. |
| --- | --- |

—

Specifika planer för modernisering av flottan.

| 1.4.2. | För markanvändningsplanering och markförvaltning:






  — | Befintliga planeringsinstrument, till exempel omfattande planering eller bullerzonindelning. |
| --- | --- | --- |

1.4.2.

För markanvändningsplanering och markförvaltning:

—

Befintliga planeringsinstrument, till exempel omfattande planering eller bullerzonindelning.

| — | Befintliga bullerreducerande åtgärder, till exempel byggnadsnormer, bullerisoleringsprogram eller åtgärder för att minska områden där känslig mark används. |
| --- | --- |

—

Befintliga bullerreducerande åtgärder, till exempel byggnadsnormer, bullerisoleringsprogram eller åtgärder för att minska områden där känslig mark används.

| — | Samrådsförfarande för markanvändningsåtgärderna. |
| --- | --- |

—

Samrådsförfarande för markanvändningsåtgärderna.

| — | Uppföljning av ny bebyggelse i närheten av flygplatsen. |
| --- | --- |

—

Uppföljning av ny bebyggelse i närheten av flygplatsen.

| 1.4.3. | För åtgärder för drift med minsta möjliga buller, i den utsträckning dessa åtgärder inte begränsar flygplatsens kapacitet:






  — | Användning av start- och landningsbanor som är att föredra ur bullersynpunkt. |
| --- | --- | --- |

1.4.3.

För åtgärder för drift med minsta möjliga buller, i den utsträckning dessa åtgärder inte begränsar flygplatsens kapacitet:

—

Användning av start- och landningsbanor som är att föredra ur bullersynpunkt.

| — | Användning av rutter som är att föredra ur bullersynpunkt. |
| --- | --- |

—

Användning av rutter som är att föredra ur bullersynpunkt.

| — | Användning av bullerreducerande förfaranden för start och landning. |
| --- | --- |

—

Användning av bullerreducerande förfaranden för start och landning.

| — | Uppgifter om i vilken utsträckning dessa åtgärder regleras av de miljöindikatorer som avses i bilaga I till förordning (EU) nr 691/2010. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om i vilken utsträckning dessa åtgärder regleras av de miljöindikatorer som avses i bilaga I till förordning (EU) nr 691/2010.

| 1.4.4. | För driftsrestriktioner:






  — | Användning av heltäckande restriktioner, till exempel tak på antalet flygrörelser eller bullerkvoter. |
| --- | --- | --- |

1.4.4.

För driftsrestriktioner:

—

Användning av heltäckande restriktioner, till exempel tak på antalet flygrörelser eller bullerkvoter.

| — | Befintliga ekonomiska instrument, till exempel bullerrelaterade flygplatsavgifter. |
| --- | --- |

—

Befintliga ekonomiska instrument, till exempel bullerrelaterade flygplatsavgifter.

| — | Användning av luftfartygsspecifika restriktioner, till exempel att luftfartyg som uppfyller bullernorm med liten marginal tas ur drift. |
| --- | --- |

—

Användning av luftfartygsspecifika restriktioner, till exempel att luftfartyg som uppfyller bullernorm med liten marginal tas ur drift.

| — | Användning av partiella restriktioner, med åtskillnad mellan åtgärder dagtid och nattetid. |
| --- | --- |

—

Användning av partiella restriktioner, med åtskillnad mellan åtgärder dagtid och nattetid.

2.   Prognos utan nya åtgärder

| 2.1. | Beskrivningar av redan godkända och kommande tillbyggnader på flygplatsen (om några), till exempel utökad kapacitet, utbyggnad av start- och landningsbanor och/eller terminaler och

  , prognoser för starter och landningar,
  trafikens prognostiserade framtida sammansättning och ökning,
  samt en detaljerad undersökning av den bullerpåverkan som denna utbyggnad av kapacitet, start- och landningsbanor eller terminaler liksom ändringar av flygrutter och in- och utflygningsrutter skulle få på omgivningarna
  . |
| --- | --- |

2.1.

Beskrivningar av redan godkända och kommande tillbyggnader på flygplatsen (om några), till exempel utökad kapacitet, utbyggnad av start- och landningsbanor och/eller terminaler och

  , prognoser för starter och landningar,
  trafikens prognostiserade framtida sammansättning och ökning,
  samt en detaljerad undersökning av den bullerpåverkan som denna utbyggnad av kapacitet, start- och landningsbanor eller terminaler liksom ändringar av flygrutter och in- och utflygningsrutter skulle få på omgivningarna
  .

| 2.2. | Vinsterna med att göra den större kapaciteten tillgänglig i det större luftfartsnätverket och regionen, i händelse av utökad kapacitet på flygplatsen. |
| --- | --- |

2.2.

Vinsterna med att göra den större kapaciteten tillgänglig i det större luftfartsnätverket och regionen, i händelse av utökad kapacitet på flygplatsen.

| 2.3. | En beskrivning av effekten på bullersituationen utan vidare åtgärder, och av de åtgärder som redan har planerats för att minska bullereffekterna under samma tidsperiod. |
| --- | --- |

2.3.

En beskrivning av effekten på bullersituationen utan vidare åtgärder, och av de åtgärder som redan har planerats för att minska bullereffekterna under samma tidsperiod.

| 2.4. | Prognostiserade bullerkonturer – inbegripet en bedömning av avtalet människor som sannolikt kommer att utsättas för buller från luftfartyg – med åtskillnad mellan etablerade bostadsområden och
  planerade framtida
  nybyggda bostadsområden
  som de behöriga myndigheterna redan har beviljat tillstånd för
  . [Ändr. 41] |
| --- | --- |

2.4.

Prognostiserade bullerkonturer – inbegripet en bedömning av avtalet människor som sannolikt kommer att utsättas för buller från luftfartyg – med åtskillnad mellan etablerade bostadsområden och
  planerade framtida
  nybyggda bostadsområden
  som de behöriga myndigheterna redan har beviljat tillstånd för
  . [Ändr. 41]

| 2.5. | Utvärdering av konsekvenserna och möjliga kostnader för att inte vidta åtgärder för att minska effekterna av ökat buller – om det väntas inträffa. |
| --- | --- |

2.5.

Utvärdering av konsekvenserna och möjliga kostnader för att inte vidta åtgärder för att minska effekterna av ökat buller – om det väntas inträffa.

3.   Analys av ytterligare åtgärder

| 3.1. | Beskrivning av ytterligare möjliga åtgärder och en bakgrund till de viktigaste anledningarna till att välja dem. Beskrivning av de åtgärder som har valts för vidare analys och information om resultatet av kostnadseffektivitetsanalysen, i synnerhet kostnaden för att införa dessa åtgärder, antalet människor som förväntas dra nytta av åtgärden och tidsram samt en klassificering av åtgärdernas totala verkan.
  [Ändr. 42] |
| --- | --- |

3.1.

Beskrivning av ytterligare möjliga åtgärder och en bakgrund till de viktigaste anledningarna till att välja dem. Beskrivning av de åtgärder som har valts för vidare analys och information om resultatet av kostnadseffektivitetsanalysen, i synnerhet kostnaden för att införa dessa åtgärder, antalet människor som förväntas dra nytta av åtgärden och tidsram samt en klassificering av åtgärdernas totala verkan.
  [Ändr. 42]

| 3.2. | En översikt över de föreslagna åtgärdernas möjliga konsekvenser för miljön och konkurrensen avseende andra flygplatser, operatörer och andra berörda parter. |
| --- | --- |

3.2.

En översikt över de föreslagna åtgärdernas möjliga konsekvenser för miljön och konkurrensen avseende andra flygplatser, operatörer och andra berörda parter.

| 3.3. | Anledningar till att det föredragna alternativet valdes. |
| --- | --- |

3.3.

Anledningar till att det föredragna alternativet valdes.

| 3.4. | En icke-teknisk sammanfattning. |
| --- | --- |

3.4.

En icke-teknisk sammanfattning.

BILAGA II

Analys av kostnadseffektiviteten för bullerrelaterade driftsrestriktioner

Kostnadseffektiviteten för planerade bullerrelaterade driftsrestriktioner ska bedömas med tillbörlig hänsyn till följande faktorer, i den utsträckning det är möjligt i kvantifierbara termer:

| 1) | Den förväntade positiva effekten på buller
  , inklusive hälsofördelarna,
  med de planerade åtgärderna, nu och i framtiden. |
| --- | --- |

1)

Den förväntade positiva effekten på buller
  , inklusive hälsofördelarna,
  med de planerade åtgärderna, nu och i framtiden.

| 2) | Luftfartsverksamhetens säkerhet, inklusive risker för tredje part.

  Hälsa och säkerhet för de boende i närheten av flygplatsen. |
| --- | --- |

2)

Luftfartsverksamhetens säkerhet, inklusive risker för tredje part.

  Hälsa och säkerhet för de boende i närheten av flygplatsen.

| 3) | Flygplatsens kapacitet.

  Luftfartsverksamhetens säkerhet, inklusive risker för tredje part. |
| --- | --- |

3)

Flygplatsens kapacitet.

  Luftfartsverksamhetens säkerhet, inklusive risker för tredje part.

| 4) | Effekter på det europeiska luftfartsnätverket.

  Direkta, indirekta och katalytiska effekter på sysselsättningen samt ekonomiska effekter, inklusive möjliga effekter på den regionala ekonomin
  . |
| --- | --- |

4)

Effekter på det europeiska luftfartsnätverket.

  Direkta, indirekta och katalytiska effekter på sysselsättningen samt ekonomiska effekter, inklusive möjliga effekter på den regionala ekonomin
  .

| 4a) | Påverkan på arbetsförhållandena på flygplatser. |
| --- | --- |

4a)

Påverkan på arbetsförhållandena på flygplatser.

| 4b) | Flygplatsens kapacitet. |
| --- | --- |

4b)

Flygplatsens kapacitet.

| 4c) | Effekter på det europeiska luftfartsnätverket. |
| --- | --- |

4c)

Effekter på det europeiska luftfartsnätverket.

| 4d) | Miljömässig hållbarhet, inklusive samband mellan buller och utsläpp. |
| --- | --- |

4d)

Miljömässig hållbarhet, inklusive samband mellan buller och utsläpp.

Dessutom kan behöriga myndigheter ta tillbörlig hänsyn till följande faktorer:

| 1) | Hälsa och säkerhet för de boende i närheten av flygplatsen. |
| --- | --- |

1)

Hälsa och säkerhet för de boende i närheten av flygplatsen.

| 2) | Miljömässig hållbarhet, inklusive samband mellan buller och utsläpp. |
| --- | --- |

2)

Miljömässig hållbarhet, inklusive samband mellan buller och utsläpp.

| 3) | Direkta, indirekta och katalytiska effekter på sysselsättningen
  [Ändr. 43] |
| --- | --- |

3)

Direkta, indirekta och katalytiska effekter på sysselsättningen
  [Ändr. 43]

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/259 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/259

---

P7_TA(2012)0497

Programmet för europeisk statistik 2013–2017 ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om programmet för europeisk statistik 2013–2017 (COM(2011)0928 – C7-0001/2012 – 2011/0459(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2015/C 434/45)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0928), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0928),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 338.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0001/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 338.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0001/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 november 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 november 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0218/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0218/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2011)0459

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 december 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om programmet för europeisk statistik 2013–2017

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 99/2013.)

---

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/260 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/260

---

P7_TA(2012)0498

Fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 december 2012 om förslaget till rådets beslut om bemyndigande att inleda ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner (COM(2012)0631 – C7-0396/2012 – 2012/0298(APP))

(Godkännande)

(2015/C 434/46)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut om bemyndigande att inleda ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner (COM(2012)0631), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut om bemyndigande att inleda ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner (COM(2012)0631),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 329.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0396/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 329.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0396/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 74 g och 81.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 74 g och 81.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0396/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0396/2012), och av följande skäl:

| A. | Den 28 september 2011 antog kommissionen ett förslag till rådets direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner och om ändring av direktiv 2008/7/EG (1). |
| --- | --- |

A.

Den 28 september 2011 antog kommissionen ett förslag till rådets direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner och om ändring av direktiv 2008/7/EG (1).

| B. | Förslaget var baserat på artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som kräver att Europaparlamentet ska höras och att enhällighet uppnås i rådet. |
| --- | --- |

B.

Förslaget var baserat på artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som kräver att Europaparlamentet ska höras och att enhällighet uppnås i rådet.

| C. | I sin ståndpunkt av den 23 maj 2012 om det förslaget, godkände parlamentet kommissionens ändrade förslag i enlighet med samrådsförfarandet. |
| --- | --- |

C.

I sin ståndpunkt av den 23 maj 2012 om det förslaget, godkände parlamentet kommissionens ändrade förslag i enlighet med samrådsförfarandet.

| D. | Det stod snart klart att vissa medlemsstater hade särskilda problem som gjorde det omöjligt för dem att godta det föreslagna direktivet. |
| --- | --- |

D.

Det stod snart klart att vissa medlemsstater hade särskilda problem som gjorde det omöjligt för dem att godta det föreslagna direktivet.

| E. | Flera medlemsstater har sagt sig vara villiga att överväga möjligheten att skapa ett gemensamt system för skatt på finansiella transaktioner inom ramen för ett fördjupat samarbete. |
| --- | --- |

E.

Flera medlemsstater har sagt sig vara villiga att överväga möjligheten att skapa ett gemensamt system för skatt på finansiella transaktioner inom ramen för ett fördjupat samarbete.

| F. | Mer än nio medlemsstater har meddelat sin avsikt att upprätta ett fördjupat samarbete sinsemellan för att skapa ett gemensamt system för skatt på finansiella transaktioner, genom att rikta en begäran till kommissionen i enlighet med artikel 329.1 i EUF-fördraget. Kommissionen lade därefter fram ett förslag till rådets beslut om bemyndigande att inleda ett fördjupat samarbete. |
| --- | --- |

F.

Mer än nio medlemsstater har meddelat sin avsikt att upprätta ett fördjupat samarbete sinsemellan för att skapa ett gemensamt system för skatt på finansiella transaktioner, genom att rikta en begäran till kommissionen i enlighet med artikel 329.1 i EUF-fördraget. Kommissionen lade därefter fram ett förslag till rådets beslut om bemyndigande att inleda ett fördjupat samarbete.

| G. | Parlamentet har kontrollerat att förslaget är förenligt med artikel 20 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). |
| --- | --- |

G.

Parlamentet har kontrollerat att förslaget är förenligt med artikel 20 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget).

| H. | I sin ståndpunkt av den 23 maj 2012 slog parlamentet fast att en skatt på finansiella transaktioner i hög grad kommer att nå sina mål om den införs på global nivå, och betonade vikten av att unionen leder insatserna för att uppnå en överenskommelse om en skatt på finansiella transaktioner på global nivå genom att fungera som förebild för införandet av en skatt på finansiella transaktioner. Det fördjupade samarbetet kommer också sannolikt bli ett exempel för att införa skatt på finansiella transaktioner på global nivå. |
| --- | --- |

H.

I sin ståndpunkt av den 23 maj 2012 slog parlamentet fast att en skatt på finansiella transaktioner i hög grad kommer att nå sina mål om den införs på global nivå, och betonade vikten av att unionen leder insatserna för att uppnå en överenskommelse om en skatt på finansiella transaktioner på global nivå genom att fungera som förebild för införandet av en skatt på finansiella transaktioner. Det fördjupade samarbetet kommer också sannolikt bli ett exempel för att införa skatt på finansiella transaktioner på global nivå.

| I. | I sin ståndpunkt av den 23 maj 2012 förklarade parlamentet att den modell för en skatt på finansiella transaktioner som föreslås av kommissionen skulle vara lämplig som grund för tillämpning inom en grupp av medlemsstater, om de skulle välja att gå fortare framåt genom fördjupat samarbete. |
| --- | --- |

I.

I sin ståndpunkt av den 23 maj 2012 förklarade parlamentet att den modell för en skatt på finansiella transaktioner som föreslås av kommissionen skulle vara lämplig som grund för tillämpning inom en grupp av medlemsstater, om de skulle välja att gå fortare framåt genom fördjupat samarbete.

| J. | Kommissionen bör komplettera den inledande konsekvensanalysen av införandet av en skatt på finansiella transaktioner genom att ytterligare undersöka de övergripande konsekvenserna av en skatt på finansiella transaktioner vid fördjupat samarbete på den inre marknaden, inklusive konsekvenserna för deltagande och icke-deltagande medlemsstater, och bör beakta resultaten av denna undersökning när det reviderade förslaget utarbetas. |
| --- | --- |

J.

Kommissionen bör komplettera den inledande konsekvensanalysen av införandet av en skatt på finansiella transaktioner genom att ytterligare undersöka de övergripande konsekvenserna av en skatt på finansiella transaktioner vid fördjupat samarbete på den inre marknaden, inklusive konsekvenserna för deltagande och icke-deltagande medlemsstater, och bör beakta resultaten av denna undersökning när det reviderade förslaget utarbetas.

| K. | I enlighet med artikel 20 i EU-fördraget får en grupp om minst nio medlemsstater upprätta ett fördjupat samarbete sinsemellan inom ramen för unionens icke-exklusiva befogenheter och utnyttja unionens institutioner och utöva dessa befogenheter genom att på ett rättsligt konsekvent sätt tillämpa relevanta bestämmelser i fördragen. |
| --- | --- |

K.

I enlighet med artikel 20 i EU-fördraget får en grupp om minst nio medlemsstater upprätta ett fördjupat samarbete sinsemellan inom ramen för unionens icke-exklusiva befogenheter och utnyttja unionens institutioner och utöva dessa befogenheter genom att på ett rättsligt konsekvent sätt tillämpa relevanta bestämmelser i fördragen.

| L. | Ett sådant fördjupat samarbete för att skapa ett gemensamt system för skatt på finansiella transaktioner kan anses främja unionens mål, skydda dess intressen och stärka dess integrationsprocess i enlighet med artikel 20 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

L.

Ett sådant fördjupat samarbete för att skapa ett gemensamt system för skatt på finansiella transaktioner kan anses främja unionens mål, skydda dess intressen och stärka dess integrationsprocess i enlighet med artikel 20 i EU-fördraget.

| M. | Villkoren i artiklarna 326–334 i EUF-fördraget uppfylls också. |
| --- | --- |

M.

Villkoren i artiklarna 326–334 i EUF-fördraget uppfylls också.

| N. | Det fördjupade samarbetet respekterar de icke-deltagande medlemsstaternas rättigheter, befogenheter och skyldigheter, eftersom möjligheten att ta ut en enhetlig skatt på finansiella transaktioner i de deltagande medlemsstaterna inte påverkar icke deltagande medlemsstaters förmåga att behålla eller införa liknande beskattning på nationell nivå och inte heller villkoren för att ta ut sådana skatter på sina territorier. |
| --- | --- |

N.

Det fördjupade samarbetet respekterar de icke-deltagande medlemsstaternas rättigheter, befogenheter och skyldigheter, eftersom möjligheten att ta ut en enhetlig skatt på finansiella transaktioner i de deltagande medlemsstaterna inte påverkar icke deltagande medlemsstaters förmåga att behålla eller införa liknande beskattning på nationell nivå och inte heller villkoren för att ta ut sådana skatter på sina territorier.

| O. | Enligt artikel 328.1 i EUF-fördraget ska de medlemsstater som önskar delta i det fördjupade samarbetet kunna ansluta sig när som helst. Kommissionen och de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet bör redan från början främja och därefter fortsätta att uppmuntra ett deltagande av så många medlemsstater som möjligt. |
| --- | --- |

O.

Enligt artikel 328.1 i EUF-fördraget ska de medlemsstater som önskar delta i det fördjupade samarbetet kunna ansluta sig när som helst. Kommissionen och de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet bör redan från början främja och därefter fortsätta att uppmuntra ett deltagande av så många medlemsstater som möjligt.

| P. | Existerande unionslagstiftning, särskilt rådets direktiv 2008/7/EG, måste respekteras. |
| --- | --- |

P.

Existerande unionslagstiftning, särskilt rådets direktiv 2008/7/EG, måste respekteras.

| Q. | Parlamentets godkännande av kommissionens förslag gäller ett fördjupat samarbete och påverkar inte frågan om vilka medlemsstater som önskar delta. |
| --- | --- |

Q.

Parlamentets godkännande av kommissionens förslag gäller ett fördjupat samarbete och påverkar inte frågan om vilka medlemsstater som önskar delta.

| R. | I enlighet med artikel 333.2 i EUF-fördraget får de medlemsstater som deltar i ett fördjupat samarbete anta ett beslut som föreskriver att rådet ska besluta i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och inte i enlighet med det särskilda lagstiftningsförfarande som föreskrivs i artikel 113 i EUF-fördraget enligt vilket parlamentet endast ska höras. |
| --- | --- |

R.

I enlighet med artikel 333.2 i EUF-fördraget får de medlemsstater som deltar i ett fördjupat samarbete anta ett beslut som föreskriver att rådet ska besluta i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och inte i enlighet med det särskilda lagstiftningsförfarande som föreskrivs i artikel 113 i EUF-fördraget enligt vilket parlamentet endast ska höras.

| S. | Kommissionen bör noggrant övervaka införandet av en skatt på finansiella transaktioner mot bakgrund av artiklarna 326 och 327 i EUF-fördraget och bör regelbundet rapportera till parlamentet och rådet. |
| --- | --- |

S.

Kommissionen bör noggrant övervaka införandet av en skatt på finansiella transaktioner mot bakgrund av artiklarna 326 och 327 i EUF-fördraget och bör regelbundet rapportera till parlamentet och rådet.

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut, oavsett vilka medlemsstater som deltar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut, oavsett vilka medlemsstater som deltar.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar rådet att i enlighet med artikel 333.2 i EUF-fördraget anta ett beslut om att rådet när det gäller förslaget till rådets direktiv om genomförande av ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner kommer att fatta beslut i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar rådet att i enlighet med artikel 333.2 i EUF-fördraget anta ett beslut om att rådet när det gäller förslaget till rådets direktiv om genomförande av ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner kommer att fatta beslut i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

---

(1)  Rådets direktiv 2008/7/EG av den 12 februari 2008 om indirekta skatter på kapitalanskaffning (EUT L 46, 21.2.2008, s. 11).

---

Torsdagen den 22 november 2012

| 23.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 434/262 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 434/262

---

P7_TA(2012)0501

Flerårigt ramprogram 2013–2017 för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2012 om förslaget till rådets beslut om inrättande av ett flerårigt ramprogram 2013-2017 för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (10449/2012 – C7-0169/2012 – 2011/0431(APP))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – godkännande)

(2015/C 434/47)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (10449/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (10449/2012),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0169/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0169/2012),

| — | med beaktande av artikel 81.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 81.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0361/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0361/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets beslut. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets beslut.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---