# Eiropas Savienības L 21/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 21 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 28. janvāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 21

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 28. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Informācija par dienu, kad spēkā stājas Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Tunisijas Republiku par vispārējiem principiem Tunisijas Republikas līdzdalībai Savienības programmās | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/98 (2015. gada 16. oktobris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē uzraudzības iestāžu kolēģiju darbības vispārējos nosacījumus (
  1
  ) | 2 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/99 (2015. gada 16. oktobris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz uzraudzības iestāžu kolēģiju operatīvās darbības noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/100 (2015. gada 16. oktobris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus, kuros precizē kopīga lēmuma pieņemšanas procedūru attiecībā uz pieteikumiem noteiktu prudenciālu atļauju saņemšanai atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 575/2013 (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/101 (2015. gada 26. oktobris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz piesardzīgas vērtēšanas regulatīviem tehniskajiem standartiem saskaņā ar 105. panta 14. punktu (
  1
  ) | 54 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/102 (2016. gada 19. janvāris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Eichsfelder Feldgieke / Eichsfelder Feldkieker (AĢIN)) | 66 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2016/103 (2016. gada 27. janvāris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2099/2002, ar ko izveido Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteju (COSS) | 67 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/104 (2016. gada 27. janvāris) par atļauju izmantot Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 preparātu kā barības piedevu mazāk izplatītām atgremotāju sugām, ko audzē gaļas un piena ražošanai (atļaujas turētājs Prosol S.p.A.) (
  1
  ) | 71 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/105 (2016. gada 27. janvāris), ar ko bifenil-2-olu kā esošu aktīvo vielu apstiprina lietošanai 1., 2., 4., 6. un 13. produkta veida biocīdos (
  1
  ) | 74 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/106 (2016. gada 27. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 79 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/107 (2016. gada 27. janvāris), ar ko cibutrīnu neapstiprina par 21. produkta veida biocīdos lietojamu esošo aktīvo vielu (
  1
  ) | 81 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/108 (2016. gada 27. janvāris), ar ko 2-Butanona peroksīdu neapstiprina par 1. un 2. produkta veida biocīdos lietojamu esošo aktīvo vielu (
  1
  ) | 83 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/109 (2016. gada 27. janvāris) neapstiprināt PHMB (1600; 1.8) par 1., 6. un 9. produkta veida biocīdos lietojamu esošu aktīvo vielu (
  1
  ) | 84 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/110 (2016. gada 27. janvāris), ar ko triklozānu neapstiprina par 1. produkta veida biocīdos lietojamu esošo aktīvo vielu (
  1
  ) | 86 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Informācija par dienu, kad spēkā stājas Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Tunisijas Republiku par vispārējiem principiem Tunisijas Republikas līdzdalībai Savienības programmās

1

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/98 (2015. gada 16. oktobris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē uzraudzības iestāžu kolēģiju darbības vispārējos nosacījumus (
  1
  )

1

2

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/99 (2015. gada 16. oktobris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz uzraudzības iestāžu kolēģiju operatīvās darbības noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (
  1
  )

1

21

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/100 (2015. gada 16. oktobris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus, kuros precizē kopīga lēmuma pieņemšanas procedūru attiecībā uz pieteikumiem noteiktu prudenciālu atļauju saņemšanai atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 575/2013 (
  1
  )

1

45

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/101 (2015. gada 26. oktobris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz piesardzīgas vērtēšanas regulatīviem tehniskajiem standartiem saskaņā ar 105. panta 14. punktu (
  1
  )

1

54

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/102 (2016. gada 19. janvāris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Eichsfelder Feldgieke / Eichsfelder Feldkieker (AĢIN))

Eichsfelder Feldgieke / Eichsfelder Feldkieker

66

*

Komisijas Regula (ES) 2016/103 (2016. gada 27. janvāris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2099/2002, ar ko izveido Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteju (COSS)

COSS

67

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/104 (2016. gada 27. janvāris) par atļauju izmantot Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 preparātu kā barības piedevu mazāk izplatītām atgremotāju sugām, ko audzē gaļas un piena ražošanai (atļaujas turētājs Prosol S.p.A.) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

Prosol S.p.A.

1

71

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/105 (2016. gada 27. janvāris), ar ko bifenil-2-olu kā esošu aktīvo vielu apstiprina lietošanai 1., 2., 4., 6. un 13. produkta veida biocīdos (
  1
  )

1

74

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/106 (2016. gada 27. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

79

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/107 (2016. gada 27. janvāris), ar ko cibutrīnu neapstiprina par 21. produkta veida biocīdos lietojamu esošo aktīvo vielu (
  1
  )

1

81

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/108 (2016. gada 27. janvāris), ar ko 2-Butanona peroksīdu neapstiprina par 1. un 2. produkta veida biocīdos lietojamu esošo aktīvo vielu (
  1
  )

1

83

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/109 (2016. gada 27. janvāris) neapstiprināt PHMB (1600; 1.8) par 1., 6. un 9. produkta veida biocīdos lietojamu esošu aktīvo vielu (
  1
  )

1

84

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/110 (2016. gada 27. janvāris), ar ko triklozānu neapstiprina par 1. produkta veida biocīdos lietojamu esošo aktīvo vielu (
  1
  )

1

86

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/67/EK (2009. gada 13. jūlijs) par apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem ( OV L 222, 25.8.2009. ) | 88 |

Labojumi

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/67/EK (2009. gada 13. jūlijs) par apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem ( OV L 222, 25.8.2009. )

( OV L 222, 25.8.2009. )

88

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 28.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/1

---

Informācija par dienu, kad spēkā stājas Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Tunisijas Republiku par vispārējiem principiem Tunisijas Republikas līdzdalībai Savienības programmās

Eiropas Savienība un Tunisijas Republikas valdība attiecīgi 2015. gada 26. oktobrī un 2016. gada 11. janvārī viena otrai paziņoja par vajadzīgo procedūru pabeigšanu, lai minētais protokols varētu stāties spēkā (1).

1

2015. gada 17. martā Briselē parakstītais protokols līdz ar to stāsies spēkā 2016. gada 1. februārī saskaņā ar tā 10. panta 2. punktu.

---

(1)  
  OV L 96, 11.4.2015., 3. lpp.

1

---

REGULAS

| 28.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/2

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2016/98

(2015. gada 16. oktobris),

ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē uzraudzības iestāžu kolēģiju darbības vispārējos nosacījumus

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (1), un jo īpaši tās 51. panta 4. punktu un 116. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Iestāžu grupas kartēšanas process, kurā tiktu identificētas grupas struktūras Savienībā vai trešā valstī un kurā attiecībā uz katru grupas struktūru jāapraksta tās veids, atrašanās vieta, tās uzraudzībā iesaistītās iestādes, piemērojamie prudenciālie atbrīvojumi, tās nozīmīgums grupā un nozīmīgums valstī, kurā tā ir saņēmusi atļauju vai veic uzņēmējdarbību, kā arī kritēriji šā nozīmīguma noteikšanai, tiek uzskatīts par būtisku elementu kolēģijas locekļu un potenciālo novērotāju noskaidrošanai. Šajā sakarā informācija par to, cik nozīmīga filiāle ir grupai un cik nozīmīga attiecīgā filiāle ir dalībvalstij, kurā tā veic uzņēmējdarbību, ir būtiska, lai noteiktu attiecīgās dalībvalsts kompetento iestāžu līdzdalību kolēģijas darbībās. Informācija par grupas struktūru – iestāžu, filiāļu vai citu finanšu sektora sabiedrību – veidu, kā arī par to, kurā valstī tās ir saņēmušas atļauju vai veic uzņēmējdarbību, arī ir būtiska, lai noskaidrotu kolēģijas locekļus un potenciālos novērotājus. |
| --- | --- |

(1)

Iestāžu grupas kartēšanas process, kurā tiktu identificētas grupas struktūras Savienībā vai trešā valstī un kurā attiecībā uz katru grupas struktūru jāapraksta tās veids, atrašanās vieta, tās uzraudzībā iesaistītās iestādes, piemērojamie prudenciālie atbrīvojumi, tās nozīmīgums grupā un nozīmīgums valstī, kurā tā ir saņēmusi atļauju vai veic uzņēmējdarbību, kā arī kritēriji šā nozīmīguma noteikšanai, tiek uzskatīts par būtisku elementu kolēģijas locekļu un potenciālo novērotāju noskaidrošanai. Šajā sakarā informācija par to, cik nozīmīga filiāle ir grupai un cik nozīmīga attiecīgā filiāle ir dalībvalstij, kurā tā veic uzņēmējdarbību, ir būtiska, lai noteiktu attiecīgās dalībvalsts kompetento iestāžu līdzdalību kolēģijas darbībās. Informācija par grupas struktūru – iestāžu, filiāļu vai citu finanšu sektora sabiedrību – veidu, kā arī par to, kurā valstī tās ir saņēmušas atļauju vai veic uzņēmējdarbību, arī ir būtiska, lai noskaidrotu kolēģijas locekļus un potenciālos novērotājus.

| (2) | Informācija par to, cik nozīmīga filiāle ir grupai un cik nozīmīga attiecīgā filiāle ir dalībvalstij, kurā tā saņēmusi atļauju vai veic uzņēmējdarbību, ir būtiska, lai noteiktu attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes līdzdalības līmeni kolēģijas darbībās un, jo īpaši, lai veiktu uzraudzības pārskatīšanas un novērtēšanas procesu. |
| --- | --- |

(2)

Informācija par to, cik nozīmīga filiāle ir grupai un cik nozīmīga attiecīgā filiāle ir dalībvalstij, kurā tā saņēmusi atļauju vai veic uzņēmējdarbību, ir būtiska, lai noteiktu attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes līdzdalības līmeni kolēģijas darbībās un, jo īpaši, lai veiktu uzraudzības pārskatīšanas un novērtēšanas procesu.

| (3) | Lai palielinātu uzraudzības kolēģiju efektivitāti, Direktīvas 2013/36/ES 115. pantā minētajiem rakstiskajiem koordinēšanas un sadarbības plāniem būtu jāaptver visas kolēģijas darba jomas. Rakstiskajiem plāniem būtu jāaptver arī vienošanās starp tiem kolēģijas locekļiem, kuri iesaistīti konkrētās kolēģijas darbībās, piemēram, tādās, ko veic, izmantojot īpašas kolēģijas apakšstruktūras. Rakstiskajiem plāniem būtu jāietver arī kolēģijas darba operatīvie aspekti, jo šie aspekti ir būtiski, lai atvieglotu kolēģijas darbību gan parastajās, gan ārkārtas situācijās. Tā kā ir svarīgi nodrošināt sadarbību kolēģijas ietvaros, pirms un nolūkā sniegt ieguldījumu grupas noregulējuma jautājumos, rakstiskajos plānos būtu jāparedz attiecīgo ieguldījumu koordinēšanas process, kā arī konsolidētās uzraudzības iestādes pienākumi un loma, darot zināmus šos ieguldījumus noregulējuma kolēģijai ar grupas līmeņa noregulējuma iestādes starpniecību, kā definēts Direktīvas 2014/59/ES (2) 2. panta 1. punkta 44. apakšpunktā. Rakstiskajiem plāniem vajadzētu būt vispusīgiem, saskaņotiem un visaptverošiem un nodrošināt pienācīgu un atbilstošu pamatu, lai kompetentās iestādes varētu pildīt savus attiecīgos pienākumus un uzdevumus vairāk kolēģijas ietvaros nekā ārpus kolēģijas. |
| --- | --- |

(3)

Lai palielinātu uzraudzības kolēģiju efektivitāti, Direktīvas 2013/36/ES 115. pantā minētajiem rakstiskajiem koordinēšanas un sadarbības plāniem būtu jāaptver visas kolēģijas darba jomas. Rakstiskajiem plāniem būtu jāaptver arī vienošanās starp tiem kolēģijas locekļiem, kuri iesaistīti konkrētās kolēģijas darbībās, piemēram, tādās, ko veic, izmantojot īpašas kolēģijas apakšstruktūras. Rakstiskajiem plāniem būtu jāietver arī kolēģijas darba operatīvie aspekti, jo šie aspekti ir būtiski, lai atvieglotu kolēģijas darbību gan parastajās, gan ārkārtas situācijās. Tā kā ir svarīgi nodrošināt sadarbību kolēģijas ietvaros, pirms un nolūkā sniegt ieguldījumu grupas noregulējuma jautājumos, rakstiskajos plānos būtu jāparedz attiecīgo ieguldījumu koordinēšanas process, kā arī konsolidētās uzraudzības iestādes pienākumi un loma, darot zināmus šos ieguldījumus noregulējuma kolēģijai ar grupas līmeņa noregulējuma iestādes starpniecību, kā definēts Direktīvas 2014/59/ES (2) 2. panta 1. punkta 44. apakšpunktā. Rakstiskajiem plāniem vajadzētu būt vispusīgiem, saskaņotiem un visaptverošiem un nodrošināt pienācīgu un atbilstošu pamatu, lai kompetentās iestādes varētu pildīt savus attiecīgos pienākumus un uzdevumus vairāk kolēģijas ietvaros nekā ārpus kolēģijas.

| (4) | Kolēģijas ir būtisks instruments informācijas apmaiņai, ārkārtas situāciju paredzēšanai un novēršanai, un tās ļauj konsolidētās uzraudzības iestādei veikt efektīvu konsolidēto uzraudzību. Lai nodrošinātu konsekvenci un ļautu EBI veikt savus uzdevumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1093/2010 (3) un Direktīvas 2013/36/ES 116. pantā, ir lietderīgi, lai EBI piedalītos kā locekle visās kolēģijās. |
| --- | --- |

(4)

Kolēģijas ir būtisks instruments informācijas apmaiņai, ārkārtas situāciju paredzēšanai un novēršanai, un tās ļauj konsolidētās uzraudzības iestādei veikt efektīvu konsolidēto uzraudzību. Lai nodrošinātu konsekvenci un ļautu EBI veikt savus uzdevumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1093/2010 (3) un Direktīvas 2013/36/ES 116. pantā, ir lietderīgi, lai EBI piedalītos kā locekle visās kolēģijās.

| (5) | Lai veiktu visas kolēģijas darbības, konsolidētās uzraudzības iestādei un pārējiem kolēģijas locekļiem vajadzētu būt pārskatam pār darbībām, ko veic visas grupas struktūras, ieskaitot tās, kuras veic finanšu darbības, bet netiek kvalificētas kā iestādes, un tās, kuras darbojas ārpus Savienības. Sadarbība starp konsolidētās uzraudzības iestādi, kolēģijas locekļiem, trešo valstu uzraudzības iestādēm, publiskām iestādēm un struktūrām, kuras atbild par grupas uzraudzību vai ir iesaistītas tajā, tostarp iestādēm, kuras atbild par grupas finanšu sektora sabiedrību prudenciālo uzraudzību, vai kompetentajām iestādēm, kuras atbild par finanšu instrumentu tirgus uzraudzību, cīņu pret finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai vai patērētāju aizsardzību, būtu jāveicina, ļaujot šīm trešo valstu uzraudzības iestādēm un publiskajām iestādēm un struktūrām attiecīgā gadījumā piedalīties kolēģijas darbā novērotāja statusā. |
| --- | --- |

(5)

Lai veiktu visas kolēģijas darbības, konsolidētās uzraudzības iestādei un pārējiem kolēģijas locekļiem vajadzētu būt pārskatam pār darbībām, ko veic visas grupas struktūras, ieskaitot tās, kuras veic finanšu darbības, bet netiek kvalificētas kā iestādes, un tās, kuras darbojas ārpus Savienības. Sadarbība starp konsolidētās uzraudzības iestādi, kolēģijas locekļiem, trešo valstu uzraudzības iestādēm, publiskām iestādēm un struktūrām, kuras atbild par grupas uzraudzību vai ir iesaistītas tajā, tostarp iestādēm, kuras atbild par grupas finanšu sektora sabiedrību prudenciālo uzraudzību, vai kompetentajām iestādēm, kuras atbild par finanšu instrumentu tirgus uzraudzību, cīņu pret finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai vai patērētāju aizsardzību, būtu jāveicina, ļaujot šīm trešo valstu uzraudzības iestādēm un publiskajām iestādēm un struktūrām attiecīgā gadījumā piedalīties kolēģijas darbā novērotāja statusā.

| (6) | Kolēģijas locekļiem vajadzētu apspriesties un vienoties par kolēģijas novērotāju, ja tādi ir, iesaistīšanās jomu un apmēru kolēģijas darbā. Regulējumam attiecībā uz novērotāju dalību kolēģijas darbā vajadzētu būt skaidri norādītam rakstiskajos koordinēšanas un sadarbības plānos, un tas būtu jādara zināms novērotājiem. |
| --- | --- |

(6)

Kolēģijas locekļiem vajadzētu apspriesties un vienoties par kolēģijas novērotāju, ja tādi ir, iesaistīšanās jomu un apmēru kolēģijas darbā. Regulējumam attiecībā uz novērotāju dalību kolēģijas darbā vajadzētu būt skaidri norādītam rakstiskajos koordinēšanas un sadarbības plānos, un tas būtu jādara zināms novērotājiem.

| (7) | Uzraudzības iestāžu kolēģijas locekļiem būtu jāsadarbojas, cik vien iespējams, koordinējot savas uzraudzības darbības un cieši sadarbojoties, lai labāk veiktu savus pienākumus un izvairītos no uzdevumu dublēšanās, tostarp uzraudzītajām grupas struktūrām adresēto informācijas pieprasījumu dublēšanās. Šajā sakarā kolēģijas locekļiem vienošanās par uzdevumu uzticēšanu un pienākumu deleģēšanu būtu jāizskata regulāri un vismaz tad, kad kolēģijas locekļi izstrādā savas kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmu. |
| --- | --- |

(7)

Uzraudzības iestāžu kolēģijas locekļiem būtu jāsadarbojas, cik vien iespējams, koordinējot savas uzraudzības darbības un cieši sadarbojoties, lai labāk veiktu savus pienākumus un izvairītos no uzdevumu dublēšanās, tostarp uzraudzītajām grupas struktūrām adresēto informācijas pieprasījumu dublēšanās. Šajā sakarā kolēģijas locekļiem vienošanās par uzdevumu uzticēšanu un pienākumu deleģēšanu būtu jāizskata regulāri un vismaz tad, kad kolēģijas locekļi izstrādā savas kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmu.

| (8) | Konsolidētās uzraudzības iestādei vajadzētu būt piekļuvei visai informācijai, kas vajadzīga, lai pildītu tās uzdevumus un pienākumus, un tai būtu jādarbojas kā koordinatoram, vācot un izplatot informāciju, kas saņemta no jebkura kolēģijas locekļa vai novērotāja vai no jebkuras grupas struktūras, vai jebkuru ieguldījumu, kas saņemts no noregulējuma kolēģijas, jo īpaši no attiecīgās grupas līmeņa noregulējuma iestādes. Tas pats attiecas arī uz kolēģijas locekļiem. Jo īpaši, ja konsolidētās uzraudzības iestāde konstatē, ka konkrēta informācija ir nozīmīga kādam kolēģijas loceklim, tostarp kompetentajai iestādei uzņēmējā dalībvalstī, kurā uzņēmējdarbību veic nozīmīga filiāle, tai būtu jāatturas no nepamatotas kolēģijas locekļu izslēgšanas no informācijas saņēmēju loka. |
| --- | --- |

(8)

Konsolidētās uzraudzības iestādei vajadzētu būt piekļuvei visai informācijai, kas vajadzīga, lai pildītu tās uzdevumus un pienākumus, un tai būtu jādarbojas kā koordinatoram, vācot un izplatot informāciju, kas saņemta no jebkura kolēģijas locekļa vai novērotāja vai no jebkuras grupas struktūras, vai jebkuru ieguldījumu, kas saņemts no noregulējuma kolēģijas, jo īpaši no attiecīgās grupas līmeņa noregulējuma iestādes. Tas pats attiecas arī uz kolēģijas locekļiem. Jo īpaši, ja konsolidētās uzraudzības iestāde konstatē, ka konkrēta informācija ir nozīmīga kādam kolēģijas loceklim, tostarp kompetentajai iestādei uzņēmējā dalībvalstī, kurā uzņēmējdarbību veic nozīmīga filiāle, tai būtu jāatturas no nepamatotas kolēģijas locekļu izslēgšanas no informācijas saņēmēju loka.

| (9) | Kolēģijas locekļi, kas piedalās Direktīvas 2013/36/ES 113. pantā minēto uzdevumu izpildē, būtu jāmudina apmainīties ar informāciju par galveno elementu novērtējumu attiecībā uz uzraudzības pārskatīšanas un novērtēšanas procesu, kā norādīts minētās direktīvas 97. pantā, vienlaikus ņemot vērā, ka uzraudzības pārskatīšanas un novērtēšanas process var būt atšķirīgs dažādās dalībvalstīs atkarībā no tā, kā tās transponējušas Savienības noteikumus savos valsts tiesību aktos, un ņemot vērā arī saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 107. panta 3. punktu EBI izdotās pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(9)

Kolēģijas locekļi, kas piedalās Direktīvas 2013/36/ES 113. pantā minēto uzdevumu izpildē, būtu jāmudina apmainīties ar informāciju par galveno elementu novērtējumu attiecībā uz uzraudzības pārskatīšanas un novērtēšanas procesu, kā norādīts minētās direktīvas 97. pantā, vienlaikus ņemot vērā, ka uzraudzības pārskatīšanas un novērtēšanas process var būt atšķirīgs dažādās dalībvalstīs atkarībā no tā, kā tās transponējušas Savienības noteikumus savos valsts tiesību aktos, un ņemot vērā arī saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 107. panta 3. punktu EBI izdotās pamatnostādnes.

| (10) | Nolūkā veicināt kompetento iestāžu sadarbību un saskaņot visus lēmumus, kas paredzēti, lai risinātu jautājumus par kādas iestādes atbilstību prasībām attiecībā uz pieejām, kurām ir vajadzīga kompetento iestāžu atļauja, pirms tās izmanto, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības (iekšējo modeļu izmantošana attiecībā uz kredītrisku, tirgus risku, darījumu partneru kredītrisku un operacionālo risku), būtu jāprecizē nosacījumi sadarbībai starp konsolidētās uzraudzības iestādi un attiecīgajām kompetentajām iestādēm, lai apmainītos ar informāciju par šādām iekšējām pieejām un apspriestu un vienotos par pasākumiem konstatēto trūkumu novēršanai. |
| --- | --- |

(10)

Nolūkā veicināt kompetento iestāžu sadarbību un saskaņot visus lēmumus, kas paredzēti, lai risinātu jautājumus par kādas iestādes atbilstību prasībām attiecībā uz pieejām, kurām ir vajadzīga kompetento iestāžu atļauja, pirms tās izmanto, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības (iekšējo modeļu izmantošana attiecībā uz kredītrisku, tirgus risku, darījumu partneru kredītrisku un operacionālo risku), būtu jāprecizē nosacījumi sadarbībai starp konsolidētās uzraudzības iestādi un attiecīgajām kompetentajām iestādēm, lai apmainītos ar informāciju par šādām iekšējām pieejām un apspriestu un vienotos par pasākumiem konstatēto trūkumu novēršanai.

| (11) | Lai būtu vieglāk identificēt agrīnās brīdinājuma pazīmes, iespējamos riskus un apdraudējumus grupai, tās struktūrām un sistēmai, kurā tās darbojas, kolēģijas locekļiem konsekventā un salīdzināmā veidā būtu jāapmainās ar kvantitatīvu informāciju par grupu un tās struktūrām. Šai informācijai būtu jāaptver galvenās tās informācijas jomas, kuru vāc kompetentās iestādes saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014 (4), ar ko nosaka vienotus pārskatu formātus, regularitāti, pārskatu iesniegšanas datumus, definīcijas un IT risinājumus, kas jāpiemēro iestādēm uzraudzības ziņojumu sniegšanas nolūkos, un ar šo informāciju būtu jāapmainās, kamēr kompetentās iestādes izstrādā grupas riska novērtējuma ziņojumu un pieņem kopīgus lēmumus par kapitālu un likviditāti saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 113. pantu. Katrai kolēģijai būtu jālemj par precīzu informācijas kopumu, ar kādu jāapmainās šiem mērķiem. |
| --- | --- |

(11)

Lai būtu vieglāk identificēt agrīnās brīdinājuma pazīmes, iespējamos riskus un apdraudējumus grupai, tās struktūrām un sistēmai, kurā tās darbojas, kolēģijas locekļiem konsekventā un salīdzināmā veidā būtu jāapmainās ar kvantitatīvu informāciju par grupu un tās struktūrām. Šai informācijai būtu jāaptver galvenās tās informācijas jomas, kuru vāc kompetentās iestādes saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014 (4), ar ko nosaka vienotus pārskatu formātus, regularitāti, pārskatu iesniegšanas datumus, definīcijas un IT risinājumus, kas jāpiemēro iestādēm uzraudzības ziņojumu sniegšanas nolūkos, un ar šo informāciju būtu jāapmainās, kamēr kompetentās iestādes izstrādā grupas riska novērtējuma ziņojumu un pieņem kopīgus lēmumus par kapitālu un likviditāti saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 113. pantu. Katrai kolēģijai būtu jālemj par precīzu informācijas kopumu, ar kādu jāapmainās šiem mērķiem.

| (12) | Lai izstrādātu kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmu, kolēģijas locekļi ņem vērā grupas riska novērtējuma ziņojumu un kapitāla un likviditātes kopīgā lēmuma rezultātu, lai labāk noteiktu kopīgā darba prioritātes. Tādējādi kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmas izstrāde būtu jāsāk, tiklīdz ir pabeigts grupas riska novērtējums un kopīga lēmuma pieņemšanas process, savukārt tās pabeigšanai kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā, kādus uzdevumus tās ir apņēmušās veikt valsts līmenī, šiem uzdevumiem piešķirtie resursi un to izpildes laika grafiki. |
| --- | --- |

(12)

Lai izstrādātu kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmu, kolēģijas locekļi ņem vērā grupas riska novērtējuma ziņojumu un kapitāla un likviditātes kopīgā lēmuma rezultātu, lai labāk noteiktu kopīgā darba prioritātes. Tādējādi kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmas izstrāde būtu jāsāk, tiklīdz ir pabeigts grupas riska novērtējums un kopīga lēmuma pieņemšanas process, savukārt tās pabeigšanai kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā, kādus uzdevumus tās ir apņēmušās veikt valsts līmenī, šiem uzdevumiem piešķirtie resursi un to izpildes laika grafiki.

| (13) | Kolēģijas locekļiem būtu jākoordinē savas darbības, ko veic, sagatavojoties ārkārtas situācijām un to laikā, piemēram, saistībā ar nelabvēlīgiem notikumiem, kas var būtiski apdraudēt finanšu tirgu pareizu darbību un integritāti vai visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitāti, vai citām situācijām, kas ietekmē vai varētu tieši ietekmēt banku grupas vai kāda no tās meitasuzņēmumiem finanšu un ekonomisko situāciju. Tāpēc to darbību, kuras kompetentās iestādes veic, sagatavojoties ārkārtas situācijām un to laikā, plānošanai un koordinēšanai vajadzētu ietvert Direktīvas 2014/59/ES attiecīgajos noteikumos minētās darbības, tomēr neaprobežojoties ar tām; jo īpaši darbības, kuru mērķis ir koordinēt grupas atveseļošanas plānošanu un nepieciešamības gadījumā sniegt koordinētu ieguldījumu noregulējuma iestāžu darbam, būtu jāuzskata par piemēru darbībām, kas veicamas, sagatavojoties ārkārtas situācijām un to laikā. |
| --- | --- |

(13)

Kolēģijas locekļiem būtu jākoordinē savas darbības, ko veic, sagatavojoties ārkārtas situācijām un to laikā, piemēram, saistībā ar nelabvēlīgiem notikumiem, kas var būtiski apdraudēt finanšu tirgu pareizu darbību un integritāti vai visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitāti, vai citām situācijām, kas ietekmē vai varētu tieši ietekmēt banku grupas vai kāda no tās meitasuzņēmumiem finanšu un ekonomisko situāciju. Tāpēc to darbību, kuras kompetentās iestādes veic, sagatavojoties ārkārtas situācijām un to laikā, plānošanai un koordinēšanai vajadzētu ietvert Direktīvas 2014/59/ES attiecīgajos noteikumos minētās darbības, tomēr neaprobežojoties ar tām; jo īpaši darbības, kuru mērķis ir koordinēt grupas atveseļošanas plānošanu un nepieciešamības gadījumā sniegt koordinētu ieguldījumu noregulējuma iestāžu darbam, būtu jāuzskata par piemēru darbībām, kas veicamas, sagatavojoties ārkārtas situācijām un to laikā.

| (14) | Rīkojoties ārkārtas situācijas gadījumā, kolēģijas locekļiem būtu jācenšas, konsolidētās uzraudzības iestādei veicot koordinēšanu, izstrādāt koordinētu situācijas uzraudzības novērtējumu, jāvienojas par koordinētu uzraudzības reakciju un jāpārrauga savu reakcijas pasākumu īstenošana, lai nodrošinātu, ka ārkārtas situācija ir pienācīgi novērtēta un tiek veikti pasākumi tās novēršanai. Tiem arī būtu jānodrošina, ka jebkura ārējā saziņa notiek saskaņoti un aptver elementus, par kuriem iepriekš vienojušies kolēģijas locekļi. |
| --- | --- |

(14)

Rīkojoties ārkārtas situācijas gadījumā, kolēģijas locekļiem būtu jācenšas, konsolidētās uzraudzības iestādei veicot koordinēšanu, izstrādāt koordinētu situācijas uzraudzības novērtējumu, jāvienojas par koordinētu uzraudzības reakciju un jāpārrauga savu reakcijas pasākumu īstenošana, lai nodrošinātu, ka ārkārtas situācija ir pienācīgi novērtēta un tiek veikti pasākumi tās novēršanai. Tiem arī būtu jānodrošina, ka jebkura ārējā saziņa notiek saskaņoti un aptver elementus, par kuriem iepriekš vienojušies kolēģijas locekļi.

| (15) | Šīs regulas noteikumi ir savstarpēji cieši saistīti, jo tie attiecas uz vispārējiem uzraudzības iestāžu kolēģiju darbības nosacījumiem. Lai nodrošinātu saskaņotību starp šiem noteikumiem, kuriem būtu jāstājas spēkā vienlaicīgi, un personām, uz kurām attiecas šie pienākumi, atvieglotu to visaptverošu pārskatu un visaptverošu piekļuvi, ir vēlams visus Direktīvas 2013/36/ES 51. panta 4. punktā un 116. panta 4. punktā paredzētos regulatīvos tehniskos standartus iekļaut vienā regulā. |
| --- | --- |

(15)

Šīs regulas noteikumi ir savstarpēji cieši saistīti, jo tie attiecas uz vispārējiem uzraudzības iestāžu kolēģiju darbības nosacījumiem. Lai nodrošinātu saskaņotību starp šiem noteikumiem, kuriem būtu jāstājas spēkā vienlaicīgi, un personām, uz kurām attiecas šie pienākumi, atvieglotu to visaptverošu pārskatu un visaptverošu piekļuvi, ir vēlams visus Direktīvas 2013/36/ES 51. panta 4. punktā un 116. panta 4. punktā paredzētos regulatīvos tehniskos standartus iekļaut vienā regulā.

| (16) | Tā kā lielākā daļa uzraudzības kolēģiju visā ES tiek izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 116. pantu, šķiet lietderīgāk vispirms noteikt nosacījumus attiecībā uz tām kolēģijām, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 116. pantu un šķiet vairāk attiecamies uz parastiem gadījumiem, un pēc tam – attiecībā uz tām kolēģijām, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 51. pantu un šķiet vairāk attiecamies uz īpašiem gadījumiem. |
| --- | --- |

(16)

Tā kā lielākā daļa uzraudzības kolēģiju visā ES tiek izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 116. pantu, šķiet lietderīgāk vispirms noteikt nosacījumus attiecībā uz tām kolēģijām, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 116. pantu un šķiet vairāk attiecamies uz parastiem gadījumiem, un pēc tam – attiecībā uz tām kolēģijām, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 51. pantu un šķiet vairāk attiecamies uz īpašiem gadījumiem.

| (17) | Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde – EBI). |
| --- | --- |

(17)

Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde – EBI).

| (18) | EBI ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu, |
| --- | --- |

(18)

EBI ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Šī regula nosaka vispārējos nosacījumus uzraudzības iestāžu kolēģijas (“kolēģija”) darbībai, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 116. pantu un 51. panta 3. punktu.

2. NODAĻA

NOSACĪJUMI ATTIECĪBĀ UZ TĀDU KOLĒĢIJU DARBĪBU, KURAS IZVEIDOTAS SASKAŅĀ AR DIREKTĪVAS 2013/36/ES 116. PANTU

1. IEDAĻA

Kolēģiju izveidošana un darbība

2. pants

Iestāžu grupas kartējuma izveidošana

1.   Lai noskaidrotu uzraudzības kolēģijas locekļus un potenciālos novērotājus, konsolidētās uzraudzības iestāde izveido iestāžu grupas kartējumu saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2016/99 (5) 2. pantu.

2.   Iestāžu grupas kartēšanas rezultātā tiek identificētas šādas grupas struktūras:

| a) | iestādes, kas saņēmušas atļauju, un filiāles, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

iestādes, kas saņēmušas atļauju, un filiāles, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī;

| b) | finanšu sektora sabiedrības, kas saņēmušas atļauju kādā dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

finanšu sektora sabiedrības, kas saņēmušas atļauju kādā dalībvalstī;

| c) | iestādes, kas saņēmušas atļauju, un filiāles, kas veic uzņēmējdarbību kādā trešā valstī. |
| --- | --- |

c)

iestādes, kas saņēmušas atļauju, un filiāles, kas veic uzņēmējdarbību kādā trešā valstī.

3.   Katras iestādes un filiāles, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, kartējumā tiek atspoguļota šāda informācija:

| a) | dalībvalsts, kurā iestāde ir saņēmusi atļauju vai kurā veic uzņēmējdarbību filiāle; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts, kurā iestāde ir saņēmusi atļauju vai kurā veic uzņēmējdarbību filiāle;

| b) | kompetentā iestāde, kas ir atbildīga par iestādes uzraudzību, vai tās uzņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā veic uzņēmējdarbību filiāle, kā arī citas minētās dalībvalsts finanšu sektora iestādes, piemēram, kompetentās iestādes, kuras atbild par finanšu instrumentu tirgus uzraudzību, cīņu pret finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai vai patērētāju aizsardzību; |
| --- | --- |

b)

kompetentā iestāde, kas ir atbildīga par iestādes uzraudzību, vai tās uzņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā veic uzņēmējdarbību filiāle, kā arī citas minētās dalībvalsts finanšu sektora iestādes, piemēram, kompetentās iestādes, kuras atbild par finanšu instrumentu tirgus uzraudzību, cīņu pret finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai vai patērētāju aizsardzību;

| c) | attiecībā uz iestādi, tostarp ES mātesuzņēmuma, kurš veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī, meitasuzņēmumu, kā arī pašu ES mātesuzņēmumu – informācija par to, vai uz iestādi attiecas individuāla prudenciālā uzraudzība vai arī ir piešķirts individuāls atbrīvojums no prasībām, kas izklāstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (6) otrajā līdz astotajā daļā saskaņā ar minētās regulas 7., 8. vai 10. pantu; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz iestādi, tostarp ES mātesuzņēmuma, kurš veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī, meitasuzņēmumu, kā arī pašu ES mātesuzņēmumu – informācija par to, vai uz iestādi attiecas individuāla prudenciālā uzraudzība vai arī ir piešķirts individuāls atbrīvojums no prasībām, kas izklāstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (6) otrajā līdz astotajā daļā saskaņā ar minētās regulas 7., 8. vai 10. pantu;

| d) | attiecībā uz iestādi – informācija, kas attiecas uz to, cik nozīmīga iestāde ir dalībvalstī, kurā tā saņēmusi atļauju, un attiecīgie kritēriji, ko kompetentās iestādes izmanto, lai noteiktu šo nozīmīgumu, kā arī informācija par šīs iestādes nozīmīgumu grupā, ja attiecīgās iestādes aktīvu un ārpusbilances posteņu kopējā summa pārsniedz 1 % no grupas kopējiem aktīviem un ārpusbilances posteņiem konsolidēti; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz iestādi – informācija, kas attiecas uz to, cik nozīmīga iestāde ir dalībvalstī, kurā tā saņēmusi atļauju, un attiecīgie kritēriji, ko kompetentās iestādes izmanto, lai noteiktu šo nozīmīgumu, kā arī informācija par šīs iestādes nozīmīgumu grupā, ja attiecīgās iestādes aktīvu un ārpusbilances posteņu kopējā summa pārsniedz 1 % no grupas kopējiem aktīviem un ārpusbilances posteņiem konsolidēti;

| e) | attiecībā uz filiāli – informācija, kas attiecas uz to, cik nozīmīga filiāle ir dalībvalstī, kurā tā veic uzņēmējdarbību, un jo īpaši par to, vai šī filiāle ir vai būtu jāatzīst par nozīmīgu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 51. pantu, kā arī informācija par šīs filiāles nozīmīgumu grupā, ja attiecīgās filiāles aktīvu un ārpusbilances posteņu kopējā summa pārsniedz 1 % no grupas kopējiem aktīviem un ārpusbilances posteņiem konsolidēti. |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz filiāli – informācija, kas attiecas uz to, cik nozīmīga filiāle ir dalībvalstī, kurā tā veic uzņēmējdarbību, un jo īpaši par to, vai šī filiāle ir vai būtu jāatzīst par nozīmīgu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 51. pantu, kā arī informācija par šīs filiāles nozīmīgumu grupā, ja attiecīgās filiāles aktīvu un ārpusbilances posteņu kopējā summa pārsniedz 1 % no grupas kopējiem aktīviem un ārpusbilances posteņiem konsolidēti.

4.   Katras finanšu sektora sabiedrības, iestādes vai filiāles, kā minēts 2. punkta b) un c) apakšpunktā, kartējumā tiek atspoguļota šāda informācija:

| a) | dalībvalsts, kurā finanšu sektora sabiedrība ir saņēmusi atļauju, vai trešā valsts, kurā iestāde ir saņēmusi atļauju vai kurā veic uzņēmējdarbību filiāle; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts, kurā finanšu sektora sabiedrība ir saņēmusi atļauju, vai trešā valsts, kurā iestāde ir saņēmusi atļauju vai kurā veic uzņēmējdarbību filiāle;

| b) | iestāde, kura atbild par minētās finanšu sektora sabiedrības, iestādes vai filiāles uzraudzību vai ir iesaistīta tajā; |
| --- | --- |

b)

iestāde, kura atbild par minētās finanšu sektora sabiedrības, iestādes vai filiāles uzraudzību vai ir iesaistīta tajā;

| c) | informācija par finanšu sektora sabiedrības, iestādes vai filiāles nozīmīgumu grupai, ja attiecīgās finanšu sektora sabiedrības, iestādes vai filiāles aktīvu un ārpusbilances posteņu kopējā summa pārsniedz 1 % no grupas kopējiem aktīviem un ārpusbilances posteņiem konsolidēti. |
| --- | --- |

c)

informācija par finanšu sektora sabiedrības, iestādes vai filiāles nozīmīgumu grupai, ja attiecīgās finanšu sektora sabiedrības, iestādes vai filiāles aktīvu un ārpusbilances posteņu kopējā summa pārsniedz 1 % no grupas kopējiem aktīviem un ārpusbilances posteņiem konsolidēti.

3. pants

Kolēģijas locekļu un novērotāju izraudzīšanās

1.   Konsolidētās uzraudzības iestāde uzaicina kļūt par kolēģijas loceklēm šādas iestādes:

| a) | kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par tādu iestāžu uzraudzību, kuras ir ES mātesiestādes vai ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības, vai ES mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmumi, un tādas uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā veic uzņēmējdarbību nozīmīgas filiāles, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 51. pantā; |
| --- | --- |

a)

kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par tādu iestāžu uzraudzību, kuras ir ES mātesiestādes vai ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības, vai ES mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmumi, un tādas uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā veic uzņēmējdarbību nozīmīgas filiāles, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 51. pantā;

| b) | Eiropas Centrālo banku sistēmas dalībvalstu centrālās bankas, kuras iesaistītas saskaņā ar valsts tiesību aktiem a) apakšpunktā minēto juridisko personu prudenciālā uzraudzībā, bet kuras nav kompetentās iestādes; |
| --- | --- |

b)

Eiropas Centrālo banku sistēmas dalībvalstu centrālās bankas, kuras iesaistītas saskaņā ar valsts tiesību aktiem a) apakšpunktā minēto juridisko personu prudenciālā uzraudzībā, bet kuras nav kompetentās iestādes;

| c) | EBI. |
| --- | --- |

c)

EBI.

2.   Konsolidētās uzraudzības iestāde saskaņā ar procedūru, kas noteikta Īstenošanas regulas (ES) 2016/99 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā, var uzaicināt kolēģijas darbā novērotāja statusā piedalīties tādas uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā uzņēmējdarbību veic nenozīmīgas filiāles.

3.   Konsolidētās uzraudzības iestāde saskaņā ar procedūru, kas noteikta Īstenošanas regulas (ES) 2016/99 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā, var uzaicināt kolēģijas darbā novērotāja statusā piedalīties tādu trešo valstu uzraudzības iestādes, kurās iestādes saņēmušas atļauju vai veic uzņēmējdarbību vai kurās veic uzņēmējdarbību filiāles.

4.   Konsolidētās uzraudzības iestāde saskaņā ar procedūru, kas noteikta Īstenošanas regulas (ES) 2016/99 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā, var uzaicināt kolēģijas darbā novērotāja statusā piedalīties šādas iestādes:

| a) | ECBS centrālās bankas, kuras nav ar valsts tiesību aktiem pilnvarotas uzraudzīt iestādi, kura saņēmusi atļauju kādā dalībvalstī, vai filiāli, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

ECBS centrālās bankas, kuras nav ar valsts tiesību aktiem pilnvarotas uzraudzīt iestādi, kura saņēmusi atļauju kādā dalībvalstī, vai filiāli, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī;

| b) | publiskās iestādes vai struktūras dalībvalstī, kuras atbild par grupas uzraudzību vai ir iesaistītas tajā, tostarp iestādes, kuras atbild par grupas finanšu sektora sabiedrību prudenciālo uzraudzību, vai kompetentās iestādes, kuras atbild par finanšu instrumentu tirgus uzraudzību, cīņu pret finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai vai patērētāju aizsardzību. |
| --- | --- |

b)

publiskās iestādes vai struktūras dalībvalstī, kuras atbild par grupas uzraudzību vai ir iesaistītas tajā, tostarp iestādes, kuras atbild par grupas finanšu sektora sabiedrību prudenciālo uzraudzību, vai kompetentās iestādes, kuras atbild par finanšu instrumentu tirgus uzraudzību, cīņu pret finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai vai patērētāju aizsardzību.

5.   Noteikumus par novērotāju dalību kolēģijas darbā konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi precizē rakstiskajos koordinēšanas un sadarbības plānos, kas minēti 5. panta c) punktā. Konsolidētās uzraudzības iestāde šos plānus dara zināmus novērotājiem.

4. pants

Paziņošana par kolēģijas izveidi un sastāvu

Konsolidētās uzraudzības iestāde paziņo grupas ES mātesuzņēmumam par kolēģijas izveidi un dara zināmus tās locekļu un novērotāju identifikācijas datus, kā arī ziņo par jebkādām izmaiņām tās sastāvā.

5. pants

Rakstisko koordinēšanas un sadarbības plānu izveide

Rakstiskajos koordinēšanas un sadarbības plānos, kas minēti Direktīvas 2013/36/ES 115. pantā, iekļauj vismaz turpmāk minēto:

| a) | informāciju par grupas vispārējo struktūru, aptverot visas grupas struktūras; |
| --- | --- |

a)

informāciju par grupas vispārējo struktūru, aptverot visas grupas struktūras;

| b) | kolēģijas locekļu un novērotāju identifikācijas datus; |
| --- | --- |

b)

kolēģijas locekļu un novērotāju identifikācijas datus;

| c) | to nosacījumu aprakstu, kas attiecas uz novērotāju dalību kolēģijā, kā minēts šīs regulas 3. panta 5. punktā, tostarp attiecībā uz to iesaisti dažādos kolēģijas dialogos un procesos, kā arī to tiesības un pienākumus attiecībā uz informācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

c)

to nosacījumu aprakstu, kas attiecas uz novērotāju dalību kolēģijā, kā minēts šīs regulas 3. panta 5. punktā, tostarp attiecībā uz to iesaisti dažādos kolēģijas dialogos un procesos, kā arī to tiesības un pienākumus attiecībā uz informācijas apmaiņu;

| d) | aprakstu par to, kādā kārtībā notiek apmaiņa ar informāciju, tostarp par tās jomu, informācijas apmaiņas biežumu un saziņas kanāliem; |
| --- | --- |

d)

aprakstu par to, kādā kārtībā notiek apmaiņa ar informāciju, tostarp par tās jomu, informācijas apmaiņas biežumu un saziņas kanāliem;

| e) | aprakstu par kārtību, kas reglamentē rīcību ar konfidenciālu informāciju; |
| --- | --- |

e)

aprakstu par kārtību, kas reglamentē rīcību ar konfidenciālu informāciju;

| f) | aprakstu par kārtību, saskaņā ar kuru tiek veikta uzdevumu uzticēšana un pienākumu deleģēšana; |
| --- | --- |

f)

aprakstu par kārtību, saskaņā ar kuru tiek veikta uzdevumu uzticēšana un pienākumu deleģēšana;

| g) | jebkuru kolēģijas apakšstruktūru aprakstu; |
| --- | --- |

g)

jebkuru kolēģijas apakšstruktūru aprakstu;

| h) | aprakstu par regulējumu uzraudzības darbību plānošanai un koordinēšanai parastās situācijās; |
| --- | --- |

h)

aprakstu par regulējumu uzraudzības darbību plānošanai un koordinēšanai parastās situācijās;

| i) | aprakstu par uzraudzības darbību, kas veicamas, sagatavojoties ārkārtas situācijām un to laikā, plānošanas un koordinēšanas sistēmu, tostarp par rīcības plānošanu neparedzētos gadījumos, sakaru līdzekļiem un procedūrām; |
| --- | --- |

i)

aprakstu par uzraudzības darbību, kas veicamas, sagatavojoties ārkārtas situācijām un to laikā, plānošanas un koordinēšanas sistēmu, tostarp par rīcības plānošanu neparedzētos gadījumos, sakaru līdzekļiem un procedūrām;

| j) | aprakstu par politiku konsolidētās uzraudzības iestādes un kolēģijas locekļu saziņai ar ES mātesuzņēmumu un grupas struktūrām; |
| --- | --- |

j)

aprakstu par politiku konsolidētās uzraudzības iestādes un kolēģijas locekļu saziņai ar ES mātesuzņēmumu un grupas struktūrām;

| k) | saskaņotās procedūras un termiņus, kas jāievēro attiecībā uz sanāksmes dokumentu izsūtīšanu; |
| --- | --- |

k)

saskaņotās procedūras un termiņus, kas jāievēro attiecībā uz sanāksmes dokumentu izsūtīšanu;

| l) | jebkuras citas vienošanās starp kolēģijas locekļiem, tostarp par apstiprinātajiem rādītājiem agrīnu brīdinājuma pazīmju, iespējamo risku un apdraudējumu identificēšanai; |
| --- | --- |

l)

jebkuras citas vienošanās starp kolēģijas locekļiem, tostarp par apstiprinātajiem rādītājiem agrīnu brīdinājuma pazīmju, iespējamo risku un apdraudējumu identificēšanai;

| m) | aprakstu par regulējumu koordinēta ieguldījuma sniegšanai noregulējuma iestāžu darbam, jo īpaši koordinēta ieguldījuma sniegšanai bez ierobežojumiem konsultāciju procesa nolūkā, kā minēts Direktīvas 2014/59/ES 12., 13., 16., 18., 91. un 92. pantā; |
| --- | --- |

m)

aprakstu par regulējumu koordinēta ieguldījuma sniegšanai noregulējuma iestāžu darbam, jo īpaši koordinēta ieguldījuma sniegšanai bez ierobežojumiem konsultāciju procesa nolūkā, kā minēts Direktīvas 2014/59/ES 12., 13., 16., 18., 91. un 92. pantā;

| n) | aprakstu par konsolidētās uzraudzības iestādes uzdevumiem, jo īpaši attiecībā uz koordinēšanu, kā attiecīgajai noregulējuma kolēģijai ar grupas līmeņa noregulējuma iestādes starpniecību tiek sniegts m) punktā minētais ieguldījums; |
| --- | --- |

n)

aprakstu par konsolidētās uzraudzības iestādes uzdevumiem, jo īpaši attiecībā uz koordinēšanu, kā attiecīgajai noregulējuma kolēģijai ar grupas līmeņa noregulējuma iestādes starpniecību tiek sniegts m) punktā minētais ieguldījums;

| o) | noteikumus, kas attiecas uz kārtību, kas piemērojama, ja kolēģijas loceklis vai novērotājs pārtrauc savu dalību kolēģijā. |
| --- | --- |

o)

noteikumus, kas attiecas uz kārtību, kas piemērojama, ja kolēģijas loceklis vai novērotājs pārtrauc savu dalību kolēģijā.

6. pants

Dalība kolēģijas sanāksmēs un darbībās

1.   Saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 116. panta 7. punktu lemjot par to, kuras iestādes piedalās kolēģijas sanāksmē vai darbībā, konsolidētās uzraudzības iestāde ņem vērā šādus faktorus:

| a) | apspriežamos jautājumus un sanāksmes vai darbības mērķi, jo īpaši ņemot vērā to nozīmi katrai grupas struktūrai; |
| --- | --- |

a)

apspriežamos jautājumus un sanāksmes vai darbības mērķi, jo īpaši ņemot vērā to nozīmi katrai grupas struktūrai;

| b) | grupas struktūras nozīmīgumu dalībvalstij, kurā grupas struktūra ir saņēmusi atļauju vai veic uzņēmējdarbību, un tās nozīmīgumu grupai. |
| --- | --- |

b)

grupas struktūras nozīmīgumu dalībvalstij, kurā grupas struktūra ir saņēmusi atļauju vai veic uzņēmējdarbību, un tās nozīmīgumu grupai.

2.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi nodrošina, lai kolēģijas sanāksmēs vai darbībās piedalītos vispiemērotākie pārstāvji, ņemot vērā apspriestos tematus un mērķus. Šie pārstāvji ir pilnvaroti iespējami lielā mērā pārstāvēt savas iestādes kā kolēģijas locekļi attiecībā uz lēmumiem, ko ir plānots pieņemt šajās sanāksmēs vai darbībās.

3.   Konsolidētās uzraudzības iestāde var uzaicināt grupas struktūru pārstāvjus piedalīties kolēģijas sanāksmē vai darbībā, ņemot vērā kolēģijas sanāksmes vai darbības tematus un mērķus.

7. pants

Uzdevumu uzticēšana un pienākumu deleģēšana

1.   Izstrādājot kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmu saskaņā ar 16. pantu un vajadzības gadījumā to atjauninot, konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas dalībnieki izvērtē iespēju vienoties par brīvprātīgu uzdevumu uzticēšanu un pienākumu deleģēšanu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 116. panta 1. punkta b) apakšpunktu, jo īpaši, ja sagaidāms, ka šāda pilnvarojuma vai deleģējuma rezultāts būs efektīvāka un lietderīgāka uzraudzība, turklāt novēršot uzraudzības prasību nevajadzīgu dublēšanos, tostarp saistībā ar informācijas pieprasījumiem.

2.   Par vienošanos attiecībā uz uzdevumu uzticēšanu un pienākumu deleģēšanu konsolidētās uzraudzības iestāde paziņo ES mātesuzņēmumam, un kompetentā iestāde, kura deleģē savas pilnvaras, par to paziņo attiecīgajai iestādei.

8. pants

Informācijas apmaiņa starp kolēģijas locekļiem un iestāžu grupu

1.   Konsolidētās uzraudzības iestāde ir atbildīga par informācijas paziņošanu ES mātesuzņēmumam un informācijas pieprasīšanu no tā. Kolēģijas locekļi ir atbildīgi par informācijas paziņošanu iestādēm un filiālēm, kuras ir tā uzraudzības kompetencē, un par informācijas pieprasīšanu no tām.

2.   Ja kāds kolēģijas loceklis izņēmuma kārtā plāno paziņot vai pieprasīt informāciju no ES mātesuzņēmuma, tas iepriekš informē konsolidētās uzraudzības iestādi.

3.   Ja konsolidētās uzraudzības iestāde izņēmuma kārtā plāno paziņot vai pieprasīt informāciju no kādas iestādes vai filiāles ārpus savas uzraudzības kompetences, tā iepriekš informē kolēģijas locekli, kurš atbildīgs par šīs iestādes vai filiāles uzraudzību.

2. IEDAĻA

Uzraudzības darbību plānošana un koordinēšana parastās situācijās

9. pants

Vispārēji nosacījumi attiecībā uz informācijas apmaiņu starp konsolidētās uzraudzības iestādi un kolēģijas locekļiem

1.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi apmainās ar visu informāciju, kas nepieciešama, lai sekmētu Direktīvas 2013/36/ES 112. un 113. pantā minēto uzdevumu izpildi, ievērojot konfidencialitātes prasības, kas noteiktas minētās direktīvas VII sadaļas 1. nodaļas II iedaļā un attiecīgā gadījumā – Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK (7) 54. un 58. pantā.

2.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi apmainās arī ar visu informāciju, kas vajadzīga, lai atvieglotu Direktīvas 2014/59/ES 8. pantā minēto uzdevumu izpildi.

3.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi apmainās ar šā panta 1. un 2. punktā minēto informāciju neatkarīgi no tā, vai tā ir saņemta no kādas grupas struktūras, kompetentās vai uzraudzības iestādes vai jebkura cita avota, un saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2016/99 7. pantu. Šī informācija ir pietiekami atbilstoša un pareiza un tiek sniegta savlaicīgi.

10. pants

Informācijas apmaiņa ar mērķi veikt grupas riska novērtējumus un pieņemt kopīgus lēmumus

1.   Lai pieņemtu kopīgus lēmumus par iestādes specifiskajām prudenciālajām prasībām, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 113. pantā, konsolidētās uzraudzības iestāde un attiecīgie kolēģijas locekļi, kas norādīti minētā panta 1. punktā, apmainās ar visu informāciju, kas vajadzīga gan individuālā, gan konsolidētā līmenī, lai panāktu kopīgu lēmumu.

2.   Konkrēti, konsolidētās uzraudzības iestāde un attiecīgie kolēģijas locekļi, kas minēti 1. punktā, apmainās ar informāciju par rezultātiem, kādi gūti uzraudzības pārskatīšanas un novērtēšanas procesā, kas veikts saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 97. pantu. No šīs informācijas izriet vismaz šādu elementu novērtējuma rezultāti:

| a) | uzņēmējdarbības modeļa analīze, tostarp novērtējums par pašreizējā uzņēmējdarbības modeļa dzīvotspēju un iestādes uz nākotni vērstas uzņēmējdarbības stratēģijas ilgtspēju; |
| --- | --- |

a)

uzņēmējdarbības modeļa analīze, tostarp novērtējums par pašreizējā uzņēmējdarbības modeļa dzīvotspēju un iestādes uz nākotni vērstas uzņēmējdarbības stratēģijas ilgtspēju;

| b) | iekšējās pārvaldības kārtība un iestādes mēroga kontrole; |
| --- | --- |

b)

iekšējās pārvaldības kārtība un iestādes mēroga kontrole;

| c) | individuālie riski iestādes kapitālam, iekļaujot šādus elementus:






  i) | raksturīgie individuālie riski; |
| --- | --- | --- |

c)

individuālie riski iestādes kapitālam, iekļaujot šādus elementus:

i)

raksturīgie individuālie riski;

| ii) | riska pārvaldība un kontrole; |
| --- | --- |

ii)

riska pārvaldība un kontrole;

| d) | kapitāla pietiekamības novērtējums, tostarp ierosinātais pieprasītais pašu kapitāls saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

d)

kapitāla pietiekamības novērtējums, tostarp ierosinātais pieprasītais pašu kapitāls saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104. panta 1. punkta a) apakšpunktu;

| e) | riski iestādes likviditātei un finansējumam, iekļaujot šādus elementus:






  i) | likviditātes risks un finansējuma risks; |
| --- | --- | --- |

e)

riski iestādes likviditātei un finansējumam, iekļaujot šādus elementus:

i)

likviditātes risks un finansējuma risks;

| ii) | likviditātes un finansējuma riska pārvaldība; |
| --- | --- |

ii)

likviditātes un finansējuma riska pārvaldība;

| f) | likviditātes pietiekamības novērtējums, tostarp ierosinātie kvantitatīvie un kvalitatīvie likviditātes pasākumi saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 105. pantu; |
| --- | --- |

f)

likviditātes pietiekamības novērtējums, tostarp ierosinātie kvantitatīvie un kvalitatīvie likviditātes pasākumi saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 105. pantu;

| g) | citi uzraudzības pasākumi vai agrīnās intervences pasākumi, kas veikti vai plānoti, lai novērstu trūkumus, kas identificēti uzraudzības pārskatīšanas un novērtēšanas procesa rezultātā; |
| --- | --- |

g)

citi uzraudzības pasākumi vai agrīnās intervences pasākumi, kas veikti vai plānoti, lai novērstu trūkumus, kas identificēti uzraudzības pārskatīšanas un novērtēšanas procesa rezultātā;

| h) | saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 100. pantu veikto uzraudzības stresa testu rezultāti; |
| --- | --- |

h)

saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 100. pantu veikto uzraudzības stresa testu rezultāti;

| i) | pārbaudēs uz vietas un pārraudzībā neklātienē gūtie atzinumi, kas ir būtiski grupas vai kādas tās struktūras riska profila novērtēšanai. |
| --- | --- |

i)

pārbaudēs uz vietas un pārraudzībā neklātienē gūtie atzinumi, kas ir būtiski grupas vai kādas tās struktūras riska profila novērtēšanai.

11. pants

Informācijas apmaiņa saistībā ar pastāvīgo pārskatīšanu attiecībā uz atļauju izmantot iekšējās pieejas un veikt nebūtiskus paplašinājumus vai izmaiņas iekšējos modeļus

1.   Lai nodrošinātu saskaņotību un koordināciju saistībā ar pastāvīgo pārskatīšanu attiecībā uz atļauju izmantot iekšējās pieejas, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 101. pantā, konsolidētās uzraudzības iestāde un attiecīgie kolēģijas locekļi, kas uzrauga iestādes, kurām ir piešķirta atļauja izmantot iekšējās pieejas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 1. punktu, 151. panta 4. vai 9. punktu, 283. pantu, 312. panta 2. punktu vai 363. pantu, apmainās ar visu informāciju par šajā pastāvīgajā pārskatīšanā gūtajiem rezultātiem un visu pārējo būtisko informāciju.

2.   Ja konsolidētās uzraudzības iestāde vai jebkurš attiecīgs kolēģijas loceklis, kā minēts 1. punktā, ir konstatējuši, ka iestāde, kas saņēmusi atļauju kādā dalībvalstī, tostarp ES mātesuzņēmums, vairs neatbilst visām prasībām, lai piemērotu iekšējo pieeju, vai ir konstatējuši trūkumus saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 101. pantu, tie, lai atvieglotu kopīgu vienošanos, kā minēts Īstenošanas regulas (ES) 2016/99 8. pantā, nekavējoties apmainās ar šādu informāciju atkarībā no konkrētā gadījuma:

| a) | konstatēto trūkumu un neatbilstību ietekmes novērtējums un to būtiskums; |
| --- | --- |

a)

konstatēto trūkumu un neatbilstību ietekmes novērtējums un to būtiskums;

| b) | novērtējums par atbilstības atjaunošanas un konstatēto trūkumu novēršanas plānu, ko iesniedz ES mātes iestāde vai jebkura iestāde, kas saņēmusi atļauju kādā dalībvalstī, tostarp informācija par tā īstenošanas laika grafiku; |
| --- | --- |

b)

novērtējums par atbilstības atjaunošanas un konstatēto trūkumu novēršanas plānu, ko iesniedz ES mātes iestāde vai jebkura iestāde, kas saņēmusi atļauju kādā dalībvalstī, tostarp informācija par tā īstenošanas laika grafiku;

| c) | informācija par konsolidētās uzraudzības iestādes vai attiecīgā kolēģijas locekļa nodomu atsaukt atļauju vai atļaut modeļa izmantošanu tikai jomās, kurās atbilstība ir panākta vai kurās tā ir panākama saskaņā ar atbilstīgu laika grafiku, vai tajās jomās, uz kurām neattiecas konstatētie trūkumi; |
| --- | --- |

c)

informācija par konsolidētās uzraudzības iestādes vai attiecīgā kolēģijas locekļa nodomu atsaukt atļauju vai atļaut modeļa izmantošanu tikai jomās, kurās atbilstība ir panākta vai kurās tā ir panākama saskaņā ar atbilstīgu laika grafiku, vai tajās jomās, uz kurām neattiecas konstatētie trūkumi;

| d) | informācija par jebkādām saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104. panta 2. punkta d) apakšpunktu ierosinātajām papildu pašu kapitāla prasībām, kas ir uzraudzības pasākums neatbilstību vai trūkumu novēršanai. |
| --- | --- |

d)

informācija par jebkādām saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 104. panta 2. punkta d) apakšpunktu ierosinātajām papildu pašu kapitāla prasībām, kas ir uzraudzības pasākums neatbilstību vai trūkumu novēršanai.

3.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un attiecīgie kolēģijas locekļi, kā minēts 1. punktā, apmainās arī ar informāciju par paplašinājumiem vai izmaiņām šajos iekšējos modeļos, kas nav būtiski modeļa paplašinājumi vai izmaiņas, kā minēts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2016/100 (8) 13. pantā.

4.   Šā panta 1. un 2. punktā minēto informāciju apspriež un ņem vērā, izstrādājot grupas riska novērtējumu un pieņemot kopīgu lēmumu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 113. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

12. pants

Informācijas apmaiņa par agrīnajām brīdinājuma pazīmēm, iespējamajiem riskiem un apdraudējumiem

1.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi, kas piedalās Direktīvas 2013/36/ES 113. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā grupas riska novērtējuma ziņojuma vai minētās direktīvas 113. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā grupas likviditātes riska novērtējuma ziņojuma izstrādē ar mērķi panākt kopīgus lēmumus par iestādes specifiskajām prudenciālajām prasībām saskaņā ar minēto pantu, apmainās ar kvantitatīvu informāciju, lai identificētu agrīnās brīdinājuma pazīmes, iespējamos riskus un apdraudējumus un iekļautu šo informāciju grupas riska novērtējuma ziņojumā un likviditātes riska novērtējuma ziņojumā.

2.   Šā panta 1. punktā minēto informāciju izstrādā, pamatojoties uz informāciju, ko savākušas kompetentās iestādes saskaņā ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 680/2014, lai nodrošinātu izmantoto datu konsekvenci un salīdzināmību. Šī informācija aptver vismaz visas tās grupas struktūras, kuras saņēmušas atļauju vai veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, un vismaz šādas jomas:

| a) | kapitāls; |
| --- | --- |

a)

kapitāls;

| b) | likviditāte; |
| --- | --- |

b)

likviditāte;

| c) | aktīvu kvalitāte; |
| --- | --- |

c)

aktīvu kvalitāte;

| d) | finansējums; |
| --- | --- |

d)

finansējums;

| e) | rentabilitāte; |
| --- | --- |

e)

rentabilitāte;

| f) | koncentrācijas risks. |
| --- | --- |

f)

koncentrācijas risks.

3.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi, kas minēti 1. punktā, apsver arī iespēju apmainīties ar informāciju par makroekonomikas vidi, kurā darbojas iestāžu grupas un tās grupas struktūras.

13. pants

Informācijas apmaiņa attiecībā uz neatbilstībām un sankcijām

1.   Kolēģijas locekļi paziņo konsolidētās uzraudzības iestādei informāciju par visām situācijām, attiecībā uz kurām kolēģijas locekļi ir konstatējuši, ka to uzraudzības kompetencē esoša iestāde vai filiāle nav ievērojusi valsts vai Savienības tiesību aktus vai prasības, kas attiecas uz iestāžu prudenciālo uzraudzību vai tirgus rīcības uzraudzību, tostarp Regulā (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvā 2013/36/ES noteiktās prasības, un par jebkādiem administratīvajiem sodiem vai citiem administratīvajiem pasākumiem, kas piemēroti saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 64. līdz 67. pantu, ja šī informācija ietekmē vai varētu ietekmēt grupas vai jebkuras grupas struktūras riska profilu. Kolēģijas locekļi apspriežas ar konsolidētās uzraudzības iestādi par šo neatbilstību un sankciju iespējamo ietekmi uz grupas struktūrām vai visu grupu kopumā.

2.   Konsolidētās uzraudzības iestāde izlemj paziņot 1. punktā norādīto informāciju tiem kolēģijas locekļiem, kuriem šī informācija tiek uzskatīta par būtisku, atbilstīgi Īstenošanas regulas (ES) 2016/99 7. pantam.

14. pants

Informācijas apmaiņa grupas atveseļošanas plāna novērtēšanai

1.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi apmainās ar visu informāciju, kas vajadzīga tāda procesa dalībniekiem, kurā tiek pieņemts kopīgs lēmums par Direktīvas 2014/59/ES 8. panta 2. punktā minētajiem elementiem.

2.   Piemērojot 1. punktu, konsolidētās uzraudzības iestāde grupas atveseļošanas plānu dara zināmu kolēģijas locekļiem saskaņā ar procedūru, kas noteikta Īstenošanas regulas (ES) 2016/99 7. pantā.

3.   Konsolidētās uzraudzības iestāde nodrošina, ka visi kolēģijas locekļi ir pienācīgi informēti par 1. punktā minētā procesa rezultātu.

4.   Konsolidētās uzraudzības iestāde informē grupas līmeņa noregulējuma iestādi par laika grafiku, saskaņā ar kuru tiek veikta grupas atveseļošanas plāna pārskatīšana un novērtējums, un norāda datumu, līdz kuram grupas līmeņa noregulējuma iestādei attiecīgā gadījumā jāsniedz ieteikumi saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 6. panta 4. punktu. Kompetentā iestāde atveseļošanas plānu iesniedz noregulējuma iestādei.

15. pants

Informācijas apmaiņa attiecībā uz nolīgumiem par grupas finansiālo atbalstu

Konsolidētās uzraudzības iestāde nodrošina, ka visi kolēģijas locekļi ir pienācīgi informēti par svarīgākajiem noteikumiem attiecībā uz atļaujām nolīgumiem par grupas finansiālo atbalstu, kuras piešķirtas saskaņā ar kopīgā lēmuma pieņemšanas procesu, kā minēts Direktīvas 2014/59/ES 20. pantā.

16. pants

Kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmas izveide un atjaunināšana

1.   Lai izveidotu kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 116. panta 1. punkta c) apakšpunktu, konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi nosaka veicamās uzraudzības darbības.

2.   Kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmā iekļauj vismaz šādus elementus:

| a) | kopīgā darba jomas, kas apzinātas grupas riska novērtējuma un grupas likviditātes riska novērtējuma rezultātā un kopīgos lēmumos par iestādes specifiskajām prudenciālajām prasībām saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 113. pantu vai jebkuru citu kolēģijas veikto darbību rezultātā, tostarp centienos sekmēt efektīvu uzraudzību un novērst uzdevumu nevajadzīgu dublēšanos saskaņā ar minētās direktīvas 116. panta 1. punkta d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

kopīgā darba jomas, kas apzinātas grupas riska novērtējuma un grupas likviditātes riska novērtējuma rezultātā un kopīgos lēmumos par iestādes specifiskajām prudenciālajām prasībām saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 113. pantu vai jebkuru citu kolēģijas veikto darbību rezultātā, tostarp centienos sekmēt efektīvu uzraudzību un novērst uzdevumu nevajadzīgu dublēšanos saskaņā ar minētās direktīvas 116. panta 1. punkta d) apakšpunktu;

| b) | konsolidētās uzraudzības iestādes un kolēģijas locekļu attiecīgās uzraudzības pārbaudes programmas attiecībā uz mātesuzņēmumu un visām iestādēm, kas saņēmušas atļauju, un filiālēm, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

konsolidētās uzraudzības iestādes un kolēģijas locekļu attiecīgās uzraudzības pārbaudes programmas attiecībā uz mātesuzņēmumu un visām iestādēm, kas saņēmušas atļauju, un filiālēm, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī;

| c) | kolēģijas darba prioritārās jomas un tās plānotās uzraudzības darbības, tostarp plānotās pārbaudes uz vietas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 99. panta 1. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

c)

kolēģijas darba prioritārās jomas un tās plānotās uzraudzības darbības, tostarp plānotās pārbaudes uz vietas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 99. panta 1. punkta c) apakšpunktu;

| d) | kolēģijas locekļi, kas ir atbildīgi par plānotajām uzraudzības darbībām; |
| --- | --- |

d)

kolēģijas locekļi, kas ir atbildīgi par plānotajām uzraudzības darbībām;

| e) | katras plānotās uzraudzības darbības paredzamie laika grafiki – gan attiecībā uz laiku to sākšanai, gan uz ilgumu. |
| --- | --- |

e)

katras plānotās uzraudzības darbības paredzamie laika grafiki – gan attiecībā uz laiku to sākšanai, gan uz ilgumu.

3.   Kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmas izveidi un atjaunināšanu veic saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2016/99 11. pantu.

3. IEDAĻA

Uzraudzības darbību plānošana un koordinēšana, sagatavojoties ārkārtas situācijām un to laikā

17. pants

Kolēģijas regulējuma rīcībai ārkārtas situācijās izveide

1.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi izveido kolēģijas regulējumu rīcībai sagaidāmu iespējamo ārkārtas situāciju gadījumos saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 112. panta 1. punkta c) apakšpunktu (turpmāk “kolēģijas regulējums rīcībai ārkārtas situācijās”), ņemot vērā iestāžu grupas īpatnības un struktūru.

2.   Kolēģijas regulējums rīcībai ārkārtas situācijās ietver vismaz šādus elementus:

| a) | konkrētās kolēģijas procedūras, kuras piemēro, ja rodas ārkārtas situācija, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 114. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

konkrētās kolēģijas procedūras, kuras piemēro, ja rodas ārkārtas situācija, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 114. panta 1. punktā;

| b) | obligāto informācijas kopumu, ar kuru apmainās, ja rodas ārkārtas situācija, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 114. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

b)

obligāto informācijas kopumu, ar kuru apmainās, ja rodas ārkārtas situācija, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 114. panta 1. punktā.

3.   Obligātais informācijas kopums, kas minēts 2. punkta b) apakšpunktā, ietver:

| a) | izklāstu par radušos situāciju, tostarp par ārkārtas situācijas iemesliem, un paredzamo ārkārtas situācijas ietekmi uz grupas struktūrām un uz grupu kopumā, tirgus likviditāti un finanšu sistēmas stabilitāti; |
| --- | --- |

a)

izklāstu par radušos situāciju, tostarp par ārkārtas situācijas iemesliem, un paredzamo ārkārtas situācijas ietekmi uz grupas struktūrām un uz grupu kopumā, tirgus likviditāti un finanšu sistēmas stabilitāti;

| b) | paskaidrojumu par pasākumiem un darbībām, ko ir veikušas vai plāno veikt piederības konsolidētās uzraudzības iestāde vai jebkurš kolēģijas loceklis, vai pašas grupas struktūras; |
| --- | --- |

b)

paskaidrojumu par pasākumiem un darbībām, ko ir veikušas vai plāno veikt piederības konsolidētās uzraudzības iestāde vai jebkurš kolēģijas loceklis, vai pašas grupas struktūras;

| c) | jaunāko pieejamo kvantitatīvo informāciju par to grupas struktūru likviditāti un kapitāla pozīciju, kuras ietekmē vai varētu ietekmēt ārkārtas situācija, individuāli un konsolidēti. |
| --- | --- |

c)

jaunāko pieejamo kvantitatīvo informāciju par to grupas struktūru likviditāti un kapitāla pozīciju, kuras ietekmē vai varētu ietekmēt ārkārtas situācija, individuāli un konsolidēti.

18. pants

Vispārēji nosacījumi attiecībā uz informācijas apmaiņu ārkārtas situācijas laikā

1.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi apmainās ar visu informāciju, kas nepieciešama, lai sekmētu Direktīvas 2013/36/ES 114. panta 1. punktā minēto uzdevumu izpildi, ievērojot konfidencialitātes prasības, kas noteiktas minētās direktīvas VII sadaļas 1. nodaļas II iedaļā un attiecīgā gadījumā – Direktīvas 2004/39/EK 54. un 58. pantā.

2.   Saņēmusi no jebkura kolēģijas locekļa vai novērotāja brīdinājumu par to, ka ir konstatēta ārkārtas situācija, konsolidētās uzraudzības iestāde, ievērojot 17. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētās procedūras, paziņo kolēģijas locekļiem, kas uzrauga grupas struktūras, kuras ietekmē vai varētu ietekmēt ārkārtas situācija, un EBI 17. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto informāciju.

3.   Atkarībā no ārkārtas situācijas rakstura, nopietnības, iespējamās sistēmiskās ietekmes vai citas ietekmes un tās izplatīšanās iespējamības kolēģijas locekļi, kas uzrauga grupas struktūras, kuras ietekmē vai varētu ietekmēt ārkārtas situācija, un konsolidētās uzraudzības iestāde var nolemt apmainīties ar papildu informāciju.

4.   Konsolidētās uzraudzības iestāde apsver, vai informācija, kas minēta 2. un 3. punktā, ir nozīmīga noregulējuma kolēģijas uzdevumu izpildei. Šajā gadījumā konsolidētās uzraudzības iestāde paziņo šo informāciju grupas līmeņa noregulējuma iestādei, kā definēts Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 44. apakšpunktā.

5.   Šā panta 2. un 3. punktā minēto informāciju vajadzības gadījumā atjaunina, tiklīdz kļūst pieejama jauna informācija.

6.   Ja šajā pantā minētā informācijas apmaiņa vai paziņošana notiek mutiski, attiecīgās kompetentās iestādes pēc tam savlaicīgi informē par to rakstiskā paziņojumā.

19. pants

Ārkārtas situācijas uzraudzības novērtējuma koordinēšana

1.   Ja rodas ārkārtas situācija, konsolidētās uzraudzības iestāde koordinē ārkārtas situācijas novērtēšanu (turpmāk “koordinēts uzraudzības novērtējums”) sadarbībā ar kolēģijas locekļiem, kas uzrauga grupas struktūras, kuras ietekmē vai varētu ietekmēt ārkārtas situācija.

2.   Koordinētais uzraudzības novērtējums par ārkārtas situāciju, ko veic saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2016/99 14. pantu, aptver vismaz turpmāk minēto:

| a) | ārkārtas situācijas raksturu un nopietnību; |
| --- | --- |

a)

ārkārtas situācijas raksturu un nopietnību;

| b) | ārkārtas situācijas ietekmi vai iespējamo ietekmi uz grupu un jebkuru tās struktūru, kuru tā skar vai varētu skart; |
| --- | --- |

b)

ārkārtas situācijas ietekmi vai iespējamo ietekmi uz grupu un jebkuru tās struktūru, kuru tā skar vai varētu skart;

| c) | pārrobežu negatīvās ietekmes izplatīšanās risku. |
| --- | --- |

c)

pārrobežu negatīvās ietekmes izplatīšanās risku.

3.   Veicot novērtējumu saskaņā ar šā panta 2. punkta c) apakšpunktu, konsolidētās uzraudzības iestāde ņem vērā iespējamo sistēmisko ietekmi jebkurā no dalībvalstīm, kurās grupas struktūras ir saņēmušas atļauju vai kur veic uzņēmējdarbību nozīmīgas filiāles.

20. pants

Uzraudzības reakcijas uz ārkārtas situāciju koordinēšana

1.   Ja rodas ārkārtas situācija, konsolidētās uzraudzības iestāde koordinē uzraudzības reakcijas izstrādāšanu ārkārtas situācijas novēršanai (turpmāk “koordinēta uzraudzības reakcija”) sadarbībā ar kolēģijas locekļiem, kas uzrauga grupas struktūras, kuras ietekmē vai varētu ietekmēt ārkārtas situācija.

2.   Šīs regulas 19. pantā minētais koordinētais uzraudzības novērtējums ir pamats koordinētai uzraudzības reakcijai, kurā tiek noteiktas nepieciešamās uzraudzības darbības, to joma, kā arī to īstenošanas grafiks.

3.   Koordinēto uzraudzības reakciju izstrādā konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi, kas uzrauga grupas struktūras, kuras ietekmē vai varētu ietekmēt ārkārtas situācija.

21. pants

Koordinētās uzraudzības reakcijas uz ārkārtas situāciju īstenošanas pārraudzība

1.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi, kas uzrauga grupas struktūras, kuras ietekmē vai varētu ietekmēt ārkārtas situācija, pārrauga un apmainās ar informāciju par 20. pantā minētās koordinētās uzraudzības reakcijas īstenošanu.

2.   Informācija, ar kuru jāapmainās, ietver vismaz atjauninātu informāciju par apstiprināto darbību īstenošanu saskaņā ar paredzēto laika grafiku, kā minēts 20. panta 2. punktā, kā arī par nepieciešamību atjaunināt un pielāgot šīs darbības.

22. pants

Ārējās saziņas koordinēšana ārkārtas situācijā

1.   Saskaņā ar piemērojamiem Savienības un valstu tiesību aktiem konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi, kas uzrauga grupas struktūras, kuras ietekmē vai varētu ietekmēt ārkārtas situācija, pēc iespējas koordinē savu ārējo saziņu.

2.   Lai koordinētu ārējo saziņu, konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi vienojas par šādiem elementiem:

| a) | pienākumu sadalījums attiecībā uz ārējo saziņu dažādos ārkārtas situācijas posmos; |
| --- | --- |

a)

pienākumu sadalījums attiecībā uz ārējo saziņu dažādos ārkārtas situācijas posmos;

| b) | informācijas atklāšanas līmenis, ņemot vērā vajadzību saglabāt uzticēšanos tirgum, un jebkuri citi papildu pienākumi atklāt informāciju, ja finanšu instrumenti, ko emitējušas grupas struktūras, kuras ietekmē vai varētu ietekmēt ārkārtas situācija, tiek tirgoti vienā vai vairākos regulētos tirgos Savienībā; |
| --- | --- |

b)

informācijas atklāšanas līmenis, ņemot vērā vajadzību saglabāt uzticēšanos tirgum, un jebkuri citi papildu pienākumi atklāt informāciju, ja finanšu instrumenti, ko emitējušas grupas struktūras, kuras ietekmē vai varētu ietekmēt ārkārtas situācija, tiek tirgoti vienā vai vairākos regulētos tirgos Savienībā;

| c) | publisko paziņojumu koordinēšana – tostarp attiecībā uz tiem paziņojumiem, kurus sniedz tikai viens kolēģijas loceklis –, jo īpaši tad, ja tie varētu ietekmēt citu kolēģijas locekļu uzraudzībā esošas grupas struktūras; |
| --- | --- |

c)

publisko paziņojumu koordinēšana – tostarp attiecībā uz tiem paziņojumiem, kurus sniedz tikai viens kolēģijas loceklis –, jo īpaši tad, ja tie varētu ietekmēt citu kolēģijas locekļu uzraudzībā esošas grupas struktūras;

| d) | pienākumu sadalījums un piemēroti laiki saziņai ar grupas struktūrām; |
| --- | --- |

d)

pienākumu sadalījums un piemēroti laiki saziņai ar grupas struktūrām;

| e) | pienākumu sadalījums un veicamās darbības, lai ārējā saziņā darītu zināmas koordinētās darbības, kas veiktas ārkārtas situācijas pārvarēšanai; |
| --- | --- |

e)

pienākumu sadalījums un veicamās darbības, lai ārējā saziņā darītu zināmas koordinētās darbības, kas veiktas ārkārtas situācijas pārvarēšanai;

| f) | apraksts par iespējamo koordinēšanu ar citu grupu vai kolēģiju, kas var būt iesaistītas grupu skārušās ārkārtas situācijas pārvarēšanā, piemēram, krīzes pārvarēšanas grupu vai noregulējuma kolēģiju. |
| --- | --- |

f)

apraksts par iespējamo koordinēšanu ar citu grupu vai kolēģiju, kas var būt iesaistītas grupu skārušās ārkārtas situācijas pārvarēšanā, piemēram, krīzes pārvarēšanas grupu vai noregulējuma kolēģiju.

3. NODAĻA

NOSACĪJUMI ATTIECĪBĀ UZ TĀDU KOLĒĢIJU DARBĪBU, KURAS IZVEIDOTAS SASKAŅĀ AR DIREKTĪVAS 2013/36/ES 51. PANTA 3. PUNKTU

1. IEDAĻA

Kolēģiju izveidošana un darbība

23. pants

Kolēģijas locekļu un novērotāju izraudzīšanās

1.   Pēc tam, kad saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2016/99 2. pantu veikta iestādes ar filiālēm citās dalībvalstīs kartēšana, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes uzaicina kļūt par kolēģijas loceklēm šādas iestādes:

| a) | tās uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā veic uzņēmējdarbību nozīmīgas filiāles; |
| --- | --- |

a)

tās uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā veic uzņēmējdarbību nozīmīgas filiāles;

| b) | dalībvalstu ECBS centrālās bankas, kuras saskaņā ar valsts tiesību aktiem iesaistītas a) apakšpunktā minēto nozīmīgo filiāļu prudenciālā uzraudzībā, bet kuras nav kompetentās iestādes; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstu ECBS centrālās bankas, kuras saskaņā ar valsts tiesību aktiem iesaistītas a) apakšpunktā minēto nozīmīgo filiāļu prudenciālā uzraudzībā, bet kuras nav kompetentās iestādes;

| c) | EBI. |
| --- | --- |

c)

EBI.

2.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar procedūru, kas noteikta Īstenošanas regulas (ES) 2016/99 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā, var uzaicināt kolēģijas darbā novērotāja statusā piedalīties tādas uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā uzņēmējdarbību veic nenozīmīgas filiāles.

3.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar procedūru, kas noteikta Īstenošanas regulas (ES) 2016/99 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā, var uzaicināt kolēģijas darbā novērotāja statusā piedalīties tādu trešo valstu uzraudzības iestādes, kurās veic uzņēmējdarbību attiecīgās iestādes filiāles.

4.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes saskaņā ar procedūru, kas noteikta Īstenošanas regulas (ES) 2016/99 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā, var uzaicināt kolēģijas darbā novērotāja statusā piedalīties šādas iestādes:

| a) | ECBS centrālās bankas, kuras nav ar valsts tiesību aktiem pilnvarotas uzraudzīt iestādi vai tās filiāles, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

ECBS centrālās bankas, kuras nav ar valsts tiesību aktiem pilnvarotas uzraudzīt iestādi vai tās filiāles, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī;

| b) | publiskās iestādes vai struktūras dalībvalstī, kuras atbild par iestādes vai tās filiāļu uzraudzību, tostarp kompetentās iestādes, kuras atbild par finanšu instrumentu tirgus uzraudzību, cīņu pret finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai vai patērētāju aizsardzību. |
| --- | --- |

b)

publiskās iestādes vai struktūras dalībvalstī, kuras atbild par iestādes vai tās filiāļu uzraudzību, tostarp kompetentās iestādes, kuras atbild par finanšu instrumentu tirgus uzraudzību, cīņu pret finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai vai patērētāju aizsardzību.

5.   Noteikumus par novērotāju dalību kolēģijas darbā piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un kolēģijas locekļi precizē rakstiskajā kārtībā, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 51. panta 3. punktā. Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes šo kārtību dara zināmu novērotājiem.

24. pants

Paziņošana par kolēģijas izveidi un sastāvu

Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes paziņo iestādei par kolēģijas izveidi un dara zināmus tās locekļu un novērotāju identifikācijas datus, kā arī ziņo par jebkādām izmaiņām tās sastāvā.

25. pants

Rakstisko koordinēšanas un sadarbības plānu izveide

Kolēģiju, kuru darbība attiecas uz nozīmīgām filiālēm, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 51. panta 3. punktu, izveide un darbība ir balstīta uz rakstiskajiem koordinēšanas un sadarbības plāniem, kurus nosaka saskaņā ar šīs regulas 5. pantu.

26. pants

Dalība kolēģijas sanāksmēs un darbībās

1.   Saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 51. panta 3. punktu lemjot par to, kuras iestādes piedalās kolēģijas sanāksmē vai darbībā, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes ņem vērā šādus faktorus:

| a) | apspriežamos jautājumus un sanāksmes vai darbības mērķi, jo īpaši ņemot vērā šo jautājumu nozīmi katrai filiālei; |
| --- | --- |

a)

apspriežamos jautājumus un sanāksmes vai darbības mērķi, jo īpaši ņemot vērā šo jautājumu nozīmi katrai filiālei;

| b) | filiāles nozīmīgumu dalībvalstī, kurā tā veic uzņēmējdarbību, un tās nozīmīgumu iestādei. |
| --- | --- |

b)

filiāles nozīmīgumu dalībvalstī, kurā tā veic uzņēmējdarbību, un tās nozīmīgumu iestādei.

2.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un kolēģijas locekļi nodrošina, lai kolēģijas sanāksmēs vai darbībās piedalītos vispiemērotākie pārstāvji, ņemot vērā apspriestos tematus un mērķus. Šie pārstāvji ir pilnvaroti iespējami lielā mērā pārstāvēt savas iestādes kā kolēģijas locekļi attiecībā uz lēmumiem, ko ir plānots pieņemt šajās sanāksmēs vai darbībās.

3.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes var uzaicināt iestādes pārstāvjus piedalīties kolēģijas sanāksmē vai darbībā, ņemot vērā kolēģijas sanāksmes vai darbības tematus un mērķus.

27. pants

Saziņas nosacījumi

1.   Saziņu ar iestādi un tās filiālēm organizē saskaņā ar uzraudzības pienākumiem, kas piešķirti piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm un kolēģijas locekļiem saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES V sadaļas 4. nodaļu un VII sadaļu.

2.   Kolēģijas sanāksmes un darbības organizē saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2016/99 18. pantu.

2. IEDAĻA

Uzraudzības darbību plānošana un koordinēšana parastās situācijās

28. pants

Vispārēji nosacījumi attiecībā uz informācijas apmaiņu starp piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm un kolēģijas locekļiem

1.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un kolēģijas locekļi apmainās ar visu informāciju, kas nepieciešama, lai atvieglinātu sadarbību atbilstoši Direktīvas 2013/36/ES 50. pantam un 51. panta 2. punktam.

2.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un kolēģijas locekļi apmainās arī ar visu informāciju, kas nepieciešama, lai atvieglinātu Direktīvas 2014/59/ES 6., 7. un 8. pantā minēto sadarbību.

3.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un kolēģijas locekļi apmainās ar 1. un 2. punktā minēto informāciju neatkarīgi no tā, vai tā ir saņemta no iestādes, kompetentās vai uzraudzības iestādes vai no jebkura cita avota. Šī informācija ir pietiekami atbilstoša, pareiza un tiek sniegta savlaicīgi.

29. pants

Informācijas apmaiņa par uzraudzības pārskatīšanas un novērtēšanas procesa rezultātiem

Informācija, kas piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm ir jāsniedz kolēģijas locekļiem, ietver Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 524/2014 (9) 4. pantā, 5. pantā, 7. līdz 13. pantā un 17. pantā minēto informāciju, kas ir saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 97. pantu veiktās uzraudzības pārskatīšanas un novērtēšanas procesa rezultāts.

9

30. pants

Informācijas apmaiņa atveseļošanas plāna novērtēšanai

1.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes ar tās uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā veic uzņēmējdarbību nozīmīgas filiāles, apspriežas par atveseļošanas plānu, ciktāl tas attiecas uz minēto filiāli, saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 6. panta 2. punktu.

2.   Piemērojot 1. punktu, tās piederības dalībvalsts, kurā veic uzņēmējdarbību nozīmīgas filiāles, kompetentās iestādes saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2016/99 19. pantu, paziņo iestādes atveseļošanas plānu tās uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā veic uzņēmējdarbību nozīmīgas filiāles.

3.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina, ka visi kolēģijas locekļi ir pienācīgi informēti par 1. punktā minētā procesa rezultātu.

31. pants

Kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmas izveide un atjaunināšana

1.   Lai izveidotu Direktīvas 2013/36/ES 99. pantā minēto kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmu, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un kolēģijas locekļi nosaka veicamās uzraudzības darbības.

2.   Kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmā iekļauj vismaz šādus elementus:

| a) | kopīgā darba jomas, kas apzinātas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 97. pantu veiktās uzraudzības pārskatīšanas un novērtēšanas procesa rezultātā vai jebkuru citu kolēģijas veikto darbību rezultātā; |
| --- | --- |

a)

kopīgā darba jomas, kas apzinātas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 97. pantu veiktās uzraudzības pārskatīšanas un novērtēšanas procesa rezultātā vai jebkuru citu kolēģijas veikto darbību rezultātā;

| b) | kolēģijas darba prioritārās jomas un tās plānotās uzraudzības darbības, tostarp plānotās pārbaudes uz vietas un nozīmīgu filiāļu inspekcijas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 52. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

b)

kolēģijas darba prioritārās jomas un tās plānotās uzraudzības darbības, tostarp plānotās pārbaudes uz vietas un nozīmīgu filiāļu inspekcijas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 52. panta 3. punktu;

| c) | kolēģijas locekļi, kas ir atbildīgi par plānotajām uzraudzības darbībām; |
| --- | --- |

c)

kolēģijas locekļi, kas ir atbildīgi par plānotajām uzraudzības darbībām;

| d) | katras plānotās uzraudzības darbības paredzamie laika grafiki – gan attiecībā uz laiku to sākšanai, gan uz ilgumu. |
| --- | --- |

d)

katras plānotās uzraudzības darbības paredzamie laika grafiki – gan attiecībā uz laiku to sākšanai, gan uz ilgumu.

3.   Izstrādājot kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmu un vajadzības gadījumā to atjauninot, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un kolēģijas dalībnieki izvērtē iespēju vienoties par brīvprātīgu uzdevumu uzticēšanu un pienākumu deleģēšanu, jo īpaši, ja sagaidāms, ka šāda pilnvarojuma vai deleģējuma rezultāts būs efektīvāka un lietderīgāka uzraudzība, turklāt novēršot uzraudzības prasību nevajadzīgu dublēšanos, tostarp saistībā ar informācijas pieprasījumiem.

4.   Par vienošanos attiecībā uz uzdevumu uzticēšanu un pienākumu deleģēšanu piederības dalībvalsts kompetentās iestādes paziņo attiecīgajai iestādei, un kompetentā iestāde, kura deleģē savas pilnvaras, par to paziņo attiecīgajai filiālei.

5.   Kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmas izveidi un atjaunināšanu veic saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2016/99 20. pantu.

3. IEDAĻA

Uzraudzības darbību plānošana un koordinēšana, sagatavojoties ārkārtas situācijām un to laikā, un nobeiguma noteikumi

32. pants

Kolēģijas regulējuma rīcībai ārkārtas situācijās izveide

1.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un kolēģijas locekļi izveido kolēģijas regulējumu rīcībai sagaidāmu iespējamo ārkārtas situāciju gadījumos saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 112. panta 1. punkta c) apakšpunktu (turpmāk “kolēģijas regulējums rīcībai ārkārtas situācijās”).

2.   Kolēģijas regulējums rīcībai ārkārtas situācijās ietver vismaz šādus elementus:

| a) | konkrētās kolēģijas procedūras, kuras piemēro, ja rodas ārkārtas situācija, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 114. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

konkrētās kolēģijas procedūras, kuras piemēro, ja rodas ārkārtas situācija, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 114. panta 1. punktā;

| b) | obligāto informācijas kopumu, ar kuru apmainās, ja rodas ārkārtas situācija, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 114. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

b)

obligāto informācijas kopumu, ar kuru apmainās, ja rodas ārkārtas situācija, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 114. panta 1. punktā.

3.   Obligātais informācijas kopums, kas minēts 2. punkta b) apakšpunktā, ietver:

| a) | izklāstu par radušos situāciju, tostarp par ārkārtas situācijas iemesliem, un paredzamo ārkārtas situācijas ietekmi uz iestādi, tirgus likviditāti un finanšu sistēmas stabilitāti; |
| --- | --- |

a)

izklāstu par radušos situāciju, tostarp par ārkārtas situācijas iemesliem, un paredzamo ārkārtas situācijas ietekmi uz iestādi, tirgus likviditāti un finanšu sistēmas stabilitāti;

| b) | paskaidrojumu par pasākumiem un darbībām, ko ir veikušas vai plāno veikt piederības dalībvalsts kompetentās iestādes vai jebkurš kolēģijas loceklis, vai pati iestāde; |
| --- | --- |

b)

paskaidrojumu par pasākumiem un darbībām, ko ir veikušas vai plāno veikt piederības dalībvalsts kompetentās iestādes vai jebkurš kolēģijas loceklis, vai pati iestāde;

| c) | jaunāko pieejamo kvantitatīvo informāciju par likviditāti un iestādes kapitāla pozīciju. |
| --- | --- |

c)

jaunāko pieejamo kvantitatīvo informāciju par likviditāti un iestādes kapitāla pozīciju.

33. pants

Vispārēji nosacījumi attiecībā uz informācijas apmaiņu ārkārtas situācijas laikā

1.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un kolēģijas locekļi apmainās ar visu informāciju, kas nepieciešama, lai sekmētu Direktīvas 2013/36/ES 114. panta 1. punktā minēto uzdevumu izpildi, ievērojot konfidencialitātes prasības, kas noteiktas minētās direktīvas VII sadaļas 1. nodaļas II iedaļā un attiecīgā gadījumā – Direktīvas 2004/39/EK 54. un 58. pantā.

2.   Saņēmušas no jebkura kolēģijas locekļa vai novērotāja brīdinājumu par to, ka ir konstatēta ārkārtas situācija, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes, ievērojot 32. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētās procedūras, paziņo kolēģijas locekļiem, kuri uzrauga filiāles, kuras ietekmē vai varētu ietekmēt ārkārtas situācija, un EBI 32. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto informāciju.

3.   Atkarībā no ārkārtas situācijas rakstura, nopietnības, iespējamās sistēmiskās ietekmes vai citas ietekmes un tās izplatīšanās iespējamības kolēģijas locekļi, kas pārrauga filiāles, kuras ietekmē vai varētu ietekmēt ārkārtas situācija, un piederības dalībvalsts kompetentās iestādes var izlemt apmainīties ar papildu informāciju.

4.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes apsver, vai informācija, kas minēta 2. un 3. punktā, ir nozīmīga noregulējuma kolēģijas uzdevumu izpildei. Šādā gadījumā piederības dalībvalsts kompetentās iestādes paziņo šo informāciju noregulējuma iestādei, kā minēts Direktīvas 2014/59/ES 3. pantā.

5.   Šā panta 2. un 3. punktā minēto informāciju vajadzības gadījumā atjaunina, tiklīdz kļūst pieejama jauna informācija.

6.   Ja šajā pantā minētā informācijas apmaiņa vai paziņošana notiek mutiski, attiecīgās kompetentās iestādes pēc tam savlaicīgi informē par to rakstiskā paziņojumā.

34. pants

Ārkārtas situācijas uzraudzības novērtējuma koordinēšana

1.   Ja rodas ārkārtas situācija, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sadarbībā ar kolēģijas locekļiem koordinē ārkārtas situācijas novērtējumu (turpmāk “koordinēts uzraudzības novērtējums”) saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 112. panta 3. punktu.

2.   Piederības dalībvalsts kompetento iestāžu sagatavots koordinēts uzraudzības novērtējums par ārkārtas situāciju aptver vismaz:

| a) | ārkārtas situācijas raksturu un nopietnību; |
| --- | --- |

a)

ārkārtas situācijas raksturu un nopietnību;

| b) | ārkārtas situācijas ietekmi vai iespējamo ietekmi uz iestādi un jebkuru tās filiāli, kuru tā skar vai varētu skart; |
| --- | --- |

b)

ārkārtas situācijas ietekmi vai iespējamo ietekmi uz iestādi un jebkuru tās filiāli, kuru tā skar vai varētu skart;

| c) | pārrobežu negatīvās ietekmes izplatīšanās risku. |
| --- | --- |

c)

pārrobežu negatīvās ietekmes izplatīšanās risku.

3.   Veicot novērtējumu saskaņā ar 2. punkta c) apakšpunktu, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes ņem vērā iespējamo sistēmisko ietekmi jebkurā no dalībvalstīm, kurā veic uzņēmējdarbību nozīmīgas filiāles.

35. pants

Uzraudzības reakcijas uz ārkārtas situāciju koordinēšana

1.   Ja rodas ārkārtas situācija, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sadarbībā ar kolēģijas locekļiem koordinē uzraudzības reakcijas uz ārkārtas situāciju (turpmāk “koordinēta uzraudzības reakcija”) izstrādi saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 112. panta 3. punktu.

2.   Šīs regulas 34. pantā minētais koordinētais uzraudzības novērtējums ir pamats koordinētai uzraudzības reakcijai, kurā tiek noteiktas nepieciešamās uzraudzības darbības, to joma, kā arī to īstenošanas grafiks.

36. pants

Koordinētās uzraudzības reakcijas uz ārkārtas situāciju īstenošanas pārraudzība

1.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un kolēģijas locekļi, kas uzrauga filiāles, kuras ietekmē vai varētu ietekmēt ārkārtas situācija, pārrauga un apmainās ar informāciju par 35. pantā minētās koordinētās uzraudzības reakcijas īstenošanu.

2.   Informācija, ar kuru jāapmainās, ietver vismaz atjauninātu informāciju par apstiprināto darbību īstenošanu saskaņā ar paredzēto laika grafiku, kā minēts 35. panta 2. punktā, kā arī par nepieciešamību atjaunināt un pielāgot šīs darbības.

37. pants

Ārējās saziņas koordinēšana ārkārtas situācijā

Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un kolēģijas locekļi, kuri ir atbildīgi par to grupas struktūru uzraudzību, kuras skar vai varētu skart ārkārtas situācija, pēc iespējas koordinē savu ārējo saziņu, ņemot vērā 22. panta 2. punktā norādītos elementus, kā arī juridiskās saistības vai ierobežojumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

38. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 16. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīva 2014/59/ES, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2014. gada 16. aprīļa Īstenošanas Regula (ES) Nr. 680/2014, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 191, 28.6.2014., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2015. gada 16. oktobra Īstenošanas regula (ES) 2016/99, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz uzraudzības iestāžu kolēģiju operatīvās darbības noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 21. lpp.).

5

Oficiālā

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2015. gada 16. oktobra Īstenošanas regula (ES) 2016/100, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus, kuros precizē kopīga lēmuma pieņemšanas procedūru attiecībā uz pieteikumiem noteiktu prudenciālu atļauju saņemšanai atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 575/2013 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 45. lpp.).

8

Oficiālā Vēstneša

(9)  Komisijas 2014. gada 12. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 524/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē informāciju, kuru piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz cita citai (OV L 148, 20.5.2014., 6. lpp.).

9

---

| 28.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/21

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/99

(2015. gada 16. oktobris),

ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz uzraudzības iestāžu kolēģiju operatīvās darbības noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (1), un jo īpaši tās 51. panta 5. punktu un 116. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Savienības grupu struktūru kartējuma izveides un atjaunināšanas process būtu jāvada konsolidētās uzraudzības iestādei, kurai vajadzētu nodrošināt, ka potenciālajiem kolēģijas locekļiem ir iespēja izteikt komentārus un sniegt savu ieguldījumu šajā procesā, lai nodrošinātu, ka visas grupas struktūras ir efektīvi identificētas un ka kartēšana atspoguļo precīzu un aktuālu informāciju par struktūrām, ieskaitot grupas filiāles. Lai atvieglotu kartēšanas veikšanu, nodrošinātu, ka visa vajadzīgā informācija tiek apkopota un atspoguļota iestāžu grupas kartējumā, un samazinātu atbilstības nodrošināšanas izmaksas gan konsolidētās uzraudzības iestādei, gan piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm un citiem kolēģijas locekļiem, kartēšana būtu jāveic, izmantojot vienotu veidni. |
| --- | --- |

(1)

Savienības grupu struktūru kartējuma izveides un atjaunināšanas process būtu jāvada konsolidētās uzraudzības iestādei, kurai vajadzētu nodrošināt, ka potenciālajiem kolēģijas locekļiem ir iespēja izteikt komentārus un sniegt savu ieguldījumu šajā procesā, lai nodrošinātu, ka visas grupas struktūras ir efektīvi identificētas un ka kartēšana atspoguļo precīzu un aktuālu informāciju par struktūrām, ieskaitot grupas filiāles. Lai atvieglotu kartēšanas veikšanu, nodrošinātu, ka visa vajadzīgā informācija tiek apkopota un atspoguļota iestāžu grupas kartējumā, un samazinātu atbilstības nodrošināšanas izmaksas gan konsolidētās uzraudzības iestādei, gan piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm un citiem kolēģijas locekļiem, kartēšana būtu jāveic, izmantojot vienotu veidni.

| (2) | Ja konsolidētās uzraudzības iestāde plāno aicināt kolēģijas darbā novērotāja statusā piedalīties tādas uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā veic uzņēmējdarbību nenozīmīgas filiāles, trešo valstu uzraudzības iestādes un citas attiecīgās iestādes, tai ir jānodrošina, ka kolēģijas locekļi ir savlaicīgi informēti par šo nodomu un tiem ir dots pienācīgs laiks, lai varētu novērtēt šo priekšlikumu, piekrist tam vai iebilst pret to. Lai nodrošinātu, ka šis process tiek pienācīgi pārvaldīts, konsolidētās uzraudzības iestādei vispirms būtu jāuzaicina tās iestādes, kuras ir atbilstīgas, lai kļūtu par kolēģijas loceklēm, un pēc tam jāturpina potenciālo kolēģijas novērotāju uzaicināšana. |
| --- | --- |

(2)

Ja konsolidētās uzraudzības iestāde plāno aicināt kolēģijas darbā novērotāja statusā piedalīties tādas uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā veic uzņēmējdarbību nenozīmīgas filiāles, trešo valstu uzraudzības iestādes un citas attiecīgās iestādes, tai ir jānodrošina, ka kolēģijas locekļi ir savlaicīgi informēti par šo nodomu un tiem ir dots pienācīgs laiks, lai varētu novērtēt šo priekšlikumu, piekrist tam vai iebilst pret to. Lai nodrošinātu, ka šis process tiek pienācīgi pārvaldīts, konsolidētās uzraudzības iestādei vispirms būtu jāuzaicina tās iestādes, kuras ir atbilstīgas, lai kļūtu par kolēģijas loceklēm, un pēc tam jāturpina potenciālo kolēģijas novērotāju uzaicināšana.

| (3) | Pirms potenciālie novērotāji pieņem konsolidētās uzraudzības iestādes uzaicinājumu, šie potenciālie novērotāji būtu jāinformē par savas dalības noteikumiem, par kuriem vienojušies konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi. Uz konsolidētās uzraudzības iestādi vajadzētu attiekties prasībai iekļaut novērotāju dalības noteikumus rakstiskajos kolēģijas koordinēšanas un sadarbības plānos. |
| --- | --- |

(3)

Pirms potenciālie novērotāji pieņem konsolidētās uzraudzības iestādes uzaicinājumu, šie potenciālie novērotāji būtu jāinformē par savas dalības noteikumiem, par kuriem vienojušies konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi. Uz konsolidētās uzraudzības iestādi vajadzētu attiekties prasībai iekļaut novērotāju dalības noteikumus rakstiskajos kolēģijas koordinēšanas un sadarbības plānos.

| (4) | Rakstisko koordinēšanas un sadarbības plānu pieņemšanas un grozīšanas process būtu jāvada konsolidētās uzraudzības iestādei, kurai būtu jānodrošina, ka potenciālajiem kolēģijas locekļiem ir iespēja izteikt komentārus un sniegt savu ieguldījumu attiecībā uz ierosinātajiem plāniem, tostarp novērotāju dalības noteikumiem. Lai nodrošinātu uzraudzības kolēģiju pieņemto plānu saskaņotību attiecībā uz to struktūru un aptvertajiem noteikumiem un vienlaikus tiktu nodrošināta pienācīga elastība, ļaujot iekļaut konkrētai kolēģijai specifiskus pasākumus un vienošanās, tie būtu jāizstrādā, izmantojot vienotu veidni. |
| --- | --- |

(4)

Rakstisko koordinēšanas un sadarbības plānu pieņemšanas un grozīšanas process būtu jāvada konsolidētās uzraudzības iestādei, kurai būtu jānodrošina, ka potenciālajiem kolēģijas locekļiem ir iespēja izteikt komentārus un sniegt savu ieguldījumu attiecībā uz ierosinātajiem plāniem, tostarp novērotāju dalības noteikumiem. Lai nodrošinātu uzraudzības kolēģiju pieņemto plānu saskaņotību attiecībā uz to struktūru un aptvertajiem noteikumiem un vienlaikus tiktu nodrošināta pienācīga elastība, ļaujot iekļaut konkrētai kolēģijai specifiskus pasākumus un vienošanās, tie būtu jāizstrādā, izmantojot vienotu veidni.

| (5) | Organizējot apspriešanos ar kolēģijas locekļiem par dažādiem kolēģijas darba operatīvajiem aspektiem, konsolidētās uzraudzības iestādei vajadzētu skaidri norādīt atbilstīgu termiņu, līdz kuram tiek gaidīti kolēģijas locekļu komentāri un viedokļi. |
| --- | --- |

(5)

Organizējot apspriešanos ar kolēģijas locekļiem par dažādiem kolēģijas darba operatīvajiem aspektiem, konsolidētās uzraudzības iestādei vajadzētu skaidri norādīt atbilstīgu termiņu, līdz kuram tiek gaidīti kolēģijas locekļu komentāri un viedokļi.

| (6) | Ņemot vērā daudzos konsolidētās uzraudzības iestādei un citiem kolēģijas locekļiem veicamos uzraudzības uzdevumus un to sarežģītību, minimālais paredzamais kolēģijas sanāksmju biežums būtu jānosaka vienu reizi gadā. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā daudzos konsolidētās uzraudzības iestādei un citiem kolēģijas locekļiem veicamos uzraudzības uzdevumus un to sarežģītību, minimālais paredzamais kolēģijas sanāksmju biežums būtu jānosaka vienu reizi gadā.

| (7) | Ņemot vērā to, ka uzraudzības kolēģiju darbu var organizēt dažādās apakšstruktūrās, ir svarīgi nodrošināt, lai visi kolēģijas locekļi tiktu savlaicīgi un pienācīgi informēti par diskusijām un lēmumiem, kas pieņemti konkrētās apakšstruktūrās. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā to, ka uzraudzības kolēģiju darbu var organizēt dažādās apakšstruktūrās, ir svarīgi nodrošināt, lai visi kolēģijas locekļi tiktu savlaicīgi un pienācīgi informēti par diskusijām un lēmumiem, kas pieņemti konkrētās apakšstruktūrās.

| (8) | Lai aizsargātu tās informācijas konfidencialitāti, ar kuru apmainās konsolidētās uzraudzības iestāde vai piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un kolēģijas locekļi, vajadzētu mudināt uzraudzības iestāžu kolēģijas izmantot drošus saziņas līdzekļus. |
| --- | --- |

(8)

Lai aizsargātu tās informācijas konfidencialitāti, ar kuru apmainās konsolidētās uzraudzības iestāde vai piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un kolēģijas locekļi, vajadzētu mudināt uzraudzības iestāžu kolēģijas izmantot drošus saziņas līdzekļus.

| (9) | Efektīvas un lietderīgas uzraudzības kolēģiju darbības nodrošināšanai kolēģijas locekļiem ir jāapmainās ar visu vajadzīgo informāciju, lai tie varētu izvērtēt un veikt pasākumus noguldītāju un investoru interešu aizsargāšanai attiecīgajās dalībvalstīs un finanšu stabilitātes aizsargāšanai Savienībā. Tādēļ, ja konsolidētās uzraudzības iestāde uzskata, ka kāda konkrēta informācija nav nozīmīga kādam kolēģijas loceklim, konsolidētās uzraudzības iestādei būtu jāpamato savs lēmums, iepriekš apspriežoties ar šo kolēģijas locekli un sniedzot tam visu nepieciešamo informāciju nozīmīguma novērtēšanai. |
| --- | --- |

(9)

Efektīvas un lietderīgas uzraudzības kolēģiju darbības nodrošināšanai kolēģijas locekļiem ir jāapmainās ar visu vajadzīgo informāciju, lai tie varētu izvērtēt un veikt pasākumus noguldītāju un investoru interešu aizsargāšanai attiecīgajās dalībvalstīs un finanšu stabilitātes aizsargāšanai Savienībā. Tādēļ, ja konsolidētās uzraudzības iestāde uzskata, ka kāda konkrēta informācija nav nozīmīga kādam kolēģijas loceklim, konsolidētās uzraudzības iestādei būtu jāpamato savs lēmums, iepriekš apspriežoties ar šo kolēģijas locekli un sniedzot tam visu nepieciešamo informāciju nozīmīguma novērtēšanai.

| (10) | Ja, veicot atļaujas izmantot iekšējos modeļus pastāvīgo pārskatīšanu, tiek atklāti trūkumi saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 101. pantu, ir svarīgi, lai konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi, kas uzrauga grupas struktūras, kuras skar šie trūkumi, sadarbotos, novērtējot to būtiskumu un lemjot par vajadzīgajiem pasākumiem. Jebkurš lēmums par kapitāla palielinājuma piemērošanu vai apstiprināta modeļa atsaukšanu būtu jāpieņem kopīgi konsolidētās uzraudzības iestādei un attiecīgajiem kolēģijas locekļiem. |
| --- | --- |

(10)

Ja, veicot atļaujas izmantot iekšējos modeļus pastāvīgo pārskatīšanu, tiek atklāti trūkumi saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 101. pantu, ir svarīgi, lai konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi, kas uzrauga grupas struktūras, kuras skar šie trūkumi, sadarbotos, novērtējot to būtiskumu un lemjot par vajadzīgajiem pasākumiem. Jebkurš lēmums par kapitāla palielinājuma piemērošanu vai apstiprināta modeļa atsaukšanu būtu jāpieņem kopīgi konsolidētās uzraudzības iestādei un attiecīgajiem kolēģijas locekļiem.

| (11) | Lai atvieglotu agrīno brīdinājuma pazīmju, iespējamo risku un apdraudējumu identificēšanu grupas riska novērtējuma ziņojuma un likviditātes riska novērtējuma ziņojuma vajadzībām, ir svarīgi, ka konsolidētās uzraudzības iestāde un citi kolēģijas locekļi iepriekš vienojas par to rādītāju kopumu, ar kuriem jāapmainās vismaz reizi gadā. Lai nodrošinātu konsekvenci un salīdzināmību, šie rādītāji būtu jāaprēķina, pamatojoties uz uzraudzības datiem, ko kompetentās iestādes apkopo saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014 (2). |
| --- | --- |

(11)

Lai atvieglotu agrīno brīdinājuma pazīmju, iespējamo risku un apdraudējumu identificēšanu grupas riska novērtējuma ziņojuma un likviditātes riska novērtējuma ziņojuma vajadzībām, ir svarīgi, ka konsolidētās uzraudzības iestāde un citi kolēģijas locekļi iepriekš vienojas par to rādītāju kopumu, ar kuriem jāapmainās vismaz reizi gadā. Lai nodrošinātu konsekvenci un salīdzināmību, šie rādītāji būtu jāaprēķina, pamatojoties uz uzraudzības datiem, ko kompetentās iestādes apkopo saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014 (2).

| (12) | Kolēģijas regulējuma rīcībai ārkārtas situācijās izveides un atjaunināšanas process būtu jāvada konsolidētās uzraudzības iestādei vai piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kam būtu jānodrošina, ka kolēģijas locekļiem ir iespēja izteikt komentārus un sniegt savu ieguldījumu attiecībā uz ierosināto regulējumu. |
| --- | --- |

(12)

Kolēģijas regulējuma rīcībai ārkārtas situācijās izveides un atjaunināšanas process būtu jāvada konsolidētās uzraudzības iestādei vai piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kam būtu jānodrošina, ka kolēģijas locekļiem ir iespēja izteikt komentārus un sniegt savu ieguldījumu attiecībā uz ierosināto regulējumu.

| (13) | Ārkārtas situācijas laikā būtu jānodrošina efektīva un rezultatīva sadarbība starp konsolidētās uzraudzības iestādi un visiem kolēģijas locekļiem, kuri ir atbildīgi par to grupas struktūru uzraudzību, kuras skar vai varētu skart ārkārtas situācija, un tas, ka ārkārtas situācijas novērtēšana, uzraudzības reakcija uz ārkārtas situāciju un šīs uzraudzības reakcijas pārraudzība un aktualizēšana tiek veikta koordinēti, pienācīgi iesaistoties konsolidētās uzraudzības iestādei un visiem kolēģijas locekļiem, kuri ir atbildīgi par to grupas struktūru uzraudzību, kuras skar vai varētu skart attiecīgā ārkārtas situācija. Turklāt konsolidētās uzraudzības iestādei ir jāinformē visi kolēģijas locekļi par galvenajiem elementiem pieņemtajos lēmumus vai informācijā, ar kuru apmainās, lai risinātu jautājumus saistībā ar ārkārtas situāciju. |
| --- | --- |

(13)

Ārkārtas situācijas laikā būtu jānodrošina efektīva un rezultatīva sadarbība starp konsolidētās uzraudzības iestādi un visiem kolēģijas locekļiem, kuri ir atbildīgi par to grupas struktūru uzraudzību, kuras skar vai varētu skart ārkārtas situācija, un tas, ka ārkārtas situācijas novērtēšana, uzraudzības reakcija uz ārkārtas situāciju un šīs uzraudzības reakcijas pārraudzība un aktualizēšana tiek veikta koordinēti, pienācīgi iesaistoties konsolidētās uzraudzības iestādei un visiem kolēģijas locekļiem, kuri ir atbildīgi par to grupas struktūru uzraudzību, kuras skar vai varētu skart attiecīgā ārkārtas situācija. Turklāt konsolidētās uzraudzības iestādei ir jāinformē visi kolēģijas locekļi par galvenajiem elementiem pieņemtajos lēmumus vai informācijā, ar kuru apmainās, lai risinātu jautājumus saistībā ar ārkārtas situāciju.

| (14) | Šīs regulas noteikumi ir savstarpēji cieši saistīti, jo tie attiecas uz uzraudzības iestāžu kolēģiju operatīvo darbību. Lai nodrošinātu saskaņotību starp šiem noteikumiem, kuriem būtu jāstājas spēkā vienlaicīgi, un personām, uz kurām attiecas šie pienākumi, atvieglotu to visaptverošu pārskatu un visaptverošu piekļuvi tiem, ir vēlams visus Direktīvas 2013/36/ES 51. panta 5. punktā un 116. panta 5. punktā paredzētos attiecīgos īstenošanas tehniskos standartus iekļaut vienā regulā. |
| --- | --- |

(14)

Šīs regulas noteikumi ir savstarpēji cieši saistīti, jo tie attiecas uz uzraudzības iestāžu kolēģiju operatīvo darbību. Lai nodrošinātu saskaņotību starp šiem noteikumiem, kuriem būtu jāstājas spēkā vienlaicīgi, un personām, uz kurām attiecas šie pienākumi, atvieglotu to visaptverošu pārskatu un visaptverošu piekļuvi tiem, ir vēlams visus Direktīvas 2013/36/ES 51. panta 5. punktā un 116. panta 5. punktā paredzētos attiecīgos īstenošanas tehniskos standartus iekļaut vienā regulā.

| (15) | Tā kā lielākā daļa uzraudzības kolēģiju visā ES tiek izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 116. pantu, šķiet lietderīgāk vispirms noteikt to kolēģiju operatīvo darbību, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 116. pantu un šķiet vairāk attiecamies uz parastiem gadījumiem, un pēc tam – to kolēģiju operatīvo darbību, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 51. pantu un šķiet vairāk attiecamies uz īpašiem gadījumiem. |
| --- | --- |

(15)

Tā kā lielākā daļa uzraudzības kolēģiju visā ES tiek izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 116. pantu, šķiet lietderīgāk vispirms noteikt to kolēģiju operatīvo darbību, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 116. pantu un šķiet vairāk attiecamies uz parastiem gadījumiem, un pēc tam – to kolēģiju operatīvo darbību, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 51. pantu un šķiet vairāk attiecamies uz īpašiem gadījumiem.

| (16) | Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Komisijai iesniegusi Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde) (EBI). |
| --- | --- |

(16)

Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Komisijai iesniegusi Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde) (EBI).

| (17) | EBI ir veikusi atklātas sabiedriskās apspriešanās par īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, analizējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37. pantu, |
| --- | --- |

(17)

EBI ir veikusi atklātas sabiedriskās apspriešanās par īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, analizējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Šī regula nosaka saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 116. pantu un 51. panta 3. punktu izveidotas uzraudzības iestāžu kolēģijas (“kolēģija”) operatīvo darbību.

2. NODAĻA

SASKAŅĀ AR DIREKTĪVAS 2013/36/ES 116. PANTU IZVEIDOTAS KOLĒĢIJAS OPERATĪVĀ DARBĪBA

1. IEDAĻA

Kolēģiju izveidošana un darbība

2. pants

Iestāžu grupas kartējuma izveide un atjaunināšana

1.   Konsolidētās uzraudzības iestāde iesniedz kartējuma projektu, kas sagatavots saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2016/98 (4) 2. pantu, iestādēm, kuras ir atbilstīgas, lai varētu kļūt par kolēģijas locekļiem saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2016/98 3. panta 1. punktu (turpmāk “potenciālie kolēģijas locekļi”), aicinot tās paust savus viedokļus un norādot atbilstīgu termiņu šo viedokļu iesniegšanai.

2.   Lai pabeigtu kartēšanu un neskarot Direktīvas 2013/36/ES 51. panta piemērošanu, konsolidētās uzraudzības iestāde ņem vērā visus viedokļus un atrunas, ko pauduši potenciālie kolēģijas locekļi.

3.   Pēc kartēšanas pabeigšanas konsolidētās uzraudzības iestāde dara zināmu grupas kartējumu visiem potenciālajiem kolēģijas locekļiem.

4.   Konsolidētās uzraudzības iestāde atjaunina kartējumu, piemērojot 1. līdz 3. punktā noteikto procedūru, vismaz reizi gadā vai biežāk, ja ir būtiskas izmaiņas attiecībā uz grupas struktūru.

5.   Lai izveidotu un atjauninātu iestāžu grupas kartējumu, konsolidētās uzraudzības iestāde izmanto I pielikumā ietverto veidni.

3. pants

Kolēģijas izveidošana

1.   Lai izveidotu kolēģiju, konsolidētās uzraudzības iestāde veic šādus pasākumus:

| a) | konsolidētās uzraudzības iestāde nosūta uzaicinājumus iestādēm, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2016/98 3. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

konsolidētās uzraudzības iestāde nosūta uzaicinājumus iestādēm, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2016/98 3. panta 1. punktā;

| b) | konsolidētās uzraudzības iestāde kolēģijas locekļiem, kuri ir pieņēmuši šā panta 3. punktā minēto uzaicinājumu, paziņo savu nodomu nosūtīt nenozīmīgas filiāles kompetentajām iestādēm uzaicinājumu piedalīties kā novērotājām kolēģijā saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2016/98 3. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

konsolidētās uzraudzības iestāde kolēģijas locekļiem, kuri ir pieņēmuši šā panta 3. punktā minēto uzaicinājumu, paziņo savu nodomu nosūtīt nenozīmīgas filiāles kompetentajām iestādēm uzaicinājumu piedalīties kā novērotājām kolēģijā saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2016/98 3. panta 2. punktu;

| c) | konsolidētās uzraudzības iestāde kolēģijas locekļiem, kuri ir pieņēmuši šā panta 3. punktā minēto uzaicinājumu, paziņo savu nodomu nosūtīt trešās valsts uzraudzības iestādei uzaicinājumu piedalīties kā novērotājai kolēģijā saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2016/98 3. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

c)

konsolidētās uzraudzības iestāde kolēģijas locekļiem, kuri ir pieņēmuši šā panta 3. punktā minēto uzaicinājumu, paziņo savu nodomu nosūtīt trešās valsts uzraudzības iestādei uzaicinājumu piedalīties kā novērotājai kolēģijā saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2016/98 3. panta 3. punktu;

| d) | konsolidētās uzraudzības iestāde kolēģijas locekļiem, kuri ir pieņēmuši šā panta 3. punktā minēto uzaicinājumu, paziņo savu nodomu nosūtīt uzaicinājumu piedalīties kā novērotājai kolēģijā jebkurai iestādei, kas minēta Deleģētās regulas (ES) 2016/98 3. panta 4. punktā). |
| --- | --- |

d)

konsolidētās uzraudzības iestāde kolēģijas locekļiem, kuri ir pieņēmuši šā panta 3. punktā minēto uzaicinājumu, paziņo savu nodomu nosūtīt uzaicinājumu piedalīties kā novērotājai kolēģijā jebkurai iestādei, kas minēta Deleģētās regulas (ES) 2016/98 3. panta 4. punktā).

Šā punkta b), c) un d) apakšpunkta piemērošanas nolūkā paziņojumam pievieno konsolidētās uzraudzības iestādes priekšlikumu par noteikumiem novērotāju dalībai kolēģijā, kuri jāiekļauj koordinēšanas un sadarbības plānos saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2016/98 5. panta c) punktu.

Turklāt pirmās daļas c) apakšpunkta piemērošanas nolūkā paziņojumam pievieno konsolidētās uzraudzības iestādes atzinumu par trešās valsts uzraudzības iestādei piemērojamo konfidencialitātes un dienesta noslēpuma prasību līdzvērtības novērtējumu.

Otrajā daļā minētajā paziņojumā nosaka adekvātu termiņu, kura laikā jebkurš kolēģijas loceklis, kuram ir iebildumi, var rakstiski darīt zināmus pilnībā pamatotus iebildumus par jebkuru priekšlikuma vai konsolidētās uzraudzības iestādes atzinuma aspektu.

2.   Pēc tam, kad visi kolēģijas locekļi ir piekrituši priekšlikumam, ko konsolidētās uzraudzības iestāde secina no tā, ka noteiktajā termiņā nav pausti iebildumi, konsolidētās uzraudzības iestāde nosūta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā minētajai iestādei uzaicinājumu kļūt par novērotāju kolēģijā. Uzaicinājumam pievieno novērotāju dalības noteikumus, par ko vienojušies kolēģijas locekļi, un to iekļauj rakstiskajos koordinēšanas un sadarbības plānos.

3.   Iestādes, kas saņem uzaicinājumu kļūt par kolēģijas loceklēm vai novērotājām, iegūst šo statusu, pieņemot uzaicinājumu. Iestādes, kas saņem uzaicinājumu kļūt par novērotājiem, akceptē arī novērotāju dalības noteikumus, ko tām paziņojusi konsolidētās uzraudzības iestāde.

4.   Šā panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētās iestādes var iesniegt pieprasījumu, lai kļūtu par novērotājām kādā kolēģijā. Attiecīgo pieprasījumu iesniedz konsolidētās uzraudzības iestādei. Ja konsolidētās uzraudzības iestāde nolemj uzaicināt šīs iestādes piedalīties kolēģijas darbā novērotāja statusā, tā piemēro procedūras, kas minētas 1. punktā attiecīgi b), c) un d) apakšpunktā.

4. pants

Kontaktinformācijas saraksta izveidošana un atjaunināšana

1.   Konsolidētās uzraudzības iestāde, izmantojot II pielikumā sniegto veidni, saziņā ar kolēģijas locekļiem un novērotājiem uztur un kopīgi ar tiem izmanto pilnīgu kontaktinformācijas sarakstu, ieskaitot kontaktinformāciju, kas ārkārtas situācijās izmantojama izejamās dienās un darbdienās pēc darba laika. Kontaktinformācijas sarakstu un ārkārtas situācijās izmantojamās kontaktinformācijas sarakstu pievieno rakstiskajiem koordinēšanas un sadarbības plāniem, kas minēti Deleģētās regulas (ES) 2016/98 5. pantā.

2.   Kolēģijas locekļi iesniedz savu kontaktinformāciju konsolidētās uzraudzības iestādei un bez liekas kavēšanās informē konsolidētās uzraudzības iestādi par jebkādām izmaiņām šajā informācijā.

3.   Jebkuru kontaktinformācijas saraksta un ārkārtas situācijās izmantojamās kontaktinformācijas saraksta atjaunināto versiju konsolidētās uzraudzības iestāde paziņo kolēģijas locekļiem.

5. pants

Rakstisko koordinēšanas un sadarbības plānu pieņemšana un grozīšana

1.   Konsolidētās uzraudzības iestāde sagatavo priekšlikumu, lai pieņemtu rakstiskos koordinēšanas un sadarbības plānus saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 115. pantu un Deleģētās regulas (ES) 2016/98 5. pantu.

2.   Konsolidētās uzraudzības iestāde paziņo savu priekšlikumu kolēģijas locekļiem, aicinot tos paust savus viedokļus un norādot atbilstīgu termiņu šo viedokļu iesniegšanai.

3.   Lai pabeigtu rakstisko koordinēšanas un sadarbības plānu izstrādi, konsolidētās uzraudzības iestāde ņem vērā visus kolēģijas locekļu paustos viedokļus un atrunas un vajadzības gadījumā paskaidro, kāpēc tie nav iekļauti.

4.   Pēc izstrādes pabeigšanas konsolidētās uzraudzības iestāde paziņo rakstiskos koordinēšanas un sadarbības plānus kolēģijas locekļiem.

5.   Ja konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi to uzskata par nepieciešamu, rakstisko koordinēšanas un sadarbības plānu īstenošanu testē ar modelēšanas palīdzību vai jebkādā citā veidā atkarībā no konkrētā gadījuma.

6.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi apsver nepieciešamību grozīt rakstiskos koordinēšanas un sadarbības plānus jebkuru to elementu izmaiņu gadījumā atbilstīgi Deleģētās regulas (ES) 2016/98 5. pantam.

Rakstiskajos koordinēšanas un sadarbības plānos izdara grozījumus, lai atspoguļotu jebkādas izmaiņas kolēģijas sastāvā.

Tos rakstisko koordinēšanas un sadarbības plānu elementus, kuri attiecas uz kolēģijas regulējumu rīcībai, sagatavojoties ārkārtas situācijām un to laikā, konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi periodiski pārskata šajos plānos noteiktajā biežumā.

7.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi izdara grozījumus rakstiskajos koordinēšanas un sadarbības plānos, ievērojot 1. līdz 4. punktā aprakstīto procedūru.

8.   Lai pieņemtu un grozītu rakstiskos koordinēšanas un sadarbības plānus, konsolidētās uzraudzības iestāde izmanto II pielikumā ietverto veidni.

6. pants

Kolēģijas sanāksmju un darbību operatīvie aspekti

1.   Kolēģijas sasauc ne mazāk kā vienu klātienes sanāksmi gadā. Tomēr, ja tam piekrīt visi kolēģijas locekļi, konsolidētās uzraudzības iestāde, ņemot vērā grupas specifiku, var noteikt atšķirīgu klātienes sanāksmju biežumu.

2.   Konsolidētās uzraudzības iestāde skaidri nosaka kolēģijas sanāksmju mērķus. Konsolidētās uzraudzības iestāde nodrošina, ka šie mērķi ir norādīti sanāksmju darba kārtībā, un aicina visus kolēģijas locekļus ierosināt papildu darba kārtības jautājumus. Konsolidētās uzraudzības iestāde ņem vērā visus kolēģijas locekļu sniegtos priekšlikumus par darba kārtības punktiem un pēc pieprasījuma paskaidro iemeslus to neiekļaušanai darba kārtībā.

3.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi, kuri ir iesaistīti noteiktā kolēģijas darbībā vai sanāksmē, savlaicīgi apmainās ar dokumentiem un ieguldījumiem darba dokumentos, lai visi kolēģijas sanāksmes dalībnieki varētu aktīvi piedalīties diskusijās.

2. IEDAĻA

Uzraudzības darbību plānošana un koordinēšana parastās situācijās

7. pants

Vispārējs regulējums informācijas apmaiņai starp konsolidētās uzraudzības iestādi, kolēģijas locekļiem un novērotājiem

1.   Saņēmusi no kāda kolēģijas locekļa informāciju, kas minēta Deleģētās regulas (ES) 2016/98 9. panta 3. punktā, konsolidētās uzraudzības iestāde šo informāciju nosūta:

| a) | citiem kolēģijas locekļiem; |
| --- | --- |

a)

citiem kolēģijas locekļiem;

| b) | tiem novērotājiem, kuru gadījumā konsolidētās uzraudzības iestāde uzskata šādas informācijas nosūtīšanu par lietderīgu un saskaņā ar noteikumiem to dalībai kolēģijā. |
| --- | --- |

b)

tiem novērotājiem, kuru gadījumā konsolidētās uzraudzības iestāde uzskata šādas informācijas nosūtīšanu par lietderīgu un saskaņā ar noteikumiem to dalībai kolēģijā.

2.   Ja konsolidētās uzraudzības iestāde uzskata, ka jebkura 1. punktā minētā informācija nav nozīmīga kādam konkrētam kolēģijas loceklim, tā iepriekš apspriežas ar šo kolēģijas locekli un dara tam zināmus attiecīgās informācijas galvenos punktus, lai attiecīgais loceklis varētu noteikt tās faktisko nozīmīgumu.

3.   Ja kolēģijas darbs tiek organizēts dažādās apakšstruktūrās, konsolidētās uzraudzības iestāde pastāvīgi pilnībā un savlaicīgi informē visus kolēģijas locekļus par dažādās kolēģijas apakšstruktūrās veiktajām darbībām vai pasākumiem.

4.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi vienojas par informācijas apmaiņas līdzekļiem un norāda šo vienošanos rakstiskajos koordinēšanas un sadarbības plānos, kas minēti Deleģētās regulas (ES) 2016/98 5. pantā.

8. pants

Atļaujas izmantot iekšējo pieeju pastāvīga pārskatīšana

1.   Ja kāda no iestādēm, kas saņēmušas atļauju kādā dalībvalstī, tostarp ES mātesiestāde, vairs neatbilst visām prasībām iekšējās pieejas piemērošanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 1. punktu, 151. panta 4. vai 9. punktu, 283. pantu, 312. panta 2. punktu vai 363. pantu vai ja jebkurš attiecīgs kolēģijas loceklis Deleģētās regulas (ES) 2016/98 11. panta 1. punkta nozīmē ir konstatējis trūkumus saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 101. pantu, tad konsolidētās uzraudzības iestāde un šis kolēģijas loceklis, pilnībā apspriežoties, sadarbojas, lai kopīgi vienotos par pieejas izmantošanas atļaujas atsaukšanu, kapitāla palielinājumu piemērošanu vai iekšējā modeļa izmantošanas ierobežošanu, kā minēts minētās deleģētās regulas 11. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā.

2.   Lēmumu par apstiprinātā modeļa atsaukšanu kopīgi pieņem konsolidētās uzraudzības iestāde un attiecīgie kolēģijas locekļi, kas uzrauga struktūras, kuras izmanto apstiprināto modeli un kuras skar saskaņā ar 1. punktu identificētie trūkumi. Sadarbība starp konsolidētās uzraudzības iestādi un šiem kolēģijas locekļiem notiek saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta noteikumos, kuri paredzēti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2016/100 (5).

3.   Lēmumu, kura rezultāts ir kapitāla palielinājumu piemērošana, pieņem kapitāla kopīgā lēmuma pieņemšanas procesā saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 113. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

4.   Konsolidētās uzraudzības iestāde informē visus pārējos kolēģijas locekļus par saskaņā ar šā panta 1. punktu pieņemtajiem lēmumiem, ja tā uzskata, ka šāda informācija varētu ietekmēt citas kolēģijas darbības vai ir būtiska citu kolēģijas locekļu uzdevumu veikšanai.

9. pants

Paziņošana par nebūtiskiem paplašinājumiem vai izmaiņām iekšējos modeļos

1.   Par nebūtiskiem modeļa paplašinājumiem vai izmaiņām, kas ietekmē kādu no iestādēm, kura saņēmusi atļauju kādā dalībvalstī, tostarp ES mātesuzņēmumu, konsolidētās uzraudzības iestāde bez kavēšanās informē par šiem paplašinājumiem vai izmaiņām visus attiecīgos kolēģijas locekļus Deleģētās regulas (ES) 2016/98 11. panta 1. punkta nozīmē.

2.   Attiecīgs kolēģijas loceklis Deleģētās regulas (ES) 2016/98 11. panta 1. punkta nozīmē informē konsolidētās uzraudzības iestādi par jebkādiem nebūtiskiem paplašinājumiem vai izmaiņām, kas ietekmē jebkuru šā attiecīgā kolēģijas locekļa uzraudzības kompetencē esošu iestādi.

3.   Ja attiecīgam kolēģijas loceklim Deleģētās regulas (ES) 2016/98 11. panta 1. punkta nozīmē ir šaubas par to, vai kāds paplašinājums vai izmaiņas klasificējami kā nebūtiski, tas šīs šaubas dara zināmas konsolidētās uzraudzības iestādei, kura šo informāciju izplata pārējiem attiecīgajiem kolēģijas locekļiem Deleģētās regulas (ES) 2016/98 11. panta 1. punkta nozīmē.

Ja konsolidētās uzraudzības iestādei ir šaubas par to, vai kāds paplašinājums vai izmaiņas klasificējami kā nebūtiski, tā paziņo par šīm šaubām visiem attiecīgajiem kolēģijas locekļiem Deleģētās regulas (ES) 2016/98 11. panta 1. punkta nozīmē.

Konsolidētās uzraudzības iestāde un attiecīgie kolēģijas locekļi Deleģētās regulas (ES) 2016/98 11. panta 1. punkta nozīmē apspriež šos apsvērumus, lai panāktu kopīgu viedokli par paplašinājumu vai izmaiņu būtiskumu.

4.   Ja konsolidētās uzraudzības iestāde un attiecīgie kolēģijas locekļi Deleģētās regulas (ES) 2016/98 11. panta 1. punkta nozīmē uzskata, ka attiecīgā iestāde iekšējā modeļa paplašinājumus vai izmaiņas ir nepareizi klasificējusi kā nebūtiskus, tās nekavējoties informē minēto iestādi.

10. pants

Informācijas apmaiņa par agrīnām brīdinājuma pazīmēm, iespējamajiem riskiem un apdraudējumiem

1.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi, kas piedalās Direktīvas 2013/36/ES 113. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā grupas riska novērtējuma ziņojuma izstrādē vai minētās direktīvas 113. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā grupas likviditātes riska novērtējuma ziņojuma izstrādē, lai panāktu kopīgus lēmumus par prudenciālajām prasībām konkrētai iestādei saskaņā ar minēto pantu, vienojas par rādītājiem agrīnu brīdinājuma pazīmju, iespējamo risku un apdraudējumu identificēšanai, kā minēts Deleģētās regulas (ES) 2016/98 12. pantā.

Šos rādītājus aprēķina, pamatojoties uz informāciju, ko kompetentās iestādes apkopo no uzraudzītajām iestādēm saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014.

Apstiprinātos rādītājus izklāsta rakstiskajos koordinēšanas un sadarbības plānos saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2016/98 5. panta 1. punktu.

2.   Katrs 1. punktā minētais kolēģijas loceklis paziņo konsolidētās uzraudzības iestādei apstiprināto rādītāju vērtības attiecībā uz iestādēm, kuras ir tā uzraudzības kompetencē, atkarībā no konkrētā gadījuma.

3.   Konsolidētās uzraudzības iestāde izplata visiem 1. punktā minētajiem kolēģijas locekļiem 2. punktā minētās vērtības un apstiprināto rādītāju vērtības ES mātesuzņēmumam un konsolidētā līmenī.

4.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un 1. punktā minētie kolēģijas locekļi apmainās ar informāciju par apstiprināto rādītāju vērtībām vismaz reizi gadā vai biežāk, ja par to panākta vienošanās ar šīm kompetentajām iestādēm.

11. pants

Kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmas izveide un atjaunināšana

1.   Pēc tam, kad panākti kopīgi lēmumi par iestādes specifiskajām prudenciālajām prasībām saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 113. pantu, kolēģijas locekļi sniedz savu ieguldījumu konsolidētajai uzraudzības iestādei, lai varētu izveidot kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmu, kas minēta Direktīvas 2013/36/ES 116. panta 1. punkta c) apakšpunktā, saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2016/98 16. pantu.

2.   Saņēmusi kolēģijas locekļu ieguldījumus, konsolidētās uzraudzības iestāde sagatavo kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmas projektu.

3.   Konsolidētās uzraudzības iestāde izsūta kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmas projektu kolēģijas locekļiem, aicinot tos paust savus viedokļus par kopīgā darba jomām un norādot atbilstīgu termiņu šo viedokļu iesniegšanai.

4.   Lai pabeigtu rakstisko koordinēšanas un sadarbības plānu izstrādi, konsolidētās uzraudzības iestāde ņem vērā visus kolēģijas locekļu paustos viedokļus un atrunas un vajadzības gadījumā paskaidro, kāpēc tie nav iekļauti.

5.   Pēc izstrādes pabeigšanas konsolidētās uzraudzības iestāde paziņo uzraudzības pārbaudes programmu kolēģijas locekļiem.

6.   Kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmu atjaunina vismaz reizi gadā vai biežāk, ja to uzskata par nepieciešamu uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesa rezultātā saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 97. pantu vai kopīgu lēmumu rezultātā par iestādes specifiskajām prudenciālajām prasībām saskaņā ar minētās direktīvas 113. pantu.

7.   Konsolidētās uzraudzības iestāde atjaunina kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmu, ievērojot 1. līdz 5. punktā noteikto procedūru.

3. IEDAĻA

Uzraudzības darbību plānošana un koordinēšana, sagatavojoties ārkārtas situācijām un to laikā

12. pants

Kolēģijas regulējuma rīcībai ārkārtas situācijās izveide un atjaunināšana

1.   Konsolidētās uzraudzības iestāde sagatavo savus priekšlikumus, lai izveidotu kolēģijas regulējumu rīcībai ārkārtas situācijās saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2016/98 17. pantu.

2.   Konsolidētās uzraudzības iestāde iesniedz savu priekšlikumu kolēģijas locekļiem, aicinot tos paust savus viedokļus un norādot atbilstīgu termiņu šo viedokļu iesniegšanai.

3.   Konsolidētās uzraudzības iestāde ņem vērā visus kolēģijas locekļu paustos uzskatus un atrunas un nepieciešamības gadījumā paskaidro, kāpēc tie nav iekļauti.

4.   Konsolidētās uzraudzības iestāde kolēģijas locekļiem nosūta kolēģijas regulējuma rīcībai ārkārtas situācijās galīgo versiju.

5.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi vismaz reizi gadā izvērtē nepieciešamību atjaunināt kolēģijas regulējumu rīcībai ārkārtas situācijās.

6.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi atjaunina kolēģijas regulējumu rīcībai ārkārtas situācijās, ievērojot 1. līdz 4. punktā aprakstīto procedūru.

13. pants

Informācijas apmaiņa ārkārtas situācijas laikā

1.   Ja konsolidētās uzraudzības iestāde konstatē ārkārtas situāciju, kas ietekmē vai varētu ietekmēt grupas iestādi vai filiāli, kas attiecīgi saņēmusi atļauju vai veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, konsolidētās uzraudzības iestāde bez liekas kavēšanās brīdina EBI un kolēģijas locekli, kurš uzrauga iestādi vai filiāli, kuru skar vai varētu skart ārkārtas situācija.

2.   Ja kāds kolēģijas loceklis konstatē ārkārtas situāciju, kas ietekmē vai varētu ietekmēt grupas iestādi vai filiāli, kas attiecīgi saņēmusi atļauju vai veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, kolēģijas loceklis bez liekas kavēšanās brīdina konsolidētās uzraudzības iestādi.

3.   Konsolidētās uzraudzības iestāde nodrošina, ka visi citi kolēģijas locekļi ir pienācīgi informēti par galvenajiem elementiem attiecībā uz turpmāk minēto:

| a) | koordinētais ārkārtas situācijas uzraudzības novērtējums, kā minēts 14. pantā; |
| --- | --- |

a)

koordinētais ārkārtas situācijas uzraudzības novērtējums, kā minēts 14. pantā;

| b) | koordinēta uzraudzības reakcija, kā minēts 15. pantā, ieskaitot darbības, kas veiktas vai ko ir plānots veikt, un tās pārraudzība, kā minēts 16. pantā; |
| --- | --- |

b)

koordinēta uzraudzības reakcija, kā minēts 15. pantā, ieskaitot darbības, kas veiktas vai ko ir plānots veikt, un tās pārraudzība, kā minēts 16. pantā;

| c) | agrīnas intervences pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (6) 27., 28. un 29. pantu, atkarībā no konkrētā gadījuma, ņemot vērā vajadzību koordinēt šos pasākumus saskaņā ar minētās direktīvas 30. pantu vai noteikt noregulējuma nosacījumus saskaņā ar minētās direktīvas 32. pantu. |
| --- | --- |

c)

agrīnas intervences pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (6) 27., 28. un 29. pantu, atkarībā no konkrētā gadījuma, ņemot vērā vajadzību koordinēt šos pasākumus saskaņā ar minētās direktīvas 30. pantu vai noteikt noregulējuma nosacījumus saskaņā ar minētās direktīvas 32. pantu.

4.   Ja koordinētā uzraudzības reakcija uz ārkārtas situāciju, kā minēts 15. pantā, varētu būt efektīvāka, iesaistot grupas līmeņa noregulējuma iestādi, meitasuzņēmumu noregulējuma iestādes vai tādu jurisdikciju noregulējuma iestādes, kurās atrodas nozīmīgas filiāles, un centrālās bankas, kompetentās ministrijas un noguldījumu garantiju sistēmas, tad konsolidētās uzraudzības iestāde apsver šo iestāžu iesaistīšanu.

5.   Ja ārkārtas situācija attiecas tikai uz konkrētu grupas struktūru, situāciju saziņā ar konsolidētās uzraudzības iestādi pārvalda kolēģijas loceklis, kurš ir atbildīgs par šīs grupas struktūras uzraudzību.

14. pants

Ārkārtas situācijas uzraudzības novērtējuma koordinēšana

1.   Piemērojot Deleģētās regulas (ES) 2016/98 19. pantu, konsolidētās uzraudzības iestāde saskaņo koordinēta ārkārtas situācijas uzraudzības novērtējuma projekta izstrādi, pamatojoties uz savu novērtējumu un to kolēģijas locekļu novērtējumu, kuri uzrauga grupas struktūras, ko skar vai varētu skart ārkārtas situācija.

2.   Koordinēta ārkārtas situācijas uzraudzības novērtējuma projekts attiecas uz grupas struktūrām, kuras ietekmē vai varētu ietekmēt ārkārtas situācija. Konsolidētās uzraudzības iestāde pienācīgi ņem vērā kolēģijas locekļu, kas atbildīgi par šo grupas struktūru uzraudzību, uzskatus un novērtējumus.

3.   Ja ārkārtas situācija attiecas tikai uz kādu konkrētu grupas struktūru, kolēģijas loceklis, kurš ir atbildīgs par attiecīgās grupas struktūras uzraudzību, saziņā ar konsolidētās uzraudzības iestādi veic ārkārtas situācijas uzraudzības novērtējumu.

15. pants

Uzraudzības reakcijas uz ārkārtas situāciju koordinēšana

1.   Piemērojot Deleģētās regulas (ES) 2016/98 20. pantu, konsolidētās uzraudzības iestāde vada koordinētas uzraudzības reakcijas uz ārkārtas situāciju izstrādi attiecībā uz grupu un grupas struktūrām, kuras ietekmē vai varētu ietekmēt ārkārtas situācija. Konsolidētās uzraudzības iestāde pienācīgi ņem vērā kolēģijas locekļu, kas atbildīgi par šo grupas struktūru uzraudzību, uzskatus un novērtējumus.

2.   Ja ārkārtas situācija attiecas tikai uz kādu konkrētu grupas struktūru, kolēģijas loceklis, kurš ir atbildīgs par attiecīgās grupas struktūras uzraudzību, saziņā ar konsolidētās uzraudzības iestādi izstrādā koordinētu uzraudzības reakciju uz ārkārtas situāciju.

3.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi veic 1. un 2. punktā minētos uzdevumus bez liekas kavēšanās.

4.   Koordinētā ārkārtas situācijas uzraudzības novērtējuma izstrādi, kā minēts 14. pantā, un koordinētās uzraudzības reakcijas izstrādi, atbildot uz šo ārkārtas situāciju, var veikt paralēli.

16. pants

Koordinētas uzraudzības reakcijas uz ārkārtas situāciju pārraudzība un aktualizēšana

1.   Piemērojot Deleģētās regulas (ES) 2016/98 21. pantu, konsolidētās uzraudzības iestāde koordinē 15. pantā minētajā koordinētajā uzraudzības reakcijā izklāstīto apstiprināto darbību īstenošanas pārraudzību.

2.   Kolēģijas locekļi, kas ir atbildīgi par to grupas struktūru uzraudzību, kuras skar vai varētu skart ārkārtas situācija, informē konsolidētās uzraudzības iestādi par ārkārtas situācijas attīstību un par saskaņoto darbību īstenošanu saistībā ar to attiecīgajām grupas struktūrām atkarībā no konkrētā gadījuma.

3.   Visus koordinētas uzraudzības reakcijas aktualizējumus konsolidētās uzraudzības iestāde dara zināmus kolēģijas locekļiem, tostarp EBI, un tie attiecas uz grupu un grupas struktūrām, kuras ietekmē vai varētu ietekmēt ārkārtas situācija.

4.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un kolēģijas locekļi, kas uzrauga grupas struktūras, kuras ietekmē vai varētu ietekmēt ārkārtas situācija, apsver nepieciešamību aktualizēt koordinētas uzraudzības reakciju, ņemot vērā informāciju, ar kuru apmainās tās īstenošanas pārraudzības laikā.

5.   Šā panta 1. līdz 4. punktā noteiktās prasības piemēro bez liekas kavēšanās.

3. NODAĻA

SASKAŅĀ AR DIREKTĪVAS 2013/36/ES 51. PANTA 3. PUNKTU IZVEIDOTAS KOLĒĢIJAS OPERATĪVĀ DARBĪBA

1. IEDAĻA

Kolēģiju izveidošana un darbība

17. pants

Iestādes kartējuma izveide un atjaunināšana, kolēģijas izveide, kontaktinformācijas sarakstu izveide un atjaunināšana un rakstisko koordinēšanas un sadarbības plānu pieņemšana un grozīšana

Kolēģijām, kuras izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 51. panta 3. punktu, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes izveido un atjaunina iestādes kartējumu, izveido kolēģiju, izveido un atjaunina kontaktinformācijas sarakstus, kā arī pieņem un groza rakstiskos koordinēšanas un sadarbības plānus saskaņā ar 2. līdz 5. pantu, ciktāl tas ir atbilstīgi.

18. pants

Kolēģijas sanāksmju un darbību operatīvie aspekti

1.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes izveido regulāru sadarbību ar kolēģijas locekļiem, kas var izpausties kā sanāksmes vai citas darbības.

2.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes informē kolēģijas locekļus, tostarp EBI, par kolēģijas sanāksmju un darbību organizēšanu un to mērķiem.

3.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes skaidri nosaka kolēģijas sanāksmju mērķus. Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina, ka šie mērķi ir norādīti sanāksmju darba kārtības jautājumos, un aicina visus kolēģijas locekļus ierosināt papildu darba kārtības jautājumus. Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes ņem vērā visus kolēģijas locekļu ierosinājumus par darba kārtības jautājumiem un pēc pieprasījuma paskaidro iemeslus to neiekļaušanai darba kārtībā.

4.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un kolēģijas locekļi, kuri ir iesaistīti noteiktā kolēģijas darbībā vai sanāksmē, ļoti savlaicīgi izsūta dokumentus un ieguldījumus darba dokumentos, lai visi kolēģijas dalībnieki varētu aktīvi piedalīties diskusijās.

2. IEDAĻA

Uzraudzības darbību plānošana un koordinēšana parastās situācijās

19. pants

Vispārējs regulējums informācijas apmaiņai starp piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kolēģijas locekļiem un novērotājiem

1.   Piemērojot Deleģētās regulas (ES) 2016/98 28. panta 3. punktu, kolēģijas locekļi nosūta informāciju piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

2.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes nosūta 1. punktā minēto informāciju:

| a) | kolēģijas locekļiem; |
| --- | --- |

a)

kolēģijas locekļiem;

| b) | tiem novērotājiem, kuru gadījumā piederības dalībvalsts kompetentās iestādes uzskata šādas informācijas nosūtīšanu par lietderīgu un saskaņā ar noteikumiem to dalībai kolēģijā. |
| --- | --- |

b)

tiem novērotājiem, kuru gadījumā piederības dalībvalsts kompetentās iestādes uzskata šādas informācijas nosūtīšanu par lietderīgu un saskaņā ar noteikumiem to dalībai kolēģijā.

3.   Ja piederības dalībvalsts kompetentās iestādes uzskata, ka jebkāda 1. punktā minētā informācija nav nozīmīga kādam konkrētam kolēģijas loceklim, tā iepriekš apspriežas ar šo kolēģijas locekli un dara tam zināmus attiecīgās informācijas galvenos punktus, lai attiecīgais loceklis varētu noteikt tās faktisko nozīmīgumu.

4.   Ja kolēģijas darbs tiek organizēts dažādās apakšstruktūrās, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes pastāvīgi pilnībā un savlaicīgi informē visus kolēģijas locekļus par dažādās kolēģijas apakšstruktūrās veiktajām darbībām vai pasākumiem.

5.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un kolēģijas locekļi vienojas par informācijas apmaiņas līdzekļiem un norāda šo vienošanos rakstiskajos koordinēšanas un sadarbības plānos, kas minēti Deleģētās regulas (ES) 2016/98 5. pantā.

20. pants

Kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmas izveide un atjaunināšana

1.   Lai izveidotu Direktīvas 2013/36/ES 99. pantā minēto kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2016/98 31. pantu, kolēģijas locekļi sniedz savu ieguldījumu piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

2.   Saņēmušas kolēģijas locekļu ieguldījumu, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sagatavo kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmas projektu.

3.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes izsūta kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmas projektu kolēģijas locekļiem, aicinot tos paust savus viedokļus par kopīgā darba jomām un norādot atbilstīgu termiņu šo viedokļu iesniegšanai.

4.   Lai pabeigtu rakstisko koordinēšanas un sadarbības plānu izstrādi, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes ņem vērā visus kolēģijas locekļu paustos viedokļus un atrunas un vajadzības gadījumā paskaidro, kāpēc tie nav iekļauti.

5.   Pēc izstrādes pabeigšanas piederības dalībvalsts kompetentās iestādes paziņo uzraudzības pārbaudes programmu kolēģijas locekļiem.

6.   Kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmu atjaunina vismaz reizi gadā vai biežāk, ja to uzskata par nepieciešamu uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesa rezultātā saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 97. pantu.

7.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes atjaunina kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmu, ievērojot 1. līdz 5. punktā noteikto procedūru.

3. IEDAĻA

Uzraudzības darbību plānošana un koordinēšana, sagatavojoties ārkārtas situācijām un to laikā, un nobeiguma noteikumi

21. pants

Kolēģijas regulējuma rīcībai ārkārtas situācijās izveide un atjaunināšana

1.   Kolēģijas regulējuma rīcībai ārkārtas situācijās izveides nolūkā piederības dalībvalsts kompetentās iestādes sagatavo priekšlikumu atbilstīgi Deleģētās regulas (ES) 2016/98 32. pantam.

2.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes iesniedz savu priekšlikumu kolēģijas locekļiem, aicinot tos paust savus viedokļus un norādot atbilstīgu termiņu šo viedokļu iesniegšanai.

3.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes ņem vērā visus kolēģijas locekļu paustos uzskatus un atrunas un nepieciešamības gadījumā paskaidro, kāpēc tie nav iekļauti.

4.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes kolēģijas locekļiem nosūta kolēģijas regulējuma rīcībai ārkārtas situācijās galīgo versiju.

5.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un kolēģijas locekļi vismaz reizi gadā izvērtē nepieciešamību atjaunināt kolēģijas regulējumu rīcībai ārkārtas situācijās.

6.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un kolēģijas locekļi atjaunina kolēģijas regulējumu rīcībai ārkārtas situācijās, ievērojot 1. līdz 4. punktā aprakstīto procedūru.

22. pants

Informācijas apmaiņa ārkārtas situācijas laikā

1.   Ja piederības dalībvalsts kompetentās iestādes konstatē ārkārtas situāciju, kas ietekmē vai varētu ietekmēt iestādi, tās bez liekas kavēšanās brīdina EBI un kolēģijas locekļus.

2.   Ja kāds kolēģijas loceklis konstatē ārkārtas situāciju, kas ietekmē vai kas varētu ietekmēt kādu filiāli tā jurisdikcijā, tas bez liekas kavēšanās brīdina piederības dalībvalsts kompetentās iestādes.

23. pants

Ārkārtas situācijas uzraudzības novērtējuma koordinēšana

Piemērojot Deleģētās regulas (ES) 2016/98 34. pantu, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes izsūta ārkārtas situācijas uzraudzības novērtējumu kolēģijas locekļiem, kas uzrauga filiāles, kuras skar vai varētu skart ārkārtas situācija.

24. pants

Uzraudzības reakcijas uz ārkārtas situāciju koordinēšana un pārraudzība

1.   Piemērojot Deleģētās regulas (ES) 2016/98 35. pantu, piederības dalībvalsts kompetentās iestādes izstrādā koordinētu uzraudzības reakciju uz ārkārtas situāciju. Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes pienācīgi ņem vērā to kolēģijas locekļu viedokļus, kuri uzrauga filiāles, ko ietekmē vai varētu ietekmēt ārkārtas situācija.

2.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes attiecīgā gadījumā koordinē jebkādu uzraudzības reakcijā izklāstīto darbību īstenošanas pārraudzību.

3.   Kolēģijas locekļi informē piederības dalībvalsts kompetentās iestādes par ārkārtas situācijas attīstību un par jebkādu saskaņoto darbību īstenošanu attiecībā uz filiālēm, kuras atrodas to jurisdikcijā.

4.   Piederības dalībvalsts kompetentās iestādes kolēģijas locekļiem, tostarp EBI, dara zināmus jebkādus aktualizējumus attiecībā uz uzraudzības reakcijas pārraudzību.

5.   Ārkārtas situācijas uzraudzības novērtējuma izstrāde, kā minēts 23. pantā, un uzraudzības reakcijas izstrāde, atbildot uz šo situāciju, var tikt veiktas paralēli.

25. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 16. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 16. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 680/2014, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 191, 28.6.2014., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2015. gada 16. oktobra Deleģētā regula (ES) 2016/98, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē uzraudzības iestāžu kolēģiju darbības vispārējos nosacījumus (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 2. lpp.).

4

Oficiālā Vēstneša

(5)  Komisijas 2015. gada 16. oktobra Īstenošanas regula (ES) 2016/100, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus, kuros precizē kopīgā lēmuma pieņemšanas procedūru attiecībā uz noteiktu prudenciālo atļauju pieņemšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 45. lpp.).

5

Oficiālā Vēstneša

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīva 2014/59/ES, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

6

---

I PIELIKUMS

Kartēšanas veidne

| ES mātesiestāde/ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība/ES mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība/iestāde | |
| --- | --- |
| Aktīvu un ārpusbilances posteņu kopējā vērtība (miljonos euro) | |
| Vai tā ir identificēta kā globāla sistēmiski nozīmīga iestāde (G-SNI) vai cita sistēmiski nozīmīga iestāde (C-SNI)? | |
| Vai ir piešķirts atbrīvojums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 7. vai 10. pantu (atbrīvojumi no kapitāla prasībām)? (Jā/Nē) | |
| Vai ir piešķirts atbrī
  vojums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 8. vai 10. pantu (atbrīvojumi no likviditātes prasībām)? (Jā/Nē) | |

ES mātesiestāde/ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība/ES mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība/iestāde

Aktīvu un ārpusbilances posteņu kopējā vērtība (miljonos euro)

Vai tā ir identificēta kā globāla sistēmiski nozīmīga iestāde (G-SNI) vai cita sistēmiski nozīmīga iestāde (C-SNI)?

Vai ir piešķirts atbrīvojums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 7. vai 10. pantu (atbrīvojumi no kapitāla prasībām)? (Jā/Nē)

Vai ir piešķirts atbrī
  vojums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 8. vai 10. pantu (atbrīvojumi no likviditātes prasībām)? (Jā/Nē)

| Iestādes, kas saņēmušas atļauju dalībvalstī/finanšu sektora sabiedrības, kas saņēmušas atļauju dalībvalstī | Vai iestāde/finanšu sektora sabiedrība ir nozīmīga grupai?
  (Jā/Nē) | Vai iestāde/finanšu sektora sabiedrība ir nozīmīga dalībvalstij, kurā tā ir saņēmusi atļauju?
  (Jā/Nē) | Iestādes/finanšu sektora sabiedrības aktīvu un ārpusbilances posteņu kopējā vērtība (miljonos euro) | Kritēriji, ko izmanto, lai noteiktu nozīmīgumu dalībvalstij, atkarībā no konkrētā gadījuma | Kritēriji, ko izmanto, lai noteiktu nozīmīgumu grupai, atkarībā no konkrētā gadījuma | Vai ir piešķirts atbrīvojums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 7. vai 10. pantu
  (atbrīvojumi no kapitāla prasībām)?
  (Jā/Nē) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kompetentā iestāde/cita iestāde | Dalībvalsts | Iestāde/finanšu sektora sabiedrība | Juridiskās personas identifikators, ja tāds ir (sākotnējie juridisko personu identifikatori (pre-LEI) vai Globālā juridisko personu identifikatoru sistēma) | Vai iestāde/finanšu sektora sabiedrība ir identificēta kā C-SNI? | Iestādes/finanšu sektora sabiedrības tiešais mātesuzņēmums | Juridiskās personas identifikators, ja tāds ir (sākotnējie juridisko personu identifikatori (pre-LEI) vai Globālā juridisko personu identifikatoru sistēma) | Vai tiešais mātesuzņēmums ir identificēts kā C-SNI? |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | |
| Noregulējuma kolēģija: | Kolēģijas dalībvalstis un novērotājas valstis: | Kolēģijas dalībiestādes un novērotājas iestādes: | |
| | | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| Krīzes pārvaldības grupa: | Dalībvalstis: | Dalībiestādes: | |
| | | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Iestādes, kas saņēmušas atļauju dalībvalstī/finanšu sektora sabiedrības, kas saņēmušas atļauju dalībvalstī

Vai iestāde/finanšu sektora sabiedrība ir nozīmīga grupai?

(Jā/Nē)

Vai iestāde/finanšu sektora sabiedrība ir nozīmīga dalībvalstij, kurā tā ir saņēmusi atļauju?

(Jā/Nē)

Iestādes/finanšu sektora sabiedrības aktīvu un ārpusbilances posteņu kopējā vērtība (miljonos euro)

Kritēriji, ko izmanto, lai noteiktu nozīmīgumu dalībvalstij, atkarībā no konkrētā gadījuma

Kritēriji, ko izmanto, lai noteiktu nozīmīgumu grupai, atkarībā no konkrētā gadījuma

Vai ir piešķirts atbrīvojums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 7. vai 10. pantu

(atbrīvojumi no kapitāla prasībām)?

(Jā/Nē)

Kompetentā iestāde/cita iestāde

Dalībvalsts

Iestāde/finanšu sektora sabiedrība

Juridiskās personas identifikators, ja tāds ir (sākotnējie juridisko personu identifikatori (pre-LEI) vai Globālā juridisko personu identifikatoru sistēma)

Vai iestāde/finanšu sektora sabiedrība ir identificēta kā C-SNI?

Iestādes/finanšu sektora sabiedrības tiešais mātesuzņēmums

Juridiskās personas identifikators, ja tāds ir (sākotnējie juridisko personu identifikatori (pre-LEI) vai Globālā juridisko personu identifikatoru sistēma)

Vai tiešais mātesuzņēmums ir identificēts kā C-SNI?

Noregulējuma kolēģija:

Kolēģijas dalībvalstis un novērotājas valstis:

Kolēģijas dalībiestādes un novērotājas iestādes:

Krīzes pārvaldības grupa:

Dalībvalstis:

Dalībiestādes:

| | Konsolidētās uzraudzības iestādes vai piederības dalībvalsts kompetentās iestādes nosaukums: | |
| --- | --- | --- |
| Konsolidētās uzraudzības iestādes vai piederības dalībvalsts kompetentās iestādes adrese: | |
| Konsolidētās uzraudzības iestādes vai piederības dalībvalsts kompetentās iestādes kontaktpersona (vārds, uzvārds, e-pasta adrese, tālruņa numurs): | |
| |
| Vai ir piešķirts atbrīvojums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 8. vai 10. pantu (atbrīvojumi no likviditātes prasībām)? (Jā/Nē) | Vai attiecīgā iestāde ir kolēģijas loceklis vai novērotājs? Ja atbilde ir “jā” un iestāde ir daļa no konkrētas kolēģijas apakšstruktūras, lūdzu, precizējiet. | Filiāles, kuras veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī | Vai filiāle ir nozīmīga grupai?
  (Jā/Nē) | Kritēriji, ko izmanto, lai noteiktu nozīmīgumu, atkarībā no konkrētā gadījuma | Vai filiāle ir nozīmīga dalībvalstij saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 51. pantu?
  (Jā/Nē) | Vai attiecīgā iestāde ir kolēģijas loceklis vai novērotājs? Ja atbilde ir “jā” un iestāde ir daļa no konkrētas kolēģijas apakšstruktūras, lūdzu, precizējiet. |
| Kompetentā iestāde/cita iestāde | Dalībvalsts | Filiāle | Iestāde, kuras ietvaros filiāle veic uzņēmējdarbību | Iestādes, kuras ietvaros filiāle veic uzņēmējdarbību, juridiskās personas identifikators, ja tāds ir (sākotnējie juridisko personu identifikatori (pre-LEI) vai Globālā juridisko personu identifikatoru sistēma) | Vai iestāde, kuras ietvaros filiāle veic uzņēmējdarbību, ir identificēta kā C-SNI? (Jā/Nē) |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Konsolidētās uzraudzības iestādes vai piederības dalībvalsts kompetentās iestādes nosaukums:

Konsolidētās uzraudzības iestādes vai piederības dalībvalsts kompetentās iestādes adrese:

Konsolidētās uzraudzības iestādes vai piederības dalībvalsts kompetentās iestādes kontaktpersona (vārds, uzvārds, e-pasta adrese, tālruņa numurs):

Vai ir piešķirts atbrīvojums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 8. vai 10. pantu (atbrīvojumi no likviditātes prasībām)? (Jā/Nē)

Vai attiecīgā iestāde ir kolēģijas loceklis vai novērotājs? Ja atbilde ir “jā” un iestāde ir daļa no konkrētas kolēģijas apakšstruktūras, lūdzu, precizējiet.

Filiāles, kuras veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī

Vai filiāle ir nozīmīga grupai?

(Jā/Nē)

Kritēriji, ko izmanto, lai noteiktu nozīmīgumu, atkarībā no konkrētā gadījuma

Vai filiāle ir nozīmīga dalībvalstij saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 51. pantu?

(Jā/Nē)

Vai attiecīgā iestāde ir kolēģijas loceklis vai novērotājs? Ja atbilde ir “jā” un iestāde ir daļa no konkrētas kolēģijas apakšstruktūras, lūdzu, precizējiet.

Kompetentā iestāde/cita iestāde

Dalībvalsts

Filiāle

Iestāde, kuras ietvaros filiāle veic uzņēmējdarbību

Iestādes, kuras ietvaros filiāle veic uzņēmējdarbību, juridiskās personas identifikators, ja tāds ir (sākotnējie juridisko personu identifikatori (pre-LEI) vai Globālā juridisko personu identifikatoru sistēma)

Vai iestāde, kuras ietvaros filiāle veic uzņēmējdarbību, ir identificēta kā C-SNI? (Jā/Nē)

| Iestādes, kuras saņēmušas atļauju trešā valstī, un filiāles, kuras veic uzņēmējdarbību trešā valstī | Vai iestāde/filiāle ir nozīmīga grupai?
  (Jā/Nē) | Kritēriji, ko izmanto, lai noteiktu nozīmīgumu, atkarībā no konkrētā gadījuma | Vai visi kolēģijas locekļi ir atzinuši par līdzvērtīgām konfidencialitātes un dienesta noslēpuma prasības, kas piemērojamas trešās valsts uzraudzības iestādei?
  (Jā/Nē) | Vai trešās valsts uzraudzības iestāde piedalās kolēģijā novērotāja statusā? Ja atbilde ir “jā” un iestāde ir daļa no konkrētas kolēģijas apakšstruktūras, lūdzu, precizējiet. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Trešās valsts uzraudzības iestāde | Trešā valsts | Iestāde/filiāle | Iestādes juridiskās personas identifikators, ja tāds ir (sākotnējie juridisko personu identifikatori (pre-LEI) vai Globālā juridisko personu identifikatoru sistēma) | Tiešais mātesuzņēmums | Tiešā mātesuzņēmuma juridiskās personas identifikators, ja tāds ir (sākotnējie juridisko personu identifikatori (pre-LEI) vai Globālā juridisko personu identifikatoru sistēma) |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| Vai ir kāda cita ne-Eiropas kolēģijas struktūra? (Jā/Nē) (Ja atbilde ir “jā”, norādiet kolēģijas un uzņemošās valsts uzraudzības iestādes nosaukumu): | Kolēģijas dalībvalstis: | Kolēģijas dalībiestādes: | | | |
| Kolēģijas nosaukums | | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Iestādes, kuras saņēmušas atļauju trešā valstī, un filiāles, kuras veic uzņēmējdarbību trešā valstī

Vai iestāde/filiāle ir nozīmīga grupai?

(Jā/Nē)

Kritēriji, ko izmanto, lai noteiktu nozīmīgumu, atkarībā no konkrētā gadījuma

Vai visi kolēģijas locekļi ir atzinuši par līdzvērtīgām konfidencialitātes un dienesta noslēpuma prasības, kas piemērojamas trešās valsts uzraudzības iestādei?

(Jā/Nē)

Vai trešās valsts uzraudzības iestāde piedalās kolēģijā novērotāja statusā? Ja atbilde ir “jā” un iestāde ir daļa no konkrētas kolēģijas apakšstruktūras, lūdzu, precizējiet.

Trešās valsts uzraudzības iestāde

Trešā valsts

Iestāde/filiāle

Iestādes juridiskās personas identifikators, ja tāds ir (sākotnējie juridisko personu identifikatori (pre-LEI) vai Globālā juridisko personu identifikatoru sistēma)

Tiešais mātesuzņēmums

Tiešā mātesuzņēmuma juridiskās personas identifikators, ja tāds ir (sākotnējie juridisko personu identifikatori (pre-LEI) vai Globālā juridisko personu identifikatoru sistēma)

Vai ir kāda cita ne-Eiropas kolēģijas struktūra? (Jā/Nē) (Ja atbilde ir “jā”, norādiet kolēģijas un uzņemošās valsts uzraudzības iestādes nosaukumu):

Kolēģijas dalībvalstis:

Kolēģijas dalībiestādes:

Kolēģijas nosaukums

---

II PIELIKUMS

Veidne saistībā ar rakstiskajiem koordinēšanas un sadarbības plāniem uzraudzības kolēģijai, kas izveidota

<XY> grupai / <A> iestādei

Vispārīgi noteikumi

A. Ievads

— Sniedziet atsauci uz attiecīgajiem Direktīvas 2013/36/ES pantiem par kolēģiju izveidi un rakstiskajiem koordinēšanas un sadarbības plāniem: 51. pants (nozīmīgas filiāles), 115. pants (koordinēšanas un sadarbības plāni) un 116. pants (uzraudzības iestāžu kolēģijas). Norādiet arī atsauci uz Deleģēto regulu (ES) 2016/98 un Īstenošanas regulu (ES) 2016/99, un attiecīgajiem Direktīvas 2014/59/ES pantiem, kuros paredzēti konkrēti uzdevumi kompetentajām iestādēm un uzraudzības kolēģijai.

— Sniedziet īsu aprakstu par šo rakstisko koordinēšanas un sadarbības plānu mērķi, raksturojot to nolūku, un aplieciniet nepieciešamību vienoties par šiem rakstiskajiem koordinēšanas un sadarbības plāniem un tos aktualizēt.

B. <XY> grupa / <A> iestāde un kolēģijas locekļu un novērotāju identifikācija

a) < XY> grupas / <A> iestādes apraksts un struktūra

— Sniedziet atsauci uz veiktās kartēšanas rezultātiem un jebkādiem atjauninājumiem.

— Aizpildītas kartēšanas veidnes jaunāko versiju var iekļaut kā pielikumu.

— Šeit (vai attiecīgā gadījumā kā pielikumu) var iekļaut arī organogrammu, kurā uzskatāmi parādīta uzraudzītās struktūras un grupas vai iestādes ģeogrāfiskā klātbūtne.

b) Kompetento iestāžu, kuras ir kolēģijas locekles, identifikācija

— Sniedziet atsauci uz Deleģētās regulas (ES) 2016/98 un Īstenošanas regulas (ES) 2016/99 attiecīgajiem pantiem, lai identificētu kolēģijas locekļus, un norādiet, kādi rezultāti ir uzaicinājumiem, kas adresēti Deleģētās regulas (ES) 2016/98 3. panta 1. punktā minētajām iestādēm.

— Norādiet saiti uz šīs veidnes A pielikumu (kontaktpersonu saraksts)

c) To iestāžu, kuras piedalās kā kolēģijas darbā kā novērotāji, identifikācija

— Sniedziet atsauci uz Deleģētās regulas (ES) 2016/98 un Īstenošanas regulas (ES) 2016/99 attiecīgajiem pantiem, lai identificētu potenciālos kolēģijas novērotājus, un norādiet, kādi rezultāti ir attiecīgajiem uzaicinājumiem, kas adresēti Deleģētās regulas (ES) 2016/98 3. panta 2.–4. punktā minētajām iestādēm.

— Ja piedalīties kolēģijas darbā kā novērotājas ir uzaicinātas trešo valstu uzraudzības iestādes, sniedziet atsauces uz šo trešo valstu uzraudzības iestādēm piemērojamo konfidencialitātes un dienesta noslēpuma prasību līdzvērtības novērtējumu, ko veikuši visi kolēģijas locekļi. Ja par šo novērtējumu atzinumu ir sniegusi EBI, sniedziet šeit sīkākas ziņas.

— Sniedziet sīkāku informāciju par regulējumu, kas attiecas uz šo novērotāju līdzdalību kolēģijas darbā, darbībās un sanāksmēs, kā arī par informāciju, kādai tiem jābūt pieejamai.

— Norādiet saiti uz šīs veidnes A pielikumu (kontaktpersonu saraksts)

C. Regulējums sadarbības ar noregulējuma kolēģiju koordinēšanai

— Apraksts par regulējumu, par kādu vienojusies konsolidētās uzraudzības iestāde un citi kolēģijas locekļi, attiecībā uz koordinēta ieguldījuma sniegšanu noregulējuma kolēģijai un uzdevumiem, kas jāveic kompetentajām iestādēm saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES.

— Apraksts par konsolidētās uzraudzības iestādes uzdevumiem, par kādiem vienojusies konsolidētās uzraudzības iestāde un citi kolēģijas locekļi, jo īpaši attiecībā uz uzraudzības kolēģijas ieguldījuma attiecīgās noregulējuma kolēģijas darbā koordinēšanu ar grupas līmeņa noregulējuma iestādes starpniecību.

D. Informācijas apmaiņas regulējums

— Informācijas apmaiņai parastās situācijās būs jāsedz vismaz prasības, kas izriet no Direktīvas 2013/36/ES un Direktīvas 2014/59/ES, un attiecīgajiem Deleģētās regulas (ES) 2016/98 pantiem. Tomēr kolēģijām būtu jāaizpilda arī šī iedaļa attiecībā uz jebkuru citu konkrētās kolēģijas informāciju, ar kuru jāapmainās saskaņā ar vienošanos.

— Sniedziet atsauci uz attiecīgajiem Direktīvas 2013/36/ES, Direktīvas 2014/59/ES un Deleģētās regulas (ES) 2016/98 pantiem, kas attiecas uz informāciju, ar kuru jāapmainās, un sniedziet šeit aprakstu par jebkuru citu konkrētās kolēģijas informāciju, ar kuru jāapmainās.

— Jo īpaši šeit būtu jānorāda vienošanās starp konsolidētās uzraudzības iestādi un citiem kolēģijas locekļiem par konkrēto rādītāju kopumu, ar kuriem apmainās, veicot kopīgu riska novērtējumu un pieņemot kopīgus lēmumus par iestādes specifiskajām prudenciālajām prasībām saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 113. pantu. Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2016/98 noteikumiem šie rādītāji attiecas vismaz uz kapitālu, likviditāti, aktīvu kvalitāti, finansējumu, rentabilitāti un koncentrācijas risku, un tie jāsniedz par katru grupas struktūru un mātesuzņēmumu un par grupu konsolidētā līmenī. Šeit sniedz arī ziņas par vienošanos attiecībā uz konkrēto kolēģiju par šīs informācijas apmaiņas biežumu.

— Attiecībā uz regulāru informācijas apmaiņu aprakstiet biežumu (piemēram, reizi ceturksnī) un izmantojamos saziņas kanālus (piemēram, informatīvas vēstules, telekonferences, droša konkrētās kolēģijas tīmekļa vietne).

— Aprakstiet, kādi ir konsolidētās uzraudzības iestādes vai piederības dalībvalsts kompetento iestāžu uzdevumi, darbojoties kā centrālajam mezglam, apkopojot un izplatot būtisko un atbilstīgo informāciju.

— Aprakstiet regulējuma elastību un to, kā tas spēj pielāgoties informācijas, ar kuru jāapmainās, veidam un steidzamībai.

E. Rīcība ar konfidenciālu informāciju

— Apstipriniet, ka jebkāda konfidenciāla informācija, ar kuru apmainās kompetentās iestādes, tiks izmantota tikai likumīgiem <XY> grupas / <A> iestādes uzraudzības mērķiem.

— Aplieciniet apņemšanos ievērot konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, ar kuru notiek apmaiņa, un apstipriniet, ka uz personām, kurām ir piekļuve vai kuras strādā ar konfidenciālu informāciju, attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu.

F. Pārvaldības pasākumi attiecībā uz uzdevumu uzticēšanu un pienākumu deleģēšanu, ja tādas ir

— Sniedziet aprakstu par šajos pasākumos iesaistītajām iestādēm uzticētajiem uzdevumiem un deleģētajiem pienākumiem.

— Aprakstiet, kā notiek informācijas plūsma par darba rezultātiem starp šīm iesaistītajām iestādēm un citiem kolēģijas locekļiem, sniedziet arī aprakstu par saziņas procedūrām starp iesaistītajām iestādēm un ES mātesuzņēmumu vai mātesiestādi un jebkuru no meitasuzņēmumiem vai nozīmīgām filiālēm.

G. Apraksts par dažādām kolēģijas apakšstruktūrām, ja tādas ir

— Ja kolēģijas darbs organizēts dažādās apakšstruktūrās (piemēram, vispārējās, uz reģioniem orientētas kolēģijas apakšstruktūras), aprakstiet šīs apakšstruktūras, kritērijus, ko izmanto, lai noteiktu to sastāvu, katras apakšstruktūras locekļus un novērotājus, kā arī procedūras atbilstīgas informācijas plūsmas nodrošināšanai starp dažādām kolēģijas apakšstruktūrām.

Regulējums uzraudzības darbību plānošanai un koordinēšanai parastās situācijās

H. Regulējums uzraudzības darbību plānošanai un koordinēšanai parastās situācijās

— Pamatojoties uz noteikumiem Deleģētās regulas (ES) 2016/98 un Īstenošanas regulas (ES) 2016/99 attiecīgajos pantos, aprakstiet kārtību, saskaņā ar kuru konkrētajā kolēģijā notiek kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmas apspriešana, pieņemšana un atjaunināšana.

I. Kolēģijas saziņas politika ar ES mātesuzņēmumu vai mātesiestādi un tās meitasuzņēmumiem vai filiālēm

— Sniedziet aprakstu par konkrētās kolēģijas saziņas politiku starp kompetentajām iestādēm un ES mātesuzņēmumu vai mātesiestādi, kā arī tās struktūrām, pamatojoties uz Īstenošanas regulas (ES) 2016/99 attiecīgo pantu noteikumiem.

J. Jebkura cita vienošanās starp konsolidētās uzraudzības iestādi vai piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm un citiem kolēģijas locekļiem un novērotājiem attiecībā uz kolēģijas darbību

— Sniedziet sīkāku informāciju par procedūrām un termiņiem, kas jāievēro attiecībā uz sanāksmju dokumentu apriti.

— Attiecīgā gadījumā sīkāk aprakstiet citas konkrētās kolēģijas vienošanās.

Regulējums uzraudzības darbību plānošanai un koordinēšanai, sagatavojoties ārkārtas situācijām un to laikā

K. Informācija par kontaktpersonām, to identifikācijas dati un kontaktinformācija izmantošanai ārkārtas situācijās

— Sniedziet atsauci uz Direktīvas 2013/36/ES 112. panta 1. punkta c) apakšpunktu attiecībā uz uzraudzības darbību plānošanu un koordinēšanu, sagatavojoties ārkārtas situācijām un to laikā.

— Norādiet saiti uz šīs veidnes B pielikumu (kontaktpersonu saraksts, kas izmantojams ārkārtas situācijās).

L. Informācija, ar kuru jāapmainās, un procedūras, kas jāievēro ārkārtas situācijā

a) Regulējums par informāciju, ar kuru jāapmainās ārkārtas situācijas laikā

— Aprakstiet procedūras, kas konkrētās kolēģijas locekļiem jāpiemēro ārkārtas situācijās.

— Norādiet minimālo informācijas kopumu, kas norādīts iepriekš un ar kuru ir jāapmainās konsolidētās uzraudzības iestādei vai piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm un citiem kolēģijas dalībniekiem, ja konstatēta ārkārtas situācija.

— Sniedziet informāciju par pārbaudi attiecībā uz ES mātesuzņēmuma vai mātesiestādes iespēju sniegt informāciju, par ko vienojusies kolēģija. Attiecīgā gadījumā aprakstiet plānotās pārbaudes un simulāciju biežumu.

b) Regulējums koordinēšanas un sadarbības procedūrām, kas piemērojamas ārkārtas situācijām

— Sniedziet atsauci uz attiecīgo pantu Īstenošanas regulā (ES) 2016/99 attiecībā uz brīdinājumiem par ārkārtas situācijām un sniedziet aprakstu par regulējumu, saskaņā ar kuru konsolidētās uzraudzības iestāde un citi kolēģijas locekļi brīdina cita citu, ja rodas ārkārtas situācija meitasuzņēmumā vai ES mātesuzņēmumā. Būtu jāiekļauj arī noteikumi par EBI un tās uzņēmējas dalībvalsts, kurā veic uzņēmējdarbību nozīmīgas filiāles, kompetento iestāžu brīdināšanu.

— Attiecīgā gadījumā aprakstiet koordinēšanu ar citu kolēģiju vai grupu (piemēram, krīzes pārvaldības grupu vai noregulējuma kolēģiju), kas var būt iesaistīta grupu ietekmējošas ārkārtas situācijas pārvarēšanā.

— Sniedziet atsauci uz jebkādiem saziņas kanāliem, kurus saskaņā ar vienošanos izmanto informācijas apmaiņai ārkārtas situācijas laikā (piemēram, droši saziņas līdzekļi, droša tīmekļa vietne).

— Miniet gadījumos (ārkārtas situāciju piemērus), kādos tiks veikti un paziņoti brīdinājumi.

c) Ārkārtas situāciju pārvaldības regulējums

— Sniedziet aprakstu par ārkārtas situāciju pārvaldības regulējumu, kas aptver turpmāk minētos punktus, pamatojoties uz attiecīgajiem pantiem Deleģētajā regulā (ES) 2016/98 un Īstenošanas regulā (ES) 2016/99:

— koordinēts uzraudzības novērtējums, tostarp galvenie kopīgā ārkārtas situācijas novērtējuma komponenti,

— koordinēta uzraudzības reakcija, tostarp ziņas par jebkādu uzraudzības darbību, kuru piemēros ES mātesuzņēmumam vai mātesiestādei, vai skartajām grupas struktūrām vai filiālēm, nepieciešamību, jomu un nosacījumiem, kā arī par informāciju, ar kuru nepieciešamības gadījumā apmainīsies kolēģijas ietvaros un ar EBI,

— koordinētās uzraudzības reakcijas pārraudzība, tostarp jebkādi apstiprinātie pasākumi un vienošanās.

d) Ārējās saziņas regulējums

— Sniedziet aprakstu par ārējās saziņas regulējumu, kas aptver:

— pienākumu sadali, koordinētu publisko saziņu dažādos ārkārtas situācijas posmos,

— atklājamās informācijas līmeni, ņemot vērā iespēju izmantot rīcības brīvību, lai saglabātu uzticēšanos tirgum un jebkurus citus papildu pienākumus, ja grupa, ko skārusi ārkārtas situācija, ir iekļauta biržas sarakstā vienā vai vairākās jurisdikcijās,

— kopīgu publisko paziņojumu sagatavošanu – pat ja šāds paziņojums ir jāsniedz tikai vienai kompetentajai iestādei –, ja var būt skartas pārējo kolēģijas locekļu intereses,

— ārkārtējus apstākļus un veicamās darbības, turklāt attiecīgā kompetentā iestāde var sniegt atsevišķu paziņojumu,

— atbildību par saziņu ar ES mātesuzņēmumu vai mātesiestādi un tās meitasuzņēmumiem vai filiālēm atkarībā no konkrētā gadījuma,

— atbildību un veicamās darbības, lai paziņotu par koordinētām darbībām ārkārtas situācijas novēršanai.

Nobeiguma noteikumi

— Sniedziet sīku informāciju par kompetento iestāžu, kuras pieņēmušas un parakstījušas rakstiskus koordinēšanas un sadarbības plānus, apņemšanos piemērot šos noteikumus līdz jebkādam paziņojumam par šo plānu piemērošanas pārtraukšanu.

— Kompetento iestāžu parakstus atkarībā no konkrētā gadījuma var iekļaut šajā iedaļā vai kā pielikumu.

— Norādiet jebkādus atjauninājumus un pārskatīšanas rezultātus attiecībā uz šiem rakstiskajiem koordinēšanas un sadarbības plāniem, atspoguļojot attiecīgās izmaiņas, par ko vienojušies kolēģijas locekļi.

— Sniedziet atsauci uz saziņas valodu un attiecīgā gadījumā rakstisko koordinēšanas un sadarbības plānu publikāciju.

A pielikums

Kontaktpersonu saraksts

— Ņemot vērā šo rakstisko koordinēšanas un sadarbības plānu pielikumu būtību, tie ir regulāri jāatjaunina.

— Lai parastās un ārkārtas situācijās izmantojamie kontaktpersonu saraksti būtu vienmēr aktuāli, nav nepieciešamas oficiālas apspriešanās un apstiprināšanas procedūras, bet kompetentās iestādes tiek mudinātas atjauninājumus veikt elastīgi un gādāt par to, lai kolēģijas locekļi saņemtu jaunāko pieejamo redakciju.

Informācija pēdējo reizi atjaunināta:

Iestāde

Kontaktpersonas vārds, uzvārds un amats

Tālruņa numurs

E-pasta adrese

Piederības dalībvalsts konsolidētās uzraudzības iestāde / kompetentā iestāde

1) operatīvajā līmenī

2) augstākās vadības līmenī

Fiksētā līnija

Mobilais tālr.

Fiksētā līnija

Mobilais tālr.

Uzņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde

1) operatīvajā līmenī

2) augstākās vadības līmenī

Fiksētā līnija

Mobilais tālr.

Fiksētā līnija

Mobilais tālr.

Trešās valsts uzraudzības iestāde

...

...

B pielikums

Kontaktpersonu saraksts, kas izmantojams ārkārtas situācijās

Informācija pēdējo reizi atjaunināta:

Iestāde

Kontaktpersonas vārds, uzvārds un amats

Tālruņa numurs

Tālruņa numurs, kas izmantojams izejamās dienās un darbdienās pēc darba laika

E-pasta adrese

Piederības dalībvalsts konsolidētās uzraudzības iestāde / kompetentā iestāde

3) operatīvajā līmenī

4) augstākās vadības līmenī

Fiksētā līnija

Mobilais tālr.

Fiksētā līnija

Mobilais tālr.

Uzņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde

3) operatīvajā līmenī

4) augstākās vadības līmenī

Fiksētā līnija

Mobilais tālr.

Fiksētā līnija

Mobilais tālr.

Trešās valsts uzraudzības iestāde

...

...

Droša e-pasta adrese, ko izmanto ārkārtas situācijās:

Tīmekļa vietnes URL, ko izmanto ārkārtas situācijās:

---

| 28.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/45

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/100

(2015. gada 16. oktobris),

ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus, kuros precizē kopīga lēmuma pieņemšanas procedūru attiecībā uz pieteikumiem noteiktu prudenciālu atļauju saņemšanai atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 575/2013

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 20. panta 8. punktu,

tā kā:

| (1) | Novērtējot noteiktu prudenciālu atļauju saņemšanai iesniegtu pieteikumu pilnīgumu, pirms pieņemt lēmumu par to, vai piešķirt Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētās atļaujas, konsolidētās uzraudzības iestādei un attiecīgajām kompetentajām iestādēm vajadzētu nodrošināt savlaicīgu un efektīvu savstarpējo sadarbību un panākt vienotu izpratni par pilnīga pieteikuma saņemšanu vai par tiem pieteikuma aspektiem, kuri tiek uzskatīti par nepilnīgiem. |
| --- | --- |

(1)

Novērtējot noteiktu prudenciālu atļauju saņemšanai iesniegtu pieteikumu pilnīgumu, pirms pieņemt lēmumu par to, vai piešķirt Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētās atļaujas, konsolidētās uzraudzības iestādei un attiecīgajām kompetentajām iestādēm vajadzētu nodrošināt savlaicīgu un efektīvu savstarpējo sadarbību un panākt vienotu izpratni par pilnīga pieteikuma saņemšanu vai par tiem pieteikuma aspektiem, kuri tiek uzskatīti par nepilnīgiem.

| (2) | Konsolidētās uzraudzības iestādei būtu jāapstiprina pieteikuma iesniedzējam un attiecīgajām kompetentajām iestādēm pilnīga pieteikuma saņemšanas diena, lai nodrošinātu skaidrību par kopīga lēmuma pieņemšanai paredzētā sešu mēnešu perioda precīzu sākuma datumu un pēc iespējas samazinātu riskus, ka varētu rasties strīdi par šo sākuma datumu. |
| --- | --- |

(2)

Konsolidētās uzraudzības iestādei būtu jāapstiprina pieteikuma iesniedzējam un attiecīgajām kompetentajām iestādēm pilnīga pieteikuma saņemšanas diena, lai nodrošinātu skaidrību par kopīga lēmuma pieņemšanai paredzētā sešu mēnešu perioda precīzu sākuma datumu un pēc iespējas samazinātu riskus, ka varētu rasties strīdi par šo sākuma datumu.

| (3) | Pieteikuma pilnīguma novērtējums būtu jāveic, pamatojoties uz kritērijiem, kas jāizvērtē kompetentajām iestādēm, lemjot par to, vai piešķirt attiecīgo atļauju. Saikne starp novērtējumu, kas jāveic kompetentajām iestādēm, un informāciju, kurai jābūt iekļautai iesniegtajos pieteikumos, ir būtiska pieteikumu kvalitātes uzlabošanai un visās uzraudzības kolēģijās nodrošina konsekvenci gan pieteikumu satura, gan pilnīguma novērtējuma ziņā. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikuma pilnīguma novērtējums būtu jāveic, pamatojoties uz kritērijiem, kas jāizvērtē kompetentajām iestādēm, lemjot par to, vai piešķirt attiecīgo atļauju. Saikne starp novērtējumu, kas jāveic kompetentajām iestādēm, un informāciju, kurai jābūt iekļautai iesniegtajos pieteikumos, ir būtiska pieteikumu kvalitātes uzlabošanai un visās uzraudzības kolēģijās nodrošina konsekvenci gan pieteikumu satura, gan pilnīguma novērtējuma ziņā.

| (4) | Lai nodrošinātu kopīga lēmuma pieņemšanas procedūras konsekventu piemērošanu, ir svarīgi, lai katrs posms būtu skaidri definēts. Skaidri izklāstīta procedūra atvieglo savlaicīgu informācijas apmaiņu, nodrošina uzraudzības resursu samērīgu iedalīšanu un efektīvu pārvaldību, veicina savstarpēju sapratni, veido uzraudzības iestāžu attiecības, kuru pamatā ir uzticēšanās, un sekmē efektīvu uzraudzību. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu kopīga lēmuma pieņemšanas procedūras konsekventu piemērošanu, ir svarīgi, lai katrs posms būtu skaidri definēts. Skaidri izklāstīta procedūra atvieglo savlaicīgu informācijas apmaiņu, nodrošina uzraudzības resursu samērīgu iedalīšanu un efektīvu pārvaldību, veicina savstarpēju sapratni, veido uzraudzības iestāžu attiecības, kuru pamatā ir uzticēšanās, un sekmē efektīvu uzraudzību.

| (5) | Pieteikuma pilnīguma novērtējumā nevajadzētu iekļaut arī pieteikuma novērtējumu, ko kompetentās iestādes veic, izstrādājot savu atzinumu par to, vai piešķirt atļauju. Tāpēc laikam, kas tiek veltīts katram kopīgā lēmuma pieņemšanas procedūras posmam, vajadzētu būt samērīgam ar attiecīgā posma sarežģītību un apmēru, paturot prātā to, ka termiņu, kas paredzēts kopīga lēmuma pieņemšanai, nevar pagarināt vai apturēt. |
| --- | --- |

(5)

Pieteikuma pilnīguma novērtējumā nevajadzētu iekļaut arī pieteikuma novērtējumu, ko kompetentās iestādes veic, izstrādājot savu atzinumu par to, vai piešķirt atļauju. Tāpēc laikam, kas tiek veltīts katram kopīgā lēmuma pieņemšanas procedūras posmam, vajadzētu būt samērīgam ar attiecīgā posma sarežģītību un apmēru, paturot prātā to, ka termiņu, kas paredzēts kopīga lēmuma pieņemšanai, nevar pagarināt vai apturēt.

| (6) | Konsolidētās uzraudzības iestādei vajadzētu būt iespējai izvērtēt, vai un kādā veidā modelis, kura izmantošanai tiek lūgta atļauja, aptver riska darījumus jurisdikcijās ārpus Savienības. Šajā sakarā būtu jāveicina sadarbība starp kompetentajām iestādēm un trešo valstu uzraudzības iestādēm, lai kompetentās iestādes varētu izstrādāt pilnīgu novērtējumu par modeli. |
| --- | --- |

(6)

Konsolidētās uzraudzības iestādei vajadzētu būt iespējai izvērtēt, vai un kādā veidā modelis, kura izmantošanai tiek lūgta atļauja, aptver riska darījumus jurisdikcijās ārpus Savienības. Šajā sakarā būtu jāveicina sadarbība starp kompetentajām iestādēm un trešo valstu uzraudzības iestādēm, lai kompetentās iestādes varētu izstrādāt pilnīgu novērtējumu par modeli.

| (7) | Ļoti būtiska kopīga lēmuma pieņemšanas procedūrai ir savlaicīga un reālistiska plānošana. Ikvienai iesaistītajai kompetentajai iestādei savlaicīgi un efektīvi būtu jāsniedz konsolidētās uzraudzības iestādei savs ieguldījums kopīgā lēmuma pieņemšanā. |
| --- | --- |

(7)

Ļoti būtiska kopīga lēmuma pieņemšanas procedūrai ir savlaicīga un reālistiska plānošana. Ikvienai iesaistītajai kompetentajai iestādei savlaicīgi un efektīvi būtu jāsniedz konsolidētās uzraudzības iestādei savs ieguldījums kopīgā lēmuma pieņemšanā.

| (8) | Lai nodrošinātu vienādus piemērošanas nosacījumus, būtu jānosaka novērtēšanai un kopīga lēmuma pieņemšanai veicamās darbības, ņemot vērā to, ka dažus procedūras uzdevumus var veikt paralēli un citus secīgi. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu vienādus piemērošanas nosacījumus, būtu jānosaka novērtēšanai un kopīga lēmuma pieņemšanai veicamās darbības, ņemot vērā to, ka dažus procedūras uzdevumus var veikt paralēli un citus secīgi.

| (9) | Kopīgu lēmumu pieņemšanas atvieglošanai svarīgs ir lēmumu pieņemšanas procesā iesaistīto kompetento iestāžu savstarpējs dialogs, jo īpaši pirms kopīgu lēmumu pieņemšanas procesa noslēguma. |
| --- | --- |

(9)

Kopīgu lēmumu pieņemšanas atvieglošanai svarīgs ir lēmumu pieņemšanas procesā iesaistīto kompetento iestāžu savstarpējs dialogs, jo īpaši pirms kopīgu lēmumu pieņemšanas procesa noslēguma.

| (10) | Lai nodrošinātu efektīvu procesu, konsolidētās uzraudzības iestādei vajadzētu būt pilnībā atbildīgai par to darbību noteikšanu, kuras jāveic, lai panāktu kopīgu lēmumu par iekšējo modeļu apstiprināšanu. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu efektīvu procesu, konsolidētās uzraudzības iestādei vajadzētu būt pilnībā atbildīgai par to darbību noteikšanu, kuras jāveic, lai panāktu kopīgu lēmumu par iekšējo modeļu apstiprināšanu.

| (11) | Paredzot skaidrus noteikumus attiecībā uz kopīgo lēmumu saturu, būtu jānodrošina, ka kopīgie lēmumi ir pilnībā pamatoti un veicina jebkuru noteikumu un nosacījumu efektīvu pārraudzību. |
| --- | --- |

(11)

Paredzot skaidrus noteikumus attiecībā uz kopīgo lēmumu saturu, būtu jānodrošina, ka kopīgie lēmumi ir pilnībā pamatoti un veicina jebkuru noteikumu un nosacījumu efektīvu pārraudzību.

| (12) | Lai precizētu procedūru, kas jāievēro, kad kopīgais lēmums ir panākts, nodrošinātu pārredzamību par rīcību attiecībā uz lēmuma rezultātu un vajadzības gadījumā atvieglotu atbilstīgu turpmāko rīcību, būtu jānosaka standarti attiecībā uz kopīgā lēmuma paziņošanu. |
| --- | --- |

(12)

Lai precizētu procedūru, kas jāievēro, kad kopīgais lēmums ir panākts, nodrošinātu pārredzamību par rīcību attiecībā uz lēmuma rezultātu un vajadzības gadījumā atvieglotu atbilstīgu turpmāko rīcību, būtu jānosaka standarti attiecībā uz kopīgā lēmuma paziņošanu.

| (13) | Procesa, lai panāktu kopīgu lēmumu par atļaujas pieteikumiem attiecībā uz būtiskiem modeļa paplašinājumiem vai izmaiņām un par uzdevumu sadali starp konsolidēto uzraudzības iestādi un attiecīgajām kompetentajām iestādēm, laika grafikam vajadzētu būt samērīgam ar šo būtisko modeļa paplašinājumu vai izmaiņu apmēru. |
| --- | --- |

(13)

Procesa, lai panāktu kopīgu lēmumu par atļaujas pieteikumiem attiecībā uz būtiskiem modeļa paplašinājumiem vai izmaiņām un par uzdevumu sadali starp konsolidēto uzraudzības iestādi un attiecīgajām kompetentajām iestādēm, laika grafikam vajadzētu būt samērīgam ar šo būtisko modeļa paplašinājumu vai izmaiņu apmēru.

| (14) | Kopīga lēmuma pieņemšanas procedūrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. pantu ietilpst arī procedūra, kas jāievēro, ja kopīgs lēmums netiek panākts. Lai nodrošinātu vienādus piemērošanas nosacījumus attiecībā uz šo procedūras aspektu un, jo īpaši, lai nodrošinātu pilnībā pamatotu lēmumu skaidru formulēšanu un precizētu rīcību attiecībā uz visiem attiecīgo kompetento iestāžu paustajiem viedokļiem un atrunām, būtu jānosaka standarti, kas attiecas uz termiņu, kurā jāpieņem lēmumi, ja nav pieņemts kopīgs lēmums, un uz šādu lēmumu paziņošanu. |
| --- | --- |

(14)

Kopīga lēmuma pieņemšanas procedūrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. pantu ietilpst arī procedūra, kas jāievēro, ja kopīgs lēmums netiek panākts. Lai nodrošinātu vienādus piemērošanas nosacījumus attiecībā uz šo procedūras aspektu un, jo īpaši, lai nodrošinātu pilnībā pamatotu lēmumu skaidru formulēšanu un precizētu rīcību attiecībā uz visiem attiecīgo kompetento iestāžu paustajiem viedokļiem un atrunām, būtu jānosaka standarti, kas attiecas uz termiņu, kurā jāpieņem lēmumi, ja nav pieņemts kopīgs lēmums, un uz šādu lēmumu paziņošanu.

| (15) | Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Komisijai iesniegusi Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde) (EBI). |
| --- | --- |

(15)

Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Komisijai iesniegusi Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde) (EBI).

| (16) | EBI ir veikusi atklātas sabiedriskās apspriešanas par īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, analizējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (2) 37. pantu, |
| --- | --- |

(16)

EBI ir veikusi atklātas sabiedriskās apspriešanas par īstenošanas tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, analizējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi atzinumu no Banku nozares ieinteresēto personu grupas, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (2) 37. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Lai atvieglotu kopīgu lēmumu pieņemšanu, šī regula nosaka kopīgo lēmumu pieņemšanas procedūru, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 1. punkta a) apakšpunktā, attiecībā uz pieteikumiem minētās regulas 143. panta 1. punktā, 151. panta 4. un 9. punktā, 283. pantā, 312. panta 2. punktā un 363. pantā norādīto atļauju saņemšanai.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “attiecīgā kompetentā iestāde” ir kompetenta iestāde, kas nav konsolidētās uzraudzības iestāde un ir atbildīga par kādas ES mātes iestādes vai kādas ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības vai ES mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības tādu meitasuzņēmumu, kuri piedalās kopīgā pieteikuma iesniegšanā, uzraudzību kādā dalībvalstī un uz kuru attiecas prasība panākt kopīgu lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 2. punktu par minētās regulas 20. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto pieteikumu; |
| --- | --- |

1)

“attiecīgā kompetentā iestāde” ir kompetenta iestāde, kas nav konsolidētās uzraudzības iestāde un ir atbildīga par kādas ES mātes iestādes vai kādas ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības vai ES mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības tādu meitasuzņēmumu, kuri piedalās kopīgā pieteikuma iesniegšanā, uzraudzību kādā dalībvalstī un uz kuru attiecas prasība panākt kopīgu lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 2. punktu par minētās regulas 20. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto pieteikumu;

| 2) | “pieteikuma iesniedzējs” ir ES mātes iestāde un tās meitasuzņēmumi vai kādas ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības vai ES mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmumi, kas iesniedz pieteikumu; |
| --- | --- |

2)

“pieteikuma iesniedzējs” ir ES mātes iestāde un tās meitasuzņēmumi vai kādas ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības vai ES mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmumi, kas iesniedz pieteikumu;

| 3) | “novērtējuma ziņojums” ir ziņojums, kurā ietverts novērtējums par pieteikumu saskaņā ar 6. pantu. |
| --- | --- |

3)

“novērtējuma ziņojums” ir ziņojums, kurā ietverts novērtējums par pieteikumu saskaņā ar 6. pantu.

II NODAĻA

KOPĪGA LĒMUMA PIEŅEMŠANAS PROCEDŪRA

3. pants

Trešo valstu uzraudzības iestāžu iesaistīšana novērtējuma procesā

1.   Konsolidētās uzraudzības iestāde var nolemt iesaistīt trešās valsts uzraudzības iestādes, kas piedalās uzraudzības kolēģijā saskaņā ar 3. panta 3. punktu Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2016/98 (3), tādu pieteikumu novērtēšanā, kuri iesniegti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ja pieteikuma iesniedzējs darbojas attiecīgajā trešajā valstī un ir iecerējis piemērot attiecīgās metodes riska darījumiem šajā trešajā valstī. Šādā gadījumā konsolidētās uzraudzības iestāde un minētās iestādes vienojas par to, kādā apmērā iesaistīt trešās valsts uzraudzības iestādes turpmāk norādītajiem mērķiem:

| a) | sniegt konsolidētās uzraudzības iestādei informāciju, kas vajadzīga tās veiktajai novērtējuma ziņojuma sagatavošanai; |
| --- | --- |

a)

sniegt konsolidētās uzraudzības iestādei informāciju, kas vajadzīga tās veiktajai novērtējuma ziņojuma sagatavošanai;

| b) | pielikumu veidā pievienot a) apakšpunktā minēto informāciju konsolidētās uzraudzības iestādes sagatavotajam novērtējuma ziņojumam. |
| --- | --- |

b)

pielikumu veidā pievienot a) apakšpunktā minēto informāciju konsolidētās uzraudzības iestādes sagatavotajam novērtējuma ziņojumam.

2.   Ja konsolidētās uzraudzības iestāde nolemj iesaistīt trešo valstu uzraudzības iestādes, konsolidētās uzraudzības iestāde trešās valsts uzraudzības iestādēm novērtējuma ziņojumus, ko sagatavojusi jebkura attiecīgā kompetentā iestāde, sniedz tikai ar šīs attiecīgās kompetentās iestādes skaidru piekrišanu.

3.   Konsolidētās uzraudzības iestāde pilnībā informē attiecīgās kompetentās iestādes par to, kādā jomā, apmērā un veidā trešās valsts uzraudzības iestādes iesaistās novērtējuma procesā, un par to, kādā mērā to ieguldījums ir sniedzis labumu konsolidētās uzraudzības iestādes veiktajai novērtējuma ziņojuma sagatavošanai.

4. pants

Pieteikuma pilnīguma novērtēšana

1.   Saņemot pieteikuma iesniedzēja iesniegto pieteikumu Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 1. punktā, 151. panta 4. un 9. punktā, 283. pantā, 312. panta 2. punktā vai 363. pantā minētās atļaujas saņemšanai, konsolidētās uzraudzības iestāde šo pieteikumu nosūta attiecīgajām kompetentajām iestādēm bez nepamatotas kavēšanās un jebkurā gadījumā 10 dienu laikā.

2.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un attiecīgās kompetentās iestādes izvērtē pieteikuma pilnīgumu sešu nedēļu laikā pēc tam, kad pieteikumu saņēmusi konsolidētās uzraudzības iestāde.

3.   Pieteikumu uzskata par pilnīgu, ja tajā ir visa informācija, kas nepieciešama, lai kompetentās iestādes varētu izvērtēt pieteikumu saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 575/2013 un jo īpaši tās 143., 144., 151., 283., 312. un 363. pantā.

4.   Attiecīgās kompetentās iestādes savu novērtējumu par pieteikuma pilnīgumu iesniedz konsolidētās uzraudzības iestādei.

5.   Novērtējumā, kas minēts 4. punktā, norāda visus pieteikuma elementus, kas ir novērtēti kā nepilnīgi vai kuru tajā trūkst.

6.   Ja kāda attiecīgā kompetentā iestāde savu novērtējumu par pieteikuma pilnīgumu konsolidētās uzraudzības iestādei neiesniedz 2. punktā noteiktajā termiņā, tiek uzskatīts, ka attiecīgā kompetentā iestāde pieteikumu uzskata par pilnīgu.

7.   Ja konsolidētās uzraudzības iestāde vai kāda no attiecīgajām kompetentajām iestādēm uzskata, ka pieteikumā sniegtā informācija ir nepilnīga, konsolidētās uzraudzības iestāde informē pieteikuma iesniedzēju par tiem pieteikuma aspektiem, kurus uzskata par nepilnīgiem vai trūkstošiem, un sniedz pieteikuma iesniedzējam iespēju iesniegt trūkstošo informāciju.

8.   Ja pieteikuma iesniedzējs iesniedz 7. punktā minēto trūkstošo informāciju, konsolidētās uzraudzības iestāde šo informāciju nosūta attiecīgajām kompetentajām iestādēm bez nepamatotas kavēšanās un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no minētās informācijas saņemšanas brīža.

9.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un attiecīgās kompetentās iestādes izvērtē pieteikuma pilnīgumu, ņemot vērā papildu informāciju, sešu nedēļu laikā no brīža, kad konsolidētās uzraudzības iestāde saņēmusi šo informāciju, saskaņā ar 3. līdz 6. punktā izklāstīto procedūru.

10.   Ja pilnīgs pieteikums iepriekš ticis novērtēts kā nepilnīgs, tad uzskata, ka sešu mēnešu termiņš, kas minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 2. punkta a) apakšpunktā, sākas dienā, kad konsolidētās uzraudzības iestāde saņēmusi pieteikumu papildinošo informāciju.

11.   Kad pieteikums ir novērtēts kā pilnīgs, konsolidētās uzraudzības iestāde informē pieteikuma iesniedzēju un attiecīgās kompetentās iestādes par šo faktu, norādot pilnīga pieteikuma saņemšanas dienu vai dienu, kad saņemta pieteikumu papildinošā informācija.

12.   Jebkurā gadījumā konsolidētās uzraudzības iestāde vai kāda no attiecīgajām kompetentajām iestādēm var pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzējs sniedz papildu informāciju, kas ļautu novērtēt pieteikumu un pieņemt kopīgu lēmumu par pieteikumu.

5. pants

Kopīgā lēmuma pieņemšanas procesa darbību plānošana

1.   Pirms sākt kopīga lēmuma pieņemšanas procedūru, konsolidētās uzraudzības iestāde un attiecīgās kompetentās iestādes vienojas par kopīga lēmuma pieņemšanas procesā veicamo darbību grafiku un par uzdevumu sadalījumu. Domstarpību gadījumā konsolidētās uzraudzības iestāde nosaka laika grafiku, ņemot vērā attiecīgo kompetento iestāžu paustos viedokļus un atrunas. Laika grafiku nosaka sešu nedēļu laikā pēc pilnīga pieteikuma saņemšanas. Pēc pilnīgas izstrādes konsolidētās uzraudzības iestāde šo grafiku nosūta attiecīgajām kompetentajām iestādēm.

2.   Laika grafikā tiek iekļauta pilnīga pieteikuma saņemšanas diena saskaņā ar 4. panta 9. punktu un vismaz šādi posmi:

| a) | vienošanās par laika grafiku un uzdevumu sadalījumu starp konsolidētās uzraudzības iestādi un attiecīgajām kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- |

a)

vienošanās par laika grafiku un uzdevumu sadalījumu starp konsolidētās uzraudzības iestādi un attiecīgajām kompetentajām iestādēm;

| b) | vienošanās saskaņā ar 3. pantu par to, kādā apmērā iesaistāmas trešās valsts uzraudzības iestādes; |
| --- | --- |

b)

vienošanās saskaņā ar 3. pantu par to, kādā apmērā iesaistāmas trešās valsts uzraudzības iestādes;

| c) | dialogs par pieteikuma datiem starp konsolidētās uzraudzības iestādi, attiecīgajām kompetentajām iestādēm un pieteikuma iesniedzēju, ja to uzskata par nepieciešamu konsolidētās uzraudzības iestāde un attiecīgās kompetentās iestādes; |
| --- | --- |

c)

dialogs par pieteikuma datiem starp konsolidētās uzraudzības iestādi, attiecīgajām kompetentajām iestādēm un pieteikuma iesniedzēju, ja to uzskata par nepieciešamu konsolidētās uzraudzības iestāde un attiecīgās kompetentās iestādes;

| d) | attiecīgo kompetento iestāžu novērtējuma ziņojumu iesniegšana konsolidētās uzraudzības iestādei saskaņā ar 6. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

d)

attiecīgo kompetento iestāžu novērtējuma ziņojumu iesniegšana konsolidētās uzraudzības iestādei saskaņā ar 6. panta 2. punktu;

| e) | dialogs par novērtējuma ziņojumiem starp konsolidētās uzraudzības iestādi un attiecīgajām kompetentajām iestādēm saskaņā ar 7. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

e)

dialogs par novērtējuma ziņojumiem starp konsolidētās uzraudzības iestādi un attiecīgajām kompetentajām iestādēm saskaņā ar 7. panta 2. punktu;

| f) | konsolidētās uzraudzības iestāde sagatavo kopīgā lēmuma projektu un iesniedz attiecīgajām kompetentajām iestādēm saskaņā ar 7. panta 3. un 4. punktu; |
| --- | --- |

f)

konsolidētās uzraudzības iestāde sagatavo kopīgā lēmuma projektu un iesniedz attiecīgajām kompetentajām iestādēm saskaņā ar 7. panta 3. un 4. punktu;

| g) | apspriešanās par kopīgā lēmuma projektu ar pieteikuma iesniedzēju, ja to prasa attiecīgās dalībvalsts tiesību akti; |
| --- | --- |

g)

apspriešanās par kopīgā lēmuma projektu ar pieteikuma iesniedzēju, ja to prasa attiecīgās dalībvalsts tiesību akti;

| h) | dialogs starp konsolidētās uzraudzības iestādi un attiecīgajām kompetentajām iestādēm par kopīgā lēmuma projektu saskaņā ar 7. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

h)

dialogs starp konsolidētās uzraudzības iestādi un attiecīgajām kompetentajām iestādēm par kopīgā lēmuma projektu saskaņā ar 7. panta 4. punktu;

| i) | konsolidētās uzraudzības iestāde iesniedz attiecīgajām kompetentajām iestādēm kopīgā lēmuma projektu, lai vienotos un pieņemtu kopīgu lēmumu saskaņā ar 8. pantu; |
| --- | --- |

i)

konsolidētās uzraudzības iestāde iesniedz attiecīgajām kompetentajām iestādēm kopīgā lēmuma projektu, lai vienotos un pieņemtu kopīgu lēmumu saskaņā ar 8. pantu;

| j) | kopīgā lēmuma paziņošana pieteikuma iesniedzējam saskaņā ar 9. pantu. |
| --- | --- |

j)

kopīgā lēmuma paziņošana pieteikuma iesniedzējam saskaņā ar 9. pantu.

3.   Laika grafiks atbilst visām turpmāk minētajām prasībām:

| a) | tas ir samērīgs ar pieteikuma apmēru; |
| --- | --- |

a)

tas ir samērīgs ar pieteikuma apmēru;

| b) | tajā ir ņemts vērā katra attiecīgo kompetento iestāžu un konsolidētās uzraudzības iestādes veiktā uzdevuma apmērs un sarežģītība, kā arī grupas iestāžu, uz ko attiecas kopīgais lēmums, sarežģītība; |
| --- | --- |

b)

tajā ir ņemts vērā katra attiecīgo kompetento iestāžu un konsolidētās uzraudzības iestādes veiktā uzdevuma apmērs un sarežģītība, kā arī grupas iestāžu, uz ko attiecas kopīgais lēmums, sarežģītība;

| c) | tajā, ciktāl tas iespējams, ņemtas vērā citas darbības, ko konsolidētās uzraudzības iestāde un attiecīgās kompetentās iestādes veic kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmas ietvaros, kas minēta Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2016/98 16. pantā. |
| --- | --- |

c)

tajā, ciktāl tas iespējams, ņemtas vērā citas darbības, ko konsolidētās uzraudzības iestāde un attiecīgās kompetentās iestādes veic kolēģijas uzraudzības pārbaudes programmas ietvaros, kas minēta Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2016/98 16. pantā.

4.   Uzdevumu sadalījumā ņem vērā šādus aspektus:

| a) | pieteikuma apmēru un sarežģītību; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma apmēru un sarežģītību;

| b) | pieteikuma apmēra būtiskumu katrai iestādei; |
| --- | --- |

b)

pieteikuma apmēra būtiskumu katrai iestādei;

| c) | riska darījumu vai risku, uz kuriem attiecas pieteikums, veidu un vietu; |
| --- | --- |

c)

riska darījumu vai risku, uz kuriem attiecas pieteikums, veidu un vietu;

| d) | to, kādā mērā riska darījumi vai uzņemtie riski noteiktā jurisdikcijā ietekmē modeļu izmaiņu vai paplašināšanas būtiskumu, vērtējot konsolidētā līmenī; |
| --- | --- |

d)

to, kādā mērā riska darījumi vai uzņemtie riski noteiktā jurisdikcijā ietekmē modeļu izmaiņu vai paplašināšanas būtiskumu, vērtējot konsolidētā līmenī;

| e) | konsolidētās uzraudzības iestādes un katras attiecīgās kompetentās iestādes spēju izpildīt novērtējuma veikšanai un pilnībā pamatota atzinuma sniegšanai nepieciešamos uzdevumus. |
| --- | --- |

e)

konsolidētās uzraudzības iestādes un katras attiecīgās kompetentās iestādes spēju izpildīt novērtējuma veikšanai un pilnībā pamatota atzinuma sniegšanai nepieciešamos uzdevumus.

Piemērojot pirmās daļas c) apakšpunktu, ja riska darījumu vai risku ģeogrāfiskā atrašanās vieta atšķiras no vietas, kur riska darījumi vai riski tiek pārvaldīti, kreditēti vai tirgoti, darba sadalē tiek noteikti atsevišķi pienākumi riska darījumu vai risku atrašanās vietas dalībvalsts kompetentajām iestādēm un atsevišķi pienākumi – tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kur šie riska darījumi vai riski tiek pārvaldīti, kreditēti vai tirgoti.

5.   Konsolidētās uzraudzības iestāde paziņo pieteikuma iesniedzējam 2. punkta c) apakšpunktā minētā dialoga orientējošu datumu un 2. punkta i) apakšpunktā minētā paziņojuma paredzamo datumu.

6.   Ja kļūst nepieciešams atjaunināt laika grafiku vai uzdevumu sadali, konsolidētās uzraudzības iestāde to dara, apspriežoties ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm.

6. pants

Novērtējuma ziņojumu sagatavošana

1.   Attiecīgās kompetentās iestādes un konsolidētās uzraudzības iestāde novērtē pieteikumu, pamatojoties uz uzdevumu sadalījumu, kas noteikts saskaņā ar 5. panta 1. punktu. Šo vērtēšanu veic novērtējuma ziņojumu veidā.

2.   Katra attiecīgā kompetentā iestāde savu novērtējuma ziņojumu iesniedz konsolidētās uzraudzības iestādei līdz dienai, kas noteikta laika grafikā saskaņā ar 5. panta 2. punkta d) apakšpunktu.

3.   Katrā novērtējuma ziņojumā ietver vismaz visu turpmāk norādīto informāciju:

| a) | atzinumu par to, vai būtu jāpiešķir pieprasītā atļauja, pamatojoties uz prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 1. punktā, 151. panta 4. un 9. punktā, 283. pantā, 312. panta 2. punktā vai 363. pantā, kā arī šā atzinuma pamatojumu; |
| --- | --- |

a)

atzinumu par to, vai būtu jāpiešķir pieprasītā atļauja, pamatojoties uz prasībām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 1. punktā, 151. panta 4. un 9. punktā, 283. pantā, 312. panta 2. punktā vai 363. pantā, kā arī šā atzinuma pamatojumu;

| b) | attiecīgā gadījumā – noteikumus un nosacījumus, kuriem būtu jāattiecas uz šādu atļauju (tostarp atbilstošu pamatojumu), un to izpildes grafiku; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā – noteikumus un nosacījumus, kuriem būtu jāattiecas uz šādu atļauju (tostarp atbilstošu pamatojumu), un to izpildes grafiku;

| c) | novērtējumus attiecībā uz jautājumiem, kas kompetentajām iestādēm ir jāizvērtē saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 575/2013 un kuras attiecas uz minētās regulas 143., 144., 151., 283., 312. un 363. pantā minētajām atļaujām; |
| --- | --- |

c)

novērtējumus attiecībā uz jautājumiem, kas kompetentajām iestādēm ir jāizvērtē saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 575/2013 un kuras attiecas uz minētās regulas 143., 144., 151., 283., 312. un 363. pantā minētajām atļaujām;

| d) | attiecīgā gadījumā – ieteikumus, lai labotu trūkumus, kas atklāti, vērtējot pieteikumu un pieņemot kopīgu lēmumu par pieteikumu. |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā – ieteikumus, lai labotu trūkumus, kas atklāti, vērtējot pieteikumu un pieņemot kopīgu lēmumu par pieteikumu.

7. pants

Kopīgā lēmuma projekta sagatavošana

1.   Jebkuru novērtējuma ziņojumu, kā minēts 6. pantā, konsolidētās uzraudzības iestāde paziņo attiecīgajai kompetentajai iestādei, ja šis ieguldījums ir būtisks šīs attiecīgās kompetentās iestādes novērtējumam.

2.   Konsolidētās uzraudzības iestāde, pamatojoties uz konsolidētās uzraudzības iestādes un attiecīgo kompetento iestāžu sagatavotajiem novērtējuma ziņojumiem, iesaistās dialogā ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm, kā minēts laika grafikā saskaņā ar 5. panta 2. punkta e) apakšpunktu, lai sagatavotu kopīgā lēmuma projektu.

3.   Konsolidētās uzraudzības iestāde sagatavo pilnībā pamatotu kopīgā lēmuma projektu. Kopīgā lēmuma projektā izklāsta katru no šiem punktiem:

| a) | kopīgā lēmuma projekta sastādīšanā iesaistītās konsolidētās uzraudzības iestādes un attiecīgo kompetento iestāžu nosaukumi; |
| --- | --- |

a)

kopīgā lēmuma projekta sastādīšanā iesaistītās konsolidētās uzraudzības iestādes un attiecīgo kompetento iestāžu nosaukumi;

| b) | iestāžu grupas nosaukums un saraksts ar visām grupas iestādēm, uz kurām attiecas un kurām piemērojams kopīgā lēmuma projekts, kopā ar informāciju par kopīgā lēmuma projekta piemērošanas jomu un apmēru; |
| --- | --- |

b)

iestāžu grupas nosaukums un saraksts ar visām grupas iestādēm, uz kurām attiecas un kurām piemērojams kopīgā lēmuma projekts, kopā ar informāciju par kopīgā lēmuma projekta piemērošanas jomu un apmēru;

| c) | atsauces uz piemērojamiem Savienības un valstu tiesību aktiem, kas attiecas uz kopīgā lēmuma projekta sagatavošanu, pabeigšanu un piemērošanu; |
| --- | --- |

c)

atsauces uz piemērojamiem Savienības un valstu tiesību aktiem, kas attiecas uz kopīgā lēmuma projekta sagatavošanu, pabeigšanu un piemērošanu;

| d) | kopīgā lēmuma projekta pieņemšanas diena un jebkura tā attiecīga atjauninājuma diena būtiskas paplašināšanas vai izmaiņu gadījumā, kā minēts 13. pantā; |
| --- | --- |

d)

kopīgā lēmuma projekta pieņemšanas diena un jebkura tā attiecīga atjauninājuma diena būtiskas paplašināšanas vai izmaiņu gadījumā, kā minēts 13. pantā;

| e) | atzinums par pieprasītās atļaujas piešķiršanu, pamatojoties uz 6. pantā minētajiem novērtējuma ziņojumiem; |
| --- | --- |

e)

atzinums par pieprasītās atļaujas piešķiršanu, pamatojoties uz 6. pantā minētajiem novērtējuma ziņojumiem;

| f) | ja e) apakšpunktā minētais atzinums ir piešķirt pieprasīto atļauju, – datums, no kura šī atļauja piešķirta; |
| --- | --- |

f)

ja e) apakšpunktā minētais atzinums ir piešķirt pieprasīto atļauju, – datums, no kura šī atļauja piešķirta;

| g) | īss apraksts par novērtējuma rezultātiem attiecībā uz katru grupas iestādi; |
| --- | --- |

g)

īss apraksts par novērtējuma rezultātiem attiecībā uz katru grupas iestādi;

| h) | jebkādi ieteikumi, lai labotu jebkādus trūkumus, kas atklāti, vērtējot pieteikumu un pieņemot kopīgu lēmumu par pieteikumu; |
| --- | --- |

h)

jebkādi ieteikumi, lai labotu jebkādus trūkumus, kas atklāti, vērtējot pieteikumu un pieņemot kopīgu lēmumu par pieteikumu;

| i) | visi noteikumi un nosacījumi (tostarp atbilstošs pamatojums), kas jāievēro pieteikuma iesniedzējam, pirms izmantot Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 1. punktā, 151. panta 4. un 9. punktā, 283. pantā, 312. panta 2. punktā vai 363. pantā minēto atļauju, ja piemērojams; |
| --- | --- |

i)

visi noteikumi un nosacījumi (tostarp atbilstošs pamatojums), kas jāievēro pieteikuma iesniedzējam, pirms izmantot Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 1. punktā, 151. panta 4. un 9. punktā, 283. pantā, 312. panta 2. punktā vai 363. pantā minēto atļauju, ja piemērojams;

| j) | atsauces datums, uz kuru attiecas g), h) un i) apakšpunkts; |
| --- | --- |

j)

atsauces datums, uz kuru attiecas g), h) un i) apakšpunkts;

| k) | laika grafiks i) apakšpunktā minēto noteikumu un nosacījumu vai – attiecīgā gadījumā – h) apakšpunktā minēto ieteikumu izpildei; |
| --- | --- |

k)

laika grafiks i) apakšpunktā minēto noteikumu un nosacījumu vai – attiecīgā gadījumā – h) apakšpunktā minēto ieteikumu izpildei;

| l) | attiecīgā gadījumā – laika grafiks kopīgā lēmuma projekta īstenošanai attiecīgo valsts atļauju veidā. |
| --- | --- |

l)

attiecīgā gadījumā – laika grafiks kopīgā lēmuma projekta īstenošanai attiecīgo valsts atļauju veidā.

4.   Attiecīgā gadījumā konsolidētās uzraudzības iestāde iesniedz kopīgā lēmuma projektu attiecīgajām kompetentajām iestādēm 5. panta 2. punkta h) apakšpunktā minētā dialoga mērķiem.

8. pants

Kopīga lēmuma pieņemšana

1.   Konsolidētās uzraudzības iestāde pēc nepieciešamības pārskata kopīgā lēmuma projektu, lai atspoguļotu tajā 7. panta 4. punktā minētā dialoga rezultātus, un izstrādā kopīgā lēmuma galīgo projektu.

2.   Konsolidētās uzraudzības iestāde nosūta kopīgā lēmuma galīgo projektu attiecīgajām kompetentajām iestādēm bez nepamatotas kavēšanās un saskaņā ar 5. panta 2. punkta i) apakšpunktu grafikā noteiktajā termiņā, nosakot tām termiņu, līdz kuram tām jāsniedz rakstiska piekrišana, ko var nosūtīt elektroniski.

3.   Attiecīgās kompetentās iestādes, kas saņem kopīgā lēmuma galīgo projektu un neiebilst pret to, noteiktajā termiņā iesniedz konsolidētās uzraudzības iestādei savu rakstisko piekrišanu.

4.   Kopīgu lēmumu uzskata par panāktu tikai tad, kad visas attiecīgās kompetentās iestādes ir sniegušas rakstveida piekrišanas apstiprinājumu.

5.   Kopīgais lēmums sastāv no kopīgā lēmuma un tam pievienotiem rakstveida piekrišanas apstiprinājumiem. Konsolidētās uzraudzības iestāde nosūta kopīgo lēmumu visām attiecīgajām kompetentajām iestādēm.

9. pants

Kopīgā lēmuma paziņošana

1.   Konsolidētās uzraudzības iestāde grafikā norādītajā termiņā saskaņā ar 5. panta 2. punkta j) apakšpunktu paziņo pieteikuma iesniedzējam 8. panta 5. punktā minēto kopīgo lēmumu atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 2. punktam, attiecīgā gadījumā kopā ar to nosūtot informāciju par kopīgā lēmuma īstenošanu attiecīgo valsts atļauju veidā.

2.   Konsolidētās uzraudzības iestāde apstiprina attiecīgajām kompetentajām iestādēm, ka tā ir paziņojusi kopīgo lēmumu pieteikuma iesniedzējam.

3.   Konsolidētās uzraudzības iestāde un attiecīgās kompetentās iestādes attiecīgā gadījumā apspriež kopīgo lēmumu ar iestādēm, kas veic darījumdarbību to jurisdikcijā un uz kurām attiecas kopīgais lēmums, sniedzot tām sīkākus paskaidrojumus par lēmumu un tā piemērošanu.

III NODAĻA

DOMSTARPĪBAS UN KOPĪGA LĒMUMA NEPANĀKŠANAS GADĪJUMĀ PIEŅEMTIE LĒMUMI

10. pants

Lēmumu pieņemšanas procedūra kopīga lēmuma nepanākšanas gadījumā

1.   Ja Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajā termiņā nav panākta vienošanās, konsolidētās uzraudzības iestāde pēc jebkuras attiecīgās kompetentās iestādes pieprasījuma apspriežas ar Eiropas Banku iestādi (EBI). Konsolidētās uzraudzības iestāde var apspriesties ar EBI pēc pašas iniciatīvas.

2.   Ja Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajā termiņā nav panākts kopīgs lēmums, konsolidētās uzraudzības iestādes minētās regulas 20. panta 4. punkta pirmajā daļā minēto lēmumu noformē rakstveidā un pieņem līdz vēlākajai no turpmāk minētajām dienām:

| a) | vienu mēnesi pēc Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā termiņa beigām, ja neviena no attiecīgajām kompetentajām iestādēm nav nodevusi jautājumu EBI saskaņā ar minētās regulas 20. panta 4. punkta ceturto daļu; |
| --- | --- |

a)

vienu mēnesi pēc Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā termiņa beigām, ja neviena no attiecīgajām kompetentajām iestādēm nav nodevusi jautājumu EBI saskaņā ar minētās regulas 20. panta 4. punkta ceturto daļu;

| b) | vienu mēnesi pēc jebkādu EBI konsultāciju sniegšanas saskaņā ar šā panta 1. punktu, ja konsolidētās uzraudzības iestāde ir apspriedusies ar EBI termiņā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 2. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

vienu mēnesi pēc jebkādu EBI konsultāciju sniegšanas saskaņā ar šā panta 1. punktu, ja konsolidētās uzraudzības iestāde ir apspriedusies ar EBI termiņā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 2. punkta a) apakšpunktā;

| c) | vienu mēnesi pēc tam, kad EBI pieņēmusi jebkādu lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 4. punkta ceturto daļu. |
| --- | --- |

c)

vienu mēnesi pēc tam, kad EBI pieņēmusi jebkādu lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 4. punkta ceturto daļu.

3.   Ja ir notikusi apspriešanās ar EBI saskaņā ar 1. punktu, konsolidētās uzraudzības iestādes lēmumā, kas minēts 2. punktā, iekļauj skaidrojumu par jebkādām novirzēm no EBI ieteikumiem.

11. pants

Kopīga lēmuma nepanākšanas gadījumā pieņemto lēmumu projektu izstrāde

Lēmumā, ko konsolidētās uzraudzības iestāde pieņem tad, ja nav panākts kopīgs lēmums, attiecīgi iekļauj visus 7. panta 3. punktā norādītos punktus.

12. pants

Kopīga lēmuma nepanākšanas gadījumā pieņemto lēmumu paziņošana

Konsolidētās uzraudzības iestāde nekavējoties paziņo savu lēmumu pieteikuma iesniedzējam un attiecīgajām kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 4. punkta trešo daļu.

IV NODAĻA

LĒMUMU ATJAUNINĀŠANA MODEĻA BŪTISKU PAPLAŠINĀJUMU VAI IZMAIŅU GADĪJUMĀ UN TO STĀŠANĀS SPĒKĀ

13. pants

Modeļa būtiski paplašinājumi vai izmaiņas

1.   Ja atļaujas pieteikums attiecas uz būtiskiem modeļa paplašinājumiem vai izmaiņām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 143. panta 3. punktu, 151. panta 4. vai 9. punktu, 283. pantu, 312. panta 2. punktu vai 363. pantu, konsolidētās uzraudzības iestāde un kompetentās iestādes, kuras ir atbildīgas par to iestāžu uzraudzību, kuras ietekmē šie būtiskie modeļa paplašinājumi vai izmaiņas, sadarbojas, pilnībā apspriežoties, lai pieņemtu lēmumu par to, vai piešķirt pieprasīto atļauju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. pantu, ievērojot šīs regulas 3. līdz 9. pantā izklāstīto procedūru.

2.   Laika grafiks kopīgā lēmuma pieņemšanas procesam, lai piešķirtu atļauju būtiskiem paplašinājumiem un izmaiņām, atbilst visām turpmāk norādītajām prasībām:

| a) | tas ir samērīgs ar būtisko paplašinājumu vai izmaiņu apmēru; |
| --- | --- |

a)

tas ir samērīgs ar būtisko paplašinājumu vai izmaiņu apmēru;

| b) | tas ir samērīgs ar uzdevumiem un darba sadalījumu starp konsolidētās uzraudzības iestādi un attiecīgajām kompetentajām iestādēm, kuras ir atbildīgas par to iestāžu uzraudzību, kuras ietekmē šie būtiskie modeļa paplašinājumi vai izmaiņas. |
| --- | --- |

b)

tas ir samērīgs ar uzdevumiem un darba sadalījumu starp konsolidētās uzraudzības iestādi un attiecīgajām kompetentajām iestādēm, kuras ir atbildīgas par to iestāžu uzraudzību, kuras ietekmē šie būtiskie modeļa paplašinājumi vai izmaiņas.

Piemērojot pirmās daļas b) apakšpunktu, ja pieteikums attiecas uz būtiskiem modeļa paplašinājumiem vai izmaiņām, kas ietekmē iestādes, kuras veic darījumdarbību tikai vienā dalībvalstī, tad konsolidētās uzraudzības iestādei piešķirto laiku visiem šā procesa aspektiem saskaņā ar 3. līdz 9. pantu samazina līdz minimumam.

14. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 16. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2015. gada 16. oktobra Deleģētā regula (ES) 2016/98, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē uzraudzības iestāžu kolēģiju darbības vispārējos nosacījumus. (Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 2. lpp.)

3

Oficiālā Vēstneša

---

| 28.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/54

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2016/101

(2015. gada 26. oktobris),

ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz piesardzīgas vērtēšanas regulatīviem tehniskajiem standartiem saskaņā ar 105. panta 14. punktu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPA KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši ņemot vērā tās 105. panta 14. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 575/2013 105. pants atsaucas uz piesardzīgas vērtēšanas standartiem, kas piemērojami visām tirdzniecības portfeļu pozīcijām. Tomēr minētās Regulas 34. pantā iestādēm ir noteikta prasība 105. panta standartus piemērot visiem pēc patiesās vērtības vērtētajiem aktīviem. Abi šie panti nozīmē to, ka piesardzīgas vērtēšanas prasības ir jāpiemēro visām pēc patiesās vērtības vērtētajām pozīcijām neatkarīgi no tā, vai minētās pozīcijas tiek turētas tirdzniecības portfelī, ja termins “pozīcijas” attiecas tikai uz finanšu instrumentiem un precēm. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 105. pants atsaucas uz piesardzīgas vērtēšanas standartiem, kas piemērojami visām tirdzniecības portfeļu pozīcijām. Tomēr minētās Regulas 34. pantā iestādēm ir noteikta prasība 105. panta standartus piemērot visiem pēc patiesās vērtības vērtētajiem aktīviem. Abi šie panti nozīmē to, ka piesardzīgas vērtēšanas prasības ir jāpiemēro visām pēc patiesās vērtības vērtētajām pozīcijām neatkarīgi no tā, vai minētās pozīcijas tiek turētas tirdzniecības portfelī, ja termins “pozīcijas” attiecas tikai uz finanšu instrumentiem un precēm.

| (2) | Gadījumos, kad piesardzīgas vērtēšanas piemērošanas rezultātā aktīvu absolūtā uzskaites vērtība būtu zemāka vai saistību absolūtā uzskaites vērtība būtu augstāka, nekā atzīts uzskaitē, papildu vērtības korekcijas (PVK) būtu jāaprēķina kā absolūtā vērtība starpībai starp abiem minētajiem lielumiem, jo piesardzīgajai vērtībai vienmēr vajadzētu būt vienādai ar aktīvu patieso vērtību vai zemākai par to un vienādai ar saistību patieso vērtību vai augstākai par to. |
| --- | --- |

(2)

Gadījumos, kad piesardzīgas vērtēšanas piemērošanas rezultātā aktīvu absolūtā uzskaites vērtība būtu zemāka vai saistību absolūtā uzskaites vērtība būtu augstāka, nekā atzīts uzskaitē, papildu vērtības korekcijas (PVK) būtu jāaprēķina kā absolūtā vērtība starpībai starp abiem minētajiem lielumiem, jo piesardzīgajai vērtībai vienmēr vajadzētu būt vienādai ar aktīvu patieso vērtību vai zemākai par to un vienādai ar saistību patieso vērtību vai augstākai par to.

| (3) | Attiecībā uz vērtēšanas pozīcijām, kuru grāmatvedības vērtēšanas izmaiņām ir tikai daļēja vai nekāda ietekme uz pirmā līmeņa pamata kapitālu, PVK būtu jāpiemēro, pamatojoties tikai uz to uzskaites vērtēšanas izmaiņu proporciju, kas ietekmē pirmā līmeņa pamata kapitālu. Tas ietver pozīcijas, kurām piemēro riska ierobežošanas uzskaiti, pārdošanai pieejamas pozīcijas (ciktāl to vērtēšanas izmaiņām piemēro prudenciālu filtru) un pilnīgi sakrītošas izlīdzinošās pozīcijas. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz vērtēšanas pozīcijām, kuru grāmatvedības vērtēšanas izmaiņām ir tikai daļēja vai nekāda ietekme uz pirmā līmeņa pamata kapitālu, PVK būtu jāpiemēro, pamatojoties tikai uz to uzskaites vērtēšanas izmaiņu proporciju, kas ietekmē pirmā līmeņa pamata kapitālu. Tas ietver pozīcijas, kurām piemēro riska ierobežošanas uzskaiti, pārdošanai pieejamas pozīcijas (ciktāl to vērtēšanas izmaiņām piemēro prudenciālu filtru) un pilnīgi sakrītošas izlīdzinošās pozīcijas.

| (4) | PVK nosaka tikai ar mērķi attiecīgā gadījumā aprēķināt pirmā līmeņa pašu kapitāla korekcijas. PVK neietekmē pašu kapitāla prasību noteikšanu saskaņā ar Regula (ES) Nr. 575/2013 92. pantu (izņemot gadījumus, kad piemēro izņēmumu attiecībā uz maziem tirdzniecības portfeļa darījumiem saskaņā ar minētās regulas 94. pantu). |
| --- | --- |

(4)

PVK nosaka tikai ar mērķi attiecīgā gadījumā aprēķināt pirmā līmeņa pašu kapitāla korekcijas. PVK neietekmē pašu kapitāla prasību noteikšanu saskaņā ar Regula (ES) Nr. 575/2013 92. pantu (izņemot gadījumus, kad piemēro izņēmumu attiecībā uz maziem tirdzniecības portfeļa darījumiem saskaņā ar minētās regulas 94. pantu).

| (5) | Lai iestādēm nodrošinātu konsekventu regulējumu PVK aprēķināšanai, ir nepieciešams skaidri definēts noteiktības mērķa līmenis un vērtēšanas nenoteiktības elementi, kas būtu jāņem vērā piesardzīgās vērtības noteikšanai, kā arī definēta metodika, ar ko panākt nepieciešamo noteiktības līmeni, pamatojoties uz pašreizējiem tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(5)

Lai iestādēm nodrošinātu konsekventu regulējumu PVK aprēķināšanai, ir nepieciešams skaidri definēts noteiktības mērķa līmenis un vērtēšanas nenoteiktības elementi, kas būtu jāņem vērā piesardzīgās vērtības noteikšanai, kā arī definēta metodika, ar ko panākt nepieciešamo noteiktības līmeni, pamatojoties uz pašreizējiem tirgus apstākļiem.

| (6) | Tirgus cenu nenoteiktības, pozīcijas slēgšanas vai likvidācijas izdevumu un modeļa riska PVK būtu jāaprēķina, pamatojoties uz vērtēšanas riska darījumiem, kas balstīti uz finanšu instrumentiem vai finanšu instrumentu portfeļiem. Šajā nolūkā finanšu instrumentus var kombinēt portfeļos, ja attiecībā uz tirgus cenu nenoteiktības un pozīcijas slēgšanas vai likvidācijas izdevumu PVK instrumentus vērtē, pamatojoties uz to pašu riska faktoru, vai ja attiecībā uz modeļa riska PVK instrumentus vērtē, pamatojoties uz to pašu cenu noteikšanas modeli. |
| --- | --- |

(6)

Tirgus cenu nenoteiktības, pozīcijas slēgšanas vai likvidācijas izdevumu un modeļa riska PVK būtu jāaprēķina, pamatojoties uz vērtēšanas riska darījumiem, kas balstīti uz finanšu instrumentiem vai finanšu instrumentu portfeļiem. Šajā nolūkā finanšu instrumentus var kombinēt portfeļos, ja attiecībā uz tirgus cenu nenoteiktības un pozīcijas slēgšanas vai likvidācijas izdevumu PVK instrumentus vērtē, pamatojoties uz to pašu riska faktoru, vai ja attiecībā uz modeļa riska PVK instrumentus vērtē, pamatojoties uz to pašu cenu noteikšanas modeli.

| (7) | Ņemot vērā, ka dažas PVK, kas attiecas uz vērtēšanas nenoteiktību, nav saskaitāmas, apkopošanas pieeja, ar kuru var ņemt vērā ar diversifikāciju saistītos ieguvumus, būtu pieļaujama dažās PVK kategorijās attiecībā uz PVK elementiem, kas neattiecas uz patiesajā vērtībā neiekļautu paredzamās izstāšanās izmaksu elementu. Lai apkopotu PVK, būtu jāpadara iespējama arī ar diversifikāciju saistīto ieguvumu saņemšana no paredzamās vērtības un piesardzīgās vērtības starpības, lai bankas, kuru patiesā vērtība jau ir piesardzīgāka par paredzamo vērību, nesaņemtu mazāk ar diversifikāciju saistītos ieguvumu nekā tās bankas, kas paredzamo vērtību izmanto kā patieso vērtību. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā, ka dažas PVK, kas attiecas uz vērtēšanas nenoteiktību, nav saskaitāmas, apkopošanas pieeja, ar kuru var ņemt vērā ar diversifikāciju saistītos ieguvumus, būtu pieļaujama dažās PVK kategorijās attiecībā uz PVK elementiem, kas neattiecas uz patiesajā vērtībā neiekļautu paredzamās izstāšanās izmaksu elementu. Lai apkopotu PVK, būtu jāpadara iespējama arī ar diversifikāciju saistīto ieguvumu saņemšana no paredzamās vērtības un piesardzīgās vērtības starpības, lai bankas, kuru patiesā vērtība jau ir piesardzīgāka par paredzamo vērību, nesaņemtu mazāk ar diversifikāciju saistītos ieguvumu nekā tās bankas, kas paredzamo vērtību izmanto kā patieso vērtību.

| (8) | Tā kā iestādes ar maziem tirdzniecības portfeļa darījumiem parasti ir pakļautas ierobežotai vērtēšanas nenoteiktībai, tām attiecībā uz PVK aplēšanu būtu jāļauj piemērot vienkāršāka pieeja nekā iestādēm, kurām ir lielāki patiesās vērtības portfeļi. Lai noteiktu, vai var piemērot vienkāršāku pieeju, patiesās vērtības portfeļu izmērs būtu jānovērtē katrā kapitāla prasību aprēķināšanas līmenī. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā iestādes ar maziem tirdzniecības portfeļa darījumiem parasti ir pakļautas ierobežotai vērtēšanas nenoteiktībai, tām attiecībā uz PVK aplēšanu būtu jāļauj piemērot vienkāršāka pieeja nekā iestādēm, kurām ir lielāki patiesās vērtības portfeļi. Lai noteiktu, vai var piemērot vienkāršāku pieeju, patiesās vērtības portfeļu izmērs būtu jānovērtē katrā kapitāla prasību aprēķināšanas līmenī.

| (9) | Lai kompetentās iestādes spētu novērtēt, vai minētās iestādes ir pareizi piemērojušas nepieciešamās prasības par PVK kopējā līmeņa novērtēšanu, iestādēm būtu jāuztur piemērota dokumentācija, sistēmas un kontrole. |
| --- | --- |

(9)

Lai kompetentās iestādes spētu novērtēt, vai minētās iestādes ir pareizi piemērojušas nepieciešamās prasības par PVK kopējā līmeņa novērtēšanu, iestādēm būtu jāuztur piemērota dokumentācija, sistēmas un kontrole.

| (10) | Šīs regulas pamatā ir regulatīvu tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai. |
| --- | --- |

(10)

Šīs regulas pamatā ir regulatīvu tehnisko standartu projekts, ko Eiropas Banku iestāde iesniegusi Komisijai.

| (11) | Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropa Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (2) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropa Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (2) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Metodika papildu vērtības korekciju (PVK) aprēķināšanai

Iestādes kopējās papildu vērtības korekcijas (PVK), kas nepieciešamas, lai patiesās vērtības pielāgotu piesardzīgajai vērtībai, aprēķina reizi ceturksnī saskaņā ar 3. nodaļā noteikto metodi, izņemot gadījumos, ja iestādes atbilst nosacījumiem, lai piemērotu 2. nodaļā paredzēto metodi.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “vērtēšanas pozīcija” ir finanšu instruments vai prece, vai finanšu instrumentu vai preču portfelis, kas turēts gan tirdzniecības, gan netirdzniecības portfeļos un novērtēts pēc patiesās vērtības; |
| --- | --- |

a)

“vērtēšanas pozīcija” ir finanšu instruments vai prece, vai finanšu instrumentu vai preču portfelis, kas turēts gan tirdzniecības, gan netirdzniecības portfeļos un novērtēts pēc patiesās vērtības;

| b) | “vērtēšanas dati” ir tirgū novērojams vai nenovērojams parametrs vai parametru matrica, kas ietekmē vērtēšanas pozīcijas patieso vērtību; |
| --- | --- |

b)

“vērtēšanas dati” ir tirgū novērojams vai nenovērojams parametrs vai parametru matrica, kas ietekmē vērtēšanas pozīcijas patieso vērtību;

| c) | “vērtēšanas riska darījums” ir vērtēšanas pozīciju summa, kas ir jutīga pret vērtēšanas datu izmaiņām. |
| --- | --- |

c)

“vērtēšanas riska darījums” ir vērtēšanas pozīciju summa, kas ir jutīga pret vērtēšanas datu izmaiņām.

3. pants

Tirgus datu avoti

1.   Ja iestādes PVK aprēķina, pamatojoties uz tirgus datiem, tās, ievērojot šajā pantā aprakstītos pielāgojumus, ņem vērā tādu pašu tirgus datu amplitūdu kā attiecībā uz datiem, kas vajadzības gadījumā izmantoti Regulas (ES) Nr. 575/2013 105. panta 8. punktā minētajā neatkarīgas cenu pārbaudes (NCP) procesā.

2.   Lai noteiktu piesardzīgu vērtību, iestādes ņem vērā pilnu pieejamo un uzticamo tirgus datu avotu amplitūdu, tostarp attiecīgā gadījumā visus šādus elementus:

| a) | biržas cenas likvīdā tirgū; |
| --- | --- |

a)

biržas cenas likvīdā tirgū;

| b) | darījumus ar tieši tādiem pašiem vai līdzīgiem instrumentiem no pašas iestādes reģistriem vai, ja pieejams, tirgū veiktos darījumus; |
| --- | --- |

b)

darījumus ar tieši tādiem pašiem vai līdzīgiem instrumentiem no pašas iestādes reģistriem vai, ja pieejams, tirgū veiktos darījumus;

| c) | tirgojamus piedāvājumus no brokeriem un citiem tirgus dalībniekiem; |
| --- | --- |

c)

tirgojamus piedāvājumus no brokeriem un citiem tirgus dalībniekiem;

| d) | vienprātības pakalpojumu datus; |
| --- | --- |

d)

vienprātības pakalpojumu datus;

| e) | indikatīvas brokeru kotētās cenas; |
| --- | --- |

e)

indikatīvas brokeru kotētās cenas;

| f) | darījuma partnera nodrošinājuma vērtējumus. |
| --- | --- |

f)

darījuma partnera nodrošinājuma vērtējumus.

3.   Gadījumos, kad uz ekspertu viedokli balstītu pieeju piemēro 9., 10. un 11. panta mērķiem, ņem vērā arī alternatīvas metodes un informācijas avotus, tostarp attiecīgā gadījumā katru no turpmāk minētajiem:

| a) | izmanto aizstājējdatus, kas balstīti uz līdzīgiem instrumentiem, par kuriem ir pieejami pietiekami dati; |
| --- | --- |

a)

izmanto aizstājējdatus, kas balstīti uz līdzīgiem instrumentiem, par kuriem ir pieejami pietiekami dati;

| b) | piemēro piesardzīgas pārvirzes uz vērtēšanas datiem; |
| --- | --- |

b)

piemēro piesardzīgas pārvirzes uz vērtēšanas datiem;

| c) | identificē instrumenta vērtības dabiskās robežas. |
| --- | --- |

c)

identificē instrumenta vērtības dabiskās robežas.

II NODAĻA

VIENKĀRŠOTA PIEEJA ATTIECĪBĀ UZ PVK NOTEIKŠANU

4. pants

Vienkāršotās pieejas izmantošanas nosacījumi

1.   Iestādes šajā nodaļā aprakstīto vienkāršoto pieeju var piemērot tikai tad, ja pēc patiesās vērtības vērtēto aktīvu un saistību absolūtās vērtības summa, kā tā uzrādīta iestādes finanšu pārskatos saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu, ir mazāka par EUR 15 miljardiem.

2.   No 1. punkta aprēķina izslēdz pilnīgi sakrītošus izlīdzinošos aktīvus un saistības, kas novērtēti pēc patiesās vērtības. Attiecībā uz aktīviem un saistībām, kuri vērtēti pēc patiesās vērtības un kuru grāmatvedības vērtēšanas izmaiņām ir daļēja vai nekāda ietekme uz pirmā līmeņa pamata kapitālu, to vērtība būtu jāiekļauj tikai proporcionāli pret attiecīgās vērtēšanas izmaiņu ietekmi uz pirmā līmeņa pamata kapitālu.

3.   Šā panta 1. punktā minēto robežvērtību piemēro tikai individuāli un konsolidēti. Ja robežvērtība tiek pārsniegta konsolidēti, visiem konsolidācijā iekļautajiem uzņēmumiem piemēro pamata pieeju.

4.   Ja iestādes, kas piemēro vienkāršoto pieeju, divu secīgu ceturkšņu laikā nespēj izpildīt 1. punktā minētos nosacījumus, tās nekavējoties informē attiecīgo kompetento iestādi un vienojas par 3. nodaļā minētās pieejas īstenošanas plānu nākamajiem diviem ceturkšņiem.

5. pants

PVK noteikšana saskaņā ar vienkāršoto pieeju

Iestādes saskaņā ar vienkāršoto pieeju PVK aprēķina kā 0,1 % no to patiesajā vērtībā novērtēto aktīvu un saistību absolūtās vērtības summas, kas ietilpst 4. pantā noteiktajā aprēķina robežvērtībā.

6. pants

Kopējo PVK, kas aprēķinātas saskaņā ar vienkāršoto pieeju, noteikšana

Iestādēm, kas izmanto vienkāršoto pieeju, 1. panta nolūkā kopējās PVK ir no 5. panta aprēķina izrietošās PVK.

III NODAĻA

PAMATA PIEEJA ATTIECĪBĀ UZ PVK NOTEIKŠANU

7. pants

Pārskats par pamata pieeju

1.   Iestādes PVK aprēķina saskaņā ar pamata pieeju, piemērojot šādu divu posmu pieeju:

| a) | tās par katru no Regulas (ES) Nr. 575/2013 105. panta 10. un 11. punktā minēto kategoriju (“kategoriju līmeņa PVK”) aprēķina PVK saskaņā ar šā panta 2. punktu; |
| --- | --- |

a)

tās par katru no Regulas (ES) Nr. 575/2013 105. panta 10. un 11. punktā minēto kategoriju (“kategoriju līmeņa PVK”) aprēķina PVK saskaņā ar šā panta 2. punktu;

| b) | tās summē no a) apakšpunkta izrietošās vērtības par katru kategorijas līmeņa PVK, lai 1. panta nolūkā sniegtu kopējās PVK. |
| --- | --- |

b)

tās summē no a) apakšpunkta izrietošās vērtības par katru kategorijas līmeņa PVK, lai 1. panta nolūkā sniegtu kopējās PVK.

2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta nolūkos iestādes aprēķina kategorijas līmeņa PVK vienā no šādiem veidiem:

| a) | saskaņā ar 9.–17. pantu; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar 9.–17. pantu;

| b) | ja 9.–17. panta piemērošana nav iespējama attiecībā uz konkrētām pozīcijām, saskaņā ar “alternatīvu pieeju”, ar ko saistītos finanšu instrumentus identificē un PVK aprēķina kā šādu elementu summu:






  i) | 100 % no neto nerealizētās peļņas par saistītiem finanšu instrumentiem; |
| --- | --- | --- |

b)

ja 9.–17. panta piemērošana nav iespējama attiecībā uz konkrētām pozīcijām, saskaņā ar “alternatīvu pieeju”, ar ko saistītos finanšu instrumentus identificē un PVK aprēķina kā šādu elementu summu:

i)

100 % no neto nerealizētās peļņas par saistītiem finanšu instrumentiem;

| ii) | atvasināto instrumentu gadījumā – 10 % no saistīto finanšu instrumentu nosacītās vērtības; |
| --- | --- |

ii)

atvasināto instrumentu gadījumā – 10 % no saistīto finanšu instrumentu nosacītās vērtības;

| iii) | neatvasināto instrumentu gadījumā – 25 % no saistīto finanšu instrumentu patiesās vērtības un nerealizētās peļņas (kā noteikts i) punktā) starpības absolūtās vērtības. |
| --- | --- |

iii)

neatvasināto instrumentu gadījumā – 25 % no saistīto finanšu instrumentu patiesās vērtības un nerealizētās peļņas (kā noteikts i) punktā) starpības absolūtās vērtības.

Šā punkta pirmās daļas b) apakšpunkta i) punkta nolūkā “nerealizētā peļņa” nozīmē patiesās vērtības izmaiņas (ja tās ir pozitīvas) kopš laišanas tirdzniecībā, kas noteiktas, pamatojoties uz principu “pirmais iekšā – pirmais ārā”.

8. pants

Vispārīgi noteikumi attiecībā uz PVK aprēķināšanu saskaņā ar pamata pieeju

1.   Attiecībā uz aktīviem un saistībām, kuri vērtēti pēc patiesās vērtības un kuru grāmatvedības vērtēšanas izmaiņām ir daļēja vai nekāda ietekme uz pirmā līmeņa pamata kapitālu, PVK būtu jāaprēķina, balstoties tikai uz attiecīgās vērtēšanas izmaiņu proporciju, kas ietekmē pirmā līmeņa pamata kapitālu.

2.   Iestādes saistībā ar 14.–17. pantā aprakstītajām kategorijas līmeņa PVK cenšas panākt tāda līmeņa piesardzīgās vērtības noteiktību, kas ir līdzvērtīga 9.–13. pantā noteiktajam līmenim.

3.   Uzskata, ka PVK pārsniedz vērtības korekcijas, kas nepieciešamas, lai sasniegtu precizēto piesardzīgo vērtību, pār jebkuru korekciju, kura piemērota iestādes patiesajā vērtībā un ir identificējama kā attiecināma uz to pašu vērtēšanas nenoteiktības avotu kā PVK. Ja korekcija, kas piemērota iestādes patiesajā vērtībā, nav identificējama kā attiecināma uz konkrētu PVK kategoriju tajā līmenī, kurā aprēķina attiecīgās PVK, korekciju neiekļauj PVK aprēķinā.

4.   PVK vienmēr ir pozitīvs kategorijas līmenis, tostarp vērtēšanas riska darījuma līmenī, gan pirms apkopošanas, gan pēc tās.

9. pants

Tirgus cenas nenoteiktības PVK aprēķināšana

1.   Tirgus cenas nenoteiktības PVK aprēķina vērtēšanas riska darījuma līmenī (“atsevišķas tirgus cenas nenoteiktības PVK”).

2.   Novērtē, ka tirgus cenas nenoteiktības PVK ir nulles vērtība, ja ir izpildīti abi šādi nosacījumi:

| a) | iestādei ir droši pierādījumi par tirgojamu cenu vērtēšanas riska darījumam vai par cenu, kas ir nosakāma no uzticamiem datiem, pamatojoties uz likvīdu divvirzienu tirgu, kā aprakstīts Regulas (ES) Nr. 575/2013 338. panta 1. punkta otrajā daļā; |
| --- | --- |

a)

iestādei ir droši pierādījumi par tirgojamu cenu vērtēšanas riska darījumam vai par cenu, kas ir nosakāma no uzticamiem datiem, pamatojoties uz likvīdu divvirzienu tirgu, kā aprakstīts Regulas (ES) Nr. 575/2013 338. panta 1. punkta otrajā daļā;

| b) | tirgus datu avoti, kas norādīti 3. panta 2. punktā, neliecina par būtisku vērtēšanas nenoteiktību. |
| --- | --- |

b)

tirgus datu avoti, kas norādīti 3. panta 2. punktā, neliecina par būtisku vērtēšanas nenoteiktību.

3.   Ja vērtēšanas riska darījumu nevar uzrādīt kā tādu, kam PVK ir nulle, iestāde, novērtējot tirgus cenas nenoteiktības PVK, izmanto 3. pantā definētos datu avotus. Šādā gadījumā aprēķinu par tirgus cenas nenoteiktības PVK veic saskaņā ar 4. un 5. punktā aprakstīto.

4.   Iestādes aprēķina PVK vērtēšanas riska darījumiem, kas saistīti ar visiem vērtēšanas datiem, kuri izmantoti attiecīgajā vērtēšanas modelī.

| a) | Detalizētība, ar kādu novērtē minētās PVK, ir viena no šādām:






  i) | ja sadalītas pa komponentiem – visi vērtēšanas datus, kas nepieciešami, lai vērtēšanas pozīcijai aprēķinātu izstāšanas cenu; |
| --- | --- | --- |

a)

Detalizētība, ar kādu novērtē minētās PVK, ir viena no šādām:

i)

ja sadalītas pa komponentiem – visi vērtēšanas datus, kas nepieciešami, lai vērtēšanas pozīcijai aprēķinātu izstāšanas cenu;

| ii) | instrumenta cenu. |
| --- | --- |

ii)

instrumenta cenu.

| b) | Katru no a) apakšpunkta ii) punktā minētajiem vērtēšanas datiem aplūko atsevišķi. Ja vērtēšanas datus veido parametru matrica, PVK aprēķina, pamatojoties uz vērtēšanas riska darījumiem, kas saistīti ar katru no minētajā matricā esošajiem parametriem. Ja vērtēšanas dati neattiecas uz tirgojamiem instrumentiem, iestādes vērtēšanas datus un saistīto vērtēšanas riska darījumu attiecina uz tirgū tirgojamu instrumentu kopumu. Lai aprēķinātu PVK, iestādes vērtēšanas datu parametru skaitu var samazināt, izmantojot jebkuru piemērotu metodoloģiju, ja sniegtie parametri atbilst visām šīm prasībām:






  i) | samazinātā vērtēšanas riska darījuma kopējā vērtība ir tāda pati kā sākotnējā vērtēšanas riska darījuma kopējā vērtība; |
| --- | --- | --- |

b)

Katru no a) apakšpunkta ii) punktā minētajiem vērtēšanas datiem aplūko atsevišķi. Ja vērtēšanas datus veido parametru matrica, PVK aprēķina, pamatojoties uz vērtēšanas riska darījumiem, kas saistīti ar katru no minētajā matricā esošajiem parametriem. Ja vērtēšanas dati neattiecas uz tirgojamiem instrumentiem, iestādes vērtēšanas datus un saistīto vērtēšanas riska darījumu attiecina uz tirgū tirgojamu instrumentu kopumu. Lai aprēķinātu PVK, iestādes vērtēšanas datu parametru skaitu var samazināt, izmantojot jebkuru piemērotu metodoloģiju, ja sniegtie parametri atbilst visām šīm prasībām:

i)

samazinātā vērtēšanas riska darījuma kopējā vērtība ir tāda pati kā sākotnējā vērtēšanas riska darījuma kopējā vērtība;

| ii) | samazinātais parametru kopums var būt attiecināms uz tirgū tirgojamu instrumentu kopumu; |
| --- | --- |

ii)

samazinātais parametru kopums var būt attiecināms uz tirgū tirgojamu instrumentu kopumu;

| iii) | attiecība dispersijas mērs 2 (definēts turpmāk) pret dispersijas mēru 1 (definēts turpmāk), saskaņā ar vēsturiskiem datiem no 100 nesenākajām tirdzniecības dienām, ir mazāka par 0,1. |
| --- | --- |

iii)

attiecība dispersijas mērs 2 (definēts turpmāk) pret dispersijas mēru 1 (definēts turpmāk), saskaņā ar vēsturiskiem datiem no 100 nesenākajām tirdzniecības dienām, ir mazāka par 0,1.

| c) | Šā punkta nolūkos “dispersijas mērs 1” nozīmē vērtēšanas riska darījuma peļņas un zaudējumu dispersiju, pamatojoties uz nesamazinātajiem vērtēšanas datiem, un “dispersijas mērs 2” nozīmē vērtēšanas riska darījuma peļņas un zaudējumu dispersiju, pamatojoties uz nesamazinātajiem vērtēšanas datiem, atņemot vērtēšanas riska darījumu, kura pamatā ir samazinātie vērtēšanas dati. Ja tiek izmantots samazināts parametru skaits, lai aprēķinātu PVK, konstatējums par to, ka b) apakšpunktā minētie kritēriji ir izpildīti, vismaz reizi gadā tiek pakļauts neatkarīgai kontroles funkciju pārbaudei, izmantojot ieskaita metodiku un iekšējo validāciju. |
| --- | --- |

c)

Šā punkta nolūkos “dispersijas mērs 1” nozīmē vērtēšanas riska darījuma peļņas un zaudējumu dispersiju, pamatojoties uz nesamazinātajiem vērtēšanas datiem, un “dispersijas mērs 2” nozīmē vērtēšanas riska darījuma peļņas un zaudējumu dispersiju, pamatojoties uz nesamazinātajiem vērtēšanas datiem, atņemot vērtēšanas riska darījumu, kura pamatā ir samazinātie vērtēšanas dati. Ja tiek izmantots samazināts parametru skaits, lai aprēķinātu PVK, konstatējums par to, ka b) apakšpunktā minētie kritēriji ir izpildīti, vismaz reizi gadā tiek pakļauts neatkarīgai kontroles funkciju pārbaudei, izmantojot ieskaita metodiku un iekšējo validāciju.

5.   Tirgus cenas nenoteiktības PVK nosaka šādi:

| a) | ja ir pietiekami datu, lai vērtēšanas datiem izveidotu virkni ar ticamām vērtībām:






  i) | attiecībā uz vērtēšanas datiem, kuru ticamo vērtību virknes pamatā ir izstāšanās cenas, iestādes novērtē tādu punktu virknē, par ko iestādes ir 90 % pārliecinātas, ka tās varētu izstāties no vērtēšanas riska darījuma par to pašu vai labāku cenu; |
| --- | --- | --- |

a)

ja ir pietiekami datu, lai vērtēšanas datiem izveidotu virkni ar ticamām vērtībām:

i)

attiecībā uz vērtēšanas datiem, kuru ticamo vērtību virknes pamatā ir izstāšanās cenas, iestādes novērtē tādu punktu virknē, par ko iestādes ir 90 % pārliecinātas, ka tās varētu izstāties no vērtēšanas riska darījuma par to pašu vai labāku cenu;

| ii) | attiecībā uz vērtēšanas datiem, kuru ticamo vērtību pamatā ir vidējās cenas, iestādes novērtē tādu punktu virknē, par ko iestādes ir 90 % pārliecinātas, ka vidējā cena, ko tās varētu sasniegt, izstājoties no vērtēšanas riska darījuma, būtu tāda pati cena vai lielāka; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz vērtēšanas datiem, kuru ticamo vērtību pamatā ir vidējās cenas, iestādes novērtē tādu punktu virknē, par ko iestādes ir 90 % pārliecinātas, ka vidējā cena, ko tās varētu sasniegt, izstājoties no vērtēšanas riska darījuma, būtu tāda pati cena vai lielāka;

| b) | ja nav pietiekamu datu, lai izveidotu ticamu vērtību virkni vērtēšanas datiem, iestādes izmanto uz ekspertu viedokli balstītu pieeju, kurā tiek izmantota pieejamā kvantitatīvā un kvalitatīvā informācija, lai panāktu vērtēšanas datu tāda līmeņa piesardzīgās vērtības noteiktību, kas ir līdzvērtīga a) apakšpunktā noteiktajam līmenim. Iestādes informē kompetentās iestādes par vērtēšanas riska darījumiem, kuriem piemēro šo pieeju, un par metodiku, ko izmanto PVK noteikšanai; |
| --- | --- |

b)

ja nav pietiekamu datu, lai izveidotu ticamu vērtību virkni vērtēšanas datiem, iestādes izmanto uz ekspertu viedokli balstītu pieeju, kurā tiek izmantota pieejamā kvantitatīvā un kvalitatīvā informācija, lai panāktu vērtēšanas datu tāda līmeņa piesardzīgās vērtības noteiktību, kas ir līdzvērtīga a) apakšpunktā noteiktajam līmenim. Iestādes informē kompetentās iestādes par vērtēšanas riska darījumiem, kuriem piemēro šo pieeju, un par metodiku, ko izmanto PVK noteikšanai;

| c) | iestādes aprēķina tirgus cenas nenoteiktības PVK, pamatojoties uz vienu no šādām pieejām:






  i) | tās starpību starp vērtēšanas datu vērtībām, ko aplēš saskaņā ar a) vai b) apakšpunktu, un vērtēšanas datu vērtībām, ko izmanto patiesās vērtības aprēķināšanai, piemēro katras vērtēšanas pozīcijas vērtēšanas riska darījumiem; |
| --- | --- | --- |

c)

iestādes aprēķina tirgus cenas nenoteiktības PVK, pamatojoties uz vienu no šādām pieejām:

i)

tās starpību starp vērtēšanas datu vērtībām, ko aplēš saskaņā ar a) vai b) apakšpunktu, un vērtēšanas datu vērtībām, ko izmanto patiesās vērtības aprēķināšanai, piemēro katras vērtēšanas pozīcijas vērtēšanas riska darījumiem;

| ii) | tās apvieno vērtēšanas datu vērtības, ko aprēķina saskaņā ar a) vai b) apakšpunktu, un, pamatojoties uz šīm vērtībām, tās pārvērtē vērtēšanas pozīcijas. Iestādes piemēro starpību starp pārvērtētajām pozīcijām un pēc patiesās vērtības vērtētajām pozīcijām. |
| --- | --- |

ii)

tās apvieno vērtēšanas datu vērtības, ko aprēķina saskaņā ar a) vai b) apakšpunktu, un, pamatojoties uz šīm vērtībām, tās pārvērtē vērtēšanas pozīcijas. Iestādes piemēro starpību starp pārvērtētajām pozīcijām un pēc patiesās vērtības vērtētajām pozīcijām.

6.   Iestādes aprēķina kopējo kategoriju līmeņa PVK tirgus cenu nenoteiktībai, atsevišķu tirgus cenu nenoteiktību PVK piemērojot formulas, kas noteiktas pielikumā izklāstītajā 1. vai 2. metodē.

10. pants

Pozīcijas slēgšanas vai likvidācijas izdevumu PVK aprēķināšana

1.   Pozīcijas slēgšanas vai likvidācijas izdevumu PVK aprēķina vērtēšanas riska darījuma līmenī (“atsevišķu slēgšanas vai likvidācijas izdevumu PVK”).

2.   Ja iestāde ir aprēķinājusi tirgus cenas nenoteiktības PVK vērtēšanas riska darījumiem, pamatojoties uz izstāšanās cenu, var uzskatīt, ka slēgšanas vai likvidācijas izdevumu PVK ir nulles vērtība.

3.   Ja iestāde piemēro Regulas (ES) Nr. 575/2013 105. panta 5. punktā minēto izņēmumu, var uzskatīt, ka slēgšanas vai likvidācijas izdevumu PVK ir nulles vērtība ar nosacījumu, ka iestāde sniedz pierādījumus, ka tā ir par 90 % pārliecināta par pietiekamas likviditātes esību, lai no saistītajiem vērtēšanas riska darījumiem varētu izstāties par vidēju cenu.

4.   Ja vērtēšanas riska darījumu nevar uzrādīt kā tādu, kam slēgšanas vai likvidācijas izdevumu PVK ir nulle, iestādes izmanto 3. pantā definētos datu avotus. Šādā gadījumā aprēķinu par slēgšanas vai likvidācijas izdevumu PVK veic saskaņā ar šā panta 5. un 6. punktā aprakstīto.

5.   Iestādes aprēķina slēgšanas vai likvidācijas izdevumu PVK par vērtēšanas riska darījumiem saistībā ar visiem vērtēšanas datiem, ko izmanto attiecīgajā vērtēšanas modelī.

| a) | Detalizētība, ar kādu novērtē slēgšanas vai likvidācijas izdevumu PVK, ir viena no šādām:






  i) | ja sadalītas pa komponentiem – visus vērtēšanas datus, kas nepieciešami, lai vērtēšanas pozīcijai aprēķinātu izstāšanās cenu; |
| --- | --- | --- |

a)

Detalizētība, ar kādu novērtē slēgšanas vai likvidācijas izdevumu PVK, ir viena no šādām:

i)

ja sadalītas pa komponentiem – visus vērtēšanas datus, kas nepieciešami, lai vērtēšanas pozīcijai aprēķinātu izstāšanās cenu;

| ii) | instrumenta cenu. |
| --- | --- |

ii)

instrumenta cenu.

| b) | Katru no a) apakšpunkta ii) punktā minētajiem vērtēšanas datiem aplūko atsevišķi. Ja vērtēšanas datus veido parametru matrica, iestādes slēgšanas vai likvidācijas izdevumu PVK aprēķina, pamatojoties uz vērtēšanas riska darījumiem, kas saistīti ar katru no minētajā matricā esošajiem parametriem. Ja vērtēšanas dati neattiecas uz tirgojamiem instrumentiem, iestādes vērtēšanas datus un saistīto vērtēšanas riska darījumu skaidri attiecina uz tirgū tirgojamu instrumentu kopumu. Lai aprēķinātu PVK, iestādes vērtēšanas datu parametru skaitu var samazināt, izmantojot jebkuru piemērotu metodiku, ja sniegtie parametri atbilst visām šīm prasībām:






  i) | samazinātās vērtības riska darījumu kopējā vērtība ir tāda pati kā sākotnējā vērtēšanas riska darījuma kopējā vērtība; |
| --- | --- | --- |

b)

Katru no a) apakšpunkta ii) punktā minētajiem vērtēšanas datiem aplūko atsevišķi. Ja vērtēšanas datus veido parametru matrica, iestādes slēgšanas vai likvidācijas izdevumu PVK aprēķina, pamatojoties uz vērtēšanas riska darījumiem, kas saistīti ar katru no minētajā matricā esošajiem parametriem. Ja vērtēšanas dati neattiecas uz tirgojamiem instrumentiem, iestādes vērtēšanas datus un saistīto vērtēšanas riska darījumu skaidri attiecina uz tirgū tirgojamu instrumentu kopumu. Lai aprēķinātu PVK, iestādes vērtēšanas datu parametru skaitu var samazināt, izmantojot jebkuru piemērotu metodiku, ja sniegtie parametri atbilst visām šīm prasībām:

i)

samazinātās vērtības riska darījumu kopējā vērtība ir tāda pati kā sākotnējā vērtēšanas riska darījuma kopējā vērtība;

| ii) | samazinātais parametru kopums var būt attiecināms uz tirgū tirgojamu instrumentu kopumu; |
| --- | --- |

ii)

samazinātais parametru kopums var būt attiecināms uz tirgū tirgojamu instrumentu kopumu;

| iii) | attiecība dispersijas mērs 2 pret dispersijas mēru 1 saskaņā ar vēsturiskiem datiem no 100 nesenākajām tirdzniecības dienām ir mazāka par 0,1. |
| --- | --- |

iii)

attiecība dispersijas mērs 2 pret dispersijas mēru 1 saskaņā ar vēsturiskiem datiem no 100 nesenākajām tirdzniecības dienām ir mazāka par 0,1.

Šā punkta nolūkos “dispersijas mērs 1” nozīmē vērtēšanas riska darījuma peļņas un zaudējumu dispersiju, pamatojoties uz nesamazinātajiem vērtēšanas datiem, un “dispersijas mērs 2” nozīmē vērtēšanas riska darījuma peļņas un zaudējumu dispersiju, pamatojoties uz nesamazinātajiem vērtēšanas datiem, atņemot vērtēšanas riska darījumu, kura pamatā ir samazinātie vērtēšanas dati.

| c) | Ja tiek izmantots samazināts parametru skaits, lai aprēķinātu PVK, konstatējums par to, ka b) apakšpunktā minētie kritēriji ir izpildīti, vismaz reizi gadā tiek pakļauts neatkarīgai kontroles funkciju pārbaudei un iekšējai validācijai. |
| --- | --- |

c)

Ja tiek izmantots samazināts parametru skaits, lai aprēķinātu PVK, konstatējums par to, ka b) apakšpunktā minētie kritēriji ir izpildīti, vismaz reizi gadā tiek pakļauts neatkarīgai kontroles funkciju pārbaudei un iekšējai validācijai.

6.   Slēgšanas vai likvidācijas izdevumu PVK nosaka šādi:

| a) | ja ir pietiekami dati, lai vērtēšanas datiem izveidotu virkni ar ticamām pieprasījuma/piedāvājuma starpībām, iestādes novērtē tādu punktu virknē, par ko iestādes ir 90 % pārliecinātas, ka starpība, ko tās varētu iegūt, izstājoties no vērtēšanas riska darījuma, būtu tāda pati cena vai lielāka; |
| --- | --- |

a)

ja ir pietiekami dati, lai vērtēšanas datiem izveidotu virkni ar ticamām pieprasījuma/piedāvājuma starpībām, iestādes novērtē tādu punktu virknē, par ko iestādes ir 90 % pārliecinātas, ka starpība, ko tās varētu iegūt, izstājoties no vērtēšanas riska darījuma, būtu tāda pati cena vai lielāka;

| b) | ja nav pietiekamu datu, lai izveidotu virkni ar ticamām pieprasījuma/piedāvājuma starpībām, iestādes piemēro uz ekspertu viedokli balstītu pieeju, kurā tiek izmantota pieejamā kvantitatīvā un kvalitatīvā informācija, lai panāktu tāda līmeņa piesardzīgās vērtības noteiktību, kas ir līdzvērtīga noteiktajam līmenim gadījumos, kad ir pieejama ticamo vērtību virkne. Iestādes informē kompetentās iestādes par vērtēšanas riska darījumiem, kuriem piemēro šo pieeju, un par metodiku, ko izmanto PVK noteikšanai; |
| --- | --- |

b)

ja nav pietiekamu datu, lai izveidotu virkni ar ticamām pieprasījuma/piedāvājuma starpībām, iestādes piemēro uz ekspertu viedokli balstītu pieeju, kurā tiek izmantota pieejamā kvantitatīvā un kvalitatīvā informācija, lai panāktu tāda līmeņa piesardzīgās vērtības noteiktību, kas ir līdzvērtīga noteiktajam līmenim gadījumos, kad ir pieejama ticamo vērtību virkne. Iestādes informē kompetentās iestādes par vērtēšanas riska darījumiem, kuriem piemēro šo pieeju, un par metodiku, ko izmanto PVK noteikšanai;

| c) | iestādes aprēķina slēgšanas vai likvidācijas izdevumu PVK, piemērojot 50 % no lēstās pieprasījuma/piedāvājuma starpības, kas aprēķināta saskaņā ar a) vai b) apakšpunktu, attiecībā uz vērtēšanas riska darījumiem saistībā ar 5. punktā definētajiem vērtēšanas datiem. |
| --- | --- |

c)

iestādes aprēķina slēgšanas vai likvidācijas izdevumu PVK, piemērojot 50 % no lēstās pieprasījuma/piedāvājuma starpības, kas aprēķināta saskaņā ar a) vai b) apakšpunktu, attiecībā uz vērtēšanas riska darījumiem saistībā ar 5. punktā definētajiem vērtēšanas datiem.

7.   Iestādes aprēķina kopējās kategoriju līmeņa PVK slēgšanas vai likvidācijas izdevumiem, atsevišķām slēgšanas vai likvidācijas izdevumu PVK piemērojot formulas, kas noteiktas pielikumā izklāstītajā 1. vai 2. metodē.

11. pants

Modeļa riska PVK aprēķināšana

1.   Iestādes aplēš modeļa riska PVK katram vērtēšanas modelim (“atsevišķa modeļa riska PVK”), ņemot vērā vērtēšanas modeļa risku, kas rodas sakarā ar iespējamo virkni ar dažādiem modeļiem vai modeļu kalibrējumiem, ko izmanto tirgus dalībnieki, un sakarā ar to, ka nav noteikta fiksēta izstāšanās cena par konkrētu produktu, kas tiek novērtēts. Iestādes neņem vērā vērtēšanas modeļa risku, kas rodas sakarā ar tirgū atvasinātu parametru kalibrēšanu un ko ietver saskaņā ar 9. pantu.

2.   Modeļa riska PVK aprēķina, izmantojot vienu no 3. un 4. punktā noteiktajām pieejām.

3.   Ja iespējams, iestādes aprēķina modeļa riska PVK, nosakot virkni ticamu vērtējumu, ko iegūst ar alternatīvu, piemērotu modelēšanas un kalibrēšanas metožu palīdzību. Šajā gadījumā iestādes novērtē punktu tādā izrietošajā vērtējumu virknē, par ko iestādes ir 90 % pārliecinātas, ka tās varētu izstāties no vērtēšanas riska darījuma par tādu pašu cenu vai lielāku.

4.   Ja iestādes nespēj izmantot 3. punktā definēto pieeju, tās izmanto uz ekspertu viedokli balstītu pieeju, lai aplēstu modeļa riska PVK.

5.   Uz ekspertu viedokli balstītā pieejā ietver visus šādus elementus:

| a) | modelim būtisko produktu sarežģītību; |
| --- | --- |

a)

modelim būtisko produktu sarežģītību;

| b) | dažādas iespējamās matemātiskās metodes un modeļa parametrus, ja šie modeļa parametri nav saistīti ar tirgus mainīgajiem lielumiem; |
| --- | --- |

b)

dažādas iespējamās matemātiskās metodes un modeļa parametrus, ja šie modeļa parametri nav saistīti ar tirgus mainīgajiem lielumiem;

| c) | to, cik lielā mērā konkrēto produktu tirgus ir “vienvirziena tirgus”; |
| --- | --- |

c)

to, cik lielā mērā konkrēto produktu tirgus ir “vienvirziena tirgus”;

| d) | to, ciktāl konkrētajos produktos pastāv risks, ko nevar ierobežot; |
| --- | --- |

d)

to, ciktāl konkrētajos produktos pastāv risks, ko nevar ierobežot;

| e) | to, vai modelis spēj ņemt vērā portfelī ietverto produktu maksājumu attīstību. |
| --- | --- |

e)

to, vai modelis spēj ņemt vērā portfelī ietverto produktu maksājumu attīstību.

Iestādes informē kompetentās iestādes par modeļiem, kuriem piemēro šo pieeju, un par metodiku, ko izmanto PVK noteikšanai.

6.   Ja iestādes izmanto 4. punktā izklāstīto metodi, katru gadu jāapstiprina, vai šī metode izpilda piesardzības principu, salīdzinot šādus parametrus:

| a) | PVK, kas aprēķinātas, izmantojot 4. punktā aprakstīto metodi, ja tā tiktu piemērota reprezentatīvai to vērtēšanas modeļu izlasei, kuriem iestāde piemēro 3. punktā izklāstīto metodi; un |
| --- | --- |

a)

PVK, kas aprēķinātas, izmantojot 4. punktā aprakstīto metodi, ja tā tiktu piemērota reprezentatīvai to vērtēšanas modeļu izlasei, kuriem iestāde piemēro 3. punktā izklāstīto metodi; un

| b) | PVK, kas noteiktas ar 3. punktā definēto metodi, tai pašai vērtēšanas modeļu izlasei. |
| --- | --- |

b)

PVK, kas noteiktas ar 3. punktā definēto metodi, tai pašai vērtēšanas modeļu izlasei.

7.   Iestādes aprēķina kopējās kategoriju līmeņa PVK modeļa riskam, atsevišķu modeļa risku PVK piemērojot formulas, kas noteiktas pielikumā izklāstītajā 1. vai 2. metodē.

12. pants

Nenopelnīto peļņu no kredītu likmju starpības PVK aprēķināšana

1.   Iestādes aprēķina nenopelnīto peļņu no kredītu likmju starpības PVK, lai atspoguļotu vērtēšanas nenoteiktību korekcijā, kas nepieciešama saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu, lai iekļautu darījuma partnera saistību nepildīšanas attiecībā uz atvasināto instrumentu pozīcijām dēļ paredzamo zaudējumu pašreizējo vērtību.

2.   Iestādes to PVK elementu, kas attiecas uz tirgus cenas nenoteiktību, iekļauj tirgus cenu nenoteiktības PVK kategorijā. PVK elementu, kas attiecas uz pozīcijas slēgšanas vai likvidācijas izdevumu nenoteiktību, iekļauj pozīcijas slēgšanas vai likvidācijas izdevumu PVK kategorijā. PVK elementu, kas attiecas uz modeļa risku, iekļauj modeļa riska PVK kategorijā.

13. pants

Ieguldījumu veikšanas un finansējumu piesaistīšanas izmaksu PVK aprēķināšana

1.   Iestādes aprēķina ieguldījumu veikšanas un finansējumu piesaistīšanas izmaksu PVK, lai atspoguļotu vērtēšanas nenoteiktību finansējuma piesaistīšanas izmaksās, kad tās aprēķina izstāšanās cenu saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu.

2.   Iestādes PVK elementu, kas attiecas uz tirgus cenas nenoteiktību, iekļauj tirgus cenu nenoteiktības PVK kategorijā. PVK elementu, kas attiecas uz pozīcijas slēgšanas vai likvidācijas izdevumu nenoteiktību, iekļauj pozīcijas slēgšanas vai likvidācijas izdevumu PVK kategorijā. PVK elementu, kas attiecas uz modeļa risku, iekļauj modeļa riska PVK kategorijā.

14. pants

Koncentrētu pozīciju PVK aprēķināšana

1.   Iestādes aplēš koncentrētu pozīciju PVK koncentrētām vērtēšanas pozīcijām (“atsevišķas koncentrētu pozīciju PVK”), piemērojot šādu trīs posmu pieeju:

| a) | tās identificē koncentrētas vērtēšanas pozīcijas; |
| --- | --- |

a)

tās identificē koncentrētas vērtēšanas pozīcijas;

| b) | katrai identificētajai koncentrētai vērtēšanas pozīcijai tās aprēķina piesardzīgas izstāšanās periodu, ja nav tirgus cenas, ko var piemērot vērtēšanas pozīciju lielumam; |
| --- | --- |

b)

katrai identificētajai koncentrētai vērtēšanas pozīcijai tās aprēķina piesardzīgas izstāšanās periodu, ja nav tirgus cenas, ko var piemērot vērtēšanas pozīciju lielumam;

| c) | ja piesardzīgās izstāšanās periods pārsniedz 10 dienas, tās PVK aprēķina, ņemot vērā vērtēšanas datu svārstīgumu, pieprasījuma/piedāvājuma starpības svārstīgumu un hipotētiskās izstāšanās stratēģijas ietekmi uz tirgus cenām. |
| --- | --- |

c)

ja piesardzīgās izstāšanās periods pārsniedz 10 dienas, tās PVK aprēķina, ņemot vērā vērtēšanas datu svārstīgumu, pieprasījuma/piedāvājuma starpības svārstīgumu un hipotētiskās izstāšanās stratēģijas ietekmi uz tirgus cenām.

2.   Piemērojot 1. punkta a) apakšpunktu, identificējot koncentrētas vērtēšanas pozīcijas, ņem vērā visus šādus elementus:

| a) | visu to vērtēšanas pozīciju lielumu, kuras ir būtiskas saistītā tirgus likviditātei; |
| --- | --- |

a)

visu to vērtēšanas pozīciju lielumu, kuras ir būtiskas saistītā tirgus likviditātei;

| b) | iestādes spēju veikt tirdzniecību attiecīgajā tirgū; |
| --- | --- |

b)

iestādes spēju veikt tirdzniecību attiecīgajā tirgū;

| c) | vidējo dienas tirgus apjomu un iestādes ierasto dienas tirdzniecības apjomu.
  Iestādes izstrādā un dokumentē metodiku, ko tās piemēro, lai noteiktu koncentrētas vērtēšanas pozīcijas, attiecībā uz kurām ir jāaprēķina koncentrētu pozīciju PVK. |
| --- | --- |

c)

vidējo dienas tirgus apjomu un iestādes ierasto dienas tirdzniecības apjomu.

Iestādes izstrādā un dokumentē metodiku, ko tās piemēro, lai noteiktu koncentrētas vērtēšanas pozīcijas, attiecībā uz kurām ir jāaprēķina koncentrētu pozīciju PVK.

3.   Iestādes aprēķina kopējo kategoriju līmeņa PVK koncentrētu pozīciju PVK kā atsevišķu koncentrētu pozīciju PVK summu.

15. pants

Turpmāko administratīvo izmaksu PVK aprēķināšana

1.   Ja iestāde aprēķina tirgus cenu nenoteiktības un pozīcijas slēgšanas vai likvidācijas izdevumu PVK vērtēšanas riska darījumiem, kas nozīmē pilnīgu izstāšanos no riska darījuma, iestāde var uzskatīt, ka turpmākām administratīvām izmaksām PVK ir nulle.

2.   Ja vērtēšanas riska darījumu nevar uzrādīt kā tādu, kam PVK ir nulle saskaņā ar 1. punktu, iestādes aprēķina turpmākās administratīvās izmaksas PVK (“atsevišķas turpmākās administratīvās izmaksas PVK”), ņemot vērā administratīvās izmaksas un turpmākās riska ierobežošanas izmaksas par to vērtēšanas riska darījumu paredzēto periodu, kuriem nepiemēro tiešu izstāšanās cenu attiecībā uz tādu pozīcijas slēgšanas vai likvidācijas izdevumu PVK, kuri tiek diskontēti, piemērojot likmi, kas pietuvināta bezriska likmei.

3.   Piemērojot 2. punktu, turpmākās administratīvās izmaksas ietver visas papildu personāla un nemainīgās izmaksas, kas varētu rasties saistībā ar portfeļa pārvaldīšanu, taču var pieņemt, ka, samazinoties portfeļa apjomam, šīs izmaksas samazināsies.

4.   Iestādes aprēķina kopējo kategoriju līmeņa PVK turpmākām administratīvajām izmaksām kā atsevišķu turpmāko administratīvo izmaksu PVK summu.

16. pants

Priekšlaicīgas darījuma izbeigšanas PVK aprēķināšana

Iestādes aplēš priekšlaicīgas darījuma izbeigšanas PVK, ņemot vērā iespējamos zaudējumus, ko radītu klienta tirdzniecības darījumu ārpuslīgumiska priekšlaicīga izbeigšana. Priekšlaicīgas darījuma izbeigšanas PVK aprēķina, ņemot vērā to klienta tirdzniecības darījumu procentuālo īpatsvaru, kuri vēsturiski ir tikuši priekšlaicīgi izbeigti, un zaudējumus, kas rodas šādos gadījumos.

17. pants

Operacionālā riska PVK aprēķināšana

1.   Iestādes aplēš operacionālā riska PVK, aprēķinot iespējamos zaudējumus, kas var rasties ar vērtēšanas procesiem saistīto operacionālo risku rezultātā. Šajā aplēsē ietver to vērtēšanas pozīciju novērtējumu, attiecībā uz kurām tiek uzskatīts, ka bilances posteņu kontroles procesā tās ir pakļautas riskam, tostarp riskiem, kas izriet no juridiskiem strīdiem.

2.   Ja iestāde piemēro attīstītās mērīšanas pieeju attiecībā uz operacionālo risku, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas III sadaļas 4. nodaļā, tā var ziņot, ka operacionālā riska PVK ir nulle ar nosacījumu, ka tā sniedz pierādījumus, ka, veicot aprēķinu saskaņā ar attīstītās mērīšanas pieeju, pilnībā tiek ņemts vērā operacionālais risks saistībā ar vērtēšanas procesiem, kā noteikts saskaņā ar 1. punktu.

3.   Citos gadījumos, kas nav minēti 2. punktā, iestāde aprēķina operacionālā riska PVK kā 10 % no kopējo kategorijas līmeņa PVK summas tirgus cenu nenoteiktībai un pozīcijas slēgšanas vai likvidācijas izdevumiem.

IV NODAĻA

DOKUMENTĀCIJA, SISTĒMAS UN KONTROLES

18. pants

Dokumentācijas prasības

1.   Iestādes pienācīgi dokumentē piesardzīgas vērtēšanas metodiku. Šajā dokumentācijā ietver iekšējo politiku, sniedzot norādījumus par šādiem jautājumiem:

| a) | metodikas, ko piemēro, lai noteiktu PVK katrai vērtēšanas pozīcijai; |
| --- | --- |

a)

metodikas, ko piemēro, lai noteiktu PVK katrai vērtēšanas pozīcijai;

| b) | metodiku hierarhija katrai aktīvu grupai, katram produktam vai katrai vērtēšanas pozīcijai; |
| --- | --- |

b)

metodiku hierarhija katrai aktīvu grupai, katram produktam vai katrai vērtēšanas pozīcijai;

| c) | PVK metodikā izmantoto tirgus datu avotu hierarhija; |
| --- | --- |

c)

PVK metodikā izmantoto tirgus datu avotu hierarhija;

| d) | to tirgus datu raksturojums, kas nepieciešami, lai pamatotu nulles PVK attiecībā uz katru aktīvu grupu, katru produktu vai katru vērtēšanas pozīciju; |
| --- | --- |

d)

to tirgus datu raksturojums, kas nepieciešami, lai pamatotu nulles PVK attiecībā uz katru aktīvu grupu, katru produktu vai katru vērtēšanas pozīciju;

| e) | metodika, ko piemēro, ja izmanto uz ekspertu viedokli balstītu pieeju nolūkā noteikt PVK; |
| --- | --- |

e)

metodika, ko piemēro, ja izmanto uz ekspertu viedokli balstītu pieeju nolūkā noteikt PVK;

| f) | metodika, ko izmanto, lai noteiktu, vai vērtēšanas pozīcijai ir nepieciešamas koncentrētas pozīcijas PVK; |
| --- | --- |

f)

metodika, ko izmanto, lai noteiktu, vai vērtēšanas pozīcijai ir nepieciešamas koncentrētas pozīcijas PVK;

| g) | izstāšanās laikaposms, kurš tiek pieņemts par izejas punktu, aprēķinot PVK koncentrētām pozīcijām, ja tas ir būtiski; |
| --- | --- |

g)

izstāšanās laikaposms, kurš tiek pieņemts par izejas punktu, aprēķinot PVK koncentrētām pozīcijām, ja tas ir būtiski;

| h) | aktīvi un saistības, kuri vērtēti pēc patiesās vērtības un kuru grāmatvedības vērtēšanas izmaiņām ir daļēja vai nekāda ietekme uz pirmā līmeņa pamata kapitālu saskaņā ar 4. panta 2. punktu un 8. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

h)

aktīvi un saistības, kuri vērtēti pēc patiesās vērtības un kuru grāmatvedības vērtēšanas izmaiņām ir daļēja vai nekāda ietekme uz pirmā līmeņa pamata kapitālu saskaņā ar 4. panta 2. punktu un 8. panta 1. punktu.

2.   Iestādes veic uzskaiti, lai varētu analizēt PVK vērtēšanas riska darījumu līmenī aprēķināšanu, un informāciju saistībā ar PVK aprēķināšanas procesu iesniedz augstākajai vadībai, lai tādējādi varētu izveidot priekšstatu par vērtēšanas nenoteiktības līmeni iestādes pēc patiesās vērtības vērtēto pozīciju portfelī.

3.   Šā panta 1. punktā minētā dokumentācija ir jāpārskata vismaz reizi gadā, un tā ir jāapstiprina augstākajai vadībai.

19. pants

Sistēmu un kontroles prasības

1.   PVK sākotnēji apstiprina un vēlāk uzrauga neatkarīga kontroles struktūrvienība.

2.   Iestādēm ir efektīvi kontroles pasākumi attiecībā uz visu pēc patiesās vērtības vērtēto pozīciju pārvaldību un pienācīgi resursi šo kontroles pasākumu īstenošanai un stabilu vērtēšanas procesu nodrošināšanai pat spriedzes periodā. Kontroles pasākumi iekļauj visus šādus elementus:

| a) | vērtēšanas modeļu rezultātu pārskatīšana vismaz reizi gadā; |
| --- | --- |

a)

vērtēšanas modeļu rezultātu pārskatīšana vismaz reizi gadā;

| b) | vadības sniegts apstiprinājums visām nozīmīgajām izmaiņām vērtēšanas politikā; |
| --- | --- |

b)

vadības sniegts apstiprinājums visām nozīmīgajām izmaiņām vērtēšanas politikā;

| c) | skaidrs pārskats par iestādes vēlmi uzņemties risku attiecībā uz riska darījumiem pozīcijās, uz kurām attiecas vērtēšanas nenoteiktība, kas tiek uzraudzīta kopējā iestāžu līmenī; |
| --- | --- |

c)

skaidrs pārskats par iestādes vēlmi uzņemties risku attiecībā uz riska darījumiem pozīcijās, uz kurām attiecas vērtēšanas nenoteiktība, kas tiek uzraudzīta kopējā iestāžu līmenī;

| d) | neatkarība vērtēšanas procesā starp struktūrvienībām, kas uzņemas risku, un kontroles struktūrvienībām; |
| --- | --- |

d)

neatkarība vērtēšanas procesā starp struktūrvienībām, kas uzņemas risku, un kontroles struktūrvienībām;

| e) | visaptverošs iekšējās revīzijas process saistībā ar vērtēšanas procesiem un kontrolēm. |
| --- | --- |

e)

visaptverošs iekšējās revīzijas process saistībā ar vērtēšanas procesiem un kontrolēm.

3.   Iestādes nodrošina, ka pastāv efektīvas un konsekventi īstenotas kontroles saistībā ar vērtēšanas procesu attiecībā uz pēc patiesās vērtības vērtētām pozīcijām. Iekšējā revīzija šīs kontroles regulāri pārbauda. Kontroles iekļauj visus šādus elementus:

| a) | precīzi definēta produktu uzskaite iestāžu līmenī, nodrošinot, ka katra vērtēšanas pozīcija ir viennozīmīgi saistīta ar produkta definīciju; |
| --- | --- |

a)

precīzi definēta produktu uzskaite iestāžu līmenī, nodrošinot, ka katra vērtēšanas pozīcija ir viennozīmīgi saistīta ar produkta definīciju;

| b) | vērtēšanas metodikas katram produktam uzskaitē, kuras aptver modeļa izvēli un kalibrēšanu, patiesās vērtības korekcijas, PVK, neatkarīgas cenu pārbaudes metodikas produktiem un vērtēšanas nenoteiktības vērtējumu; |
| --- | --- |

b)

vērtēšanas metodikas katram produktam uzskaitē, kuras aptver modeļa izvēli un kalibrēšanu, patiesās vērtības korekcijas, PVK, neatkarīgas cenu pārbaudes metodikas produktiem un vērtēšanas nenoteiktības vērtējumu;

| c) | validācijas process, kas nodrošina, ka katram produktam gan struktūrvienības, kas uzņemas risku, gan attiecīgās kontroles struktūrvienības apstiprina b) apakšpunktā aprakstītās produkta līmeņa metodes un apliecina, ka tās atspoguļo faktisko praksi attiecībā uz katru vērtēšanas pozīciju, kas ir saistīta ar produktu; |
| --- | --- |

c)

validācijas process, kas nodrošina, ka katram produktam gan struktūrvienības, kas uzņemas risku, gan attiecīgās kontroles struktūrvienības apstiprina b) apakšpunktā aprakstītās produkta līmeņa metodes un apliecina, ka tās atspoguļo faktisko praksi attiecībā uz katru vērtēšanas pozīciju, kas ir saistīta ar produktu;

| d) | definētas robežvērtības, kas balstītas uz novērotajiem tirgus datiem, lai varētu noteikt, kad vērtēšanas modeļi vairs nav pietiekami stabili; |
| --- | --- |

d)

definētas robežvērtības, kas balstītas uz novērotajiem tirgus datiem, lai varētu noteikt, kad vērtēšanas modeļi vairs nav pietiekami stabili;

| e) | formāls neatkarīgas cenu pārbaudes (NCP) process, kas balstīts uz cenām, kas nav atkarīgas no attiecīgās tirdzniecības struktūrvienības; |
| --- | --- |

e)

formāls neatkarīgas cenu pārbaudes (NCP) process, kas balstīts uz cenām, kas nav atkarīgas no attiecīgās tirdzniecības struktūrvienības;

| f) | jaunu produktu apstiprināšanas procesi, atsaucoties uz produktu sarakstu un iesaistot visas ieinteresētās personas, kas ir būtiskas saistībā ar riska novērtēšanu, riska pārvaldību, finanšu informācijas sniegšanu un finanšu instrumentu vērtējumu aprēķināšanu un pārbaudi; |
| --- | --- |

f)

jaunu produktu apstiprināšanas procesi, atsaucoties uz produktu sarakstu un iesaistot visas ieinteresētās personas, kas ir būtiskas saistībā ar riska novērtēšanu, riska pārvaldību, finanšu informācijas sniegšanu un finanšu instrumentu vērtējumu aprēķināšanu un pārbaudi;

| g) | jaunu darījumu pārskatīšanas process, lai nodrošinātu, ka cenu noteikšanas dati no jauniem tirdzniecības darījumiem tiek izmantoti, lai izvērtētu, vai līdzīgu vērtēšanas riska darījumu vērtējumi joprojām ir pietiekami piesardzīgi. |
| --- | --- |

g)

jaunu darījumu pārskatīšanas process, lai nodrošinātu, ka cenu noteikšanas dati no jauniem tirdzniecības darījumiem tiek izmantoti, lai izvērtētu, vai līdzīgu vērtēšanas riska darījumu vērtējumi joprojām ir pietiekami piesardzīgi.

V NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

20. pants

Spēkā stāšanās

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 26. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Formulas, ko izmanto PVK apkopošanai saskaņā ar 9. panta 6. punktu, 10. panta 7. punktu un 11. panta 7. punktu

1. metode:

| APVA | = | (FV – PV) – 50 % · (FV – PV)
  = (50 % · (FV – PV) |
| --- | --- | --- |
| AVA | = | Σ APVA |

APVA

=

(FV – PV) – 50 % · (FV – PV)

= (50 % · (FV – PV)

AVA

=

Σ APVA

2. metode:

| APVA | = | max {0, (FV – PV) – 50 % · (EV – PV)}
  = max {0, FV – 50 % · (EV + PV)} |
| --- | --- | --- |
| AVA | = | Σ APVA, |

APVA

=

max {0, (FV – PV) – 50 % · (EV – PV)}

= max {0, FV – 50 % · (EV + PV)}

AVA

=

Σ APVA,

kur:

| FV | = | vērtēšanas riska darījuma līmeņa patiesā vērtība pēc jebkādām iestādes patiesajai vērtībai piemērotām uzskaites korekcijām, ko var identificēt kā attiecināmu uz to pašu vērtēšanas nenoteiktības avotu kā attiecīgās PVK, |
| --- | --- | --- |
| PV | = | vērtēšanas riska darījuma līmeņa piesardzīgā vērtība, kas noteikta saskaņā ar šo regulu, |
| EV | = | vērtēšanas riska darījuma līmenī paredzamā vērtība no iespējamo vērtību virknes, |
| APVA | = | vērtēšanas riska darījumu līmeņa PVK pēc kopsummas korekcijas, |
| AVA | = | kopējās kategorijas līmeņa PVK pēc kopsummas korekcijas. |

FV

=

vērtēšanas riska darījuma līmeņa patiesā vērtība pēc jebkādām iestādes patiesajai vērtībai piemērotām uzskaites korekcijām, ko var identificēt kā attiecināmu uz to pašu vērtēšanas nenoteiktības avotu kā attiecīgās PVK,

PV

=

vērtēšanas riska darījuma līmeņa piesardzīgā vērtība, kas noteikta saskaņā ar šo regulu,

EV

=

vērtēšanas riska darījuma līmenī paredzamā vērtība no iespējamo vērtību virknes,

APVA

=

vērtēšanas riska darījumu līmeņa PVK pēc kopsummas korekcijas,

AVA

=

kopējās kategorijas līmeņa PVK pēc kopsummas korekcijas.

---

| 28.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/66

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/102

(2016. gada 19. janvāris),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Eichsfelder Feldgieke / Eichsfelder Feldkieker (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Vācijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Eichsfelder Feldgieker / Eichsfelder Feldkieker, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 452/2013 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Vācijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Eichsfelder Feldgieker / Eichsfelder Feldkieker, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 452/2013 (2).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu Eichsfelder Feldgieker / Eichsfelder Feldkieker (AĢIN).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 19. janvārī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2013. gada 7. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 452/2013 par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Eichsfelder Feldgieker / Eichsfelder Feldkieker (AĢIN)) (OV L 133, 17.5.2013., 5. lpp.).

2

Eichsfelder Feldgieker / Eichsfelder Feldkieker

(3)  
  OV C 281, 26.8.2015., 12. lpp.

3

---

| 28.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/67

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2016/103

(2016. gada 27. janvāris),

ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2099/2002, ar ko izveido Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteju (COSS)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 5. novembra Regulu (EK) Nr. 2099/2002, ar ko izveido Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteju (COSS) un groza regulas par kuģošanas drošību un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 2099/2002 ir izveidota Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS). |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 2099/2002 ir izveidota Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS).

| (2) | COSS mērķis ir centralizēt to komiteju uzdevumus, kas izveidotas, ievērojot Savienības tiesību aktus kuģošanas drošības, kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas un sadzīves un darba apstākļu uz kuģa aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

(2)

COSS mērķis ir centralizēt to komiteju uzdevumus, kas izveidotas, ievērojot Savienības tiesību aktus kuģošanas drošības, kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas un sadzīves un darba apstākļu uz kuģa aizsardzības jomā.

| (3) | Visos jaunajos Savienības tiesību aktos, kas pieņemti kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas jomā, būtu jānosaka COSS iesaistīšana. |
| --- | --- |

(3)

Visos jaunajos Savienības tiesību aktos, kas pieņemti kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas jomā, būtu jānosaka COSS iesaistīšana.

| (4) | Pēc jaunāko grozījumu izdarīšanas Regulā (EK) Nr. 2099/2002 vairākos jaunos Savienības tiesību aktos, kas pieņemti kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas jomā, noteikts, ka COSS būtu jāpalīdz Komisijai, un jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/106/EK (2) 28. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/15/EK (3) 6. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 391/2009 (4) 12. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 392/2009 (5) 10. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/16/EK (6) 31. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/18/EK (7) 19. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/21/EK (8) 10. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/45/EK (9) 11. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/90/ES (10) 38. pantā. |
| --- | --- |

(4)

Pēc jaunāko grozījumu izdarīšanas Regulā (EK) Nr. 2099/2002 vairākos jaunos Savienības tiesību aktos, kas pieņemti kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas jomā, noteikts, ka COSS būtu jāpalīdz Komisijai, un jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/106/EK (2) 28. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/15/EK (3) 6. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 391/2009 (4) 12. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 392/2009 (5) 10. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/16/EK (6) 31. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/18/EK (7) 19. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/21/EK (8) 10. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/45/EK (9) 11. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/90/ES (10) 38. pantā.

| (5) | Turklāt Padomes Direktīvas 1999/32/EK (11) 4.d panta 2. punktā, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 530/2012 (12) 10. pantā un Komisijas Regulas (ES) Nr. 788/2014 (13) 19. panta 5. un 6. punktā noteikta COSS iesaistīšana. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt Padomes Direktīvas 1999/32/EK (11) 4.d panta 2. punktā, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 530/2012 (12) 10. pantā un Komisijas Regulas (ES) Nr. 788/2014 (13) 19. panta 5. un 6. punktā noteikta COSS iesaistīšana.

| (6) | Pēc Regulas (EK) Nr. 2099/2002 pieņemšanas ir atcelti šādi minētās regulas 2. panta 2. punktā minētie Savienības tiesību akti: Padomes Regula (EEK) Nr. 613/91 (14), Padomes Direktīva 93/75/EEK (15), Padomes Regula (EK) Nr. 3051/95 (16), Padomes Direktīva 98/18/EK (17), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/25/EK (18), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/6/EK (19) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 417/2002 (20). |
| --- | --- |

(6)

Pēc Regulas (EK) Nr. 2099/2002 pieņemšanas ir atcelti šādi minētās regulas 2. panta 2. punktā minētie Savienības tiesību akti: Padomes Regula (EEK) Nr. 613/91 (14), Padomes Direktīva 93/75/EEK (15), Padomes Regula (EK) Nr. 3051/95 (16), Padomes Direktīva 98/18/EK (17), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/25/EK (18), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/6/EK (19) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 417/2002 (20).

| (7) | Ir pārstrādāti šādi Regulas (EK) Nr. 2099/2002 2. panta 2. punktā minētie Savienības tiesību akti: Padomes Direktīva 94/57/EK (21), kas pārstrādāta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/15/EK (22) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 391/2009 (23), savukārt Padomes Direktīva 95/21/EK (24) pārstrādāta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/16/EK (25). |
| --- | --- |

(7)

Ir pārstrādāti šādi Regulas (EK) Nr. 2099/2002 2. panta 2. punktā minētie Savienības tiesību akti: Padomes Direktīva 94/57/EK (21), kas pārstrādāta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/15/EK (22) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 391/2009 (23), savukārt Padomes Direktīva 95/21/EK (24) pārstrādāta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/16/EK (25).

| (8) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 2099/2002 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 2099/2002 būtu attiecīgi jāgroza.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komitejas (COSS) atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komitejas (COSS) atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2099/2002 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

| “2. | “Kopienas tiesību akti kuģošanas jomā” ir šādi tiesību akti:






  a) | Padomes 1994. gada 21. novembra Regula (EK) Nr. 2978/94, ar ko īsteno SJO Rezolūciju A.747 (18) par balasta tilpņu tilpības noteikšanu naftas tankkuģiem ar izolētā balasta tilpnēm (1); |
| --- | --- | --- |

“2.

a)

Padomes 1994. gada 21. novembra Regula (EK) Nr. 2978/94, ar ko īsteno SJO Rezolūciju A.747 (18) par balasta tilpņu tilpības noteikšanu naftas tankkuģiem ar izolētā balasta tilpnēm (1);

| b) | Padomes 1996. gada 20. decembra Direktīva 96/98/EK par kuģu aprīkojumu (2); |
| --- | --- |

b)

Padomes 1996. gada 20. decembra Direktīva 96/98/EK par kuģu aprīkojumu (2);

| c) | Padomes 1997. gada 11. decembra Direktīva 97/70/EK, ar ko nosaka saskaņotu drošības režīmu zvejas kuģiem, kuru garums ir 24 metri vai lielāks (3); |
| --- | --- |

c)

Padomes 1997. gada 11. decembra Direktīva 97/70/EK, ar ko nosaka saskaņotu drošības režīmu zvejas kuģiem, kuru garums ir 24 metri vai lielāks (3);

| d) | Padomes 1998. gada 18. jūnija Direktīva 98/41/EK par to personu reģistrāciju, kas atrodas uz pasažieru kuģiem, kuri kursē uz Kopienas dalībvalstu ostām vai no tām (4); |
| --- | --- |

d)

Padomes 1998. gada 18. jūnija Direktīva 98/41/EK par to personu reģistrāciju, kas atrodas uz pasažieru kuģiem, kuri kursē uz Kopienas dalībvalstu ostām vai no tām (4);

| e) | Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīva 1999/32/EK, ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem un ar ko groza Direktīvu 93/12/EEK (5), tās 4.d panta 2. punkta īstenošanas nolūkā; |
| --- | --- |

e)

Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīva 1999/32/EK, ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem un ar ko groza Direktīvu 93/12/EEK (5), tās 4.d panta 2. punkta īstenošanas nolūkā;

| f) | Padomes 1999. gada 29. aprīļa Direktīva 1999/35/EK par obligāto apsekojumu sistēmu ro-ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu regulārās satiksmes drošībai (6); |
| --- | --- |

f)

Padomes 1999. gada 29. aprīļa Direktīva 1999/35/EK par obligāto apsekojumu sistēmu ro-ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu regulārās satiksmes drošībai (6);

| g) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīva 2000/59/EK par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai (7); |
| --- | --- |

g)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīva 2000/59/EK par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai (7);

| h) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. decembra Direktīva 2001/96/EK, ar ko nosaka saskaņotas prasības un procedūras beramkravu kuģu drošai iekraušanai un izkraušanai (8); |
| --- | --- |

h)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. decembra Direktīva 2001/96/EK, ar ko nosaka saskaņotas prasības un procedūras beramkravu kuģu drošai iekraušanai un izkraušanai (8);

| i) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Direktīva 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu un atceļ Padomes Direktīvu 93/75/EEK (9); |
| --- | --- |

i)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Direktīva 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu un atceļ Padomes Direktīvu 93/75/EEK (9);

| j) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 14. aprīļa Regula (EK) Nr. 782/2003 par aizliegumu attiecībā uz alvorganiskajiem savienojumiem uz kuģiem (10); |
| --- | --- |

j)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 14. aprīļa Regula (EK) Nr. 782/2003 par aizliegumu attiecībā uz alvorganiskajiem savienojumiem uz kuģiem (10);

| k) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 14. aprīļa Direktīva 2003/25/EK par īpašām stabilitātes prasībām ro-ro pasažieru kuģiem (11); |
| --- | --- |

k)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 14. aprīļa Direktīva 2003/25/EK par īpašām stabilitātes prasībām ro-ro pasažieru kuģiem (11);

| l) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 789/2004 par kravas un pasažieru kuģu nodošanu Kopienā no viena reģistra citā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 613/91 (12); |
| --- | --- |

l)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 789/2004 par kravas un pasažieru kuģu nodošanu Kopienā no viena reģistra citā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 613/91 (12);

| m) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīva 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu un sodu, tostarp kriminālsodu, ieviešanu par nodarījumiem, kas saistīti ar piesārņojumu (13); |
| --- | --- |

m)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīva 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu un sodu, tostarp kriminālsodu, ieviešanu par nodarījumiem, kas saistīti ar piesārņojumu (13);

| n) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. februāra Regula (EK) Nr. 336/2006 par Starptautiskā drošības vadības kodeksa īstenošanu Kopienā un Padomes Regulas (EK) Nr. 3051/95 atcelšanu (14); |
| --- | --- |

n)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. februāra Regula (EK) Nr. 336/2006 par Starptautiskā drošības vadības kodeksa īstenošanu Kopienā un Padomes Regulas (EK) Nr. 3051/95 atcelšanu (14);

| o) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/106/EK par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (15); |
| --- | --- |

o)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/106/EK par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (15);

| p) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/15/EK par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (16); |
| --- | --- |

p)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/15/EK par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (16);

| q) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/16/EK par ostas valsts kontroli (17); |
| --- | --- |

q)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/16/EK par ostas valsts kontroli (17);

| r) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/18/EK, ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Padomes Direktīvu 1999/35/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/59/EK (18); |
| --- | --- |

r)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/18/EK, ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Padomes Direktīvu 1999/35/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/59/EK (18);

| s) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/21/EK par karoga valstij noteikto prasību ievērošanu (19); |
| --- | --- |

s)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/21/EK par karoga valstij noteikto prasību ievērošanu (19);

| t) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 391/2009 par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (20); |
| --- | --- |

t)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 391/2009 par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (20);

| u) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 392/2009 par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos uz jūras (21); |
| --- | --- |

u)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 392/2009 par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos uz jūras (21);

| v) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (22); |
| --- | --- |

v)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (22);

| w) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 13. jūnija Regula (ES) Nr. 530/2012, ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkorpusa naftas tankkuģiem (23); |
| --- | --- |

w)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 13. jūnija Regula (ES) Nr. 530/2012, ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkorpusa naftas tankkuģiem (23);

| x) | Komisijas 2014. gada 18. jūlija Regula (ES) Nr. 788/2014, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par naudas sodiem un periodiskiem soda maksājumiem un atzīšanas atsaukšanu kuģu inspekcijas un apskates organizācijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 391/2009 6. un 7. pantu (24); |
| --- | --- |

x)

Komisijas 2014. gada 18. jūlija Regula (ES) Nr. 788/2014, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par naudas sodiem un periodiskiem soda maksājumiem un atzīšanas atsaukšanu kuģu inspekcijas un apskates organizācijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 391/2009 6. un 7. pantu (24);

| y) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Direktīva 2014/90/ES par kuģu aprīkojumu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 96/98/EK (25). |
| --- | --- |

y)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Direktīva 2014/90/ES par kuģu aprīkojumu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 96/98/EK (25).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/106/EK par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (OV L 323, 3.12.2008., 33. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/15/EK par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (OV L 131, 28.5.2009., 47. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 391/2009 par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (OV L 131, 28.5.2009., 11. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 392/2009 par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos uz jūras (OV L 131, 28.5.2009., 24. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/16/EK par ostas valsts kontroli (OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/18/EK, ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Padomes Direktīvu 1999/35/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/59/EK (OV L 131, 28.5.2009., 114. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/21/EK par karoga valstij noteikto prasību ievērošanu (OV L 131, 28.5.2009., 132. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (OV L 163, 25.6.2009., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Direktīva 2014/90/ES par kuģu aprīkojumu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 96/98/EK (OV L 257, 28.8.2014., 146. lpp.).

10

(11)  Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīva 1999/32/EK, ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem un ar ko groza Direktīvu 93/12/EEK (OV L 121, 11.5.1999., 13. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 13. jūnija Regula (ES) Nr. 530/2012, ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkorpusa naftas tankkuģiem (OV L 172, 30.6.2012., 3. lpp.).

12

(13)  Komisijas 2014. gada 18. jūlija Regula (ES) Nr. 788/2014, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par naudas sodiem un periodiskiem soda maksājumiem un atzīšanas atsaukšanu kuģu inspekcijas un apskates organizācijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 391/2009 6. un 7. pantu (OV L 214, 19.7.2014., 12. lpp.).

13

(14)  Padomes 1991. gada 4. marta Regula (EEK) Nr. 613/91 par kuģu nodošanu Kopienā no viena reģistra citā (OV L 68, 15.3.1991., 1. lpp.).

14

(15)  Padomes 1993. gada 13. septembra Direktīva 93/75/EEK par obligātām prasībām attiecībā uz kuģiem, kas dodas uz Kopienas ostām vai atstāj tās, vedot bīstamas vai piesārņojošas preces (OV L 247, 5.10.1993., 19. lpp.).

15

(16)  Padomes 1995. gada 8. decembra Regula (EK) Nr. 3051/95 par iebraucamo pasažieru prāmju (ro-ro prāmju) drošības vadību (OV L 320, 30.12.1995., 14. lpp.).

16

(17)  Padomes 1998. gada 17. marta Direktīva 98/18/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (OV L 144, 15.5.1998., 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīva 2001/25/EK par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (OV L 136, 18.5.2001., 17. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 18. februāra Direktīva 2002/6/EK par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri pienāk Kopienas dalībvalstu ostās un/vai atiet no tām (OV L 67, 9.3.2002., 31. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 18. februāra Regula (EK) Nr. 417/2002, ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkārša korpusa naftas tankkuģiem un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2978/94 (OV L 64, 7.3.2002., 1. lpp.).

20

(21)  Padomes 1994. gada 22. novembra Direktīva 94/57/EK par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (OV L 319, 12.12.1994., 20. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/15/EK par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (OV L 131, 28.5.2009., 47. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 391/2009 par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (OV L 131, 28.5.2009., 11. lpp.).

23

(24)  Padomes 1995. gada 19. jūnija Direktīva 95/21/EK par ostas valsts kontroli (OV L 157, 7.7.1995., 1. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/16/EK par ostas valsts kontroli (OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp.).

25

---

| 28.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/71 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/71

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/104

(2016. gada 27. janvāris)

par atļauju izmantot Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 preparātu kā barības piedevu mazāk izplatītām atgremotāju sugām, ko audzē gaļas un piena ražošanai (atļaujas turētājs Prosol S.p.A.)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju preparātam Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju preparātam Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Minētais pieteikums attiecas uz atļauju izmantot preparātu Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 kā barības piedevu mazāk izplatītām atgremotāju sugām, ko audzē gaļas un piena ražošanai, klasificējot to piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Minētais pieteikums attiecas uz atļauju izmantot preparātu Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 kā barības piedevu mazāk izplatītām atgremotāju sugām, ko audzē gaļas un piena ražošanai, klasificējot to piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

| (4) | Piedevu jau ir atļauts lietot sivēniem saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 170/2011 (2), piena govīm un zirgiem saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1119/2010 (3), sivēnmātēm saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 896/2009 (4) un gaļas liellopiem saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1059/2013 (5). |
| --- | --- |

(4)

Piedevu jau ir atļauts lietot sivēniem saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 170/2011 (2), piena govīm un zirgiem saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1119/2010 (3), sivēnmātēm saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 896/2009 (4) un gaļas liellopiem saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1059/2013 (5).

| (5) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2015. gada 9. jūlija atzinumā (6) secināja, ka, ievērojot ierosinātos lietošanas nosacījumus, preparāts Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 nevarētu kaitīgi ietekmēt dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Iestāde uzskatīja, ka secinājumus par efektivitāti no iepriekšējiem atzinumiem par plaši izplatītām sugām, ko audzē gaļas un piena ražošanai, var ekstrapolēt uz mazāk izplatītām atgremotāju sugām, ko audzē gaļas un piena ražošanai. Iestāde neuzskata, ka būtu nepieciešamas īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc laišanas tirgū. Tā pārbaudīja arī ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2015. gada 9. jūlija atzinumā (6) secināja, ka, ievērojot ierosinātos lietošanas nosacījumus, preparāts Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 nevarētu kaitīgi ietekmēt dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Iestāde uzskatīja, ka secinājumus par efektivitāti no iepriekšējiem atzinumiem par plaši izplatītām sugām, ko audzē gaļas un piena ražošanai, var ekstrapolēt uz mazāk izplatītām atgremotāju sugām, ko audzē gaļas un piena ražošanai. Iestāde neuzskata, ka būtu nepieciešamas īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc laišanas tirgū. Tā pārbaudīja arī ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

| (6) | Preparāta Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Preparāta Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā minēto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “zarnu floras stabilizatori”, ir atļauts lietot kā piedevu dzīvnieku ēdināšanā, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 23. februāra Regula (ES) Nr. 170/2011, ar ko atļauj izmantot preparātu Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 kā barības piedevu sivēniem (atšķirtiem) un groza Regulu (EK) Nr. 1200/2005 (atļaujas turētājs Prosol SpA) (OV L 49, 24.2.2011., 8. lpp.).

2

Saccharomyces cerevisiae

Prosol SpA

(3)  Komisijas 2010. gada 2. decembra Regula (ES) Nr. 1119/2010 par atļauju izmantot Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 kā barības piedevu piena govīm un zirgiem un par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1520/2007 (atļaujas turētājs Prosol SpA) (OV L 317, 3.12.2010., 9. lpp.).

3

Saccharomyces cerevisiae

Prosol SpA

(4)  Komisijas 2009. gada 25. septembra Regula (EK) Nr. 896/2009 par atļauju jaunā veidā izmantot Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 kā barības piedevu sivēnmātēm (atļaujas turētājs Prosol SpA) (OV L 256, 29.9.2009., 6. lpp.).

4

Saccharomyces cerevisiae

Prosol SpA

(5)  Komisijas 2013. gada 29. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1059/2013 par atļauju izmantot Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 preparātu kā barības piedevu gaļas liellopiem un par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 492/2006 (atļaujas turētājs Prosol SpA) (OV L 289, 31.10.2013., 30. lpp.).

5

Saccharomyces cerevisiae

Prosol SpA

(6)  
  EFSA Journal (2015); 13(7):4199.

6

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KVV/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori |
| 4b1710 | Prosol S.p.A | Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 | Piedevas sastāvs


  Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 preparāts, kas satur vismaz:
  1 × 1010 KVV/g piedevas cietā veidā

  Aktīvās vielas raksturojums

  Dzīvotspējīgas Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 šūnas

  Analītiskā metode
   (1)

  Skaitīšanas metode: samaisīšanas metode Petri trauciņā, izmantojot rauga ekstrakta hloramfenikola agaru (EN 15789:2009)
  Identifikācija: polimerāzes ķēdes reakcijas (PĶR) metode | Mazie atgremotāji, ko audzē gaļas ražošanai | — | 4 × 109 | — | 1. | Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret granulēšanos. |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

KVV/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori

4b1710

Prosol S.p.A

Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885

Piedevas sastāvs

Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 preparāts, kas satur vismaz:

1 × 1010 KVV/g piedevas cietā veidā

Aktīvās vielas raksturojums

Dzīvotspējīgas Saccharomyces cerevisiae MUCL 39885 šūnas

Analītiskā metode
   (1)

Skaitīšanas metode: samaisīšanas metode Petri trauciņā, izmantojot rauga ekstrakta hloramfenikola agaru (EN 15789:2009)

Identifikācija: polimerāzes ķēdes reakcijas (PĶR) metode

Mazie atgremotāji, ko audzē gaļas ražošanai

—

4 × 109

—

1.

Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret granulēšanos.

| 2. | Drošības apsvērumi: darba laikā jāizmanto aizsargbrilles un cimdi. |
| --- | --- |

2.

Drošības apsvērumi: darba laikā jāizmanto aizsargbrilles un cimdi.

2026. gada 17. februāris

Mazie atgremotāji, ko audzē piena ražošanai

2 × 109

---

(1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm atrodama Eiropas Savienības references laboratorijas barības piedevu jomā tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 28.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/74 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/74

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/105

(2016. gada 27. janvāris),

ar ko bifenil-2-olu kā esošu aktīvo vielu apstiprina lietošanai 1., 2., 4., 6. un 13. produkta veida biocīdos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 89. panta 1. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2) ir izveidots to esošo aktīvo vielu saraksts, kuras jānovērtē, lai lemtu par to iespējamu apstiprināšanu lietošanai biocīdos. Bifenil-2-ols ir minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2) ir izveidots to esošo aktīvo vielu saraksts, kuras jānovērtē, lai lemtu par to iespējamu apstiprināšanu lietošanai biocīdos. Bifenil-2-ols ir minētajā sarakstā.

| (2) | Bifenil-2-ols ir novērtēts lietošanai biocīdos, kuri pieder pie 1. produkta veida “Cilvēka higiēnai paredzētie dezinfekcijas līdzekļi”, 2. produkta veida “Dezinfekcijas līdzekļi un algicīdi, kas nav paredzēti tiešai piemērošanai cilvēkiem un dzīvniekiem”, 4. produkta veida “Pārtikas un dzīvnieku barības jomai paredzētie dezinfekcijas līdzekļi”, 6. produkta veida “Konservanti, kas paredzēti produktiem uzglabāšanas laikā” un 13. produkta veida “Darba vai griešanas šķidrumu konservanti”, kas definēti Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Bifenil-2-ols ir novērtēts lietošanai biocīdos, kuri pieder pie 1. produkta veida “Cilvēka higiēnai paredzētie dezinfekcijas līdzekļi”, 2. produkta veida “Dezinfekcijas līdzekļi un algicīdi, kas nav paredzēti tiešai piemērošanai cilvēkiem un dzīvniekiem”, 4. produkta veida “Pārtikas un dzīvnieku barības jomai paredzētie dezinfekcijas līdzekļi”, 6. produkta veida “Konservanti, kas paredzēti produktiem uzglabāšanas laikā” un 13. produkta veida “Darba vai griešanas šķidrumu konservanti”, kas definēti Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā.

| (3) | Spānija tika izraudzīta par kompetento novērtētājiestādi, un 2014. gada 2. jūnijā tā iesniedza novērtējuma ziņojumus un savus ieteikumus. |
| --- | --- |

(3)

Spānija tika izraudzīta par kompetento novērtētājiestādi, un 2014. gada 2. jūnijā tā iesniedza novērtējuma ziņojumus un savus ieteikumus.

| (4) | Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 15. jūnijā formulēja Eiropas Ķimikāliju aģentūras atzinumus. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 15. jūnijā formulēja Eiropas Ķimikāliju aģentūras atzinumus.

| (5) | Saskaņā ar minētajiem atzinumiem biocīdi, kurus lieto 1., 2., 4., 6. un 13. produkta veidam un kuri satur bifenil-2-olu, varētu atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībām, ja tiek ievēroti konkrēti nosacījumi attiecībā uz to lietošanu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar minētajiem atzinumiem biocīdi, kurus lieto 1., 2., 4., 6. un 13. produkta veidam un kuri satur bifenil-2-olu, varētu atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībām, ja tiek ievēroti konkrēti nosacījumi attiecībā uz to lietošanu.

| (6) | Tāpēc ir lietderīgi bifenil-2-olu apstiprināt lietošanai 1., 2., 4., 6. un 13. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc ir lietderīgi bifenil-2-olu apstiprināt lietošanai 1., 2., 4., 6. un 13. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas noteiktas specifikācijas un nosacījumi.

| (7) | Attiecībā uz lietošanu 4. produkta veida biocīdos novērtēšana neskāra bifenil-2-olu saturošu biocīdu iestrādāšanu materiālos un izstrādājumos, kuri paredzēti tiešai vai netiešai saskarei ar pārtiku Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1935/2004 (3) 1. panta 1. punkta izpratnē. Vielu migrāciju no šiem materiāliem uz pārtikas produktiem var būt nepieciešams ierobežot, nosakot attiecīgās regulas 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētās īpatnējās migrācijas robežas (“īpaši ierobežojumi sastāvdaļu pārnešanai”). Tāpēc uz šādu lietošanu apstiprinājumam nebūtu jāattiecas, ja vien Komisija nav noteikusi šādas robežas vai ja saskaņā ar minēto regulu nav noteikts, ka šādas robežas nav nepieciešamas. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz lietošanu 4. produkta veida biocīdos novērtēšana neskāra bifenil-2-olu saturošu biocīdu iestrādāšanu materiālos un izstrādājumos, kuri paredzēti tiešai vai netiešai saskarei ar pārtiku Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1935/2004 (3) 1. panta 1. punkta izpratnē. Vielu migrāciju no šiem materiāliem uz pārtikas produktiem var būt nepieciešams ierobežot, nosakot attiecīgās regulas 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētās īpatnējās migrācijas robežas (“īpaši ierobežojumi sastāvdaļu pārnešanai”). Tāpēc uz šādu lietošanu apstiprinājumam nebūtu jāattiecas, ja vien Komisija nav noteikusi šādas robežas vai ja saskaņā ar minēto regulu nav noteikts, ka šādas robežas nav nepieciešamas.

| (8) | Pirms apstiprināt aktīvo vielu, būtu jāatvēl pietiekami ilgs laiks, lai ieinteresētās personas varētu veikt jauno prasību izpildei nepieciešamos sagatavošanās pasākumus. |
| --- | --- |

(8)

Pirms apstiprināt aktīvo vielu, būtu jāatvēl pietiekami ilgs laiks, lai ieinteresētās personas varētu veikt jauno prasību izpildei nepieciešamos sagatavošanās pasākumus.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Bifenil-2-olu kā aktīvo vielu apstiprina lietošanai 1., 2., 4., 6. un 13. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievērotas pielikumā noteiktās specifikācijas un nosacījumi.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 4. augusta Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regula (EK) Nr. 1935/2004 par materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, un par Direktīvu 80/590/EEK un 89/109/EEK atcelšanu (OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Vispārpieņemtais nosaukums | IUPAC nosaukums
  Identifikācijas numuri | Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe (1) | Apstiprinājuma datums | Apstiprinājuma beigu datums | Produkta veids | Īpašie nosacījumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bifenil-2-ols | IUPAC nosaukums:
  orto-fenilfenols
  EK Nr. 201-993-5

  CAS Nr. 90-43-7 | 995 g/kg | 2017. gada 1. jūlijs | 2027. gada 30. jūnijs | 1 | Produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti. |
| 2 | Produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti.
  Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, jāizpilda šāds nosacījums:
  profesionāliem lietotājiem nosaka drošas darba metodes un attiecīgus organizatoriskos pasākumus. Ja citādā veidā ekspozīciju līdz pieņemamam līmenim samazināt nav iespējams, biocīdus lieto, izmantojot piemērotus individuālos aizsardzības līdzekļus. |
| 4 | Produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti.
  Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, jāizpilda šādi nosacījumi:






  1) | rūpnieciskiem vai profesionāliem lietotājiem nosaka drošas darba metodes un attiecīgus organizatoriskos pasākumus. Ja citādā veidā ekspozīciju līdz pieņemamam līmenim samazināt nav iespējams, biocīdus lieto, izmantojot piemērotus individuālos aizsardzības līdzekļus; |

Vispārpieņemtais nosaukums

IUPAC nosaukums

Identifikācijas numuri

Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe (1)

Apstiprinājuma datums

Apstiprinājuma beigu datums

Produkta veids

Īpašie nosacījumi

Bifenil-2-ols

IUPAC nosaukums:

orto-fenilfenols

EK Nr. 201-993-5

CAS Nr. 90-43-7

995 g/kg

2017. gada 1. jūlijs

2027. gada 30. jūnijs

1

Produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti.

2

Produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti.

Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, jāizpilda šāds nosacījums:

profesionāliem lietotājiem nosaka drošas darba metodes un attiecīgus organizatoriskos pasākumus. Ja citādā veidā ekspozīciju līdz pieņemamam līmenim samazināt nav iespējams, biocīdus lieto, izmantojot piemērotus individuālos aizsardzības līdzekļus.

4

Produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti.

Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, jāizpilda šādi nosacījumi:

1)

rūpnieciskiem vai profesionāliem lietotājiem nosaka drošas darba metodes un attiecīgus organizatoriskos pasākumus. Ja citādā veidā ekspozīciju līdz pieņemamam līmenim samazināt nav iespējams, biocīdus lieto, izmantojot piemērotus individuālos aizsardzības līdzekļus;

| 2) | ņemot vērā riskus, kas noteikti attiecībā uz virszemes ūdeņiem, nogulām un augsni, biocīdus neatļauj lietot lielapjoma dezinficēšanai, ja vien nav iespējams pierādīt, ka riskus var samazināt līdz pieļaujamam līmenim; |
| --- | --- |

2)

ņemot vērā riskus, kas noteikti attiecībā uz virszemes ūdeņiem, nogulām un augsni, biocīdus neatļauj lietot lielapjoma dezinficēšanai, ja vien nav iespējams pierādīt, ka riskus var samazināt līdz pieļaujamam līmenim;

| 3) | attiecībā uz produktiem, kuru atliekas var nonākt pārtikā vai dzīvnieku barībā, pārliecinās, vai nav nepieciešams saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 470/2009 (2) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (3) noteikt jaunus vai grozīt esošos maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus (MRL), un veic visus attiecīgos riska mazināšanas pasākumus, kas nodrošina, ka piemērojamie MRL netiek pārsniegti; |
| --- | --- |

3)

attiecībā uz produktiem, kuru atliekas var nonākt pārtikā vai dzīvnieku barībā, pārliecinās, vai nav nepieciešams saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 470/2009 (2) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (3) noteikt jaunus vai grozīt esošos maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus (MRL), un veic visus attiecīgos riska mazināšanas pasākumus, kas nodrošina, ka piemērojamie MRL netiek pārsniegti;

| 4) | produktus neiestrādā materiālos un izstrādājumos, kas paredzēti saskarei ar pārtiku Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1935/2004 (4) 1. panta 1. punkta izpratnē, ja vien Komisija attiecībā uz bifenil-2-olu nav noteikusi īpatnējās migrācijas robežas pārtikā vai ja saskaņā ar minēto regulu nav noteikts, ka šādas robežas nav nepieciešamas. |
| --- | --- |

4)

produktus neiestrādā materiālos un izstrādājumos, kas paredzēti saskarei ar pārtiku Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1935/2004 (4) 1. panta 1. punkta izpratnē, ja vien Komisija attiecībā uz bifenil-2-olu nav noteikusi īpatnējās migrācijas robežas pārtikā vai ja saskaņā ar minēto regulu nav noteikts, ka šādas robežas nav nepieciešamas.

6

Produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti.

Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, jāizpilda šādi nosacījumi:

| 1) | rūpnieciskiem vai profesionāliem lietotājiem nosaka drošas darba metodes un attiecīgus organizatoriskos pasākumus. Ja citādā veidā ekspozīciju līdz pieņemamam līmenim samazināt nav iespējams, biocīdus lieto, izmantojot piemērotus individuālos aizsardzības līdzekļus; |
| --- | --- |

1)

rūpnieciskiem vai profesionāliem lietotājiem nosaka drošas darba metodes un attiecīgus organizatoriskos pasākumus. Ja citādā veidā ekspozīciju līdz pieņemamam līmenim samazināt nav iespējams, biocīdus lieto, izmantojot piemērotus individuālos aizsardzības līdzekļus;

| 2) | ņemot vērā riskus, kas noteikti attiecībā uz ūdensvidi, biocīdus neatļauj lietot mazgāšanas un tīrīšanas šķidrumu un citu profesionālai lietošanai paredzētu līdzekļu uzglabāšanai, ja vien nav iespējams pierādīt, ka riskus var samazināt līdz pieļaujamam līmenim. |
| --- | --- |

2)

ņemot vērā riskus, kas noteikti attiecībā uz ūdensvidi, biocīdus neatļauj lietot mazgāšanas un tīrīšanas šķidrumu un citu profesionālai lietošanai paredzētu līdzekļu uzglabāšanai, ja vien nav iespējams pierādīt, ka riskus var samazināt līdz pieļaujamam līmenim.

13

Produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti.

Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, jāizpilda šāds nosacījums:

rūpnieciskiem vai profesionāliem lietotājiem nosaka drošas darba metodes un attiecīgus organizatoriskos pasākumus. Ja citādā veidā ekspozīciju līdz pieņemamam līmenim samazināt nav iespējams, biocīdus lieto, izmantojot piemērotus individuālos aizsardzības līdzekļus.

---

(1)  Šajā slejā norādītā tīrības pakāpe ir saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 16. panta 2. punktu veiktajā novērtēšanā izmantotās aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe. Aktīvās vielas tīrības pakāpe tirgū laistajā produktā var būt tāda pati vai citāda, ja ir pierādīts, ka tā ir tehniski līdzvērtīga novērtētajai aktīvajai vielai.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regula (EK) Nr. 470/2009, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regula (EK) Nr. 1935/2004 par materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, un par Direktīvu 80/590/EEK un 89/109/EEK atcelšanu (OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.).

---

| 28.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/79 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/79

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/106

(2016. gada 27. janvāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 27. janvārī

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 71,0 |
| TN | 116,3 |
| TR | 102,2 |
| ZZ | 131,4 |
| 0707 00 05 | MA | 86,8 |
| TR | 161,0 |
| ZZ | 123,9 |
| 0709 93 10 | MA | 50,4 |
| TR | 146,2 |
| ZZ | 98,3 |
| 0805 10 20 | EG | 50,4 |
| MA | 62,1 |
| TN | 49,3 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 56,7 |
| 0805 20 10 | IL | 147,6 |
| MA | 83,5 |
| ZZ | 115,6 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 129,5 |
| JM | 154,6 |
| MA | 65,6 |
| TR | 82,3 |
| ZZ | 108,0 |
| 0805 50 10 | TR | 100,8 |
| ZZ | 100,8 |
| 0808 10 80 | CL | 86,9 |
| US | 122,2 |
| ZZ | 104,6 |
| 0808 30 90 | CN | 94,8 |
| TR | 82,0 |
| ZA | 84,4 |
| ZZ | 87,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

IL

236,2

MA

71,0

TN

116,3

TR

102,2

ZZ

131,4

0707 00 05

MA

86,8

TR

161,0

ZZ

123,9

0709 93 10

MA

50,4

TR

146,2

ZZ

98,3

0805 10 20

EG

50,4

MA

62,1

TN

49,3

TR

65,0

ZZ

56,7

0805 20 10

IL

147,6

MA

83,5

ZZ

115,6

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

129,5

JM

154,6

MA

65,6

TR

82,3

ZZ

108,0

0805 50 10

TR

100,8

ZZ

100,8

0808 10 80

CL

86,9

US

122,2

ZZ

104,6

0808 30 90

CN

94,8

TR

82,0

ZA

84,4

ZZ

87,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 28.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/81 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/81

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/107

(2016. gada 27. janvāris),

ar ko cibutrīnu neapstiprina par 21. produkta veida biocīdos lietojamu esošo aktīvo vielu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 (1) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu un jo īpaši tās 89. panta 1. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2) izveidots to esošo aktīvo vielu saraksts, kuras jānovērtē, lai lemtu par to iespējamu apstiprināšanu lietošanai biocīdos. Cibutrīns ir šajā sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2) izveidots to esošo aktīvo vielu saraksts, kuras jānovērtē, lai lemtu par to iespējamu apstiprināšanu lietošanai biocīdos. Cibutrīns ir šajā sarakstā.

| (2) | Cibutrīns saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (3) 16. panta 2. punktu ir novērtēts lietošanai biocīdos, kuri pieder pie 21. produkta veida (pretnosēdumu produkti), kas definēts minētās direktīvas V pielikumā un atbilst 21. produkta veidam, kurš definēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Cibutrīns saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (3) 16. panta 2. punktu ir novērtēts lietošanai biocīdos, kuri pieder pie 21. produkta veida (pretnosēdumu produkti), kas definēts minētās direktīvas V pielikumā un atbilst 21. produkta veidam, kurš definēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā.

| (3) | Par kompetento novērtētājiestādi tika izraudzīta Nīderlande, un tā saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1451/2007 (4) 14. panta 4. un 6. punktu 2011. gada 7. aprīlī Komisijai iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar saviem ieteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

Par kompetento novērtētājiestādi tika izraudzīta Nīderlande, un tā saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1451/2007 (4) 14. panta 4. un 6. punktu 2011. gada 7. aprīlī Komisijai iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar saviem ieteikumiem.

| (4) | Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2015. gada 17. jūnijā formulēja Eiropas Ķimikāliju aģentūras atzinumu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2015. gada 17. jūnijā formulēja Eiropas Ķimikāliju aģentūras atzinumu.

| (5) | Saskaņā ar minēto atzinumu 21. produkta veida biocīdi, kas satur cibutrīnu, varētu neatbilst Direktīvas 98/8/EK 5. panta prasībām. Vides riska novērtēšanā izvērtētajos scenārijos tika konstatēti nepieņemami riski. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar minēto atzinumu 21. produkta veida biocīdi, kas satur cibutrīnu, varētu neatbilst Direktīvas 98/8/EK 5. panta prasībām. Vides riska novērtēšanā izvērtētajos scenārijos tika konstatēti nepieņemami riski.

| (6) | Tāpēc cibutrīnu apstiprināt lietošanai 21. produkta veida biocīdos nav lietderīgi. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc cibutrīnu apstiprināt lietošanai 21. produkta veida biocīdos nav lietderīgi.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Cibutrīnu (EK Nr. 248-872-3; CAS Nr. 28159-98-0) neapstiprina par 21. produkta veida biocīdos lietojamu aktīvo vielu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2016. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 4. augusta Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīva 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2007. gada 4. decembra Regula (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 325, 11.12.2007., 3. lpp.).

4

---

| 28.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/83 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/83

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/108

(2016. gada 27. janvāris),

ar ko 2-Butanona peroksīdu neapstiprina par 1. un 2. produkta veida biocīdos lietojamu esošo aktīvo vielu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 (1) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu un jo īpaši tās 89. panta 1. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2) izveidots to esošo aktīvo vielu saraksts, kuras jānovērtē, lai lemtu par to iespējamu apstiprināšanu lietošanai biocīdos. 2-Butanona peroksīds ir šajā sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2) izveidots to esošo aktīvo vielu saraksts, kuras jānovērtē, lai lemtu par to iespējamu apstiprināšanu lietošanai biocīdos. 2-Butanona peroksīds ir šajā sarakstā.

| (2) | Eiropas Ķimikāliju aģentūra saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 12. panta 3. punktu ir informējusi Komisiju, ka visi dalībnieki ir pārtraukuši dalību 1. un 2. produkta veida biocīdos lietojama 2-Butanona peroksīda pārskatīšanas programmā. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Ķimikāliju aģentūra saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 12. panta 3. punktu ir informējusi Komisiju, ka visi dalībnieki ir pārtraukuši dalību 1. un 2. produkta veida biocīdos lietojama 2-Butanona peroksīda pārskatīšanas programmā.

| (3) | 2-Butanona peroksīdu tāpēc nevajadzētu apstiprināt par 1. un 2. produkta veida biocīdos lietojamu esošo aktīvo vielu. |
| --- | --- |

(3)

2-Butanona peroksīdu tāpēc nevajadzētu apstiprināt par 1. un 2. produkta veida biocīdos lietojamu esošo aktīvo vielu.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

2-Butanona peroksīdu (EK Nr. 215-661-2; CAS Nr. 1338-23-4) neapstiprina par 1. un 2. produkta veida biocīdos lietojamu aktīvo vielu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2016. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 4. augusta Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

2

---

| 28.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/84 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/84

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/109

(2016. gada 27. janvāris)

neapstiprināt PHMB (1600; 1.8) par 1., 6. un 9. produkta veida biocīdos lietojamu esošu aktīvo vielu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 89. panta 1. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2) ir izveidots to esošo aktīvo vielu saraksts, kuras jānovērtē, lai lemtu par to iespējamo apstiprināšanu lietošanai biocīdos. Minētajā sarakstā ir iekļauts PHMB (1600; 1.8). |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2) ir izveidots to esošo aktīvo vielu saraksts, kuras jānovērtē, lai lemtu par to iespējamo apstiprināšanu lietošanai biocīdos. Minētajā sarakstā ir iekļauts PHMB (1600; 1.8).

| (2) | PHMB (1600; 1.8) ir novērtēts attiecībā uz tā lietošanu 1. produkta veida līdzekļos “Cilvēka higiēnai paredzētie līdzekļi”, 6. produkta veida līdzekļos “Konservanti, kas paredzēti produktiem uzglabāšanas laikā” un 9. produkta veida līdzekļos “Šķiedru, ādas, gumijas un polimerizētu materiālu konservanti”, kas definēti Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

PHMB (1600; 1.8) ir novērtēts attiecībā uz tā lietošanu 1. produkta veida līdzekļos “Cilvēka higiēnai paredzētie līdzekļi”, 6. produkta veida līdzekļos “Konservanti, kas paredzēti produktiem uzglabāšanas laikā” un 9. produkta veida līdzekļos “Šķiedru, ādas, gumijas un polimerizētu materiālu konservanti”, kas definēti Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā.

| (3) | Francija, kura tika izraudzīta par kompetento novērtētājiestādi, attiecīgi 2013. gada 5. septembrī, 2013. gada 8. oktobrī un 2014. gada 14. februārī iesniedza novērtējuma ziņojumus kopā ar saviem ieteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

Francija, kura tika izraudzīta par kompetento novērtētājiestādi, attiecīgi 2013. gada 5. septembrī, 2013. gada 8. oktobrī un 2014. gada 14. februārī iesniedza novērtējuma ziņojumus kopā ar saviem ieteikumiem.

| (4) | Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2015. gada 16. un 17. jūnijā sagatavoja Eiropas Ķimikāliju aģentūras atzinumus. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2015. gada 16. un 17. jūnijā sagatavoja Eiropas Ķimikāliju aģentūras atzinumus.

| (5) | Saskaņā ar minētajiem atzinumiem nav paredzams, ka biocīdi, kurus lieto 1., 6. un 9. produkta veida līdzekļos un kuri satur PHMB (1600; 1.8), atbildīs Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunktā izvirzītajām prasībām. Scenāriji, kurus aplūkoja, izvērtējot risku cilvēka veselībai un videi, attiecībā uz šiem produkta veidiem atklāja nepieņemamus riskus. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar minētajiem atzinumiem nav paredzams, ka biocīdi, kurus lieto 1., 6. un 9. produkta veida līdzekļos un kuri satur PHMB (1600; 1.8), atbildīs Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunktā izvirzītajām prasībām. Scenāriji, kurus aplūkoja, izvērtējot risku cilvēka veselībai un videi, attiecībā uz šiem produkta veidiem atklāja nepieņemamus riskus.

| (6) | Tādēļ nav lietderīgi apstiprināt PHMB (1600; 1.8) lietošanai 1., 6. un 9. produkta veida biocīdos. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ nav lietderīgi apstiprināt PHMB (1600; 1.8) lietošanai 1., 6. un 9. produkta veida biocīdos.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

PHMB (1600; 1.8) (EK Nr.: nav norādīts, CAS Nr. 27083-27-8 un 32289-58-0) netiek apstiprināts par 1., 6. un 9. produkta veida biocīdos lietojamu aktīvo vielu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2016. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 4. augusta Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

2

---

| 28.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/86

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/110

(2016. gada 27. janvāris),

ar ko triklozānu neapstiprina par 1. produkta veida biocīdos lietojamu esošo aktīvo vielu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 89. panta 1. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2) izveidots to esošo aktīvo vielu saraksts, kuras jānovērtē, lai lemtu par to iespējamu apstiprināšanu lietošanai biocīdos. Triklozāns ir šajā sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1062/2014 (2) izveidots to esošo aktīvo vielu saraksts, kuras jānovērtē, lai lemtu par to iespējamu apstiprināšanu lietošanai biocīdos. Triklozāns ir šajā sarakstā.

| (2) | Triklozāns saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (3) 16. panta 2. punktu ir novērtēts lietošanai biocīdos, kuri pieder pie 1. produkta veida “Cilvēku higiēnai paredzētie biocīdie produkti”, kas definēts minētās direktīvas V pielikumā un atbilst 1. produkta veidam “Cilvēka higiēnai paredzētie biocīdi”, kurš definēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Triklozāns saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK (3) 16. panta 2. punktu ir novērtēts lietošanai biocīdos, kuri pieder pie 1. produkta veida “Cilvēku higiēnai paredzētie biocīdie produkti”, kas definēts minētās direktīvas V pielikumā un atbilst 1. produkta veidam “Cilvēka higiēnai paredzētie biocīdi”, kurš definēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā.

| (3) | Par kompetento novērtētājiestādi tika izraudzīta Dānija, un tā 2013. gada 8. aprīlī iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar saviem ieteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

Par kompetento novērtētājiestādi tika izraudzīta Dānija, un tā 2013. gada 8. aprīlī iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar saviem ieteikumiem.

| (4) | Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2015. gada 17. jūnijā formulēja Eiropas Ķimikāliju aģentūras atzinumu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus, Biocīdu komiteja 2015. gada 17. jūnijā formulēja Eiropas Ķimikāliju aģentūras atzinumu.

| (5) | Saskaņā ar minēto atzinumu 1. produkta veida biocīdi, kas satur triklozānu, varētu neatbilst Direktīvas 98/8/EK 5. panta prasībām. Vides riska novērtēšanā izvērtētajos scenārijos tika apzināti nepieņemami riski. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar minēto atzinumu 1. produkta veida biocīdi, kas satur triklozānu, varētu neatbilst Direktīvas 98/8/EK 5. panta prasībām. Vides riska novērtēšanā izvērtētajos scenārijos tika apzināti nepieņemami riski.

| (6) | Tāpēc triklozānu apstiprināt lietošanai 1. produkta veida biocīdos nav lietderīgi. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc triklozānu apstiprināt lietošanai 1. produkta veida biocīdos nav lietderīgi.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Triklozānu (EK Nr. 222-182-2; CAS Nr. 3380-34-5) neapstiprina par aktīvo vielu lietošanai 1. produkta veida biocīdos.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2016. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 4. augusta Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīva 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.).

3

---

Labojumi

| 28.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/88 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/88

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/67/EK (2009. gada 13. jūlijs) par apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 222, 2009. gada 25. augusts
  )

66. lappusē V pielikuma 6.12.1. punktā:

tekstu:

| “6.12.1. | Skaits: viens, IA kategorija (1).” |
| --- | --- |

“6.12.1.

lasīt šādi:

| “6.12.1. | Skaits: divi, IA kategorija (1).” |
| --- | --- |

“6.12.1.

---