# Euroopa Liidu C 55/12.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 55 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide12. veebruar 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 55

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide12. veebruar 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  2013–2014 ISTUNGJÄRK20.–23. mai 2013. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 246 E, 27.8.2013 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  2013–2014 ISTUNGJÄRK20.–23. mai 2013. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 246 E, 27.8.2013 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 246 E, 27.8.2013 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 21. mai 2013 |
| 2016/C 55/01 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon ülevõtmispakkumiste direktiivi 2004/25/EÜ kohaldamise kohta (2012/2262(INI)) | 2 |
| 2016/C 55/02 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon Euroopa Liidu tööstuspiirkondade piirkondlike strateegiate kohta (2012/2100(INI)) | 6 |
| 2016/C 55/03 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon taastuvenergiaga seonduvate tänaste ülesannete ja võimaluste kohta Euroopa energia siseturul (2012/2259(INI)) | 12 |
| 2016/C 55/04 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon naiste õiguste kohta ühinevates Balkani riikides (2012/2255(INI)) | 23 |
| 2016/C 55/05 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon ELi harta ja ühesuguste tingimuste kohta meediavabaduse tagamiseks kõikjal ELis (2011/2246(INI)) | 33 |
| 2016/C 55/06 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamise tegevuskava kohta (2012/2234(INI)) | 43 |
| 2016/C 55/07 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastase võitluse kohta (2013/2060(INI)) | 54 |
| 2016/C 55/08 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon iga-aastase maksuraporti kohta ja ELi potentsiaali ärakasutamise kohta majanduskasvu edendamiseks (2013/2025(INI)) | 65 |
| | Kolmapäev, 22. mai 2013 |
| 2016/C 55/09 | Euroopa Parlamendi 22. mai 2013. aasta resolutsioon audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohaldamise kohta (2012/2132(INI)) | 71 |
| | Neljapäev, 23. mai 2013 |
| 2016/C 55/10 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni määruse eelnõule, millega muudetakse määrust (EL) nr 142/2011 seoses teatavate Bosniast ja Hertsegoviinast pärit loomsete kõrvalsaaduste transiidiga (D025828/03 – 2013/2598(RPS)) | 79 |
| 2016/C 55/11 | Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb uusi seadusandlikke ettepanekuid majandus- ja rahaliidu kohta ning vastust komisjoni teatistele (2013/2609(RSP)) | 79 |
| 2016/C 55/12 | Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon Süüria pagulaste olukorra kohta Süüria naaberriikides (2013/2611(RSP)) | 84 |
| 2016/C 55/13 | Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon varade tagastamise kohta üleminekuetapis olevatele araabia kevade riikidele (2013/2612(RSP)) | 90 |
| 2016/C 55/14 | Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon Bosnia ja Hertsegoviina 2012. aasta eduaruande kohta (2012/2865(RSP)) | 94 |
| 2016/C 55/15 | Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2012. aasta eduaruande kohta (2013/2866(RSP)) | 100 |
| 2016/C 55/16 | Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon ELi kaubandus- ja investeerimisläbirääkimiste kohta Ameerika Ühendriikidega (2013/2558(RSP)) | 108 |
| 2016/C 55/17 | Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon Myanmari/Birma üldiste tariifsete soodustuste taastamise kohta (2012/2929(RSP)) | 112 |
| 2016/C 55/18 | Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon Alpide makropiirkondliku strateegia kohta (2013/2549(RSP)) | 117 |
| 2016/C 55/19 | Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon töötingimuste ning tervisekaitse- ja ohutusnõuete kohta, pidades silmas hiljutisi vabrikupõlenguid ja hoonevaringut Bangladeshis (2013/2638(RSP)) | 120 |
| 2016/C 55/20 | Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon Guantánamo ning sealsete vangide näljastreigi kohta (2013/2654(RSP)) | 123 |
| 2016/C 55/21 | Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon India ning Mohammad Afzal Guru hukkamise ja selle tagajärgede kohta (2013/2640(RSP)) | 125 |
| 2016/C 55/22 | Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon Rwanda ja Victoire Ingabire juhtum (2013/2641(RSP)) | 127 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 21. mai 2013

2016/C 55/01

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon ülevõtmispakkumiste direktiivi 2004/25/EÜ kohaldamise kohta (2012/2262(INI))

2

2016/C 55/02

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon Euroopa Liidu tööstuspiirkondade piirkondlike strateegiate kohta (2012/2100(INI))

6

2016/C 55/03

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon taastuvenergiaga seonduvate tänaste ülesannete ja võimaluste kohta Euroopa energia siseturul (2012/2259(INI))

12

2016/C 55/04

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon naiste õiguste kohta ühinevates Balkani riikides (2012/2255(INI))

23

2016/C 55/05

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon ELi harta ja ühesuguste tingimuste kohta meediavabaduse tagamiseks kõikjal ELis (2011/2246(INI))

33

2016/C 55/06

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamise tegevuskava kohta (2012/2234(INI))

43

2016/C 55/07

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastase võitluse kohta (2013/2060(INI))

54

2016/C 55/08

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon iga-aastase maksuraporti kohta ja ELi potentsiaali ärakasutamise kohta majanduskasvu edendamiseks (2013/2025(INI))

65

Kolmapäev, 22. mai 2013

2016/C 55/09

Euroopa Parlamendi 22. mai 2013. aasta resolutsioon audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohaldamise kohta (2012/2132(INI))

71

Neljapäev, 23. mai 2013

2016/C 55/10

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni määruse eelnõule, millega muudetakse määrust (EL) nr 142/2011 seoses teatavate Bosniast ja Hertsegoviinast pärit loomsete kõrvalsaaduste transiidiga (D025828/03 – 2013/2598(RPS))

79

2016/C 55/11

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb uusi seadusandlikke ettepanekuid majandus- ja rahaliidu kohta ning vastust komisjoni teatistele (2013/2609(RSP))

79

2016/C 55/12

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon Süüria pagulaste olukorra kohta Süüria naaberriikides (2013/2611(RSP))

84

2016/C 55/13

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon varade tagastamise kohta üleminekuetapis olevatele araabia kevade riikidele (2013/2612(RSP))

90

2016/C 55/14

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon Bosnia ja Hertsegoviina 2012. aasta eduaruande kohta (2012/2865(RSP))

94

2016/C 55/15

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2012. aasta eduaruande kohta (2013/2866(RSP))

100

2016/C 55/16

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon ELi kaubandus- ja investeerimisläbirääkimiste kohta Ameerika Ühendriikidega (2013/2558(RSP))

108

2016/C 55/17

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon Myanmari/Birma üldiste tariifsete soodustuste taastamise kohta (2012/2929(RSP))

112

2016/C 55/18

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon Alpide makropiirkondliku strateegia kohta (2013/2549(RSP))

117

2016/C 55/19

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon töötingimuste ning tervisekaitse- ja ohutusnõuete kohta, pidades silmas hiljutisi vabrikupõlenguid ja hoonevaringut Bangladeshis (2013/2638(RSP))

120

2016/C 55/20

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon Guantánamo ning sealsete vangide näljastreigi kohta (2013/2654(RSP))

123

2016/C 55/21

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon India ning Mohammad Afzal Guru hukkamise ja selle tagajärgede kohta (2013/2640(RSP))

125

2016/C 55/22

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon Rwanda ja Victoire Ingabire juhtum (2013/2641(RSP))

127

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 21. mai 2013 |
| 2016/C 55/23 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta otsus Gabriele Albertini puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2012/2240(IMM)) | 131 |
| 2016/C 55/24 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta otsus Spyros Danellise puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (I) (2013/2014(IMM)) | 132 |
| 2016/C 55/25 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta otsus Spyros Danellise puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (II) (2013/2028(IMM)) | 133 |
| 2016/C 55/26 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta otsus suulise muudatusettepaneku ja muu suulise muudatuse kohta (kodukorra artikli 156 lõike 6 tõlgendamine) | 135 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 21. mai 2013

2016/C 55/23

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta otsus Gabriele Albertini puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2012/2240(IMM))

131

2016/C 55/24

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta otsus Spyros Danellise puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (I) (2013/2014(IMM))

132

2016/C 55/25

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta otsus Spyros Danellise puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (II) (2013/2028(IMM))

133

2016/C 55/26

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta otsus suulise muudatusettepaneku ja muu suulise muudatuse kohta (kodukorra artikli 156 lõike 6 tõlgendamine)

135

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 21. mai 2013 |
| 2016/C 55/27 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (15318/2012 – C7-0391/2012 – 2012/0018(NLE)) | 136 |
| 2016/C 55/28 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta Euroopa Liidu ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni vahelise lepingu, millega luuakse tõhustatud koostöö üldine raamistik, sõlmimise kohta (05822/2013 – C7-0044/2013 – 2012/0213 (NLE)) | 136 |
| 2016/C 55/29 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EMÜ/Euratom) nr 354/83 osas, mis käsitleb Euroopa institutsioonide ajalooliste arhiivide üleandmist Firenzes asuvale Euroopa Ülikooli Instituudile (06867/2013 – C7-0081/2013 – 2012/0221(APP)) | 137 |
| 2016/C 55/30 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega määratakse kindlaks tähtaeg esindajate kaheksandaks otseseks ja üldiseks valimiseks Euroopa Parlamenti (07279/2013 – C7-0068/2013 – 2013/0802(CNS)) | 138 |
| 2016/C 55/31 | P7_TA(2013)0200Avamerel nafta ja gaasi geoloogilise luure, uurimise ja tootmise ohutus ***IEuroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse avamerel nafta ja gaasi geoloogilise luure, uuringute ja tootmise ohutust (COM(2011)0688 – C7-0392/2011 – 2011/0309(COD))P7_TC1-COD(2011)0309Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. mail 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, milles käsitletakse avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ohutust ja millega muudetakse direktiivi 2004/35/EÜ | 138 |
| | Kolmapäev, 22. mai 2013 |
| 2016/C 55/32 | Euroopa Parlamendi 22. mai 2013. aasta otsus, mis käsitleb Euroopa Ülemkogu ettepanekut konventi mitte kokku kutsuda, et lisada protokoll Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigi suhtes Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule (00091/2011 – C7-0386/2011 – 2011/0818(NLE)) | 140 |
| 2016/C 55/33 | Euroopa Parlamendi 22. mai 2013. aasta resolutsioon protokolli eelnõu kohta Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigi suhtes (Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõige 3) (00091/2011 – C7-0385/2011 – 2011/0817(NLE)) | 141 |
| 2016/C 55/34 | P7_TA(2013)0210Tsiviilasjades kohaldatavate kaitsemeetmete vastastikune tunnustamine ***IEuroopa Parlamendi 22. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviilasjades kohaldatavate kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta (COM(2011)0276 – C7-0128/2011 – 2011/0130(COD))P7_TC1-COD(2011)0130Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. mail 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 tsiviilasjades kohaldatavate kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta | 143 |
| 2016/C 55/35 | Euroopa Parlamendi 22. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Kanada vahelise tarneahela turvalisusega seotud küsimustes tehtava tollikoostöö lepingu sõlmimise kohta (11362/2012 – C7-0078/2013 – 2012/0073(NLE)) | 144 |
| 2016/C 55/36 | Euroopa Parlamendi 22. mail 2013. aastal vastuvõetud muudatused ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), seoses selle koostoimega nõukogu määrusega (EL) nr .../..., millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (COM(2012)0512 – C7-0289/2012 – 2012/0244(COD)) | 145 |
| 2016/C 55/37 | Euroopa Parlamendi 22. mail 2013. aastal vastuvõetud muudatused ettepanekule võtta vastu nõukogu määrus, millega Euroopa Keskpangale antakse eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (COM(2012)0511 – C7-0314/2012 – 2012/0242(CNS)) | 157 |
| 2016/C 55/38 | P7_TA(2013)0214Pürotehnilised tooted ***IEuroopa Parlamendi 22. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv pürotehniliste toodete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2011)0764 – C7-0425/2011 – 2011/0358(COD))P7_TC1-COD(2011)0358Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. mail 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL pürotehniliste toodete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud) | 192 |
| | Neljapäev, 23. mai 2013 |
| 2016/C 55/39 | P7_TA(2013)0217Ühenduse tolliseadustik ja selle kohaldamiskuupäev ***IEuroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik), selle kohaldamiskuupäeva osas (COM(2013)0193 – C7-0096/2013 – 2013/0104(COD))P7_TC1-COD(2013)0104Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. mail 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse kohaldamiskuupäeva osas määrust (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) | 194 |
| 2016/C 55/40 | P7_TA(2013)0218Myanmarile/Birmale antud üldiste tariifsete soodustuste taastamine ***IEuroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks Myanmarile/Birmale määrusega (EÜ) nr 552/97 ajutiselt antud üldiste tariifsete soodustuste peatamine (COM(2012)0524 – C7-0297/2012 – 2012/0251(COD))P7_TC1-COD(2012)0251Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. mail 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 552/97, millega peatatakse ajutiselt Myanmarile/Birmale antud üldised tariifsed soodustused | 195 |
| 2016/C 55/41 | Euroopa Parlamendi 23. mail 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse nende rahvusvaheliste lepingutega loodud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise vahekohtutega, mille osaline on Euroopa Liit, seotud finantsvastutuse kindlaksmääramise raamistik (COM(2012)0335 – C7-0155/2012 – 2012/0163(COD)) | 196 |
| 2016/C 55/42 | P7_TA(2013)0220Lemmikloomade mittekaubanduslik liikumine ***IEuroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta (COM(2012)0089 – C7-0060/2012 – 2012/0039(COD))P7_TC1-COD(2012)0039Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. mail 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 998/2003 | 212 |
| 2016/C 55/43 | P7_TA(2013)0221Loomatervishoiunõuded kauplemiseks koerte, kasside ja valgetuhkrutega ***IEuroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/65/EMÜ seoses loomatervishoiunõuetega Euroopa Liidu siseseks kauplemiseks koerte, kasside ja valgetuhkrutega ning nende Euroopa Liitu importimiseks (COM(2012)0090 – C7-0061/2012 – 2012/0040(COD))P7_TC1-COD(2012)0040Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. mail 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse direktiivi 92/65/EMÜ seoses loomatervishoiunõuetega liidusiseseks kauplemiseks koerte, kasside ja valgetuhkrutega ning nende liitu importimiseks | 213 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 21. mai 2013

2016/C 55/27

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (15318/2012 – C7-0391/2012 – 2012/0018(NLE))

136

2016/C 55/28

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta Euroopa Liidu ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni vahelise lepingu, millega luuakse tõhustatud koostöö üldine raamistik, sõlmimise kohta (05822/2013 – C7-0044/2013 – 2012/0213 (NLE))

136

2016/C 55/29

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EMÜ/Euratom) nr 354/83 osas, mis käsitleb Euroopa institutsioonide ajalooliste arhiivide üleandmist Firenzes asuvale Euroopa Ülikooli Instituudile (06867/2013 – C7-0081/2013 – 2012/0221(APP))

137

2016/C 55/30

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega määratakse kindlaks tähtaeg esindajate kaheksandaks otseseks ja üldiseks valimiseks Euroopa Parlamenti (07279/2013 – C7-0068/2013 – 2013/0802(CNS))

138

2016/C 55/31

P7_TA(2013)0200Avamerel nafta ja gaasi geoloogilise luure, uurimise ja tootmise ohutus ***IEuroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse avamerel nafta ja gaasi geoloogilise luure, uuringute ja tootmise ohutust (COM(2011)0688 – C7-0392/2011 – 2011/0309(COD))P7_TC1-COD(2011)0309Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. mail 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, milles käsitletakse avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ohutust ja millega muudetakse direktiivi 2004/35/EÜ

138

Kolmapäev, 22. mai 2013

2016/C 55/32

Euroopa Parlamendi 22. mai 2013. aasta otsus, mis käsitleb Euroopa Ülemkogu ettepanekut konventi mitte kokku kutsuda, et lisada protokoll Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigi suhtes Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule (00091/2011 – C7-0386/2011 – 2011/0818(NLE))

140

2016/C 55/33

Euroopa Parlamendi 22. mai 2013. aasta resolutsioon protokolli eelnõu kohta Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigi suhtes (Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõige 3) (00091/2011 – C7-0385/2011 – 2011/0817(NLE))

141

2016/C 55/34

P7_TA(2013)0210Tsiviilasjades kohaldatavate kaitsemeetmete vastastikune tunnustamine ***IEuroopa Parlamendi 22. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviilasjades kohaldatavate kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta (COM(2011)0276 – C7-0128/2011 – 2011/0130(COD))P7_TC1-COD(2011)0130Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. mail 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 tsiviilasjades kohaldatavate kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta

143

2016/C 55/35

Euroopa Parlamendi 22. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Kanada vahelise tarneahela turvalisusega seotud küsimustes tehtava tollikoostöö lepingu sõlmimise kohta (11362/2012 – C7-0078/2013 – 2012/0073(NLE))

144

2016/C 55/36

Euroopa Parlamendi 22. mail 2013. aastal vastuvõetud muudatused ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), seoses selle koostoimega nõukogu määrusega (EL) nr .../..., millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (COM(2012)0512 – C7-0289/2012 – 2012/0244(COD))

145

2016/C 55/37

Euroopa Parlamendi 22. mail 2013. aastal vastuvõetud muudatused ettepanekule võtta vastu nõukogu määrus, millega Euroopa Keskpangale antakse eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (COM(2012)0511 – C7-0314/2012 – 2012/0242(CNS))

157

2016/C 55/38

P7_TA(2013)0214Pürotehnilised tooted ***IEuroopa Parlamendi 22. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv pürotehniliste toodete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2011)0764 – C7-0425/2011 – 2011/0358(COD))P7_TC1-COD(2011)0358Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. mail 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL pürotehniliste toodete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud)

192

Neljapäev, 23. mai 2013

2016/C 55/39

P7_TA(2013)0217Ühenduse tolliseadustik ja selle kohaldamiskuupäev ***IEuroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik), selle kohaldamiskuupäeva osas (COM(2013)0193 – C7-0096/2013 – 2013/0104(COD))P7_TC1-COD(2013)0104Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. mail 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse kohaldamiskuupäeva osas määrust (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik)

194

2016/C 55/40

P7_TA(2013)0218Myanmarile/Birmale antud üldiste tariifsete soodustuste taastamine ***IEuroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks Myanmarile/Birmale määrusega (EÜ) nr 552/97 ajutiselt antud üldiste tariifsete soodustuste peatamine (COM(2012)0524 – C7-0297/2012 – 2012/0251(COD))P7_TC1-COD(2012)0251Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. mail 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 552/97, millega peatatakse ajutiselt Myanmarile/Birmale antud üldised tariifsed soodustused

195

2016/C 55/41

Euroopa Parlamendi 23. mail 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse nende rahvusvaheliste lepingutega loodud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise vahekohtutega, mille osaline on Euroopa Liit, seotud finantsvastutuse kindlaksmääramise raamistik (COM(2012)0335 – C7-0155/2012 – 2012/0163(COD))

196

2016/C 55/42

P7_TA(2013)0220Lemmikloomade mittekaubanduslik liikumine ***IEuroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta (COM(2012)0089 – C7-0060/2012 – 2012/0039(COD))P7_TC1-COD(2012)0039Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. mail 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 998/2003

212

2016/C 55/43

P7_TA(2013)0221Loomatervishoiunõuded kauplemiseks koerte, kasside ja valgetuhkrutega ***IEuroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/65/EMÜ seoses loomatervishoiunõuetega Euroopa Liidu siseseks kauplemiseks koerte, kasside ja valgetuhkrutega ning nende Euroopa Liitu importimiseks (COM(2012)0090 – C7-0061/2012 – 2012/0040(COD))P7_TC1-COD(2012)0040Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. mail 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse direktiivi 92/65/EMÜ seoses loomatervishoiunõuetega liidusiseseks kauplemiseks koerte, kasside ja valgetuhkrutega ning nende liitu importimiseks

213

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

12.2.2016

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/1

---

EUROOPA PARLAMENT

2013–2014 ISTUNGJÄRK

20.–23. mai 2013. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 246 E, 27.8.2013.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 21. mai 2013

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/2

---

P7_TA(2013)0198

Ülevõtmispakkumised

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon ülevõtmispakkumiste direktiivi 2004/25/EÜ kohaldamise kohta (2012/2262(INI))

(2016/C 055/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/25/EÜ ülevõtmispakkumiste kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/25/EÜ ülevõtmispakkumiste kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele direktiivi 2004/25/EÜ (ülevõtmispakkumiste kohta) kohaldamise kohta (COM(2012)0347), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele direktiivi 2004/25/EÜ (ülevõtmispakkumiste kohta) kohaldamise kohta (COM(2012)0347),

| — | võttes arvesse komisjoni nimel tehtud välisuuringut direktiivi 2004/25/EÜ (ülevõtmispakkumiste kohta) kohaldamise kohta (välisuuring) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni nimel tehtud välisuuringut direktiivi 2004/25/EÜ (ülevõtmispakkumiste kohta) kohaldamise kohta (välisuuring) (2),

| — | võttes arvesse 21. veebruari 2007. aasta aruannet ülevõtmispakkumiste direktiivi rakendamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. veebruari 2007. aasta aruannet ülevõtmispakkumiste direktiivi rakendamise kohta (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0089/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0089/2013),

| A. | arvestades, et ülevõtmispakkumiste direktiiv (edaspidi „direktiiv”) annab miinimumsuunised, mis tagavad läbipaistvuse ja õiguskindluse ülevõtmispakkumise läbiviimisel, ning tagab aktsionäridele, töötajatele ja teistele sidusrühmadele teabe saamise õiguse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ülevõtmispakkumiste direktiiv (edaspidi „direktiiv”) annab miinimumsuunised, mis tagavad läbipaistvuse ja õiguskindluse ülevõtmispakkumise läbiviimisel, ning tagab aktsionäridele, töötajatele ja teistele sidusrühmadele teabe saamise õiguse;

| B. | arvestades, et mitu liikmesriiki kaalub muudatuste tegemist või on juba teinud muudatused oma ühtlustatud riiklikesse ülevõtmispakkumisi käsitlevatesse eeskirjadesse eesmärgiga suurendada kapitalituru läbipaistvust ja seeläbi tugevdada pakkumise objektiks oleva äriühingu ja selle sidusrühmade õigusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mitu liikmesriiki kaalub muudatuste tegemist või on juba teinud muudatused oma ühtlustatud riiklikesse ülevõtmispakkumisi käsitlevatesse eeskirjadesse eesmärgiga suurendada kapitalituru läbipaistvust ja seeläbi tugevdada pakkumise objektiks oleva äriühingu ja selle sidusrühmade õigusi;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohus on otsustanud mitmes kohtuasjas, et liikmesriigi eriõiguste säilitamist eraettevõttes tuleb üldjuhul lugeda kapitali vaba liikumise piiramiseks ning seda saab õigustada ainult nõuetekohaselt piiratud juhtudel (4); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohus on otsustanud mitmes kohtuasjas, et liikmesriigi eriõiguste säilitamist eraettevõttes tuleb üldjuhul lugeda kapitali vaba liikumise piiramiseks ning seda saab õigustada ainult nõuetekohaselt piiratud juhtudel (4);

| D. | arvestades, et ülevõtmispakkumiste avaliku järelevalve eest vastutavad riigi pädevad asutused; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ülevõtmispakkumiste avaliku järelevalve eest vastutavad riigi pädevad asutused;

| E. | arvestades, et määruse (EL) nr 1095/2010 (5) artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab samuti asjakohaseid meetmeid ülevõtmispakkumiste kontekstis; arvestades, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on loonud pädevate asutuste võrgustiku, mis peaks tõhustama nende koostööd piiriüleste ülevõtmispakkumiste kontekstis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et määruse (EL) nr 1095/2010 (5) artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab samuti asjakohaseid meetmeid ülevõtmispakkumiste kontekstis; arvestades, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on loonud pädevate asutuste võrgustiku, mis peaks tõhustama nende koostööd piiriüleste ülevõtmispakkumiste kontekstis;

| 1. | on seisukohal, et direktiiv on oluline osa ELi äriühinguõigusest, minnes kaugemale pelgast ELi kapitaliturgude edasise integratsiooni ja ühtlustamise edendamisest; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et direktiiv on oluline osa ELi äriühinguõigusest, minnes kaugemale pelgast ELi kapitaliturgude edasise integratsiooni ja ühtlustamise edendamisest;

| 2. | rõhutab, et direktiivi mõju ei piirdu ülevõtmispakkumisi käsitlevate tuumiknormidega, vaid neid tuleb hinnata laiemas äriühinguõiguse, sealhulgas ettevõtete üldjuhtimise, kapitalituru õiguse ja tööõiguse kontekstis; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et direktiivi mõju ei piirdu ülevõtmispakkumisi käsitlevate tuumiknormidega, vaid neid tuleb hinnata laiemas äriühinguõiguse, sealhulgas ettevõtete üldjuhtimise, kapitalituru õiguse ja tööõiguse kontekstis;

| 3. | rõhutab veel kord, et direktiivi eesmärgid, eelkõige ülevõtmispakkumisteks võrdsete tingimuste loomine ja samal ajal aktsionäride, töötajate ja teiste sidusrühmade huvide kaitsmine, on hästitoimiva äriühingutes kontrollosaluse omandamise tehingute turu väga olulised aspektid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab veel kord, et direktiivi eesmärgid, eelkõige ülevõtmispakkumisteks võrdsete tingimuste loomine ja samal ajal aktsionäride, töötajate ja teiste sidusrühmade huvide kaitsmine, on hästitoimiva äriühingutes kontrollosaluse omandamise tehingute turu väga olulised aspektid;

| 4. | märgib, et komisjoni järelduse kohaselt toimib direktiiv rahuldavalt, ning võtab teadmiseks välisuuringu, milles järeldati, et direktiiv on parandanud äriühingutes kontrollosaluse omandamise tehingute turu toimimist; märgib siiski murelikult, et välisuuringu andmetel ei ole töötajate esindajad rahul töötajate õiguste kaitsega, ning palub komisjonil elavdada töötajate esindajatega peetavat dialoogi teemal, kuidas paremini lahendada kiireloomulisi küsimusi; |
| --- | --- |

4.

märgib, et komisjoni järelduse kohaselt toimib direktiiv rahuldavalt, ning võtab teadmiseks välisuuringu, milles järeldati, et direktiiv on parandanud äriühingutes kontrollosaluse omandamise tehingute turu toimimist; märgib siiski murelikult, et välisuuringu andmetel ei ole töötajate esindajad rahul töötajate õiguste kaitsega, ning palub komisjonil elavdada töötajate esindajatega peetavat dialoogi teemal, kuidas paremini lahendada kiireloomulisi küsimusi;

Võrdsed tingimused

| 5. | rõhutab, et direktiiv loob ülevõtmispakkumiste jaoks Euroopas võrdsed tingimused, ning usub, et pikas perspektiivis võiks kavandada muudatusi võrdsete tingimuste edasiseks suurendamiseks; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et direktiiv loob ülevõtmispakkumiste jaoks Euroopas võrdsed tingimused, ning usub, et pikas perspektiivis võiks kavandada muudatusi võrdsete tingimuste edasiseks suurendamiseks;

| 6. | toetab liikmesriikide pädevust kehtestada täiendavaid meetmeid, mis lähevad direktiivi nõuetest kaugemale, tingimusel et järgitakse direktiivi üldeesmärke; |
| --- | --- |

6.

toetab liikmesriikide pädevust kehtestada täiendavaid meetmeid, mis lähevad direktiivi nõuetest kaugemale, tingimusel et järgitakse direktiivi üldeesmärke;

| 7. | märgib selles kontekstis, et mõned liikmesriigid on reageerinud arengusuundumustele, mis on viimasel ajal aset leidnud nende äriühingutes kontrollosaluse omandamise tehingute turgudel, kehtestades ülevõtmispakkumiste läbiviimisele täiendavaid norme, näiteks Ühendkuningriigi ülevõtmiste toimkonna „paku või vaiki” reegel, millega püütakse saada selgust selles, kas ülevõtmispakkumine tuleb käivitada („paku”) või mitte („vaiki”) olukordades, kus ei ole selge, kas pakkuja tegelikult kavatseb pakkumise objektiks oleva äriühingu kohta pakkumise esitada; |
| --- | --- |

7.

märgib selles kontekstis, et mõned liikmesriigid on reageerinud arengusuundumustele, mis on viimasel ajal aset leidnud nende äriühingutes kontrollosaluse omandamise tehingute turgudel, kehtestades ülevõtmispakkumiste läbiviimisele täiendavaid norme, näiteks Ühendkuningriigi ülevõtmiste toimkonna „paku või vaiki” reegel, millega püütakse saada selgust selles, kas ülevõtmispakkumine tuleb käivitada („paku”) või mitte („vaiki”) olukordades, kus ei ole selge, kas pakkuja tegelikult kavatseb pakkumise objektiks oleva äriühingu kohta pakkumise esitada;

Järelevalve

| 8. | väljendab heameelt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve jõupingutuste üle parandada ülevõtmispakkumiste võrgustiku kaudu riikide asutuste koostööd ülevõtmispakkumiste kontekstis; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve jõupingutuste üle parandada ülevõtmispakkumiste võrgustiku kaudu riikide asutuste koostööd ülevõtmispakkumiste kontekstis;

| 9. | on siiski arvamusel, et ei ole vaja korraldada ülevõtmispakkumiste järelevalvet ELi tasandil, kuna ülevõtmisi reguleeriv õigus ei piirdu kapitalituruõigusega, vaid on sätestatud riigi äriühinguõiguses; rõhutab, et ülevõtmispakkumiste avaliku järelevalve eest peaksid jääma vastutama riikide pädevad asutused; |
| --- | --- |

9.

on siiski arvamusel, et ei ole vaja korraldada ülevõtmispakkumiste järelevalvet ELi tasandil, kuna ülevõtmisi reguleeriv õigus ei piirdu kapitalituruõigusega, vaid on sätestatud riigi äriühinguõiguses; rõhutab, et ülevõtmispakkumiste avaliku järelevalve eest peaksid jääma vastutama riikide pädevad asutused;

Esilekerkivate probleemide lahendamine

| 10. | väljendab heameelt komisjoni järelduste ja täpsustuse üle direktiivi toimimise läbivaatamise käigus esilekerkinud küsimuste kohta ning märgib, et akadeemikud ja praktikud tuvastavad täiendavaid aspekte (6); |
| --- | --- |

10.

väljendab heameelt komisjoni järelduste ja täpsustuse üle direktiivi toimimise läbivaatamise käigus esilekerkinud küsimuste kohta ning märgib, et akadeemikud ja praktikud tuvastavad täiendavaid aspekte (6);

Kooskõlas tegutsemise mõiste

| 11. | usub, et kooskõlas tegutsemise mõistel on keskne koht selle läve arvutamisel, mis käivitab kohustusliku pakkumise, ning mõistab, et liikmesriigid on võtnud direktiivis sätestatud määratluse üle erinevalt; usub, siiski, et kooskõlas tegutsemise mõiste muudatustele keskendumisest ainult direktiivi raames jääks õiguskindluse suurendamisel väheseks, kuna see mõiste on oluline ka muude ELi äriühinguõiguses nõutavate arvutuste jaoks; teeb seetõttu ettepaneku teha üksikasjalikum analüüs, et leida võimalusi kooskõlas tegutsemise mõiste edasiseks täpsustamiseks ja ühtlustamiseks; |
| --- | --- |

11.

usub, et kooskõlas tegutsemise mõistel on keskne koht selle läve arvutamisel, mis käivitab kohustusliku pakkumise, ning mõistab, et liikmesriigid on võtnud direktiivis sätestatud määratluse üle erinevalt; usub, siiski, et kooskõlas tegutsemise mõiste muudatustele keskendumisest ainult direktiivi raames jääks õiguskindluse suurendamisel väheseks, kuna see mõiste on oluline ka muude ELi äriühinguõiguses nõutavate arvutuste jaoks; teeb seetõttu ettepaneku teha üksikasjalikum analüüs, et leida võimalusi kooskõlas tegutsemise mõiste edasiseks täpsustamiseks ja ühtlustamiseks;

| 12. | ootab seoses sellega komisjonilt ELi äriühinguõiguse tegevuskava, milles tuleks kõnealust küsimust käsitleda, ning toetab komisjoni seisukohta, et mingil moel ei tohiks piirata riikide ametiasutuste võimalust kohustada kontrolli omandada püüdvaid ja kooskõlas tegutsevaid pooli võtma vastutuse kooskõlas tegutsemisest tulenevate õiguslike tagajärgede eest (7); |
| --- | --- |

12.

ootab seoses sellega komisjonilt ELi äriühinguõiguse tegevuskava, milles tuleks kõnealust küsimust käsitleda, ning toetab komisjoni seisukohta, et mingil moel ei tohiks piirata riikide ametiasutuste võimalust kohustada kontrolli omandada püüdvaid ja kooskõlas tegutsevaid pooli võtma vastutuse kooskõlas tegutsemisest tulenevate õiguslike tagajärgede eest (7);

Riikide tehtavad erandid kohustusliku pakkumise eeskirjast

| 13. | rõhutab, et kohustusliku pakkumise reegel on tuumiknorm vähemusaktsionäride kaitseks, ning võtab teadmiseks välisuuringu tulemused, mille kohaselt võimaldavad kõik liikmesriigid erandeid sellest reeglist; mõistab, et sageli kasutatakse neid erandeid, et kaitsta kontrolli omavate aktsionäride huve (nt tegeliku kontrolli muutumatus), võlausaldajate huve (nt juhul, kui võlausaldajad on andnud laene) ning teiste sidusrühmade huve (nt tasakaalustamaks aktsionäride ja teiste sidusrühmade õigusi); toetab komisjoni kavatsust koguda täiendavat teavet selleks, et teha kindlaks, kas laialdaselt kasutatud erandid on vastuolus vähemusaktsionäride huvide kaitsega; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et kohustusliku pakkumise reegel on tuumiknorm vähemusaktsionäride kaitseks, ning võtab teadmiseks välisuuringu tulemused, mille kohaselt võimaldavad kõik liikmesriigid erandeid sellest reeglist; mõistab, et sageli kasutatakse neid erandeid, et kaitsta kontrolli omavate aktsionäride huve (nt tegeliku kontrolli muutumatus), võlausaldajate huve (nt juhul, kui võlausaldajad on andnud laene) ning teiste sidusrühmade huve (nt tasakaalustamaks aktsionäride ja teiste sidusrühmade õigusi); toetab komisjoni kavatsust koguda täiendavat teavet selleks, et teha kindlaks, kas laialdaselt kasutatud erandid on vastuolus vähemusaktsionäride huvide kaitsega;

| 14. | rõhutab ka asjaolu, et kohustusliku pakkumise reegel võimaldab vähemusaktsionäridel saada kontrolli muutuse korral kontrolli andva osaluse eest makstavat ülekurssi, ning märgib, et direktiiv reguleerib ainult kohustusliku pakkumise hinda (s.o õiglast hinda), kuid mitte vabatahtliku pakkumise hinda; juhib eriti tähelepanu asjaolule, et direktiiviga kaotatakse kohustus käivitada kohustuslik pakkumine juhtudel, kui pärast algset vabatahtlikku pakkumist on saavutatud kontrolli andev lävi sellise tagajärjega, et pakkuja võib suurendada seejärel oma osalust sihtäriühingus tavapärase aktsiate omandamise teel (nn sissehiilimine); märgib samuti, et niisugusteks juhtudeks on liikmesriigid kehtestanud teise kohustusliku pakkumise kohustuse, mille kohaselt on vaja teha teine pakkumine juhul, kui teatud ajavahemiku (nt 12 kuu) jooksul on toimunud teatav kasv (nt 3 %) kahe kindlaksmääratud läve vahemikus (nt 30 % ja 50 % vahel); |
| --- | --- |

14.

rõhutab ka asjaolu, et kohustusliku pakkumise reegel võimaldab vähemusaktsionäridel saada kontrolli muutuse korral kontrolli andva osaluse eest makstavat ülekurssi, ning märgib, et direktiiv reguleerib ainult kohustusliku pakkumise hinda (s.o õiglast hinda), kuid mitte vabatahtliku pakkumise hinda; juhib eriti tähelepanu asjaolule, et direktiiviga kaotatakse kohustus käivitada kohustuslik pakkumine juhtudel, kui pärast algset vabatahtlikku pakkumist on saavutatud kontrolli andev lävi sellise tagajärjega, et pakkuja võib suurendada seejärel oma osalust sihtäriühingus tavapärase aktsiate omandamise teel (nn sissehiilimine); märgib samuti, et niisugusteks juhtudeks on liikmesriigid kehtestanud teise kohustusliku pakkumise kohustuse, mille kohaselt on vaja teha teine pakkumine juhul, kui teatud ajavahemiku (nt 12 kuu) jooksul on toimunud teatav kasv (nt 3 %) kahe kindlaksmääratud läve vahemikus (nt 30 % ja 50 % vahel);

| 15. | usub, et direktiivi 2004/109/EÜ (8) artiklis 9 kehtestatud teatamisläved (läbipaistvusdirektiiv, mis on praegu läbivaatamisel) tagavad usaldusväärse omandi läbipaistvuse ja võimaldavad sissehiilivat omandamist varakult tuvastada; on seisukohal, et riikide pädevad asutused peaksid hoidma ära selliste võtete kasutamise, mille mõte on hiilida kõrvale kohustusliku pakkumise reeglist ja vältida seeläbi kontrolli ülekursi maksmist vähemusaktsionäridele; |
| --- | --- |

15.

usub, et direktiivi 2004/109/EÜ (8) artiklis 9 kehtestatud teatamisläved (läbipaistvusdirektiiv, mis on praegu läbivaatamisel) tagavad usaldusväärse omandi läbipaistvuse ja võimaldavad sissehiilivat omandamist varakult tuvastada; on seisukohal, et riikide pädevad asutused peaksid hoidma ära selliste võtete kasutamise, mille mõte on hiilida kõrvale kohustusliku pakkumise reeglist ja vältida seeläbi kontrolli ülekursi maksmist vähemusaktsionäridele;

Juhatuse neutraalsus

| 16. | märgib, et enamik liikmesriike on võtnud üle pakkumisjärgsete kaitsemeetmetega seotud juhatuse neutraalsuse reegli, samas on vaid väga väike arv liikmesriike võtnud üle kaitsemeetmete tühistamise reegli, mis neutraliseerib pakkumiseelsed kaitsemeetmed; mõistab, et pakkumiseelsed kaitsemeetmed (nt püramiidstruktuurid või kuldaktsiad) ning pakkumisjärgsed kaitsemeetmed (nt sõbralik ülevõtmine või võla suurendamine) on liikmesriikides endiselt kasutusel ning et samal ajal näib olevat piisavalt vahendeid sellistest kaitsemehhanismidest läbimurdmiseks; on siiski seisukohal, et äriõiguse üldpõhimõtete kohaselt peaks pakkumise objektiks oleva ettevõtte juhatus arvestama ettevõtte ja tema sidusrühmade pikaajalise jätkusuutlikkusega ning tegutsema selle huvides; |
| --- | --- |

16.

märgib, et enamik liikmesriike on võtnud üle pakkumisjärgsete kaitsemeetmetega seotud juhatuse neutraalsuse reegli, samas on vaid väga väike arv liikmesriike võtnud üle kaitsemeetmete tühistamise reegli, mis neutraliseerib pakkumiseelsed kaitsemeetmed; mõistab, et pakkumiseelsed kaitsemeetmed (nt püramiidstruktuurid või kuldaktsiad) ning pakkumisjärgsed kaitsemeetmed (nt sõbralik ülevõtmine või võla suurendamine) on liikmesriikides endiselt kasutusel ning et samal ajal näib olevat piisavalt vahendeid sellistest kaitsemehhanismidest läbimurdmiseks; on siiski seisukohal, et äriõiguse üldpõhimõtete kohaselt peaks pakkumise objektiks oleva ettevõtte juhatus arvestama ettevõtte ja tema sidusrühmade pikaajalise jätkusuutlikkusega ning tegutsema selle huvides;

Töötajate õigused ülevõtmisolukorras

| 17. | rõhutab, et direktiiviga nähakse vaid ette, et töötajatele antaks teavet, eriti seoses pakkuja kavatsustega sihtäriühingu tuleviku suhtes ning seoses töökohti puudutavate tulevikuplaanidega, sh teenistustingimuste oluline muutmine, kuid ette ei ole nähtud õigust olla ära kuulatud; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et direktiiviga nähakse vaid ette, et töötajatele antaks teavet, eriti seoses pakkuja kavatsustega sihtäriühingu tuleviku suhtes ning seoses töökohti puudutavate tulevikuplaanidega, sh teenistustingimuste oluline muutmine, kuid ette ei ole nähtud õigust olla ära kuulatud;

| 18. | rõhutab, et töötajate õiguste kaitse ja suurendamise küsimus vajab kindlasti kiiremas korras edasist arutamist, võttes samas arvesse acquis’d, sealhulgas direktiivi 2001/23/EÜ (9) ja direktiivi 2002/14/EÜ (10); |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et töötajate õiguste kaitse ja suurendamise küsimus vajab kindlasti kiiremas korras edasist arutamist, võttes samas arvesse acquis’d, sealhulgas direktiivi 2001/23/EÜ (9) ja direktiivi 2002/14/EÜ (10);

| 19. | nõuab, et direktiivi asjakohaseid sätteid töötajate õiguste kohta kohaldataks tõhusalt ning vajaduse korral jõustataks nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

19.

nõuab, et direktiivi asjakohaseid sätteid töötajate õiguste kohta kohaldataks tõhusalt ning vajaduse korral jõustataks nõuetekohaselt;

Ülevõtmispakkumised majanduslanguse ajal

| 20. | tuletab meelde, et direktiivi artikli 21 kohaselt tuli võtta selle sätted riigi õigusesse üle 20. maiks 2006, ning märgib, et välisuuringu kohaselt võttis enamik liikmesriike direktiivi üle ajavahemikus 2006–2007 (11); |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et direktiivi artikli 21 kohaselt tuli võtta selle sätted riigi õigusesse üle 20. maiks 2006, ning märgib, et välisuuringu kohaselt võttis enamik liikmesriike direktiivi üle ajavahemikus 2006–2007 (11);

| 21. | rõhutab, et direktiivi ülevõtmise periood langeb kokku finantskriisi algusega, millest arenes lõpuks majandus- ja võlakriis, ning et ülevõtmistegevused on tihedalt seotud nii Euroopas kui ka mujal toimuvate finantsturgude ja majanduse arengusuundumustega; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et direktiivi ülevõtmise periood langeb kokku finantskriisi algusega, millest arenes lõpuks majandus- ja võlakriis, ning et ülevõtmistegevused on tihedalt seotud nii Euroopas kui ka mujal toimuvate finantsturgude ja majanduse arengusuundumustega;

| 22. | toonitab, et välisuuringu kohaselt on ülevõtmistoimingud kriisi tõttu pärast direktiivi ülevõtmiskuupäeva tuntavalt vähenenud, sh Ühendkuningriigis, kuhu äriühingutes kontrollosaluse omandamise tehingute turu tegevus on traditsiooniliselt koondunud rohkem kui mujal Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

22.

toonitab, et välisuuringu kohaselt on ülevõtmistoimingud kriisi tõttu pärast direktiivi ülevõtmiskuupäeva tuntavalt vähenenud, sh Ühendkuningriigis, kuhu äriühingutes kontrollosaluse omandamise tehingute turu tegevus on traditsiooniliselt koondunud rohkem kui mujal Euroopa Liidus;

| 23. | on seisukohal, et kuna äriühingutes kontrollosaluse omandamise tehingute turg on kõnealusel finantskriisi perioodil pidevalt kahanenud, oleks hinnang sellele, kas ja millises ulatuses tuleks kehtestada ülevõtmispakkumistele täiendavaid ühtlustamismeetmeid, moonutatud; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et kuna äriühingutes kontrollosaluse omandamise tehingute turg on kõnealusel finantskriisi perioodil pidevalt kahanenud, oleks hinnang sellele, kas ja millises ulatuses tuleks kehtestada ülevõtmispakkumistele täiendavaid ühtlustamismeetmeid, moonutatud;

| 24. | palub seetõttu komisjonil jätkata äriühingutes kontrollosaluse omandamise tehingute turu hoolikat seiret ning koostada direktiivi kohaldamise uus hinnang siis, kui ülevõtmistegevused naasevad tavapärase mahu juurde; |
| --- | --- |

24.

palub seetõttu komisjonil jätkata äriühingutes kontrollosaluse omandamise tehingute turu hoolikat seiret ning koostada direktiivi kohaldamise uus hinnang siis, kui ülevõtmistegevused naasevad tavapärase mahu juurde;

o

o o

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 142, 30.4.2004, lk 12.

(2)  Välisuuring ülevõtmispakkumiste direktiivi kohaldamise kohta, mille teostas komisjoni nimel Marccus Partners, kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/internal_market/company/docs/takeoverbids/study/study_en.pdf

(3)  Komisjoni töödokument (SEC(2007)0268).

(4)  Nt kohtuasi C-171/08: komisjon vs. Portugal, EKL 2010, lk I-6817.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

(6)  Vt nt Freshfields Bruckhaus Deringer, Reform of the EU Takeover Directive and of German Takeover Law („ELi ülevõtmisõigusaktide ja Saksamaa ülevõtmisõigusaktide reform”), 14. nov. 2011, kättesaadav aadressil: http://www.freshfields.com/uploadedFiles/SiteWide/Knowledge/Reform_Eu_Takeover%20directive_31663.pdf

(7)  Komisjoni aruanne direktiivi 2004/25/EÜ (ülevõtmispakkumiste kohta) kohaldamise kohta, lk 9.

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ (ELT L 390, 31.12.2004, lk 38).

(9)  Nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiiv 2001/23/EÜ ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 82, 22.3.2001, lk 16).

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses (EÜT L 80, 23.3.2002, lk 29).

(11)  Vt välisuuringu lk 284 ja üldisemalt lk 58 ja edasi.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/6

---

P7_TA(2013)0199

Euroopa Liidu tööstuspiirkondade piirkondlikud strateegiad

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon Euroopa Liidu tööstuspiirkondade piirkondlike strateegiate kohta (2012/2100(INI))

(2016/C 055/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 162, mis hõlmab Euroopa Sotsiaalfondi eesmärke ja milles osutatakse muu hulgas eesmärgile soodustada kohanemist tööstuse muudatuste ja tootmissüsteemide muutumisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 162, mis hõlmab Euroopa Sotsiaalfondi eesmärke ja milles osutatakse muu hulgas eesmärgile soodustada kohanemist tööstuse muudatuste ja tootmissüsteemide muutumisega,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 174 ja järgmisi artikleid, milles sätestatakse majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärk ja määratletakse struktuurilised rahastamisvahendid selle saavutamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 174 ja järgmisi artikleid, milles sätestatakse majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärk ja määratletakse struktuurilised rahastamisvahendid selle saavutamiseks,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 176, mis hõlmab Euroopa Regionaalarengu Fondi ja milles osutatakse muu hulgas arengus mahajäävate piirkondade arengulisele ja struktuurilisele kohandamisele ning taandarenguga tööstuspiirkondade ümberkorraldamisele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 176, mis hõlmab Euroopa Regionaalarengu Fondi ja milles osutatakse muu hulgas arengus mahajäävate piirkondade arengulisele ja struktuurilisele kohandamisele ning taandarenguga tööstuspiirkondade ümberkorraldamisele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 173 (XVII jaotis), mis hõlmab ELi tööstuspoliitikat ja mille osutatakse muu hulgas liidu tööstuse konkurentsivõimelisusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 173 (XVII jaotis), mis hõlmab ELi tööstuspoliitikat ja mille osutatakse muu hulgas liidu tööstuse konkurentsivõimelisusele,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. septembri 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (COM(2012)0496), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. septembri 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (COM(2012)0496),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni määrusega (EÜ) nr 1080/2006 (mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi) teadus- ja uuendustegevuseks ning teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi raames teadusuuringuteks ja uuendustegevuseks eraldatud vahendite koostoime rakendamise kohta linnades ja piirkondades, samuti liikmesriikides ja liidus (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni määrusega (EÜ) nr 1080/2006 (mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi) teadus- ja uuendustegevuseks ning teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi raames teadusuuringuteks ja uuendustegevuseks eraldatud vahendite koostoime rakendamise kohta linnades ja piirkondades, samuti liikmesriikides ja liidus (1),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika panuse kohta Lissaboni strateegia ja ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika panuse kohta Lissaboni strateegia ja ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse (2),

| — | võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni ühenduse innovatsioonipoliitika läbivaatamise kohta muutuva maailma taustal (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni ühenduse innovatsioonipoliitika läbivaatamise kohta muutuva maailma taustal (3),

| — | võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ELi ühtekuuluvus- ja regionaalpoliitika kohta pärast 2013. aastat (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ELi ühtekuuluvus- ja regionaalpoliitika kohta pärast 2013. aastat (5),

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta (6),

| — | võttes arvesse 10. detsembril 2010. Brüsselis toimunud nõukogu (nõukogu (konkurentsivõime (siseturg, tööstus, teadusuuringud ja kosmos)) 3057. istung) istungi teemal „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika” järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembril 2010. Brüsselis toimunud nõukogu (nõukogu (konkurentsivõime (siseturg, tööstus, teadusuuringud ja kosmos)) 3057. istung) istungi teemal „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika” järeldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2009. aasta majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust käsitlevat kuuendat eduaruannet „Loovad ja innovatiivsed piirkonnad” (COM(2009)0295), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2009. aasta majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust käsitlevat kuuendat eduaruannet „Loovad ja innovatiivsed piirkonnad” (COM(2009)0295),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 30. juuli 2009. aasta töödokumenti teemal „Euroopa tööstus muutuvas maailmas – 2009. aasta uuendatud sektori ülevaade” (SEC(2009)1111), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 30. juuli 2009. aasta töödokumenti teemal „Euroopa tööstus muutuvas maailmas – 2009. aasta uuendatud sektori ülevaade” (SEC(2009)1111),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2009. aasta teatist „Valmistumine tulevikuks: võtmetehnoloogiate ühise strateegia väljatöötamine ELis” (COM(2009)0512), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2009. aasta teatist „Valmistumine tulevikuks: võtmetehnoloogiate ühise strateegia väljatöötamine ELis” (COM(2009)0512),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist pealkirjaga „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist pealkirjaga „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus. Innovaatiline liit” (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus. Innovaatiline liit” (COM(2010)0546),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2010. aasta teatist „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika. Jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime kesksele kohale” (COM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2010. aasta teatist „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika. Jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime kesksele kohale” (COM(2010)0614),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva viienda aruande järeldused: ühtekuuluvuspoliitika tulevik” (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva viienda aruande järeldused: ühtekuuluvuspoliitika tulevik” (COM(2010)0642),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2011. aasta teatist „Tööstuspoliitika: suurendades konkurentsivõimet – liikmesriikide konkurentsivõime ja poliitika 2011” (COM(2011)0642), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2011. aasta teatist „Tööstuspoliitika: suurendades konkurentsivõimet – liikmesriikide konkurentsivõime ja poliitika 2011” (COM(2011)0642),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 14. märtsi 2012. aasta töödokumenti „Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ühise strateegilise raamistiku 2014–2020 elemendid” (SWD(2012)0061), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 14. märtsi 2012. aasta töödokumenti „Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ühise strateegilise raamistiku 2014–2020 elemendid” (SWD(2012)0061),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 24. aprilli 2012. aasta töödokumenti „Partnerluspõhimõte ühise strateegilise raamistiku fondide rakendamisel ja partnerlust käsitleva Euroopa tegevusjuhendi elemendid” (SWD(2012)0106), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 24. aprilli 2012. aasta töödokumenti „Partnerluspõhimõte ühise strateegilise raamistiku fondide rakendamisel ja partnerlust käsitleva Euroopa tegevusjuhendi elemendid” (SWD(2012)0106),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks. Tööstuspoliitika ajakohastatud teatis” (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks. Tööstuspoliitika ajakohastatud teatis” (COM(2012)0582),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 10. oktoobri 2012. aasta töödokumenti Euroopa konkurentsivõime aruande kohta (SWD(2012)0299), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 10. oktoobri 2012. aasta töödokumenti Euroopa konkurentsivõime aruande kohta (SWD(2012)0299),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Tööstuse edukuse tulemustabel ning liikmesriikide konkurentsivõimelisus ja poliitika” (SWD(2012)0298), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Tööstuse edukuse tulemustabel ning liikmesriikide konkurentsivõimelisus ja poliitika” (SWD(2012)0298),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) 26. mai 2010. aasta arvamust teemal „Vajadus rakendada terviklikku lähenemisviisi linnade taaselustamisel” (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) 26. mai 2010. aasta arvamust teemal „Vajadus rakendada terviklikku lähenemisviisi linnade taaselustamisel” (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust komisjoni teatise „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika. Jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime kesksele kohale” (CCMI/083 – CESE 808/2011) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust komisjoni teatise „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika. Jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime kesksele kohale” (CCMI/083 – CESE 808/2011) kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A7-0145/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A7-0145/2013),

| A. | arvestades, et mõiste „tööstus” ei ole selgelt määratletud ning see võib hõlmata mitmeid erinevaid sektoreid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et mõiste „tööstus” ei ole selgelt määratletud ning see võib hõlmata mitmeid erinevaid sektoreid;

| B. | arvestades, et tööstus on kahtlemata üks meie peamisi eeliseid rahvusvahelises konkurentsivõimes, sest ilma tööstuseta ei oleks Euroopa Liidul nii tähtsat osa maailma majandusjõudude tasakaalus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tööstus on kahtlemata üks meie peamisi eeliseid rahvusvahelises konkurentsivõimes, sest ilma tööstuseta ei oleks Euroopa Liidul nii tähtsat osa maailma majandusjõudude tasakaalus;

| C. | arvestades, et tööstussektoril võiks olla ELi majanduses juhtiv roll, arvestades, et komisjoni hinnangul luuakse iga 100 tööstuses loodud töökoha kohta 60–200 uut töökohta kogu ülejäänud majanduses; arvestades siiski, et tööstuslik tootmine ajavahemikul 2008–2011 langes 20 % tasemelt 16 %ni ELi SKPst ning et töökohtade arv selles sektoris on vähenenud 11 %; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tööstussektoril võiks olla ELi majanduses juhtiv roll, arvestades, et komisjoni hinnangul luuakse iga 100 tööstuses loodud töökoha kohta 60–200 uut töökohta kogu ülejäänud majanduses; arvestades siiski, et tööstuslik tootmine ajavahemikul 2008–2011 langes 20 % tasemelt 16 %ni ELi SKPst ning et töökohtade arv selles sektoris on vähenenud 11 %;

| D. | arvestades, et komisjon püüab ELI tööstuse langust tagasi pöörata ja tõsta see praeguselt tasemelt 16 % SKPst 2020. aastaks 20 %ni SKPst; arvestades, et tööstus on peamine teadus-, arendus- ja innovatsioonialaste era- ja avalike investeeringute sihtkoht; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon püüab ELI tööstuse langust tagasi pöörata ja tõsta see praeguselt tasemelt 16 % SKPst 2020. aastaks 20 %ni SKPst; arvestades, et tööstus on peamine teadus-, arendus- ja innovatsioonialaste era- ja avalike investeeringute sihtkoht;

| E. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika võib aidata lahendada struktuurilisi probleeme, millega tuleb ELi tööstussektoris toime tulla, aidates samal ajal kaasa strateegia „Euroopa 2020” ambitsioonikate eesmärkide, näiteks jätkusuutliku, vähese CO2-heitega, energiatõhusa ja kaasava majanduse saavutamisele, mis soodustab tööhõivet ja teadmisi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika võib aidata lahendada struktuurilisi probleeme, millega tuleb ELi tööstussektoris toime tulla, aidates samal ajal kaasa strateegia „Euroopa 2020” ambitsioonikate eesmärkide, näiteks jätkusuutliku, vähese CO2-heitega, energiatõhusa ja kaasava majanduse saavutamisele, mis soodustab tööhõivet ja teadmisi;

| F. | arvestades, et paljud vanad tööstuspiirkonnad Euroopas puutuvad kokku sarnaste probleemidega – pikkadele kasvuperioodidele minevikus on järgnenud tõsine majanduslangus viimastel aastatel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et paljud vanad tööstuspiirkonnad Euroopas puutuvad kokku sarnaste probleemidega – pikkadele kasvuperioodidele minevikus on järgnenud tõsine majanduslangus viimastel aastatel;

| G. | arvestades, et piiriülestes piirkondades esineb nende ühiste piirkondlike omaduste ja majandusliku üksteisest sõltuvuse tõttu sageli samalaadseid tööstusega seotud probleeme, näiteks kaevandus-, metallurgia- või tekstiilitööstuspiirkondades; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et piiriülestes piirkondades esineb nende ühiste piirkondlike omaduste ja majandusliku üksteisest sõltuvuse tõttu sageli samalaadseid tööstusega seotud probleeme, näiteks kaevandus-, metallurgia- või tekstiilitööstuspiirkondades;

| H. | arvestades, et tööstuspoliitika keskendub pigem tööstuse igapäevastele probleemidele ning seetõttu jääb selle tugev mõju piirkondadele sageli märkamata; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tööstuspoliitika keskendub pigem tööstuse igapäevastele probleemidele ning seetõttu jääb selle tugev mõju piirkondadele sageli märkamata;

| I. | arvestades, et teadusuuringud on näidanud, et vanade tööstuspiirkondade restruktureerimine nõuab laiapõhjalist lähenemisviisi ning et haldustakistused võivad selle saavutamist takistada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et teadusuuringud on näidanud, et vanade tööstuspiirkondade restruktureerimine nõuab laiapõhjalist lähenemisviisi ning et haldustakistused võivad selle saavutamist takistada;

| J. | arvestades, et ELi liikmesriigid, piirkonnad ja linnad seisavad silmitsi rahaliste piirangutega; arvestades, et eelkõige vana tööstusalusega piirkonnad ei asu sageli soodsas asukohas, et ligi meelitada muutumiseks piisavalt rahalisi vahendeid; arvestades, et ELi rahastamine ümberkorraldamise ja restruktureerimise püüdluste abistamiseks on regionaalpoliitika ja piiriüleste lähenemisviiside toetamiseks hädavajalik; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi liikmesriigid, piirkonnad ja linnad seisavad silmitsi rahaliste piirangutega; arvestades, et eelkõige vana tööstusalusega piirkonnad ei asu sageli soodsas asukohas, et ligi meelitada muutumiseks piisavalt rahalisi vahendeid; arvestades, et ELi rahastamine ümberkorraldamise ja restruktureerimise püüdluste abistamiseks on regionaalpoliitika ja piiriüleste lähenemisviiside toetamiseks hädavajalik;

| K. | arvestades, et linnad on innovatsiooni ja jätkusuutliku majanduskasvu edasiviiv jõud ning neil on tähtis ülesanne probleemide lahendamisel vanades tööstuspiirkondades; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et linnad on innovatsiooni ja jätkusuutliku majanduskasvu edasiviiv jõud ning neil on tähtis ülesanne probleemide lahendamisel vanades tööstuspiirkondades;

| L. | arvestades, et uusi ja innovatiivseid lähenemisviise, mida soodustavad ka asjaomased õiguslikud poliitikaraamistikud ja arukad spetsialiseerumisstrateegiad, vajatakse selleks, et aidata piirkondadel ja linnadel rakendada oma innovatsioonipotentsiaali ning suunata oma tööstusvarad tekkivatele tööstusharudele ja teenustele ning globaliseeruvatele turgudele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et uusi ja innovatiivseid lähenemisviise, mida soodustavad ka asjaomased õiguslikud poliitikaraamistikud ja arukad spetsialiseerumisstrateegiad, vajatakse selleks, et aidata piirkondadel ja linnadel rakendada oma innovatsioonipotentsiaali ning suunata oma tööstusvarad tekkivatele tööstusharudele ja teenustele ning globaliseeruvatele turgudele;

| M. | arvestades, et kultuuritööstuse ja loomemajanduse potentsiaali ei ole erinevates reindustrialiseerimismeetmetes piisavalt arvesse võetud, kuigi need kätkevad endas olulist kasvu-, innovatsiooni- ja tööhõivepotentsiaali ning on sotsiaalse ühtekuuluvuse tegur ja tõhus vahend, millega võidelda praeguse majanduslanguse vastu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kultuuritööstuse ja loomemajanduse potentsiaali ei ole erinevates reindustrialiseerimismeetmetes piisavalt arvesse võetud, kuigi need kätkevad endas olulist kasvu-, innovatsiooni- ja tööhõivepotentsiaali ning on sotsiaalse ühtekuuluvuse tegur ja tõhus vahend, millega võidelda praeguse majanduslanguse vastu;

| 1. | juhib tähelepanu ühtekuuluvuspoliitika ja struktuurifondide raames kättesaadavaks tehtud olemasolevatele vahenditele, mis kasutavad Euroopa Investeerimispanga finantskorralduse skeeme ning riiklikku, piirkondlikku ja kohalikku majandusarengu poliitikat, et toetada vanade tööstuspiirkondade ümberkorraldamist ning kriisist mõjutatud tööstuspiirkondade taasindustrialiseerimist, eesmärgiga saavutada ajakohane ja jätkusuutlik taasindustrialiseerimine; avaldab siiski kahetsust, et need võimalused ei käsitle mitte alati tegelikke piirkondlikke probleeme ning et liikmesriigid ja piirkonnad alakasutavad struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid ajal, mil tööstussektor ägab kriisi täie raskuse all; |
| --- | --- |

1.

juhib tähelepanu ühtekuuluvuspoliitika ja struktuurifondide raames kättesaadavaks tehtud olemasolevatele vahenditele, mis kasutavad Euroopa Investeerimispanga finantskorralduse skeeme ning riiklikku, piirkondlikku ja kohalikku majandusarengu poliitikat, et toetada vanade tööstuspiirkondade ümberkorraldamist ning kriisist mõjutatud tööstuspiirkondade taasindustrialiseerimist, eesmärgiga saavutada ajakohane ja jätkusuutlik taasindustrialiseerimine; avaldab siiski kahetsust, et need võimalused ei käsitle mitte alati tegelikke piirkondlikke probleeme ning et liikmesriigid ja piirkonnad alakasutavad struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid ajal, mil tööstussektor ägab kriisi täie raskuse all;

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et vanade tööstuspiirkondade, eriti ühe tööstusharuga piirkondade abistamiseks tuleb kasutusele võtta täiendavad abimeetmed, et võimaldada neil edukalt leida uusi arenguteid, keskendudes kultuuri- ja loomemajandusele, ning aidata edendada mahajäetud alade kasutamist, millel võib olla tähtis roll varasema tööstustegevuse käigus saastatud maade taasarendamises; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu sellele, et vanade tööstuspiirkondade, eriti ühe tööstusharuga piirkondade abistamiseks tuleb kasutusele võtta täiendavad abimeetmed, et võimaldada neil edukalt leida uusi arenguteid, keskendudes kultuuri- ja loomemajandusele, ning aidata edendada mahajäetud alade kasutamist, millel võib olla tähtis roll varasema tööstustegevuse käigus saastatud maade taasarendamises;

| 3. | nõuab integreeritud ja süsteemseid lähenemisviise tööstusliku uuenemise ja regionaalarengu suhtes ning suuremat sidusust eri poliitikavaldkondade vahel ELi, riigi, piirkondlikul, piirkondadevahelisel ja piiriülesel tasandil, et tagada Euroopa tööstussektori suure potentsiaali kasutamine; rõhutab vajadust luua avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevad piirkondliku tähtsusega majanduspiirkonnad ja kõrgtehnoloogiapargid ning aidata uusima tehnoloogia kasutamise abil kaasa kohalike ja piirkondlike inim- ja majandusressursside kasutamise parandamisele; |
| --- | --- |

3.

nõuab integreeritud ja süsteemseid lähenemisviise tööstusliku uuenemise ja regionaalarengu suhtes ning suuremat sidusust eri poliitikavaldkondade vahel ELi, riigi, piirkondlikul, piirkondadevahelisel ja piiriülesel tasandil, et tagada Euroopa tööstussektori suure potentsiaali kasutamine; rõhutab vajadust luua avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevad piirkondliku tähtsusega majanduspiirkonnad ja kõrgtehnoloogiapargid ning aidata uusima tehnoloogia kasutamise abil kaasa kohalike ja piirkondlike inim- ja majandusressursside kasutamise parandamisele;

| 4. | rõhutab, et sellise tööstusliku uuenemise edukus koos piirkondliku arenguga sõltub tõhusast poliitikast sellistes valdkondades nagu ühtekuuluvuspoliitika, majanduse juhtimine, konkurentsivõime, teadusuuringud ja innovatsioon, energeetika, digitaalarengu tegevuskava, säästev areng, kultuurisektor ja loomemajandus, uued oskused ja töökohad jne; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et sellise tööstusliku uuenemise edukus koos piirkondliku arenguga sõltub tõhusast poliitikast sellistes valdkondades nagu ühtekuuluvuspoliitika, majanduse juhtimine, konkurentsivõime, teadusuuringud ja innovatsioon, energeetika, digitaalarengu tegevuskava, säästev areng, kultuurisektor ja loomemajandus, uued oskused ja töökohad jne;

| 5. | usub, et vanade tööstuspiirkondade peamised probleemid on järgmised:






  — | maa taastamine; |
| --- | --- | --- |

5.

usub, et vanade tööstuspiirkondade peamised probleemid on järgmised:

—

maa taastamine;

| — | eluasemete ja sotsiaalse taristu uuendamine; |
| --- | --- |

—

eluasemete ja sotsiaalse taristu uuendamine;

| — | uute tööstusvaldkondade vajadustele suunatud taristu uuendamine; |
| --- | --- |

—

uute tööstusvaldkondade vajadustele suunatud taristu uuendamine;

| — | lairibataristu arendamine piirkonna atraktiivsust suurendava tegurina; |
| --- | --- |

—

lairibataristu arendamine piirkonna atraktiivsust suurendava tegurina;

| — | vajadus töö kaotanud töötajate kutsealase ümberkvalifitseerimise ja elukestva õppe alaste jõupingutuste järgi, et luua töökohti, keskendudes seejuures töötajatele, eelkõige noortele kvaliteetse tehnoloogiaalase hariduse andmisele; |
| --- | --- |

—

vajadus töö kaotanud töötajate kutsealase ümberkvalifitseerimise ja elukestva õppe alaste jõupingutuste järgi, et luua töökohti, keskendudes seejuures töötajatele, eelkõige noortele kvaliteetse tehnoloogiaalase hariduse andmisele;

| — | piiriülese tööhõive, innovatsiooni, koolituse, keskkonna taastamise ja piirkondade atraktiivsemaks muutmise strateegiad; |
| --- | --- |

—

piiriülese tööhõive, innovatsiooni, koolituse, keskkonna taastamise ja piirkondade atraktiivsemaks muutmise strateegiad;

| — | vajadus edendada ettevõtlust sihipäraste Euroopa Liidu tööhõivestrateegiate abil ning kohandada sotsiaalseid oskusi, kvalifikatsiooni ja ettevõtlust uute nõuetega, mis on esile kerkinud majanduslike, tehnoloogiliste, erialaste ja keskkonnaalaste väljakutsete tulemusena; |
| --- | --- |

—

vajadus edendada ettevõtlust sihipäraste Euroopa Liidu tööhõivestrateegiate abil ning kohandada sotsiaalseid oskusi, kvalifikatsiooni ja ettevõtlust uute nõuetega, mis on esile kerkinud majanduslike, tehnoloogiliste, erialaste ja keskkonnaalaste väljakutsete tulemusena;

| — | asjaomaste piirkondade jätkusuutlik rehabiliteerimine, tagades samas alati võimaluse korral nendesse haljasalade rajamise; |
| --- | --- |

—

asjaomaste piirkondade jätkusuutlik rehabiliteerimine, tagades samas alati võimaluse korral nendesse haljasalade rajamise;

| — | majandusliku aluse ja investeerimistingimuste taasloomine; |
| --- | --- |

—

majandusliku aluse ja investeerimistingimuste taasloomine;

| — | ökoloogiliste probleemidega tegelemine; |
| --- | --- |

—

ökoloogiliste probleemidega tegelemine;

| — | rahalised takistused ja otseste rahastamisvõimaluste puudumine; |
| --- | --- |

—

rahalised takistused ja otseste rahastamisvõimaluste puudumine;

| — | arukate spetsialiseerumislahenduste ülesehitamine tööstuse uuendamiseks ja majanduse mitmekesistamiseks; |
| --- | --- |

—

arukate spetsialiseerumislahenduste ülesehitamine tööstuse uuendamiseks ja majanduse mitmekesistamiseks;

| 6. | rõhutab, et tööstuspiirkondade piirkondlikud strateegiad peaksid ühe keskse teemana sisaldama meetmeid pinnase, vee ja õhu kvaliteedi kaitsmiseks, samuti piirkondliku ja kohaliku bioloogilise mitmekesisuse ja loodusvarade kaitsmiseks ning pinnase ja vee puhastamiseks, et keskkonnale kahjulikud ained ei lekiks enam looduskeskkonda; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et tööstuspiirkondade piirkondlikud strateegiad peaksid ühe keskse teemana sisaldama meetmeid pinnase, vee ja õhu kvaliteedi kaitsmiseks, samuti piirkondliku ja kohaliku bioloogilise mitmekesisuse ja loodusvarade kaitsmiseks ning pinnase ja vee puhastamiseks, et keskkonnale kahjulikud ained ei lekiks enam looduskeskkonda;

| 7. | peab oluliseks, et tööstuspiirkondade strateegiates pöörataks tähelepanu võimalikele säästva transpordi ühendustele nende piirkondadega, samuti tooraine, kaupade ja personali vedudele ja vajalikele infrastruktuuridele, kas olemasolevatele või kavandatavatele, ning on seisukohal, et sellise tähelepanuga saab vähendada tööstus- ja linnapiirkondade ökoloogilist jalajälge, samuti tagada kogukonna vajaduste täitmine, kaitstes samal ajal loodusvarasid ja kapitali ning mõjutades positiivselt inimeste tervist; |
| --- | --- |

7.

peab oluliseks, et tööstuspiirkondade strateegiates pöörataks tähelepanu võimalikele säästva transpordi ühendustele nende piirkondadega, samuti tooraine, kaupade ja personali vedudele ja vajalikele infrastruktuuridele, kas olemasolevatele või kavandatavatele, ning on seisukohal, et sellise tähelepanuga saab vähendada tööstus- ja linnapiirkondade ökoloogilist jalajälge, samuti tagada kogukonna vajaduste täitmine, kaitstes samal ajal loodusvarasid ja kapitali ning mõjutades positiivselt inimeste tervist;

| 8. | on seisukohal, et ELi laienemisprotsessi tulemusel on piirkondlikud erinevused suurenenud ning seega on tähelepanu ja üldsuse teadlikkus eemaldunud vanadelt tööstuspiirkondadelt, millel puuduvad piisavad investeerimisvõimalused konkreetsete piirkondlike arengustrateegiate jaoks; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et ELi laienemisprotsessi tulemusel on piirkondlikud erinevused suurenenud ning seega on tähelepanu ja üldsuse teadlikkus eemaldunud vanadelt tööstuspiirkondadelt, millel puuduvad piisavad investeerimisvõimalused konkreetsete piirkondlike arengustrateegiate jaoks;

| 9. | kutsub komisjoni üles hindama praegust olukorda vanades tööstuspiirkondades, tuvastama nende peamised probleemid ning pakkuma teavet ja suuniseid nende piirkondade jaoks, et arendada demokraatlikult laiaulatusliku partnerluse põhjal piirkondlikke strateegiaid, mis võivad aidata parandada nende piirkondade säästva arengu väljavaateid lähtuvalt nende sisemisest potentsiaalist; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles hindama praegust olukorda vanades tööstuspiirkondades, tuvastama nende peamised probleemid ning pakkuma teavet ja suuniseid nende piirkondade jaoks, et arendada demokraatlikult laiaulatusliku partnerluse põhjal piirkondlikke strateegiaid, mis võivad aidata parandada nende piirkondade säästva arengu väljavaateid lähtuvalt nende sisemisest potentsiaalist;

| 10. | rõhutab, et majanduse tööstusliku aluse tugevdamine on vajalik majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamiseks ja ka strateegias „Euroopa 2020” seatud eesmärkide ja sihtide saavutamise kiirendamiseks ning et vanade tööstuspiirkondade kultuuriline, ajalooline ja arhitektuuriline tööstuspärand ja asjatundlikkus võivad osutuda selle asendamatuks aluseks ning neid tuleks säilitada ja kohandada uutele vajadustele; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et majanduse tööstusliku aluse tugevdamine on vajalik majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamiseks ja ka strateegias „Euroopa 2020” seatud eesmärkide ja sihtide saavutamise kiirendamiseks ning et vanade tööstuspiirkondade kultuuriline, ajalooline ja arhitektuuriline tööstuspärand ja asjatundlikkus võivad osutuda selle asendamatuks aluseks ning neid tuleks säilitada ja kohandada uutele vajadustele;

| 11. | märgib, et paljudel endistel tööstuspiirkondadel on suur potentsiaal energiatõhususe suurendamisel, kui kasutada tänapäevast tehnoloogiat ja ehitusnorme, mis tuleks kasuks nii asjaomase piirkonna majandusele kui ka keskkonnale; |
| --- | --- |

11.

märgib, et paljudel endistel tööstuspiirkondadel on suur potentsiaal energiatõhususe suurendamisel, kui kasutada tänapäevast tehnoloogiat ja ehitusnorme, mis tuleks kasuks nii asjaomase piirkonna majandusele kui ka keskkonnale;

| 12. | kordab, et nendest vanadest tööstuspiirkondadest, kus on üritatud uurida uusi võimalusi piirkondlikuks arenguks, on kõige edukamad olnud need, kus on strateegiate aluseks võetud nende varasemad omadused, territoriaalsed võimalused, tööstuspärand ning nende kogemused ja võimekus; |
| --- | --- |

12.

kordab, et nendest vanadest tööstuspiirkondadest, kus on üritatud uurida uusi võimalusi piirkondlikuks arenguks, on kõige edukamad olnud need, kus on strateegiate aluseks võetud nende varasemad omadused, territoriaalsed võimalused, tööstuspärand ning nende kogemused ja võimekus;

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et linnapiirkonnad täidavad olulist rolli innovatsioonis ja jätkusuutlikus majanduskasvus ning et nende ümberkujundamise püüdlused ei õnnestu ilma piisavate investeeringuteta sellesse valdkonda, sest kui ei tegeleta hoonete ja linnatranspordiga, ei saavutata ELi eesmärke; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu sellele, et linnapiirkonnad täidavad olulist rolli innovatsioonis ja jätkusuutlikus majanduskasvus ning et nende ümberkujundamise püüdlused ei õnnestu ilma piisavate investeeringuteta sellesse valdkonda, sest kui ei tegeleta hoonete ja linnatranspordiga, ei saavutata ELi eesmärke;

| 14. | on seisukohal, et vanade tööstuspiirkondade majanduslangus on osaliselt tingitud monostruktuuridele toetumisest; usub, et üksnes monostruktuuridel põhinev majandus on edasiliikumist takistav ning et mitmekesine majandus on säästvaks arenguks ja töökohtade loomiseks äärmiselt oluline alus; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et vanade tööstuspiirkondade majanduslangus on osaliselt tingitud monostruktuuridele toetumisest; usub, et üksnes monostruktuuridel põhinev majandus on edasiliikumist takistav ning et mitmekesine majandus on säästvaks arenguks ja töökohtade loomiseks äärmiselt oluline alus;

| 15. | kutsub komisjoni üles välja töötama poliitilisi kontseptsioone ja vahendeid, mis ühendavad ühtekuuluvus- ja struktuurifonde tööstuspoliitika lähenemisviisidega, et toetada vanade tööstuspiirkondade struktuurilist üleminekut nüüdisaegseteks tööstuspiirkondadeks; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles välja töötama poliitilisi kontseptsioone ja vahendeid, mis ühendavad ühtekuuluvus- ja struktuurifonde tööstuspoliitika lähenemisviisidega, et toetada vanade tööstuspiirkondade struktuurilist üleminekut nüüdisaegseteks tööstuspiirkondadeks;

| 16. | usub, et piirkondlikud tööstusstrateegiad peavad põhinema ühtsel lähenemisviisil, mis hõlmab tööhõive-, koolitus- ja haridusvaldkonda, et edendada kasvusektoreid, mis suudavad luua ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME) raames jätkusuutlikke kohalikke ja piirkondlikke töökohti, eriti noorte jaoks, näiteks innovatiivsetes VKEdes; rõhutab linnade erilist rolli tööstuspiirkondade jaoks piirkondlike strateegiate väljatöötamises; usub, et linnad on aruka majanduskasvu saavutamiseks keskse tähtsusega; rõhutab seepärast asjaolu, et eelkõige on vana tööstusbaasiga linnadel tohutu potentsiaal, mida EL peaks igakülgselt uurima; kutsub komisjoni üles pidama tihedamat dialoogi asjaomaste linnadega, et anda linnadele suurem tähtsus ELi otseste partneritena; |
| --- | --- |

16.

usub, et piirkondlikud tööstusstrateegiad peavad põhinema ühtsel lähenemisviisil, mis hõlmab tööhõive-, koolitus- ja haridusvaldkonda, et edendada kasvusektoreid, mis suudavad luua ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME) raames jätkusuutlikke kohalikke ja piirkondlikke töökohti, eriti noorte jaoks, näiteks innovatiivsetes VKEdes; rõhutab linnade erilist rolli tööstuspiirkondade jaoks piirkondlike strateegiate väljatöötamises; usub, et linnad on aruka majanduskasvu saavutamiseks keskse tähtsusega; rõhutab seepärast asjaolu, et eelkõige on vana tööstusbaasiga linnadel tohutu potentsiaal, mida EL peaks igakülgselt uurima; kutsub komisjoni üles pidama tihedamat dialoogi asjaomaste linnadega, et anda linnadele suurem tähtsus ELi otseste partneritena;

| 17. | toonitab, et eelkõige hoonete energiatõhusa renoveerimise toetus aitab piirkondadel vähendada CO2-heidet, luua kohalikke töökohti ning säästa tarbijatel küttearvetele kuluvat raha; |
| --- | --- |

17.

toonitab, et eelkõige hoonete energiatõhusa renoveerimise toetus aitab piirkondadel vähendada CO2-heidet, luua kohalikke töökohti ning säästa tarbijatel küttearvetele kuluvat raha;

| 18. | kutsub komisjoni üles kasutama ühtekuuluvus- ja tööstuspoliitika vahelist koostoimet, et toetada konkurentsivõimet ja majanduskasvu ning aidata liikmesriike, piirkondi ja linnu piirkondlikult juhitud tööstusliku arengustrateegia jaoks aluse leidmisel; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles kasutama ühtekuuluvus- ja tööstuspoliitika vahelist koostoimet, et toetada konkurentsivõimet ja majanduskasvu ning aidata liikmesriike, piirkondi ja linnu piirkondlikult juhitud tööstusliku arengustrateegia jaoks aluse leidmisel;

| 19. | usub, et ELis tervikuna ei ole tööstuspiirkondade piirkondlike strateegiate jaoks konkreetset kava ning et kohalik ja piirkondlik lähenemisviis on piirkondlike strateegiate arendamiseks kõige sobivam; kutsub komisjoni üles toetama piirkondlikke majandusalaseid teadusuuringuid algatuse Horisont 2020 raames, mis võimaldab piirkondadele kohandatud strateegiate arendamist täiendavate vanade tööstuspiirkondade jaoks; |
| --- | --- |

19.

usub, et ELis tervikuna ei ole tööstuspiirkondade piirkondlike strateegiate jaoks konkreetset kava ning et kohalik ja piirkondlik lähenemisviis on piirkondlike strateegiate arendamiseks kõige sobivam; kutsub komisjoni üles toetama piirkondlikke majandusalaseid teadusuuringuid algatuse Horisont 2020 raames, mis võimaldab piirkondadele kohandatud strateegiate arendamist täiendavate vanade tööstuspiirkondade jaoks;

| 20. | rõhutab asjaolu, et piirkondlike arengustrateegiate kavandamisel tuleb arvesse võtta piirkondade omadusi; rõhutab sellega seoses, et ergutada tuleb alt üles suunatud kohaliku arengu algatusi linnapiirkondades, pidades silmas alt üles suunatud maaelu arengustrateegia (LEADER) mudelit maapiirkondade jaoks; |
| --- | --- |

20.

rõhutab asjaolu, et piirkondlike arengustrateegiate kavandamisel tuleb arvesse võtta piirkondade omadusi; rõhutab sellega seoses, et ergutada tuleb alt üles suunatud kohaliku arengu algatusi linnapiirkondades, pidades silmas alt üles suunatud maaelu arengustrateegia (LEADER) mudelit maapiirkondade jaoks;

| 21. | kutsub komisjoni üles kasutama ELi teiste piirkondade jaoks tulevaste strateegiate väljatöötamiseks selliste linnapiirkondade varasemaid kogemusi nagu Manchester Ühendkuningriigis, Lille Prantsusmaal, Essen ja Ruhri piirkond Saksamaal ning Bilbao Hispaanias, kus ELi rahastamine on aidanud kaasa vanade tööstuspiirkondade ümberkorraldamisele ja restruktureerimisele; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles kasutama ELi teiste piirkondade jaoks tulevaste strateegiate väljatöötamiseks selliste linnapiirkondade varasemaid kogemusi nagu Manchester Ühendkuningriigis, Lille Prantsusmaal, Essen ja Ruhri piirkond Saksamaal ning Bilbao Hispaanias, kus ELi rahastamine on aidanud kaasa vanade tööstuspiirkondade ümberkorraldamisele ja restruktureerimisele;

| 22. | väljendab heameelt endistele vähenenud tööstusega tööstuslinnadele ja -linnastutele, nagu Glasgow või Lille, Euroopa kultuuripealinna tiitli andmise positiivse mõju üle ja rõhutab kultuurisektori ja loomemajanduse tähtsust linnade ja piirkondliku atraktiivsuse taasloomise soodustajatena; |
| --- | --- |

22.

väljendab heameelt endistele vähenenud tööstusega tööstuslinnadele ja -linnastutele, nagu Glasgow või Lille, Euroopa kultuuripealinna tiitli andmise positiivse mõju üle ja rõhutab kultuurisektori ja loomemajanduse tähtsust linnade ja piirkondliku atraktiivsuse taasloomise soodustajatena;

| 23. | rõhutab, et vanade tööstuspiirkondade jätkusuutlikuks taastamiseks kulub aastakümneid ja see on väga kulukas, ületades sageli kohapealsete avalik-õiguslike asutuste haldus- ja finantssuutlikkuse; rõhutab sellega seoses vajadust suurendada tehnilist abi piirkondlikes ja kohalikes asutustes ning ametiasutustes; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et vanade tööstuspiirkondade jätkusuutlikuks taastamiseks kulub aastakümneid ja see on väga kulukas, ületades sageli kohapealsete avalik-õiguslike asutuste haldus- ja finantssuutlikkuse; rõhutab sellega seoses vajadust suurendada tehnilist abi piirkondlikes ja kohalikes asutustes ning ametiasutustes;

| 24. | rõhutab, et ühissätete määruse eelnõu artiklis 99 kavandatud uus „integreeritud territoriaalsete investeeringute” vahend rahastamisperioodiks 2014–2020 võib pakkuda võimalust piirkondlike strateegiate arendamiseks väljaspool halduspiire; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et ühissätete määruse eelnõu artiklis 99 kavandatud uus „integreeritud territoriaalsete investeeringute” vahend rahastamisperioodiks 2014–2020 võib pakkuda võimalust piirkondlike strateegiate arendamiseks väljaspool halduspiire;

| 25. | kutsub liikmesriike üles vältima toetusesaajate jaoks liiga keeruliste eeskirjade kehtestamist; kordab, et valdkondades, kus on kehtestatud ELi eeskirjad, võib siseriiklikud eeskirjad kõrvaldada, et vältida dubleerimist või eeskirjade vastuollu minekut; |
| --- | --- |

25.

kutsub liikmesriike üles vältima toetusesaajate jaoks liiga keeruliste eeskirjade kehtestamist; kordab, et valdkondades, kus on kehtestatud ELi eeskirjad, võib siseriiklikud eeskirjad kõrvaldada, et vältida dubleerimist või eeskirjade vastuollu minekut;

| 26. | kutsub komisjoni üles koostama andmebaasi teabega olemasolevate piirkondlike tööstusparkide ja tegevuspiirkondade kohta, et teha kindlaks parimad näited, mida saab rakendada ka teistes piirkondades, ning ühendada need kohalike ja piirkondlike arengustrateegiatega pikaajaliselt, ja andma suuniseid, kuidas kasutada rahalisi vahendeid ümberkorraldamisprotsessile kaasa aitamiseks; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles koostama andmebaasi teabega olemasolevate piirkondlike tööstusparkide ja tegevuspiirkondade kohta, et teha kindlaks parimad näited, mida saab rakendada ka teistes piirkondades, ning ühendada need kohalike ja piirkondlike arengustrateegiatega pikaajaliselt, ja andma suuniseid, kuidas kasutada rahalisi vahendeid ümberkorraldamisprotsessile kaasa aitamiseks;

| 27. | on seisukohal, et rohkem tuleks toetada ettevõtlusvalmiduse suurendamist noorte hulgas, pakkudes toetust Euroopa Liidu fondidest ja ettevõtete nõustamist; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et rohkem tuleks toetada ettevõtlusvalmiduse suurendamist noorte hulgas, pakkudes toetust Euroopa Liidu fondidest ja ettevõtete nõustamist;

| 28. | kutsub liikmesriike üles tagama, et vanad tööstuspiirkonnad saavad täielikult kasu riiklikest ja Euroopa rahalistest vahenditest, nii et EL saaks käivitada „uue tööstusrevolutsiooni”; |
| --- | --- |

28.

kutsub liikmesriike üles tagama, et vanad tööstuspiirkonnad saavad täielikult kasu riiklikest ja Euroopa rahalistest vahenditest, nii et EL saaks käivitada „uue tööstusrevolutsiooni”;

| 29. | rõhutab vajadust suunata ühtekuuluvuspoliitika toetus täiendavalt tööstuse ümberkorraldamisele piirkondades alljärgnevates valdkondades: ettevõtluse innovatsioon ja investeeringud, sotsiaalne kaasamine, integreeritud lähenemisviisid linnapiirkondade arengule ning linnapiirkondade uuendamine; |
| --- | --- |

29.

rõhutab vajadust suunata ühtekuuluvuspoliitika toetus täiendavalt tööstuse ümberkorraldamisele piirkondades alljärgnevates valdkondades: ettevõtluse innovatsioon ja investeeringud, sotsiaalne kaasamine, integreeritud lähenemisviisid linnapiirkondade arengule ning linnapiirkondade uuendamine;

| 30. | kutsub liikmesriike üles toetama oma piirkondade osalemist „aruka spetsialiseerumise” lähenemisviisis; kordab, et piirkonnad vajavad edukuse tagamiseks kohandatud jätkusuutlikke arengustrateegiaid; märgib, et paljudel juhtudel ei ole kohalikud avalik-õiguslikud asutused ilma komisjoni ja liikmesriikide toetuseta suutelised omandama vajalikke teadmisi ja asjatundlikkust; |
| --- | --- |

30.

kutsub liikmesriike üles toetama oma piirkondade osalemist „aruka spetsialiseerumise” lähenemisviisis; kordab, et piirkonnad vajavad edukuse tagamiseks kohandatud jätkusuutlikke arengustrateegiaid; märgib, et paljudel juhtudel ei ole kohalikud avalik-õiguslikud asutused ilma komisjoni ja liikmesriikide toetuseta suutelised omandama vajalikke teadmisi ja asjatundlikkust;

| 31. | on seisukohal, et on vaja luua tööstuspiirkondi, mis aitavad välja arendada linnasid; on seisukohal, et rohkem tähelepanu tuleb pöörata teadusuuringutele, innovatsioonile ja õppimisele; tuletab meelde ülikoolide tähtsa rolli selles valdkonnas; pooldab piirkondlike innovatsiooni-, konkurentsivõime- ja ettevõtlusvõrgustike loomist piirkondlikul tasandil, et ergutada tihedamate sidemete loomist ettevõtete, ülikoolide ja teabekeskuste vahel, seeläbi edendades uusi tööstusharusid, et ergutada valdkondlike spetsialiseerumisstrateegiate väljatöötamist ja edendada tööstusklastrite rajamist; kutsub komisjoni, liikmesriike ja vastutavaid ametiasutusi üles nõudma rohkem läbipaistvust toetuste eraldamisel ettevõtetele, eelkõige klastrite raames; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et on vaja luua tööstuspiirkondi, mis aitavad välja arendada linnasid; on seisukohal, et rohkem tähelepanu tuleb pöörata teadusuuringutele, innovatsioonile ja õppimisele; tuletab meelde ülikoolide tähtsa rolli selles valdkonnas; pooldab piirkondlike innovatsiooni-, konkurentsivõime- ja ettevõtlusvõrgustike loomist piirkondlikul tasandil, et ergutada tihedamate sidemete loomist ettevõtete, ülikoolide ja teabekeskuste vahel, seeläbi edendades uusi tööstusharusid, et ergutada valdkondlike spetsialiseerumisstrateegiate väljatöötamist ja edendada tööstusklastrite rajamist; kutsub komisjoni, liikmesriike ja vastutavaid ametiasutusi üles nõudma rohkem läbipaistvust toetuste eraldamisel ettevõtetele, eelkõige klastrite raames;

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikidele. |
| --- | --- |

32.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikidele.

---

(1)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 104.

(2)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 120.

(3)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 41.

(4)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 57.

(5)  ELT C 371 E, 20.12.2011, lk 39.

(6)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 131.

(7)  ELT C 21, 21.1.2011, lk 1.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/12

---

P7_TA(2013)0201

Taastuvenergia Euroopa energia siseturul

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon taastuvenergiaga seonduvate tänaste ülesannete ja võimaluste kohta Euroopa energia siseturul (2012/2259(INI))

(2016/C 055/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Taastuvenergia, Euroopa energiaturu oluline osaline” ja selle juurde kuuluvaid töödokumente (COM(2012)0271), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Taastuvenergia, Euroopa energiaturu oluline osaline” ja selle juurde kuuluvaid töödokumente (COM(2012)0271),

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 194 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 194 lõiget 1,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Energia tegevuskava aastani 2050” (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Energia tegevuskava aastani 2050” (COM(2011)0885),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti, mis on lisatud ettepanekule Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, mis käsitleb taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamist (SEC(2008)0057), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti, mis on lisatud ettepanekule Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, mis käsitleb taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamist (SEC(2008)0057),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrust (EL) nr 1227/2011 energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrust (EL) nr 1227/2011 energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, regionaalarengukomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A7-0135/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, regionaalarengukomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A7-0135/2013),

| A. | arvestades, et taastuvate energiaallikate osakaal ELi energiaallikate jaotuses suureneb nii lühiajalises, keskpikas kui ka pikas perspektiivis, ning arvestades, et taastuvenergia annab märkimisväärse panuse kindla, sõltumatu, mitmekesise ja vähesaastava energiavarustuse tagamisse Euroopas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et taastuvate energiaallikate osakaal ELi energiaallikate jaotuses suureneb nii lühiajalises, keskpikas kui ka pikas perspektiivis, ning arvestades, et taastuvenergia annab märkimisväärse panuse kindla, sõltumatu, mitmekesise ja vähesaastava energiavarustuse tagamisse Euroopas;

| B. | arvestades, et taastuvenergia potentsiaali üleeuroopalises energiavarustuses ei ole veel ammendatud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et taastuvenergia potentsiaali üleeuroopalises energiavarustuses ei ole veel ammendatud;

| C. | arvestades, et taastuvate energiaallikate järjest suurenev osakaal Euroopa energiaallikate jaotuses muudab olemasolevate võrkude ja IT taristu laiendamise ülivajalikuks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et taastuvate energiaallikate järjest suurenev osakaal Euroopa energiaallikate jaotuses muudab olemasolevate võrkude ja IT taristu laiendamise ülivajalikuks;

| D. | arvestades, et meie energiaallikate jaotuse mitmekesistamine sõltub paljudest uutest taastuvenergia tehnoloogiatest (hüdro-, geotermiline, päikese-, mere-, tuule-, soojuspumba-, biomassi- ja biokütuseenergia), mis pakuvad eri lahendusi elektri, kütte ja jahutuse ning transpordi jaoks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et meie energiaallikate jaotuse mitmekesistamine sõltub paljudest uutest taastuvenergia tehnoloogiatest (hüdro-, geotermiline, päikese-, mere-, tuule-, soojuspumba-, biomassi- ja biokütuseenergia), mis pakuvad eri lahendusi elektri, kütte ja jahutuse ning transpordi jaoks;

| E. | arvestades, et energiapoliitika teostamisel tuleb varustuskindluse, konkurentsivõime, majanduslikkuse ja keskkonnasäästlikkuse eesmärke alati tasakaalus hoida; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et energiapoliitika teostamisel tuleb varustuskindluse, konkurentsivõime, majanduslikkuse ja keskkonnasäästlikkuse eesmärke alati tasakaalus hoida;

| F. | arvestades, et praegu moodustab imporditud energia ELi energia lõpptarbimises üle poole; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et praegu moodustab imporditud energia ELi energia lõpptarbimises üle poole;

| G. | arvestades, et liidu energiapoliitikas, mida teostatakse liikmesriikide vahelise solidaarsuse vaimus, siseturu väljakujundamise raames ning arvestades vajadust säilitada ja parandada keskkonda, järgitakse muu hulgas ka eesmärki edendada uute ja praeguste taastuvate energialiikide arendamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et liidu energiapoliitikas, mida teostatakse liikmesriikide vahelise solidaarsuse vaimus, siseturu väljakujundamise raames ning arvestades vajadust säilitada ja parandada keskkonda, järgitakse muu hulgas ka eesmärki edendada uute ja praeguste taastuvate energialiikide arendamist;

| H. | arvestades, et energia siseturu lõpuleviimine aastaks 2014 peaks hõlbustama uute ja rohkemate turuosaliste teket, kelle hulgas on järjest suurem arv taastuvenergiat tootvaid VKEsid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et energia siseturu lõpuleviimine aastaks 2014 peaks hõlbustama uute ja rohkemate turuosaliste teket, kelle hulgas on järjest suurem arv taastuvenergiat tootvaid VKEsid;

| I. | arvestades, et liberaliseerimine ja konkurents on etendanud energiahindade vähendamisel kõigi ELi tarbijate jaoks otsustavat rolli; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et liberaliseerimine ja konkurents on etendanud energiahindade vähendamisel kõigi ELi tarbijate jaoks otsustavat rolli;

| J. | arvestades, et ELi aluslepingute kohaselt kuulub liikmesriigi õigus määrata oma energiaressursside kasutuse tingimused, valiku tegemine eri energiaallikate vahel ja üldine energiavarustuse struktuur liikmesriikide pädevusse, kuigi suurem koostöö ja parem teabevahetus on sellegipoolest äärmiselt olulised; arvestades, et komisjoni energia tegevuskavas aastani 2050 järeldatakse, et taastuvenergia osakaal peaks olema igas Euroopa energiasüsteemi jaoks koostatud stsenaariumis oluliselt suurem; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi aluslepingute kohaselt kuulub liikmesriigi õigus määrata oma energiaressursside kasutuse tingimused, valiku tegemine eri energiaallikate vahel ja üldine energiavarustuse struktuur liikmesriikide pädevusse, kuigi suurem koostöö ja parem teabevahetus on sellegipoolest äärmiselt olulised; arvestades, et komisjoni energia tegevuskavas aastani 2050 järeldatakse, et taastuvenergia osakaal peaks olema igas Euroopa energiasüsteemi jaoks koostatud stsenaariumis oluliselt suurem;

| K. | arvestades, et hinnanguliselt on ELil võimalik saavutada oma eesmärk toota 2020. aastaks 20 % energiast taastuvatest energiaallikatest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et hinnanguliselt on ELil võimalik saavutada oma eesmärk toota 2020. aastaks 20 % energiast taastuvatest energiaallikatest;

| L. | arvestades, et viimastel aastatel on taastuvatest energiaallikatest energia tootmisel tehtud tehnoloogilisi edusamme, ning arvestades, et Euroopa Liit on selles valdkonnas maailmas juhtpositsioonil; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et viimastel aastatel on taastuvatest energiaallikatest energia tootmisel tehtud tehnoloogilisi edusamme, ning arvestades, et Euroopa Liit on selles valdkonnas maailmas juhtpositsioonil;

| M. | arvestades, et majandus- ja võlakriisist ei ole Euroopas veel üle saadud, ning arvestades, et riigieelarvete koostamine ja investorite usalduse võitmine on väga keerukas; arvestades, et kriisi tuleks kasutada võimalusena teha vajalikke investeeringuid puhtasse tehnoloogiasse, et luua töökohti ja majanduskasvu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et majandus- ja võlakriisist ei ole Euroopas veel üle saadud, ning arvestades, et riigieelarvete koostamine ja investorite usalduse võitmine on väga keerukas; arvestades, et kriisi tuleks kasutada võimalusena teha vajalikke investeeringuid puhtasse tehnoloogiasse, et luua töökohti ja majanduskasvu;

| N. | arvestades, et Euroopa liberaliseeritud energiaturul sõltub taastuvenergia suurem kasutamine erainvesteeringutest, mille jaoks on omakorda vaja stabiilset taastuvenergiapoliitikat; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa liberaliseeritud energiaturul sõltub taastuvenergia suurem kasutamine erainvesteeringutest, mille jaoks on omakorda vaja stabiilset taastuvenergiapoliitikat;

| O. | arvestades, et investorid vajavad oma kavandatavateks, 2020. aastast kaugemale ulatuvateks investeeringuteks kindlust ja järjepidevust; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et investorid vajavad oma kavandatavateks, 2020. aastast kaugemale ulatuvateks investeeringuteks kindlust ja järjepidevust;

| P. | arvestades, et energia tarbimist tuleb vähendada ning energia tootmise, ülekande ja kasutamise tõhusust tuleb suurendada; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et energia tarbimist tuleb vähendada ning energia tootmise, ülekande ja kasutamise tõhusust tuleb suurendada;

| Q. | arvestades, et taastuvenergial põhinevatel kütte- ja jahutustehnoloogiatel on energiasektori CO2-heite vähendamisel ülioluline osa; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et taastuvenergial põhinevatel kütte- ja jahutustehnoloogiatel on energiasektori CO2-heite vähendamisel ülioluline osa;

| R. | arvestades, et energia tegevuskavas tõdetakse, et gaas on energiasüsteemi ümberkujundamisel ülisuure tähtsusega, kuna tagab taastuvenergia toetamiseks nii muutuva kui ka baaskoormuse; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et energia tegevuskavas tõdetakse, et gaas on energiasüsteemi ümberkujundamisel ülisuure tähtsusega, kuna tagab taastuvenergia toetamiseks nii muutuva kui ka baaskoormuse;

| S. | arvestades, et komisjoni arvutuste kohaselt peaks taastuvenergiaga optimaalse kauplemise abil olema võimalik säästa kuni 8 miljardit eurot aastas; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et komisjoni arvutuste kohaselt peaks taastuvenergiaga optimaalse kauplemise abil olema võimalik säästa kuni 8 miljardit eurot aastas;

| T. | arvestades, et metsamajandust käsitlevates olemasolevates õigusaktides on kehtestatud piisav raamistik, et tagada tõendid Euroopa Liidus toodetud metsa biomassi kestlikkuse kohta; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et metsamajandust käsitlevates olemasolevates õigusaktides on kehtestatud piisav raamistik, et tagada tõendid Euroopa Liidus toodetud metsa biomassi kestlikkuse kohta;

Taastuvenergia kasulikkus

| 1. | on komisjoniga ühel meelel, et taastuvenergia koos energiatõhususe meetmete ning paindliku ja aruka taristuga ongi komisjoni määratletud nn kindel valik ning et tulevikus kasvab taastuvate energiaallikate osakaal Euroopa energiavarustuses nii elektri-, kütte- (mis moodustab peaaegu poole kogu ELi energianõudlusest) ja jahutussektoris kui ka transpordis; on arvamusel, et taastuvad energiaallikad vähendavad Euroopa sõltuvust tavapärasest energiast; lisab, et taastuvate energiaallikate kindla tuleviku tagamiseks ELis tuleks 2050. aastani ulatuvaks perioodiks püstitada eesmärgid ja vahe-eesmärgid; tuletab meelde, et kõik stsenaariumid, mis on esitatud komisjoni energia tegevuskavas aastani 2050, eeldavad, et taastuvate energiaallikate osakaal ELi energiaallikate jaotuses moodustab 2030. aastal vähemalt 30 %; teeb seetõttu ettepaneku, et EL peaks püüdma saavutada veelgi suuremat osakaalu, ning kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku kehtestada üleliiduline kohustuslik taastuvenergiaalane 2030. aasta eesmärk, võttes arvesse selle koostoimet muude potentsiaalsete kliima- ja energiapoliitika eesmärkidega, eelkõige kasvuhoonegaaside heite vähendamise sihiga, ning selle mõju ELi tööstusharude, sh taastuvate energiaallikatega seotud tööstussektorite konkurentsivõimele;; |
| --- | --- |

1.

on komisjoniga ühel meelel, et taastuvenergia koos energiatõhususe meetmete ning paindliku ja aruka taristuga ongi komisjoni määratletud nn kindel valik ning et tulevikus kasvab taastuvate energiaallikate osakaal Euroopa energiavarustuses nii elektri-, kütte- (mis moodustab peaaegu poole kogu ELi energianõudlusest) ja jahutussektoris kui ka transpordis; on arvamusel, et taastuvad energiaallikad vähendavad Euroopa sõltuvust tavapärasest energiast; lisab, et taastuvate energiaallikate kindla tuleviku tagamiseks ELis tuleks 2050. aastani ulatuvaks perioodiks püstitada eesmärgid ja vahe-eesmärgid; tuletab meelde, et kõik stsenaariumid, mis on esitatud komisjoni energia tegevuskavas aastani 2050, eeldavad, et taastuvate energiaallikate osakaal ELi energiaallikate jaotuses moodustab 2030. aastal vähemalt 30 %; teeb seetõttu ettepaneku, et EL peaks püüdma saavutada veelgi suuremat osakaalu, ning kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku kehtestada üleliiduline kohustuslik taastuvenergiaalane 2030. aasta eesmärk, võttes arvesse selle koostoimet muude potentsiaalsete kliima- ja energiapoliitika eesmärkidega, eelkõige kasvuhoonegaaside heite vähendamise sihiga, ning selle mõju ELi tööstusharude, sh taastuvate energiaallikatega seotud tööstussektorite konkurentsivõimele;;

| 2. | rõhutab, et taastuvenergia ei aita mitte ainult kaasa kliimamuutusega võitlemisele ja Euroopa energiasõltumatuse suurendamisele, vaid sellega kaasneb ka märkimisväärne keskkonnakasu õhusaaste ja jäätmete tekke, vee kasutamise vähendamise ning muude elektritootmise vormidega seotud riskide vähendamise näol; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et taastuvenergia ei aita mitte ainult kaasa kliimamuutusega võitlemisele ja Euroopa energiasõltumatuse suurendamisele, vaid sellega kaasneb ka märkimisväärne keskkonnakasu õhusaaste ja jäätmete tekke, vee kasutamise vähendamise ning muude elektritootmise vormidega seotud riskide vähendamise näol;

| 3. | rõhutab, et ohutu, kindel, taskukohane ja kestlik energiavarustus on Euroopa tööstuse ja majanduse konkurentsivõime jaoks esmatähtis; rõhutab, et ligikaudu pooled ELi elektrijaamadest tuleb tuleval kümnendil asendada ning energiavarustuse süsteemi tuleb ajakohastada ja paindlikumaks muuta, et võtta arvesse taastuvate energiaallikate osatähtsuse eeldatavat suurenemist; toonitab, et taastuvate energiaallikate osakaal elektri-, kütte-, jahutus- ja transpordisektoris peab kasvama kulutõhusal viisil, võttes arvesse taastuvate energiaallikate kõiki hüvesid ja nendega seonduvaid kõiki kulusid, sh süsteemikulusid, ning seejuures ei tohi kannatada varustuskindlus; tunnistab taastuvenergia tehnoloogiate üha suuremat konkurentsivõimet ning rõhutab, et taastuvad energiaallikad ja muu puhta tehnoloogiaga seotud tööstus on Euroopa konkurentsivõime seisukohast oluliseks kasvumootoriks, millel on äärmiselt suur töökohtade loomise potentsiaal ning mis aitab olulisel määral kaasa uute tööstuste ja eksporditurgude arendamisele; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et ohutu, kindel, taskukohane ja kestlik energiavarustus on Euroopa tööstuse ja majanduse konkurentsivõime jaoks esmatähtis; rõhutab, et ligikaudu pooled ELi elektrijaamadest tuleb tuleval kümnendil asendada ning energiavarustuse süsteemi tuleb ajakohastada ja paindlikumaks muuta, et võtta arvesse taastuvate energiaallikate osatähtsuse eeldatavat suurenemist; toonitab, et taastuvate energiaallikate osakaal elektri-, kütte-, jahutus- ja transpordisektoris peab kasvama kulutõhusal viisil, võttes arvesse taastuvate energiaallikate kõiki hüvesid ja nendega seonduvaid kõiki kulusid, sh süsteemikulusid, ning seejuures ei tohi kannatada varustuskindlus; tunnistab taastuvenergia tehnoloogiate üha suuremat konkurentsivõimet ning rõhutab, et taastuvad energiaallikad ja muu puhta tehnoloogiaga seotud tööstus on Euroopa konkurentsivõime seisukohast oluliseks kasvumootoriks, millel on äärmiselt suur töökohtade loomise potentsiaal ning mis aitab olulisel määral kaasa uute tööstuste ja eksporditurgude arendamisele;

| 4. | märgib, et taastuvenergia intensiivsem arendamine liikmesriikides toob tõenäoliselt kaasa biomassi suurema kasutamise, mis omakorda tingib vajaduse määratleda gaasilise ja tahke biomassi kestlikkuse üksikasjalikud kriteeriumid; |
| --- | --- |

4.

märgib, et taastuvenergia intensiivsem arendamine liikmesriikides toob tõenäoliselt kaasa biomassi suurema kasutamise, mis omakorda tingib vajaduse määratleda gaasilise ja tahke biomassi kestlikkuse üksikasjalikud kriteeriumid;

| 5. | juhib tähelepanu asjaolule, et taastuvenergia sektoris tuleks biomassi ja muude kontrollitavate energiaressursside praegune ja tulevane eeldatav osakaal muuta õiglase ja tasakaalustatud otsustamisprotsessi huvides sidusrühmadele paremini nähtavamaks; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu asjaolule, et taastuvenergia sektoris tuleks biomassi ja muude kontrollitavate energiaressursside praegune ja tulevane eeldatav osakaal muuta õiglase ja tasakaalustatud otsustamisprotsessi huvides sidusrühmadele paremini nähtavamaks;

| 6. | kutsub ELi üles tagama, et taastuvate loodusvarade edendamine energia tootmises ja tarbimises ei ohustaks toiduga kindlustatust, kvaliteetse toidu jätkusuutlikku tootmist ega põllumajanduse konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

6.

kutsub ELi üles tagama, et taastuvate loodusvarade edendamine energia tootmises ja tarbimises ei ohustaks toiduga kindlustatust, kvaliteetse toidu jätkusuutlikku tootmist ega põllumajanduse konkurentsivõimet;

| 7. | märgib, et toidusüsteemi mitu tahku on kõrgemate energiakulude suhtes tundlikud ja sellel võib olla kahjulik mõju nii tootjatele kui ka tarbijatele; |
| --- | --- |

7.

märgib, et toidusüsteemi mitu tahku on kõrgemate energiakulude suhtes tundlikud ja sellel võib olla kahjulik mõju nii tootjatele kui ka tarbijatele;

| 8. | tunnistab, et CO2-heite vähendamiseks pakuks arvestatavaid võimalusi see, kui lühi- ja pikamaa sõidukites – eriti raskeveokite puhul – võetakse rohkem kasutusele biometaani ja linnades lühisõitudeks ette nähtud sõidukites elektrit; |
| --- | --- |

8.

tunnistab, et CO2-heite vähendamiseks pakuks arvestatavaid võimalusi see, kui lühi- ja pikamaa sõidukites – eriti raskeveokite puhul – võetakse rohkem kasutusele biometaani ja linnades lühisõitudeks ette nähtud sõidukites elektrit;

| 9. | on veendunud, et jäätmete taaskasutamine annab võimaluse arendada taastuvenergiat ja saavutada Euroopa energiakava eesmärgid; |
| --- | --- |

9.

on veendunud, et jäätmete taaskasutamine annab võimaluse arendada taastuvenergiat ja saavutada Euroopa energiakava eesmärgid;

| 10. | märgib, et mõned taastuvad energiaallikad (näiteks geotermiline energia) võimaldavad pakkuda kütet ja energiat kohapeal ja pidevalt; on seisukohal, et need kohalikud energiaallikad suurendavad energiaalast sõltumatust, sh isoleeritud kogukondades; |
| --- | --- |

10.

märgib, et mõned taastuvad energiaallikad (näiteks geotermiline energia) võimaldavad pakkuda kütet ja energiat kohapeal ja pidevalt; on seisukohal, et need kohalikud energiaallikad suurendavad energiaalast sõltumatust, sh isoleeritud kogukondades;

| 11. | rõhutab, et igasugune säästev hüdroenergia aitab täita tulevast taastuvenergiaga varustamise eesmärki ning võimaldab lisaks energia tootmisele saavutada mitmeid muid kasulikke eesmärke, nagu üleujutuste ennetamine ja kindel varustatus joogiveega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõstma üldsuse teadlikkust hüdroenergia mitmekülgse kasulikkuse kohta; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et igasugune säästev hüdroenergia aitab täita tulevast taastuvenergiaga varustamise eesmärki ning võimaldab lisaks energia tootmisele saavutada mitmeid muid kasulikke eesmärke, nagu üleujutuste ennetamine ja kindel varustatus joogiveega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõstma üldsuse teadlikkust hüdroenergia mitmekülgse kasulikkuse kohta;

| 12. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama rohkem tähelepanu taastuvenergia kasutamata potentsiaalile kütte- ja jahutussektoris ning omavahelistele seostele ja võimalustele, mis tulenevad ühelt poolt suurenenud taastuvenergia kasutamisest ja teiselt poolt energiatõhususe ja hoonete energiatõhususe direktiivide rakendamisest; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama rohkem tähelepanu taastuvenergia kasutamata potentsiaalile kütte- ja jahutussektoris ning omavahelistele seostele ja võimalustele, mis tulenevad ühelt poolt suurenenud taastuvenergia kasutamisest ja teiselt poolt energiatõhususe ja hoonete energiatõhususe direktiivide rakendamisest;

| 13. | juhib tähelepanu asjaolule, et taastuvenergia arendamisel on võimalik saavutada kokkuhoidu, võttes arvesse Euroopa eri ajavööndite valget aega; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu asjaolule, et taastuvenergia arendamisel on võimalik saavutada kokkuhoidu, võttes arvesse Euroopa eri ajavööndite valget aega;

| 14. | märgib, et praegu edendavad liikmesriigid taastuvate energiaallikate kasutamist ELi taastuvenergia direktiivi 2009/28/EÜ raamistikus sõltumatult ja lähtudes väga erinevatest halduslikest raamtingimustest, kuid see võimendab nende ebaühtlast arengut, samuti on tehniliste, mittetehniliste ja looduslike asjaolude tõttu väga erinev nende taastuvenergia arendamise potentsiaal, mis sõltub mitmesugustest piirkondlikest konkurentsieelistest; juhib tähelepanu asjaolule, et toimiv siseturg võib aidata kompenseerida taastuvate energiaallikate muutlikkust ning loodusvarade ebaühtlast jagunemist; on veendunud, et enamik piirkondi suudab taastuvate energiaallikate kasutuselevõtule kaasa aidata; märgib sellegipoolest, et taastuvatesse energiaallikatesse investeerimist on vaja soodustada seal, kus nende potentsiaal on kõige suurem, et tagada avaliku sektori vahendite tõhus kasutamine; |
| --- | --- |

14.

märgib, et praegu edendavad liikmesriigid taastuvate energiaallikate kasutamist ELi taastuvenergia direktiivi 2009/28/EÜ raamistikus sõltumatult ja lähtudes väga erinevatest halduslikest raamtingimustest, kuid see võimendab nende ebaühtlast arengut, samuti on tehniliste, mittetehniliste ja looduslike asjaolude tõttu väga erinev nende taastuvenergia arendamise potentsiaal, mis sõltub mitmesugustest piirkondlikest konkurentsieelistest; juhib tähelepanu asjaolule, et toimiv siseturg võib aidata kompenseerida taastuvate energiaallikate muutlikkust ning loodusvarade ebaühtlast jagunemist; on veendunud, et enamik piirkondi suudab taastuvate energiaallikate kasutuselevõtule kaasa aidata; märgib sellegipoolest, et taastuvatesse energiaallikatesse investeerimist on vaja soodustada seal, kus nende potentsiaal on kõige suurem, et tagada avaliku sektori vahendite tõhus kasutamine;

| 15. | märgib, et üldsus ja poliitilised ringkonnad suhtuvad taastuvenergia kasutamisse erinevalt (nagu ka peaaegu kõigisse muudesse energiatootmisviisidesse ja taristusse); märgib, et taastuvate energiaallikate edendamiseks mõeldud avaliku ja erasektori rahastamisvahendite kättesaadavus on väga erinev; toonitab, et taastuvenergia suurema kasutusevõtu jaoks on äärmiselt oluline tagada juurdepääs investeeringuteks vajalikele rahalistele vahenditele, võttes eelkõige arvesse finantskriisi, mis on põhjustanud investorite kapitali suure hajutatuse; on veendunud, et kui turul esineb puudusi või kui tootjate võimalused tagada endale turupõhine rahastamine on piiratud, tuleks hõlbustada juurdepääsu taastuvatesse energiaallikatesse investeeritavale kapitalile; teeb ettepaneku, et komisjon uuriks Euroopa Investeerimispanga ja riiklike institutsioonide võimalusi võtta taastuvenergia projektide rahastamiseks kasutusele uuenduslikud rahastamisvahendid, kusjuures samal ajal peaksid taastuvate energiaallikatega seotud projektidesse investeerimiseks stiimuleid looma ka süsinikuturud; |
| --- | --- |

15.

märgib, et üldsus ja poliitilised ringkonnad suhtuvad taastuvenergia kasutamisse erinevalt (nagu ka peaaegu kõigisse muudesse energiatootmisviisidesse ja taristusse); märgib, et taastuvate energiaallikate edendamiseks mõeldud avaliku ja erasektori rahastamisvahendite kättesaadavus on väga erinev; toonitab, et taastuvenergia suurema kasutusevõtu jaoks on äärmiselt oluline tagada juurdepääs investeeringuteks vajalikele rahalistele vahenditele, võttes eelkõige arvesse finantskriisi, mis on põhjustanud investorite kapitali suure hajutatuse; on veendunud, et kui turul esineb puudusi või kui tootjate võimalused tagada endale turupõhine rahastamine on piiratud, tuleks hõlbustada juurdepääsu taastuvatesse energiaallikatesse investeeritavale kapitalile; teeb ettepaneku, et komisjon uuriks Euroopa Investeerimispanga ja riiklike institutsioonide võimalusi võtta taastuvenergia projektide rahastamiseks kasutusele uuenduslikud rahastamisvahendid, kusjuures samal ajal peaksid taastuvate energiaallikatega seotud projektidesse investeerimiseks stiimuleid looma ka süsinikuturud;

| 16. | märgib, et siiani on ainult mõned taastuvad energiaallikad energiaturul majanduslikult konkurentsivõimelised, kuigi ka ülejäänud tehnoloogiad on turuhindadele lähenemas; on komisjoniga nõus, et kulude vähendamiseks ja taastuvate energiaallikate majanduslikult veelgi konkurentsivõimelisemaks muutmiseks tuleb kasutada kõiki asjakohaseid ja rahanduslikult jätkusuutlikke vahendeid; |
| --- | --- |

16.

märgib, et siiani on ainult mõned taastuvad energiaallikad energiaturul majanduslikult konkurentsivõimelised, kuigi ka ülejäänud tehnoloogiad on turuhindadele lähenemas; on komisjoniga nõus, et kulude vähendamiseks ja taastuvate energiaallikate majanduslikult veelgi konkurentsivõimelisemaks muutmiseks tuleb kasutada kõiki asjakohaseid ja rahanduslikult jätkusuutlikke vahendeid;

| 17. | on arvamusel, et konkurentsi kahjustavad toetused ning keskkonnale kahjulike fossiilkütuste toetused tuleks järk-järgult kaotada; |
| --- | --- |

17.

on arvamusel, et konkurentsi kahjustavad toetused ning keskkonnale kahjulike fossiilkütuste toetused tuleks järk-järgult kaotada;

Taastuvenergia Euroopa ühtsel energiaturul

| 18. | täheldab, et 2014. aastaks peab olema välja kujundatud gaasi- ja elektri siseturg, mis on taastuvenergia integreerimiseks äärmiselt oluline ning toimib kulutõhusa vahendina muutliku elektritootmise tasakaalustamisel; peab kiiduväärseks komisjoni aruannet energia siseturu väljakujundamise ja kolmanda energiapaketi rakendamise seniste edusammude kohta; kutsub komisjoni üles kasutama kõiki olemasolevaid vahendeid, muu hulgas Euroopa Kohtu poole pöördumist, et teha energia siseturu väljakujundamisel võimalikult kiiresti edusamme; palub, et komisjon tegeleks turu lubamatu kontsentratsiooni probleemiga, kui see takistab konkurentsi; kutsub liikmesriike üles jätkama energia siseturgu käsitlevate õigusaktide täielikku rakendamist, lõimituse suurendamist ning energiasaarte ja kitsaskohtade kaotamist; |
| --- | --- |

18.

täheldab, et 2014. aastaks peab olema välja kujundatud gaasi- ja elektri siseturg, mis on taastuvenergia integreerimiseks äärmiselt oluline ning toimib kulutõhusa vahendina muutliku elektritootmise tasakaalustamisel; peab kiiduväärseks komisjoni aruannet energia siseturu väljakujundamise ja kolmanda energiapaketi rakendamise seniste edusammude kohta; kutsub komisjoni üles kasutama kõiki olemasolevaid vahendeid, muu hulgas Euroopa Kohtu poole pöördumist, et teha energia siseturu väljakujundamisel võimalikult kiiresti edusamme; palub, et komisjon tegeleks turu lubamatu kontsentratsiooni probleemiga, kui see takistab konkurentsi; kutsub liikmesriike üles jätkama energia siseturgu käsitlevate õigusaktide täielikku rakendamist, lõimituse suurendamist ning energiasaarte ja kitsaskohtade kaotamist;

| 19. | märgib, et siseriiklike turgude iseloomulike lahknevuste ning eri tehnoloogiamustrite potentsiaali ja nende turuküpsuse eri etappide tõttu valitseb liidus praegu taastuvate energiaallikate edendamise kavade suur mitmekesisus; rõhutab, et see mitmekesisus süvendab energia siseturu probleeme, muutes näiteks piiriülese elektrikaubanduse vähem tõhusamaks; peab komisjoni suuniseid toetuskavade reformi vallas kiiduväärseteks; |
| --- | --- |

19.

märgib, et siseriiklike turgude iseloomulike lahknevuste ning eri tehnoloogiamustrite potentsiaali ja nende turuküpsuse eri etappide tõttu valitseb liidus praegu taastuvate energiaallikate edendamise kavade suur mitmekesisus; rõhutab, et see mitmekesisus süvendab energia siseturu probleeme, muutes näiteks piiriülese elektrikaubanduse vähem tõhusamaks; peab komisjoni suuniseid toetuskavade reformi vallas kiiduväärseteks;

| 20. | sedastab, et energia siseturu väljakujundamisest saavad kõige enam kasu tarbijad; toetab komisjoni arvamust, et kohe, kui taastuvad energiaallikad on saavutanud küpsuse ja muutunud majanduslikult elujõuliseks, peavad need konkureerima kõikide muude energiaallikatega, kuna see aitab kõige paremini kaasa innovatsioonile ja hindade langetamisele, aidates seeläbi vältida energiaostuvõimetust; toonitab, et reguleeritud hindade püsimine jaemüügi tasandil ohustab tarbijate suutlikkust kasutada täielikult ära oma valikuvabadust; |
| --- | --- |

20.

sedastab, et energia siseturu väljakujundamisest saavad kõige enam kasu tarbijad; toetab komisjoni arvamust, et kohe, kui taastuvad energiaallikad on saavutanud küpsuse ja muutunud majanduslikult elujõuliseks, peavad need konkureerima kõikide muude energiaallikatega, kuna see aitab kõige paremini kaasa innovatsioonile ja hindade langetamisele, aidates seeläbi vältida energiaostuvõimetust; toonitab, et reguleeritud hindade püsimine jaemüügi tasandil ohustab tarbijate suutlikkust kasutada täielikult ära oma valikuvabadust;

| 21. | märgib, et direktiiviga 2009/28/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta) loodud koostöömehhanisme ei ole siiani eriti kasutatud, kuid praegu kavandatakse mitut koostöökava; osutab komisjoni tähelepanekutele, mille kohaselt annaks olemasolevate koostöövõimaluste parem kasutamine märgatavat kasu, kuna see stimuleeriks näiteks kaubandust; kiidab heaks komisjoni kavatsuse töötada välja Euroopa Liidu sisese koostöö suunised, milles pannakse paika see, kuidas koostöömehhanismid tegelikkuses toimima peaksid, ning antakse ülevaade asjakohastest probleemidest ja nende lahendamisviisidest; palub komisjonil tagada, et liikmesriigid rakendavad ELi suuniseid; kutsub komisjoni üles lisama suunistesse taastuvenergia direktiivi (2009/28/EÜ) artikli 13 tõlgenduse, et tagada direktiivi korrektne rakendamine liikmesriikides ning vältida võimalust, et avalikud asutused kasutavad sertifitseerimis- ja litsentsimismenetlusi konkurentsi moonutaval viisil; kutsub liikmesriike üles kasutama koostöömehhanisme vajadusel paremini ja suurendama vastastikust teabevahetust; |
| --- | --- |

21.

märgib, et direktiiviga 2009/28/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta) loodud koostöömehhanisme ei ole siiani eriti kasutatud, kuid praegu kavandatakse mitut koostöökava; osutab komisjoni tähelepanekutele, mille kohaselt annaks olemasolevate koostöövõimaluste parem kasutamine märgatavat kasu, kuna see stimuleeriks näiteks kaubandust; kiidab heaks komisjoni kavatsuse töötada välja Euroopa Liidu sisese koostöö suunised, milles pannakse paika see, kuidas koostöömehhanismid tegelikkuses toimima peaksid, ning antakse ülevaade asjakohastest probleemidest ja nende lahendamisviisidest; palub komisjonil tagada, et liikmesriigid rakendavad ELi suuniseid; kutsub komisjoni üles lisama suunistesse taastuvenergia direktiivi (2009/28/EÜ) artikli 13 tõlgenduse, et tagada direktiivi korrektne rakendamine liikmesriikides ning vältida võimalust, et avalikud asutused kasutavad sertifitseerimis- ja litsentsimismenetlusi konkurentsi moonutaval viisil; kutsub liikmesriike üles kasutama koostöömehhanisme vajadusel paremini ja suurendama vastastikust teabevahetust;

| 22. | peab tervitatavaks, et päevasiseste turgude jaoks kättesaadavad tuulevõimsuse prognoosimise meetodid on paranenud, mis võimaldab ebaühtlase võimsusega taastuvatest energiaallikatest toodetava elektri paremat integreerimist; peab samuti kiiduväärseks, et praegu asjakohaste osaliste poolt väljatöötatavas kolmandas energia siseturu paketis nõutakse uusi võrgueeskirju, mis aitavad sagedust stabiliseerida ja seega taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit paremini integreerida; |
| --- | --- |

22.

peab tervitatavaks, et päevasiseste turgude jaoks kättesaadavad tuulevõimsuse prognoosimise meetodid on paranenud, mis võimaldab ebaühtlase võimsusega taastuvatest energiaallikatest toodetava elektri paremat integreerimist; peab samuti kiiduväärseks, et praegu asjakohaste osaliste poolt väljatöötatavas kolmandas energia siseturu paketis nõutakse uusi võrgueeskirju, mis aitavad sagedust stabiliseerida ja seega taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit paremini integreerida;

| 23. | rõhutab, et kõikides liikmesriikides tuleb asjakohase turukorralduse abil hõlbustada taastuvate energiaallikate üha suuremat ja võimalikult kiiret integreerimist energiasüsteemi ja Euroopa energia siseturule; toonitab, et pikas perspektiivis peavad mitmesugused taastuvad energiaallikad täitma süsteemis lähtuvalt oma eripärast ja võimsusest stabiliseerivat rolli ja ülesandeid, mis on olnud siiani tavapäraste energiaallikate kanda; rõhutab, et sellistest turgudest on ELis paljutõotavaid näiteid; nõuab sellega seoses, et kavandamisel ja rakendamisel võetaks rohkem arvesse taastuvate energiaallikate positiivset ja negatiivset mõju ning nende otsest ja kaudset toimet, eelkõige seoses olemasoleva taristu (näiteks ülekande- ja jaotussüsteemid) ning keskkonna, bioloogilise mitmekesisuse ja looduskaitsega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama üldsuse teadlikkust taastuvenergia eri tehnoloogiate potentsiaalsest mõjust; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et kõikides liikmesriikides tuleb asjakohase turukorralduse abil hõlbustada taastuvate energiaallikate üha suuremat ja võimalikult kiiret integreerimist energiasüsteemi ja Euroopa energia siseturule; toonitab, et pikas perspektiivis peavad mitmesugused taastuvad energiaallikad täitma süsteemis lähtuvalt oma eripärast ja võimsusest stabiliseerivat rolli ja ülesandeid, mis on olnud siiani tavapäraste energiaallikate kanda; rõhutab, et sellistest turgudest on ELis paljutõotavaid näiteid; nõuab sellega seoses, et kavandamisel ja rakendamisel võetaks rohkem arvesse taastuvate energiaallikate positiivset ja negatiivset mõju ning nende otsest ja kaudset toimet, eelkõige seoses olemasoleva taristu (näiteks ülekande- ja jaotussüsteemid) ning keskkonna, bioloogilise mitmekesisuse ja looduskaitsega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama üldsuse teadlikkust taastuvenergia eri tehnoloogiate potentsiaalsest mõjust;

| 24. | kutsub komisjoni üles uurima tasuvusanalüüsi põhjal, millist mõju avaldab kehtiv keskkonnalane õigus – näiteks veepoliitika raamdirektiiv või linnudirektiiv – taastuvate energiaallikate arendamisele; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles uurima tasuvusanalüüsi põhjal, millist mõju avaldab kehtiv keskkonnalane õigus – näiteks veepoliitika raamdirektiiv või linnudirektiiv – taastuvate energiaallikate arendamisele;

Vajalik taristu

| 25. | märgib, et teatavatel juhtudel on taastuvenergia detsentraliseeritud, kõrvalises paigas toodetud, ilmastikust sõltuv ja muutlik, nii et selle võrku lülitamine nõuab teistsugust taristut kui seda võimaldab praegune energiainfrastruktuur, mis arendati välja üksnes tavapäraste energiakandjate baasil; rõhutab, et energiavõrgu ajakohastamisel tuleb kohaneda üleüldise energiasüsteemi muutustega nii tootmis-, ülekande- ja jaotus- kui ka tasakaalustamistehnoloogiate valdkonnas; toonitab, et teatavad taastuvad energiaallikad võivad muutlikke energiaallikaid tasakaalustada ning leevendada seega vajadust täiendava võrgutaristu järele; toonitab, et taristu arendamine on pakiline küsimus ning äärmiselt oluline selleks, et ühtne turg oleks edukas ja taastuvenergiat saaks integreerida; märgib, et energiataristupaketi rakendamine on sellega seoses äärmiselt oluline, eriti selleks, et kiirendada piiriülese mõjuga uue taristu ehitamist; rõhutab, et energiataristuprojektidele loa andmise menetlust tuleb kiirendada; |
| --- | --- |

25.

märgib, et teatavatel juhtudel on taastuvenergia detsentraliseeritud, kõrvalises paigas toodetud, ilmastikust sõltuv ja muutlik, nii et selle võrku lülitamine nõuab teistsugust taristut kui seda võimaldab praegune energiainfrastruktuur, mis arendati välja üksnes tavapäraste energiakandjate baasil; rõhutab, et energiavõrgu ajakohastamisel tuleb kohaneda üleüldise energiasüsteemi muutustega nii tootmis-, ülekande- ja jaotus- kui ka tasakaalustamistehnoloogiate valdkonnas; toonitab, et teatavad taastuvad energiaallikad võivad muutlikke energiaallikaid tasakaalustada ning leevendada seega vajadust täiendava võrgutaristu järele; toonitab, et taristu arendamine on pakiline küsimus ning äärmiselt oluline selleks, et ühtne turg oleks edukas ja taastuvenergiat saaks integreerida; märgib, et energiataristupaketi rakendamine on sellega seoses äärmiselt oluline, eriti selleks, et kiirendada piiriülese mõjuga uue taristu ehitamist; rõhutab, et energiataristuprojektidele loa andmise menetlust tuleb kiirendada;

| 26. | juhib tähelepanu sellele, et paljusid taastuvenergia tootmise üksusi ei kasutata ettenähtud võimsusel, sest võrk ei suuda sel moel toodetud energiakoguseid vastu võtta; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu sellele, et paljusid taastuvenergia tootmise üksusi ei kasutata ettenähtud võimsusel, sest võrk ei suuda sel moel toodetud energiakoguseid vastu võtta;

| 27. | märgib, et varustuskindluse tagamiseks on muutliku võimsusega taastuvenergia arendamisel vaja energiavoo paindlikku tasakaalustamist ning paindlikku varusüsteemi, mida pakub integreeritud ja omavahel ühendatud Euroopa elektrivõrk, mis võimaldab piiriülest kauplemist, nõudlusele reageerimise süsteeme, energia salvestamist ja paindlikult töötavaid elektrijaamu; kutsub komisjoni üles hindama, kas ELis on võimsusega seotud probleeme või mitte, ning määrama kindlaks, millises mahus kindlat võimsust suudavad toota ELi energiasüsteemi integreeritud eri taastuvad energiaallikad ja millist potentsiaalset mõju avaldab see tootmise piisavusele; nõustub komisjoni analüüsiga, mille kohaselt toob reservvõimsuse mehhanismide väljatöötamine kaasa märkimisväärsed kulud ja hinnasignaali võimaliku moonutuse; märgib, et kõnealuste reservide kättesaadavusega seonduvate majanduslike tagatiste pakkumiseks on üha enam vaja stabiilset poliitikaraamistikku ning süsteemi- ja tasakaalustamisteenuseid; ei poolda energiaallikate võidusubsideerimist ning nõuab energiaturu sellist korraldamist, mis vastaks liidu pikaajalistele energia- ja kliimapoliitika eesmärkidele ning võimaldaks integreerida taastuvenergia tehnoloogiad energia siseturule; tunnistab siiski, et kõikide energiaallikate arendamiseks on kunagi olnud vaja riigiabi; |
| --- | --- |

27.

märgib, et varustuskindluse tagamiseks on muutliku võimsusega taastuvenergia arendamisel vaja energiavoo paindlikku tasakaalustamist ning paindlikku varusüsteemi, mida pakub integreeritud ja omavahel ühendatud Euroopa elektrivõrk, mis võimaldab piiriülest kauplemist, nõudlusele reageerimise süsteeme, energia salvestamist ja paindlikult töötavaid elektrijaamu; kutsub komisjoni üles hindama, kas ELis on võimsusega seotud probleeme või mitte, ning määrama kindlaks, millises mahus kindlat võimsust suudavad toota ELi energiasüsteemi integreeritud eri taastuvad energiaallikad ja millist potentsiaalset mõju avaldab see tootmise piisavusele; nõustub komisjoni analüüsiga, mille kohaselt toob reservvõimsuse mehhanismide väljatöötamine kaasa märkimisväärsed kulud ja hinnasignaali võimaliku moonutuse; märgib, et kõnealuste reservide kättesaadavusega seonduvate majanduslike tagatiste pakkumiseks on üha enam vaja stabiilset poliitikaraamistikku ning süsteemi- ja tasakaalustamisteenuseid; ei poolda energiaallikate võidusubsideerimist ning nõuab energiaturu sellist korraldamist, mis vastaks liidu pikaajalistele energia- ja kliimapoliitika eesmärkidele ning võimaldaks integreerida taastuvenergia tehnoloogiad energia siseturule; tunnistab siiski, et kõikide energiaallikate arendamiseks on kunagi olnud vaja riigiabi;

| 28. | toonitab, kui oluline on supervõrgu ja Põhjamere avamerevõrgu taastuvenergia kulutõhus kasutuselevõtt; toonitab sellega seoses Põhjamere riikide avamerevõrgu algatuse tähtsust ajal, mil välja on kuulutatud avamere tuuleenergia projektid, mille võimsus on üle 140 GW; kutsub liikmesriike ja komisjoni andma Põhjamere riikide avamerevõrgu algatusele täiendavat hoogu; |
| --- | --- |

28.

toonitab, kui oluline on supervõrgu ja Põhjamere avamerevõrgu taastuvenergia kulutõhus kasutuselevõtt; toonitab sellega seoses Põhjamere riikide avamerevõrgu algatuse tähtsust ajal, mil välja on kuulutatud avamere tuuleenergia projektid, mille võimsus on üle 140 GW; kutsub liikmesriike ja komisjoni andma Põhjamere riikide avamerevõrgu algatusele täiendavat hoogu;

| 29. | tuletab meelde, et taastuvatesse energiaallikatesse tehtavad investeeringud moodustavad enam kui poole viimase kümne aasta jooksul uude tootmisvõimsusesse tehtud investeeringutest ning need kasvavad jätkuvalt; rõhutab, et taastuvenergia osakaalu suurendamine energiaallikate jaotuses toob olemasoleva võrgutaristu jaoks kaasa suuri probleeme, mille lahendamiseks on vaja investeeringuid; täheldab, et teatavates liikmesriikides, kus taastuvenergia suurema võrku lülitamisega ei kaasnenud energiataristu arendamist, tekitab osakaalu selline suurenemine energia varustuskindluse seisukohast probleeme; rõhutab, et Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku andmetel on märkimisväärselt suur osa kõikidest Euroopa energiavõrkude kitsaskohtadest seotud taastuvenergia võrkulülitamisega; toonitab, kui oluline on rakendada uusi käsitusi, et kõrvaldada jaotusvõrkude kitsaskohad, mille jaoks ei ole alati vaja võrku laiendada või tugevdada; on veendunud, et kasu, mida saadakse Euroopa võrgu uuendamisest (mis on sama palju tingitud ühtsest elektriturust), katab sellega seonduvad kulud, kuna võimaldab ELi elektrisüsteemi palju tõhusamalt käitada; kutsub põhivõrguettevõtjaid üles ajakohastama võrgu arengupoliitikat, et tulla toime taastuvenergia tootmisvõimsuse integreerimisega, säilitada varustuskindlus ning suurendada koostööd jaotusvõrguettevõtjatega; |
| --- | --- |

29.

tuletab meelde, et taastuvatesse energiaallikatesse tehtavad investeeringud moodustavad enam kui poole viimase kümne aasta jooksul uude tootmisvõimsusesse tehtud investeeringutest ning need kasvavad jätkuvalt; rõhutab, et taastuvenergia osakaalu suurendamine energiaallikate jaotuses toob olemasoleva võrgutaristu jaoks kaasa suuri probleeme, mille lahendamiseks on vaja investeeringuid; täheldab, et teatavates liikmesriikides, kus taastuvenergia suurema võrku lülitamisega ei kaasnenud energiataristu arendamist, tekitab osakaalu selline suurenemine energia varustuskindluse seisukohast probleeme; rõhutab, et Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku andmetel on märkimisväärselt suur osa kõikidest Euroopa energiavõrkude kitsaskohtadest seotud taastuvenergia võrkulülitamisega; toonitab, kui oluline on rakendada uusi käsitusi, et kõrvaldada jaotusvõrkude kitsaskohad, mille jaoks ei ole alati vaja võrku laiendada või tugevdada; on veendunud, et kasu, mida saadakse Euroopa võrgu uuendamisest (mis on sama palju tingitud ühtsest elektriturust), katab sellega seonduvad kulud, kuna võimaldab ELi elektrisüsteemi palju tõhusamalt käitada; kutsub põhivõrguettevõtjaid üles ajakohastama võrgu arengupoliitikat, et tulla toime taastuvenergia tootmisvõimsuse integreerimisega, säilitada varustuskindlus ning suurendada koostööd jaotusvõrguettevõtjatega;

| 30. | märgib, et paljud ELis paiknevad parimad ja konkurentsivõimelisemad taastuvenergia tootmiskohad on tarbimiskeskustest kaugel, mistõttu sõltub nende optimaalne kasutamine ülekande- ja jaotussüsteemide väljatöötamisest ning piiriüleste ühenduste tugevdamisest; võtab samuti teadmiseks eelised, mis seonduvad taastuvenergia tootmiskohtade detsentraliseeritud paiknemisega tarbimiskeskuste läheduses; rõhutab, et see võib aidata vähendada kulusid ja vajadust võrku laiendada, võimaldades piisava taristu olemasolu korral vältida ka ülekoormust; juhib tähelepanu asjaolule, et komisjon peaks hõlbustama asjakohaste modelleerimisvahendite väljatöötamist, et määrata kindlaks kaugete ja suuremahuliste tootmisjaamade ning jaotustasandi rajatiste optimaalne jaotus; tõstab esile nii kütte kui ka elektri nõudlust ja pakkumist hõlmava energiasüsteemi integreeritud käsituse potentsiaali; märgib lisaks kohaliku taastuvenergia tootmise, näiteks mikrotootmise või taastuvenergia (näiteks geotermilise kütte ja päikeseenergia) tootmisse ja sellega varustamisse ühiselt investeerivate kodanike ühistute potentsiaali, mida mainitakse ka komisjoni teatises; |
| --- | --- |

30.

märgib, et paljud ELis paiknevad parimad ja konkurentsivõimelisemad taastuvenergia tootmiskohad on tarbimiskeskustest kaugel, mistõttu sõltub nende optimaalne kasutamine ülekande- ja jaotussüsteemide väljatöötamisest ning piiriüleste ühenduste tugevdamisest; võtab samuti teadmiseks eelised, mis seonduvad taastuvenergia tootmiskohtade detsentraliseeritud paiknemisega tarbimiskeskuste läheduses; rõhutab, et see võib aidata vähendada kulusid ja vajadust võrku laiendada, võimaldades piisava taristu olemasolu korral vältida ka ülekoormust; juhib tähelepanu asjaolule, et komisjon peaks hõlbustama asjakohaste modelleerimisvahendite väljatöötamist, et määrata kindlaks kaugete ja suuremahuliste tootmisjaamade ning jaotustasandi rajatiste optimaalne jaotus; tõstab esile nii kütte kui ka elektri nõudlust ja pakkumist hõlmava energiasüsteemi integreeritud käsituse potentsiaali; märgib lisaks kohaliku taastuvenergia tootmise, näiteks mikrotootmise või taastuvenergia (näiteks geotermilise kütte ja päikeseenergia) tootmisse ja sellega varustamisse ühiselt investeerivate kodanike ühistute potentsiaali, mida mainitakse ka komisjoni teatises;

| 31. | märgib, et võrgu ebapiisav võimsus, ebapiisavad salvestusvõimalused ning koostöö puudumine põhivõrguettevõtjate vahel võib suurendada piiriüleste energiavoogude (ringvood) koordineerimatust ning põhjustada teistes liikmesriikides tõsiseid hädaolukordi, mistõttu tekib juhul, kui asjaomastes liikmesriikides ei kaasne taastuvenergia kasutuse suurendamisega vajalikku võrguoptimeerimist (nt temperatuurinäitajate seire) ja arendamist, üha suurem vajadus koormust energia varustuskindluse säilitamise huvides vähendada; peab murettekitavaks võrgutaristu arendamise ja hoolduse praegust seisu liikmesriikides; kutsub liikmesriike üles arendama võimalikult kiiresti edasi ülekande- ja jaotusvõrke ning ergutama suuremat koostööd põhivõrguettevõtjate vahel; |
| --- | --- |

31.

märgib, et võrgu ebapiisav võimsus, ebapiisavad salvestusvõimalused ning koostöö puudumine põhivõrguettevõtjate vahel võib suurendada piiriüleste energiavoogude (ringvood) koordineerimatust ning põhjustada teistes liikmesriikides tõsiseid hädaolukordi, mistõttu tekib juhul, kui asjaomastes liikmesriikides ei kaasne taastuvenergia kasutuse suurendamisega vajalikku võrguoptimeerimist (nt temperatuurinäitajate seire) ja arendamist, üha suurem vajadus koormust energia varustuskindluse säilitamise huvides vähendada; peab murettekitavaks võrgutaristu arendamise ja hoolduse praegust seisu liikmesriikides; kutsub liikmesriike üles arendama võimalikult kiiresti edasi ülekande- ja jaotusvõrke ning ergutama suuremat koostööd põhivõrguettevõtjate vahel;

| 32. | rõhutab arukate võrkude, nõudluse juhtimise vahendite ning energiasalvestusvõimaluste potentsiaali nii seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri võimalikult tulemusliku integreerimise hõlbustamisega kui ka elektrivoogude ühtlustamisega võrgus; tuletab meelde, et energiasalvestuse, muu hulgas pump-hüdroakumulatsioonijaamadega koostoimes tehtava energiasalvestuse suhtes on vaja teha viivitamatult täiendavaid uuringuid ning see meetod on vaja kasutusele võtta; märgib eelkõige vajadust teha täiendavaid uuringuid muutuva kiirusega salvestamise võimaluste kohta, et luua paindlikum süsteem salvestuskiiruste kontrollimiseks ja hõlbustada seeläbi kiiremate ja paremini sobivate ühenduste saavutamist; kutsub liikmesriike üles vältima elektri salvestamisega tegelevate ettevõtete topeltmaksustamist; |
| --- | --- |

32.

rõhutab arukate võrkude, nõudluse juhtimise vahendite ning energiasalvestusvõimaluste potentsiaali nii seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri võimalikult tulemusliku integreerimise hõlbustamisega kui ka elektrivoogude ühtlustamisega võrgus; tuletab meelde, et energiasalvestuse, muu hulgas pump-hüdroakumulatsioonijaamadega koostoimes tehtava energiasalvestuse suhtes on vaja teha viivitamatult täiendavaid uuringuid ning see meetod on vaja kasutusele võtta; märgib eelkõige vajadust teha täiendavaid uuringuid muutuva kiirusega salvestamise võimaluste kohta, et luua paindlikum süsteem salvestuskiiruste kontrollimiseks ja hõlbustada seeläbi kiiremate ja paremini sobivate ühenduste saavutamist; kutsub liikmesriike üles vältima elektri salvestamisega tegelevate ettevõtete topeltmaksustamist;

| 33. | on seisukohal, et pump-hüdroakumulatsiooni teel toodetava energia piiriülese integreerimise hõlbustamiseks (eelkõige Skandinaavias, Alpides ja Püreneedes) on vaja luua elektrienergia tasakaalustamise teenuste piiriülesed turud ja arendada kiiresti välja Euroopa ülekandesüsteem; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et pump-hüdroakumulatsiooni teel toodetava energia piiriülese integreerimise hõlbustamiseks (eelkõige Skandinaavias, Alpides ja Püreneedes) on vaja luua elektrienergia tasakaalustamise teenuste piiriülesed turud ja arendada kiiresti välja Euroopa ülekandesüsteem;

| 34. | rõhutab, et hüdroenergial peab olema taastuvenergia kavandatavas arengus keskne roll, eelkõige seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri üha ebaühtlasema võimsusega tootmise tasakaalustamisega ning samuti elektri salvestamiseks kasutatavate pumpelektrijaamadega; rõhutab seetõttu, et hüdroelektrienergia tootmise ja pumpelektrijaamade olemasolev arengupotentsiaal ELis tuleb täielikult ära kasutada; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et hüdroenergial peab olema taastuvenergia kavandatavas arengus keskne roll, eelkõige seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri üha ebaühtlasema võimsusega tootmise tasakaalustamisega ning samuti elektri salvestamiseks kasutatavate pumpelektrijaamadega; rõhutab seetõttu, et hüdroelektrienergia tootmise ja pumpelektrijaamade olemasolev arengupotentsiaal ELis tuleb täielikult ära kasutada;

| 35. | tõdeb, et gaasitaristul on taastuvenergia väljaarendamisel kogu Euroopas oluline roll; juhib tähelepanu asjaolule, et taastuvatest energiaallikatest on biogaasi (biometaani kujul) juba praegu lihtne olemasolevasse gaasivõrgu taristusse sisestada ning et uued tehnoloogiad, näiteks elektrienergiast vesiniku ja gaasi tootmine, toovad tuleviku vähese CO2-heitega majanduse raames veelgi enam kasu, kuna kasutavad olemasolevaid ja uusi taristuid, mida tuleks seega edendada ja arendada; |
| --- | --- |

35.

tõdeb, et gaasitaristul on taastuvenergia väljaarendamisel kogu Euroopas oluline roll; juhib tähelepanu asjaolule, et taastuvatest energiaallikatest on biogaasi (biometaani kujul) juba praegu lihtne olemasolevasse gaasivõrgu taristusse sisestada ning et uued tehnoloogiad, näiteks elektrienergiast vesiniku ja gaasi tootmine, toovad tuleviku vähese CO2-heitega majanduse raames veelgi enam kasu, kuna kasutavad olemasolevaid ja uusi taristuid, mida tuleks seega edendada ja arendada;

| 36. | on seisukohal, et tulevikus aitab energiavarustust ja -nõudlust juhtida ning tarbijaid sellel turul aktiivsemaks muuta info- ja kommunikatsioonitehnoloogia; kutsub komisjoni üles esitama kooskõlas kolmanda energia siseturu paketiga viivitamatult ettepanekud arukate võrkude ja arvestite arendamise, edendamise ja standardimise kohta, mis võimaldaks suurendada rohkemate turuosaliste kaasatust ning võimalikku koostoimet telekommunikatsiooni- ja energiavõrgu kasutamise, arendamise ja hooldamise vahel; kutsub komisjoni üles pakkuma selles sektoris erilist toetust teadus- ja arendustegevusele; rõhutab, et oluline ei ole ainult varustajate planeerimiskindlus, vaid ka tarbijate heakskiit, sest arukatest arvestitest peaksid kõige rohkem võitma tarbijad ning tagada tuleb ka nende andmekaitsealaste õiguste järgimine vastavalt uuele andmekaitsedirektiivile; nõuab tungivalt, et komisjon hindaks hoolikalt arukate arvestite kasutuselevõtu kulusid ja tulusid ning nende mõju eri tarbijarühmadele; tunnistab, et tarbijate kaasamine on arukate arvestite edukaks kasutuselevõtuks äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et tulevikus aitab energiavarustust ja -nõudlust juhtida ning tarbijaid sellel turul aktiivsemaks muuta info- ja kommunikatsioonitehnoloogia; kutsub komisjoni üles esitama kooskõlas kolmanda energia siseturu paketiga viivitamatult ettepanekud arukate võrkude ja arvestite arendamise, edendamise ja standardimise kohta, mis võimaldaks suurendada rohkemate turuosaliste kaasatust ning võimalikku koostoimet telekommunikatsiooni- ja energiavõrgu kasutamise, arendamise ja hooldamise vahel; kutsub komisjoni üles pakkuma selles sektoris erilist toetust teadus- ja arendustegevusele; rõhutab, et oluline ei ole ainult varustajate planeerimiskindlus, vaid ka tarbijate heakskiit, sest arukatest arvestitest peaksid kõige rohkem võitma tarbijad ning tagada tuleb ka nende andmekaitsealaste õiguste järgimine vastavalt uuele andmekaitsedirektiivile; nõuab tungivalt, et komisjon hindaks hoolikalt arukate arvestite kasutuselevõtu kulusid ja tulusid ning nende mõju eri tarbijarühmadele; tunnistab, et tarbijate kaasamine on arukate arvestite edukaks kasutuselevõtuks äärmiselt oluline;

| 37. | märgib, et suur elektritarbija on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektor ise, kuna ELis asuvad andmekeskused tarbivad kogu elektrienergiast kuni 1,5 %, kuid tarbijad on nende poolt kasutatava infotehnoloogia ja pilvteenuste ökoloogilisest jalajäljest üha teadlikumad, mistõttu võib sektor saada energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate edendamise alal eeskujuks; |
| --- | --- |

37.

märgib, et suur elektritarbija on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektor ise, kuna ELis asuvad andmekeskused tarbivad kogu elektrienergiast kuni 1,5 %, kuid tarbijad on nende poolt kasutatava infotehnoloogia ja pilvteenuste ökoloogilisest jalajäljest üha teadlikumad, mistõttu võib sektor saada energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate edendamise alal eeskujuks;

| 38. | juhib tähelepanu sellele, et mõnes piirkonnas, eriti väikestes kogukondades ja saartel, on tuulikute ja päikesepatareide kasutuselevõtt kohanud üldsuse vastuseisu; juhib tähelepanu asjaolule, et tuulikutel ja päikesepatareidel arvatakse olevat kahjulik mõju turismindusele ning samuti maakohtade ja saarte maastikupildile ja -vormidele; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu sellele, et mõnes piirkonnas, eriti väikestes kogukondades ja saartel, on tuulikute ja päikesepatareide kasutuselevõtt kohanud üldsuse vastuseisu; juhib tähelepanu asjaolule, et tuulikutel ja päikesepatareidel arvatakse olevat kahjulik mõju turismindusele ning samuti maakohtade ja saarte maastikupildile ja -vormidele;

| 39. | rõhutab, et olukorras, kus kodanikud on ise ühistute või kogukondadele kuuluva tootmismudeli alusel taastuvenergia tootjad, võtab ühiskond selle kergemini omaks, mistõttu kulub vähem planeerimisaega taastuvenergiale ülemineku rakendamiseks ja üldsuse teadlikkuse tõstmiseks selles valdkonnas; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et olukorras, kus kodanikud on ise ühistute või kogukondadele kuuluva tootmismudeli alusel taastuvenergia tootjad, võtab ühiskond selle kergemini omaks, mistõttu kulub vähem planeerimisaega taastuvenergiale ülemineku rakendamiseks ja üldsuse teadlikkuse tõstmiseks selles valdkonnas;

| 40. | rõhutab, et taastuvenergia edasiarendamine ning kõikide muude energiatootmisrajatiste ja asjakohase taristu rajamine muudab Euroopa maastikupilti; kordab, et see ei tohi põhjustada keskkonnakahju ega kahjustada Natura 2000 alasid ja kaitsealuseid maastikke; juhib tähelepanu asjaolule, et üldsuse heakskiitu taastuvenergia taristule saab võita läbipaistva ja kooskõlastatud planeerimise abil ning sellise ehitus- ja lubade andmise korra abil, millega kaasneb kohustuslik ja õigeaegne avalik arutelu, kuhu kaasatakse algusest peale kõik sidusrühmad (muu hulgas kohalikul tasandil); rõhutab, et üldsuse heakskiitu võib aidata võita kodanike ja sidusrühmade, näiteks ühistute osalemine ning teabe jagamine võimaliku kasu kohta kohalikule majandusele; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et taastuvenergia edasiarendamine ning kõikide muude energiatootmisrajatiste ja asjakohase taristu rajamine muudab Euroopa maastikupilti; kordab, et see ei tohi põhjustada keskkonnakahju ega kahjustada Natura 2000 alasid ja kaitsealuseid maastikke; juhib tähelepanu asjaolule, et üldsuse heakskiitu taastuvenergia taristule saab võita läbipaistva ja kooskõlastatud planeerimise abil ning sellise ehitus- ja lubade andmise korra abil, millega kaasneb kohustuslik ja õigeaegne avalik arutelu, kuhu kaasatakse algusest peale kõik sidusrühmad (muu hulgas kohalikul tasandil); rõhutab, et üldsuse heakskiitu võib aidata võita kodanike ja sidusrühmade, näiteks ühistute osalemine ning teabe jagamine võimaliku kasu kohta kohalikule majandusele;

Tarbijate mõjuvõimu suurendamine

| 41. | näeb vajadust edasiste meetmete järele, et suurendada taastuvate energiaallikate aktsepteerimist laiema ühiskonna poolt; nendib samal ajal, et sobiv tulemuslik meede oleks tervikliku käsituse loomine tootvale tarbijale, kes saaks energiatootmise protsessi juhtida; |
| --- | --- |

41.

näeb vajadust edasiste meetmete järele, et suurendada taastuvate energiaallikate aktsepteerimist laiema ühiskonna poolt; nendib samal ajal, et sobiv tulemuslik meede oleks tervikliku käsituse loomine tootvale tarbijale, kes saaks energiatootmise protsessi juhtida;

| 42. | rõhutab väikesemahulise taastuvenergia tootmise tähtsust taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamise seisukohast; tunnistab, et taastuvenergia väikesemahuline tootmine annab üksikmajapidamistele, tööstusharudele ja kogukondadele võimaluse saada energiatootjateks ja seeläbi ka teadlikumaks energia tootmise ja tarbimise tõhusamatest viisidest; rõhutab mikrotootmise tähtsust energiatõhususe suurendamise seisukohast; rõhutab, et taastuvenergia väikesemahuline kasutamine võib aidata energiaarvetelt oluliselt kokku hoida ning luua uusi ärimudeleid ja töökohti; |
| --- | --- |

42.

rõhutab väikesemahulise taastuvenergia tootmise tähtsust taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamise seisukohast; tunnistab, et taastuvenergia väikesemahuline tootmine annab üksikmajapidamistele, tööstusharudele ja kogukondadele võimaluse saada energiatootjateks ja seeläbi ka teadlikumaks energia tootmise ja tarbimise tõhusamatest viisidest; rõhutab mikrotootmise tähtsust energiatõhususe suurendamise seisukohast; rõhutab, et taastuvenergia väikesemahuline kasutamine võib aidata energiaarvetelt oluliselt kokku hoida ning luua uusi ärimudeleid ja töökohti;

| 43. | märgib sellega seoses, kui oluline on luua kohalike taastuvenergia ühistute jaoks stiimuleid, et suurendada kodanike osalust ja taastuvenergia kättesaadavust ning luua finantsinvesteeringuid; |
| --- | --- |

43.

märgib sellega seoses, kui oluline on luua kohalike taastuvenergia ühistute jaoks stiimuleid, et suurendada kodanike osalust ja taastuvenergia kättesaadavust ning luua finantsinvesteeringuid;

| 44. | rõhutab, et taastuvenergia väiksemahulist tootmist, salvestamist, nõudluse juhtimist ja energiatõhusust arukalt kombineerides on võimalik vähendada kohalike võrkude kasutamist tippkoormuse ajal, vähendades seeläbi jaotusvõrguettevõtjate üldisi investeeringukulusid; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et taastuvenergia väiksemahulist tootmist, salvestamist, nõudluse juhtimist ja energiatõhusust arukalt kombineerides on võimalik vähendada kohalike võrkude kasutamist tippkoormuse ajal, vähendades seeläbi jaotusvõrguettevõtjate üldisi investeeringukulusid;

| 45. | märgib, et energia tõhusa kohaliku tarbimise ja tootmise eeldus on nii tootva tarbija kui ka jaotusvõrgu seisukohast arukate arvestite ja üldisemalt arukate võrkude kasutuselevõtmine; |
| --- | --- |

45.

märgib, et energia tõhusa kohaliku tarbimise ja tootmise eeldus on nii tootva tarbija kui ka jaotusvõrgu seisukohast arukate arvestite ja üldisemalt arukate võrkude kasutuselevõtmine;

| 46. | peab kiiduväärseks komisjoni avaldust, mille kohaselt esitatakse energiatehnoloogiaid ja innovatsiooni käsitlev teatis, kus keskendutakse mikrotootmisele; |
| --- | --- |

46.

peab kiiduväärseks komisjoni avaldust, mille kohaselt esitatakse energiatehnoloogiaid ja innovatsiooni käsitlev teatis, kus keskendutakse mikrotootmisele;

| 47. | on seisukohal, et ELi regionaalpoliitikal on tähtis osa taastuvenergia tootmise ning energiatõhususe edendamisel kogu Euroopas ning seda ka elektrienergia teenuste ja energiatranspordi teenuste valdkonnas; peab kiiduväärseks asjaolu, et ühtekuuluvus- ja regionaalpoliitika panus taastuvenergia kasutamise edendamisse on järk-järgult kasvanud ning selle eesmärk on tagada, et taastuvad energiaallikad aitavad täielikult kaasa ELi energiapoliitika eesmärkide saavutamisele ja ELi energiaeesmärkide rakendamisele kogu ELis; peab eriti oluliseks, et ELi poliitikasuundumused võimaldaksid eraldada ajavahemikul 2014–2020 piisavalt rahastamist; |
| --- | --- |

47.

on seisukohal, et ELi regionaalpoliitikal on tähtis osa taastuvenergia tootmise ning energiatõhususe edendamisel kogu Euroopas ning seda ka elektrienergia teenuste ja energiatranspordi teenuste valdkonnas; peab kiiduväärseks asjaolu, et ühtekuuluvus- ja regionaalpoliitika panus taastuvenergia kasutamise edendamisse on järk-järgult kasvanud ning selle eesmärk on tagada, et taastuvad energiaallikad aitavad täielikult kaasa ELi energiapoliitika eesmärkide saavutamisele ja ELi energiaeesmärkide rakendamisele kogu ELis; peab eriti oluliseks, et ELi poliitikasuundumused võimaldaksid eraldada ajavahemikul 2014–2020 piisavalt rahastamist;

| 48. | toetab energiapoliitika ja taastuvate energiaallikate valdkonnas mitmetasandilist juhtimist ja detsentraliseeritud lähenemisviisi, mis peaks muu hulgas hõlmama linnapeade pakti, arukate linnade algatuse edasiarendamist ning parimate lahenduste edendamist piirkondlikul ja kohalikul tasandil teavituskampaaniate abil; |
| --- | --- |

48.

toetab energiapoliitika ja taastuvate energiaallikate valdkonnas mitmetasandilist juhtimist ja detsentraliseeritud lähenemisviisi, mis peaks muu hulgas hõlmama linnapeade pakti, arukate linnade algatuse edasiarendamist ning parimate lahenduste edendamist piirkondlikul ja kohalikul tasandil teavituskampaaniate abil;

| 49. | märgib, et põllumajandusel ja maapiirkondadel on võimalik toota märkimisväärne osa taastuvenergiast, ja on seetõttu seisukohal, et uues põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikas tuleks edendada taastuvenergia tootmist; |
| --- | --- |

49.

märgib, et põllumajandusel ja maapiirkondadel on võimalik toota märkimisväärne osa taastuvenergiast, ja on seetõttu seisukohal, et uues põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikas tuleks edendada taastuvenergia tootmist;

| 50. | tõdeb, kui tähtis on põllumajandusettevõtete endi alternatiivsete, eelkõige väikesemahuliste energiaallikate arendamise edendamine ja ergutamine ning asjaomaste meetodite levitamine nii põllumajandusettevõtjate kui ka tarbijate seas; |
| --- | --- |

50.

tõdeb, kui tähtis on põllumajandusettevõtete endi alternatiivsete, eelkõige väikesemahuliste energiaallikate arendamise edendamine ja ergutamine ning asjaomaste meetodite levitamine nii põllumajandusettevõtjate kui ka tarbijate seas;

| 51. | rõhutab, kui tulemuslik võib olla põllumajandusettevõtjate vaheline koostöö taastuvate energiaallikate edendamise poliitika edukaks muutmisel; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, kui tulemuslik võib olla põllumajandusettevõtjate vaheline koostöö taastuvate energiaallikate edendamise poliitika edukaks muutmisel;

| 52. | kutsub Euroopa Investeerimispanka üles eraldama finantsvahendajate kaudu jooksvalt vahendeid vajaliku stardikapitali ja tehnilise toe pakkumiseks põllumajandusettevõtetel põhinevatele ja kogukonnale kuuluvatele taastuvatest allikatest elektri ja kütte tootmise väike- ja mikroprojektidele, mille kasumit saab investeerida uutesse projektidesse; |
| --- | --- |

52.

kutsub Euroopa Investeerimispanka üles eraldama finantsvahendajate kaudu jooksvalt vahendeid vajaliku stardikapitali ja tehnilise toe pakkumiseks põllumajandusettevõtetel põhinevatele ja kogukonnale kuuluvatele taastuvatest allikatest elektri ja kütte tootmise väike- ja mikroprojektidele, mille kasumit saab investeerida uutesse projektidesse;

Rahvusvaheline koostöö ja kaubandus

| 53. | tuletab meelde, et fossiilkütuste impordi tõttu kasvab eelolevatel aastatel ELi kaubandusbilansi puudujääk ja et sõltumine fossiilkütuste impordist põhjustab üha suuremaid poliitilisi, majanduslikke ja keskkonnaohte; toonitab seega siseriiklike taastuvate energiaallikate rolli varustuskindluse ja positiivse kaubandusbilansi taastamisel naftat ja maagaasi eksportivate riikidega; rõhutab, et nende energiaallikate osatähtsust ELi energiajulgeoleku saavutamisel tuleks suurendada; |
| --- | --- |

53.

tuletab meelde, et fossiilkütuste impordi tõttu kasvab eelolevatel aastatel ELi kaubandusbilansi puudujääk ja et sõltumine fossiilkütuste impordist põhjustab üha suuremaid poliitilisi, majanduslikke ja keskkonnaohte; toonitab seega siseriiklike taastuvate energiaallikate rolli varustuskindluse ja positiivse kaubandusbilansi taastamisel naftat ja maagaasi eksportivate riikidega; rõhutab, et nende energiaallikate osatähtsust ELi energiajulgeoleku saavutamisel tuleks suurendada;

| 54. | tunnistab, et üleilmne taastuvenergia turg kasvab ning see mõjub positiivselt Euroopa tööstusele, töökohtade loomisele ja hindadele, samuti olemasolevate ja uute tehnoloogiate edasiarendamisele nii maailmas kui ka ELis, kuid ainult tingimusel, et ELi taastuvenergia valdkonna poliitiline ja õiguslik raamistik jääb prognoositavaks ja aitab puhta tehnoloogia ettevõtetel säilitada konkurentsieelise ja edumaa ülemaailmsete rivaalide ees; peab OECDsse kuuluvaid riike olulisteks kaubanduspartneriteks, kuna nende taastuvenergia potentsiaal on äärmiselt suur; |
| --- | --- |

54.

tunnistab, et üleilmne taastuvenergia turg kasvab ning see mõjub positiivselt Euroopa tööstusele, töökohtade loomisele ja hindadele, samuti olemasolevate ja uute tehnoloogiate edasiarendamisele nii maailmas kui ka ELis, kuid ainult tingimusel, et ELi taastuvenergia valdkonna poliitiline ja õiguslik raamistik jääb prognoositavaks ja aitab puhta tehnoloogia ettevõtetel säilitada konkurentsieelise ja edumaa ülemaailmsete rivaalide ees; peab OECDsse kuuluvaid riike olulisteks kaubanduspartneriteks, kuna nende taastuvenergia potentsiaal on äärmiselt suur;

| 55. | rõhutab, et ebaseaduslikud konkurentsimoonutused turul on vastuvõetamatud, sest EL võib olla ainult ausa konkurentsi alusel kindel taastuvenergia tehnoloogiate mõistlikus hinnatasemes; kutsub komisjoni üles viima võimalikult kiiresti lõpule pooleliolevad ebaausate tavade alased menetlused; rõhutab, et üleilmne vaba ja avatud turg on taastuvenergia kasvuks kõige parem eeldus; rõhutab, et kaubandustõkete kaotamiseks on vaja teha rohkem jõupingutusi; kutsub komisjoni üles mitte looma uusi kaubandustõkkeid valmistoodetele või taastuvenergia tehnoloogiates kasutatavatele komponentidele; kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, et kõrvaldada kaubandustõkked, kaitsta ausat konkurentsi, aidata ELi ettevõtetel pääseda väljaspool ELi asuvatele turgudele ning võidelda väidetavate kaubandusmoonutustega, sh seoses ebaseadusliku riigiabiga; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, et ebaseaduslikud konkurentsimoonutused turul on vastuvõetamatud, sest EL võib olla ainult ausa konkurentsi alusel kindel taastuvenergia tehnoloogiate mõistlikus hinnatasemes; kutsub komisjoni üles viima võimalikult kiiresti lõpule pooleliolevad ebaausate tavade alased menetlused; rõhutab, et üleilmne vaba ja avatud turg on taastuvenergia kasvuks kõige parem eeldus; rõhutab, et kaubandustõkete kaotamiseks on vaja teha rohkem jõupingutusi; kutsub komisjoni üles mitte looma uusi kaubandustõkkeid valmistoodetele või taastuvenergia tehnoloogiates kasutatavatele komponentidele; kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, et kõrvaldada kaubandustõkked, kaitsta ausat konkurentsi, aidata ELi ettevõtetel pääseda väljaspool ELi asuvatele turgudele ning võidelda väidetavate kaubandusmoonutustega, sh seoses ebaseadusliku riigiabiga;

| 56. | nõuab lisaks tungivalt, et komisjon jälgiks aktiivselt põhjendamatute mittetariifsete tõkete, toetuste ja dumpingumeetmete kasutamist asjaomases valdkonnas ELi kaubanduspartnerite poolt; |
| --- | --- |

56.

nõuab lisaks tungivalt, et komisjon jälgiks aktiivselt põhjendamatute mittetariifsete tõkete, toetuste ja dumpingumeetmete kasutamist asjaomases valdkonnas ELi kaubanduspartnerite poolt;

| 57. | palub komisjonil võtta arvesse WTO infotehnoloogia lepingut ning uurida võimalusi algatada keskkonnatehnoloogia vabakaubandusleping, millega pandaks alus tariifivabale kauplemisele keskkonnatehnoloogia toodetega; |
| --- | --- |

57.

palub komisjonil võtta arvesse WTO infotehnoloogia lepingut ning uurida võimalusi algatada keskkonnatehnoloogia vabakaubandusleping, millega pandaks alus tariifivabale kauplemisele keskkonnatehnoloogia toodetega;

| 58. | rõhutab, et kõnealune strateegia peaks ühtlasi ergutama kaubanduse hõlbustamist, et toetada arenguriikide jõupingutusi selles konkreetses valdkonnas ning võimaldada taastuvate energiaallikate kasutamist kaubaartiklitena; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et kõnealune strateegia peaks ühtlasi ergutama kaubanduse hõlbustamist, et toetada arenguriikide jõupingutusi selles konkreetses valdkonnas ning võimaldada taastuvate energiaallikate kasutamist kaubaartiklitena;

| 59. | rõhutab, et kaubandusel on taastuvenergia jätkusuutliku tootmise ja rahastamise tagamisel oluline roll; tuletab meelde, et imporditud bioenergia ja agrokütused peaksid olema kooskõlas ELi säästlikkuse kriteeriumitega, ning et viimased tuleb selgelt määratleda; soovitab komisjonil kehtestada selleks kaudse maakasutuse lisakriteeriumi; soovitab, et kaubanduslepingud peaksid sisaldama sätteid, milles käsitletakse raadamise ja metsa seisundi halvenemise küsimusi, ning need peaksid soodustama maa- ja veeressursside heaperemehelikku majandamist; ergutab komisjoni jätkama asjaomaste kolmandate riikidega läbirääkimiste pidamist vabatahtlike partnerluslepingute üle, et keelustada ebaseaduslik raie; |
| --- | --- |

59.

rõhutab, et kaubandusel on taastuvenergia jätkusuutliku tootmise ja rahastamise tagamisel oluline roll; tuletab meelde, et imporditud bioenergia ja agrokütused peaksid olema kooskõlas ELi säästlikkuse kriteeriumitega, ning et viimased tuleb selgelt määratleda; soovitab komisjonil kehtestada selleks kaudse maakasutuse lisakriteeriumi; soovitab, et kaubanduslepingud peaksid sisaldama sätteid, milles käsitletakse raadamise ja metsa seisundi halvenemise küsimusi, ning need peaksid soodustama maa- ja veeressursside heaperemehelikku majandamist; ergutab komisjoni jätkama asjaomaste kolmandate riikidega läbirääkimiste pidamist vabatahtlike partnerluslepingute üle, et keelustada ebaseaduslik raie;

| 60. | rõhutab vajadust teha ELi naaberriikidega energiapoliitika, sh taastuvenergia valdkonnas tihedamat koostööd, ning toonitab vajadust kasutada taastuvenergia kaubanduslikku potentsiaali tõhusamalt; rõhutab, et vaja on piisavat taristut, mille abil hõlbustada koostööd nii ELis kui ka naaberriikidega; rõhutab, et taastuvenergia alane koostöö peaks hõlmama ELi asjakohaseid poliitilisi eesmärke; rõhutab, et elektri tootmisel taastuvatest energiaallikatest on suur potentsiaal iseäranis Vahemere piirkonnas; rõhutab selliste piiriüleste projektide potentsiaali nagu Desertec, Medgrid ja Helios ning hüdroenergia valdkonna edasiarendamise võimalusi Norras ja Šveitsis, muu hulgas seoses energia tasakaalustamise väljavaadetega; tõstab selliste suurte taastuvenergia projektide puhul esile ka märkimisväärselt suurt kohalikku lisandväärtust; |
| --- | --- |

60.

rõhutab vajadust teha ELi naaberriikidega energiapoliitika, sh taastuvenergia valdkonnas tihedamat koostööd, ning toonitab vajadust kasutada taastuvenergia kaubanduslikku potentsiaali tõhusamalt; rõhutab, et vaja on piisavat taristut, mille abil hõlbustada koostööd nii ELis kui ka naaberriikidega; rõhutab, et taastuvenergia alane koostöö peaks hõlmama ELi asjakohaseid poliitilisi eesmärke; rõhutab, et elektri tootmisel taastuvatest energiaallikatest on suur potentsiaal iseäranis Vahemere piirkonnas; rõhutab selliste piiriüleste projektide potentsiaali nagu Desertec, Medgrid ja Helios ning hüdroenergia valdkonna edasiarendamise võimalusi Norras ja Šveitsis, muu hulgas seoses energia tasakaalustamise väljavaadetega; tõstab selliste suurte taastuvenergia projektide puhul esile ka märkimisväärselt suurt kohalikku lisandväärtust;

| 61. | rõhutab, et rahvusvaheline koostöö peab põhinema usaldusväärsel õigusraamistikul ja liidu taastuvate energiaallikate alasel õigustikul, näiteks energiaühenduses, et suurendada koostöö stabiilsust ja usaldusväärsust; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et rahvusvaheline koostöö peab põhinema usaldusväärsel õigusraamistikul ja liidu taastuvate energiaallikate alasel õigustikul, näiteks energiaühenduses, et suurendada koostöö stabiilsust ja usaldusväärsust;

| 62. | nõuab kooskõlastatud meetmete võtmist teiste tehnoloogia valdkonna liidritega (USA ja Jaapan), et reageerida uutele probleemidele, nagu toorainete ja haruldaste muldmetallide nappus, mis mõjutab taastuvenergia tehnoloogiate kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

62.

nõuab kooskõlastatud meetmete võtmist teiste tehnoloogia valdkonna liidritega (USA ja Jaapan), et reageerida uutele probleemidele, nagu toorainete ja haruldaste muldmetallide nappus, mis mõjutab taastuvenergia tehnoloogiate kasutuselevõttu;

| 63. | rõhutab, et ELil on vaja teha rahvusvaheliste partneritega, eriti BRICS-riikidega tihedat teaduskoostööd ning töötada välja taastuvenergia valdkonna teadus- ja innovatsioonialase koostöö selge poliitika; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et ELil on vaja teha rahvusvaheliste partneritega, eriti BRICS-riikidega tihedat teaduskoostööd ning töötada välja taastuvenergia valdkonna teadus- ja innovatsioonialase koostöö selge poliitika;

Innovatsioon, teadus- ja arendustegevus ning tööstuspoliitika

| 64. | tõdeb, et Euroopa peab püüdma suurendada oma tööstuse ning teadus-ja arendustegevuse valdkonna suutlikkust, et püsida taastuvenergia tehnoloogiate vallas esirinnas; rõhutab vajadust soodustada VKEde tegevuseks ja nende rahvusvahelistumiseks vajalikku konkurentsivõimelist keskkonda ning püüda vähendada selliseid jõupingutusi pärssivaid halduslikke takistusi; rõhutab, et Euroopa juhtivat positsiooni taastuvenergia tehnoloogiate turgudel on võimalik kindlustada üksnes teadus- ja arendustegevusel põhineva innovatsiooniga; rõhutab, et erainvestoritel on vaja kindlustunnet; kutsub komisjoni üles töötama välja energiatehnoloogiate tööstusstrateegia, mis hõlmaks iseäranis taastuvenergia tehnoloogiaid, et tagada ELi juhtpositsiooni säilimine energiatehnoloogiate ja eelkõige taastuvenergia vallas; |
| --- | --- |

64.

tõdeb, et Euroopa peab püüdma suurendada oma tööstuse ning teadus-ja arendustegevuse valdkonna suutlikkust, et püsida taastuvenergia tehnoloogiate vallas esirinnas; rõhutab vajadust soodustada VKEde tegevuseks ja nende rahvusvahelistumiseks vajalikku konkurentsivõimelist keskkonda ning püüda vähendada selliseid jõupingutusi pärssivaid halduslikke takistusi; rõhutab, et Euroopa juhtivat positsiooni taastuvenergia tehnoloogiate turgudel on võimalik kindlustada üksnes teadus- ja arendustegevusel põhineva innovatsiooniga; rõhutab, et erainvestoritel on vaja kindlustunnet; kutsub komisjoni üles töötama välja energiatehnoloogiate tööstusstrateegia, mis hõlmaks iseäranis taastuvenergia tehnoloogiaid, et tagada ELi juhtpositsiooni säilimine energiatehnoloogiate ja eelkõige taastuvenergia vallas;

| 65. | rõhutab ELi tööstuse juhtpositsiooni maismaa tuuleenergia tehnoloogiate vallas ning Euroopa avamere tuuleenergia tööstusharu suurt potentsiaali seoses Lääne- ja Põhjamere äärsete liikmesriikide taasindustrialiseerimisega; |
| --- | --- |

65.

rõhutab ELi tööstuse juhtpositsiooni maismaa tuuleenergia tehnoloogiate vallas ning Euroopa avamere tuuleenergia tööstusharu suurt potentsiaali seoses Lääne- ja Põhjamere äärsete liikmesriikide taasindustrialiseerimisega;

| 66. | rõhutab, et kõige tähtsamaks tuleb pidada haridusasutusi, kes oleksid võimelised tootma taastuvenergia tehnoloogiate valdkonnas kõrgelt kvalifitseeritud töötajaid ning järgmise põlvkonna teadlasi ja innovaatoreid; tuletab sellega seoses meelde, kui olulised on taastuvenergia sektoris hariduse, teadusuuringute ning rakendamise vahelise lõhe ületamisel Horisont 2020 ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut; |
| --- | --- |

66.

rõhutab, et kõige tähtsamaks tuleb pidada haridusasutusi, kes oleksid võimelised tootma taastuvenergia tehnoloogiate valdkonnas kõrgelt kvalifitseeritud töötajaid ning järgmise põlvkonna teadlasi ja innovaatoreid; tuletab sellega seoses meelde, kui olulised on taastuvenergia sektoris hariduse, teadusuuringute ning rakendamise vahelise lõhe ületamisel Horisont 2020 ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut;

| 67. | peab eriti oluliseks Euroopa patendikaitse mehhanismide koostööd taastuvenergia valdkonnas, pidades silmas juurdepääsu hõlbustamist väärtuslikule ja seni kasutamata intellektuaalsele omandile; rõhutab vajadust võtta esmajärjekorras kasutusele kavandatav Euroopa patent taastuvenergia valdkonnas; |
| --- | --- |

67.

peab eriti oluliseks Euroopa patendikaitse mehhanismide koostööd taastuvenergia valdkonnas, pidades silmas juurdepääsu hõlbustamist väärtuslikule ja seni kasutamata intellektuaalsele omandile; rõhutab vajadust võtta esmajärjekorras kasutusele kavandatav Euroopa patent taastuvenergia valdkonnas;

| 68. | usub, et olemasolevate vahendite abil tehtav sihipärane teadus- ja arendustegevus peab olema tulemuslikum, ning peab murettekitavaks, et taastuvenergia sektori teatavates harudes on teadus- ja arendustegevus unarusse jäänud, mis on teatavatel juhtudel toonud kaasa majanduslikke probleeme; rõhutab, et konkurentsivõime säilitamiseks või saavutamiseks ning olemasolevate tehnoloogiate jätkusuutlikkuse tagamiseks kogu nende elutsükli vältel on vaja investeerida uuenduslike, esilekerkivate ja olemasolevate tehnoloogiate edasiarendamisse ning transpordi- ja energiasüsteemide integreerimisse; rõhutab taastuvenergia alasesse teadus- ja arendustegevusse investeerimise vajalikkust, eriti võimsuse, tõhususe ja ruumilise jalajälje vähendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

68.

usub, et olemasolevate vahendite abil tehtav sihipärane teadus- ja arendustegevus peab olema tulemuslikum, ning peab murettekitavaks, et taastuvenergia sektori teatavates harudes on teadus- ja arendustegevus unarusse jäänud, mis on teatavatel juhtudel toonud kaasa majanduslikke probleeme; rõhutab, et konkurentsivõime säilitamiseks või saavutamiseks ning olemasolevate tehnoloogiate jätkusuutlikkuse tagamiseks kogu nende elutsükli vältel on vaja investeerida uuenduslike, esilekerkivate ja olemasolevate tehnoloogiate edasiarendamisse ning transpordi- ja energiasüsteemide integreerimisse; rõhutab taastuvenergia alasesse teadus- ja arendustegevusse investeerimise vajalikkust, eriti võimsuse, tõhususe ja ruumilise jalajälje vähendamise valdkonnas;

| 69. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles investeerima teadusuuringutesse, mis põhinevad taastuvenergia kasutamisel koos tööstuslike rakendustega, näiteks autotööstuses; |
| --- | --- |

69.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles investeerima teadusuuringutesse, mis põhinevad taastuvenergia kasutamisel koos tööstuslike rakendustega, näiteks autotööstuses;

| 70. | tervitab komisjoni kava esitada 2013. aastal teatis energiatehnoloogiapoliitika kohta; palub, et komisjon keskenduks energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) asjakohaste osade rakendamisel tehnoloogiatele (näiteks võrguhaldus, salvestustehnoloogia, taastuvenergiat kasutav küte ja jahutus), millega suurendada taastuvenergia konkurentsivõimet ning parandada selle integreerimist energiasüsteemi, diskrimineerimata seejuures juba palju aastaid kasutusel olnud ja end tõestanud taastuvenergia tehnoloogiaid; |
| --- | --- |

70.

tervitab komisjoni kava esitada 2013. aastal teatis energiatehnoloogiapoliitika kohta; palub, et komisjon keskenduks energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) asjakohaste osade rakendamisel tehnoloogiatele (näiteks võrguhaldus, salvestustehnoloogia, taastuvenergiat kasutav küte ja jahutus), millega suurendada taastuvenergia konkurentsivõimet ning parandada selle integreerimist energiasüsteemi, diskrimineerimata seejuures juba palju aastaid kasutusel olnud ja end tõestanud taastuvenergia tehnoloogiaid;

| 71. | toonitab, et teadustöö on uute ja puhaste tehnoloogiate väljatöötamise ja taskukohasuse alus; on veendunud, et SET-kava võib aidata olulisel määral kaasa taastuvenergial põhineva tehnoloogia taskukohaseks ja konkurentsivõimeliseks muutmisele; |
| --- | --- |

71.

toonitab, et teadustöö on uute ja puhaste tehnoloogiate väljatöötamise ja taskukohasuse alus; on veendunud, et SET-kava võib aidata olulisel määral kaasa taastuvenergial põhineva tehnoloogia taskukohaseks ja konkurentsivõimeliseks muutmisele;

Taastuvenergia edendamise Euroopa raamistik

| 72. | rõhutab, et liikmesriigid kasutavad praegu väga mitmesuguseid toetusmehhanisme; juhib tähelepanu asjaolule, et selline toetus on toonud kaasa tugeva kasvu, eriti juhtudel, kus toetuskavad on olnud hästi kavandatud, kuid mõned toetussüsteemid on osutunud halvasti kavandatuteks ning liiga vähepaindlikeks, et kohanduda teatavate tehnoloogiate odavnemisega – mõnedel juhtudel on see toonud kaasa ülemäärase hüvitamise, mis on põhjustanud tarbijale rahalist koormust; tõdeb rõõmuga, et tänu toetustele on teatavad taastuvad energiaallikad saanud osades piirkondades tavapäraste tootmismeetoditega konkurentsivõimeliseks – näiteks kohtades, kus seda soosivad geograafilised tingimused, hõlpsasti kättesaadav kapital ja minimaalne halduskoormus või kus on kasutatud mastaabisäästu; |
| --- | --- |

72.

rõhutab, et liikmesriigid kasutavad praegu väga mitmesuguseid toetusmehhanisme; juhib tähelepanu asjaolule, et selline toetus on toonud kaasa tugeva kasvu, eriti juhtudel, kus toetuskavad on olnud hästi kavandatud, kuid mõned toetussüsteemid on osutunud halvasti kavandatuteks ning liiga vähepaindlikeks, et kohanduda teatavate tehnoloogiate odavnemisega – mõnedel juhtudel on see toonud kaasa ülemäärase hüvitamise, mis on põhjustanud tarbijale rahalist koormust; tõdeb rõõmuga, et tänu toetustele on teatavad taastuvad energiaallikad saanud osades piirkondades tavapäraste tootmismeetoditega konkurentsivõimeliseks – näiteks kohtades, kus seda soosivad geograafilised tingimused, hõlpsasti kättesaadav kapital ja minimaalne halduskoormus või kus on kasutatud mastaabisäästu;

| 73. | rõhutab, et teatavates liikmesriikides on elektri jaehind lõpptarbijale ja tööstusele riigipoolse mõju ja muude asjaolude, sh fossiilkütuste hinna tõttu tõusnud; tuletab meelde, et 2010. aastal oli 22 % ELi majapidamistest raskusi oma elektriarvete tasumisega, ning oletab, et olukord on vahepeal veelgi pingelisemaks muutunud; rõhutab, et energia peaks olema kõigi jaoks taskukohane ning et tööstuse konkurentsivõimet ei tohi kahjustada; palub liikmesriikidel võtta vajalikke meetmeid, et tagada madalama sissetulekuga tarbijate tõhus kaitse ning suurendada samal ajal üldsuse teadlikkust energiasäästu võimaluste ja energiatõhususmeetmete kohta; osutab täiendavalt asjaolule, et hulgimüügihindade langemine peab jõudma ka tarbijani; |
| --- | --- |

73.

rõhutab, et teatavates liikmesriikides on elektri jaehind lõpptarbijale ja tööstusele riigipoolse mõju ja muude asjaolude, sh fossiilkütuste hinna tõttu tõusnud; tuletab meelde, et 2010. aastal oli 22 % ELi majapidamistest raskusi oma elektriarvete tasumisega, ning oletab, et olukord on vahepeal veelgi pingelisemaks muutunud; rõhutab, et energia peaks olema kõigi jaoks taskukohane ning et tööstuse konkurentsivõimet ei tohi kahjustada; palub liikmesriikidel võtta vajalikke meetmeid, et tagada madalama sissetulekuga tarbijate tõhus kaitse ning suurendada samal ajal üldsuse teadlikkust energiasäästu võimaluste ja energiatõhususmeetmete kohta; osutab täiendavalt asjaolule, et hulgimüügihindade langemine peab jõudma ka tarbijani;

| 74. | hoiatab, et liiga kõrged toetussummad ja ülekompenseerimine võivad pidurdada tehnoloogilist arengut ja turu integreerimist, sest nii väheneb stiimul innovaatiliste ja hinnalt soodsate toodete arendamiseks; märgib, et ülemäärase hüvitamise vältimiseks on äärmiselt oluline kavandada toetusmehhanisme arukalt ja viisil, mis võimaldab reageerida turusignaalidele; on veendunud, et tehnoloogia konkurentsivõime ergutamiseks ning turule integreerimise hõlbustamiseks on vaja minna kiiresti üle süsteemile, kus tootjad on sunnitud võtma turuhinnaga seotud riske; |
| --- | --- |

74.

hoiatab, et liiga kõrged toetussummad ja ülekompenseerimine võivad pidurdada tehnoloogilist arengut ja turu integreerimist, sest nii väheneb stiimul innovaatiliste ja hinnalt soodsate toodete arendamiseks; märgib, et ülemäärase hüvitamise vältimiseks on äärmiselt oluline kavandada toetusmehhanisme arukalt ja viisil, mis võimaldab reageerida turusignaalidele; on veendunud, et tehnoloogia konkurentsivõime ergutamiseks ning turule integreerimise hõlbustamiseks on vaja minna kiiresti üle süsteemile, kus tootjad on sunnitud võtma turuhinnaga seotud riske;

| 75. | on veendunud, et komisjon peaks abistama liikmesriike kõige kulutõhusamate taastuvate energiaallikate ja nende potentsiaali kõige tõhusamate realiseerimisviiside kindlaksmääramisel; tuletab meelde, et kuluoptimaalsed lähenemisviisid võivad erineda vastavalt nõudlusele, tarnepotentsiaalile ja kohaliku tasandi majanduslikule kontekstile; |
| --- | --- |

75.

on veendunud, et komisjon peaks abistama liikmesriike kõige kulutõhusamate taastuvate energiaallikate ja nende potentsiaali kõige tõhusamate realiseerimisviiside kindlaksmääramisel; tuletab meelde, et kuluoptimaalsed lähenemisviisid võivad erineda vastavalt nõudlusele, tarnepotentsiaalile ja kohaliku tasandi majanduslikule kontekstile;

| 76. | kiidab heaks komisjoni kava töötada välja parimate tavade suunised ja valmistada ette taastuvenergia riiklike toetuseeskirjade reform; palub komisjonil esitada need suunised võimalikult kiiresti, et tagada, et eri riiklike toetuskavadega ei moonutata konkurentsi ega tõkestata ELi-sisest kaubandust ja investeerimist, ning samuti selleks, et edendada prognoositavust ja kulutõhusust, vältides samal ajal ülemääraseid toetusi; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks sellega seoses siseturu õigustiku täieliku järgimise liikmesriikides; on veendunud, et parimate tavade suunised on energia siseturu toimimise tagamisel oluliseks teetähiseks, ning usub, et nimetatud suunistega võiks kaasneda praeguste riiklike toetuskavade kulutõhususe hindamine, milles võetaks arvesse ka käsitletavate tehnoloogiate erinevusi, et tagada suurem võrreldavus ja kooskõlastatus ning riiklike toetusmehhanismide järkjärguline ja üha suurem ühtlustamine; on samuti veendunud, et nende suuniste rakendamine liikmesriikide tasandil on äärmiselt oluline, kuna nende abil on võimalik vältida riiklike toetuskavade tagasiulatuvat muutmist või katkestamist, mis annaks investoritele äärmiselt negatiivse signaali ja põhjustaks potentsiaalselt tõsiseid majandusraskusi eraisikutele, kes on nende kavade alusel taastuvenergiasse investeerinud; rõhutab, et liikmesriigid peaksid tagama nende suuniste rakendamise, ning toonitab, et kohalike ja piirkondlike ressursside arendamise toetamiseks peaks olema lubatud võtta erimeetmeid; |
| --- | --- |

76.

kiidab heaks komisjoni kava töötada välja parimate tavade suunised ja valmistada ette taastuvenergia riiklike toetuseeskirjade reform; palub komisjonil esitada need suunised võimalikult kiiresti, et tagada, et eri riiklike toetuskavadega ei moonutata konkurentsi ega tõkestata ELi-sisest kaubandust ja investeerimist, ning samuti selleks, et edendada prognoositavust ja kulutõhusust, vältides samal ajal ülemääraseid toetusi; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks sellega seoses siseturu õigustiku täieliku järgimise liikmesriikides; on veendunud, et parimate tavade suunised on energia siseturu toimimise tagamisel oluliseks teetähiseks, ning usub, et nimetatud suunistega võiks kaasneda praeguste riiklike toetuskavade kulutõhususe hindamine, milles võetaks arvesse ka käsitletavate tehnoloogiate erinevusi, et tagada suurem võrreldavus ja kooskõlastatus ning riiklike toetusmehhanismide järkjärguline ja üha suurem ühtlustamine; on samuti veendunud, et nende suuniste rakendamine liikmesriikide tasandil on äärmiselt oluline, kuna nende abil on võimalik vältida riiklike toetuskavade tagasiulatuvat muutmist või katkestamist, mis annaks investoritele äärmiselt negatiivse signaali ja põhjustaks potentsiaalselt tõsiseid majandusraskusi eraisikutele, kes on nende kavade alusel taastuvenergiasse investeerinud; rõhutab, et liikmesriigid peaksid tagama nende suuniste rakendamise, ning toonitab, et kohalike ja piirkondlike ressursside arendamise toetamiseks peaks olema lubatud võtta erimeetmeid;

| 77. | peab liikmesriikides kasutatavate toetuskavade mitmekesisust arvestades äärmiselt oluliseks edusammude tegemist arutelus, milles käsitletakse suuremat ühtlustamist ja 2020. aasta järgseks perioodiks sobivat Euroopa toetussüsteemi; on veendunud, et pikemas perspektiivis võib taastuvenergia kõige kulutõhusamat raamistikku ja selle potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks vajalikke võrdseid tingimusi pakkuda taastuvenergia ELi tasandil edendamise paremini integreeritud süsteem, milles võetaks täielikult arvesse piirkondlikke ja geograafilisi erinevusi ning olemasolevaid rahvusüleseid algatusi ja mis oleks osa CO2-heite vähendamise nimel tehtavatest üldistest jõupingutustest; märgib, et kehtiva taastuvenergia direktiiviga lubatakse valitsustel kasutada ka ühiseid toetuskavasid; märgib, et teatavate Euroopa riikide kogemused näitavad selgelt, et integreeritud elektriturul võetud ühine seisukoht võimaldab kasutada riiklike süsteemide vahel vastastikku kasulikke uuendusi; palub, et komisjon hindaks 2020. aasta järgse perioodi raamistikus, kas taastuvenergia edendamise üleliiduline mehhanism võimaldaks luua taastuvenergia täieliku potentsiaali realiseerimise kulutõhusama raamistiku või mitte, ning uuriks, kuidas võiks toimuda järk-järguline ühtlustamine; |
| --- | --- |

77.

peab liikmesriikides kasutatavate toetuskavade mitmekesisust arvestades äärmiselt oluliseks edusammude tegemist arutelus, milles käsitletakse suuremat ühtlustamist ja 2020. aasta järgseks perioodiks sobivat Euroopa toetussüsteemi; on veendunud, et pikemas perspektiivis võib taastuvenergia kõige kulutõhusamat raamistikku ja selle potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks vajalikke võrdseid tingimusi pakkuda taastuvenergia ELi tasandil edendamise paremini integreeritud süsteem, milles võetaks täielikult arvesse piirkondlikke ja geograafilisi erinevusi ning olemasolevaid rahvusüleseid algatusi ja mis oleks osa CO2-heite vähendamise nimel tehtavatest üldistest jõupingutustest; märgib, et kehtiva taastuvenergia direktiiviga lubatakse valitsustel kasutada ka ühiseid toetuskavasid; märgib, et teatavate Euroopa riikide kogemused näitavad selgelt, et integreeritud elektriturul võetud ühine seisukoht võimaldab kasutada riiklike süsteemide vahel vastastikku kasulikke uuendusi; palub, et komisjon hindaks 2020. aasta järgse perioodi raamistikus, kas taastuvenergia edendamise üleliiduline mehhanism võimaldaks luua taastuvenergia täieliku potentsiaali realiseerimise kulutõhusama raamistiku või mitte, ning uuriks, kuidas võiks toimuda järk-järguline ühtlustamine;

| 78. | toonitab toetusmehhanisme käsitlevate parimate tavade vahetamise kasulikkust liikmesriikide vahel; juhib tähelepanu asjaolule, et Ühendkuningriik ja Itaalia andsid hiljuti teada, et muudavad oma toetuskavasid, asendades kvoodisüsteemi soodustariifisüsteemiga, kuna geograafiliselt sarnaste paikade kogemused on näidanud, et soodustariifidel põhinevad kavad on vähem kulukad; kutsub komisjoni üles arvestama neid aspekte ka oma pooleliolevas analüüsis (5) ja peatselt koostatavate suuniste ettepanekus; |
| --- | --- |

78.

toonitab toetusmehhanisme käsitlevate parimate tavade vahetamise kasulikkust liikmesriikide vahel; juhib tähelepanu asjaolule, et Ühendkuningriik ja Itaalia andsid hiljuti teada, et muudavad oma toetuskavasid, asendades kvoodisüsteemi soodustariifisüsteemiga, kuna geograafiliselt sarnaste paikade kogemused on näidanud, et soodustariifidel põhinevad kavad on vähem kulukad; kutsub komisjoni üles arvestama neid aspekte ka oma pooleliolevas analüüsis (5) ja peatselt koostatavate suuniste ettepanekus;

| 79. | teeb ettepaneku tugineda sellistele algatustele nagu Norra ja Rootsi rakendatav ühine toetuskava, mille eesmärk on arendada vajaduse korral ühistel energiaturgudel (näiteks Nord Pool) järk-järgult ühiseid piirkondlikke toetuskavasid; |
| --- | --- |

79.

teeb ettepaneku tugineda sellistele algatustele nagu Norra ja Rootsi rakendatav ühine toetuskava, mille eesmärk on arendada vajaduse korral ühistel energiaturgudel (näiteks Nord Pool) järk-järgult ühiseid piirkondlikke toetuskavasid;

| 80. | kutsub eelarvepädevaid institutsioone üles andma Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametile vajalikud vahendid, et amet saaks täita oma ülesandeid ning saavutada energia hulgimüügituru terviklikkust, läbipaistvust ja tõhusust käsitlevas määruses sätestatud eesmärgid; märgib, et see on vajalik selleks, et viia aastaks 2014 lõpule integreeritud ja läbipaistva elektri ja gaasi siseturu väljakujundamine; |
| --- | --- |

80.

kutsub eelarvepädevaid institutsioone üles andma Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametile vajalikud vahendid, et amet saaks täita oma ülesandeid ning saavutada energia hulgimüügituru terviklikkust, läbipaistvust ja tõhusust käsitlevas määruses sätestatud eesmärgid; märgib, et see on vajalik selleks, et viia aastaks 2014 lõpule integreeritud ja läbipaistva elektri ja gaasi siseturu väljakujundamine;

o

o o

| 81. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

81.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

(2)  ELT L 326, 8.12.2011, lk 1.

(3)  ELT L 211, 14.8.2009, lk 55.

(4)  ELT L 211, 14.8.2009, lk 94.

(5)  COM(2012)0271 ja selle saatedokumendid; SEC(2008)0057; programmi „Arukas energeetika – Euroopa” uuring „Quo(ta) vadis, Europe?”, milles käsitletakse taastuvenergia ümberkujundamist.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/23

---

P7_TA(2013)0202

Naiste õigused ühinevates Balkani riikides

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon naiste õiguste kohta ühinevates Balkani riikides (2012/2255(INI))

(2016/C 055/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi lepingu artiklit 3 ning ELi toimimise lepingu artikleid 8 ja 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artiklit 3 ning ELi toimimise lepingu artikleid 8 ja 19,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325,

| — | võttes arvesse nõukogu 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020) (1),

| — | võttes arvesse Pekingis 15. septembril 1995. aastal neljandal ülemaailmsel naiste konverentsil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning Euroopa Parlamendi 18. mai 2000. aasta resolutsiooni Pekingi tegevusplatvormi järelmeetmete kohta (2), 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni neljanda ülemaailmse naisteteemalise konverentsi järelmeetmete kohta – tegevusplatvorm (Peking + 10) (3) ja 25. veebruari 2010. aasta resolutsiooni „Peking + 15” – ÜRO soolise võrdõiguslikkuse tegevusprogrammi kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pekingis 15. septembril 1995. aastal neljandal ülemaailmsel naiste konverentsil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning Euroopa Parlamendi 18. mai 2000. aasta resolutsiooni Pekingi tegevusplatvormi järelmeetmete kohta (2), 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni neljanda ülemaailmse naisteteemalise konverentsi järelmeetmete kohta – tegevusplatvorm (Peking + 10) (3) ja 25. veebruari 2010. aasta resolutsiooni „Peking + 15” – ÜRO soolise võrdõiguslikkuse tegevusprogrammi kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (COM(2010)0491),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Komisjoni arvamus Albaania Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta” (COM(2010)0680), milles märgitakse, et sugude võrdõiguslikkus ei ole tagatud eriti tööhõive ja majandusabi valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Komisjoni arvamus Albaania Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta” (COM(2010)0680), milles märgitakse, et sugude võrdõiguslikkus ei ole tagatud eriti tööhõive ja majandusabi valdkonnas,

| — | võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Komisjoni arvamus Montenegro Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta” (COM(2010)0670), milles märgitakse, et sugude võrdõiguslikkus ei ole tagatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Komisjoni arvamus Montenegro Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta” (COM(2010)0670), milles märgitakse, et sugude võrdõiguslikkus ei ole tagatud,

| — | võttes arvesse komisjoni 2012. aasta arenguaruandeid kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide kohta, mis on lisatud komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatisele „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2012–2013” (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2012. aasta arenguaruandeid kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide kohta, mis on lisatud komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatisele „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2012–2013” (COM(2012)0600),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist Euroopa Liidu ja Kosovo vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu teostatavusuuringu kohta (COM(2012)0602), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist Euroopa Liidu ja Kosovo vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu teostatavusuuringu kohta (COM(2012)0602),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist „Peamised järeldused Horvaatia ühinemiseks valmisoleku üldise seirearuande kohta” (COM(2012)0601), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist „Peamised järeldused Horvaatia ühinemiseks valmisoleku üldise seirearuande kohta” (COM(2012)0601),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2008. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide ELiga ühinemise väljavaadete avardamine” (COM(2008)0127), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2008. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide ELiga ühinemise väljavaadete avardamine” (COM(2008)0127),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. jaanuari 2006. aasta teatist „Lääne-Balkani riigid teel Euroopa Liitu: tugevdades stabiilsust ja suurendades heaolu” (COM(2006)0027), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. jaanuari 2006. aasta teatist „Lääne-Balkani riigid teel Euroopa Liitu: tugevdades stabiilsust ja suurendades heaolu” (COM(2006)0027),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. ja 3. juuni 2005. aasta kohtumise järeldusi, milles kutsutakse liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama institutsioonilisi mehhanisme soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ja looma raamistikku Pekingi tegevusprogrammi rakendamise hindamiseks, et edusamme oleks võimalik järjepidevamalt ja süstemaatilisemalt jälgida, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. ja 3. juuni 2005. aasta kohtumise järeldusi, milles kutsutakse liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama institutsioonilisi mehhanisme soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ja looma raamistikku Pekingi tegevusprogrammi rakendamise hindamiseks, et edusamme oleks võimalik järjepidevamalt ja süstemaatilisemalt jälgida,

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri ja 1. detsembri 2006. aasta järeldusi Pekingi tegevusprogrammi rakendamisest liikmesriikides ja järeldusi tööst, mida ELi institutsioonid teinud on – institutsiooniliste mehhanismidega seonduvad näitajaid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri ja 1. detsembri 2006. aasta järeldusi Pekingi tegevusprogrammi rakendamisest liikmesriikides ja järeldusi tööst, mida ELi institutsioonid teinud on – institutsiooniliste mehhanismidega seonduvad näitajaid,

| — | võttes arvesse nõukogu 30. septembri 2009. aasta järeldusi Pekingi tegevusprogrammi rakendamisest liikmesriikides ja järeldusi tööst, mida ELi institutsioonid teinud on, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. septembri 2009. aasta järeldusi Pekingi tegevusprogrammi rakendamisest liikmesriikides ja järeldusi tööst, mida ELi institutsioonid teinud on,

| — | võttes arvesse oma 4. detsembri 2008. aasta resolutsiooni naiste olukorra kohta Balkani riikides (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. detsembri 2008. aasta resolutsiooni naiste olukorra kohta Balkani riikides (5),

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni romade kaasamist käsitleva ELi strateegia kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni romade kaasamist käsitleva ELi strateegia kohta (6),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A7-0136/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A7-0136/2013),

| A. | arvestades, et seitse Lääne-Balkani riiki – Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Montenegro ja Serbia – on Euroopa Liidu liikmeks saamise protsessi erinevates etappides; arvestades, et need riigid peavad selle protsessi käigus vastu võtma ja rakendama acquis communautaire’i ja täitma teisi ELi kohustusi soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et seitse Lääne-Balkani riiki – Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Kosovo, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Montenegro ja Serbia – on Euroopa Liidu liikmeks saamise protsessi erinevates etappides; arvestades, et need riigid peavad selle protsessi käigus vastu võtma ja rakendama acquis communautaire’i ja täitma teisi ELi kohustusi soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas;

| B. | arvestades, et naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse alaste meetmete võtmine nõuab üldsuse teadlikkuse suurendamist nendest õigustest, kohtulikke ja kohtuväliseid mooduseid nende õiguste kasutamiseks ning seda, et valitsusorganisatsioonid ja sõltumatud organisatsioonid algataksid meetmete võtmise, viiksid need ellu ja jälgiksid rakendamisprotsessi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse alaste meetmete võtmine nõuab üldsuse teadlikkuse suurendamist nendest õigustest, kohtulikke ja kohtuväliseid mooduseid nende õiguste kasutamiseks ning seda, et valitsusorganisatsioonid ja sõltumatud organisatsioonid algataksid meetmete võtmise, viiksid need ellu ja jälgiksid rakendamisprotsessi;

| C. | arvestades, et naised täidavad rahu, stabiliseerimise ja lepitamise alastes jõupingutustes olulist rolli ja et nende panust tuleks kooskõlas ÜRO resolutsiooniga nr 1325 ja järgnevate resolutsioonidega tunnustada ja julgustada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et naised täidavad rahu, stabiliseerimise ja lepitamise alastes jõupingutustes olulist rolli ja et nende panust tuleks kooskõlas ÜRO resolutsiooniga nr 1325 ja järgnevate resolutsioonidega tunnustada ja julgustada;

Üldised märkused

| 1. | märgib, et ühinemisläbirääkimisi pidavad Lääne-Balkani riigid on vastu võtnud suure osa ELiga ühinemise protsessi jaoks vajalikest õigusaktidest, kuid neid õigusakte ei rakendata paljudel juhtudel tõhusalt; |
| --- | --- |

1.

märgib, et ühinemisläbirääkimisi pidavad Lääne-Balkani riigid on vastu võtnud suure osa ELiga ühinemise protsessi jaoks vajalikest õigusaktidest, kuid neid õigusakte ei rakendata paljudel juhtudel tõhusalt;

| 2. | rõhutab, et Lääne-Balkani naised peavad suurendama oma osatähtsust ühiskonnas aktiivse osalemise ja esindatuse kaudu poliitika, majanduse ja sotsiaalelu kõikidel tasanditel; rõhutab, et äärmiselt tähtis on liikuda selles suunas, et naistel oleks kõikidel valitsemistasanditel (nii kohalikul kui ka riiklikul ja nii täidesaatval kui ka seadusandlikul tasandil) otsuste tegemisel meestega võrdne roll; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Lääne-Balkani naised peavad suurendama oma osatähtsust ühiskonnas aktiivse osalemise ja esindatuse kaudu poliitika, majanduse ja sotsiaalelu kõikidel tasanditel; rõhutab, et äärmiselt tähtis on liikuda selles suunas, et naistel oleks kõikidel valitsemistasanditel (nii kohalikul kui ka riiklikul ja nii täidesaatval kui ka seadusandlikul tasandil) otsuste tegemisel meestega võrdne roll;

| 3. | märgib murega, et enamiku riikide elanikkond ei ole täielikult teadlik olemasolevatest soolist võrdõiguslikkust ja naiste õigusi edendavatest õigusaktidest ja poliitikameetmetest ning et selline teadlikkus jõuab harva haavatavate või tõrjutud ühiskonnaliikmeteni, eelkõige roma naisteni; kutsub nõukogu ja ühinemisläbirääkimisi pidavate riikide valitsusi üles suurendama teadlikkust meedia, avalike kampaaniate ja haridusprogrammide kaudu, et kaotada soostereotüübid ja edendada naiste rollimudeleid ning naiste aktiivset osalemist kõikides eluvaldkondades, kaasa arvatud otsuste tegemises; nõuab eeskätt valitsuse liikmete ja ametnike isiklikku tegevust; |
| --- | --- |

3.

märgib murega, et enamiku riikide elanikkond ei ole täielikult teadlik olemasolevatest soolist võrdõiguslikkust ja naiste õigusi edendavatest õigusaktidest ja poliitikameetmetest ning et selline teadlikkus jõuab harva haavatavate või tõrjutud ühiskonnaliikmeteni, eelkõige roma naisteni; kutsub nõukogu ja ühinemisläbirääkimisi pidavate riikide valitsusi üles suurendama teadlikkust meedia, avalike kampaaniate ja haridusprogrammide kaudu, et kaotada soostereotüübid ja edendada naiste rollimudeleid ning naiste aktiivset osalemist kõikides eluvaldkondades, kaasa arvatud otsuste tegemises; nõuab eeskätt valitsuse liikmete ja ametnike isiklikku tegevust;

| 4. | rõhutab teadlikkuse suurendamise kampaaniate tähtsust stereotüüpide, (soolise, kultuurilise, usulise) diskrimineerimise ja koduvägivalla vastases võitluses ning võitluses soolise võrdõiguslikkuse eest üldiselt; märgib, et neid kampaaniaid peaks täiendama naise rollimudelite positiivne kajastamine meedias ja reklaamis, õppematerjalides ja internetis; rõhutab, kui oluline on parandada maapiirkondade naiste olukorda, pidades eelkõige silmas diskrimineerivate tavade ja stereotüüpide ületamist; |
| --- | --- |

4.

rõhutab teadlikkuse suurendamise kampaaniate tähtsust stereotüüpide, (soolise, kultuurilise, usulise) diskrimineerimise ja koduvägivalla vastases võitluses ning võitluses soolise võrdõiguslikkuse eest üldiselt; märgib, et neid kampaaniaid peaks täiendama naise rollimudelite positiivne kajastamine meedias ja reklaamis, õppematerjalides ja internetis; rõhutab, kui oluline on parandada maapiirkondade naiste olukorda, pidades eelkõige silmas diskrimineerivate tavade ja stereotüüpide ületamist;

| 5. | märgib murega, et naised on nii tööturul kui ka majanduslike ja poliitiliste otsuste tegemisel alaesindatud; peab õigeks kvoote ja kutsub riike üles edendama naiste esindatust ja kohaldama vajaduse korral erakondades ja seadusandlikes kogudes tulemuslikult kvoote, juhul kui nad seda juba teinud ei ole, ning soovitab nendel riikidel, kes on seda juba teinud, protsessi jätkata, et võimaldada naistel osaleda poliitikaelus ja jagu saada naiste alaesindatusest; märgib, et kui poliitiliste otsuste tegemisel on rakendatud sookvoote, tuleb neid korralikult rakendada ja täiendada tõhusate õiguslike sanktsioonidega; peab sellega seoses tervitatavaks hiljutist rahvusvahelist konverentsi „Partnerlus muutuste nimel”, mis peeti 2012. aasta oktoobris Prištinas piirkonna ainsa naisriigipea Atifete Jahjaga eestkoste all; |
| --- | --- |

5.

märgib murega, et naised on nii tööturul kui ka majanduslike ja poliitiliste otsuste tegemisel alaesindatud; peab õigeks kvoote ja kutsub riike üles edendama naiste esindatust ja kohaldama vajaduse korral erakondades ja seadusandlikes kogudes tulemuslikult kvoote, juhul kui nad seda juba teinud ei ole, ning soovitab nendel riikidel, kes on seda juba teinud, protsessi jätkata, et võimaldada naistel osaleda poliitikaelus ja jagu saada naiste alaesindatusest; märgib, et kui poliitiliste otsuste tegemisel on rakendatud sookvoote, tuleb neid korralikult rakendada ja täiendada tõhusate õiguslike sanktsioonidega; peab sellega seoses tervitatavaks hiljutist rahvusvahelist konverentsi „Partnerlus muutuste nimel”, mis peeti 2012. aasta oktoobris Prištinas piirkonna ainsa naisriigipea Atifete Jahjaga eestkoste all;

| 6. | märgib murega, et Lääne-Balkani riikides on naiste tööhõive määr jätkuvalt väga madal; rõhutab, et võrdsete võimaluste poliitika toetamine on tähtis ühinevate Balkani riikide majanduslikuks ja sotsiaalseks arenguks; kutsub valitsusi üles võtma kasutusele meetmed, et vähendada soolist palgalõhet ja sellest tulenevat erinevust pensionides, ning tegelema suure töötute arvu vähendamisega ja pöörama sealjuures tähelepanu eelkõige naistele ja eriti maapiirkondade naistele; kutsub Balkani riikide valitsusi üles kehtestama õigusraamistiku, et tagada mõlemale sugupoolele võrdse töö eest võrdne palk, abistama naisi era- ja tööelu ühitamisel, kindlustama paremad töötingimused, elukestev õpe, paindlikud töögraafikud ning looma lisaks naiste ettevõtlust soodustava keskkonna; |
| --- | --- |

6.

märgib murega, et Lääne-Balkani riikides on naiste tööhõive määr jätkuvalt väga madal; rõhutab, et võrdsete võimaluste poliitika toetamine on tähtis ühinevate Balkani riikide majanduslikuks ja sotsiaalseks arenguks; kutsub valitsusi üles võtma kasutusele meetmed, et vähendada soolist palgalõhet ja sellest tulenevat erinevust pensionides, ning tegelema suure töötute arvu vähendamisega ja pöörama sealjuures tähelepanu eelkõige naistele ja eriti maapiirkondade naistele; kutsub Balkani riikide valitsusi üles kehtestama õigusraamistiku, et tagada mõlemale sugupoolele võrdse töö eest võrdne palk, abistama naisi era- ja tööelu ühitamisel, kindlustama paremad töötingimused, elukestev õpe, paindlikud töögraafikud ning looma lisaks naiste ettevõtlust soodustava keskkonna;

| 7. | märgib murega, et mõnedes kõnealuse piirkonna riikides diskrimineeritakse sageli naisettevõtjaid, kui nad üritavad saada oma ettevõttele laenu või krediiti, ja nad puutuvad endiselt sageli kokku soolistel stereotüüpidel põhinevate tõketega; kutsub piirkonna riike üles kaaluma juhendamissüsteemide ja tugiprogrammide loomist, mille abil saab kasutada ettevõtlusspetsialistide nõuandeid ja kogemusi; kutsub Lääne-Balkani riike üles töötama välja aktiivseid tööturumehhanisme, mis aitaksid piirata naiste tööpuudust; kutsub neid riike üles töötama välja laenuskeeme ja võimaldama rahastamist ettevõtete asutamiseks; |
| --- | --- |

7.

märgib murega, et mõnedes kõnealuse piirkonna riikides diskrimineeritakse sageli naisettevõtjaid, kui nad üritavad saada oma ettevõttele laenu või krediiti, ja nad puutuvad endiselt sageli kokku soolistel stereotüüpidel põhinevate tõketega; kutsub piirkonna riike üles kaaluma juhendamissüsteemide ja tugiprogrammide loomist, mille abil saab kasutada ettevõtlusspetsialistide nõuandeid ja kogemusi; kutsub Lääne-Balkani riike üles töötama välja aktiivseid tööturumehhanisme, mis aitaksid piirata naiste tööpuudust; kutsub neid riike üles töötama välja laenuskeeme ja võimaldama rahastamist ettevõtete asutamiseks;

| 8. | rõhutab, kui oluline on võidelda igasuguse töökohal toimuva diskrimineerimise, sealhulgas soolise diskrimineerimise vastu nii töölevõtmisel, edutamisel kui ka töö tasustamisel; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, kui oluline on võidelda igasuguse töökohal toimuva diskrimineerimise, sealhulgas soolise diskrimineerimise vastu nii töölevõtmisel, edutamisel kui ka töö tasustamisel;

| 9. | rõhutab, et nõuetekohaselt toimivate demokraatlike institutsioonide ülesehitamisel on demokraatliku valitsemistava seisukohast äärmiselt oluline tagada naiste (kes moodustavad üle poole Balkani riikide elanikkonna arvust) aktiivne osalus; märgib murega, et soolist võrdõiguslikkust edendavate meetmete, eelkõige soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise poliitika algatamise ja võtmise eest vastutavatele valitsusorganisatsioonidele ja sõltumatutele organisatsioonidele on enamikus riikides eraldatud liiga vähe rahalisi ja inimressursse; kutsub ametiasutusi üles lisama meetmetele ja tegevuskavadele piisavad vahendid nende rakendamiseks, kaasa arvatud asjakohased naistöötajad; rõhutab, et ühinemiseelse abi rahastamisvahendit võib ja tuleb kasutada naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse edendamise projektide tarbeks, kuid naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse hästi toimivate rakendusmehhanismide eest kannavad täit vastutust riikide ametiasutused; kutsub komisjoni üles jälgima hoolikalt vahendite kasutamise tulemuslikkust; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et nõuetekohaselt toimivate demokraatlike institutsioonide ülesehitamisel on demokraatliku valitsemistava seisukohast äärmiselt oluline tagada naiste (kes moodustavad üle poole Balkani riikide elanikkonna arvust) aktiivne osalus; märgib murega, et soolist võrdõiguslikkust edendavate meetmete, eelkõige soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise poliitika algatamise ja võtmise eest vastutavatele valitsusorganisatsioonidele ja sõltumatutele organisatsioonidele on enamikus riikides eraldatud liiga vähe rahalisi ja inimressursse; kutsub ametiasutusi üles lisama meetmetele ja tegevuskavadele piisavad vahendid nende rakendamiseks, kaasa arvatud asjakohased naistöötajad; rõhutab, et ühinemiseelse abi rahastamisvahendit võib ja tuleb kasutada naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse edendamise projektide tarbeks, kuid naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse hästi toimivate rakendusmehhanismide eest kannavad täit vastutust riikide ametiasutused; kutsub komisjoni üles jälgima hoolikalt vahendite kasutamise tulemuslikkust;

| 10. | märgib murega, et puudub statistiline teave soolise võrdõiguslikkuse, naistevastase vägivalla ja rasestumisvastaste vahendite kasutamise ja kättesaadavuse kohta, samuti selle kohta, kui palju neid puudu on – see teave peaks vastama standarditele ja olema võrreldav ajaliselt, ühinemisläbirääkimisi pidavate riikide vahel ning nende riikide ja ELi liikmesriikide vahel; kutsub kõigi ühinemisläbirääkimisi pidavate Balkani riikide valitsusi üles kehtestama koos Eurostati, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi ja teiste asjaomaste instituutidega ühise metoodika statistilise teabe kogumiseks; rõhutab, et mitmekordse diskrimineerimise all kannatavate naiste, nt roma naiste, lesbidest, biseksuaalidest ja transseksuaalidest naiste, puuetega naiste, etnilistesse vähemustesse kuuluvate naiste ja eakate naiste positsiooni parandamiseks on vaja välja töötada konkreetsed strateegiad ja rakendada olemasolevad strateegiad; |
| --- | --- |

10.

märgib murega, et puudub statistiline teave soolise võrdõiguslikkuse, naistevastase vägivalla ja rasestumisvastaste vahendite kasutamise ja kättesaadavuse kohta, samuti selle kohta, kui palju neid puudu on – see teave peaks vastama standarditele ja olema võrreldav ajaliselt, ühinemisläbirääkimisi pidavate riikide vahel ning nende riikide ja ELi liikmesriikide vahel; kutsub kõigi ühinemisläbirääkimisi pidavate Balkani riikide valitsusi üles kehtestama koos Eurostati, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi ja teiste asjaomaste instituutidega ühise metoodika statistilise teabe kogumiseks; rõhutab, et mitmekordse diskrimineerimise all kannatavate naiste, nt roma naiste, lesbidest, biseksuaalidest ja transseksuaalidest naiste, puuetega naiste, etnilistesse vähemustesse kuuluvate naiste ja eakate naiste positsiooni parandamiseks on vaja välja töötada konkreetsed strateegiad ja rakendada olemasolevad strateegiad;

| 11. | on arvamusel, et naistel on oluline osa olukorra stabiliseerimisel ja konfliktide lahendamisel, kuna see on piirkonna kui terviku lepitamisel otsustava tähtsusega; rõhutab, kui oluline on õiguskaitse kättesaadavus sõjakuritegude ja eelkõige vägistamise ohvriks langenud naistele; kordab, et kõik riigid on kohustatud tegema lõpu karistamatusele ja võtma vastutusele isikud, kes vastutavad genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude, sealhulgas naiste ja tüdrukute suhtes toime pandud seksuaalvägivalla eest, ning tunnistama nimetatud kuriteod inimsusevastaste kuritegudeks ja sõjakuritegudeks ning need sellisena hukka mõistma; rõhutab vajadust välistada selliste kuritegude puhul armuandmine; tunnustab jõupingutusi, mida on teinud sellised võrgustikud nagu naiste piirkondlik lobirühm, et toetada naisi konfliktijärgses olukorras olevates riikides rahu kindlustamisel ja teha neile õiguskaitse paremini kättesaadavaks; rõhutab jätkuvat vajadust uurida minevikusündmusi ning tagada süsteemselt õiglus ja konfliktidega seotud seksuaalse vägivalla ohvrite rehabiliteerimine; nõuab asjakohaste riiklike programmide vastuvõtmist ja rakendamist, et tagada tunnistajate kaitse ning selliste kuritegude eest vastutuselevõtmine; |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et naistel on oluline osa olukorra stabiliseerimisel ja konfliktide lahendamisel, kuna see on piirkonna kui terviku lepitamisel otsustava tähtsusega; rõhutab, kui oluline on õiguskaitse kättesaadavus sõjakuritegude ja eelkõige vägistamise ohvriks langenud naistele; kordab, et kõik riigid on kohustatud tegema lõpu karistamatusele ja võtma vastutusele isikud, kes vastutavad genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude, sealhulgas naiste ja tüdrukute suhtes toime pandud seksuaalvägivalla eest, ning tunnistama nimetatud kuriteod inimsusevastaste kuritegudeks ja sõjakuritegudeks ning need sellisena hukka mõistma; rõhutab vajadust välistada selliste kuritegude puhul armuandmine; tunnustab jõupingutusi, mida on teinud sellised võrgustikud nagu naiste piirkondlik lobirühm, et toetada naisi konfliktijärgses olukorras olevates riikides rahu kindlustamisel ja teha neile õiguskaitse paremini kättesaadavaks; rõhutab jätkuvat vajadust uurida minevikusündmusi ning tagada süsteemselt õiglus ja konfliktidega seotud seksuaalse vägivalla ohvrite rehabiliteerimine; nõuab asjakohaste riiklike programmide vastuvõtmist ja rakendamist, et tagada tunnistajate kaitse ning selliste kuritegude eest vastutuselevõtmine;

| 12. | mõistab hukka kõik naistevastase vägivalla vormid ja märgib murega, et Balkani riikides jätkub sooline vägivald ja verbaalne kuritarvitamine; kutsub Balkani riikide valitsusi üles tugevdama õiguskaitseorganeid, et edukalt tegeleda selliste probleemidega nagu sooline vägivald, koduvägivald, sundprostitutsioon ja naistega kaubitsemine, looma varjupaiku koduvägivalla ohvritele ning tagama õiguskaitseorganite, õigusasutuste ja riigiteenistujate suurema tundlikkuse nimetatud nähtuse suhtes; julgustab selle piirkonna riiklikke asutusi algatama programme teadlikkuse suurendamiseks koduvägivalla kohta; |
| --- | --- |

12.

mõistab hukka kõik naistevastase vägivalla vormid ja märgib murega, et Balkani riikides jätkub sooline vägivald ja verbaalne kuritarvitamine; kutsub Balkani riikide valitsusi üles tugevdama õiguskaitseorganeid, et edukalt tegeleda selliste probleemidega nagu sooline vägivald, koduvägivald, sundprostitutsioon ja naistega kaubitsemine, looma varjupaiku koduvägivalla ohvritele ning tagama õiguskaitseorganite, õigusasutuste ja riigiteenistujate suurema tundlikkuse nimetatud nähtuse suhtes; julgustab selle piirkonna riiklikke asutusi algatama programme teadlikkuse suurendamiseks koduvägivalla kohta;

| 13. | märgib sügava murega, et 30 % piiriülese inimkaubanduse ohvritest ELis on Balkani riikide kodanikud, kusjuures enamiku avastatud ohvritest moodustavad naised ja tütarlapsed; rõhutab, et sooline võrdõiguslikkus, teadlikkuse tõstmise kampaaniad, korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastased meetmed on olulise tähtsusega inimkaubanduse ennetamisel ning võimalike ohvrite kaitsmisel; kutsub piirkonna riiklikke asutusi üles tegema koostööd inimkaubanduse vastase ühisrinde loomiseks; |
| --- | --- |

13.

märgib sügava murega, et 30 % piiriülese inimkaubanduse ohvritest ELis on Balkani riikide kodanikud, kusjuures enamiku avastatud ohvritest moodustavad naised ja tütarlapsed; rõhutab, et sooline võrdõiguslikkus, teadlikkuse tõstmise kampaaniad, korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastased meetmed on olulise tähtsusega inimkaubanduse ennetamisel ning võimalike ohvrite kaitsmisel; kutsub piirkonna riiklikke asutusi üles tegema koostööd inimkaubanduse vastase ühisrinde loomiseks;

| 14. | kutsub ELiga ühinevate Balkani riikide valitsusi üles tagama inimkaubandusega võitlemiseks järjepidev rahastamine, tugevdama jätkuvalt suutlikkust teha haavatava elanikkonna seas ennetavalt kindlaks ohvrid ja neid kaitsta, tagama seaduste abil, et inimkaubanduse kindlakstehtud ohvreid ei karistata inimkaubanduse ohvriks sattumise otsese tulemusena kuriteo toimepanemise eest, jätkama jõupingutusi ohvrite kaitsmiseks, koolitama õiguskaitsetöötajaid, jätkama vastuvõtukeskuste ja varjupaikade arendamist; kutsub asjaomaseid valitsusi üles kehtivaid õigusakte paremini rakendama, et luua inimkaubandusega tegelejate jaoks heidutav keskkond, tagades inimkaubanduse juhtumite nõuetekohase uurimise ning kurjategijate kohtu alla andmise ja süüdimõistmise; kutsub komisjoni üles nõudma ühinevatelt Balkani riikidelt, et nad parandaksid kohtu alla andmise ja karistamise registreid ja toetaksid kohalikke algatusi, mille eesmärk on tegeleda inimkaubanduse algpõhjuste, näiteks koduvägivalla ja naiste piiratud majanduslike võimalustega; |
| --- | --- |

14.

kutsub ELiga ühinevate Balkani riikide valitsusi üles tagama inimkaubandusega võitlemiseks järjepidev rahastamine, tugevdama jätkuvalt suutlikkust teha haavatava elanikkonna seas ennetavalt kindlaks ohvrid ja neid kaitsta, tagama seaduste abil, et inimkaubanduse kindlakstehtud ohvreid ei karistata inimkaubanduse ohvriks sattumise otsese tulemusena kuriteo toimepanemise eest, jätkama jõupingutusi ohvrite kaitsmiseks, koolitama õiguskaitsetöötajaid, jätkama vastuvõtukeskuste ja varjupaikade arendamist; kutsub asjaomaseid valitsusi üles kehtivaid õigusakte paremini rakendama, et luua inimkaubandusega tegelejate jaoks heidutav keskkond, tagades inimkaubanduse juhtumite nõuetekohase uurimise ning kurjategijate kohtu alla andmise ja süüdimõistmise; kutsub komisjoni üles nõudma ühinevatelt Balkani riikidelt, et nad parandaksid kohtu alla andmise ja karistamise registreid ja toetaksid kohalikke algatusi, mille eesmärk on tegeleda inimkaubanduse algpõhjuste, näiteks koduvägivalla ja naiste piiratud majanduslike võimalustega;

| 15. | on seisukohal, et tõelise soolise võrdõiguslikkuse aluseks on ka võrdsus ja mittediskrimineerimine seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi osas; kutsub ELiga ühinevate riikide valitsusi üles tegelema veel esineva homofoobia ja transfoobia probleemiga õigusvaldkonnas, poliitikas ja praktikas, sealhulgas vihakuritegusid käsitlevates õigusaktides, politseikoolituses ja diskrimineerimisvastastes õigusaktides, ning palub piirkonna riiklikel asutustel hukka mõista seksuaalsel sättumusel, sooidentiteedil või soolisel eneseväljendusel põhinev vihkamine ja vägivald; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et tõelise soolise võrdõiguslikkuse aluseks on ka võrdsus ja mittediskrimineerimine seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi osas; kutsub ELiga ühinevate riikide valitsusi üles tegelema veel esineva homofoobia ja transfoobia probleemiga õigusvaldkonnas, poliitikas ja praktikas, sealhulgas vihakuritegusid käsitlevates õigusaktides, politseikoolituses ja diskrimineerimisvastastes õigusaktides, ning palub piirkonna riiklikel asutustel hukka mõista seksuaalsel sättumusel, sooidentiteedil või soolisel eneseväljendusel põhinev vihkamine ja vägivald;

| 16. | avaldab heameelt piiriüleste algatuste arvu suurenemise üle naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas; kutsub valitsusi ja komisjoni üles neid algatusi toetama, julgustama neist tulenevate heade tavade vahetamist ja tunnustamist, kasutades muuhulgas ühinemiseelseid vahendeid ja muutes kõnealustele algatustele kättesaadavaks piisavad toetussummad ka eelarve koostamisel soolise võrdõiguslikkuse arvessevõtmise perspektiivist; |
| --- | --- |

16.

avaldab heameelt piiriüleste algatuste arvu suurenemise üle naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas; kutsub valitsusi ja komisjoni üles neid algatusi toetama, julgustama neist tulenevate heade tavade vahetamist ja tunnustamist, kasutades muuhulgas ühinemiseelseid vahendeid ja muutes kõnealustele algatustele kättesaadavaks piisavad toetussummad ka eelarve koostamisel soolise võrdõiguslikkuse arvessevõtmise perspektiivist;

| 17. | palub, et Montenegro, Serbia, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Albaania valitsused sõlmiksid ühinemisläbirääkimisi alustades oma parlamentide, erakondade ja kodanikuühiskonnaga raamlepingu, mis käsitleb kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemist ühinemisläbirääkimistes ja nendest läbirääkimistest tuleneva reformi jaoks tegevuskavade kavandamises, muuhulgas naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas, ning millega tagatakse kõnealuste organisatsioonide juurdepääs ühinemisprotsessiga seonduvatele asjaomastele dokumentidele; |
| --- | --- |

17.

palub, et Montenegro, Serbia, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Albaania valitsused sõlmiksid ühinemisläbirääkimisi alustades oma parlamentide, erakondade ja kodanikuühiskonnaga raamlepingu, mis käsitleb kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemist ühinemisläbirääkimistes ja nendest läbirääkimistest tuleneva reformi jaoks tegevuskavade kavandamises, muuhulgas naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas, ning millega tagatakse kõnealuste organisatsioonide juurdepääs ühinemisprotsessiga seonduvatele asjaomastele dokumentidele;

| 18. | kutsub ühinevate Balkani riikide valitsusi üles tunnustama ja toetama seda rolli, mida kodanikuühiskond ja naisorganisatsioonid täidavad konkreetsetes valdkondades, näiteks lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide õiguste edendamisel, naistevastase vägivalla vastu võitlemisel, naiste poliitilise osaluse ja esindatuse suurendamisel ning rahu tagamise jõupingutuste edendamisel; toetab kindlalt meetmeid, mille eesmärk on naiste mõjuvõimu suurendamine ja nende positsiooni tugevdamine ühiskondades; |
| --- | --- |

18.

kutsub ühinevate Balkani riikide valitsusi üles tunnustama ja toetama seda rolli, mida kodanikuühiskond ja naisorganisatsioonid täidavad konkreetsetes valdkondades, näiteks lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide õiguste edendamisel, naistevastase vägivalla vastu võitlemisel, naiste poliitilise osaluse ja esindatuse suurendamisel ning rahu tagamise jõupingutuste edendamisel; toetab kindlalt meetmeid, mille eesmärk on naiste mõjuvõimu suurendamine ja nende positsiooni tugevdamine ühiskondades;

| 19. | märgib murega, et enamikus ühinevates Balkani riikides on romade sotsiaalse kaasamise protsess aeglustunud või mõningatel juhtudel isegi peatunud; kutsub asjaomaseid valitsusi üles hoogustama jõupingutusi romadest kodanike edasiseks integreerimiseks ja mis tahes diskrimineerimise ja eelarvamuste kaotamise tagamiseks romade, eelkõige naiste ja tütarlaste suhtes, kes kannatavad mitmekordse, liit- ja valdkonnaülese diskrimineerimise all; kutsub komisjoni üles rohkem pingutama laienemisprotsessis osalevate, mis tahes ühinemisetappi jõudnud riikide kaasamiseks ühinemiseelse abi rahastamisvahendi ning stabiliseerimis- ja assotsieerimismehhanismi kasutuselevõtu protsessi; |
| --- | --- |

19.

märgib murega, et enamikus ühinevates Balkani riikides on romade sotsiaalse kaasamise protsess aeglustunud või mõningatel juhtudel isegi peatunud; kutsub asjaomaseid valitsusi üles hoogustama jõupingutusi romadest kodanike edasiseks integreerimiseks ja mis tahes diskrimineerimise ja eelarvamuste kaotamise tagamiseks romade, eelkõige naiste ja tütarlaste suhtes, kes kannatavad mitmekordse, liit- ja valdkonnaülese diskrimineerimise all; kutsub komisjoni üles rohkem pingutama laienemisprotsessis osalevate, mis tahes ühinemisetappi jõudnud riikide kaasamiseks ühinemiseelse abi rahastamisvahendi ning stabiliseerimis- ja assotsieerimismehhanismi kasutuselevõtu protsessi;

| 20. | märgib murega, et lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide õiguste ja inimõiguste eest võitlejad, kes rõhutavad minevikuga tegelemise tähtsust, on korrapäraselt vihakõne, ähvarduste ja kehaliste rünnete sihtmärgid, ja kutsub ühinevate Balkani riikide valitsusi üles võtma konkreetseid meetmeid naiste inimõiguste kaitsjate vastase vägivalla ennetamiseks ja tõkestamiseks; |
| --- | --- |

20.

märgib murega, et lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide õiguste ja inimõiguste eest võitlejad, kes rõhutavad minevikuga tegelemise tähtsust, on korrapäraselt vihakõne, ähvarduste ja kehaliste rünnete sihtmärgid, ja kutsub ühinevate Balkani riikide valitsusi üles võtma konkreetseid meetmeid naiste inimõiguste kaitsjate vastase vägivalla ennetamiseks ja tõkestamiseks;

| 21. | kutsub komisjoni üles muutma naiste õiguste, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja järjepideva koduvägivalla vastu võitlemise rakendamise Lääne-Balkani riikide ühinemisprotsessis prioriteetseks, käsitledes selleks neid küsimusi jätkuvalt eduaruannetes, jälgides nende rakendamist ja andes sellest aru, ning rõhutades nende tähtsust suhtlemisel ametiasutustega ning näidates head eeskuju tagades, et tema enda delegatsioonid, läbirääkimismeeskonnad ja esindusrühmad kohtumistel ja meediaga suhtlemisel on sooliselt tasakaalustatud; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles muutma naiste õiguste, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja järjepideva koduvägivalla vastu võitlemise rakendamise Lääne-Balkani riikide ühinemisprotsessis prioriteetseks, käsitledes selleks neid küsimusi jätkuvalt eduaruannetes, jälgides nende rakendamist ja andes sellest aru, ning rõhutades nende tähtsust suhtlemisel ametiasutustega ning näidates head eeskuju tagades, et tema enda delegatsioonid, läbirääkimismeeskonnad ja esindusrühmad kohtumistel ja meediaga suhtlemisel on sooliselt tasakaalustatud;

| 22. | palub ELi delegatsioonidel Balkani riikides tähelepanelikult jälgida edusamme, mida on naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse vallas tehtud selleks, et tulevikus ELiga ühineda, ja kutsub kõiki delegatsioone üles nimetama üks koosseisuline liige vastutavaks soopoliitika valdkonnas, et hõlbustada Balkani piirkonnas heade tavade jagamist; |
| --- | --- |

22.

palub ELi delegatsioonidel Balkani riikides tähelepanelikult jälgida edusamme, mida on naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse vallas tehtud selleks, et tulevikus ELiga ühineda, ja kutsub kõiki delegatsioone üles nimetama üks koosseisuline liige vastutavaks soopoliitika valdkonnas, et hõlbustada Balkani piirkonnas heade tavade jagamist;

| 23. | julgustab kõnealuse piirkonna riiklikke asutusi toetama soolist võrdõiguslikkust kooli- ja ülikoolihariduse kaudu; märgib asjaolu, et paljusid tüdrukuid mõjutatakse lapsest saati koolis ja ülikoolis mitte õppima aineid, mida peetakse oma olemuselt mehelikuks, näiteks loodusteadusi, matemaatikat ja tehnikat; soovitab viia kooliprogrammi sisse algkursused, et laiendada tüdrukutele avatud võimalikke õppeaine- ja karjäärivalikuid, nii et nad saaksid omandada vajalikud alusteadmised ja kõik vajalikud oskused, et edukalt toime tulla mis tahes enda valitud eluvaldkonnas; |
| --- | --- |

23.

julgustab kõnealuse piirkonna riiklikke asutusi toetama soolist võrdõiguslikkust kooli- ja ülikoolihariduse kaudu; märgib asjaolu, et paljusid tüdrukuid mõjutatakse lapsest saati koolis ja ülikoolis mitte õppima aineid, mida peetakse oma olemuselt mehelikuks, näiteks loodusteadusi, matemaatikat ja tehnikat; soovitab viia kooliprogrammi sisse algkursused, et laiendada tüdrukutele avatud võimalikke õppeaine- ja karjäärivalikuid, nii et nad saaksid omandada vajalikud alusteadmised ja kõik vajalikud oskused, et edukalt toime tulla mis tahes enda valitud eluvaldkonnas;

| 24. | rõhutab, et kõikidel naistel peab olema kontroll oma seksuaalsete ja reproduktiivsete õiguste üle, kaasa arvatud taskukohaste ja kvaliteetsete rasestumisvastaste vahendite kättesaadavuse kaudu; väljendab muret seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenuste piiratud kättesaadavuse tõttu ühinevates Balkani riikides; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et kõikidel naistel peab olema kontroll oma seksuaalsete ja reproduktiivsete õiguste üle, kaasa arvatud taskukohaste ja kvaliteetsete rasestumisvastaste vahendite kättesaadavuse kaudu; väljendab muret seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenuste piiratud kättesaadavuse tõttu ühinevates Balkani riikides;

| 25. | kutsub ühinevate Balkani riikide valitsusi üles vastu võtma õigusaktid ja poliitika, mis tagavad reproduktiivtervishoiu teenuste üldise kättesaadavuse ja edendavad reproduktiivõigusi, ja koguma süstemaatiliselt andmeid, mis on vajalikud seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu alase olukorra parandamiseks; |
| --- | --- |

25.

kutsub ühinevate Balkani riikide valitsusi üles vastu võtma õigusaktid ja poliitika, mis tagavad reproduktiivtervishoiu teenuste üldise kättesaadavuse ja edendavad reproduktiivõigusi, ja koguma süstemaatiliselt andmeid, mis on vajalikud seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu alase olukorra parandamiseks;

Albaania

| 26. | kutsub Albaania valitsust üles toetama rohkem naiste osalemist poliitiliste otsuste langetamisel, pidades iseäranis silmas 2013. aasta parlamendivalimisi; |
| --- | --- |

26.

kutsub Albaania valitsust üles toetama rohkem naiste osalemist poliitiliste otsuste langetamisel, pidades iseäranis silmas 2013. aasta parlamendivalimisi;

| 27. | kutsub Albaania valitsust üles rakendama riiklikku integratsiooni- ja arengustrateegiat ja diskrimineerimiskaitse seadust, tugevdades diskrimineerimiskaitse voliniku bürood, luues apellatsiooniasutuse konkreetselt soolise diskrimineerimise juhtumitega tegeleva voliniku kujul, et edendada keskkonda, kus ei diskrimineerita tüdrukuid sünnitavaid naisi; |
| --- | --- |

27.

kutsub Albaania valitsust üles rakendama riiklikku integratsiooni- ja arengustrateegiat ja diskrimineerimiskaitse seadust, tugevdades diskrimineerimiskaitse voliniku bürood, luues apellatsiooniasutuse konkreetselt soolise diskrimineerimise juhtumitega tegeleva voliniku kujul, et edendada keskkonda, kus ei diskrimineerita tüdrukuid sünnitavaid naisi;

| 28. | palub Albaania valitsusel parandada koordineerimist riigi ametiasutuste ja kohalike omavalitsuste vahel, eelkõige koduvägivalla vastu võitlemisel, ning märgib, et Albaanias tuleb naisi rohkem kaasata otsustusprotsessidesse riiklikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

28.

palub Albaania valitsusel parandada koordineerimist riigi ametiasutuste ja kohalike omavalitsuste vahel, eelkõige koduvägivalla vastu võitlemisel, ning märgib, et Albaanias tuleb naisi rohkem kaasata otsustusprotsessidesse riiklikul ja kohalikul tasandil;

| 29. | kutsub Albaania valitsust üles tegema ettepanekud omandiõiguste, karistusseadustiku, valimisseaduse ja tööseaduste sootundlikuks reformimiseks; |
| --- | --- |

29.

kutsub Albaania valitsust üles tegema ettepanekud omandiõiguste, karistusseadustiku, valimisseaduse ja tööseaduste sootundlikuks reformimiseks;

| 30. | tunnustab Albaaniat kohtunikele korraldatud koolituse eest soolist võrdõiguslikkust käsitlevate õigusaktide rakendamise ja naistevastase vägivalla vastu võitlemise meetmete teemal ning diskrimineerimise või vägivalla ohvritele antud võimaluse eest saada riigi kulul õigusabi; |
| --- | --- |

30.

tunnustab Albaaniat kohtunikele korraldatud koolituse eest soolist võrdõiguslikkust käsitlevate õigusaktide rakendamise ja naistevastase vägivalla vastu võitlemise meetmete teemal ning diskrimineerimise või vägivalla ohvritele antud võimaluse eest saada riigi kulul õigusabi;

| 31. | tunnustab Albaaniat otsuse eest lisada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine kõikide ministeeriumide keskpika perspektiiviga eelarvekavadesse ja ootab selle rakendamise tulemusi; |
| --- | --- |

31.

tunnustab Albaaniat otsuse eest lisada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine kõikide ministeeriumide keskpika perspektiiviga eelarvekavadesse ja ootab selle rakendamise tulemusi;

| 32. | kutsub Albaania valitsust üles rakendama ja vajadusel kohandama tulemusnäitajaid, et jälgida naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse alaste meetmete rakendamist; |
| --- | --- |

32.

kutsub Albaania valitsust üles rakendama ja vajadusel kohandama tulemusnäitajaid, et jälgida naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse alaste meetmete rakendamist;

| 33. | kutsub Albaania parlamenti üles looma konkreetselt naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkusega tegelev parlamendikomisjon; |
| --- | --- |

33.

kutsub Albaania parlamenti üles looma konkreetselt naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkusega tegelev parlamendikomisjon;

| 34. | kutsub Albaania valitsust üles hoogustama eelkõige kohalikul tasandil selliste poliitikavahendite rakendamist, mis edendavad naiste õigusi, näiteks riiklik strateegia soolise võrdõiguslikkuse, koduvägivalla ja naistevastase vägivalla kohta (2011–2015); |
| --- | --- |

34.

kutsub Albaania valitsust üles hoogustama eelkõige kohalikul tasandil selliste poliitikavahendite rakendamist, mis edendavad naiste õigusi, näiteks riiklik strateegia soolise võrdõiguslikkuse, koduvägivalla ja naistevastase vägivalla kohta (2011–2015);

| 35. | tunnustab Albaania ametiasutusi tulemusnäitajate kasutuselevõtu eest naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse meetmete rakendamise jälgimiseks ja riikliku aruande avaldamise eest naiste olukorra ja soolise võrdõiguslikkuse kohta Albaanias 2012. aastal; |
| --- | --- |

35.

tunnustab Albaania ametiasutusi tulemusnäitajate kasutuselevõtu eest naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse meetmete rakendamise jälgimiseks ja riikliku aruande avaldamise eest naiste olukorra ja soolise võrdõiguslikkuse kohta Albaanias 2012. aastal;

Bosnia ja Hertsegoviina

| 36. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina valitsust üles ühtlustama soolise võrdõiguslikkuse alaseid õigusakte ja õiguspraktikat erinevatel tasanditel, et luua riigis ühtne õiguslik olukord ja tugevdada kesksel tasandil soolise võrdõiguslikkuse eest vastutava osakonna tegevust, lahendamaks olukorda, kus naised ei ole kõrgeimatel valitsustasanditel esindatud ja jälgida probleeme, mis on tekkinud selle rakendamata jätmise tõttu; kutsub komisjoni üles kasutama kõiki olemasolevaid mehhanisme, et tugevdada Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutuste aruandekohustust ja jõulisemat tegutsemist selles valdkonnas; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina valitsust üles asetama suuremat rõhku Bosnia ja Hertsegoviina soolise võrdõiguslikkuse seaduse ja diskrimineerimise keelamise seaduse rakendamisele ja ühtlustamisele teiste seadustega riigi tasandil; |
| --- | --- |

36.

kutsub Bosnia ja Hertsegoviina valitsust üles ühtlustama soolise võrdõiguslikkuse alaseid õigusakte ja õiguspraktikat erinevatel tasanditel, et luua riigis ühtne õiguslik olukord ja tugevdada kesksel tasandil soolise võrdõiguslikkuse eest vastutava osakonna tegevust, lahendamaks olukorda, kus naised ei ole kõrgeimatel valitsustasanditel esindatud ja jälgida probleeme, mis on tekkinud selle rakendamata jätmise tõttu; kutsub komisjoni üles kasutama kõiki olemasolevaid mehhanisme, et tugevdada Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutuste aruandekohustust ja jõulisemat tegutsemist selles valdkonnas; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina valitsust üles asetama suuremat rõhku Bosnia ja Hertsegoviina soolise võrdõiguslikkuse seaduse ja diskrimineerimise keelamise seaduse rakendamisele ja ühtlustamisele teiste seadustega riigi tasandil;

| 37. | märgib erilise murega, et tööturul diskrimineeritakse rasedaid ja hiljuti sünnitanud naisi ning et raseduse ja sünnitusega seotud sotsiaalkindlustuse õigused on erinevates piirkondlikes üksustes ja kantonites erinevad; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutusi üles viima sotsiaalkindlustuse õigused ema-, isa- või vanemapuhkuse võtjate jaoks kõikjal riigis vastavusse kõrgete standarditega, luues kõikide kodanike jaoks ühetaolise olukorra; |
| --- | --- |

37.

märgib erilise murega, et tööturul diskrimineeritakse rasedaid ja hiljuti sünnitanud naisi ning et raseduse ja sünnitusega seotud sotsiaalkindlustuse õigused on erinevates piirkondlikes üksustes ja kantonites erinevad; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutusi üles viima sotsiaalkindlustuse õigused ema-, isa- või vanemapuhkuse võtjate jaoks kõikjal riigis vastavusse kõrgete standarditega, luues kõikide kodanike jaoks ühetaolise olukorra;

| 38. | märgib murega madalat teadlikkust soolise võrdõiguslikkuse ja naistevastase vägivalla alastest õigusaktidest mitte ainult elanikkonna hulgas üldiselt, vaid ka nende hulgas, kes töötavad õiguskaitseasutustes; kutsub ametiasutusi üles rakendama tegevuskava teadlikkuse suurendamiseks ja õiguskaitseametnike koolitamiseks; |
| --- | --- |

38.

märgib murega madalat teadlikkust soolise võrdõiguslikkuse ja naistevastase vägivalla alastest õigusaktidest mitte ainult elanikkonna hulgas üldiselt, vaid ka nende hulgas, kes töötavad õiguskaitseasutustes; kutsub ametiasutusi üles rakendama tegevuskava teadlikkuse suurendamiseks ja õiguskaitseametnike koolitamiseks;

| 39. | märgib tõsise murega, et koduvägivalla ohvrite kaitse seadused on endiselt ühtlustamata piirkondlike üksuste seadustega, mis tunnustaksid koduvägivalda kuriteona Bosnia ja Hertsegoviina mõlema piirkondliku üksuse karistusseadustikes, ning seetõttu on need ohvrid ilma nõuetekohasest õiguskaitsest; palub Bosnia ja Hertsegoviina valitsusel see küsimus võimalikult kiiresti lahendada, et tugevdada ohvrite kaitset; |
| --- | --- |

39.

märgib tõsise murega, et koduvägivalla ohvrite kaitse seadused on endiselt ühtlustamata piirkondlike üksuste seadustega, mis tunnustaksid koduvägivalda kuriteona Bosnia ja Hertsegoviina mõlema piirkondliku üksuse karistusseadustikes, ning seetõttu on need ohvrid ilma nõuetekohasest õiguskaitsest; palub Bosnia ja Hertsegoviina valitsusel see küsimus võimalikult kiiresti lahendada, et tugevdada ohvrite kaitset;

| 40. | tunnustab Bosnia ja Hertsegoviina parlamendi naisi asjaomaste ministritega peetud parteiülese arutelu eest soopõhise vägivalla teemal; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutusi üles jätkama arutelu konkreetsete meetmetega soopõhise vägivalla tõkestamise edendamiseks; |
| --- | --- |

40.

tunnustab Bosnia ja Hertsegoviina parlamendi naisi asjaomaste ministritega peetud parteiülese arutelu eest soopõhise vägivalla teemal; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutusi üles jätkama arutelu konkreetsete meetmetega soopõhise vägivalla tõkestamise edendamiseks;

| 41. | palub, et Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused esitaksid ametliku statistika teatatud vägivallajuhtumite arvu kohta, võttes aluseks politseiraportitest, sotsiaalkeskustest ja kohtuasutustest kogutud andmed, ning teeksid selle statistika avalikult kättesaadavaks; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutusi samuti üles koguma ja avaldama andmeid meetmete kohta, mille eesmärk on koduvägivalla ohvrite kaitsmine; |
| --- | --- |

41.

palub, et Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused esitaksid ametliku statistika teatatud vägivallajuhtumite arvu kohta, võttes aluseks politseiraportitest, sotsiaalkeskustest ja kohtuasutustest kogutud andmed, ning teeksid selle statistika avalikult kättesaadavaks; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutusi samuti üles koguma ja avaldama andmeid meetmete kohta, mille eesmärk on koduvägivalla ohvrite kaitsmine;

| 42. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina valitsust üles ühtlustama Bosnia ja Hertsegoviina soolise võrdõiguslikkuse seadus valimisseadusega selles aspektis, mis käsitleb täitevvõimu organite koosseisu kõikidel otsustustasanditel (asula, kantoni, piirkondliku üksuse ja riigi tasandil); |
| --- | --- |

42.

kutsub Bosnia ja Hertsegoviina valitsust üles ühtlustama Bosnia ja Hertsegoviina soolise võrdõiguslikkuse seadus valimisseadusega selles aspektis, mis käsitleb täitevvõimu organite koosseisu kõikidel otsustustasanditel (asula, kantoni, piirkondliku üksuse ja riigi tasandil);

| 43. | tunnustab Bosniat ja Hertsegoviinat õigusaktide eest, milles on sätestatud mõlema soo vähemalt 40 % suurune esindatus riiklike ja kohalike omavalitsusasutuste haldusametnike seas, kuid märgib, et see ei ole tegelikus elus toonud kaasa 40 % naissoost haldusametnikke; kutsub Bosnia ametiasutusi üles koostama nende õigusaktide rakendamiseks selgete tähtaegade ja selge vastutuste jaotusega tegevuskava; |
| --- | --- |

43.

tunnustab Bosniat ja Hertsegoviinat õigusaktide eest, milles on sätestatud mõlema soo vähemalt 40 % suurune esindatus riiklike ja kohalike omavalitsusasutuste haldusametnike seas, kuid märgib, et see ei ole tegelikus elus toonud kaasa 40 % naissoost haldusametnikke; kutsub Bosnia ametiasutusi üles koostama nende õigusaktide rakendamiseks selgete tähtaegade ja selge vastutuste jaotusega tegevuskava;

| 44. | märgib murega, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 rakendamise tegevuskavaks, soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks institutsiooniliste mehhanismide abil, õiguskaitse nõuetekohaseks kättesaadavuseks ja koduvägivalla ohvrite varjupaikade jaoks puuduvad rahalised ja inimressursid; kutsub Bosnia kõigi tasandite ametiasutusi üles lisama oma eelarvesse piisavad vahendid nende eesmärkide täitmiseks; |
| --- | --- |

44.

märgib murega, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 rakendamise tegevuskavaks, soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks institutsiooniliste mehhanismide abil, õiguskaitse nõuetekohaseks kättesaadavuseks ja koduvägivalla ohvrite varjupaikade jaoks puuduvad rahalised ja inimressursid; kutsub Bosnia kõigi tasandite ametiasutusi üles lisama oma eelarvesse piisavad vahendid nende eesmärkide täitmiseks;

| 45. | taunib asjaolu, et Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused on tänaseks uurinud ja hukka mõistnud ainult piiratud arvu seksuaalse vägivallaga seotud sõjakuritegusid; märgib tõsise murega, et suur arv taoliste kuritegude toimepanijatest on kohtusüsteemist karistamatult pääsenud; märgib samuti, et Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused ei ole suutnud tagada ohvritele piisaval määral tunnistajakaitse programme; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutusi seetõttu üles tagama, et kõikidel seksuaalse vägivallaga seotud sõjakuritegude ohvritel oleks turvaline ja piisav juurdepääs kohtusüsteemile ja et kõiki sõjakuritegudega seotud juhtumeid käsitletaks kiirelt ja tõhusalt; |
| --- | --- |

45.

taunib asjaolu, et Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused on tänaseks uurinud ja hukka mõistnud ainult piiratud arvu seksuaalse vägivallaga seotud sõjakuritegusid; märgib tõsise murega, et suur arv taoliste kuritegude toimepanijatest on kohtusüsteemist karistamatult pääsenud; märgib samuti, et Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused ei ole suutnud tagada ohvritele piisaval määral tunnistajakaitse programme; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutusi seetõttu üles tagama, et kõikidel seksuaalse vägivallaga seotud sõjakuritegude ohvritel oleks turvaline ja piisav juurdepääs kohtusüsteemile ja et kõiki sõjakuritegudega seotud juhtumeid käsitletaks kiirelt ja tõhusalt;

| 46. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina valitsust üles parandama kehtivate õigusaktide järelevalvet naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas, lisades poliitikasse ja tegevuskavadesse selged eesmärgid ja määratledes selgelt rakendamise eest vastutavad riigiasutused; kutsub lisaks Bosnia ja Hertsegoviina kõigi tasandite ametiasutusi üles tegema koostööd kõikehõlmavate statistiliste andmete kogumisel soolise võrdõiguslikkuse kohta riigi kui terviku suhtes; |
| --- | --- |

46.

kutsub Bosnia ja Hertsegoviina valitsust üles parandama kehtivate õigusaktide järelevalvet naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas, lisades poliitikasse ja tegevuskavadesse selged eesmärgid ja määratledes selgelt rakendamise eest vastutavad riigiasutused; kutsub lisaks Bosnia ja Hertsegoviina kõigi tasandite ametiasutusi üles tegema koostööd kõikehõlmavate statistiliste andmete kogumisel soolise võrdõiguslikkuse kohta riigi kui terviku suhtes;

Horvaatia

| 47. | julgustab Horvaatia valitsust jätkama pärast ühinemist oma õiguslike sätete kohandamist ELi acquis communautaire’iga soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas; |
| --- | --- |

47.

julgustab Horvaatia valitsust jätkama pärast ühinemist oma õiguslike sätete kohandamist ELi acquis communautaire’iga soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas;

| 48. | kutsub Horvaatia ametiasutusi üles rakendama täielikult õigusaktid, milles sätestatakse naiste 40 % osakaal kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, parlamendi ja Euroopa Parlamendi valimisnimekirjades, võttes arvesse, et 2011. aasta parlamendivalimiste ajal ei täitnud kaks kolmandikku erakondadest seatud eesmärki; |
| --- | --- |

48.

kutsub Horvaatia ametiasutusi üles rakendama täielikult õigusaktid, milles sätestatakse naiste 40 % osakaal kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, parlamendi ja Euroopa Parlamendi valimisnimekirjades, võttes arvesse, et 2011. aasta parlamendivalimiste ajal ei täitnud kaks kolmandikku erakondadest seatud eesmärki;

| 49. | kiidab Horvaatiat soolise võrdõiguslikkuse ombudsmani büroo loomise ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse alaste meetmete teadvustamise eest, mis tuleneb nimetatud büroo nähtavusest; soovitab kõigil piirkonna riikidel kaaluda, kas nad saaksid järgida seda näidet kui head tava; julgustab Horvaatia valitsust jätkama ombudsmanide büroo rahastamist ning võtma nende soovituste kohaseid järelmeetmeid; |
| --- | --- |

49.

kiidab Horvaatiat soolise võrdõiguslikkuse ombudsmani büroo loomise ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse alaste meetmete teadvustamise eest, mis tuleneb nimetatud büroo nähtavusest; soovitab kõigil piirkonna riikidel kaaluda, kas nad saaksid järgida seda näidet kui head tava; julgustab Horvaatia valitsust jätkama ombudsmanide büroo rahastamist ning võtma nende soovituste kohaseid järelmeetmeid;

| 50. | kiidab heaks kohalikud soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavad, eriti Istria piirkonnas, kutsub Horvaatia valitsust üles edendama kõnealuste tegevuskavade vastuvõtmist ja rakendamist kogu riigis; |
| --- | --- |

50.

kiidab heaks kohalikud soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavad, eriti Istria piirkonnas, kutsub Horvaatia valitsust üles edendama kõnealuste tegevuskavade vastuvõtmist ja rakendamist kogu riigis;

| 51. | kutsub Horvaatia valitsust üles looma struktureeritud dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioonidega eelkõige ühinemisjärgset olukorda silmas pidades; |
| --- | --- |

51.

kutsub Horvaatia valitsust üles looma struktureeritud dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioonidega eelkõige ühinemisjärgset olukorda silmas pidades;

| 52. | kiidab heaks Horvaatia edusammud, mida politsei on teinud naistevastase vägivalla ja soolise diskrimineerimise nõuetekohase käsitlemise tähenduses ja millele eelnes politseiametnike sihipärane koolitamine selles valdkonnas, ja julgustab ametiasutusi neid tegevusi jätkama; juhib tähelepanu sellele, et kohtud ei käsitle juhtumeid siiski veel mitte alati nõuetekohaselt, ja kutsub ametiasutusi üles algatama tegevusi ka kohtute teadlikkuse suurendamiseks ja nende koolitamiseks; kutsub Horvaatia valitsust lisaks üles tegema soopõhise vägivalla ja diskrimineerimise ohvritele kättesaadavaks tasuta õigusabi; |
| --- | --- |

52.

kiidab heaks Horvaatia edusammud, mida politsei on teinud naistevastase vägivalla ja soolise diskrimineerimise nõuetekohase käsitlemise tähenduses ja millele eelnes politseiametnike sihipärane koolitamine selles valdkonnas, ja julgustab ametiasutusi neid tegevusi jätkama; juhib tähelepanu sellele, et kohtud ei käsitle juhtumeid siiski veel mitte alati nõuetekohaselt, ja kutsub ametiasutusi üles algatama tegevusi ka kohtute teadlikkuse suurendamiseks ja nende koolitamiseks; kutsub Horvaatia valitsust lisaks üles tegema soopõhise vägivalla ja diskrimineerimise ohvritele kättesaadavaks tasuta õigusabi;

| 53. | palub Horvaatia ametiasutustel selgitada perevägivalla eest kaitsmise riiklikus strateegias (2011–2016), milline asutus millise tegevuse eest vastutab, ja eraldama ametiasutustele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele strateegia rakendamiseks nõuetekohased rahalised vahendid; |
| --- | --- |

53.

palub Horvaatia ametiasutustel selgitada perevägivalla eest kaitsmise riiklikus strateegias (2011–2016), milline asutus millise tegevuse eest vastutab, ja eraldama ametiasutustele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele strateegia rakendamiseks nõuetekohased rahalised vahendid;

Kosovo

| 54. | kiidab heaks Kosovo Assambleele antud rolli kiita heaks, vaadata üle ja jälgida soolise võrdõiguslikkuse programmi; kutsub üles viima ellu seirearuannetest pärinevaid soovitusi; |
| --- | --- |

54.

kiidab heaks Kosovo Assambleele antud rolli kiita heaks, vaadata üle ja jälgida soolise võrdõiguslikkuse programmi; kutsub üles viima ellu seirearuannetest pärinevaid soovitusi;

| 55. | kutsub Kosovo valitsust üles edendama kogu riiki hõlmavat hädaabiliini koduvägivalla ja sooga seotud vägivalla ohvrite jaoks ning teadvustama juhtumitest teatamise ja nende käsitlemise võimalusi; |
| --- | --- |

55.

kutsub Kosovo valitsust üles edendama kogu riiki hõlmavat hädaabiliini koduvägivalla ja sooga seotud vägivalla ohvrite jaoks ning teadvustama juhtumitest teatamise ja nende käsitlemise võimalusi;

| 56. | tunnustab Kosovo valitsust selle eest, et ta paigutas soolise võrdõiguslikkuse ameti peaministri büroo alluvusse, ja kutsub valitsust üles tagama ameti tõhusam toimimine soolise võrdõiguslikkuse seaduse rakendamisel ja järelevalves ilma poliitilise sekkumiseta; |
| --- | --- |

56.

tunnustab Kosovo valitsust selle eest, et ta paigutas soolise võrdõiguslikkuse ameti peaministri büroo alluvusse, ja kutsub valitsust üles tagama ameti tõhusam toimimine soolise võrdõiguslikkuse seaduse rakendamisel ja järelevalves ilma poliitilise sekkumiseta;

| 57. | kutsub Kosovo valitsust üles looma niipea kui võimalik kavandatavat võrdse kohtlemise keskust; |
| --- | --- |

57.

kutsub Kosovo valitsust üles looma niipea kui võimalik kavandatavat võrdse kohtlemise keskust;

| 58. | kiidab Kosovot selle eest, et ta koolitas politseiametnikke käsitlema soolise vägivalla juhtumeid ning eraldas politseijaoskondades eriruumid ohvrite ja nende laste jaoks; kutsub Kosovo valitsust üles koolitama õiguskaitseametnikke samuti neid juhtumeid käsitlema ja suurendama ohvrite varjupaikade arvu ning kõnealustes varjupaikades viibimise võimalikku kestust; |
| --- | --- |

58.

kiidab Kosovot selle eest, et ta koolitas politseiametnikke käsitlema soolise vägivalla juhtumeid ning eraldas politseijaoskondades eriruumid ohvrite ja nende laste jaoks; kutsub Kosovo valitsust üles koolitama õiguskaitseametnikke samuti neid juhtumeid käsitlema ja suurendama ohvrite varjupaikade arvu ning kõnealustes varjupaikades viibimise võimalikku kestust;

| 59. | nõuab tungivalt, et Kosovo valitsus tunnustaks ja töötaks Kosovo naiste tippkohtumisel 2012. aasta oktoobris vastu võetud Pristina põhimõtete rakendamise suunas; |
| --- | --- |

59.

nõuab tungivalt, et Kosovo valitsus tunnustaks ja töötaks Kosovo naiste tippkohtumisel 2012. aasta oktoobris vastu võetud Pristina põhimõtete rakendamise suunas;

| 60. | rõhutab, et rasestumisvastaste vahendite kasutamist ning nendega varustamist ja nende kättesaadavust on vaja jätkuvalt propageerida, sest kuigi praegu kasutab niisuguseid vahendeid üha rohkem naisi, ei ole rasestumisvastaste vahendite kasutamine Kosovo naiste seas kaugeltki veel üldlevinud; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et rasestumisvastaste vahendite kasutamist ning nendega varustamist ja nende kättesaadavust on vaja jätkuvalt propageerida, sest kuigi praegu kasutab niisuguseid vahendeid üha rohkem naisi, ei ole rasestumisvastaste vahendite kasutamine Kosovo naiste seas kaugeltki veel üldlevinud;

| 61. | kutsub Kosovo valitsust üles tunnustama seksuaalvägivalla ohvreid ajavahemikul 1998–1999 toimunud konflikti ajal, lisades selle erikategooriana märtrite, invaliidide, veteranide, Kosovo Vabastusarmee liikmete, tsiviilisikutest sõjaohvrite ja nende perekondade staatust ja õigusi käsitleva seaduse nr 04/L-054 muutmise seadusesse; |
| --- | --- |

61.

kutsub Kosovo valitsust üles tunnustama seksuaalvägivalla ohvreid ajavahemikul 1998–1999 toimunud konflikti ajal, lisades selle erikategooriana märtrite, invaliidide, veteranide, Kosovo Vabastusarmee liikmete, tsiviilisikutest sõjaohvrite ja nende perekondade staatust ja õigusi käsitleva seaduse nr 04/L-054 muutmise seadusesse;

| 62. | kutsub Kosovo valitsust üles määratlema soolist võrdõiguslikkust ja diskrimineerimist käsitlevate seaduste jaoks haldusjuhendites selgelt vastavuse ja mittevastavuse näitajad, et hõlbustada nende rakendamist ja järelevalvet; palub lisaks, et valitsus koguks andmeid soolise diskrimineerimise ja vägivalla juhtumite kohta ja looks vastava riikliku registri; |
| --- | --- |

62.

kutsub Kosovo valitsust üles määratlema soolist võrdõiguslikkust ja diskrimineerimist käsitlevate seaduste jaoks haldusjuhendites selgelt vastavuse ja mittevastavuse näitajad, et hõlbustada nende rakendamist ja järelevalvet; palub lisaks, et valitsus koguks andmeid soolise diskrimineerimise ja vägivalla juhtumite kohta ja looks vastava riikliku registri;

Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik (FYROM)

| 63. | tunnustab Makedoonia valitsust ettepaneku eest võtta vastu uus töökohal seksuaalse ahistamise või töökiusamise vastane seadus, kaasa arvatud trahvid rikkujatele, ja kutsub üles ühtlustama seda ettepanekut karistusseadustikuga; kiidab heaks Makedoonia valitsuse kavatsuse muuta õigusakte, tagamaks, et mõlemad vanemad võivad võtta vanemapuhkust või perepuhkust haigete sugulaste eest hoolitsemiseks ning hiljutise tööseaduse muudatuste vastuvõtmise, et kindlustada parem õiguskaitse tööturul rasedatele või äsja sünnitanud naistele; |
| --- | --- |

63.

tunnustab Makedoonia valitsust ettepaneku eest võtta vastu uus töökohal seksuaalse ahistamise või töökiusamise vastane seadus, kaasa arvatud trahvid rikkujatele, ja kutsub üles ühtlustama seda ettepanekut karistusseadustikuga; kiidab heaks Makedoonia valitsuse kavatsuse muuta õigusakte, tagamaks, et mõlemad vanemad võivad võtta vanemapuhkust või perepuhkust haigete sugulaste eest hoolitsemiseks ning hiljutise tööseaduse muudatuste vastuvõtmise, et kindlustada parem õiguskaitse tööturul rasedatele või äsja sünnitanud naistele;

| 64. | märgib murega, et roma naised kannatavad topelt diskrimineerimise all, mille põhjused on soolised ja etnilised; kutsub Makedoonia valitsust seetõttu üles vastu võtma laiaulatuslik diskrimineerimise vastane raamistik, mis võimaldaks roma naistel oma õigusi tagada; |
| --- | --- |

64.

märgib murega, et roma naised kannatavad topelt diskrimineerimise all, mille põhjused on soolised ja etnilised; kutsub Makedoonia valitsust seetõttu üles vastu võtma laiaulatuslik diskrimineerimise vastane raamistik, mis võimaldaks roma naistel oma õigusi tagada;

| 65. | tunnustab Makedoonia ametiasutusi selle eest, et seadusesse, milles on sätestatud mõlema soo vähemalt 30 % suurune esindatus poliitilisi otsuseid tegevates organites, lisati täitmata jätmise eest heidutavad karistused; kutsub Makedoonia valitsust üles hoolikalt jälgima, kas see toob kaasa naiste vähemalt 30 % suuruse osakaalu otsuseid tegevates organites, eriti kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

65.

tunnustab Makedoonia ametiasutusi selle eest, et seadusesse, milles on sätestatud mõlema soo vähemalt 30 % suurune esindatus poliitilisi otsuseid tegevates organites, lisati täitmata jätmise eest heidutavad karistused; kutsub Makedoonia valitsust üles hoolikalt jälgima, kas see toob kaasa naiste vähemalt 30 % suuruse osakaalu otsuseid tegevates organites, eriti kohalikul tasandil;

| 66. | tunnustab Makedoonia valitsust aktiivse naisteklubi eest, mille kaudu parlamendi erinevate erakondade naisliikmed teevad koostööd, et edendada naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust, korraldades avalikke arutelusid, konverentse ja rahvusvahelisi ning muid üritusi, tehes koostööd kodanikuühiskonnaga ja tegeledes tundlike või kõrvalejäetud küsimustega, näiteks seksuaalharidus põhikoolis, koduvägivald, HIV, emakakaelavähk, vaenu õhutamine ja naiste positsioon maapiirkondades; |
| --- | --- |

66.

tunnustab Makedoonia valitsust aktiivse naisteklubi eest, mille kaudu parlamendi erinevate erakondade naisliikmed teevad koostööd, et edendada naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust, korraldades avalikke arutelusid, konverentse ja rahvusvahelisi ning muid üritusi, tehes koostööd kodanikuühiskonnaga ja tegeledes tundlike või kõrvalejäetud küsimustega, näiteks seksuaalharidus põhikoolis, koduvägivald, HIV, emakakaelavähk, vaenu õhutamine ja naiste positsioon maapiirkondades;

| 67. | märgib, et õigusliku esindaja mehhanismid tööhõive- ja sotsiaalministeeriumi võrdsete võimaluste osakonnas, mis vastutab õigusnõustamise eest naiste ja meeste ebavõrdse kohtlemise juhtumite korral, ei toimi nõuetekohaselt; kutsub Makedoonia valitsust üles võtma meetmeid nende mehhanismide toimimise parandamiseks; |
| --- | --- |

67.

märgib, et õigusliku esindaja mehhanismid tööhõive- ja sotsiaalministeeriumi võrdsete võimaluste osakonnas, mis vastutab õigusnõustamise eest naiste ja meeste ebavõrdse kohtlemise juhtumite korral, ei toimi nõuetekohaselt; kutsub Makedoonia valitsust üles võtma meetmeid nende mehhanismide toimimise parandamiseks;

| 68. | märgib murega, et soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavasid ja strateegiaid rakendatakse killustatult ja jõupingutused ei ole kõikjal kooskõlastatud; palub Makedoonia valitsusel suurendada soolise võrdõiguslikkuse osakonna käsutuses olevaid rahalisi ja inimressursse, samuti tagada võrdsete võimaluste koordinaatorite ametissenimetamine ja tõhus toimimine riiklikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

68.

märgib murega, et soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavasid ja strateegiaid rakendatakse killustatult ja jõupingutused ei ole kõikjal kooskõlastatud; palub Makedoonia valitsusel suurendada soolise võrdõiguslikkuse osakonna käsutuses olevaid rahalisi ja inimressursse, samuti tagada võrdsete võimaluste koordinaatorite ametissenimetamine ja tõhus toimimine riiklikul ja kohalikul tasandil;

| 69. | kiidab heaks edusammud soopõhise vägivalla tõkestamisel, mis väljenduvad muu hulgas avalduste suurenemises tänu teadlikkuse suurendamise kampaaniatele, samuti spetsialiseerunud politseiametnike koolitamises ja asutustevahelises kokkuleppes protokollide kohta avalduste käsitlemisel; märgib siiski murega, et varjupaikade arv koduvägivalla ja teiste soopõhise vägivalla vormide ohvrite jaoks ei ole piisav; |
| --- | --- |

69.

kiidab heaks edusammud soopõhise vägivalla tõkestamisel, mis väljenduvad muu hulgas avalduste suurenemises tänu teadlikkuse suurendamise kampaaniatele, samuti spetsialiseerunud politseiametnike koolitamises ja asutustevahelises kokkuleppes protokollide kohta avalduste käsitlemisel; märgib siiski murega, et varjupaikade arv koduvägivalla ja teiste soopõhise vägivalla vormide ohvrite jaoks ei ole piisav;

| 70. | kutsub Makedoonia valitsust üles kaotama naiste jaoks praegu kehtivad kultuurilised ja rahalised takistused rasestumisvastaste vahendite kättesaadavuse osas; |
| --- | --- |

70.

kutsub Makedoonia valitsust üles kaotama naiste jaoks praegu kehtivad kultuurilised ja rahalised takistused rasestumisvastaste vahendite kättesaadavuse osas;

Montenegro

| 71. | märgib murega, et naiste osakaal poliitiliste otsuste langetamisel on viimaste aastakümnete jooksul vaevu suurenenud; kutsub Montenegro valitsust üles reformima selle valdkonna õigusakte ja tagama nende järgimine; |
| --- | --- |

71.

märgib murega, et naiste osakaal poliitiliste otsuste langetamisel on viimaste aastakümnete jooksul vaevu suurenenud; kutsub Montenegro valitsust üles reformima selle valdkonna õigusakte ja tagama nende järgimine;

| 72. | kutsub Montenegro valitsust üles suurendama soolise võrdõiguslikkuse osakonnale kättesaadavaid rahalisi ja inimressursse ning tugevdama soolist võrdõiguslikkust edendava institutsioonilise õigusraamistiku ja soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava rakendamist; |
| --- | --- |

72.

kutsub Montenegro valitsust üles suurendama soolise võrdõiguslikkuse osakonnale kättesaadavaid rahalisi ja inimressursse ning tugevdama soolist võrdõiguslikkust edendava institutsioonilise õigusraamistiku ja soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava rakendamist;

| 73. | tunnustab Montenegro valitsust uue soolise võrdõiguslikkuse saavutamise riikliku tegevuskava koostamise eest koostöös kodanikuühiskonnaga ning strateegiliste ja tegevuseesmärkide lisamise eest sellesse kavasse; kutsub valitsust üles eraldama selle rakendamiseks piisavad inim- ja rahalised ressursid ning kehtestama raamistiku koostöö jätkamiseks kodanikuühiskonnaga rakendamisetapil; |
| --- | --- |

73.

tunnustab Montenegro valitsust uue soolise võrdõiguslikkuse saavutamise riikliku tegevuskava koostamise eest koostöös kodanikuühiskonnaga ning strateegiliste ja tegevuseesmärkide lisamise eest sellesse kavasse; kutsub valitsust üles eraldama selle rakendamiseks piisavad inim- ja rahalised ressursid ning kehtestama raamistiku koostöö jätkamiseks kodanikuühiskonnaga rakendamisetapil;

| 74. | avaldab heameelt soolise võrdõiguslikkuse alaste meetmete kaasamise üle Montenegro ELiga ühinemise reformiprogrammi; nõuab, et Montenegro valitsus seaks prioriteediks meetmed, millega rakendada soolise võrdõiguslikkuse sätteid 23. peatüki „Kohtusüsteem ja põhiõigused” alastes ühinemisläbirääkimistes ning teistes asjaomastes peatükkides, sh 19. peatükk „Sotsiaalpoliitika ja tööhõive”, 24. peatükk „Õigus, vabadus ja turvalisus” ning 18. peatükk „Statistika”; |
| --- | --- |

74.

avaldab heameelt soolise võrdõiguslikkuse alaste meetmete kaasamise üle Montenegro ELiga ühinemise reformiprogrammi; nõuab, et Montenegro valitsus seaks prioriteediks meetmed, millega rakendada soolise võrdõiguslikkuse sätteid 23. peatüki „Kohtusüsteem ja põhiõigused” alastes ühinemisläbirääkimistes ning teistes asjaomastes peatükkides, sh 19. peatükk „Sotsiaalpoliitika ja tööhõive”, 24. peatükk „Õigus, vabadus ja turvalisus” ning 18. peatükk „Statistika”;

| 75. | tunnustab Montenegro valitsust koduvägivallaga tegelemisel tehtud edusammude eest, mille aluseks on käitumisjuhendi vastuvõtmine asutuste kooskõlastatud vastuse menetluste kohta; märgib siiski murega, et koduvägivald on Montenegros endiselt suur probleem, ja kutsub valitsust üles eraldama piisavad vahendid ja tegema piisavaid jõupingutusi asjaomaste õigusaktide ja käitumisjuhendi rakendamiseks, riikliku hädaabiliini kasutuselevõtuks ja andmete kogumiseks; |
| --- | --- |

75.

tunnustab Montenegro valitsust koduvägivallaga tegelemisel tehtud edusammude eest, mille aluseks on käitumisjuhendi vastuvõtmine asutuste kooskõlastatud vastuse menetluste kohta; märgib siiski murega, et koduvägivald on Montenegros endiselt suur probleem, ja kutsub valitsust üles eraldama piisavad vahendid ja tegema piisavaid jõupingutusi asjaomaste õigusaktide ja käitumisjuhendi rakendamiseks, riikliku hädaabiliini kasutuselevõtuks ja andmete kogumiseks;

| 76. | märgib murega, et soopõhise diskrimineerimise ja vägivalla kohta esitatakse vähe kaebusi; kutsub Montenegro valitsust üles tegema vajalikke investeeringuid, et suurendada teadlikkust naiste õiguste kohta, kehtivate õigusaktide kohta vägivalla vastu võitlemiseks ning võimaluste kohta teatada rikkumistest ja nendega tegeleda; |
| --- | --- |

76.

märgib murega, et soopõhise diskrimineerimise ja vägivalla kohta esitatakse vähe kaebusi; kutsub Montenegro valitsust üles tegema vajalikke investeeringuid, et suurendada teadlikkust naiste õiguste kohta, kehtivate õigusaktide kohta vägivalla vastu võitlemiseks ning võimaluste kohta teatada rikkumistest ja nendega tegeleda;

| 77. | kiidab heaks Montenegro parlamendi jõupingutused soolise võrdõiguslikkuse alaste õigusaktide rakendamise metoodiliseks uurimiseks; |
| --- | --- |

77.

kiidab heaks Montenegro parlamendi jõupingutused soolise võrdõiguslikkuse alaste õigusaktide rakendamise metoodiliseks uurimiseks;

Serbia

| 78. | kutsub Serbia valitsust üles rakendama riiklikku integratsiooniprogrammi, tugevdades selleks mehhanisme, millega jälgida diskrimineerimist keelavate õigusaktide rakendamist ja parandada soolise võrdõiguslikkusega tegelevate organite – kaasa arvatud võrdõiguslikkuse kaitse voliniku ja ombudsmani asetäitja soolise võrdõiguslikkuse alal – haldussuutlikkust; |
| --- | --- |

78.

kutsub Serbia valitsust üles rakendama riiklikku integratsiooniprogrammi, tugevdades selleks mehhanisme, millega jälgida diskrimineerimist keelavate õigusaktide rakendamist ja parandada soolise võrdõiguslikkusega tegelevate organite – kaasa arvatud võrdõiguslikkuse kaitse voliniku ja ombudsmani asetäitja soolise võrdõiguslikkuse alal – haldussuutlikkust;

| 79. | tunnustab Serbia valitsust valimisjuhendi eest, milles sätestatakse, et parlamendi valimisnimekirjades peab iga kolmas kandidaat olema alaesindatud soost, ja selle täieliku rakendamise eest, mille tulemuseks on, et 34 % parlamendisaadikutest on naised; |
| --- | --- |

79.

tunnustab Serbia valitsust valimisjuhendi eest, milles sätestatakse, et parlamendi valimisnimekirjades peab iga kolmas kandidaat olema alaesindatud soost, ja selle täieliku rakendamise eest, mille tulemuseks on, et 34 % parlamendisaadikutest on naised;

| 80. | kutsub Serbia valitsust üles tõhusamalt koolitama politsei ja kohtute õiguskaitseametnikke teadvustama ja nõuetekohaselt käsitlema soolise diskrimineerimise ja vägivalla juhtumeid, tegema tasuta õigusabi ohvritele kättesaadavaks ja tegelema üldise probleemiga, milleks on kohtus pooleliolevad kohtuasjad; |
| --- | --- |

80.

kutsub Serbia valitsust üles tõhusamalt koolitama politsei ja kohtute õiguskaitseametnikke teadvustama ja nõuetekohaselt käsitlema soolise diskrimineerimise ja vägivalla juhtumeid, tegema tasuta õigusabi ohvritele kättesaadavaks ja tegelema üldise probleemiga, milleks on kohtus pooleliolevad kohtuasjad;

| 81. | tunnustab koduvägivalla tõkestamisel tehtud edusammude eest, mille aluseks on üldprotokolli vastuvõtmine koostöömenetluste kohta koduvägivalla ja partnerlussuhetes esineva vägivalla olukordades, telefoni abiliini kasutuselevõtt ja uue varjupaiga avamine; märgib siiski, et koduvägivald on Serbias endiselt suur probleem; kutsub valitsust üles eraldama piisavad vahendid ja tegema piisavaid jõupingutusi õigusaktide ja protokolli rakendamiseks, juhtumitest teatamise edendamiseks ja teabe ja andmete kogumiseks ja jagamiseks asutuste, ametite ja kodanikuühiskonna naisorganisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

81.

tunnustab koduvägivalla tõkestamisel tehtud edusammude eest, mille aluseks on üldprotokolli vastuvõtmine koostöömenetluste kohta koduvägivalla ja partnerlussuhetes esineva vägivalla olukordades, telefoni abiliini kasutuselevõtt ja uue varjupaiga avamine; märgib siiski, et koduvägivald on Serbias endiselt suur probleem; kutsub valitsust üles eraldama piisavad vahendid ja tegema piisavaid jõupingutusi õigusaktide ja protokolli rakendamiseks, juhtumitest teatamise edendamiseks ja teabe ja andmete kogumiseks ja jagamiseks asutuste, ametite ja kodanikuühiskonna naisorganisatsioonide vahel;

| 82. | kiidab Serbia valitsust ja parlamenti tiheda koostöö eest kodanikuühiskonna organisatsioonidega ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 rakendamise ulatusliku tegevuskava kavandamisel ja järelevalvel; kutsub valitsust üles tagama selle rakendamiseks piisavad inim- ja rahalised ressursid; |
| --- | --- |

82.

kiidab Serbia valitsust ja parlamenti tiheda koostöö eest kodanikuühiskonna organisatsioonidega ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 rakendamise ulatusliku tegevuskava kavandamisel ja järelevalvel; kutsub valitsust üles tagama selle rakendamiseks piisavad inim- ja rahalised ressursid;

| 83. | kutsub Serbia ametiasutusi üles parandama koostööd soolise võrdõiguslikkusega tegelevate kodanikuühiskonna organisatsioonidega, eriti kohalikul tasandil, ning kohalike omavalitsuste ja kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel soolist võrdõiguslikkust ja soopõhist vägivalda käsitlevate õigusaktide ja poliitika koostamisel, rakendamisel ja järelevalvel ning eraldama struktuurifondidest vahendeid soopõhise vägivallaga tegelevate organisatsioonide tööks; |
| --- | --- |

83.

kutsub Serbia ametiasutusi üles parandama koostööd soolise võrdõiguslikkusega tegelevate kodanikuühiskonna organisatsioonidega, eriti kohalikul tasandil, ning kohalike omavalitsuste ja kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel soolist võrdõiguslikkust ja soopõhist vägivalda käsitlevate õigusaktide ja poliitika koostamisel, rakendamisel ja järelevalvel ning eraldama struktuurifondidest vahendeid soopõhise vägivallaga tegelevate organisatsioonide tööks;

o

o o

| 84. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja ühinemisläbirääkimisi pidavate Balkani riikide valitsustele. |
| --- | --- |

84.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja ühinemisläbirääkimisi pidavate Balkani riikide valitsustele.

---

(1)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta järelduste lisa.

(2)  EÜT C 59, 23.2.2001, lk 258.

(3)  ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 247.

(4)  ELT C 348 E, 21.12.2010, lk 11.

(5)  ELT C 21 E, 28.1.2010, lk 8.

(6)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 112.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/33 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/33

---

P7_TA(2013)0203

ELi harta: ühesugused tingimused meediavabaduse tagamiseks kõikjal ELis

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon ELi harta ja ühesuguste tingimuste kohta meediavabaduse tagamiseks kõikjal ELis (2011/2246(INI))

(2016/C 055/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 19, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 19 ja UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 19, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 19 ja UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 10, Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendeid, Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee ja Parlamentaarse Assamblee deklaratsioone, soovitusi ja resolutsioone ning Veneetsia komisjoni ja Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku dokumente, mis käsitlevad sõna-, teabe- ja meediavabadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 10, Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendeid, Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee ja Parlamentaarse Assamblee deklaratsioone, soovitusi ja resolutsioone ning Veneetsia komisjoni ja Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku dokumente, mis käsitlevad sõna-, teabe- ja meediavabadust,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11, Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 7 ja 9–12, aluslepingu artikleid, mis käsitlevad asutamisõigust, teenuste osutamise vabadust, isikute ja kaupade vaba liikumist, konkurentsi ja riigiabi, ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 167 (kultuur), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11, Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 7 ja 9–12, aluslepingu artikleid, mis käsitlevad asutamisõigust, teenuste osutamise vabadust, isikute ja kaupade vaba liikumist, konkurentsi ja riigiabi, ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 167 (kultuur),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule lisatud liikmesriikide avalik-õiguslikku ringhäälingut käsitlevat protokolli, mida tuntakse kui Amsterdami lepingu protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule lisatud liikmesriikide avalik-õiguslikku ringhäälingut käsitlevat protokolli, mida tuntakse kui Amsterdami lepingu protokolli,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (1),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti massiteabevahendite mitmekesisuse kohta Euroopa Liidu liikmesriikides (SEC(2007)0032), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti massiteabevahendite mitmekesisuse kohta Euroopa Liidu liikmesriikides (SEC(2007)0032),

| — | võttes arvesse Euroopa meediavabaduse hartat (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa meediavabaduse hartat (2),

| — | võttes arvesse meediavabadust ja -pluralismi käsitleva kõrgetasemelise töörühma loomist Euroopa Komisjonis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse meediavabadust ja -pluralismi käsitleva kõrgetasemelise töörühma loomist Euroopa Komisjonis,

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2002. aasta resolutsiooni meedia koondumise kohta (3), 4. septembri 2003. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2002) (4), 4. septembri 2003. aasta resolutsiooni piirideta televisiooni kohta (5), 6. septembri 2005. aasta resolutsiooni direktiivi 89/552/EMÜ („Piirideta televisioon”) artiklite 4 ja 5 kohaldamise kohta, muudetud direktiiviga 97/36/EÜ, ajavahemikuks 2001–2002 (6), 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni sõna- ja teabevabaduse (põhiõiguste harta artikli 11 lõige 2) rikkumise ohu kohta ELis ja eelkõige Itaalias (7), 25. septembri 2008. aasta direktiivi meediakanalite koondumise ja meedia pluralismi kohta Euroopa Liidus (8), 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni digitaalajastu avalik-õigusliku ringhäälingu ja duaalsüsteemi tuleviku kohta (9) ning 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Ungari meediaseaduse kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2002. aasta resolutsiooni meedia koondumise kohta (3), 4. septembri 2003. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2002) (4), 4. septembri 2003. aasta resolutsiooni piirideta televisiooni kohta (5), 6. septembri 2005. aasta resolutsiooni direktiivi 89/552/EMÜ („Piirideta televisioon”) artiklite 4 ja 5 kohaldamise kohta, muudetud direktiiviga 97/36/EÜ, ajavahemikuks 2001–2002 (6), 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni sõna- ja teabevabaduse (põhiõiguste harta artikli 11 lõige 2) rikkumise ohu kohta ELis ja eelkõige Itaalias (7), 25. septembri 2008. aasta direktiivi meediakanalite koondumise ja meedia pluralismi kohta Euroopa Liidus (8), 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni digitaalajastu avalik-õigusliku ringhäälingu ja duaalsüsteemi tuleviku kohta (9) ning 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Ungari meediaseaduse kohta (10),

| — | võttes arvesse käimasolevat Euroopa meediapluralismi algatust (11), mis on Euroopa Komisjonis registreeritud ja mille eesmärk on kaitsta meedia pluralismi, ühtlustades osaliselt riiklikud eeskirjad, mis käsitlevad meedia omandisuhteid ja läbipaistvust, huvide konflikte poliitiliste ametitega ja meedia järelevalveasutuste sõltumatust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse käimasolevat Euroopa meediapluralismi algatust (11), mis on Euroopa Komisjonis registreeritud ja mille eesmärk on kaitsta meedia pluralismi, ühtlustades osaliselt riiklikud eeskirjad, mis käsitlevad meedia omandisuhteid ja läbipaistvust, huvide konflikte poliitiliste ametitega ja meedia järelevalveasutuste sõltumatust,

| — | võttes arvesse audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi põhjendusi 8 ja 94, milles märgitakse, et liikmesriikidel tuleb hoiduda mis tahes sammudest, mis tekitaksid valitsevat seisundit või piiraksid pluralismi, ning võimaldada sõltumatutel reguleerivatel asutustel töötada läbipaistvalt ja erapooletult, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi põhjendusi 8 ja 94, milles märgitakse, et liikmesriikidel tuleb hoiduda mis tahes sammudest, mis tekitaksid valitsevat seisundit või piiraksid pluralismi, ning võimaldada sõltumatutel reguleerivatel asutustel töötada läbipaistvalt ja erapooletult,

| — | võttes arvesse OSCE ja eelkõige OSCE meediavabaduse esindaja tehtud tööd meediavabaduse valdkonnas, sellega seotud aruandeid ja 6. novembril 2012 kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni korraldatud meediavabaduse teemalisel kuulamisel esitatud videokõnet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE ja eelkõige OSCE meediavabaduse esindaja tehtud tööd meediavabaduse valdkonnas, sellega seotud aruandeid ja 6. novembril 2012 kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni korraldatud meediavabaduse teemalisel kuulamisel esitatud videokõnet,

| — | võttes arvesse valitsusväliste organisatsioonide avaldatud meediateemalisi aruandeid, sh Piirideta Reporterite (Reporters Without Borders) pressivabaduse indekseid ja Freedom House’i pressivabaduse aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsusväliste organisatsioonide avaldatud meediateemalisi aruandeid, sh Piirideta Reporterite (Reporters Without Borders) pressivabaduse indekseid ja Freedom House’i pressivabaduse aruannet,

| — | võttes arvesse meediaga seotud teemade kohta tehtud uurimusi, mille on avaldanud Euroopa Parlament (12) ning Euroopa Ülikool-Instituudi meediapluralismi ja meediavabaduse keskus (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse meediaga seotud teemade kohta tehtud uurimusi, mille on avaldanud Euroopa Parlament (12) ning Euroopa Ülikool-Instituudi meediapluralismi ja meediavabaduse keskus (13),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 2007. aastal tellitud ja 2009. aastal avaldatud sõltumatut uuringut „Liikmesriikides valitseva meediapluralismi näitajad. Riskipõhine käsitlus” (14), milles meedia vaatlusvahend on määratletud näitajatega, mis viitavad ohule meedia pluralismile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 2007. aastal tellitud ja 2009. aastal avaldatud sõltumatut uuringut „Liikmesriikides valitseva meediapluralismi näitajad. Riskipõhine käsitlus” (14), milles meedia vaatlusvahend on määratletud näitajatega, mis viitavad ohule meedia pluralismile,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A7-0117/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A7-0117/2013),

| A. | arvestades, et meedial on demokraatlikes riikides oluline avaliku järelevalve roll, sest meedia võimaldab kodanikel kasutada oma õigust saada teavet ning kontrollida ja anda hinnanguid võimu- või mõjupositsioonidel olevate isikute tegevusele ja otsustele, eriti kui on tegemist valimisdebattidega; arvestades, et meedial võib olla oma osa ka avaliku diskussiooni algatamisel, milleks nad kasutavad teabe jagamise üle otsustamisest tulenevaid ametivolitusi, toimides seega arvamuste kujundajana; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et meedial on demokraatlikes riikides oluline avaliku järelevalve roll, sest meedia võimaldab kodanikel kasutada oma õigust saada teavet ning kontrollida ja anda hinnanguid võimu- või mõjupositsioonidel olevate isikute tegevusele ja otsustele, eriti kui on tegemist valimisdebattidega; arvestades, et meedial võib olla oma osa ka avaliku diskussiooni algatamisel, milleks nad kasutavad teabe jagamise üle otsustamisest tulenevaid ametivolitusi, toimides seega arvamuste kujundajana;

| B. | arvestades, et sõnavabadus avalikus sfääris kujundab juba iseenesest demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid ning on lahutamatult seotud selle olemasolu ja püsimisega; arvestades, et vaba ja sõltumatu meedia ning vaba infovahetus täidavad otsustavat rolli mittedemokraatlikes režiimides toimuvates demokraatlikes muutustes ja et komisjonil palutakse tähelepanelikult jälgida meediavabaduse ja -pluralismi olukorda ühinemisläbirääkimisi pidavates riikides ning pöörata piisavalt tähelepanu vaba meedia rollile demokraatia edendamisel kogu maailmas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sõnavabadus avalikus sfääris kujundab juba iseenesest demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid ning on lahutamatult seotud selle olemasolu ja püsimisega; arvestades, et vaba ja sõltumatu meedia ning vaba infovahetus täidavad otsustavat rolli mittedemokraatlikes režiimides toimuvates demokraatlikes muutustes ja et komisjonil palutakse tähelepanelikult jälgida meediavabaduse ja -pluralismi olukorda ühinemisläbirääkimisi pidavates riikides ning pöörata piisavalt tähelepanu vaba meedia rollile demokraatia edendamisel kogu maailmas;

| C. | arvestades, et meediavabadus on nurgakiviks aluslepingutes loetletud väärtustele, sh demokraatiale, pluralismile ja vähemuste õiguste austamisele; arvestades, et nende ajalugu nn ajakirjandusvabaduse nime all on osa demokraatlike ideede progressist ja Euroopa ideaali arengust ajaloos; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et meediavabadus on nurgakiviks aluslepingutes loetletud väärtustele, sh demokraatiale, pluralismile ja vähemuste õiguste austamisele; arvestades, et nende ajalugu nn ajakirjandusvabaduse nime all on osa demokraatlike ideede progressist ja Euroopa ideaali arengust ajaloos;

| D. | arvestades, et meediavabadus, pluralism ja sõltumatu ajakirjandus on meediategevuse olemasolu põhilised elemendid kogu Euroopa Liidus, eeskätt ühtsel turul; arvestades, et seega on igasugused põhjendamatud piirangud meediavabadusele, pluralismile ja ajakirjanduse sõltumatusele ühtlasi piirangud arvamusvabadusele ning majanduslikule vabadusele; arvestades, et ajakirjanikud peaksid olema vabad omanike, juhtide ja valitsuste survest, samuti finantsilisest survestamisest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et meediavabadus, pluralism ja sõltumatu ajakirjandus on meediategevuse olemasolu põhilised elemendid kogu Euroopa Liidus, eeskätt ühtsel turul; arvestades, et seega on igasugused põhjendamatud piirangud meediavabadusele, pluralismile ja ajakirjanduse sõltumatusele ühtlasi piirangud arvamusvabadusele ning majanduslikule vabadusele; arvestades, et ajakirjanikud peaksid olema vabad omanike, juhtide ja valitsuste survest, samuti finantsilisest survestamisest;

| E. | arvestades, et autonoomne ja tugev avalik sfäär, mis põhineb sõltumatul ja pluralistlikul meedial, kujutab endast põhilist keskkonda, kus saavad edeneda kodanikuühiskonna kollektiivsed vabadused, nagu kogunemisvabadus, samuti individuaalsed õigused, nagu sõnavabadus ja teabele juurdepääsu vabadus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et autonoomne ja tugev avalik sfäär, mis põhineb sõltumatul ja pluralistlikul meedial, kujutab endast põhilist keskkonda, kus saavad edeneda kodanikuühiskonna kollektiivsed vabadused, nagu kogunemisvabadus, samuti individuaalsed õigused, nagu sõnavabadus ja teabele juurdepääsu vabadus;

| F. | arvestades, et kodanike õigust sõna- ja teabevabadusele saab tagada üksnes meediavabaduse ja massiteabevahendite pluralismi tingimustes, mille puhul ajakirjanikud ja massiteabevahendid saavad kasutada oma õigust ja kohustust teavitada kodanikke õiglaselt ja neutraalselt ning anda erapooletult aru üldsusele huvipakkuvatest sündmustest ja otsustest; arvestades, et kõigil ühiskonnaliikmetel on õigus väljendada oma vaateid demokraatlikul ja rahumeelsel viisil; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kodanike õigust sõna- ja teabevabadusele saab tagada üksnes meediavabaduse ja massiteabevahendite pluralismi tingimustes, mille puhul ajakirjanikud ja massiteabevahendid saavad kasutada oma õigust ja kohustust teavitada kodanikke õiglaselt ja neutraalselt ning anda erapooletult aru üldsusele huvipakkuvatest sündmustest ja otsustest; arvestades, et kõigil ühiskonnaliikmetel on õigus väljendada oma vaateid demokraatlikul ja rahumeelsel viisil;

| G. | arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus on otsustanud, et inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklist 10, mille sätted sarnanevad Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 11 sätetega, mis on osa ühenduse õigustikust, tuleneb liikmesriikide jaoks massiteabevahendite pluralismi tagamise positiivne kohustus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus on otsustanud, et inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklist 10, mille sätted sarnanevad Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 11 sätetega, mis on osa ühenduse õigustikust, tuleneb liikmesriikide jaoks massiteabevahendite pluralismi tagamise positiivne kohustus;

| H. | arvestades, et teave ületab tänu oma olemusele ja eriti viimaste aastakümnete tehnoloogilistele muutustele geograafilised piirid ning täidab olulist rolli välismaal elavate rahvuskogukondade informeerimisel, samuti annab vahendid, mis võimaldavad vastastikust mõistmist piirideüleselt ja riikide vahel; arvestades, et meedia – sh veebis, kuid mitte ainult – on omandanud ülemaailmse iseloomu, millest sõltuvad nüüd avalikkuse, eeskätt infotarbijate ootused ja vajadused; arvestades, et muutused meediakeskkonnas ja kommunikatsioonitehnoloogiates on põhjalikult ümber kujundanud nii infovahetusruumi kui ka selle, kuidas inimesi teavitatakse ja kuidas kujundatakse avalikku arvamust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et teave ületab tänu oma olemusele ja eriti viimaste aastakümnete tehnoloogilistele muutustele geograafilised piirid ning täidab olulist rolli välismaal elavate rahvuskogukondade informeerimisel, samuti annab vahendid, mis võimaldavad vastastikust mõistmist piirideüleselt ja riikide vahel; arvestades, et meedia – sh veebis, kuid mitte ainult – on omandanud ülemaailmse iseloomu, millest sõltuvad nüüd avalikkuse, eeskätt infotarbijate ootused ja vajadused; arvestades, et muutused meediakeskkonnas ja kommunikatsioonitehnoloogiates on põhjalikult ümber kujundanud nii infovahetusruumi kui ka selle, kuidas inimesi teavitatakse ja kuidas kujundatakse avalikku arvamust;

| I. | arvestades, et üleeuroopaline avalik sfäär, mis põhineb meediavabaduse ja pluralismi jätkuval ja katkematul järgimisel, on otsustava tähtsusega element liidu integratsiooniprotsessis vastavalt aluslepingutes sätestatud väärtustele, ELi institutsioonide vastutusele ja Euroopa demokraatia arengule, näiteks seoses Euroopa Parlamendi valimistega; arvestades, et aktiivne, konkurentsivõimeline ja pluralistlik (nii trüki- kui ka audiovisuaalne) meediamaastik stimuleerib kodanike osalemist avalikes aruteludes, mis on demokraatliku süsteemi korralikuks toimimiseks väga oluline; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et üleeuroopaline avalik sfäär, mis põhineb meediavabaduse ja pluralismi jätkuval ja katkematul järgimisel, on otsustava tähtsusega element liidu integratsiooniprotsessis vastavalt aluslepingutes sätestatud väärtustele, ELi institutsioonide vastutusele ja Euroopa demokraatia arengule, näiteks seoses Euroopa Parlamendi valimistega; arvestades, et aktiivne, konkurentsivõimeline ja pluralistlik (nii trüki- kui ka audiovisuaalne) meediamaastik stimuleerib kodanike osalemist avalikes aruteludes, mis on demokraatliku süsteemi korralikuks toimimiseks väga oluline;

| J. | arvestades, et valitsusvälised organisatsioonid, meediavabadust jälgivad ühingud, Euroopa Nõukogu ja OSCE ning ka Euroopa Parlament oma uuringutes ja resolutsioonides on kirjeldanud ohtusid, mida valitsused, sh Euroopa Liidu liikmesriikide valitsused, vabale ja sõltumatule meediale kujutavad, ning nende ohtude eest hoiatanud (15); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et valitsusvälised organisatsioonid, meediavabadust jälgivad ühingud, Euroopa Nõukogu ja OSCE ning ka Euroopa Parlament oma uuringutes ja resolutsioonides on kirjeldanud ohtusid, mida valitsused, sh Euroopa Liidu liikmesriikide valitsused, vabale ja sõltumatule meediale kujutavad, ning nende ohtude eest hoiatanud (15);

| K. | arvestades, et Euroopa Nõukogu ja OSCE on käsitlenud kommunikatsiooni demokraatlikku ja inimmõõdet üksikasjalistes deklaratsioonides, resolutsioonides, soovitustes, arvamustes ja aruannetes meediavabaduse, massiteabevahendite mitmekesisuse ja koondumise kohta, luues selles valdkonnas ulatusliku ühtsete üleeuroopaliste miinimumstandardite kogumi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Nõukogu ja OSCE on käsitlenud kommunikatsiooni demokraatlikku ja inimmõõdet üksikasjalistes deklaratsioonides, resolutsioonides, soovitustes, arvamustes ja aruannetes meediavabaduse, massiteabevahendite mitmekesisuse ja koondumise kohta, luues selles valdkonnas ulatusliku ühtsete üleeuroopaliste miinimumstandardite kogumi;

| L. | arvestades, et Euroopa Liit on võtnud endale ülesandeks kaitsta ja edendada massiteabevahendite mitmekesisust kui teabe- ja sõnavabaduse olulist eeldust, mis on kodanike aktiivsuse ja osalusdemokraatia jaoks väga olulised tähised, nagu on sätestatud põhiõiguste harta artiklis 11; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Liit on võtnud endale ülesandeks kaitsta ja edendada massiteabevahendite mitmekesisust kui teabe- ja sõnavabaduse olulist eeldust, mis on kodanike aktiivsuse ja osalusdemokraatia jaoks väga olulised tähised, nagu on sätestatud põhiõiguste harta artiklis 11;

| M. | arvestades, et meediavabadus on üks kriteeriumitest, mille alusel hinnatakse kandidaatriikide valmidust ühineda ELiga Kopenhaageni kriteeriumite alusel, samuti üks põhimõtetest, mida EL edendab oma välispoliitikas; arvestades, et EL ja selle liikmesriigid peaksid järelikult andma ise head eeskuju, tagades nii usaldusväärsuse ja sidususe; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et meediavabadus on üks kriteeriumitest, mille alusel hinnatakse kandidaatriikide valmidust ühineda ELiga Kopenhaageni kriteeriumite alusel, samuti üks põhimõtetest, mida EL edendab oma välispoliitikas; arvestades, et EL ja selle liikmesriigid peaksid järelikult andma ise head eeskuju, tagades nii usaldusväärsuse ja sidususe;

| N. | arvestades, et parlament on korduvalt väljendanud muret meediavabaduse, massiteabevahendite mitmekesisuse ja nende koondumise pärast ning on palunud komisjonil kui aluslepingute täitmise järelevalvajal võtta asjakohaseid meetmeid, muu hulgas esitades vastavasisulisi seadusandlikke ettepanekuid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et parlament on korduvalt väljendanud muret meediavabaduse, massiteabevahendite mitmekesisuse ja nende koondumise pärast ning on palunud komisjonil kui aluslepingute täitmise järelevalvajal võtta asjakohaseid meetmeid, muu hulgas esitades vastavasisulisi seadusandlikke ettepanekuid;

| O. | arvestades, et 16. jaanuaril 2007. aastal algatas komisjon nn kolmeetapilise lähenemisviisi, mis hõlmas komisjoni talituste töödokumenti massiteabevahendite mitmekesisuse kohta, sõltumatut uurimust massiteabevahendite mitmekesisuse kohta ELi liikmesriikides koos näitajatega massiteabevahendite mitmekesisuse hindamiseks ja potentsiaalsete ohtude tuvastamiseks ELi liikmesriikides (avaldati 2007) ning komisjoni teatist massiteabevahendite mitmekesisuse näitajate kohta ELi liikmesriikides (avaldati 2008), millele järgnes avalik arutelu (16); arvestades, et sõltumatus uurimuses väljatöötatud meediapluralismi seirevahendit ei ole veel rakendatud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 16. jaanuaril 2007. aastal algatas komisjon nn kolmeetapilise lähenemisviisi, mis hõlmas komisjoni talituste töödokumenti massiteabevahendite mitmekesisuse kohta, sõltumatut uurimust massiteabevahendite mitmekesisuse kohta ELi liikmesriikides koos näitajatega massiteabevahendite mitmekesisuse hindamiseks ja potentsiaalsete ohtude tuvastamiseks ELi liikmesriikides (avaldati 2007) ning komisjoni teatist massiteabevahendite mitmekesisuse näitajate kohta ELi liikmesriikides (avaldati 2008), millele järgnes avalik arutelu (16); arvestades, et sõltumatus uurimuses väljatöötatud meediapluralismi seirevahendit ei ole veel rakendatud;

| P. | arvestades, et komisjon katkestas kahjuks selle lähenemisviisi, sest teatist ei avaldatud ja avalikku arutelu ei algatatud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et komisjon katkestas kahjuks selle lähenemisviisi, sest teatist ei avaldatud ja avalikku arutelu ei algatatud;

| Q. | arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumisega on põhiõiguste harta muutunud siduvaks; arvestades, et harta on esimene rahvusvaheline dokument, milles on selgelt kirjas, et massiteabevahendite vabadust ja mitmekesisust austatakse (artikli 11 lõige 2); arvestades, et aluslepingud annavad ELile õiguse ja pädevuse tagada, et Euroopa Liidus kaitstakse kõiki põhiõigusi, eelkõige ELi lepingu artiklite 2 ja 7 alusel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumisega on põhiõiguste harta muutunud siduvaks; arvestades, et harta on esimene rahvusvaheline dokument, milles on selgelt kirjas, et massiteabevahendite vabadust ja mitmekesisust austatakse (artikli 11 lõige 2); arvestades, et aluslepingud annavad ELile õiguse ja pädevuse tagada, et Euroopa Liidus kaitstakse kõiki põhiõigusi, eelkõige ELi lepingu artiklite 2 ja 7 alusel;

| R. | arvestades, et liikmesriigid on kohustatud pidevalt edendama ja kaitsma arvamus-, sõna-, teabe- ja meediavabadust, sest need põhimõtted on tagatud ka nende põhiseaduste ja õigusaktidega, samuti on nad kohustatud andma kodanikele õiglase ja võrdse juurdepääsu erinevatele infoallikatele ja seega erinevatele seisukohtadele ja arvamustele; arvestades, et neil on lisaks kohustus austada ja kaitsta eraelu ja pereelu, kodu ja suhtlust, samuti kodanike isiklikke andmeid vastavalt harta artiklitele 7 ja 8; arvestades, et juhul kui need vabadused sattuvad mõnes liikmesriigis ohtu või neid rikutakse, on Euroopa Liit aluslepingutest ja hartast tulenevate pädevuste alusel kohustatud õigeaegselt ja tõhusalt sekkuma, et kaitsta Euroopa demokraatlikku ja pluralistlikku korda ja põhiõigusi; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et liikmesriigid on kohustatud pidevalt edendama ja kaitsma arvamus-, sõna-, teabe- ja meediavabadust, sest need põhimõtted on tagatud ka nende põhiseaduste ja õigusaktidega, samuti on nad kohustatud andma kodanikele õiglase ja võrdse juurdepääsu erinevatele infoallikatele ja seega erinevatele seisukohtadele ja arvamustele; arvestades, et neil on lisaks kohustus austada ja kaitsta eraelu ja pereelu, kodu ja suhtlust, samuti kodanike isiklikke andmeid vastavalt harta artiklitele 7 ja 8; arvestades, et juhul kui need vabadused sattuvad mõnes liikmesriigis ohtu või neid rikutakse, on Euroopa Liit aluslepingutest ja hartast tulenevate pädevuste alusel kohustatud õigeaegselt ja tõhusalt sekkuma, et kaitsta Euroopa demokraatlikku ja pluralistlikku korda ja põhiõigusi;

| S. | arvestades, et ELil on pädevus meediaga seotud valdkondades, nagu siseturg, audiovisuaalpoliitika, konkurents (sh riigiabi), telekommunikatsioon ja põhiõigused; arvestades, et parlament on tõdenud, et sellest lähtuvalt tuleks kindlaks määrata peamised miinimumstandardid, et tagada, kindlustada ja edendada teabevabadust ning massiteabevahendite piisavat mitmekesisust ja sõltumatut meedia juhtimist (17); arvestades, et komisjon on teinud Euroopa Ülikool-Instituudi meediapluralismi ja meediavabaduse keskusele ülesandeks analüüsida ELi pädevuste ulatust meediavabaduse valdkonnas; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ELil on pädevus meediaga seotud valdkondades, nagu siseturg, audiovisuaalpoliitika, konkurents (sh riigiabi), telekommunikatsioon ja põhiõigused; arvestades, et parlament on tõdenud, et sellest lähtuvalt tuleks kindlaks määrata peamised miinimumstandardid, et tagada, kindlustada ja edendada teabevabadust ning massiteabevahendite piisavat mitmekesisust ja sõltumatut meedia juhtimist (17); arvestades, et komisjon on teinud Euroopa Ülikool-Instituudi meediapluralismi ja meediavabaduse keskusele ülesandeks analüüsida ELi pädevuste ulatust meediavabaduse valdkonnas;

| T. | arvestades, et liigne poliitiline ja rahaline sekkumine ning majanduskriis põhjustavad meedia, eeskätt avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide jaoks raskusi ja survet seoses toimetuste sõltumatuse, töötajate värbamise, ebakindlate töösuhete, enesetsensuuri, massiteabevahendite mitmekesisuse, teabe neutraalsuse ja kvaliteedi, kättesaadavuse ja rahastamisega; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et liigne poliitiline ja rahaline sekkumine ning majanduskriis põhjustavad meedia, eeskätt avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide jaoks raskusi ja survet seoses toimetuste sõltumatuse, töötajate värbamise, ebakindlate töösuhete, enesetsensuuri, massiteabevahendite mitmekesisuse, teabe neutraalsuse ja kvaliteedi, kättesaadavuse ja rahastamisega;

| U. | arvestades, et ajakirjanike suur töötuse määr Euroopas tekitab muret, samuti see, et suur osa nendest töötab vabakutselisena, nende tööalane stabiilsus ja toetus on piiratud ning palju on ebakindlust; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ajakirjanike suur töötuse määr Euroopas tekitab muret, samuti see, et suur osa nendest töötab vabakutselisena, nende tööalane stabiilsus ja toetus on piiratud ning palju on ebakindlust;

| V. | arvestades, et erameediakanalid peavad toime tulema suurema riigisisese ja ka piiriülese koondumisega, meediakonglomeraatidega, kes levitavad oma tooteid eri riikides, ELi-siseste meediainvesteeringute kasvuga ning väljastpoolt Euroopat pärit investorite ja massiteabevahendite üha suureneva mõjuga Euroopas, mis toob kaasa teabe monopoliseerimise ja õõnestab arvamuste paljusust; arvestades, et mõnede erameediakanalite rahastamisallikad, kaasa arvatud Euroopa Liidus, tekitavad muret; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et erameediakanalid peavad toime tulema suurema riigisisese ja ka piiriülese koondumisega, meediakonglomeraatidega, kes levitavad oma tooteid eri riikides, ELi-siseste meediainvesteeringute kasvuga ning väljastpoolt Euroopat pärit investorite ja massiteabevahendite üha suureneva mõjuga Euroopas, mis toob kaasa teabe monopoliseerimise ja õõnestab arvamuste paljusust; arvestades, et mõnede erameediakanalite rahastamisallikad, kaasa arvatud Euroopa Liidus, tekitavad muret;

| W. | arvestades, et Euroopa avalikkus on paljudes küsitlustes, arvamusuuringutes ja avalikes algatustes väljendanud muret meediavabaduse ja –pluralismi halveneva olukorra pärast ning nõudnud korduvalt, et EL astuks samme meediavabaduse kaitseks ja tugeva, sõltumatu ning pluralistliku meediamaastiku kujundamiseks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Euroopa avalikkus on paljudes küsitlustes, arvamusuuringutes ja avalikes algatustes väljendanud muret meediavabaduse ja –pluralismi halveneva olukorra pärast ning nõudnud korduvalt, et EL astuks samme meediavabaduse kaitseks ja tugeva, sõltumatu ning pluralistliku meediamaastiku kujundamiseks;

| X. | arvestades, et uudistetsükli kiirenemine on toonud kaasa mitmeid puudujääke ajakirjanike töö osas, näiteks jäetakse ära ajakirjanduslike allikate kontroll ja topeltkontroll; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et uudistetsükli kiirenemine on toonud kaasa mitmeid puudujääke ajakirjanike töö osas, näiteks jäetakse ära ajakirjanduslike allikate kontroll ja topeltkontroll;

| Y. | arvestades, et digikeskkonna arendamisel võib olla oluline roll on-line teabe juurdepääsetavuses Euroopa kodanikele; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et digikeskkonna arendamisel võib olla oluline roll on-line teabe juurdepääsetavuses Euroopa kodanikele;

| Z. | arvestades, et meediamaastikul toimuvad praegu põhimõttelised muutused; arvestades, et eelkõige praeguse majanduskriisi tingimustes töötab aina kasvav arv ajakirjanikke tööturustandarditega võrreldes ebakindlates töötingimustes ja neil puuduvad sotsiaalkindlustuse õigused, ning et sellega seonduvad ajakirjanduse probleemsed tulevikuväljavaated; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et meediamaastikul toimuvad praegu põhimõttelised muutused; arvestades, et eelkõige praeguse majanduskriisi tingimustes töötab aina kasvav arv ajakirjanikke tööturustandarditega võrreldes ebakindlates töötingimustes ja neil puuduvad sotsiaalkindlustuse õigused, ning et sellega seonduvad ajakirjanduse probleemsed tulevikuväljavaated;

| AA. | arvestades, et kodanikud on saatnud Euroopa Parlamendile petitsioone samade murede ja nõudmistega, paludes, et institutsioonid ja eelkõige parlament võtaksid midagi ette; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et kodanikud on saatnud Euroopa Parlamendile petitsioone samade murede ja nõudmistega, paludes, et institutsioonid ja eelkõige parlament võtaksid midagi ette;

| AB. | arvestades, et tehnoloogilised muutused nagu internet, personaalarvutid ja viimasel ajal ka mobiilne internet on põhjalikult muutnud teabe infrastruktuuri ning sellel on olnud tagajärjed traditsioonilise meedia ärimudelile, eeskätt seoses sõltumisega reklaamiturust, see on tekitanud ohu teatud meediaväljaannete püsimisele, millel on kodanike ja demokraatia jaoks oluline roll; arvestades, et seepärast on nii liikmesriikide kui ka liidu tasandi ametiasutustel kohustus luua praeguseks üleminekuperioodiks vahendid, mis aitavad tagada sõltumatu meedia väärtuste ja kohustuste püsimajäämise, sõltumata tehnoloogilisest platvormist, mida väljaanded nüüd või edaspidi kasutavad; palub sellega seoses komisjonil viia läbi uurimus tehnoloogiliste muutuste mõju kohta meedia ärimudelile ja selle tagajärgede kohta meediavabadusele ja –pluralismile; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et tehnoloogilised muutused nagu internet, personaalarvutid ja viimasel ajal ka mobiilne internet on põhjalikult muutnud teabe infrastruktuuri ning sellel on olnud tagajärjed traditsioonilise meedia ärimudelile, eeskätt seoses sõltumisega reklaamiturust, see on tekitanud ohu teatud meediaväljaannete püsimisele, millel on kodanike ja demokraatia jaoks oluline roll; arvestades, et seepärast on nii liikmesriikide kui ka liidu tasandi ametiasutustel kohustus luua praeguseks üleminekuperioodiks vahendid, mis aitavad tagada sõltumatu meedia väärtuste ja kohustuste püsimajäämise, sõltumata tehnoloogilisest platvormist, mida väljaanded nüüd või edaspidi kasutavad; palub sellega seoses komisjonil viia läbi uurimus tehnoloogiliste muutuste mõju kohta meedia ärimudelile ja selle tagajärgede kohta meediavabadusele ja –pluralismile;

| AC. | arvestades, et äsjane majanduskriis on meediaväljaannete raskusi süvendanud, muutes ajakirjaniku elukutse veelgi ebakindlamaks, meediamaastiku haavatavamaks poliitilise ja majandusliku surve suhtes, samuti ka iseenesest hapramaks; arvestades, et neil nähtustel on eriti tõsised tagajärjed ajakirjandusžanritele, mis on kallimad ja aeganõudvamad, nagu uuriv ajakirjandus, reportaažid ja korrespondentide saatmine välismaale; arvestades, et seda tüüpi ajakirjandus on hädavajalik, tagamaks, et avalikud ja poliitilised võimud kannavad vastutust ja annavad aru, samuti selleks, et peatada majandusliku ja institutsioonilise võimu kuritarvitamine ning tagada kuritegeliku tegevuse avastamine ja kohtu alla andmine sotsiaal-, keskkonna- ja humanitaarvaldkonnas; palub, et komisjon viiks läbi uurimuse kriisi mõjude kohta ja ajakirjanike ebakindlate töösuhete tagajärgede kohta, et analüüsida selle tagajärgi meediavabadusele ja –pluralismile ning püüda olukorda parandada; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et äsjane majanduskriis on meediaväljaannete raskusi süvendanud, muutes ajakirjaniku elukutse veelgi ebakindlamaks, meediamaastiku haavatavamaks poliitilise ja majandusliku surve suhtes, samuti ka iseenesest hapramaks; arvestades, et neil nähtustel on eriti tõsised tagajärjed ajakirjandusžanritele, mis on kallimad ja aeganõudvamad, nagu uuriv ajakirjandus, reportaažid ja korrespondentide saatmine välismaale; arvestades, et seda tüüpi ajakirjandus on hädavajalik, tagamaks, et avalikud ja poliitilised võimud kannavad vastutust ja annavad aru, samuti selleks, et peatada majandusliku ja institutsioonilise võimu kuritarvitamine ning tagada kuritegeliku tegevuse avastamine ja kohtu alla andmine sotsiaal-, keskkonna- ja humanitaarvaldkonnas; palub, et komisjon viiks läbi uurimuse kriisi mõjude kohta ja ajakirjanike ebakindlate töösuhete tagajärgede kohta, et analüüsida selle tagajärgi meediavabadusele ja –pluralismile ning püüda olukorda parandada;

| AD. | arvestades, et tehnoloogilised muutused, sõltumatute ajakirjanike mitmekesine kogukond ning kvaliteedi jaoks vajalike paljude pädevuste omandamine pakub võimalusi luua uusi ühiseid platvorme ja riikidevahelisi ajakirjanduslikke ühisettevõtteid, mida võib toetada nii riikliku kui ka turupõhise poliitikaga; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et tehnoloogilised muutused, sõltumatute ajakirjanike mitmekesine kogukond ning kvaliteedi jaoks vajalike paljude pädevuste omandamine pakub võimalusi luua uusi ühiseid platvorme ja riikidevahelisi ajakirjanduslikke ühisettevõtteid, mida võib toetada nii riikliku kui ka turupõhise poliitikaga;

| 1. | kutsub liikmesriike ja Euroopa Liitu üles austama, tagama, kaitsma ja edendama sõna- ja teabevabaduse põhiõigust, meediavabadust ja massiteabevahendite mitmekesisust ning seega hoiduma ohustamast meediavabadust, ja töötama välja või toetama mehhanisme tõkestamaks meediavabaduse ohustamist meedia ebakohase poliitilise mõjutamise, surve avaldamise ning parteipoliitilise kontrolli ja tsensuuri kehtestamise teel või poliitiliste või erahuvide nimel massiteabevahendite vabaduse ja sõltumatuse piiramise või põhjendamatu takistamise või avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide finantsilise survestamise teel; |
| --- | --- |

1.

kutsub liikmesriike ja Euroopa Liitu üles austama, tagama, kaitsma ja edendama sõna- ja teabevabaduse põhiõigust, meediavabadust ja massiteabevahendite mitmekesisust ning seega hoiduma ohustamast meediavabadust, ja töötama välja või toetama mehhanisme tõkestamaks meediavabaduse ohustamist meedia ebakohase poliitilise mõjutamise, surve avaldamise ning parteipoliitilise kontrolli ja tsensuuri kehtestamise teel või poliitiliste või erahuvide nimel massiteabevahendite vabaduse ja sõltumatuse piiramise või põhjendamatu takistamise või avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide finantsilise survestamise teel;

| 2. | kutsub liikmesriike ja ELi üles tagama, et oleks kehtestatud sellised õiguslikult siduvad menetlused ja mehhanismid meediajuhtide, juhatuste, nõukogude ja reguleerivate asutuste liikmete valimiseks ja ametissenimetamiseks, mis oleksid läbipaistvad, mis põhineksid saavutustel ja vaieldamatul kogemusel ning tagaksid professionaalsuse, aususe, ja sõltumatuse, samuti maksimaalse konsensuse kogu poliitilise ja sotsiaalse skaala ulatuses, õiguskindluse ja järjepidevuse, mitte ei lähtuks valimistulemustest või võimulolijate tahtest sõltuva poliitilise kohtadejagamise süsteemi raames poliitikute või parteide poolt ette kirjutatud kriteeriumitest; märgib, et iga liikmesriik peaks koostama nimekirja kriteeriumitest, mille alusel nimetatakse ametisse riiklike meediaväljaannete juhte või juhatuse liikmeid, järgides sõltumatuse, usaldusväärsuse, kogemuse ja professionaalsuse põhimõtteid; palub liikmesriikidel luua garantiid, et tagada meedianõukogude ja regulatiivsete organite sõltumatus valitsuse, parlamendi enamuse või mis tahes muu ühiskonnarühma poliitilisest mõjust; |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriike ja ELi üles tagama, et oleks kehtestatud sellised õiguslikult siduvad menetlused ja mehhanismid meediajuhtide, juhatuste, nõukogude ja reguleerivate asutuste liikmete valimiseks ja ametissenimetamiseks, mis oleksid läbipaistvad, mis põhineksid saavutustel ja vaieldamatul kogemusel ning tagaksid professionaalsuse, aususe, ja sõltumatuse, samuti maksimaalse konsensuse kogu poliitilise ja sotsiaalse skaala ulatuses, õiguskindluse ja järjepidevuse, mitte ei lähtuks valimistulemustest või võimulolijate tahtest sõltuva poliitilise kohtadejagamise süsteemi raames poliitikute või parteide poolt ette kirjutatud kriteeriumitest; märgib, et iga liikmesriik peaks koostama nimekirja kriteeriumitest, mille alusel nimetatakse ametisse riiklike meediaväljaannete juhte või juhatuse liikmeid, järgides sõltumatuse, usaldusväärsuse, kogemuse ja professionaalsuse põhimõtteid; palub liikmesriikidel luua garantiid, et tagada meedianõukogude ja regulatiivsete organite sõltumatus valitsuse, parlamendi enamuse või mis tahes muu ühiskonnarühma poliitilisest mõjust;

| 3. | rõhutab, et massiteabevahendite paljusus ja ajakirjanike ning toimetajate sõltumatus on meediavabaduse tugisambad, sest see tagab meedia mitmekesisuse, kindlustab juurdepääsu mitmesugustele sotsiaalsetele ja poliitilistele huvirühmadele, arvamustele ja seisukohtadele (sh valitsusvälised organisatsioonid, kodanikeühendused, alaealised jms) ning võimaldab kajastada laia arvamusteringi; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et massiteabevahendite paljusus ja ajakirjanike ning toimetajate sõltumatus on meediavabaduse tugisambad, sest see tagab meedia mitmekesisuse, kindlustab juurdepääsu mitmesugustele sotsiaalsetele ja poliitilistele huvirühmadele, arvamustele ja seisukohtadele (sh valitsusvälised organisatsioonid, kodanikeühendused, alaealised jms) ning võimaldab kajastada laia arvamusteringi;

| 4. | palub liikmesriikidel tagada, et mitmete piirkondlike valitsuste või liikmesriikide vahel jagunenud kultuurilistel kogukondadel oleks juurdepääs omakeelsele meediale ning et seda juurdepääsu ei takistataks ühegi poliitilise otsusega; |
| --- | --- |

4.

palub liikmesriikidel tagada, et mitmete piirkondlike valitsuste või liikmesriikide vahel jagunenud kultuurilistel kogukondadel oleks juurdepääs omakeelsele meediale ning et seda juurdepääsu ei takistataks ühegi poliitilise otsusega;

| 5. | tuletab meelde, et Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuse kohaselt peavad osalisriigid tagama massiteabevahendite mitmekesisuse vastavalt Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklile 10; juhib tähelepanu asjaolule, et nimetatud konventsiooni artikkel 10 sisaldab sätteid, mis sarnanevad ühenduse acquis’ osaks oleva Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 11 sätetega; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuse kohaselt peavad osalisriigid tagama massiteabevahendite mitmekesisuse vastavalt Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklile 10; juhib tähelepanu asjaolule, et nimetatud konventsiooni artikkel 10 sisaldab sätteid, mis sarnanevad ühenduse acquis’ osaks oleva Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 11 sätetega;

| 6. | rõhutab, et komisjon peab jälgima, et liikmesriigid tagaksid oma riigis põhiõiguste harta reaalse ellurakendamise, mille tunnuseks on massiteabevahendite mitmekesisus, võrdne juurdepääs teabele ja neutraalsuse kaudu tagatav pressi sõltumatuse austamine; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et komisjon peab jälgima, et liikmesriigid tagaksid oma riigis põhiõiguste harta reaalse ellurakendamise, mille tunnuseks on massiteabevahendite mitmekesisus, võrdne juurdepääs teabele ja neutraalsuse kaudu tagatav pressi sõltumatuse austamine;

| 7. | märgib, et Kopenhaageni kriteeriumite kohaselt peavad Euroopa Liiduga ühineda soovivad riigid järgima ühenduse õigustikku, mis sisaldab põhiõiguste hartat ja täpsemalt selle artiklit 11, milles nõutakse massiteabevahendite vabaduse ja mitmekesisuse austamist; märgib teiselt poolt, et kuigi praegustelt liikmesriikidelt nõutakse samuti harta järgimist, puudub mehhanism selle tagamiseks; |
| --- | --- |

7.

märgib, et Kopenhaageni kriteeriumite kohaselt peavad Euroopa Liiduga ühineda soovivad riigid järgima ühenduse õigustikku, mis sisaldab põhiõiguste hartat ja täpsemalt selle artiklit 11, milles nõutakse massiteabevahendite vabaduse ja mitmekesisuse austamist; märgib teiselt poolt, et kuigi praegustelt liikmesriikidelt nõutakse samuti harta järgimist, puudub mehhanism selle tagamiseks;

| 8. | rõhutab tõeliselt tasakaalustatud Euroopa duaalsüsteemi olulist rolli, milles on oma osa nii eraõiguslikul kui ka avalik-õiguslikul meedial ja mida on kavas säilitada vastavalt Euroopa Parlamendi, komisjoni ja Euroopa Nõukogu nõudmistele; märgib, et multimeediaühiskonnas, kus on kasvanud ärihuvidest lähtuvate ülemaailmsel turul osalejate arv, on ülimalt oluline roll tugeval avalik-õiguslikul meedial; tuletab meelde kodanike poolt riigi kaudu rahastatud avalik-õiguslike meediakanalite olulist rolli ning nende institutsioonilist kohustust pakkuda kvaliteetset, täpset ja usaldusväärset teavet mitmekesisele publikule, mis peab olema sõltumatu välisest survest ning poliitika ja kapitali huvidest ja pakkuma ruumi ka niššidele, mis ei pruugi olla erameedia jaoks kasumlikud; rõhutab, et erameediakanalitel on samasugused kohustused, eelkõige institutsioonilise ja poliitilise iseloomuga teabe suhtes, näiteks valimiste, rahvaküsitluste jms kontekstis; rõhutab, et on vaja tagada riiklike uudisteagentuuride professionaalne sõltumatus ja vältida uudistemonopolide teket; |
| --- | --- |

8.

rõhutab tõeliselt tasakaalustatud Euroopa duaalsüsteemi olulist rolli, milles on oma osa nii eraõiguslikul kui ka avalik-õiguslikul meedial ja mida on kavas säilitada vastavalt Euroopa Parlamendi, komisjoni ja Euroopa Nõukogu nõudmistele; märgib, et multimeediaühiskonnas, kus on kasvanud ärihuvidest lähtuvate ülemaailmsel turul osalejate arv, on ülimalt oluline roll tugeval avalik-õiguslikul meedial; tuletab meelde kodanike poolt riigi kaudu rahastatud avalik-õiguslike meediakanalite olulist rolli ning nende institutsioonilist kohustust pakkuda kvaliteetset, täpset ja usaldusväärset teavet mitmekesisele publikule, mis peab olema sõltumatu välisest survest ning poliitika ja kapitali huvidest ja pakkuma ruumi ka niššidele, mis ei pruugi olla erameedia jaoks kasumlikud; rõhutab, et erameediakanalitel on samasugused kohustused, eelkõige institutsioonilise ja poliitilise iseloomuga teabe suhtes, näiteks valimiste, rahvaküsitluste jms kontekstis; rõhutab, et on vaja tagada riiklike uudisteagentuuride professionaalne sõltumatus ja vältida uudistemonopolide teket;

| 9. | tunnistab, et jätkuval eneseregulatsioonil ja mitteseadusandlikel algatustel, kui need on sõltumatud, erapooletud ja läbipaistvad, on oluline roll meediavabaduse tagamisel; palub komisjonil võtta meetmeid, et toetada meedia ja selle reguleerivate asutuste sõltumatust nii riigist (kaasa arvatud Euroopa tasandil) kui ka jõulistest kommertshuvidest; |
| --- | --- |

9.

tunnistab, et jätkuval eneseregulatsioonil ja mitteseadusandlikel algatustel, kui need on sõltumatud, erapooletud ja läbipaistvad, on oluline roll meediavabaduse tagamisel; palub komisjonil võtta meetmeid, et toetada meedia ja selle reguleerivate asutuste sõltumatust nii riigist (kaasa arvatud Euroopa tasandil) kui ka jõulistest kommertshuvidest;

| 10. | tuletab meelde avalik-õigusliku meedia erilist rolli, nagu on sätestatud Amsterdami protokollis liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde avalik-õigusliku meedia erilist rolli, nagu on sätestatud Amsterdami protokollis liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta;

| 11. | tuletab meelde, et aluslepingute protokollis nr 29 tunnistatakse, et avalik-õigusliku ringhäälingu süsteem on igas liikmesriigis otseselt seotud iga ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajadustega ning vajadusega säilitada meediapluralismi; seepärast näeb ette, et liikmesriigid võivad avalik-õiguslikku ringhäälingut rahastada ainult niivõrd, kui on vajalik avaliku teenuse osutamiseks, ega tohi mõjutada kauplemistingimusi ja konkurentsi Euroopa Liidus sellises ulatuses, mis oleks vastuolus üldiste huvidega; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et aluslepingute protokollis nr 29 tunnistatakse, et avalik-õigusliku ringhäälingu süsteem on igas liikmesriigis otseselt seotud iga ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajadustega ning vajadusega säilitada meediapluralismi; seepärast näeb ette, et liikmesriigid võivad avalik-õiguslikku ringhäälingut rahastada ainult niivõrd, kui on vajalik avaliku teenuse osutamiseks, ega tohi mõjutada kauplemistingimusi ja konkurentsi Euroopa Liidus sellises ulatuses, mis oleks vastuolus üldiste huvidega;

| 12. | rõhutab, kui oluline on tagada avalik-õigusliku meedia asjakohane, proportsionaalne ja stabiilne rahastamine, et kindlustada selle poliitiline ja majanduslik sõltumatus, nii et see saaks täita oma ülesandeid, sealhulgas oma sotsiaalset, hariduslikku, kultuurilist ja demokraatlikku rolli, ning kohanduda digikeskkonna muutusega ja edendada info- ja teadmistepõhist osalusühiskonda, kus esinduslik kvaliteetmeedia oleks kõigile kättesaadav; väljendab muret mõnes liikmesriigis esineva murettekitava suundumuse pärast kohaldada eelarvekärpeid avalik-õigusliku meedia suhtes või vähendada selle tegevust, sest see vähendab meedia suutlikkust täita oma missiooni; nõuab tungivalt, et liikmesriigid muudaksid seda suundumust ning tagaksid avalik-õigusliku meedia stabiilse, jätkusuutliku, piisava ja prognoositava rahastamise; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, kui oluline on tagada avalik-õigusliku meedia asjakohane, proportsionaalne ja stabiilne rahastamine, et kindlustada selle poliitiline ja majanduslik sõltumatus, nii et see saaks täita oma ülesandeid, sealhulgas oma sotsiaalset, hariduslikku, kultuurilist ja demokraatlikku rolli, ning kohanduda digikeskkonna muutusega ja edendada info- ja teadmistepõhist osalusühiskonda, kus esinduslik kvaliteetmeedia oleks kõigile kättesaadav; väljendab muret mõnes liikmesriigis esineva murettekitava suundumuse pärast kohaldada eelarvekärpeid avalik-õigusliku meedia suhtes või vähendada selle tegevust, sest see vähendab meedia suutlikkust täita oma missiooni; nõuab tungivalt, et liikmesriigid muudaksid seda suundumust ning tagaksid avalik-õigusliku meedia stabiilse, jätkusuutliku, piisava ja prognoositava rahastamise;

| 13. | rõhutab, et meetmeid, millega reguleeritakse meediaväljaannete turulepääsu ringhäälingu litsentseerimise ja lubade andmise menetluste kaudu, ning eeskirju, mis käsitlevad riikliku, rahvusliku või sõjalise julgeoleku, avaliku korra, kõlbluse või laste kaitsmist, ei tohi ära kasutada selleks, et kehtestada meedia üle parteipoliitilist kontrolli või tsensuuri ning takistada kodanike põhiõigust saada teavet üldsusele huvi pakkuvate tähtsate teemade kohta; rõhutab, et selles osas tuleb tagada nõuetekohane tasakaal; hoiatab, et massiteabevahendeid ei tohiks ohustada konkreetsete huvirühmade või lobistide, ettevõtjate või usurühmituste mõju; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et meetmeid, millega reguleeritakse meediaväljaannete turulepääsu ringhäälingu litsentseerimise ja lubade andmise menetluste kaudu, ning eeskirju, mis käsitlevad riikliku, rahvusliku või sõjalise julgeoleku, avaliku korra, kõlbluse või laste kaitsmist, ei tohi ära kasutada selleks, et kehtestada meedia üle parteipoliitilist kontrolli või tsensuuri ning takistada kodanike põhiõigust saada teavet üldsusele huvi pakkuvate tähtsate teemade kohta; rõhutab, et selles osas tuleb tagada nõuetekohane tasakaal; hoiatab, et massiteabevahendeid ei tohiks ohustada konkreetsete huvirühmade või lobistide, ettevõtjate või usurühmituste mõju;

| 14. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kohaldama konkurentsi- ja meediaeeskirju, tagama konkurentsi, et hoida ära domineeriva seisundi tekkimist ja sellele reageerida, näiteks seades konkurentsikünnised meediatööstuses madalamale kui muudel turgudel, tagama uute sisenejate turulepääs, sekkuma meedia liigse koondumise puhul ning kui massiteabevahendite paljusus, sõltumatus ja meediavabadus on ohustatud, eesmärgiga tagada kõikidele ELi kodanikele juurdepääs vabale ja mitmekülgsele meediale kõigis liikmesriikides, samuti andma vajaduse korral soovitusi olukorra parandamiseks; rõhutab, et meedia sõltumatust ohustab selliste ajakirjanduskontsernide olemasolu, mille omanikuks on ettevõtjad, kes võivad sõlmida riigihankelepinguid; kutsub komisjoni üles hindama seda, kuidas kehtivad konkurentsieeskirjad on seotud kommertsmeedia üha suurema koondumisega liikmesriikides; kutsub komisjoni üles esildama konkreetseid meetmeid, et kaitsta meediapluralismi ja hoida ära massiteabevahendite liigset koondumist; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kohaldama konkurentsi- ja meediaeeskirju, tagama konkurentsi, et hoida ära domineeriva seisundi tekkimist ja sellele reageerida, näiteks seades konkurentsikünnised meediatööstuses madalamale kui muudel turgudel, tagama uute sisenejate turulepääs, sekkuma meedia liigse koondumise puhul ning kui massiteabevahendite paljusus, sõltumatus ja meediavabadus on ohustatud, eesmärgiga tagada kõikidele ELi kodanikele juurdepääs vabale ja mitmekülgsele meediale kõigis liikmesriikides, samuti andma vajaduse korral soovitusi olukorra parandamiseks; rõhutab, et meedia sõltumatust ohustab selliste ajakirjanduskontsernide olemasolu, mille omanikuks on ettevõtjad, kes võivad sõlmida riigihankelepinguid; kutsub komisjoni üles hindama seda, kuidas kehtivad konkurentsieeskirjad on seotud kommertsmeedia üha suurema koondumisega liikmesriikides; kutsub komisjoni üles esildama konkreetseid meetmeid, et kaitsta meediapluralismi ja hoida ära massiteabevahendite liigset koondumist;

| 15. | rõhutab, et tuleb tähelepanu pöörata meediaomandi koondumise tasemele liikmesriikides, toonitades samas, et massiteabevahendite mitmekesisuse mõiste hõlmab laiemat teemaderingi, nagu tsensuuri keelamist, ajakirjanike allikate ja teabeandjate kaitset ning küsimusi, mis seonduvad poliitikas osalejate ja turujõudude avaldatava surve, läbipaistvuse, ajakirjanike töötingimuste, meediakontrolli asutuste, kultuurilise mitmekesisuse, uute tehnoloogiate arendamise, teabe ja sidevahendite piiranguteta kättesaadavuse, internetile tsenseerimata juurdepääsu ja digitaalse lõhega; on seisukohal, et massiteabevahendite omandisuhted ja juhtimine peavad olema läbipaistvad ja need ei tohiks olla koondunud; rõhutab, et omandisuhete kontsentreerumine meediasüsteemis ohustab pluralismi ja kultuurilist mitmekesisust ja toob kaasa meediasisu ühetaoliseks muutumise; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et tuleb tähelepanu pöörata meediaomandi koondumise tasemele liikmesriikides, toonitades samas, et massiteabevahendite mitmekesisuse mõiste hõlmab laiemat teemaderingi, nagu tsensuuri keelamist, ajakirjanike allikate ja teabeandjate kaitset ning küsimusi, mis seonduvad poliitikas osalejate ja turujõudude avaldatava surve, läbipaistvuse, ajakirjanike töötingimuste, meediakontrolli asutuste, kultuurilise mitmekesisuse, uute tehnoloogiate arendamise, teabe ja sidevahendite piiranguteta kättesaadavuse, internetile tsenseerimata juurdepääsu ja digitaalse lõhega; on seisukohal, et massiteabevahendite omandisuhted ja juhtimine peavad olema läbipaistvad ja need ei tohiks olla koondunud; rõhutab, et omandisuhete kontsentreerumine meediasüsteemis ohustab pluralismi ja kultuurilist mitmekesisust ja toob kaasa meediasisu ühetaoliseks muutumise;

| 16. | nõuab eeskirjade kehtestamist, millega oleks tagatud nõuetekohane reageerimine huvide konfliktidele, mis tulenevad näiteks poliitilise ametikoha ja meediaväljundite üle teostatava kontrolli ühendamisest, ning eelkõige see, et meediakontsernide tulusaavad omanikud oleksid alati avalikustatud, vältimaks huvide konflikti; nõuab selgete eeskirjade tulemuslikku rakendamist, et tagada meedia rahastamise ning riigi sponsorluse ja reklaamieralduste läbipaistvad ja õiglased menetlused, tagamaks et need ei mõjuta sõna- ja teabevabadust, pluralismi või meediaväljaannete toimetuslikku suunitlust, ning palub komisjonil seda kontrollida; |
| --- | --- |

16.

nõuab eeskirjade kehtestamist, millega oleks tagatud nõuetekohane reageerimine huvide konfliktidele, mis tulenevad näiteks poliitilise ametikoha ja meediaväljundite üle teostatava kontrolli ühendamisest, ning eelkõige see, et meediakontsernide tulusaavad omanikud oleksid alati avalikustatud, vältimaks huvide konflikti; nõuab selgete eeskirjade tulemuslikku rakendamist, et tagada meedia rahastamise ning riigi sponsorluse ja reklaamieralduste läbipaistvad ja õiglased menetlused, tagamaks et need ei mõjuta sõna- ja teabevabadust, pluralismi või meediaväljaannete toimetuslikku suunitlust, ning palub komisjonil seda kontrollida;

| 17. | toonitab, et vaatamata konkurentsipoliitika kasutamisele ELi ühinemismääruse ja eelkõige selle määruse artikli 21 abil (18), on esile kerkinud mure, et kõnealuste vahenditega ei kontrollita piisavalt meedia koondumist turu eraldamise probleemide tõttu, mille puhul jäävad mõnel juhul suured eri massiteabevahendite ettevõtete ühinemised alla ELi konkurentsipoliitikas sätestatud käibekünnistele; |
| --- | --- |

17.

toonitab, et vaatamata konkurentsipoliitika kasutamisele ELi ühinemismääruse ja eelkõige selle määruse artikli 21 abil (18), on esile kerkinud mure, et kõnealuste vahenditega ei kontrollita piisavalt meedia koondumist turu eraldamise probleemide tõttu, mille puhul jäävad mõnel juhul suured eri massiteabevahendite ettevõtete ühinemised alla ELi konkurentsipoliitikas sätestatud käibekünnistele;

| 18. | toonitab, et meediatööstuse turuvõim tuleneb mitte üksnes monopoolsest hinnakujundusvõimust, vaid ka poliitilisest mõjuvõimust, mis viib õigusaktide ettevalmistamisele avaldatava mõjuni (regulatory capture), mistõttu on juba kehtestatud valitsevat seisundit raskem kaotada; nõuab, et konkurentsikünnised seataks meediatööstuses madalamale kui muudel turgudel; |
| --- | --- |

18.

toonitab, et meediatööstuse turuvõim tuleneb mitte üksnes monopoolsest hinnakujundusvõimust, vaid ka poliitilisest mõjuvõimust, mis viib õigusaktide ettevalmistamisele avaldatava mõjuni (regulatory capture), mistõttu on juba kehtestatud valitsevat seisundit raskem kaotada; nõuab, et konkurentsikünnised seataks meediatööstuses madalamale kui muudel turgudel;

| 19. | tuletab komisjonile meelde, et talt on varem mitu korda küsitud võimaluse kohta võtta kasutusele õigusraamistik, et hoida ära omandi koondumine ja valitseva seisundi kuritarvitamine; kutsub komisjoni üles esildama meediapluralismi kaitseks konkreetseid meetmeid, sealhulgas massiteabevahendite omandisuhete eeskirjade õigusraamistik, milles võetakse kasutusele liikmesriikide miinimumstandardid; |
| --- | --- |

19.

tuletab komisjonile meelde, et talt on varem mitu korda küsitud võimaluse kohta võtta kasutusele õigusraamistik, et hoida ära omandi koondumine ja valitseva seisundi kuritarvitamine; kutsub komisjoni üles esildama meediapluralismi kaitseks konkreetseid meetmeid, sealhulgas massiteabevahendite omandisuhete eeskirjade õigusraamistik, milles võetakse kasutusele liikmesriikide miinimumstandardid;

| 20. | rõhutab, et on oluline tagada ajakirjanike sõltumatus, seda nii toimetajate, väljaandjate ja omanike sisemist survet kui ka poliitiliste või majanduslike lobistide või teiste huvigruppide välist survet silmas pidades, ning rõhutab toimetuste põhikirjade või toimimisjuhendite tähtsust toimetuslikule sõltumatusele, sest need takistavad omanike, valitsuste või väliste sidusrühmade sekkumist uudiste infosisusse; rõhutab, kui oluline on kasutada sõnavabadust ilma mingi diskrimineerimiseta ja tuginedes võrdsusele ning võrdsele kohtlemisele; rõhutab, et avalikele dokumentidele ja teabele juurdepääsu õigus on ajakirjanike ja kodanike jaoks äärmiselt oluline ning kutsub liikmesriike üles looma kindlat ja ulatuslikku õigusraamistikku seoses valitsuse teabe vabaduse ja avalikele dokumentidele juurdepääsuga; palub liikmesriikidel anda õiguslikke tagatisi seoses allikate konfidentsiaalsuse põhimõtte täieliku kaitsmisega ning nõuab Euroopa Inimõiguste Kohtu vastava valdkonna kohtupraktika ranget kohaldamist, muu hulgas seoses rikkumistest teatamisega; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et on oluline tagada ajakirjanike sõltumatus, seda nii toimetajate, väljaandjate ja omanike sisemist survet kui ka poliitiliste või majanduslike lobistide või teiste huvigruppide välist survet silmas pidades, ning rõhutab toimetuste põhikirjade või toimimisjuhendite tähtsust toimetuslikule sõltumatusele, sest need takistavad omanike, valitsuste või väliste sidusrühmade sekkumist uudiste infosisusse; rõhutab, kui oluline on kasutada sõnavabadust ilma mingi diskrimineerimiseta ja tuginedes võrdsusele ning võrdsele kohtlemisele; rõhutab, et avalikele dokumentidele ja teabele juurdepääsu õigus on ajakirjanike ja kodanike jaoks äärmiselt oluline ning kutsub liikmesriike üles looma kindlat ja ulatuslikku õigusraamistikku seoses valitsuse teabe vabaduse ja avalikele dokumentidele juurdepääsuga; palub liikmesriikidel anda õiguslikke tagatisi seoses allikate konfidentsiaalsuse põhimõtte täieliku kaitsmisega ning nõuab Euroopa Inimõiguste Kohtu vastava valdkonna kohtupraktika ranget kohaldamist, muu hulgas seoses rikkumistest teatamisega;

| 21. | nõuab ajakirjanike kaitsmist survestamise, hirmutamise, tagakiusamise, ähvarduste ja vägivalla eest, tuletades meelde, et uurivad ajakirjanikud saavad tihti oma tegevuse tõttu ähvarduste osaliseks, neid rünnatakse füüsiliselt ja kiputakse isegi nende elu kallale; rõhutab õigluse tagamise ja karistamatuse vastu võitlemise olulisust seoses mainitud tegevustega, juhtides ühtlasi tähelepanu asjaolule, et neil on sõnavabadusele hirmutav mõju, mis viib massiteabevahendite enesetsensuurini; rõhutab asjaolu, et uuriv ajakirjandus aitab jälgida, et järgitaks demokraatiat ja head valitsemistava, ning avalikustada eeskirjade rikkumisi ja kuritegusid ühiskonnas, osutades seega abi prokuratuuriasutustele; nõuab, et liikmesriigid ja EL toetaksid ja edendaksid uurivat ajakirjandust ning propageeriksid eetilist ajakirjandust massiteabevahendites, töötades välja kutsestandardid ja asjakohased õiguskaitsemenetlused, eelkõige kutsekoolituse kaudu ning meediaühenduste ja -liitude kehtestatud ühtsete toimimisjuhendite abil; |
| --- | --- |

21.

nõuab ajakirjanike kaitsmist survestamise, hirmutamise, tagakiusamise, ähvarduste ja vägivalla eest, tuletades meelde, et uurivad ajakirjanikud saavad tihti oma tegevuse tõttu ähvarduste osaliseks, neid rünnatakse füüsiliselt ja kiputakse isegi nende elu kallale; rõhutab õigluse tagamise ja karistamatuse vastu võitlemise olulisust seoses mainitud tegevustega, juhtides ühtlasi tähelepanu asjaolule, et neil on sõnavabadusele hirmutav mõju, mis viib massiteabevahendite enesetsensuurini; rõhutab asjaolu, et uuriv ajakirjandus aitab jälgida, et järgitaks demokraatiat ja head valitsemistava, ning avalikustada eeskirjade rikkumisi ja kuritegusid ühiskonnas, osutades seega abi prokuratuuriasutustele; nõuab, et liikmesriigid ja EL toetaksid ja edendaksid uurivat ajakirjandust ning propageeriksid eetilist ajakirjandust massiteabevahendites, töötades välja kutsestandardid ja asjakohased õiguskaitsemenetlused, eelkõige kutsekoolituse kaudu ning meediaühenduste ja -liitude kehtestatud ühtsete toimimisjuhendite abil;

| 22. | kutsub liikmesriike üles võtma vastu õigusakte, et hoida ära luureametnike infiltreerumine uudistetoimetustesse, sest selline tava seab ohtu sõnavabaduse, kuna see võimaldab toimetuste jälgimist ja loob usaldamatuse õhkkonda, takistab teabe kogumist, ohustab allikate konfidentsiaalsust ning äärmisel juhul võimaldab edastada avalikkusele väärteavet ja avalikkust manipuleerida, mis kahjustab meedia usaldusväärsust; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike üles võtma vastu õigusakte, et hoida ära luureametnike infiltreerumine uudistetoimetustesse, sest selline tava seab ohtu sõnavabaduse, kuna see võimaldab toimetuste jälgimist ja loob usaldamatuse õhkkonda, takistab teabe kogumist, ohustab allikate konfidentsiaalsust ning äärmisel juhul võimaldab edastada avalikkusele väärteavet ja avalikkust manipuleerida, mis kahjustab meedia usaldusväärsust;

| 23. | toonitab, et üha enam ajakirjanikke töötab ebakindlates tingimustes ja neil puuduvad tööturul tavapärased sotsiaalsed tagatised, ning nõuab meediatöötajate töötingimuste parandamist; rõhutab, et liikmesriigid peavad tagama, et ajakirjanike töötingimused on vastavuses Euroopa sotsiaalharta sätetega; rõhutab, kui olulised on ajakirjanike jaoks kollektiivlepingud ja ajakirjanike kollektiivide kuulumine ametiühingutesse, mis peavad olema lubatud kõigile töötajatele, isegi kui nad kuuluvad väikesesse rühma, töötavad väikestes ettevõtetes või kui nende lepinguvorm ei ole standardne, nagu näiteks ajutine töö, sest kindel töökoht võimaldab ajakirjanikel üheskoos end väljendada ja tegutseda ja järgida sel viisil kergemini ja tõhusamalt oma kutsealastandardeid; |
| --- | --- |

23.

toonitab, et üha enam ajakirjanikke töötab ebakindlates tingimustes ja neil puuduvad tööturul tavapärased sotsiaalsed tagatised, ning nõuab meediatöötajate töötingimuste parandamist; rõhutab, et liikmesriigid peavad tagama, et ajakirjanike töötingimused on vastavuses Euroopa sotsiaalharta sätetega; rõhutab, kui olulised on ajakirjanike jaoks kollektiivlepingud ja ajakirjanike kollektiivide kuulumine ametiühingutesse, mis peavad olema lubatud kõigile töötajatele, isegi kui nad kuuluvad väikesesse rühma, töötavad väikestes ettevõtetes või kui nende lepinguvorm ei ole standardne, nagu näiteks ajutine töö, sest kindel töökoht võimaldab ajakirjanikel üheskoos end väljendada ja tegutseda ja järgida sel viisil kergemini ja tõhusamalt oma kutsealastandardeid;

| 24. | toonitab, et meedias tuleb edendada eetilist ajakirjandust; kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku võtta vastu õigusakt (nt sellise soovitusena nagu 20. detsembri 2006. aasta soovitus alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning vastulause esitamise õiguse kohta seoses Euroopa audiovisuaal- ja teabeteenuste tööstusharu konkurentsivõimega), tagamaks et liikmesriigid kutsuvad meediasektorit üles töötama välja kutsestandardid ja eetilised normid, mis hõlmavad kohustust osutada teavitamisel erinevustele faktide ja arvamuste vahel, vajadust täpsuse, erapooletuse ja objektiivsuse järele, inimeste eraelu austamist, kohustust parandada väärteavet ja õigust esitada vastulause; õigusraamistikus tuleks ette näha sõltumatu meedia reguleeriva asutuse loomine meediasektori poolt, mis toimiks sõltumatult poliitilisest ja muust välisest sekkumisest ning käsitleks ajakirjanduse vastu esitatud kaebusi, võttes aluseks kutsestandardid ja eetilised normid, ja millel oleks õigus võtta asjakohaseid sanktsioone; |
| --- | --- |

24.

toonitab, et meedias tuleb edendada eetilist ajakirjandust; kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku võtta vastu õigusakt (nt sellise soovitusena nagu 20. detsembri 2006. aasta soovitus alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning vastulause esitamise õiguse kohta seoses Euroopa audiovisuaal- ja teabeteenuste tööstusharu konkurentsivõimega), tagamaks et liikmesriigid kutsuvad meediasektorit üles töötama välja kutsestandardid ja eetilised normid, mis hõlmavad kohustust osutada teavitamisel erinevustele faktide ja arvamuste vahel, vajadust täpsuse, erapooletuse ja objektiivsuse järele, inimeste eraelu austamist, kohustust parandada väärteavet ja õigust esitada vastulause; õigusraamistikus tuleks ette näha sõltumatu meedia reguleeriva asutuse loomine meediasektori poolt, mis toimiks sõltumatult poliitilisest ja muust välisest sekkumisest ning käsitleks ajakirjanduse vastu esitatud kaebusi, võttes aluseks kutsestandardid ja eetilised normid, ja millel oleks õigus võtta asjakohaseid sanktsioone;

| 25. | kutsub kõiki liikmesriike, kus laimamine on kriminaalkuritegu, dekriminaliseerima selle nii pea kui võimalik; väljendab kahetsust, et mitmes liikmesriigis avaldatakse ajakirjanikele ja meediale survet, kasutatakse vägivalda ja ähvardamist, mh meeleavalduste ja avalike ürituste kajastamisel, mis tekitab muret Euroopa ja rahvusvahelistes organisatsioonides, akadeemilistes ringkondades ja kodanikuühiskonnas; toonitab, kui oluline on pidada ametiasutustega dialoogi, tagamaks seda, et ei oleks ohustatud meediavabadus ja -sõltumatus, et ei kärbitaks kriitikat ja et õiguskaitsetöötajad austaksid massiteabevahendite rolli ning tagaksid, et nad saavad teha oma tööd vabalt ja turvaliselt; |
| --- | --- |

25.

kutsub kõiki liikmesriike, kus laimamine on kriminaalkuritegu, dekriminaliseerima selle nii pea kui võimalik; väljendab kahetsust, et mitmes liikmesriigis avaldatakse ajakirjanikele ja meediale survet, kasutatakse vägivalda ja ähvardamist, mh meeleavalduste ja avalike ürituste kajastamisel, mis tekitab muret Euroopa ja rahvusvahelistes organisatsioonides, akadeemilistes ringkondades ja kodanikuühiskonnas; toonitab, kui oluline on pidada ametiasutustega dialoogi, tagamaks seda, et ei oleks ohustatud meediavabadus ja -sõltumatus, et ei kärbitaks kriitikat ja et õiguskaitsetöötajad austaksid massiteabevahendite rolli ning tagaksid, et nad saavad teha oma tööd vabalt ja turvaliselt;

| 26. | toonitab, kui oluline on luua meedia valdkonnas isereguleerivaid asutusi, nagu kaebuste lahendamise komisjone ja ombudsmane, ja toetab Euroopa ajakirjanike praktilisi, rohujuure tasandilt lähtuvaid jõupingutusi oma põhiõiguste kaitsmisel, luues kõnealuste õiguste ja eelkõige sõnavabaduse rikkumiste dokumenteerimiseks kontaktkeskuse (kooskõlas katseprojektiga, mis võeti 23. oktoobril 2012 täiskogul vastu osana parlamendi seisukohast 2013. aasta eelarve kohta); |
| --- | --- |

26.

toonitab, kui oluline on luua meedia valdkonnas isereguleerivaid asutusi, nagu kaebuste lahendamise komisjone ja ombudsmane, ja toetab Euroopa ajakirjanike praktilisi, rohujuure tasandilt lähtuvaid jõupingutusi oma põhiõiguste kaitsmisel, luues kõnealuste õiguste ja eelkõige sõnavabaduse rikkumiste dokumenteerimiseks kontaktkeskuse (kooskõlas katseprojektiga, mis võeti 23. oktoobril 2012 täiskogul vastu osana parlamendi seisukohast 2013. aasta eelarve kohta);

| 27. | rõhutab vajadust kogu audiovisuaalmeedia sektoris poliitilise teabe edastamise eeskirjade järele, et tagada õiglane juurdepääs mitmesugustele poliitilistele konkurentidele, arvamustele ja seisukohtadele, eelkõige valimiste ja rahvaküsitluste puhul, eesmärgiga kindlustada, et kodanikud saavad kujundada oma seisukoha, ilma et neid mõjutaks üks domineeriv arvamust kujundav jõud; märgib asjaolu, et reguleerivatel asutustel tuleb need eeskirjad nõuetekohaselt jõustada; |
| --- | --- |

27.

rõhutab vajadust kogu audiovisuaalmeedia sektoris poliitilise teabe edastamise eeskirjade järele, et tagada õiglane juurdepääs mitmesugustele poliitilistele konkurentidele, arvamustele ja seisukohtadele, eelkõige valimiste ja rahvaküsitluste puhul, eesmärgiga kindlustada, et kodanikud saavad kujundada oma seisukoha, ilma et neid mõjutaks üks domineeriv arvamust kujundav jõud; märgib asjaolu, et reguleerivatel asutustel tuleb need eeskirjad nõuetekohaselt jõustada;

| 28. | rõhutab, et sõnavabaduse ja meediavabaduse põhiõigus ei ole reserveeritud üksnes tavapäraste massiteabevahendite jaoks, vaid hõlmab ka sotsiaalmeediat ja muid uue meedia vorme; rõhutab, kui oluline on tagada internetis sõna- ja teabevabadus, tagades selleks võrgu neutraalsuse, ja kutsub seetõttu ELi ja liikmesriike üles tagama, et neid õigusi ja vabadusi internetis täiel määral austataks seoses vaba juurdepääsuga teabele ning teabe andmise ja liikumisega; hoiatab ametiasutuste mis tahes püüete eest, mis on suunatud registreerimise või loa nõudmisele või väidetavalt kahjuliku sisu kärpimisele; tunnistab, et avalik-õigusliku meedia poolne internetiteenuste pakkumine aitab kaasa nende missioonile tagada kodanikele juurdepääs teabele ja võimaldada neil kujundada oma arvamus eri allikate põhjal; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et sõnavabaduse ja meediavabaduse põhiõigus ei ole reserveeritud üksnes tavapäraste massiteabevahendite jaoks, vaid hõlmab ka sotsiaalmeediat ja muid uue meedia vorme; rõhutab, kui oluline on tagada internetis sõna- ja teabevabadus, tagades selleks võrgu neutraalsuse, ja kutsub seetõttu ELi ja liikmesriike üles tagama, et neid õigusi ja vabadusi internetis täiel määral austataks seoses vaba juurdepääsuga teabele ning teabe andmise ja liikumisega; hoiatab ametiasutuste mis tahes püüete eest, mis on suunatud registreerimise või loa nõudmisele või väidetavalt kahjuliku sisu kärpimisele; tunnistab, et avalik-õigusliku meedia poolne internetiteenuste pakkumine aitab kaasa nende missioonile tagada kodanikele juurdepääs teabele ja võimaldada neil kujundada oma arvamus eri allikate põhjal;

| 29. | toonitab, et uudiste vahendajate, otsingumootorite ja muude internetis leiduva teabe ja uudistesisu levitamise ja nendele juurdepääsu vahendajate tähtsus on üha suurem; kutsub komisjoni üles lisama kõnealused internetiosalised audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi läbivaatamisel ELi õigusraamistikku, et lahendada sisu diskrimineerimise ja allikate valiku moonutamise probleemid; |
| --- | --- |

29.

toonitab, et uudiste vahendajate, otsingumootorite ja muude internetis leiduva teabe ja uudistesisu levitamise ja nendele juurdepääsu vahendajate tähtsus on üha suurem; kutsub komisjoni üles lisama kõnealused internetiosalised audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi läbivaatamisel ELi õigusraamistikku, et lahendada sisu diskrimineerimise ja allikate valiku moonutamise probleemid;

| 30. | innustab komisjoni ja liikmesriike pöörama komisjoni meediaalase asjatundlikkuse poliitika raames piisavalt tähelepanu meediaalasele haridusele, mis tagab kodanikele vahendid neile edastatava üha kasvava teabemahu kriitiliseks tõlgendamiseks ja selles orienteerumiseks; |
| --- | --- |

30.

innustab komisjoni ja liikmesriike pöörama komisjoni meediaalase asjatundlikkuse poliitika raames piisavalt tähelepanu meediaalasele haridusele, mis tagab kodanikele vahendid neile edastatava üha kasvava teabemahu kriitiliseks tõlgendamiseks ja selles orienteerumiseks;

| 31. | kutsub komisjoni üles kontrollima, kas liikmesriigid väljastavad oma ringhäälingulube objektiivsete, läbipaistvate, mittediskrimineerivate ja proportsionaalsete kriteeriumite alusel; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles kontrollima, kas liikmesriigid väljastavad oma ringhäälingulube objektiivsete, läbipaistvate, mittediskrimineerivate ja proportsionaalsete kriteeriumite alusel;

| 32. | rõhutab, et on oluline ja kiireloomuline igal aastal jälgida meediavabadust ja -pluralismi kõigis liikmesriikides ning koostada selle kohta iga-aastaseid aruandeid, võttes aluseks Euroopa Nõukogu ja OSCE väljatöötatud üksikasjalikud standardid ning riskipõhise analüütilise käsitlusviisi ja näitajad, mis töötati välja komisjoni jaoks koostöös valitsusväliste organisatsioonide, huvirühmade ja ekspertidega koostatud sõltumatu uurimuse käigus, jälgides ja kontrollides muu hulgas ka meediat käsitlevate õigusaktide väljatöötamist ja muutmist, liikmesriikides vastuvõetud seadusaktide mõju meediavabadusele, eelkõige seoses valitsusepoolse sekkumisega, ning häid tavasid avalike teenuste standardite määratlemiseks nii avalik-õiguslikes kui ka erakanalites; toonitab, kui oluline on teha sellised ühised Euroopa standardid teatavaks laiemale avalikkusele; on seisukohal, et komisjon, Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet ja/või Euroopa Ülikool-Instituudi meediapluralismi ja meediavabaduse keskus peavad tegelema sellega ning avaldama iga-aastase jälgimistulemuste raporti; on arvamusel, et komisjon peaks esitama raporti parlamendile ja nõukogule ning tegema ettepanekud raporti järeldustest tulenevate tegevuste ja meetmete kohta; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et on oluline ja kiireloomuline igal aastal jälgida meediavabadust ja -pluralismi kõigis liikmesriikides ning koostada selle kohta iga-aastaseid aruandeid, võttes aluseks Euroopa Nõukogu ja OSCE väljatöötatud üksikasjalikud standardid ning riskipõhise analüütilise käsitlusviisi ja näitajad, mis töötati välja komisjoni jaoks koostöös valitsusväliste organisatsioonide, huvirühmade ja ekspertidega koostatud sõltumatu uurimuse käigus, jälgides ja kontrollides muu hulgas ka meediat käsitlevate õigusaktide väljatöötamist ja muutmist, liikmesriikides vastuvõetud seadusaktide mõju meediavabadusele, eelkõige seoses valitsusepoolse sekkumisega, ning häid tavasid avalike teenuste standardite määratlemiseks nii avalik-õiguslikes kui ka erakanalites; toonitab, kui oluline on teha sellised ühised Euroopa standardid teatavaks laiemale avalikkusele; on seisukohal, et komisjon, Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet ja/või Euroopa Ülikool-Instituudi meediapluralismi ja meediavabaduse keskus peavad tegelema sellega ning avaldama iga-aastase jälgimistulemuste raporti; on arvamusel, et komisjon peaks esitama raporti parlamendile ja nõukogule ning tegema ettepanekud raporti järeldustest tulenevate tegevuste ja meetmete kohta;

| 33. | on arvamusel, et ELi pädevusse kuulub seadusandlike meetmete võtmine sõna- ja teabevabaduse, meediavabaduse ja -pluralismi tagamiseks, kaitseks ja edendamiseks vähemalt sama suures ulatuses kui järgmistes valdkondades: alaealiste ja inimväärikuse kaitse, kultuuriline mitmekesisus, kodanike juurdepääs teabele oluliste sündmuste kohta ja/või oluliste sündmuste kajastamine, puudega inimeste õiguste edendamine, äriliste teadaannetega seotud tarbijakaitse, õigus esitada vastulause – mis on kõik audiovisuaalmeedia teenuste direktiiviga hõlmatud üldised huvid; on samal ajal arvamusel, et mis tahes reguleerimine peaks toimuma ELi ja liikmesriikide olukorra üksikasjaliku ja hoolika analüüsi põhjal, arvestades lahendamist vajavaid probleeme ja selleks parimaid võimalusi; on arvamusel, et tuleks püüelda mitteseadusandlike algatuste, näiteks järelevalve, isereguleerimise, toimimisjuhendite ning vajaduse korral ELi lepingu artikli 7 kohaldamise poole, nagu nõuab enamik sidusrühmi, pidades meeles, et nii mõnigi suurimatest ohtudest meediavabadusele tuleneb mõnes liikmesriigis hiljuti vastu võetud õigusaktidest; |
| --- | --- |

33.

on arvamusel, et ELi pädevusse kuulub seadusandlike meetmete võtmine sõna- ja teabevabaduse, meediavabaduse ja -pluralismi tagamiseks, kaitseks ja edendamiseks vähemalt sama suures ulatuses kui järgmistes valdkondades: alaealiste ja inimväärikuse kaitse, kultuuriline mitmekesisus, kodanike juurdepääs teabele oluliste sündmuste kohta ja/või oluliste sündmuste kajastamine, puudega inimeste õiguste edendamine, äriliste teadaannetega seotud tarbijakaitse, õigus esitada vastulause – mis on kõik audiovisuaalmeedia teenuste direktiiviga hõlmatud üldised huvid; on samal ajal arvamusel, et mis tahes reguleerimine peaks toimuma ELi ja liikmesriikide olukorra üksikasjaliku ja hoolika analüüsi põhjal, arvestades lahendamist vajavaid probleeme ja selleks parimaid võimalusi; on arvamusel, et tuleks püüelda mitteseadusandlike algatuste, näiteks järelevalve, isereguleerimise, toimimisjuhendite ning vajaduse korral ELi lepingu artikli 7 kohaldamise poole, nagu nõuab enamik sidusrühmi, pidades meeles, et nii mõnigi suurimatest ohtudest meediavabadusele tuleneb mõnes liikmesriigis hiljuti vastu võetud õigusaktidest;

| 34. | kutsub veel kord komisjoni üles audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi läbi vaatama ja muutma ning laiendama selle kohaldamisala, et hõlmata sõna- ja teabevabaduse, meediavabaduse ja -pluralismi põhiõiguste austamise, kaitse ja edendamise miinimumstandardid, tagama põhiõiguste harta, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning sellega seotud, meedia valdkonna positiivseid kohustusi käsitleva kohtupraktika täielik kohaldamine, sest direktiivi eesmärk on luua audiovisuaalmeedia teenuste jaoks sisepiirideta ala, tagades samaaegselt üldist huvi pakkuvate eesmärkide kõrgetasemelise kaitse, näiteks luues nõuetekohane õigus- ja haldusraamistik, et tagada tulemuslik pluralism (19); kutsub seepärast komisjoni üles audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi läbi vaatama ja muutma, et tagada – nagu see toimib reguleerivate asutuste puhul (ja mudeli alusel) elektroonilise side raamistikus – et riiklikud reguleerivad asutused on oma otsustusprotsessides, oma ülesannete täitmisel ja jälgimisprotsessis täielikult sõltumatud, erapooletud ja läbipaistvad, nõuetekohaselt rahastatud oma tegevuse elluviimiseks ning et neil on pädevus kehtestada asjakohaseid sanktsioone tagamaks, et nende otsused täidetakse; |
| --- | --- |

34.

kutsub veel kord komisjoni üles audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi läbi vaatama ja muutma ning laiendama selle kohaldamisala, et hõlmata sõna- ja teabevabaduse, meediavabaduse ja -pluralismi põhiõiguste austamise, kaitse ja edendamise miinimumstandardid, tagama põhiõiguste harta, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning sellega seotud, meedia valdkonna positiivseid kohustusi käsitleva kohtupraktika täielik kohaldamine, sest direktiivi eesmärk on luua audiovisuaalmeedia teenuste jaoks sisepiirideta ala, tagades samaaegselt üldist huvi pakkuvate eesmärkide kõrgetasemelise kaitse, näiteks luues nõuetekohane õigus- ja haldusraamistik, et tagada tulemuslik pluralism (19); kutsub seepärast komisjoni üles audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi läbi vaatama ja muutma, et tagada – nagu see toimib reguleerivate asutuste puhul (ja mudeli alusel) elektroonilise side raamistikus – et riiklikud reguleerivad asutused on oma otsustusprotsessides, oma ülesannete täitmisel ja jälgimisprotsessis täielikult sõltumatud, erapooletud ja läbipaistvad, nõuetekohaselt rahastatud oma tegevuse elluviimiseks ning et neil on pädevus kehtestada asjakohaseid sanktsioone tagamaks, et nende otsused täidetakse;

| 35. | palub komisjonil kaasata audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi läbivaatamisel ja muutmisel ka sätteid, mis käsitlevad massiteabevahendite omandisuhete läbipaistvust, meedia koondumist, huvide konflikti eeskirju, et hoida ära poliitiliste ja majanduslike jõudude sobimatu mõju meediale, ning meedia järelevalveasutuste sõltumatust; kutsub komisjoni üles avaldama teatist, millega rakendatakse meediapluralismi seirevahendi näitajad ELi liikmesriikide meediapluralismi kohta, mis töötati välja sõltumatus uuringus „Liikmesriikides valitseva meediapluralismi näitajad. Riskipõhine käsitlus” jaanuaris 2007; märgib, et teatisele peaks järgnema laialdane avalik konsulteerimine kõigi kaasatud osalistega, muu hulgas kõrgetasemelise meediavabadust käsitleva töörühma aruande järelmeetmete alusel, ja konkreetse ettepaneku kujul ELi suuniste kohta, mis käsitlevad meediavabadust ja -pluralismi; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil kaasata audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi läbivaatamisel ja muutmisel ka sätteid, mis käsitlevad massiteabevahendite omandisuhete läbipaistvust, meedia koondumist, huvide konflikti eeskirju, et hoida ära poliitiliste ja majanduslike jõudude sobimatu mõju meediale, ning meedia järelevalveasutuste sõltumatust; kutsub komisjoni üles avaldama teatist, millega rakendatakse meediapluralismi seirevahendi näitajad ELi liikmesriikide meediapluralismi kohta, mis töötati välja sõltumatus uuringus „Liikmesriikides valitseva meediapluralismi näitajad. Riskipõhine käsitlus” jaanuaris 2007; märgib, et teatisele peaks järgnema laialdane avalik konsulteerimine kõigi kaasatud osalistega, muu hulgas kõrgetasemelise meediavabadust käsitleva töörühma aruande järelmeetmete alusel, ja konkreetse ettepaneku kujul ELi suuniste kohta, mis käsitlevad meediavabadust ja -pluralismi;

| 36. | kutsub liikmesriike üles jätkama viivitamata reformidega, et saavutada nimetatud eesmärgid; palub komisjonil selgelt määratleda reguleerivate asutuste volitused, eelkõige reguleerimise ja kontrolli asjus, ning jälgida, et sanktsioonide kehtestamisel järgitaks vajalikkuse ja proportsionaalsuse nõudeid; tuletab meelde, kui oluline on kohandada määruse kohaldamisala iga meedia eriolemusele; |
| --- | --- |

36.

kutsub liikmesriike üles jätkama viivitamata reformidega, et saavutada nimetatud eesmärgid; palub komisjonil selgelt määratleda reguleerivate asutuste volitused, eelkõige reguleerimise ja kontrolli asjus, ning jälgida, et sanktsioonide kehtestamisel järgitaks vajalikkuse ja proportsionaalsuse nõudeid; tuletab meelde, kui oluline on kohandada määruse kohaldamisala iga meedia eriolemusele;

| 37. | kutsub riiklikke reguleerivaid asutusi üles tegema meediaküsimustes ELi tasandil koostööd ja seda koordineerima, näiteks luues Euroopa audiovisuaalmeedia teenuseid reguleerivate asutuste töörühma, ning ühtlustama audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artiklites 29 ja 30 sätestatud riiklike reguleerivate asutuste staatuse, tagades et nad on oma otsustusprotsessides, oma ülesannete täitmisel ja jälgimisprotsessis sõltumatud, erapooletud ja läbipaistvad ning et neil on pädevus kehtestada asjakohaseid sanktsioone tagamaks, et nende otsused täidetakse; |
| --- | --- |

37.

kutsub riiklikke reguleerivaid asutusi üles tegema meediaküsimustes ELi tasandil koostööd ja seda koordineerima, näiteks luues Euroopa audiovisuaalmeedia teenuseid reguleerivate asutuste töörühma, ning ühtlustama audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artiklites 29 ja 30 sätestatud riiklike reguleerivate asutuste staatuse, tagades et nad on oma otsustusprotsessides, oma ülesannete täitmisel ja jälgimisprotsessis sõltumatud, erapooletud ja läbipaistvad ning et neil on pädevus kehtestada asjakohaseid sanktsioone tagamaks, et nende otsused täidetakse;

| 38. | kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles võtma õigeaegselt asjakohaseid, proportsionaalseid ja astmelisi meetmeid, kui on kahtluse all sõna-, teabe- ja meediavabadus ja -pluralism ELis ja liikmesriikides; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles võtma õigeaegselt asjakohaseid, proportsionaalseid ja astmelisi meetmeid, kui on kahtluse all sõna-, teabe- ja meediavabadus ja -pluralism ELis ja liikmesriikides;

| 39. | on seisukohal, et ELi laienemise puhul tuleks panna täiendavat rõhku vabaduste ja sõnavabaduse kaitsele, kuna neid peetakse laialdaselt inimõiguste ja Kopenhaageni kriteeriumite demokraatia tingimuslikkuse osaks; palub komisjonil jätkata ELi kandidaatriikide jälgimist seoses meediavabaduste kaitse alase tegevuse ja edusammudega; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et ELi laienemise puhul tuleks panna täiendavat rõhku vabaduste ja sõnavabaduse kaitsele, kuna neid peetakse laialdaselt inimõiguste ja Kopenhaageni kriteeriumite demokraatia tingimuslikkuse osaks; palub komisjonil jätkata ELi kandidaatriikide jälgimist seoses meediavabaduste kaitse alase tegevuse ja edusammudega;

| 40. | kutsub komisjoni üles tagama, et meediapluralismil ja -omandil põhinevad kriteeriumid lisatakse kõikidesse mõjuhinnangutesse, mida teostatakse seadusandlike ettepanekutega seotud uute algatuste jaoks; |
| --- | --- |

40.

kutsub komisjoni üles tagama, et meediapluralismil ja -omandil põhinevad kriteeriumid lisatakse kõikidesse mõjuhinnangutesse, mida teostatakse seadusandlike ettepanekutega seotud uute algatuste jaoks;

| 41. | väljendab muret massiteabevahendite omandisuhete puuduliku läbipaistvuse pärast Euroopas ning kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles tagama läbipaistvust massiteabevahendite omandisuhetes ja juhtimises ja tegema algatusi selles valdkonnas, nõudes selleks eelkõige ringhäälingult, trüki- ja sarnaselt meedialt piisavalt täpse ja ajakohastatud teabe esitamist omandi kohta riiklikele meediaasutustele, äriregistritele ja avalikkusele, et võimaldada meediaväljundite kasusaavate ja lõplike omanike ja kaasomanike tuvastamist, näiteks arendades andmebaasi Mavise ühtseks Euroopa registriks, et tuvastada ülemäärast meedia koondumist, ennetada olukorda, kus meediaorganisatsioonid varjavad oma erihuvisid, ja võimaldada kodanikel kontrollida, millised on nende meedia taga peituvad huvid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kindlaks ja kontrollima, kas liikmesriikide eraldatud avalikke vahendeid kasutatakse avalik-õiguslikus meedias läbipaistvalt ja ranges vastavuses aluslepingute protokollile 29; on arvamusel, et omandi läbipaistvus on meediapluralismi oluline komponent; palub komisjonil jälgida ja toetada edusamme massiteabevahendite omandisuhete alase teabe suurema vahetamise edendamisel; |
| --- | --- |

41.

väljendab muret massiteabevahendite omandisuhete puuduliku läbipaistvuse pärast Euroopas ning kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles tagama läbipaistvust massiteabevahendite omandisuhetes ja juhtimises ja tegema algatusi selles valdkonnas, nõudes selleks eelkõige ringhäälingult, trüki- ja sarnaselt meedialt piisavalt täpse ja ajakohastatud teabe esitamist omandi kohta riiklikele meediaasutustele, äriregistritele ja avalikkusele, et võimaldada meediaväljundite kasusaavate ja lõplike omanike ja kaasomanike tuvastamist, näiteks arendades andmebaasi Mavise ühtseks Euroopa registriks, et tuvastada ülemäärast meedia koondumist, ennetada olukorda, kus meediaorganisatsioonid varjavad oma erihuvisid, ja võimaldada kodanikel kontrollida, millised on nende meedia taga peituvad huvid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kindlaks ja kontrollima, kas liikmesriikide eraldatud avalikke vahendeid kasutatakse avalik-õiguslikus meedias läbipaistvalt ja ranges vastavuses aluslepingute protokollile 29; on arvamusel, et omandi läbipaistvus on meediapluralismi oluline komponent; palub komisjonil jälgida ja toetada edusamme massiteabevahendite omandisuhete alase teabe suurema vahetamise edendamisel;

| 42. | toonitab, et meediavabadus peaks hõlmama ka vabadust meediale juurdepääsul, tagades interneti lairibaühenduse tulemusliku pakkumise ja sellele juurdepääsu kõikidele Euroopa kodanikele mõistliku aja jooksul ja mõistliku hinna eest, täiustades traadita tehnoloogiat, sealhulgas satelliite, mis võimaldavad internetiühendust; |
| --- | --- |

42.

toonitab, et meediavabadus peaks hõlmama ka vabadust meediale juurdepääsul, tagades interneti lairibaühenduse tulemusliku pakkumise ja sellele juurdepääsu kõikidele Euroopa kodanikele mõistliku aja jooksul ja mõistliku hinna eest, täiustades traadita tehnoloogiat, sealhulgas satelliite, mis võimaldavad internetiühendust;

| 43. | toonitab, et vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikale on ametiasutustel Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 10 alusel positiivne kohustus kaitsta sõnavabadust, mis on toimiva demokraatia eeltingimusi, sest teatavate vabaduste tõeliselt tulemuslik kasutamine ei sõltu üksnes riigi ülesandest mitte sekkuda, vaid võib nõuda positiivseid kaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

43.

toonitab, et vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikale on ametiasutustel Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 10 alusel positiivne kohustus kaitsta sõnavabadust, mis on toimiva demokraatia eeltingimusi, sest teatavate vabaduste tõeliselt tulemuslik kasutamine ei sõltu üksnes riigi ülesandest mitte sekkuda, vaid võib nõuda positiivseid kaitsemeetmeid;

| 44. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile, OSCEle ning Euroopa Nõukogu Ministrite Komiteele, Parlamentaarsele Assambleele, Veneetsia komisjonile ja inimõiguste volinikule. |
| --- | --- |

44.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile, OSCEle ning Euroopa Nõukogu Ministrite Komiteele, Parlamentaarsele Assambleele, Veneetsia komisjonile ja inimõiguste volinikule.

---

(1)  ELT L 95, 15.4.2010, lk 1.

(2)  http://www.pressfreedom.eu/en/index.php

(3)  ELT C 25 E, 29.1.2004, lk 205.

(4)  ELT C 76 E, 25.3.2004, lk 412.

(5)  ELT C 76 E, 25.3.2004, lk 453.

(6)  ELT C 193 E, 17.8.2006, lk 117.

(7)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 1026.

(8)  ELT C 8 E, 14.1.2010, lk 75.

(9)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 50.

(10)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 154.

(11)  www.mediainitiative.eu

(12)  „The Citizen’s Right to Information: Law and Policy in the EU and its Member States” (Kodanike õigus teabele: ELi ja liikmesriikide õigus ja poliitika), juuni 2012, kättesaadav aadressil http://www.europarl.europa.eu/committees/fr/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=75131

(13)  http://cmpf.eui.eu/Home.aspx

(14)  Koostanud K.U.Leuven – ICRI, Jönköping International Business School – MMTC, Central European University – CMCS ja Ernst & Young Consultancy, Belgia.

(15)  Kõnealused ohud on järgmised: meedia või meediat haldavate asutuste otsene või kaudne parteipoliitiline kontrollimine ja mõjutamine; mõnele meediaväljaandele turule juurdepääsu keelamine või selle piiramine ringhäälingu litsentseerimise ja lubade andmise menetluste kaudu; riiklikku või sõjalist julgeolekut, avalikku korda või moraalsust käsitlevate eeskirjade väärkasutamine ja ärakasutamine, et kehtestada tsensuur ning takistada dokumentidele ja teabele juurdepääsu; allikate konfidentsiaalsuse põhimõtte rikkumine; meedia koondumise ja huvide konflikti alaste õigusaktide puudumine; reklaami kasutamine juhtkirjas avaldatavate seisukohtade mõjutamiseks.

(16)  http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/07/52

(17)  Vt Ungari meediaseadust käsitleva Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni lõiget 6.

(18)  Selles artiklis nähakse ette, et liikmesriigid võivad võtta meetmeid õigustatud huvide kaitseks, jõustades siseriiklikke õigusakte meediakanalite paljususe kaitseks.

(19)  Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon, Centro Europa 7, 7. juuni 2012, lõige 134.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/43 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/43

---

P7_TA(2013)0204

Piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamise tegevuskava

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamise tegevuskava kohta (2012/2234(INI))

(2016/C 055/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. juuli 2010. aasta teatist „Roheline raamat. Piisav, jätkusuutlik ja kindel Euroopa pensionisüsteem” (COM(2010)0365) ja oma 16. veebruari 2011. aasta resolutsiooni selle kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. juuli 2010. aasta teatist „Roheline raamat. Piisav, jätkusuutlik ja kindel Euroopa pensionisüsteem” (COM(2010)0365) ja oma 16. veebruari 2011. aasta resolutsiooni selle kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. veebruari 2012. aasta teatist „Valge raamat. Piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamise tegevuskava” (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. veebruari 2012. aasta teatist „Valge raamat. Piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamise tegevuskava” (COM(2012)0055),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust komisjoni 16. veebruari 2012. aasta teatise „Valge raamat. Piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamise tegevuskava” kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust komisjoni 16. veebruari 2012. aasta teatise „Valge raamat. Piisava, kindla ja jätkusuutliku pensioni tagamise tegevuskava” kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi ning sotsiaalkaitsekomitee ühisaruannet pensionide piisavuse kohta Euroopa Liidus aastatel 2010–2050 (2012. aasta piisavuse aruanne), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi ning sotsiaalkaitsekomitee ühisaruannet pensionide piisavuse kohta Euroopa Liidus aastatel 2010–2050 (2012. aasta piisavuse aruanne),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi ja majanduspoliitika komitee ühisaruannet „2012. aasta vananemise aruanne. ELi 27 liikmesriigi majanduslikud ja eelarveprognoosid aastateks 2010–2060” (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi ja majanduspoliitika komitee ühisaruannet „2012. aasta vananemise aruanne. ELi 27 liikmesriigi majanduslikud ja eelarveprognoosid aastateks 2010–2060” (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2011. aasta teatist „2012. aasta majanduskasvu analüüs” (COM(2011)0815) ja oma 15. veebruari 2012. aasta resolutsiooni selle kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2011. aasta teatist „2012. aasta majanduskasvu analüüs” (COM(2011)0815) ja oma 15. veebruari 2012. aasta resolutsiooni selle kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/707/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/707/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni sotsiaalse kaasatuse edendamise ja vaesuse, sealhulgas laste vaesuse vastu võitlemise kohta ELis (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni sotsiaalse kaasatuse edendamise ja vaesuse, sealhulgas laste vaesuse vastu võitlemise kohta ELis (6),

| — | võttes arvesse 7. detsembri 2012. aasta nõukogu avaldust aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) kohta: edasised sammud (SOC 992/SAN 322), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. detsembri 2012. aasta nõukogu avaldust aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) kohta: edasised sammud (SOC 992/SAN 322),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0137/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0137/2013),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament avaldas oma 16. veebruari 2011. aasta resolutsioonis seisukohad komisjoni 2010. aasta rohelise raamatu „Eesmärk – piisavad, kindlad ja jätkusuutlikud pensionid” kohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament avaldas oma 16. veebruari 2011. aasta resolutsioonis seisukohad komisjoni 2010. aasta rohelise raamatu „Eesmärk – piisavad, kindlad ja jätkusuutlikud pensionid” kohta;

| B. | arvestades, et viimaste kümnendite kõige rängem finants- ja majanduskriis on muutunud teravaks riigivõla- ja sotsiaalkriisiks, mis on tõsiselt mõjutanud miljonite ELi kodanike pensionitulu; arvestades, et see kriis on näidanud, et Euroopa riikide majandused on üksteisest sõltuvad ning et enam ei ole ühelgi riigil võimalik tagada iseseisvalt oma sotsiaalkaitsesüsteemide piisavust, kindlust ja jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viimaste kümnendite kõige rängem finants- ja majanduskriis on muutunud teravaks riigivõla- ja sotsiaalkriisiks, mis on tõsiselt mõjutanud miljonite ELi kodanike pensionitulu; arvestades, et see kriis on näidanud, et Euroopa riikide majandused on üksteisest sõltuvad ning et enam ei ole ühelgi riigil võimalik tagada iseseisvalt oma sotsiaalkaitsesüsteemide piisavust, kindlust ja jätkusuutlikkust;

| C. | arvestades, et pensionid on eakate eurooplaste peamiseks sissetulekuallikaks ning et pensioni eesmärk on tagada eakatele inimväärne elatustase ja võimaldada neil olla rahaliselt sõltumatu; arvestades siiski, et liidus elab ligi 22 % üle 75aastastest naistest allpool vaesuspiiri, olles seega sotsiaalse tõrjutuse ohus, ning et naised moodustavad suurema osa üle 75aastastest inimestest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pensionid on eakate eurooplaste peamiseks sissetulekuallikaks ning et pensioni eesmärk on tagada eakatele inimväärne elatustase ja võimaldada neil olla rahaliselt sõltumatu; arvestades siiski, et liidus elab ligi 22 % üle 75aastastest naistest allpool vaesuspiiri, olles seega sotsiaalse tõrjutuse ohus, ning et naised moodustavad suurema osa üle 75aastastest inimestest;

| D. | arvestades, et esimene osa nn beebibuumi põlvkonnast on jõudnud pensioniikka, mistõttu enam ei ole tegemist mitte tulevase, vaid käesoleva demograafilise probleemiga, ning arvestades, et üle 60 aasta vanuste inimeste arv kasvab rohkem kui kaks miljonit inimest aastas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et esimene osa nn beebibuumi põlvkonnast on jõudnud pensioniikka, mistõttu enam ei ole tegemist mitte tulevase, vaid käesoleva demograafilise probleemiga, ning arvestades, et üle 60 aasta vanuste inimeste arv kasvab rohkem kui kaks miljonit inimest aastas;

| E. | arvestades, et isegi majanduskriisi kõrvale jättes viitavad pikaajalised rahvastiku- ja tootlikkuse arengusuundumused ELi liikmesriikides aeglase majanduskasvu stsenaariumile, mille puhul kasvu kiirus on eelnenud kümnendite omast oluliselt väiksem; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et isegi majanduskriisi kõrvale jättes viitavad pikaajalised rahvastiku- ja tootlikkuse arengusuundumused ELi liikmesriikides aeglase majanduskasvu stsenaariumile, mille puhul kasvu kiirus on eelnenud kümnendite omast oluliselt väiksem;

| F. | arvestades, et juba 2001. aasta märtsi kohtumisel kiitis Euroopa Ülemkogu heaks Stockholmi strateegia, mille eesmärk on kiiremini vähendada riigivõlga, tõsta tööhõive määra ja tootlikkust ning reformida pensioni-, tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteeme; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et juba 2001. aasta märtsi kohtumisel kiitis Euroopa Ülemkogu heaks Stockholmi strateegia, mille eesmärk on kiiremini vähendada riigivõlga, tõsta tööhõive määra ja tootlikkust ning reformida pensioni-, tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteeme;

| G. | arvestades, et Euroopa majandus- ja finantskriisi negatiivne mõju palkadele ja tööhõivele suurendab tulevikus vaesusohtu eakate hulgas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa majandus- ja finantskriisi negatiivne mõju palkadele ja tööhõivele suurendab tulevikus vaesusohtu eakate hulgas;

| H. | arvestades, et tööpuuduse kasv ja pettumust valmistanud finantsturgude tulu on kahjustanud nii jooksval rahastamisel põhinevaid pensioniskeeme kui ka kogumisskeeme, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tööpuuduse kasv ja pettumust valmistanud finantsturgude tulu on kahjustanud nii jooksval rahastamisel põhinevaid pensioniskeeme kui ka kogumisskeeme,

| I. | arvestades, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab tõsta miinimumpensioni tasemele, mis tagab pensionisissetuleku ülalpool vaesuspiiri; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab tõsta miinimumpensioni tasemele, mis tagab pensionisissetuleku ülalpool vaesuspiiri;

| J. | arvestades, et pensionisüsteemidel on keskne koht Euroopa sotsiaalses mudelis ning nende peamine ja vaieldamatu eesmärk on tagada eakatele inimestele piisav elatustase; arvestades, et pensionide tagamine jääb liikmesriikide pädevusse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et pensionisüsteemidel on keskne koht Euroopa sotsiaalses mudelis ning nende peamine ja vaieldamatu eesmärk on tagada eakatele inimestele piisav elatustase; arvestades, et pensionide tagamine jääb liikmesriikide pädevusse;

| K. | arvestades, et pensionipoliitika jätkusuutlikkus sõltub enamast kui rahalistest kaalutlustest; arvestades, et ka tööhõivemääral ja ennustatavatel demograafilistel suundumustel on jätkusuutlikkuse tagamisel oluline osa; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et pensionipoliitika jätkusuutlikkus sõltub enamast kui rahalistest kaalutlustest; arvestades, et ka tööhõivemääral ja ennustatavatel demograafilistel suundumustel on jätkusuutlikkuse tagamisel oluline osa;

| L. | arvestades, et käimasoleval Euroopa arutelul käsitletakse pensionifonde liiga sageli pelga koormana riigi rahandusele, selle asemel et pidada neid hädavajalikuks vahendiks, mille abil võidelda eakate inimeste vaesusega ning võimaldada tulude ümberjaotamist inimese eluea jooksul ning ühiskonna lõikes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et käimasoleval Euroopa arutelul käsitletakse pensionifonde liiga sageli pelga koormana riigi rahandusele, selle asemel et pidada neid hädavajalikuks vahendiks, mille abil võidelda eakate inimeste vaesusega ning võimaldada tulude ümberjaotamist inimese eluea jooksul ning ühiskonna lõikes;

| M. | arvestades, et pensionärid moodustavad olulise tarbijarühma ja nende tarbijakäitumise varieerumisel on märkimisväärne mõju reaalmajandusele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et pensionärid moodustavad olulise tarbijarühma ja nende tarbijakäitumise varieerumisel on märkimisväärne mõju reaalmajandusele;

| N. | arvestades, et paljudes ELi riikides püsib sündimus madalal tasemel, mis toob tulevikus kaasa tööealiste inimeste arvu vähenemise; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et paljudes ELi riikides püsib sündimus madalal tasemel, mis toob tulevikus kaasa tööealiste inimeste arvu vähenemise;

| O. | arvestades asjaolu, et OECD andmetel on liikmesriikidevaheline liikuvus väike ja 3 % ELi tööealisest elanikkonnast elab teises ELi liikmesriigis (7); |
| --- | --- |

O.

arvestades asjaolu, et OECD andmetel on liikmesriikidevaheline liikuvus väike ja 3 % ELi tööealisest elanikkonnast elab teises ELi liikmesriigis (7);

| P. | arvestades, et Euroopa Parlamendi naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni taotlusel koostatud uuring „Women living alone – an update” (8) („Üksi elavad naised – uusimad andmed”) toob välja mõnede olemasolevate pensionisüsteemide kaudsed riskid süvendada soolist võrdõigusetust eelkõige üksi elavate naiste puhul; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Parlamendi naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni taotlusel koostatud uuring „Women living alone – an update” (8) („Üksi elavad naised – uusimad andmed”) toob välja mõnede olemasolevate pensionisüsteemide kaudsed riskid süvendada soolist võrdõigusetust eelkõige üksi elavate naiste puhul;

| Q. | arvestades, et OECD sotsiaal-, tööhõive ja rändevaldkonna töödokument nr 116 „Cooking, Caring and Volunteering: Unpaid Work Around the World” (9) („Toiduvalmistamine, hooldamine ja vabatahtlik tegevus: tasustamata töö kogu maailmas”) juhib tähelepanu tasustamata tööle, mida veel ei tunnustata riiklikes pensioniskeemides; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et OECD sotsiaal-, tööhõive ja rändevaldkonna töödokument nr 116 „Cooking, Caring and Volunteering: Unpaid Work Around the World” (9) („Toiduvalmistamine, hooldamine ja vabatahtlik tegevus: tasustamata töö kogu maailmas”) juhib tähelepanu tasustamata tööle, mida veel ei tunnustata riiklikes pensioniskeemides;

| R. | arvestades, et ELis on 55–64aastaste tööhõivemäär ainult 47,4 % ja naiste puhul kõigest 40,2 %; arvestades, et mõnedes Euroopa riikides on ainult 2 % kõigist töökohtadest täidetud 55aastaste või vanemate inimeste poolt; arvestades, et sellised madalad tööhõivemäärad põhjustavad põlvkonnasisest lõhet meeste ja naiste vahel ning samuti põlvkondadevahelist lõhet, mille tulemuseks on rahaliste vahendite oluline erinemine põlvkonniti; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ELis on 55–64aastaste tööhõivemäär ainult 47,4 % ja naiste puhul kõigest 40,2 %; arvestades, et mõnedes Euroopa riikides on ainult 2 % kõigist töökohtadest täidetud 55aastaste või vanemate inimeste poolt; arvestades, et sellised madalad tööhõivemäärad põhjustavad põlvkonnasisest lõhet meeste ja naiste vahel ning samuti põlvkondadevahelist lõhet, mille tulemuseks on rahaliste vahendite oluline erinemine põlvkonniti;

| S. | arvestades, et pensioniskeemid erinevad riigiti ja riigisiseselt oluliselt, näiteks rahastamise ulatuse, riigi osaluse taseme, haldusstruktuuri, nõude liigi, kulutõhususe, kollektiivsuse ja solidaarsuse astme poolest, ning seetõttu ei ole ühist ELi liigitust olemas; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et pensioniskeemid erinevad riigiti ja riigisiseselt oluliselt, näiteks rahastamise ulatuse, riigi osaluse taseme, haldusstruktuuri, nõude liigi, kulutõhususe, kollektiivsuse ja solidaarsuse astme poolest, ning seetõttu ei ole ühist ELi liigitust olemas;

Sissejuhatus

| 1. | märgib, et riigieelarved on suure surve all ning finants- ja majanduskriisi süvenemise tõttu on paljudes liikmesriikides pensionihüvitised vähenenud; taunib suurte kärbete tegemist kriisist kõige rängemini tabatud liikmesriikides, mis on viinud paljud pensionärid vaesusse või vaesusohtu; |
| --- | --- |

1.

märgib, et riigieelarved on suure surve all ning finants- ja majanduskriisi süvenemise tõttu on paljudes liikmesriikides pensionihüvitised vähenenud; taunib suurte kärbete tegemist kriisist kõige rängemini tabatud liikmesriikides, mis on viinud paljud pensionärid vaesusse või vaesusohtu;

| 2. | rõhutab, et ELil ja liikmesriikidel tuleb hinnata pensionisüsteemide praegust ja edasist jätkusuutlikkust ja piisavust ning teha kindlaks liikmesriikide parimad tavad ja poliitikastrateegiad, mis võivad anda tulemuseks kõige kindlama ja kulutõhusama pensionide maksmise liikmesriikides; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et ELil ja liikmesriikidel tuleb hinnata pensionisüsteemide praegust ja edasist jätkusuutlikkust ja piisavust ning teha kindlaks liikmesriikide parimad tavad ja poliitikastrateegiad, mis võivad anda tulemuseks kõige kindlama ja kulutõhusama pensionide maksmise liikmesriikides;

| 3. | rõhutab, et tõenäoline on pikaajalise madala majanduskasvu stsenaarium, mis nõuab liikmesriikidelt eelarvete konsolideerimist ja majanduse reformimist range kokkuhoiu põhimõttel, milleks on vajalik riigi rahanduse usaldusväärne juhtimine; jagab komisjoni valges raamatus väljendatud seisukohata, et lisaks riiklikele pensionisüsteemidele, millega tagatakse kõigile vanas eas vähemalt inimväärne elatustase, on vaja luua täiendavad tööandja- ja kogumispensionisüsteemid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et tõenäoline on pikaajalise madala majanduskasvu stsenaarium, mis nõuab liikmesriikidelt eelarvete konsolideerimist ja majanduse reformimist range kokkuhoiu põhimõttel, milleks on vajalik riigi rahanduse usaldusväärne juhtimine; jagab komisjoni valges raamatus väljendatud seisukohata, et lisaks riiklikele pensionisüsteemidele, millega tagatakse kõigile vanas eas vähemalt inimväärne elatustase, on vaja luua täiendavad tööandja- ja kogumispensionisüsteemid;

| 4. | rõhutab, et esimese samba riiklikud pensioniskeemid jäävad pensionäride tähtsaimaks sissetulekuallikaks; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei käsitle valges raamatus korralikult esimese samba riiklike süsteemide tähtsust, ehkki nendega vähemalt välistatakse vaesus; kutsub liikmesriike jätkama tööd aktiivsema ja kaasavama tööturu strateegiatega, et vähendada tööhõive koormust (mittetöötavate ja töötavate inimeste arvuline suhe), tehes seda kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega, mis on tööhõive suurendamine ja võitlus vaesusega; kutsub tööturu osapooli ja liikmesriike siduma need reformid pideva töötingimuste parandamise ja elukestva õppe programmide rakendamisega, mis teeb võimalikuks tervislikuma ja pikema tööelu kuni vanaduspensionieani, suurendab pensionisüsteemi makseid tegevate inimeste arvu, millega hoitakse ära olukord, kus suurenevad kulutused riiklikele pensionidele seaksid ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkuse; kutsub liikmesriike reformima oma esimese samba pensionisüsteeme nii, et arvesse võetakse ka osamaksete tegemise aastate arvu; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et esimese samba riiklikud pensioniskeemid jäävad pensionäride tähtsaimaks sissetulekuallikaks; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei käsitle valges raamatus korralikult esimese samba riiklike süsteemide tähtsust, ehkki nendega vähemalt välistatakse vaesus; kutsub liikmesriike jätkama tööd aktiivsema ja kaasavama tööturu strateegiatega, et vähendada tööhõive koormust (mittetöötavate ja töötavate inimeste arvuline suhe), tehes seda kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega, mis on tööhõive suurendamine ja võitlus vaesusega; kutsub tööturu osapooli ja liikmesriike siduma need reformid pideva töötingimuste parandamise ja elukestva õppe programmide rakendamisega, mis teeb võimalikuks tervislikuma ja pikema tööelu kuni vanaduspensionieani, suurendab pensionisüsteemi makseid tegevate inimeste arvu, millega hoitakse ära olukord, kus suurenevad kulutused riiklikele pensionidele seaksid ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkuse; kutsub liikmesriike reformima oma esimese samba pensionisüsteeme nii, et arvesse võetakse ka osamaksete tegemise aastate arvu;

| 5. | kutsub liikmesriike hindama igakülgselt vajadust reformida oma esimese samba süsteemi, võttes arvesse oodatava eluea muutumist ning pensionäride, töötute ja majanduslikult aktiivsete inimeste arvulise suhte muutust, et tagada inimestele inimväärne elatustase ja majanduslik sõltumatus vanas eas, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele rühmadele; |
| --- | --- |

5.

kutsub liikmesriike hindama igakülgselt vajadust reformida oma esimese samba süsteemi, võttes arvesse oodatava eluea muutumist ning pensionäride, töötute ja majanduslikult aktiivsete inimeste arvulise suhte muutust, et tagada inimestele inimväärne elatustase ja majanduslik sõltumatus vanas eas, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele rühmadele;

| 6. | täheldab, et finants- ja majanduskriis ning elanikkonna vananemisest tulenevad probleemid on esile toonud nii kogumisskeemide kui ka jooksval rahastamisel põhinevate pensioniskeemide nõrkused; soovitab mitme sambaga pensionisüsteeme, mis koosnevad vähemalt:






  i) | üldisest jooksval rahastamisel põhinevast riiklikust pensioniskeemist, |
| --- | --- | --- |

6.

täheldab, et finants- ja majanduskriis ning elanikkonna vananemisest tulenevad probleemid on esile toonud nii kogumisskeemide kui ka jooksval rahastamisel põhinevate pensioniskeemide nõrkused; soovitab mitme sambaga pensionisüsteeme, mis koosnevad vähemalt:

i)

üldisest jooksval rahastamisel põhinevast riiklikust pensioniskeemist,

| ii) | kõigile asjaomastele töötajatele kättesaadavast täiendavast tööandjapensioni kogumise skeemist, mis põhineb riigi, sektori või ettevõtte kollektiivlepingul või riigi õigusaktidel; |
| --- | --- |

ii)

kõigile asjaomastele töötajatele kättesaadavast täiendavast tööandjapensioni kogumise skeemist, mis põhineb riigi, sektori või ettevõtte kollektiivlepingul või riigi õigusaktidel;

rõhutab, et esimese samba pension üksi või koos teise samba pensioniga (sõltuvalt riigi institutsioonide struktuurist või õigusest) peaks kindlustama töötaja varasemal palgal põhineva inimväärse asendussissetuleku, mida võimaluse korral täiendab

| iii) | isiklik kolmanda samba pension, mis põhineb isiku säästudel ja mille kogumisel on õiglased tingimused madalasissetulekuga töötajatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele ja isikutele, kelle tööalasesse pensioniskeemi osamaksete tegemise vajalik aeg ei ole täis saanud; |
| --- | --- |

iii)

isiklik kolmanda samba pension, mis põhineb isiku säästudel ja mille kogumisel on õiglased tingimused madalasissetulekuga töötajatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele ja isikutele, kelle tööalasesse pensioniskeemi osamaksete tegemise vajalik aeg ei ole täis saanud;

palub liikmesriikidel kaaluda selliste või sarnaste rahaliselt ja sotsiaalselt jätkusuutlike skeemide kasutuselevõttu või säilitamist seal, kus neid veel ei ole; palub komisjonil tagada, et igasugune praegune või tulevane pensionivaldkonna reguleerimine soodustaks ja võtaks täielikult arvesse seda lähenemisviisi;

| 7. | tunnustab tööandja- ja erapensionide pakkujate kui oluliste ja usaldusväärsete pikaajaliste investorite potentsiaali ELi majanduses; rõhutab nende oodatavat panust strateegia „Euroopa 2020” kesksete eesmärkide saavutamisesse seoses jätkusuutliku majanduskasvu, arvukamate ja paremate töökohtade ning sotsiaalselt kaasavama ühiskonna kujundamisega; peab sellega seoses tervitatavaks komisjoni kavandatavat algatust koostada pikaajalisi investeeringuid käsitlev roheline raamat; nõuab tungivalt, et komisjon ei kahjustaks ELi õigusakte kehtestades või muutes pensionifondide investeerimisvõimet ning võtaks arvesse pensionifondide ja teiste pensioniandjate erisusi, pidades eelkõige silmas tööandjapensionide kogumisasutuste tegevust ja järelevalvet käsitleva direktiivi läbivaatamist; |
| --- | --- |

7.

tunnustab tööandja- ja erapensionide pakkujate kui oluliste ja usaldusväärsete pikaajaliste investorite potentsiaali ELi majanduses; rõhutab nende oodatavat panust strateegia „Euroopa 2020” kesksete eesmärkide saavutamisesse seoses jätkusuutliku majanduskasvu, arvukamate ja paremate töökohtade ning sotsiaalselt kaasavama ühiskonna kujundamisega; peab sellega seoses tervitatavaks komisjoni kavandatavat algatust koostada pikaajalisi investeeringuid käsitlev roheline raamat; nõuab tungivalt, et komisjon ei kahjustaks ELi õigusakte kehtestades või muutes pensionifondide investeerimisvõimet ning võtaks arvesse pensionifondide ja teiste pensioniandjate erisusi, pidades eelkõige silmas tööandjapensionide kogumisasutuste tegevust ja järelevalvet käsitleva direktiivi läbivaatamist;

| 8. | kutsub komisjoni hindama finantsturu õigusaktide (nt Euroopa turu infrastruktuuri määrus, finantsinstrumentide turgude direktiiv, kapitalinõuete direktiivi IV pakett) kumulatiivset mõju teise samba pensionifondidele ning nende suutlikkusele investeerida reaalmajandusse ning andma sellest aru tulevases pikaajalisi investeeringuid käsitlevas rohelises raamatus; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni hindama finantsturu õigusaktide (nt Euroopa turu infrastruktuuri määrus, finantsinstrumentide turgude direktiiv, kapitalinõuete direktiivi IV pakett) kumulatiivset mõju teise samba pensionifondidele ning nende suutlikkusele investeerida reaalmajandusse ning andma sellest aru tulevases pikaajalisi investeeringuid käsitlevas rohelises raamatus;

| 9. | tuletab meelde Lissaboni strateegiat aastateks 2000–2010, mille kontekstis arutlesid komisjon ja liikmesriigid kümne aasta jooksul põhjalikult struktuurireformide üle seoses makro- ja mikromajanduse ning tööhõivepoliitikaga, mille tulemuseks olid aluslepingust lähtuvad riigipõhised soovitused liikmesriikidele, millest paljud seondusid otseselt või kaudselt piisavate ja jätkusuutlike pensionide tagamisega; peab kahetsusväärseks, et neid soovitusi, mis oleksid võinud olulises ulatuses leevendada kriisi mõju, on vähe rakendatud; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde Lissaboni strateegiat aastateks 2000–2010, mille kontekstis arutlesid komisjon ja liikmesriigid kümne aasta jooksul põhjalikult struktuurireformide üle seoses makro- ja mikromajanduse ning tööhõivepoliitikaga, mille tulemuseks olid aluslepingust lähtuvad riigipõhised soovitused liikmesriikidele, millest paljud seondusid otseselt või kaudselt piisavate ja jätkusuutlike pensionide tagamisega; peab kahetsusväärseks, et neid soovitusi, mis oleksid võinud olulises ulatuses leevendada kriisi mõju, on vähe rakendatud;

| 10. | peab tervitatavaks, et koostatud on põhjalikud ja kvaliteetsed dokumendid – 2012. aasta aruanne rahvastiku vananemise kohta (10) ja 2012. aasta pensionide piisavuse aruanne (11) –, milles uuritakse kõigi liikmesriikide pensionisüsteemide pikaajalist piisavust ja jätkusuutlikkust; taunib asjaolu, et pensionide piisavuse ja jätkusuutlikkuse mõõdet käsitletakse erinevates väga tehnilist laadi aruannetes; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu avaldaksid integreeritud, ülevaatliku ja mittetehnilise kokkuvõtte kodanikele, mis võimaldaks ELi kodanikel hinnata oma riiklike pensionisüsteemide ees seisvaid raskusi ELiga võrrelduna; |
| --- | --- |

10.

peab tervitatavaks, et koostatud on põhjalikud ja kvaliteetsed dokumendid – 2012. aasta aruanne rahvastiku vananemise kohta (10) ja 2012. aasta pensionide piisavuse aruanne (11) –, milles uuritakse kõigi liikmesriikide pensionisüsteemide pikaajalist piisavust ja jätkusuutlikkust; taunib asjaolu, et pensionide piisavuse ja jätkusuutlikkuse mõõdet käsitletakse erinevates väga tehnilist laadi aruannetes; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu avaldaksid integreeritud, ülevaatliku ja mittetehnilise kokkuvõtte kodanikele, mis võimaldaks ELi kodanikel hinnata oma riiklike pensionisüsteemide ees seisvaid raskusi ELiga võrrelduna;

| 11. | rõhutab, kui oluline on kasutada ühtset metoodikat, et arvestada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ning pensionidega seotud kohustuste osakaalu riigi rahanduses; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, kui oluline on kasutada ühtset metoodikat, et arvestada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ning pensionidega seotud kohustuste osakaalu riigi rahanduses;

| 12. | on seisukohal, et pensioniküsimuse tulemuslikuks lahendamiseks, võttes arvesse enamiku liikmesriikide vajadust suurendada osamaksete tegemise aastate arvu, parandada töötingimusi ja edendada elukestvat õpet nii, et inimesed saaksid töötada vähemalt seadusjärgse pensionieani ja soovi korral kauemgi, on äärmiselt oluline saavutada üksmeel valitsuste, tööandjate ja ametiühingute vahel; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et pensioniküsimuse tulemuslikuks lahendamiseks, võttes arvesse enamiku liikmesriikide vajadust suurendada osamaksete tegemise aastate arvu, parandada töötingimusi ja edendada elukestvat õpet nii, et inimesed saaksid töötada vähemalt seadusjärgse pensionieani ja soovi korral kauemgi, on äärmiselt oluline saavutada üksmeel valitsuste, tööandjate ja ametiühingute vahel;

| 13. | teeb ettepaneku, et kõikide vanuserühmade esindajatega, sealhulgas noorte ja vanadega, keda reformid eriti mõjutavad, tuleks pensionireformide osas nõuetekohaselt konsulteerida, et tagada tasakaalustatud ja õiglased tulemused ning säilitada põlvkondade suurim võimalik üksmeel; |
| --- | --- |

13.

teeb ettepaneku, et kõikide vanuserühmade esindajatega, sealhulgas noorte ja vanadega, keda reformid eriti mõjutavad, tuleks pensionireformide osas nõuetekohaselt konsulteerida, et tagada tasakaalustatud ja õiglased tulemused ning säilitada põlvkondade suurim võimalik üksmeel;

| 14. | tunneb heameelt valge raamatu peamise rõhuasetuse üle, millega soovitatakse keskenduda töötamise ja pensionil olemise aja tasakaalustamisele, täiendavate tööandjapensioniskeemide ja erapensionisüsteemide arendamisele ning ELis pensionide järelevalve vahendite tõhustamisele, rõhutades samas pensioniküsimustest teadlikkuse suurendamise tähtsust; |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt valge raamatu peamise rõhuasetuse üle, millega soovitatakse keskenduda töötamise ja pensionil olemise aja tasakaalustamisele, täiendavate tööandjapensioniskeemide ja erapensionisüsteemide arendamisele ning ELis pensionide järelevalve vahendite tõhustamisele, rõhutades samas pensioniküsimustest teadlikkuse suurendamise tähtsust;

Tööhõive suurendamine ning tööelu ja pensionipõlve kestuse tasakaalustamine

| 15. | rõhutab, et struktuurireformide läbiviimisel eesmärgiga suurendada tööhõivemäära ja võimaldada inimestel töötada seadusjärgsesse pensionieani ja majandusliku sõltuvuse taset on äärmiselt suur tähtsus maksutulu ning sotsiaal- ja pensionimaksete laekumise suurendamise seisukohalt, sest see on vajalik liikmesriikide eelarvete konsolideerimiseks ning piisavate, kindlate ja jätkusuutlike pensioniskeemide rahastamiseks; rõhutab, et need reformid tuleb viia läbi läbipaistval viisil, mis võimaldab inimestel aegsasti teada saada reformide võimalikust mõjust; juhib tähelepanu ohule, et töötus ning madalapalgaline töö, osaajaga ja muud ebatüüpilised töötamise vormid võivad anda vaid osalised pensioniõigused ja põhjustada sel viisil vaesust eakate hulgas; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et struktuurireformide läbiviimisel eesmärgiga suurendada tööhõivemäära ja võimaldada inimestel töötada seadusjärgsesse pensionieani ja majandusliku sõltuvuse taset on äärmiselt suur tähtsus maksutulu ning sotsiaal- ja pensionimaksete laekumise suurendamise seisukohalt, sest see on vajalik liikmesriikide eelarvete konsolideerimiseks ning piisavate, kindlate ja jätkusuutlike pensioniskeemide rahastamiseks; rõhutab, et need reformid tuleb viia läbi läbipaistval viisil, mis võimaldab inimestel aegsasti teada saada reformide võimalikust mõjust; juhib tähelepanu ohule, et töötus ning madalapalgaline töö, osaajaga ja muud ebatüüpilised töötamise vormid võivad anda vaid osalised pensioniõigused ja põhjustada sel viisil vaesust eakate hulgas;

| 16. | kutsub liikmesriike võtma laiaulatuslikke ja aktiivseid tööturupoliitika meetmeid; võtma vajalikke meetmeid, et võidelda mitteametliku töötamise ning maksudest ja pensionimaksetest kõrvalehoidumisega, mille eesmärk on ka ausa konkurentsi kaitsemine; säästma rahalisi vahendeid elanike pensioniikka jõudmise tõttu tõusvate avaliku sektori kulude katmiseks ja edendama kõrget tööhõivet, pakkudes muu hulgas tööotsijatele igakülgset nõustamist ja toetust ning võimaldades eeskätt haavatavatel elanikkonnarühmadel tööd leida; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike võtma laiaulatuslikke ja aktiivseid tööturupoliitika meetmeid; võtma vajalikke meetmeid, et võidelda mitteametliku töötamise ning maksudest ja pensionimaksetest kõrvalehoidumisega, mille eesmärk on ka ausa konkurentsi kaitsemine; säästma rahalisi vahendeid elanike pensioniikka jõudmise tõttu tõusvate avaliku sektori kulude katmiseks ja edendama kõrget tööhõivet, pakkudes muu hulgas tööotsijatele igakülgset nõustamist ja toetust ning võimaldades eeskätt haavatavatel elanikkonnarühmadel tööd leida;

| 17. | märgib, et komisjon käsitles viimati pensioniskeemide reformimise vajadust 2013. aasta majanduskasvu analüüsis; viitab siiski asjaolule, et paljudes liikmesriikides peaks pidama esmatähtsaks tegeliku pensionilemineku ea kohandamist seadusjärgse pensionieaga; |
| --- | --- |

17.

märgib, et komisjon käsitles viimati pensioniskeemide reformimise vajadust 2013. aasta majanduskasvu analüüsis; viitab siiski asjaolule, et paljudes liikmesriikides peaks pidama esmatähtsaks tegeliku pensionilemineku ea kohandamist seadusjärgse pensionieaga;

| 18. | peab kiiduväärseks kohustusi, mille liikmesriigid võtsid nõukogu poolt 2012. aastal Euroopa poolaasta raames heaks kiidetud riigipõhistes soovitustes ning millega tagatakse piisavad ja jätkusuutlikud pensionisüsteemid; |
| --- | --- |

18.

peab kiiduväärseks kohustusi, mille liikmesriigid võtsid nõukogu poolt 2012. aastal Euroopa poolaasta raames heaks kiidetud riigipõhistes soovitustes ning millega tagatakse piisavad ja jätkusuutlikud pensionisüsteemid;

| 19. | tuletab meelde, et praegu on enam kui 17 % Euroopa Liidu inimestest 65aastased ja vanemad ning Eurostati prognooside kohaselt ulatub see näitaja 2060. aastal 30 %-ni; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et praegu on enam kui 17 % Euroopa Liidu inimestest 65aastased ja vanemad ning Eurostati prognooside kohaselt ulatub see näitaja 2060. aastal 30 %-ni;

| 20. | rõhutab, et nüüd, kus esimene osa nn beebibuumi põlvkonnast hakkab pensionile minema, suureneb demograafilistest suundumustest tingitud surve riikide eelarvetele ja pensionisüsteemidele; võtab teadmiseks liikmesriikide erinevad eesmärgid ja erineva edukuse struktuurireformide kavandamisel ja elluviimisel eesmärgiga suurendada tööhõivet, tõrjuda välja ennetähtaegselt pensionile jäämise kavad ning hinnata liikmesriikides koos tööturu osapoolega vajadust seada nii seadusjärgne kui ka tegelik pensioniiga jätkusuutlikult sõltuvusse oodatava eluea pikenemisest; rõhutab, et need liikmesriigid, kes praegu järkjärgulisi reforme ellu ei vii, võivad hiljem olla olukorras, kus nad peavad kasutama suurte sotsiaalsete järelmitega šokiteraapiat; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et nüüd, kus esimene osa nn beebibuumi põlvkonnast hakkab pensionile minema, suureneb demograafilistest suundumustest tingitud surve riikide eelarvetele ja pensionisüsteemidele; võtab teadmiseks liikmesriikide erinevad eesmärgid ja erineva edukuse struktuurireformide kavandamisel ja elluviimisel eesmärgiga suurendada tööhõivet, tõrjuda välja ennetähtaegselt pensionile jäämise kavad ning hinnata liikmesriikides koos tööturu osapoolega vajadust seada nii seadusjärgne kui ka tegelik pensioniiga jätkusuutlikult sõltuvusse oodatava eluea pikenemisest; rõhutab, et need liikmesriigid, kes praegu järkjärgulisi reforme ellu ei vii, võivad hiljem olla olukorras, kus nad peavad kasutama suurte sotsiaalsete järelmitega šokiteraapiat;

| 21. | kordab üleskutset siduda pensionihüvitised tihedalt töötatud aastate ja tasutud pensionimaksetega (nn aktuaarne õiglus), mille eesmärk on tagada, et rohkem ja kauem töötamine annab töötajatele parema pensioni, võttes samas nõuetekohaselt arvesse ülalpeetavate hooldamise tõttu tööturult eemal oldud aega; soovitab liikmesriikidel tööturu osapooltega konsulteerides keelata kohustus jääda pensionile seadusjärgsesse pensioniikka jõudmise korral, et inimestel, kes seda suudavad ja soovivad, jääks võimalus jätkata töötamist pärast seadusjärgsesse pensioniikka jõudmist või jääda pensionile järk-järgult, kuna pensionimaksete tasumise aja pikendamine koos hüvitiste väljamaksmise aja samaaegse lühendamisega võib aidata töötajatel kõikvõimalikke pensionide puudujääke kiiresti vähendada; |
| --- | --- |

21.

kordab üleskutset siduda pensionihüvitised tihedalt töötatud aastate ja tasutud pensionimaksetega (nn aktuaarne õiglus), mille eesmärk on tagada, et rohkem ja kauem töötamine annab töötajatele parema pensioni, võttes samas nõuetekohaselt arvesse ülalpeetavate hooldamise tõttu tööturult eemal oldud aega; soovitab liikmesriikidel tööturu osapooltega konsulteerides keelata kohustus jääda pensionile seadusjärgsesse pensioniikka jõudmise korral, et inimestel, kes seda suudavad ja soovivad, jääks võimalus jätkata töötamist pärast seadusjärgsesse pensioniikka jõudmist või jääda pensionile järk-järgult, kuna pensionimaksete tasumise aja pikendamine koos hüvitiste väljamaksmise aja samaaegse lühendamisega võib aidata töötajatel kõikvõimalikke pensionide puudujääke kiiresti vähendada;

| 22. | toonitab, et ennetähtaegselt pensionile jäämist õigustav põhimõte lubada vanematel töötajatel varakult pensionile minna, et vabaneksid töökohad noorte jaoks, on praktikas valeks osutunud, kuna parimate noorte tööhõive näitajatega liikmesriikides on keskmiselt ka vanemaealiste töötajate tööhõive näitajad kõige kõrgemad; |
| --- | --- |

22.

toonitab, et ennetähtaegselt pensionile jäämist õigustav põhimõte lubada vanematel töötajatel varakult pensionile minna, et vabaneksid töökohad noorte jaoks, on praktikas valeks osutunud, kuna parimate noorte tööhõive näitajatega liikmesriikides on keskmiselt ka vanemaealiste töötajate tööhõive näitajad kõige kõrgemad;

| 23. | kutsub tööturu osapooli kasutama inimressursside poliitikas olelustsüklipõhist lähenemisviisi ja kohandama selleks töökohti; kutsub tööandjaid koostama kavasid, mis soodustavad aktiivsena ja tervena vananemist; kutsub töötajaid aktiivselt kasutama neile antavaid koolitusvõimalusi ja jääma tööelu igas järgus tööturul konkurentsivõimeliseks; rõhutab vajadust parandada eakamate töötajate integreerumist tööturule ja nõuab sotsiaalselt uuenduslike lähenemisviiside kasutamist, et pikendada tööiga eeskätt kõige pingelisematel kutsealadel, kohandades töökohti, luues nõuetekohased töötingimused ja võimaldades paindlikku töökorraldust tööaja ja tehtava töö osas; |
| --- | --- |

23.

kutsub tööturu osapooli kasutama inimressursside poliitikas olelustsüklipõhist lähenemisviisi ja kohandama selleks töökohti; kutsub tööandjaid koostama kavasid, mis soodustavad aktiivsena ja tervena vananemist; kutsub töötajaid aktiivselt kasutama neile antavaid koolitusvõimalusi ja jääma tööelu igas järgus tööturul konkurentsivõimeliseks; rõhutab vajadust parandada eakamate töötajate integreerumist tööturule ja nõuab sotsiaalselt uuenduslike lähenemisviiside kasutamist, et pikendada tööiga eeskätt kõige pingelisematel kutsealadel, kohandades töökohti, luues nõuetekohased töötingimused ja võimaldades paindlikku töökorraldust tööaja ja tehtava töö osas;

| 24. | rõhutab vajadust võtta rohkem ennetavaid tervisemeetmeid, tõhustada ametialast (ümber)õpet ja võidelda nooremate ja eakamate töötajate diskrimineerimisega tööturul; toonitab, et selleks on vaja tõhusamalt jõustada ja rakendada töötervishoidu ja tööohutust käsitlevaid õigusakte; rõhutab, et mentorlusprogrammid võivad olla väärtuslik vahend selleks, et hoida eakamaid töötajaid kauem tööl ja kasutada nende kogemusi selleks, et aidata noori tööturule integreerida; kutsub tööturu osapooli töötama välja atraktiivseid töölt pensionile ülemineku mudeleid; |
| --- | --- |

24.

rõhutab vajadust võtta rohkem ennetavaid tervisemeetmeid, tõhustada ametialast (ümber)õpet ja võidelda nooremate ja eakamate töötajate diskrimineerimisega tööturul; toonitab, et selleks on vaja tõhusamalt jõustada ja rakendada töötervishoidu ja tööohutust käsitlevaid õigusakte; rõhutab, et mentorlusprogrammid võivad olla väärtuslik vahend selleks, et hoida eakamaid töötajaid kauem tööl ja kasutada nende kogemusi selleks, et aidata noori tööturule integreerida; kutsub tööturu osapooli töötama välja atraktiivseid töölt pensionile ülemineku mudeleid;

| 25. | nõuab tungivalt liikmesriikidelt aktiivset tegutsemist ELi soolise võrdõiguslikkuse paktis (2011–2020) sõnastatud ülesannete täitmiseks, mille keskmes on soolise palgalõhe kaotamine, võitlus soopõhise segregatsiooniga ja nii meestele kui ka naistele parema töö- ja eraelu ühitamise tagamine; rõhutab, et need eesmärgid võimaldavad parandada naiste tööhõivet ning võidelda naiste vaesusega töötamise ajal ja vanaduspäevil; |
| --- | --- |

25.

nõuab tungivalt liikmesriikidelt aktiivset tegutsemist ELi soolise võrdõiguslikkuse paktis (2011–2020) sõnastatud ülesannete täitmiseks, mille keskmes on soolise palgalõhe kaotamine, võitlus soopõhise segregatsiooniga ja nii meestele kui ka naistele parema töö- ja eraelu ühitamise tagamine; rõhutab, et need eesmärgid võimaldavad parandada naiste tööhõivet ning võidelda naiste vaesusega töötamise ajal ja vanaduspäevil;

| 26. | rõhutab, et VKEd on ELi üks peamisi tööandjaid ja majanduskasvule kaasaaitajaid ning võivad anda olulise panuse liikmesriikide pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse ja piisavuse tagamisse; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et VKEd on ELi üks peamisi tööandjaid ja majanduskasvule kaasaaitajaid ning võivad anda olulise panuse liikmesriikide pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse ja piisavuse tagamisse;

Täiendava eraviisilise pensionisäästude süsteemi arendamine

| 27. | peab tervitatavaks valge raamatu nõudmist arendada kõigile asjaomastele töötajatele kättesaadavaid täiendavaid tööandja- ja kogumispensioniskeeme ning võimaluse korral individuaalskeeme; rõhutab siiski, et komisjon peaks soovitama pigem kollektiivseid, solidaarsusel põhinevaid täiendavaid tööandjapensione, mis soovitatavalt tulenevad kollektiivlepingutest ja mis tavaliselt luuakse riigi, sektori või äriühingu tasandil, sest need võimaldavad individuaalskeemidest erinevalt põlvkonnasisest ja põlvkondadevahelist solidaarsust; rõhutab tungivat vajadust suurendada jõupingutusi täiendavate tööandjapensionisüsteemide võimalikult laialdaseks loomiseks; |
| --- | --- |

27.

peab tervitatavaks valge raamatu nõudmist arendada kõigile asjaomastele töötajatele kättesaadavaid täiendavaid tööandja- ja kogumispensioniskeeme ning võimaluse korral individuaalskeeme; rõhutab siiski, et komisjon peaks soovitama pigem kollektiivseid, solidaarsusel põhinevaid täiendavaid tööandjapensione, mis soovitatavalt tulenevad kollektiivlepingutest ja mis tavaliselt luuakse riigi, sektori või äriühingu tasandil, sest need võimaldavad individuaalskeemidest erinevalt põlvkonnasisest ja põlvkondadevahelist solidaarsust; rõhutab tungivat vajadust suurendada jõupingutusi täiendavate tööandjapensionisüsteemide võimalikult laialdaseks loomiseks;

| 28. | võtab teadmiseks, et paljud liikmesriigid on juba kasutusele võtnud suured pensionireformi kavad, mille eesmärk on nii jätkusuutlikkus kui ka piisavus; rõhutab, kui tähtis on tagada, et ELi tasandil pakutavad meetmed täiendaksid riikide pensionireformi kavasid ning ei tohiks minna nendega vastuollu; tuletab meelde, et pensionid jäävad liikmesriikide pädevusse, ja tunneb muret asjaolu pärast, et tulevastel kõnealuse valdkonna ELi õigusaktidel võib olla kahjulik mõju teatavate liikmesriikide skeemidele, eriti tööandjapensionisüsteemide eripära silmas pidades; |
| --- | --- |

28.

võtab teadmiseks, et paljud liikmesriigid on juba kasutusele võtnud suured pensionireformi kavad, mille eesmärk on nii jätkusuutlikkus kui ka piisavus; rõhutab, kui tähtis on tagada, et ELi tasandil pakutavad meetmed täiendaksid riikide pensionireformi kavasid ning ei tohiks minna nendega vastuollu; tuletab meelde, et pensionid jäävad liikmesriikide pädevusse, ja tunneb muret asjaolu pärast, et tulevastel kõnealuse valdkonna ELi õigusaktidel võib olla kahjulik mõju teatavate liikmesriikide skeemidele, eriti tööandjapensionisüsteemide eripära silmas pidades;

| 29. | toonitab, et (kogu sektorit hõlmavate) kollektiivsete (soovitavalt mittetulunduslike) tööandjapensioniskeemide tegevuskulud on individuaalsete pensionikogumisskeemidega võrreldes madalamad; rõhutab madalate tegevuskulude tähtsust, kuna ka vähene kulude kokkuhoid võib pensione oluliselt suurendada; rõhutab siiski, et kahjuks on sellised skeemid praegu kasutusel ainult mõnedes liikmesriikides; |
| --- | --- |

29.

toonitab, et (kogu sektorit hõlmavate) kollektiivsete (soovitavalt mittetulunduslike) tööandjapensioniskeemide tegevuskulud on individuaalsete pensionikogumisskeemidega võrreldes madalamad; rõhutab madalate tegevuskulude tähtsust, kuna ka vähene kulude kokkuhoid võib pensione oluliselt suurendada; rõhutab siiski, et kahjuks on sellised skeemid praegu kasutusel ainult mõnedes liikmesriikides;

| 30. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja pensionisüsteeme haldavad asutused teavitaksid nõuetekohaselt kodanikke nende kogutud pensioniõigustest, tõstaksid kodanike teadlikkust ja õpetaksid neid, et nad saaksid teha teadlikke otsuseid tulevaste täiendavate pensionisäästude kohta; nõuab samuti, et liikmesriigid teavitaksid kodanikke pensionisüsteemi kavandatavatest muudatustest, et nad saaksid teha oma pensionisäästude suhtes teadlikke ja läbimõeldud otsuseid; kutsub liikmesriike sõnastama ja jõustama rangeid avalikustamiseeskirju, mis puudutavad nende jurisdiktsiooni all tegutsevate pensionifondide tegevuskulusid, riske ja investeeringute tulemit; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja pensionisüsteeme haldavad asutused teavitaksid nõuetekohaselt kodanikke nende kogutud pensioniõigustest, tõstaksid kodanike teadlikkust ja õpetaksid neid, et nad saaksid teha teadlikke otsuseid tulevaste täiendavate pensionisäästude kohta; nõuab samuti, et liikmesriigid teavitaksid kodanikke pensionisüsteemi kavandatavatest muudatustest, et nad saaksid teha oma pensionisäästude suhtes teadlikke ja läbimõeldud otsuseid; kutsub liikmesriike sõnastama ja jõustama rangeid avalikustamiseeskirju, mis puudutavad nende jurisdiktsiooni all tegutsevate pensionifondide tegevuskulusid, riske ja investeeringute tulemit;

| 31. | tõdeb, et liikmesriikide tööandjapensioniskeemide omadused ja tulemused nende kättesaadavuse, solidaarsuse, kulutasuvuse, riski ja tulemi osas on väga erinevad; pooldab komisjoni kavatsust koostada liikmesriikide, tööturu osapoolte, pensionisektori ja teiste sidusrühmadega tihedalt konsulteerides tööandjapensioniskeemide heade tavade suunised, milles käsitletakse kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega selliseid küsimusi, nagu töötajate parem kindlustatus, väljamaksete periood, riskide jagamine ja leevendamine, kulutõhusus ja kriisitaluvus; rõhutab liikmesriikide parimate tavade vahetamise vastastikust kasulikkust; |
| --- | --- |

31.

tõdeb, et liikmesriikide tööandjapensioniskeemide omadused ja tulemused nende kättesaadavuse, solidaarsuse, kulutasuvuse, riski ja tulemi osas on väga erinevad; pooldab komisjoni kavatsust koostada liikmesriikide, tööturu osapoolte, pensionisektori ja teiste sidusrühmadega tihedalt konsulteerides tööandjapensioniskeemide heade tavade suunised, milles käsitletakse kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega selliseid küsimusi, nagu töötajate parem kindlustatus, väljamaksete periood, riskide jagamine ja leevendamine, kulutõhusus ja kriisitaluvus; rõhutab liikmesriikide parimate tavade vahetamise vastastikust kasulikkust;

| 32. | toetab komisjoni kavatsust taotleda jätkuvalt ELi rahastamist, eeskätt Euroopa Sotsiaalfondi kaudu, et toetada projekte, mille eesmärk on aktiivse ja tervena vananemine töökohal, ning anda sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi (PSCI) kaudu liikmesriikidele ja tööturu osapooltele rahalist ja praktilist toetust kulutasuvate täiendavate pensioniskeemide järkjärguliseks rakendamiseks Euroopa Parlamendi järelevalve all; |
| --- | --- |

32.

toetab komisjoni kavatsust taotleda jätkuvalt ELi rahastamist, eeskätt Euroopa Sotsiaalfondi kaudu, et toetada projekte, mille eesmärk on aktiivse ja tervena vananemine töökohal, ning anda sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi (PSCI) kaudu liikmesriikidele ja tööturu osapooltele rahalist ja praktilist toetust kulutasuvate täiendavate pensioniskeemide järkjärguliseks rakendamiseks Euroopa Parlamendi järelevalve all;

Liikuvate töötajate pensionid

| 33. | tunnistab, et ELi piires on pensioniskeemid väga erinevad, kuid rõhutab, kuivõrd tähtis on, et töötajad saaksid oma liikmesriigis või sellest väljaspool töökohta vahetada; rõhutab, et liikuvatele töötajatele on vaja tagada tööandjapensioniõiguste omandamine ja säilimine; kiidab heaks komisjoni seisukoha, et tuleb keskenduda pensioniõiguste omandamise ja säilitamise kaitsele, ning palub liikmesriikidel tagada, et liikuvate töötajate seni kasutamata pensioniõigusi käsitletaks võrdväärselt pensioniskeemi aktiivsete liikmete või pensionäride õigustega; võtab teadmiseks olulise osa, mis võib komisjonil olla vaba liikumist, sealhulgas liikuvust takistavate tõkete kaotamisel; on seisukohal, et keelebarjääri ja perekondlike põhjuste kõrval pidurdavad liikuvust tööturul pikad pensioniõiguste omandamise eelperioodid või põhjendamatud vanusepiirangud, ning kutsub liikmesriike neid vähendama; rõhutab, et liikuvust edendavad meetmed peavad olema tasakaalustatud täiendavate pensioniskeemide kulutõhusa pakkumisega tööandjate poolt ning võtma arvesse riikide pensioniskeemide iseloomu; |
| --- | --- |

33.

tunnistab, et ELi piires on pensioniskeemid väga erinevad, kuid rõhutab, kuivõrd tähtis on, et töötajad saaksid oma liikmesriigis või sellest väljaspool töökohta vahetada; rõhutab, et liikuvatele töötajatele on vaja tagada tööandjapensioniõiguste omandamine ja säilimine; kiidab heaks komisjoni seisukoha, et tuleb keskenduda pensioniõiguste omandamise ja säilitamise kaitsele, ning palub liikmesriikidel tagada, et liikuvate töötajate seni kasutamata pensioniõigusi käsitletaks võrdväärselt pensioniskeemi aktiivsete liikmete või pensionäride õigustega; võtab teadmiseks olulise osa, mis võib komisjonil olla vaba liikumist, sealhulgas liikuvust takistavate tõkete kaotamisel; on seisukohal, et keelebarjääri ja perekondlike põhjuste kõrval pidurdavad liikuvust tööturul pikad pensioniõiguste omandamise eelperioodid või põhjendamatud vanusepiirangud, ning kutsub liikmesriike neid vähendama; rõhutab, et liikuvust edendavad meetmed peavad olema tasakaalustatud täiendavate pensioniskeemide kulutõhusa pakkumisega tööandjate poolt ning võtma arvesse riikide pensioniskeemide iseloomu;

| 34. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku hinnata võimalikke seoseid määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) ja teatavate tööandjapensioniskeemide vahel; juhib tähelepanu praktilistele raskustele, mida on kogetud nimetatud määruse kohaldamisel 27 liikmesriigi märkimisväärselt erinevate sotsiaalkindlustussüsteemide suhtes; juhib tähelepanu asjaolule, et ELis on pensionisüsteemid väga erinevad ja kui keeruline on kohaldada koordineerivat lähenemisviisi liikmesriikides toimivate kümnete tuhandete väga erinevate pensioniskeemide suhtes; seab seepärast kahtluse alla sellise lähenemisviisi otstarbekuse täiendavate tööandjapensioniskeemide valdkonnas; |
| --- | --- |

34.

võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku hinnata võimalikke seoseid määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) ja teatavate tööandjapensioniskeemide vahel; juhib tähelepanu praktilistele raskustele, mida on kogetud nimetatud määruse kohaldamisel 27 liikmesriigi märkimisväärselt erinevate sotsiaalkindlustussüsteemide suhtes; juhib tähelepanu asjaolule, et ELis on pensionisüsteemid väga erinevad ja kui keeruline on kohaldada koordineerivat lähenemisviisi liikmesriikides toimivate kümnete tuhandete väga erinevate pensioniskeemide suhtes; seab seepärast kahtluse alla sellise lähenemisviisi otstarbekuse täiendavate tööandjapensioniskeemide valdkonnas;

| 35. | kutsub komisjoni ja liikmesriike tegutsema sihipäraselt tõhusate, võimaluse korral veebipõhiste jälgimisteenuste käivitamiseks ja käigushoidmiseks, et kodanikud saaksid jälgida oma töiseid ja mittetöiseid pensioniõigusi ning selle põhjal teha õigeaegseid ja teadlikke otsuseid individuaalsete täiendavate (kolmanda samba) pensionisäästude kohta; nõuab ELi tasandil kooskõlastamist eri liikmesriikide jälgimisteenistuste piisava ühilduvuse tagamiseks; tunneb rahulolu komisjoni sellealase katseprojekti üle ning kutsub komisjoni tagama, et lisaks katseprojektile hinnataks nende eeliste mõju, mida annaks konsolideeritud pensioniteabe pakkumine ELi kodanikele ühes juurdepääsetavas kohas; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni ja liikmesriike tegutsema sihipäraselt tõhusate, võimaluse korral veebipõhiste jälgimisteenuste käivitamiseks ja käigushoidmiseks, et kodanikud saaksid jälgida oma töiseid ja mittetöiseid pensioniõigusi ning selle põhjal teha õigeaegseid ja teadlikke otsuseid individuaalsete täiendavate (kolmanda samba) pensionisäästude kohta; nõuab ELi tasandil kooskõlastamist eri liikmesriikide jälgimisteenistuste piisava ühilduvuse tagamiseks; tunneb rahulolu komisjoni sellealase katseprojekti üle ning kutsub komisjoni tagama, et lisaks katseprojektile hinnataks nende eeliste mõju, mida annaks konsolideeritud pensioniteabe pakkumine ELi kodanikele ühes juurdepääsetavas kohas;

| 36. | märgib, et täielikult väljatöötatud kujul peaksid pensionijälgimissüsteemid ideaaljuhul hõlmama nii tööandjapensione kui ka kolmanda samba skeeme ja individuaalseid andmeid esimese samba õiguste kohta; |
| --- | --- |

36.

märgib, et täielikult väljatöötatud kujul peaksid pensionijälgimissüsteemid ideaaljuhul hõlmama nii tööandjapensione kui ka kolmanda samba skeeme ja individuaalseid andmeid esimese samba õiguste kohta;

| 37. | kahtleb teadustöötajate ELi pensionifondi vajalikkuses; |
| --- | --- |

37.

kahtleb teadustöötajate ELi pensionifondi vajalikkuses;

| 38. | peab asjaolu, et inimesed elavad üldiselt kauem, tervislikumalt ja jõukamalt, tänapäeva ühiskonna üheks suurimaks saavutuseks; kutsub arutlema vananemise teemal positiivsel toonil, tegeldes ühelt poolt aktiivselt märkimisväärsete, kuid ületatavate probleemidega, mida vananemine kaasa toob, ning kasutades teisalt võimalusi, mida vananemine ja nn hõbedane majandus pakuvad; tunnustab väga aktiivset ja väärtuslikku rolli, mis on eakatel meie ühiskonnas; |
| --- | --- |

38.

peab asjaolu, et inimesed elavad üldiselt kauem, tervislikumalt ja jõukamalt, tänapäeva ühiskonna üheks suurimaks saavutuseks; kutsub arutlema vananemise teemal positiivsel toonil, tegeldes ühelt poolt aktiivselt märkimisväärsete, kuid ületatavate probleemidega, mida vananemine kaasa toob, ning kasutades teisalt võimalusi, mida vananemine ja nn hõbedane majandus pakuvad; tunnustab väga aktiivset ja väärtuslikku rolli, mis on eakatel meie ühiskonnas;

Tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivi läbivaatamine

| 39. | rõhutab, et tööandjapensioni kogumisasutuste tegevust ja järelevalvet käsitleva direktiivi läbivaatamise eesmärk peaks olema piisava, jätkusuutliku ja kindla tööandjapensioni säilitamine kõikjal Euroopas, luues tingimused, mis soodustavad selle valdkonna edasisi riigi- ja siseturu tasandi edusamme, pakkudes praegustele ja tulevastele pensionäridele tõhusamat kaitset ning kohandudes paindlikult olemasolevate skeemide märkimisväärse piiriülese ja valdkondadevahelise mitmekesisusega; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et tööandjapensioni kogumisasutuste tegevust ja järelevalvet käsitleva direktiivi läbivaatamise eesmärk peaks olema piisava, jätkusuutliku ja kindla tööandjapensioni säilitamine kõikjal Euroopas, luues tingimused, mis soodustavad selle valdkonna edasisi riigi- ja siseturu tasandi edusamme, pakkudes praegustele ja tulevastele pensionäridele tõhusamat kaitset ning kohandudes paindlikult olemasolevate skeemide märkimisväärse piiriülese ja valdkondadevahelise mitmekesisusega;

| 40. | on seisukohal, et ELi teise samba süsteemide vastavuse tagamine rangetele usaldatavusnõuetele on keskse tähtsusega viis, kuidas saavutada liikmete ja hüvitisesaajate kõrgetasemeline kaitse ning pidada kinni G20 mandaadist, mille kohaselt tuleb kõikide finantsasutuste suhtes kohaldada nõuetekohast reguleerimist ja piisavat järelevalvet; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et ELi teise samba süsteemide vastavuse tagamine rangetele usaldatavusnõuetele on keskse tähtsusega viis, kuidas saavutada liikmete ja hüvitisesaajate kõrgetasemeline kaitse ning pidada kinni G20 mandaadist, mille kohaselt tuleb kõikide finantsasutuste suhtes kohaldada nõuetekohast reguleerimist ja piisavat järelevalvet;

| 41. | nõuab, et ELi asjakohastes seadusandlikes algatustes austatakse valikuid, mida liikmesriigid on teinud seoses teise samba pensionide pakkujatega; |
| --- | --- |

41.

nõuab, et ELi asjakohastes seadusandlikes algatustes austatakse valikuid, mida liikmesriigid on teinud seoses teise samba pensionide pakkujatega;

| 42. | rõhutab, et tulevane kaitsemeetmete alane ELi seadusandlus peab tuginema usaldusväärsele mõjuanalüüsile, mis peaks sisaldama sätet, mille kohaselt sarnastele toodetele peavad kehtima samad usaldatavusnormatiivid ning tagatud peavad olema asjakohased reservid ja töötajate liidusisene liikuvus, ning üldeesmärk peaks olema töötajate kogunenud pensioniõiguste tagamine; rõhutab, et tulevane kaitsemeetmete alane ELi seadusandlus peab lisaks tuginema aktiivsele dialoogile tööturu osapoolte ja muude sidusrühmadega ning riikide eripärade tõelisele mõistmisele ja austamisele; rõhutab, et pensionisüsteemid on tihedalt seotud iga liikmesriigi väljakujunenud kultuuriliste, sotsiaalsete, poliitiliste ja majanduslike oludega; rõhutab, et kõikide teise samba pensioni pakkujate suhtes, olenemata nende õiguslikust vormist, tuleb kohaldada proportsionaalset ja jõulist reguleerimist, mille juures võetakse eeskätt pikemas perspektiivis arvesse pakkujate äritegevuse eripära; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et tulevane kaitsemeetmete alane ELi seadusandlus peab tuginema usaldusväärsele mõjuanalüüsile, mis peaks sisaldama sätet, mille kohaselt sarnastele toodetele peavad kehtima samad usaldatavusnormatiivid ning tagatud peavad olema asjakohased reservid ja töötajate liidusisene liikuvus, ning üldeesmärk peaks olema töötajate kogunenud pensioniõiguste tagamine; rõhutab, et tulevane kaitsemeetmete alane ELi seadusandlus peab lisaks tuginema aktiivsele dialoogile tööturu osapoolte ja muude sidusrühmadega ning riikide eripärade tõelisele mõistmisele ja austamisele; rõhutab, et pensionisüsteemid on tihedalt seotud iga liikmesriigi väljakujunenud kultuuriliste, sotsiaalsete, poliitiliste ja majanduslike oludega; rõhutab, et kõikide teise samba pensioni pakkujate suhtes, olenemata nende õiguslikust vormist, tuleb kohaldada proportsionaalset ja jõulist reguleerimist, mille juures võetakse eeskätt pikemas perspektiivis arvesse pakkujate äritegevuse eripära;

| 43. | nõuab, et teise samba pensionid, olenemata nende pakkujatest, ei tohiks sattuda ohtu ELi õigustiku tõttu, mille juures ei arvestata nende pikaajalist perspektiivi; |
| --- | --- |

43.

nõuab, et teise samba pensionid, olenemata nende pakkujatest, ei tohiks sattuda ohtu ELi õigustiku tõttu, mille juures ei arvestata nende pikaajalist perspektiivi;

| 44. | on seisukohal, et komisjoni ettepanekutes kaitsemeetmete kohta tuleb lisaks riikide süsteemide vaheliste erinevuste kindlaks tegemisele ja arvesse võtmisele kohaldada igas riiklikus süsteemis ja vastavas sambas ka põhimõtet „ühesugune risk, ühesugused eeskirjad”; rõhutab, et meetmete võtmisel peab rangelt järgima proportsionaalsuse põhimõtet, kui kaalumisel on eesmärgid ja kasu võrreldes finants-, haldus- ja tehnilise koormusega, ja leidma õige kulude ja kasu tasakaalu; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et komisjoni ettepanekutes kaitsemeetmete kohta tuleb lisaks riikide süsteemide vaheliste erinevuste kindlaks tegemisele ja arvesse võtmisele kohaldada igas riiklikus süsteemis ja vastavas sambas ka põhimõtet „ühesugune risk, ühesugused eeskirjad”; rõhutab, et meetmete võtmisel peab rangelt järgima proportsionaalsuse põhimõtet, kui kaalumisel on eesmärgid ja kasu võrreldes finants-, haldus- ja tehnilise koormusega, ja leidma õige kulude ja kasu tasakaalu;

| 45. | peab kvalitatiivsete kaitsemeetmete puhul asjakohaseks soovitusi äriühingu tugevdatud üldjuhtimise ja riskijuhtimise küsimuste kohta ning suurema läbipaistvuse, teabe avalikustamise kohustuse, kulude avalikustamise ja investeerimisstrateegiate läbipaistvuse kohta ning neid soovitusi tuleks esitada iga läbivaatamise raames tingimusel, et järgitakse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet; märgib, et liikmesriikidevahelisi märkimisväärseid erinevusi arvestades on kvalitatiivsete kaitsemeetmete lähenemine ELi tasandil lühikese aja vältel teostatavam kui kvantitatiivsete kaitsemeetmete lähenemine; |
| --- | --- |

45.

peab kvalitatiivsete kaitsemeetmete puhul asjakohaseks soovitusi äriühingu tugevdatud üldjuhtimise ja riskijuhtimise küsimuste kohta ning suurema läbipaistvuse, teabe avalikustamise kohustuse, kulude avalikustamise ja investeerimisstrateegiate läbipaistvuse kohta ning neid soovitusi tuleks esitada iga läbivaatamise raames tingimusel, et järgitakse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet; märgib, et liikmesriikidevahelisi märkimisväärseid erinevusi arvestades on kvalitatiivsete kaitsemeetmete lähenemine ELi tasandil lühikese aja vältel teostatavam kui kvantitatiivsete kaitsemeetmete lähenemine;

| 46. | ei ole käesoleval hetkel kättesaadavat teavet arvestades veendunud, et omakapitali- ja bilansi hindamise nõuete kehtestamine ELi tasandil oleks asjakohane; on järelikult vastu tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivi läbivaatamisele, kui selle eesmärk on eelnimetatud nõuete kehtestamine; on siiski arvamusel, et Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve poolt praegu läbiviidavat kvantitatiivset mõju-uuringut ning selle uuringu võimalikku järelanalüüsi tuleks selle poliitika taustal täiel määral arvesse võtta; rõhutab, et kui sellised nõuded edaspidi kehtestataksegi, ei oleks Solventsus II nõuete otsene kohaldamine tööandjapensioni kogumisasutustele õige vahend; |
| --- | --- |

46.

ei ole käesoleval hetkel kättesaadavat teavet arvestades veendunud, et omakapitali- ja bilansi hindamise nõuete kehtestamine ELi tasandil oleks asjakohane; on järelikult vastu tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivi läbivaatamisele, kui selle eesmärk on eelnimetatud nõuete kehtestamine; on siiski arvamusel, et Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve poolt praegu läbiviidavat kvantitatiivset mõju-uuringut ning selle uuringu võimalikku järelanalüüsi tuleks selle poliitika taustal täiel määral arvesse võtta; rõhutab, et kui sellised nõuded edaspidi kehtestataksegi, ei oleks Solventsus II nõuete otsene kohaldamine tööandjapensioni kogumisasutustele õige vahend;

| 47. | juhib tähelepanu asjaolule, et tööandjapensioni kogumisasutuste direktiiv kehtib ainult vabatahtlike pensioniskeemide suhtes ega hõlma ühtegi kohustuslikku riiklikku pensioniskeemi kuuluvat vahendit; |
| --- | --- |

47.

juhib tähelepanu asjaolule, et tööandjapensioni kogumisasutuste direktiiv kehtib ainult vabatahtlike pensioniskeemide suhtes ega hõlma ühtegi kohustuslikku riiklikku pensioniskeemi kuuluvat vahendit;

| 48. | toonitab, et kindlustustoodete ja tööandjapensioni kogumisasutuste vahel on väga suured erinevused; rõhutab, et Solventsus II kohaste kvantitatiivsete nõuete otsene kohaldamine tööandjapensioni kogumisasutuste suhtes ei oleks asjakohane ja võiks kahjustada nii töötajate kui ka tööandjate huve; on seega vastu Solventsus II nõuete üksühesele kohaldamisele tööandjapensioni kogumisasutustele, olles samas valmis kaaluma lähenemisviisi, mille eesmärk on turvalisus ja jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

48.

toonitab, et kindlustustoodete ja tööandjapensioni kogumisasutuste vahel on väga suured erinevused; rõhutab, et Solventsus II kohaste kvantitatiivsete nõuete otsene kohaldamine tööandjapensioni kogumisasutuste suhtes ei oleks asjakohane ja võiks kahjustada nii töötajate kui ka tööandjate huve; on seega vastu Solventsus II nõuete üksühesele kohaldamisele tööandjapensioni kogumisasutustele, olles samas valmis kaaluma lähenemisviisi, mille eesmärk on turvalisus ja jätkusuutlikkus;

| 49. | rõhutab, et tööturu osapooled (st tööandjad ja töötajad) jagavad vastutust tööandjapensionisüsteemi sisu eest; rõhutab, et tööturu osapoolte vahelisi lepingulisi suhteid tuleb alati tunnustada, eeskätt seoses riskide ja tootluse tasakaaluga, mida tööandjapensionide skeemiga püütakse saavutada; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et tööturu osapooled (st tööandjad ja töötajad) jagavad vastutust tööandjapensionisüsteemi sisu eest; rõhutab, et tööturu osapoolte vahelisi lepingulisi suhteid tuleb alati tunnustada, eeskätt seoses riskide ja tootluse tasakaaluga, mida tööandjapensionide skeemiga püütakse saavutada;

| 50. | peab maksevõimemudelite, nt tervikliku bilansimudeli (holistic balance sheet models – HBS) ELi tasandil arendamist asjakohaseks ainult juhul, kui nende kohaldamine usaldusväärse mõjuanalüüsi alusel osutub praktiliselt realistlikuks ning kulude ja kasu seisukohalt tõhusaks, võttes eeskätt arvesse tööandjapensioni kogumisasutuste varieeruvust liikmesriikides ja liikmesriigiti; rõhutab, et Solventsus II variantide või tervikliku bilansimudeli arendamise eesmärk ei tohi olla Solventsus II laadsete nõuete kehtestamine; |
| --- | --- |

50.

peab maksevõimemudelite, nt tervikliku bilansimudeli (holistic balance sheet models – HBS) ELi tasandil arendamist asjakohaseks ainult juhul, kui nende kohaldamine usaldusväärse mõjuanalüüsi alusel osutub praktiliselt realistlikuks ning kulude ja kasu seisukohalt tõhusaks, võttes eeskätt arvesse tööandjapensioni kogumisasutuste varieeruvust liikmesriikides ja liikmesriigiti; rõhutab, et Solventsus II variantide või tervikliku bilansimudeli arendamise eesmärk ei tohi olla Solventsus II laadsete nõuete kehtestamine;

| 51. | märgib ära paljud erisugused pensionikavade ülesehituse vormid, mis varieeruvad määratud väljamaksetega skeemidest määratud sissemaksetega skeemide või segaskeemideni; märgib ära ka ülemineku määratud väljamaksetega skeemidelt määratud sissemaksetega skeemidele või kohustuslikult rahastatud sammaste kehtestamise mõnes liikmesriigis; rõhutab, et see kasvatab vajadust suurema läbipaistvuse järele ja vajadust pakkuda kodanikele paremat teavet lubatud hüvitiste, kulumäärade ja investeerimisstrateegiate kohta; |
| --- | --- |

51.

märgib ära paljud erisugused pensionikavade ülesehituse vormid, mis varieeruvad määratud väljamaksetega skeemidest määratud sissemaksetega skeemide või segaskeemideni; märgib ära ka ülemineku määratud väljamaksetega skeemidelt määratud sissemaksetega skeemidele või kohustuslikult rahastatud sammaste kehtestamise mõnes liikmesriigis; rõhutab, et see kasvatab vajadust suurema läbipaistvuse järele ja vajadust pakkuda kodanikele paremat teavet lubatud hüvitiste, kulumäärade ja investeerimisstrateegiate kohta;

| 52. | juhib tähelepanu sellele, et idee luua elukindlustustele ja tööandjapensioni kogumisasutustele teises sambas samad konkurentsitingimused on asjakohane ainult teatud määral, arvestades olulisi erinevusi kindlustustoodete ja tööandjapensioni kogumisasutuste vahel ja sõltuvalt riskiprofiilist, finantsturgude integratsioonitasemest ja iga kindlustuse või pensioni pakkuja kasumit taotlevast või mittetaotlevast olemusest; tunnistab, et arvestades elukindlustuste ja tööandjapensioni kogumisasutuste konkurentsi teises sambas on oluline, et sama riskiga toodetele kehtiksid samad eeskirjad, et hoida ära hüvitisesaajate eksitamist ja pakkuda neile samal tasemel usaldatavuskaitset; |
| --- | --- |

52.

juhib tähelepanu sellele, et idee luua elukindlustustele ja tööandjapensioni kogumisasutustele teises sambas samad konkurentsitingimused on asjakohane ainult teatud määral, arvestades olulisi erinevusi kindlustustoodete ja tööandjapensioni kogumisasutuste vahel ja sõltuvalt riskiprofiilist, finantsturgude integratsioonitasemest ja iga kindlustuse või pensioni pakkuja kasumit taotlevast või mittetaotlevast olemusest; tunnistab, et arvestades elukindlustuste ja tööandjapensioni kogumisasutuste konkurentsi teises sambas on oluline, et sama riskiga toodetele kehtiksid samad eeskirjad, et hoida ära hüvitisesaajate eksitamist ja pakkuda neile samal tasemel usaldatavuskaitset;

Töötajate tööandjapensionide kaitse maksejõuetuse korral

| 53. | on arvamusel, et maksejõuetuse korral peavad kõikides liikmesriikides olema järjepidevalt tagatud direktiivi 2008/94/EÜ artikli 8 kohased õigused; |
| --- | --- |

53.

on arvamusel, et maksejõuetuse korral peavad kõikides liikmesriikides olema järjepidevalt tagatud direktiivi 2008/94/EÜ artikli 8 kohased õigused;

| 54. | kutsub komisjoni üles koostama põhjaliku ülevaate riikide kindlustussüsteemidest ja -meetmetest ning kui selles hinnangus tehakse kindlaks olulised vajakajäämised, tegema tõhustatud ELi õigusaktide ettepanekuid tagamaks, et kõikjal ELis kehtestatakse täiesti usaldusväärsed mehhanismid tööandjapensioniõiguste lihtsaks, kulutõhusaks ja proportsionaalseks kaitseks; |
| --- | --- |

54.

kutsub komisjoni üles koostama põhjaliku ülevaate riikide kindlustussüsteemidest ja -meetmetest ning kui selles hinnangus tehakse kindlaks olulised vajakajäämised, tegema tõhustatud ELi õigusaktide ettepanekuid tagamaks, et kõikjal ELis kehtestatakse täiesti usaldusväärsed mehhanismid tööandjapensioniõiguste lihtsaks, kulutõhusaks ja proportsionaalseks kaitseks;

| 55. | märgib, et mõnes liikmesriigis toetavad tööandjad juba praegu pensioniskeeme, rakendades kaitseskeeme, varade eraldamist, sõltumatut skeemide haldamist ja pensioniskeemidele eeliskreeditori staatuse andmist aktsionäride ees ettevõtte maksejõuetuse korral; |
| --- | --- |

55.

märgib, et mõnes liikmesriigis toetavad tööandjad juba praegu pensioniskeeme, rakendades kaitseskeeme, varade eraldamist, sõltumatut skeemide haldamist ja pensioniskeemidele eeliskreeditori staatuse andmist aktsionäride ees ettevõtte maksejõuetuse korral;

| 56. | rõhutab, et pensionide kaitsega seotud küsimused maksejõuetuse korral on tihedalt seotud tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivi läbivaatamise põhiaspektidega; rõhutab, et komisjon peaks nende kahe direktiivi väljatöötamisel tagama nende kokkusobivuse ja täieliku kooskõla; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et pensionide kaitsega seotud küsimused maksejõuetuse korral on tihedalt seotud tööandjapensioni kogumisasutuste direktiivi läbivaatamise põhiaspektidega; rõhutab, et komisjon peaks nende kahe direktiivi väljatöötamisel tagama nende kokkusobivuse ja täieliku kooskõla;

Täiendavad kolmanda samba pensionid

| 57. | on arusaamisel, et kolmanda samba määratlus, ulatus ja ülesehitus erineb liikmesriigiti; |
| --- | --- |

57.

on arusaamisel, et kolmanda samba määratlus, ulatus ja ülesehitus erineb liikmesriigiti;

| 58. | väljendab kahetsust asjaolu pärast, et kolmanda samba süsteemid on väga sageli kulukamad, riskantsemad ja läbipaistmatumad kui esimese samba süsteemid; nõuab kolmanda samba muutmist stabiilsemaks, usaldusväärsemaks ja jätkusuutlikumaks; |
| --- | --- |

58.

väljendab kahetsust asjaolu pärast, et kolmanda samba süsteemid on väga sageli kulukamad, riskantsemad ja läbipaistmatumad kui esimese samba süsteemid; nõuab kolmanda samba muutmist stabiilsemaks, usaldusväärsemaks ja jätkusuutlikumaks;

| 59. | on seisukohal, et teatud juhtudel võib erapensioni kogumine olla piisava pensioni saamiseks vajalik; julgustab komisjoni tegema parimate tavade alusel liikmesriikidega koostööd ning hindama ja optimeerima erapensioni kogumise stiimuleid, eeskätt isikute puhul, kes ei koguks muidu piisavat pensioni; |
| --- | --- |

59.

on seisukohal, et teatud juhtudel võib erapensioni kogumine olla piisava pensioni saamiseks vajalik; julgustab komisjoni tegema parimate tavade alusel liikmesriikidega koostööd ning hindama ja optimeerima erapensioni kogumise stiimuleid, eeskätt isikute puhul, kes ei koguks muidu piisavat pensioni;

| 60. | peab asjakohaseks viia läbi heade tavade ja stiimulite optimeerimist käsitlevate ettepanekute hindamine; |
| --- | --- |

60.

peab asjakohaseks viia läbi heade tavade ja stiimulite optimeerimist käsitlevate ettepanekute hindamine;

| 61. | rõhutab, et riikliku poliitika oluline prioriteet ei tohiks olla kolmanda samba skeemide toetamine, vaid sellega tuleks tagada, et kõik inimesed on hästi toimiva ja jätkusuutliku esimese samba raames piisavalt kaitstud; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et riikliku poliitika oluline prioriteet ei tohiks olla kolmanda samba skeemide toetamine, vaid sellega tuleks tagada, et kõik inimesed on hästi toimiva ja jätkusuutliku esimese samba raames piisavalt kaitstud;

| 62. | kutsub komisjoni üles uurima, kui haavatavad on kriisi suhtes kolmanda samba süsteemid ja esitama ettepanekuid riskide vähendamiseks; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni üles uurima, kui haavatavad on kriisi suhtes kolmanda samba süsteemid ja esitama ettepanekuid riskide vähendamiseks;

| 63. | teeb ettepaneku hinnata riigi tasandil seadusega sätestatud kulupiiranguid lepingu sõlmimisel ja haldamisel või pakkuja või lepingutüübi vahetamisel ning esitama sellekohaseid soovitusi; |
| --- | --- |

63.

teeb ettepaneku hinnata riigi tasandil seadusega sätestatud kulupiiranguid lepingu sõlmimisel ja haldamisel või pakkuja või lepingutüübi vahetamisel ning esitama sellekohaseid soovitusi;

| 64. | on seisukohal, et tegevusjuhend kolmanda samba kvaliteedi, tarbijatele ette nähtud teabe pakkumise ja tarbijakaitse kohta võiks suurendada kolmanda samba pensionikavade ligitõmbavust; julgustab komisjoni hõlbustama liikmesriikide olemasolevate heade tavade vahetamist; |
| --- | --- |

64.

on seisukohal, et tegevusjuhend kolmanda samba kvaliteedi, tarbijatele ette nähtud teabe pakkumise ja tarbijakaitse kohta võiks suurendada kolmanda samba pensionikavade ligitõmbavust; julgustab komisjoni hõlbustama liikmesriikide olemasolevate heade tavade vahetamist;

| 65. | toetab kolmanda samba vabatahtlike ELi tasandi tegevusjuhendite ning võimaluse korral ka tootesertifikaatide skeemide väljatöötamist ja kehtestamist kvaliteedi, tarbijainfo ja -kaitse osas; soovitab liikmesriikidel hakata nimetatud valdkondi reguleerima juhul, kui vabatahtlikke tegevusjuhendeid ei saada edu; |
| --- | --- |

65.

toetab kolmanda samba vabatahtlike ELi tasandi tegevusjuhendite ning võimaluse korral ka tootesertifikaatide skeemide väljatöötamist ja kehtestamist kvaliteedi, tarbijainfo ja -kaitse osas; soovitab liikmesriikidel hakata nimetatud valdkondi reguleerima juhul, kui vabatahtlikke tegevusjuhendeid ei saada edu;

| 66. | kutsub komisjoni uurima võimalusi, kuidas kasutada paremini ära finantsvaldkonna ELi õigusakte, kui püütakse tagada, et tarbijatele antaks pensionide ja pensioniga seotud toodete kohta täpseid ja erapooletuid finantsnõuandeid; |
| --- | --- |

66.

kutsub komisjoni uurima võimalusi, kuidas kasutada paremini ära finantsvaldkonna ELi õigusakte, kui püütakse tagada, et tarbijatele antaks pensionide ja pensioniga seotud toodete kohta täpseid ja erapooletuid finantsnõuandeid;

Pensioniinvesteeringutelt maksude ja lepingutega seotud piiriüleste takistuste kaotamine

| 67. | kutsub komisjoni ja asjaomaseid liikmesriike leppima kokku eelkõige küsimuses, kuidas vältida piiriüleste pensionide valdkonnas topeltmaksustamist ning kahekordset maksustamata jätmist; |
| --- | --- |

67.

kutsub komisjoni ja asjaomaseid liikmesriike leppima kokku eelkõige küsimuses, kuidas vältida piiriüleste pensionide valdkonnas topeltmaksustamist ning kahekordset maksustamata jätmist;

| 68. | on seisukohal, et diskrimineerivad maksud on oluline piiriülest liikuvust takistav tegur ning soovib selliste maksude viivitamatut kaotamist, märkides samas ELi piiratud pädevust liikmesriikide maksupoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

68.

on seisukohal, et diskrimineerivad maksud on oluline piiriülest liikuvust takistav tegur ning soovib selliste maksude viivitamatut kaotamist, märkides samas ELi piiratud pädevust liikmesriikide maksupoliitika valdkonnas;

| 69. | peab asjakohaseks uurida lepinguõiguslikke takistusi; |
| --- | --- |

69.

peab asjakohaseks uurida lepinguõiguslikke takistusi;

| 70. | kutsub komisjoni üles kaasama nõuetekohaselt sotsiaalpartnereid olemasolevate struktuuride kaudu; |
| --- | --- |

70.

kutsub komisjoni üles kaasama nõuetekohaselt sotsiaalpartnereid olemasolevate struktuuride kaudu;

Sooküsimus

| 71. | tuletab meelde pensionidega seotud sooprobleemi; peab äärmiselt murettekitavaks vaesuspiirist allpool elavate eakate, eelkõige naiste arvu suurenemist; rõhutab, et esimese samba riiklikud pensioniskeemid peaksid tagama kõigile vähemalt inimväärse elatustaseme; rõhutab, et sooline võrdõiguslikkus tööturul on otsustava tähtsusega, et tagada pensionisüsteemide jätkusuutlikkus, sest kõrgem tööhõive määr aitab kaasa majanduskasvule ja selle tulemusel suureneb pensionimaksete laekumine; on seisukohal, et meeste ja naiste pensioniea võrdsustamisega peab kaasnema tõhus poliitika, millega tagatakse võrdse töö eest võrdne tasu ning tasakaal töötamise ja ülalpeetavate hooldamise vahel; rõhutab, et tuleb arutada hooldamisega seotu pensioniosakute kasutuselevõttu, millega tunnustatakse ülalpeetavate hooldamist, mis on tavaliselt tasustamata töö; |
| --- | --- |

71.

tuletab meelde pensionidega seotud sooprobleemi; peab äärmiselt murettekitavaks vaesuspiirist allpool elavate eakate, eelkõige naiste arvu suurenemist; rõhutab, et esimese samba riiklikud pensioniskeemid peaksid tagama kõigile vähemalt inimväärse elatustaseme; rõhutab, et sooline võrdõiguslikkus tööturul on otsustava tähtsusega, et tagada pensionisüsteemide jätkusuutlikkus, sest kõrgem tööhõive määr aitab kaasa majanduskasvule ja selle tulemusel suureneb pensionimaksete laekumine; on seisukohal, et meeste ja naiste pensioniea võrdsustamisega peab kaasnema tõhus poliitika, millega tagatakse võrdse töö eest võrdne tasu ning tasakaal töötamise ja ülalpeetavate hooldamise vahel; rõhutab, et tuleb arutada hooldamisega seotu pensioniosakute kasutuselevõttu, millega tunnustatakse ülalpeetavate hooldamist, mis on tavaliselt tasustamata töö;

| 72. | toetab valges raamatus liikmesriikidele esitatud üleskutset arutada hooldusosakute väljatöötamise küsimust kui vahendit, mille abil tagada ülalpeetavate hooldamise tõttu tööturult eemal oldud perioodide arvesse võtmine meeste ja naiste pensioni arvestamisel; juhib tähelepanu asjaolule, et perekohustused on naiste ja meeste vahel ebavõrdselt jaotunud, mistõttu naistel tuleb sageli töötada ebakindlamatel, vähem tasustatud töökohtadel või isegi töötada mitteametlikult, mis avaldab pensioniõigustele negatiivset mõju, ning kõigel sellel ja kättesaadavate, vastuvõetava hinnaga teenuste ja hooldusasutuste puudusel ning hiljutistel kokkuhoiumeetmetel selles valdkonnas on otsene mõju eeskätt naiste töötamise võimalustele ja pensioni kogumisele; kutsub seepärast komisjoni tellima uurimuse sel teemal; |
| --- | --- |

72.

toetab valges raamatus liikmesriikidele esitatud üleskutset arutada hooldusosakute väljatöötamise küsimust kui vahendit, mille abil tagada ülalpeetavate hooldamise tõttu tööturult eemal oldud perioodide arvesse võtmine meeste ja naiste pensioni arvestamisel; juhib tähelepanu asjaolule, et perekohustused on naiste ja meeste vahel ebavõrdselt jaotunud, mistõttu naistel tuleb sageli töötada ebakindlamatel, vähem tasustatud töökohtadel või isegi töötada mitteametlikult, mis avaldab pensioniõigustele negatiivset mõju, ning kõigel sellel ja kättesaadavate, vastuvõetava hinnaga teenuste ja hooldusasutuste puudusel ning hiljutistel kokkuhoiumeetmetel selles valdkonnas on otsene mõju eeskätt naiste töötamise võimalustele ja pensioni kogumisele; kutsub seepärast komisjoni tellima uurimuse sel teemal;

| 73. | kordab, et liikmesriikidel on vaja võtta meetmeid selleks, et kaotada meeste ja naiste palga ja sissetuleku vaheline lõhe samaväärse töö korral, erinevused seoses juurdepääsuga juhtivatele ametikohtadele ning sooline võrdõigusetus tööturul, mis kajastub ka pensionides, põhjustades olulisi erinevusi naistele ja meestele makstavate pensionide vahel, kuna viimased on palju suuremad; nõuab, et komisjon vaataks läbi olemasolevad õigusaktid; märgib, et vaatamata viimaste aastate lugematutele kampaaniatele, eesmärkidele ja meetmetele on sooline palgalõhe muutumatult suureks jäänud; |
| --- | --- |

73.

kordab, et liikmesriikidel on vaja võtta meetmeid selleks, et kaotada meeste ja naiste palga ja sissetuleku vaheline lõhe samaväärse töö korral, erinevused seoses juurdepääsuga juhtivatele ametikohtadele ning sooline võrdõigusetus tööturul, mis kajastub ka pensionides, põhjustades olulisi erinevusi naistele ja meestele makstavate pensionide vahel, kuna viimased on palju suuremad; nõuab, et komisjon vaataks läbi olemasolevad õigusaktid; märgib, et vaatamata viimaste aastate lugematutele kampaaniatele, eesmärkidele ja meetmetele on sooline palgalõhe muutumatult suureks jäänud;

| 74. | kutsub komisjoni ja liikmesriike tagama, et kohaldataks naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõtet; |
| --- | --- |

74.

kutsub komisjoni ja liikmesriike tagama, et kohaldataks naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõtet;

| 75. | rõhutab, et viivitamatult tuleb võtta meetmeid erasektoris valitseva soolise palgalõhe kaotamiseks, mis on enamikus riikides eriti suur; |
| --- | --- |

75.

rõhutab, et viivitamatult tuleb võtta meetmeid erasektoris valitseva soolise palgalõhe kaotamiseks, mis on enamikus riikides eriti suur;

| 76. | rõhutab vajadust vähendada soolist palgalõhet, mis tekitab olukorra, kus meestega võrdväärsete oskuste ja tööülesannetega naistöötajate sissetulek on väiksem, mistõttu suur osa naisi satub pensionile jäädes või lesepõlves vaesusse; |
| --- | --- |

76.

rõhutab vajadust vähendada soolist palgalõhet, mis tekitab olukorra, kus meestega võrdväärsete oskuste ja tööülesannetega naistöötajate sissetulek on väiksem, mistõttu suur osa naisi satub pensionile jäädes või lesepõlves vaesusse;

| 77. | rõhutab, et naiste kõrgem oodatav eluiga ei tohiks pensionide arvutamisel olla diskrimineeriv tegur; |
| --- | --- |

77.

rõhutab, et naiste kõrgem oodatav eluiga ei tohiks pensionide arvutamisel olla diskrimineeriv tegur;

| 78. | palub tungivalt liikmesriikidel täita ja nõuda, et järgitaks rasedus- ja lapsehooldusõigusi käsitlevaid õigusakte, et naiste emakssaamine nende tööelu jooksul ei kahjustaks nende pensioniõigusi; |
| --- | --- |

78.

palub tungivalt liikmesriikidel täita ja nõuda, et järgitaks rasedus- ja lapsehooldusõigusi käsitlevaid õigusakte, et naiste emakssaamine nende tööelu jooksul ei kahjustaks nende pensioniõigusi;

| 79. | on seisukohal, et pensioniõiguste individualiseerimine on vajalik soolise võrdõiguslikkuse vaatepunktist, ning et tagada tuleks ka paljude nende eakate naiste kindlustunne, kes praegu sõltuvad lesepensionist ja teistest tuletatud õigustest; |
| --- | --- |

79.

on seisukohal, et pensioniõiguste individualiseerimine on vajalik soolise võrdõiguslikkuse vaatepunktist, ning et tagada tuleks ka paljude nende eakate naiste kindlustunne, kes praegu sõltuvad lesepensionist ja teistest tuletatud õigustest;

| 80. | märgib, et liikmesriigid peaksid toetama uurimistöid, mis käsitlevad erinevate pensionide indekseerimisvalemite mõju vaesuseohule vanemas eas, võttes samas arvesse soolist mõõdet; kutsub liikmesriike võtma eelkõige arvesse inimeste muutuvaid vajadusi vanemas eas, nt pikaajalist hooldust, et tagada, et eakad, eelkõige naised, saaksid piisavat pensioni ja neil oleksid elamisväärsed elutingimused; |
| --- | --- |

80.

märgib, et liikmesriigid peaksid toetama uurimistöid, mis käsitlevad erinevate pensionide indekseerimisvalemite mõju vaesuseohule vanemas eas, võttes samas arvesse soolist mõõdet; kutsub liikmesriike võtma eelkõige arvesse inimeste muutuvaid vajadusi vanemas eas, nt pikaajalist hooldust, et tagada, et eakad, eelkõige naised, saaksid piisavat pensioni ja neil oleksid elamisväärsed elutingimused;

o

o o

| 81. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

81.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 188 E, 28.6.2012, lk 9.

(2)  ELT C 299, 4.10.2012, lk 115.

(3)  ISBN 978-92-79-22850-6

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0047.

(5)  ELT L 308, 24.11.2010, lk 46.

(6)  ELT C 9 E, 15.1.2010, lk 11.

(7)  OECD (2012), „Mobility and migration in Europe” („Liikuvus ja ränne Euroopas”), lk 63. Avaldatud väljaandes: OECD Economic Surveys: European Union 2012, OECD Publishing.

(8)  http://www.europarl.europa.eu/committees/fr/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=79590

(9)  Miranda, V., Cooking, Caring and Volunteering: Unpaid Work Around the World, OECD Social, Employment and Migration Working Papers, No. 116, OECD Publishing (2011).

(10)  European Commission, The 2012 Ageing Report: Economic and budgetary projections for the 27 EU Member States (2010-2060), Brussels, May 2011. http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2012/pdf/ee-2012-2_en.pdf

(11)  ‘Pension Adequacy in the European Union2010-2050’, a report prepared jointly by the Directorate-General for Employment, Social Affairs and Inclusion of the European Commission and the Social Protection Committee, 23 May 2012, http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7105&type=2&furtherPubs=yes

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/54 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/54

---

P7_TA(2013)0205

Maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastane võitlus

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastase võitluse kohta (2013/2060(INI))

(2016/C 055/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2012. aasta teatist „Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks” (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2012. aasta teatist „Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks” (COM(2012)0722),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2012. aasta soovitust agressiivse maksuplaneerimise kohta (C(2012)8806), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2012. aasta soovitust agressiivse maksuplaneerimise kohta (C(2012)8806),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2012. aasta soovitust meetmete kohta, mille eesmärk on julgustada kolmandaid riike kohaldama hea maksuhaldustava miinimumnõudeid (C(2012)8805), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2012. aasta soovitust meetmete kohta, mille eesmärk on julgustada kolmandaid riike kohaldama hea maksuhaldustava miinimumnõudeid (C(2012)8805),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. juuni 2012. aasta teatist konkreetsete viiside kohta, kuidas tugevdada võitlust maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu, sealhulgas seoses kolmandate riikidega (COM(2012)0351), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. juuni 2012. aasta teatist konkreetsete viiside kohta, kuidas tugevdada võitlust maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu, sealhulgas seoses kolmandate riikidega (COM(2012)0351),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2012. aasta teatist 2013. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2012)0750), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2012. aasta teatist 2013. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2012)0750),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2013. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (2013/0025(COD)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2013. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (2013/0025(COD)),

| — | võttes arvesse rahapesuvastase töökonna 2012. aasta veebruari soovitusi rahvusvaheliste standardite kohta, mis käsitlevad rahapesu ning terrorismi rahastamise ja tuumarelva leviku tõkestamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahapesuvastase töökonna 2012. aasta veebruari soovitusi rahvusvaheliste standardite kohta, mis käsitlevad rahapesu ning terrorismi rahastamise ja tuumarelva leviku tõkestamist,

| — | võttes arvesse oma 19. aprilli 2012. aasta resolutsiooni maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemise konkreetsete viiside nõudmise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. aprilli 2012. aasta resolutsiooni maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemise konkreetsete viiside nõudmise kohta (1),

| — | võttes arvesse FCA Richard Murphy 10. veebruari 2012. aasta aruannet „Closing the European Tax Gap” („Euroopa maksude alalaekumise vähendamine”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse FCA Richard Murphy 10. veebruari 2012. aasta aruannet „Closing the European Tax Gap” („Euroopa maksude alalaekumise vähendamine”),

| — | võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 1997. aasta resolutsiooni äriühingute maksustamise tegevusjuhendi kohta ning käitumisjuhendi töörühma (äriühingute maksustamine) 4. detsembri 2012. aasta aruannet nõukogule, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 1997. aasta resolutsiooni äriühingute maksustamise tegevusjuhendi kohta ning käitumisjuhendi töörühma (äriühingute maksustamine) 4. detsembri 2012. aasta aruannet nõukogule,

| — | võttes arvesse OECD aruannet „Addressing Base Erosion and Profit Shifting” („Võitlus maksubaasi vähenemise ja kasumite kõrvalesuunamise vastu”) (2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD aruannet „Addressing Base Erosion and Profit Shifting” („Võitlus maksubaasi vähenemise ja kasumite kõrvalesuunamise vastu”) (2013),

| — | võttes arvesse nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) järeldusi ning nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) 22. juuni 2012. aasta aruannet Euroopa Ülemkogule maksuküsimuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) järeldusi ning nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) 22. juuni 2012. aasta aruannet Euroopa Ülemkogule maksuküsimuste kohta,

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni koostöö kohta arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni koostöö kohta arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes (2),

| — | võttes arvesse oma 19. aprilli 2012. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasi (CCCTB) kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. aprilli 2012. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasi (CCCTB) kohta (3),

| — | võttes arvesse G20 rühma riikide rahandusministrite ja keskpanga juhatajate 15.–16. veebruari 2013. aasta kohtumise järgset teatist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G20 rühma riikide rahandusministrite ja keskpanga juhatajate 15.–16. veebruari 2013. aasta kohtumise järgset teatist,

| — | võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni heade maksuhaldustavade edendamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni heade maksuhaldustavade edendamise kohta (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning arengukomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni arvamusi (A7-0162/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning arengukomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni arvamusi (A7-0162/2013),

| A. | arvestades, et ELis kaotatakse igal aastal maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja agressiivse maksuplaneerimise tõttu hinnanguliselt ja ennekuulmatult 1 triljon eurot potentsiaalset maksutulu, mis tähendab umbes 2 000 euro suurust kulu iga Euroopa kodaniku kohta aastas, ilma et selle vastu võetaks asjakohaseid meetmeid (5); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELis kaotatakse igal aastal maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja agressiivse maksuplaneerimise tõttu hinnanguliselt ja ennekuulmatult 1 triljon eurot potentsiaalset maksutulu, mis tähendab umbes 2 000 euro suurust kulu iga Euroopa kodaniku kohta aastas, ilma et selle vastu võetaks asjakohaseid meetmeid (5);

| B. | arvestades, et kõnealune kahju tähendab ohtu kvaliteetsetel avalikel teenustel põhinevale ELi sotsiaalsele turumajandusele, ohtu ühtse turu nõuetekohasele toimimisele, mõra ELi maksusüsteemide tõhususes ja õigluses ning ohtu majanduse ökoloogilisele ümberkujundamisele; arvestades, et see loob ja hõlbustab täiendavalt sotsiaalselt kahjulikku spekuleerimist, mis toob kaasa ebavõrdsuse kasvu, suurendab kodanike usaldamatust demokraatlike institutsioonide vastu ja kultiveerib demokraatia puudujäägi keskkonda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõnealune kahju tähendab ohtu kvaliteetsetel avalikel teenustel põhinevale ELi sotsiaalsele turumajandusele, ohtu ühtse turu nõuetekohasele toimimisele, mõra ELi maksusüsteemide tõhususes ja õigluses ning ohtu majanduse ökoloogilisele ümberkujundamisele; arvestades, et see loob ja hõlbustab täiendavalt sotsiaalselt kahjulikku spekuleerimist, mis toob kaasa ebavõrdsuse kasvu, suurendab kodanike usaldamatust demokraatlike institutsioonide vastu ja kultiveerib demokraatia puudujäägi keskkonda;

| C. | arvestades, et oluline osa fiskaalsest jätkusuutlikkusest on tulubaasi kindlustamine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et oluline osa fiskaalsest jätkusuutlikkusest on tulubaasi kindlustamine;

| D. | arvestades, et maksupettused ja maksudest kõrvalehoidumine on ebaseaduslikud tegevused, samal ajal kui maksustamise vältimine on maksukorra seaduslik, kuid sobimatu ärakasutamine maksukohustuste vähendamiseks või vältimiseks ning agressiivne maksuplaneerimine kujutab endast mõne maksusüsteemi tehniliste iseärasuste või kahe või enama maksusüsteemi vaheliste ebakõlade ärakasutamist maksukohustuse vähendamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et maksupettused ja maksudest kõrvalehoidumine on ebaseaduslikud tegevused, samal ajal kui maksustamise vältimine on maksukorra seaduslik, kuid sobimatu ärakasutamine maksukohustuste vähendamiseks või vältimiseks ning agressiivne maksuplaneerimine kujutab endast mõne maksusüsteemi tehniliste iseärasuste või kahe või enama maksusüsteemi vaheliste ebakõlade ärakasutamist maksukohustuse vähendamiseks;

| E. | arvestades, et maksustamise vältimise tavad, mida lihtsustab üha enam elektrooniliseks muutuv majandus, toovad kaasa Euroopa ettevõtetele ja majanduskasvule kahjulikud konkurentsimoonutused; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et maksustamise vältimise tavad, mida lihtsustab üha enam elektrooniliseks muutuv majandus, toovad kaasa Euroopa ettevõtetele ja majanduskasvule kahjulikud konkurentsimoonutused;

| F. | arvestades, et maksupettuste ja maksustamise vältimise ulatus õõnestab kodanike usku ja kindlustunnet maksude kogumise ja kogu maksusüsteemi õigluse ja seaduspärasuse vastu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et maksupettuste ja maksustamise vältimise ulatus õõnestab kodanike usku ja kindlustunnet maksude kogumise ja kogu maksusüsteemi õigluse ja seaduspärasuse vastu;

| G. | arvestades, et ELi maksupoliitika kooskõlastamatus toob kaasa olulise kulu ja halduskoormuse ELis piiriüleselt tegutsevatele kodanikele ja ettevõtjatele ning võib põhjustada soovimatut maksustamata jätmist või tuua kaasa maksupettusi ja maksustamise vältimist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi maksupoliitika kooskõlastamatus toob kaasa olulise kulu ja halduskoormuse ELis piiriüleselt tegutsevatele kodanikele ja ettevõtjatele ning võib põhjustada soovimatut maksustamata jätmist või tuua kaasa maksupettusi ja maksustamise vältimist;

| H. | arvestades, et maksuparadiisidena toimivate jurisdiktsioonide läbipaistmatutest või kahjulikest maksustamistavadest tulenevad jätkuvad moonutused võivad tuua kaasa kunstlikke vooge ja kahjulikku mõju ELi siseturul; arvestades, et kahjulik maksukonkurents ELis on ilmses vastuolus ühtse turu loogikaga; arvestades, et on vaja teha rohkem tööd maksubaaside ühtlustamiseks järjest tihedamalt seotud majandus-, fiskaal- ja eelarveliidus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et maksuparadiisidena toimivate jurisdiktsioonide läbipaistmatutest või kahjulikest maksustamistavadest tulenevad jätkuvad moonutused võivad tuua kaasa kunstlikke vooge ja kahjulikku mõju ELi siseturul; arvestades, et kahjulik maksukonkurents ELis on ilmses vastuolus ühtse turu loogikaga; arvestades, et on vaja teha rohkem tööd maksubaaside ühtlustamiseks järjest tihedamalt seotud majandus-, fiskaal- ja eelarveliidus;

| I. | arvestades, et abiprogrammidest toetust saavad riigid on viimastel aastatel – pärast maksukogumise tõhustamist ja privileegide kaotamist kooskõlas eesistujakolmiku ettepanekutega – kogenud paljude oma suuremate äriühingute lahkumist, et saada kasu teiste riikide pakutavatest maksuprivileegidest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et abiprogrammidest toetust saavad riigid on viimastel aastatel – pärast maksukogumise tõhustamist ja privileegide kaotamist kooskõlas eesistujakolmiku ettepanekutega – kogenud paljude oma suuremate äriühingute lahkumist, et saada kasu teiste riikide pakutavatest maksuprivileegidest;

| J. | arvestades, et tegelikkuses on see nihutanud maksukoormuse töötajatele ja madala sissetulekuga leibkondadele ning sundinud valitsusi avalikke teenuseid kahjulikul määral vähendama; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tegelikkuses on see nihutanud maksukoormuse töötajatele ja madala sissetulekuga leibkondadele ning sundinud valitsusi avalikke teenuseid kahjulikul määral vähendama;

| K. | arvestades, et enamiku liikmesriikide maksuasutustes viimastel aastatel kasinusmeetmete raames läbi viidud töökohtade koondamised on seadnud suurde ohtu komisjoni tegevuskava rakendamise; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et enamiku liikmesriikide maksuasutustes viimastel aastatel kasinusmeetmete raames läbi viidud töökohtade koondamised on seadnud suurde ohtu komisjoni tegevuskava rakendamise;

| L. | arvestades, et maksustamise vältimise tavade kasutamine rahvusvaheliste äriühingute poolt on vastuolus ausa konkurentsi ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõttega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et maksustamise vältimise tavade kasutamine rahvusvaheliste äriühingute poolt on vastuolus ausa konkurentsi ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõttega;

| M. | arvestades, et osa maksumaksjate reaktsioon liikmesriikide poolt läbipaistvuse suurendamiseks astutud sammudele on olnud äri või tehingute suunamine läbi teise, madalama läbipaistvuse tasemega jurisdiktsiooni; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et osa maksumaksjate reaktsioon liikmesriikide poolt läbipaistvuse suurendamiseks astutud sammudele on olnud äri või tehingute suunamine läbi teise, madalama läbipaistvuse tasemega jurisdiktsiooni;

| N. | arvestades, et ühepoolsed riiklikud meetmed on paljudel juhtudel osutunud ebatõhusaks, ebapiisavaks ja mõnel juhul isegi eesmärgile vastutöötavaks ning seetõttu on vaja kooskõlastatud ja mitmekülgset lähenemisviisi riiklikul, ELi ja rahvusvahelisel tasandil; arvestades, et tõhusaks võitluseks maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja agressiivse maksuplaneerimise vastu on vaja rakendada jõuliselt eri liikmesriikide maksuasutuste vahelist koostööd ning tõhustada maksuasutuste koostööd oma liikmesriigi teiste õiguskaitseasutustega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ühepoolsed riiklikud meetmed on paljudel juhtudel osutunud ebatõhusaks, ebapiisavaks ja mõnel juhul isegi eesmärgile vastutöötavaks ning seetõttu on vaja kooskõlastatud ja mitmekülgset lähenemisviisi riiklikul, ELi ja rahvusvahelisel tasandil; arvestades, et tõhusaks võitluseks maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja agressiivse maksuplaneerimise vastu on vaja rakendada jõuliselt eri liikmesriikide maksuasutuste vahelist koostööd ning tõhustada maksuasutuste koostööd oma liikmesriigi teiste õiguskaitseasutustega;

| O. | arvestades, et nagu OECD oma aruandes „Võitlus maksubaasi vähenemise ja kasumite kõrvalesuunamise vastu” väidab, on põhiliseks poliitiliselt lahendatavaks küsimuseks asjaolu, et riikide maksujurisdiktsiooni jagamise kogemustest tuletatud ühised rahvusvahelised põhimõtted ei ole käinud kaasas ettevõtluskeskkonna muutumisega; arvestades, et komisjon ja liikmesriigid peavad mängima rahvusvahelisel areenil aktiivsemat rolli, et teha tööd rahvusvaheliste standardite kehtestamiseks, mis põhineksid läbipaistvuse, teabevahetuse ja kahjulike maksumeetmete kaotamise põhimõtetel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et nagu OECD oma aruandes „Võitlus maksubaasi vähenemise ja kasumite kõrvalesuunamise vastu” väidab, on põhiliseks poliitiliselt lahendatavaks küsimuseks asjaolu, et riikide maksujurisdiktsiooni jagamise kogemustest tuletatud ühised rahvusvahelised põhimõtted ei ole käinud kaasas ettevõtluskeskkonna muutumisega; arvestades, et komisjon ja liikmesriigid peavad mängima rahvusvahelisel areenil aktiivsemat rolli, et teha tööd rahvusvaheliste standardite kehtestamiseks, mis põhineksid läbipaistvuse, teabevahetuse ja kahjulike maksumeetmete kaotamise põhimõtetel;

| P. | arvestades, et arenguriikidel ei ole läbirääkimisjõudu maksuparadiiside koostööle, teabevahetusele ja läbipaistvaks muutmisele sundimiseks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et arenguriikidel ei ole läbirääkimisjõudu maksuparadiiside koostööle, teabevahetusele ja läbipaistvaks muutmisele sundimiseks;

| Q. | arvestades, et uurivad ajakirjanikud, mittetulundussektor ja akadeemilised ringkonnad on olnud abiks maksupettuste, maksustamise vältimise ja maksuparadiiside juhtumite paljastamisel ning avalikkuse korrakohasel teavitamisel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et uurivad ajakirjanikud, mittetulundussektor ja akadeemilised ringkonnad on olnud abiks maksupettuste, maksustamise vältimise ja maksuparadiiside juhtumite paljastamisel ning avalikkuse korrakohasel teavitamisel;

| R. | arvestades, et maksupettuste avastamise vahendite tugevdamisega peaks kaasnema maksude sissenõudmist, võrdset maksustamist ja ettevõtjate jaoks maksude otstarbekust käsitlevate õigusaktide tõhustamine; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et maksupettuste avastamise vahendite tugevdamisega peaks kaasnema maksude sissenõudmist, võrdset maksustamist ja ettevõtjate jaoks maksude otstarbekust käsitlevate õigusaktide tõhustamine;

| S. | arvestades, et Euroopa rahandusministrid andsid G20 rühma riikide 2013. aasta veebruari kohtumisel Moskvas lubaduse võtta maksustamise vältimisega võitlemiseks vajalikke meetmeid ning kinnitasid, et ainult riiklikud meetmed ei anna soovitavat mõju; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa rahandusministrid andsid G20 rühma riikide 2013. aasta veebruari kohtumisel Moskvas lubaduse võtta maksustamise vältimisega võitlemiseks vajalikke meetmeid ning kinnitasid, et ainult riiklikud meetmed ei anna soovitavat mõju;

| T. | arvestades, et siirdehinnad, mille tulemuseks on maksustamise vältimine, mõjutavad negatiivselt arenguriikide eelarveid, tuues hinnanguliselt kaasa 125 miljardi euro suuruse maksutulu kaotuse aastas, mida on peaaegu kaks korda nii palju, kui nad rahvusvahelist abi saavad; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et siirdehinnad, mille tulemuseks on maksustamise vältimine, mõjutavad negatiivselt arenguriikide eelarveid, tuues hinnanguliselt kaasa 125 miljardi euro suuruse maksutulu kaotuse aastas, mida on peaaegu kaks korda nii palju, kui nad rahvusvahelist abi saavad;

| U. | arvestades, et maksupoliitika kehtestamine on praegu liikmesriikide pädevuses; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et maksupoliitika kehtestamine on praegu liikmesriikide pädevuses;

| 1. | tervitab komisjoni tegevuskava ja soovitusi, milles ärgitatakse liikmesriike võtma maksuparadiiside ja agressiivse maksuplaneerimise vastu koheseid ja kooskõlastatud meetmeid; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni tegevuskava ja soovitusi, milles ärgitatakse liikmesriike võtma maksuparadiiside ja agressiivse maksuplaneerimise vastu koheseid ja kooskõlastatud meetmeid;

| 2. | tervitab G20 rühma riikide rahandusministrite väljendatud kindlameelsust võidelda maksubaasi vähenemise ja kasumite kõrvalesuunamise vastu; |
| --- | --- |

2.

tervitab G20 rühma riikide rahandusministrite väljendatud kindlameelsust võidelda maksubaasi vähenemise ja kasumite kõrvalesuunamise vastu;

| 3. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid täidaksid oma lubaduse, võtaksid omaks komisjoni tegevuskava ja rakendaksid täielikult kaht soovitust; nõuab, et liikmesriigid alustaksid tõsiseid läbirääkimisi, viiksid lõpule kõik pooleliolevad seadusandlikud menetlused ning kohaldaksid meetmeid seoses maksupettuste, maksustamise vältimise, maksudest kõrvalehoidumise, agressiivse maksuplaneerimise ja nendest sõltuvatel territooriumidel olevate maksuparadiiside küsimustega; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid täidaksid oma lubaduse, võtaksid omaks komisjoni tegevuskava ja rakendaksid täielikult kaht soovitust; nõuab, et liikmesriigid alustaksid tõsiseid läbirääkimisi, viiksid lõpule kõik pooleliolevad seadusandlikud menetlused ning kohaldaksid meetmeid seoses maksupettuste, maksustamise vältimise, maksudest kõrvalehoidumise, agressiivse maksuplaneerimise ja nendest sõltuvatel territooriumidel olevate maksuparadiiside küsimustega;

| 4. | taunib asjaolu, et liikmesriigid ei ole veel suutnud jõuda kokkuleppele peamistes seadusandlikes ettepanekutes, nagu 2008. aasta ettepanek muuta nõukogu direktiivi 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta või 2011. aasta ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasi kohta; |
| --- | --- |

4.

taunib asjaolu, et liikmesriigid ei ole veel suutnud jõuda kokkuleppele peamistes seadusandlikes ettepanekutes, nagu 2008. aasta ettepanek muuta nõukogu direktiivi 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta või 2011. aasta ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasi kohta;

| 5. | peab kahetsusväärseks, et laiendatud euroala pakti kohustuste raames ei ole seni tehtud olulisi edusamme maksustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

5.

peab kahetsusväärseks, et laiendatud euroala pakti kohustuste raames ei ole seni tehtud olulisi edusamme maksustamise valdkonnas;

| 6. | tervitab komisjoni algatust kehtestada maksustamise hea valitsemistava platvorm; kutsub komisjoni üles teraselt jälgima mõlema soovituse rakendamist kõikides liikmesriikides ning konsulteerima ja kaasama platvormi töös ka riiklikku maksude tööjõudu, sotsiaalpartnereid ja ametiühinguid; kutsub komisjoni üles esitama nõukogule ja Euroopa Parlamendile igal aastal aruannet platvormi töö ja saavutuste kohta; |
| --- | --- |

6.

tervitab komisjoni algatust kehtestada maksustamise hea valitsemistava platvorm; kutsub komisjoni üles teraselt jälgima mõlema soovituse rakendamist kõikides liikmesriikides ning konsulteerima ja kaasama platvormi töös ka riiklikku maksude tööjõudu, sotsiaalpartnereid ja ametiühinguid; kutsub komisjoni üles esitama nõukogule ja Euroopa Parlamendile igal aastal aruannet platvormi töö ja saavutuste kohta;

| 7. | on seisukohal, et probleemi ulatust ja tõsidust ning vajadust kiiresti meetmeid võtta näitab ilmekalt uuriva ajakirjanduse rahvusvahelise konsortsiumi poolt 2013. aasta aprillis avaldatud teave offshore-piirkondades asuvate salajaste pangakontode kohta; nõuab seda arvesse võttes taas kord Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil suuremat pühendumist läbipaistvusele, mis peaks kaasa tooma rahvusvahelise, siduva ja mitmepoolse kokkuleppe maksuasjades teabe automaatse vahetamise kohta; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et probleemi ulatust ja tõsidust ning vajadust kiiresti meetmeid võtta näitab ilmekalt uuriva ajakirjanduse rahvusvahelise konsortsiumi poolt 2013. aasta aprillis avaldatud teave offshore-piirkondades asuvate salajaste pangakontode kohta; nõuab seda arvesse võttes taas kord Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil suuremat pühendumist läbipaistvusele, mis peaks kaasa tooma rahvusvahelise, siduva ja mitmepoolse kokkuleppe maksuasjades teabe automaatse vahetamise kohta;

ELi roll rahvusvahelisel areenil

| 8. | rõhutab, et EL peaks võtma juhtrolli OECD, läbipaistvuse ja maksualase teabevahetuse ülemaailmse foorumi, G20, G8 ja muude asjassepuutuvate rahvusvaheliste foorumite aruteludes võitluse üle maksupettuste, maksustamise vältimise, maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastu; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid rõhutaksid rahvusvahelisel areenil pidevalt, et on erakordselt tähtis tugevdada koostööd võitluses maksupettuste, maksustamise vältimise, maksudest kõrvalehoidumise, agressiivse maksuplaneerimise ja maksuparadiiside vastu; rõhutab, et EL peaks vajaduse korral veenma kolmandaid riike suurendama nende maksukogumissüsteemide tõhusust läbipaistvuse, automaatse teabevahetuse ning kahjulike maksumeetmete kaotamise põhimõtete omaksvõtmise kaudu, ning neid selle juures aitama; kutsub nõukogu ja komisjoni üles parandama tehnilist abi ja suutlikkuse suurendamist arenguriikides; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et EL peaks võtma juhtrolli OECD, läbipaistvuse ja maksualase teabevahetuse ülemaailmse foorumi, G20, G8 ja muude asjassepuutuvate rahvusvaheliste foorumite aruteludes võitluse üle maksupettuste, maksustamise vältimise, maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastu; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid rõhutaksid rahvusvahelisel areenil pidevalt, et on erakordselt tähtis tugevdada koostööd võitluses maksupettuste, maksustamise vältimise, maksudest kõrvalehoidumise, agressiivse maksuplaneerimise ja maksuparadiiside vastu; rõhutab, et EL peaks vajaduse korral veenma kolmandaid riike suurendama nende maksukogumissüsteemide tõhusust läbipaistvuse, automaatse teabevahetuse ning kahjulike maksumeetmete kaotamise põhimõtete omaksvõtmise kaudu, ning neid selle juures aitama; kutsub nõukogu ja komisjoni üles parandama tehnilist abi ja suutlikkuse suurendamist arenguriikides;

| 9. | peab ülitähtsaks, et liikmesriigid volitaksid komisjoni rääkima kolmandate riikidega kogu ELi nimel läbi maksustamislepinguid, selle asemel et jätkata tava, milles kahepoolsete läbirääkimistega saavutatakse ELi kui terviku ning sageli ka asjaomaste liikmesriikide seisukohast mitteoptimaalseid tulemusi; |
| --- | --- |

9.

peab ülitähtsaks, et liikmesriigid volitaksid komisjoni rääkima kolmandate riikidega kogu ELi nimel läbi maksustamislepinguid, selle asemel et jätkata tava, milles kahepoolsete läbirääkimistega saavutatakse ELi kui terviku ning sageli ka asjaomaste liikmesriikide seisukohast mitteoptimaalseid tulemusi;

| 10. | rõhutab finantsabi saanud (6) või seda taotlevate liikmesriikide kohustust võtta meetmeid, mille eesmärk on tugevdada ja parandada maksude kogumise suutlikkust ning samuti võidelda maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu; nõuab tungivalt, et komisjon laiendaks seda kohustust nii, et see hõlmaks ka rahapesu, maksustamise vältimise ja agressiivse maksuplaneerimise vastaseid meetmeid; |
| --- | --- |

10.

rõhutab finantsabi saanud (6) või seda taotlevate liikmesriikide kohustust võtta meetmeid, mille eesmärk on tugevdada ja parandada maksude kogumise suutlikkust ning samuti võidelda maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu; nõuab tungivalt, et komisjon laiendaks seda kohustust nii, et see hõlmaks ka rahapesu, maksustamise vältimise ja agressiivse maksuplaneerimise vastaseid meetmeid;

| 11. | kutsub komisjoni üles hoiduma ELi rahaliste vahendite andmisest ning tagama, et liikmesriigid ei annaks riigiabi ega avalikele hangetele juurdepääsu äriühingutele, kes rikuvad ELi maksustandardeid; palub komisjonil ja liikmesriikidel nõuda kõikide avalikes hangetes osalevate äriühingute puhul maksudega seotud rikkumiste eest määratud trahvide ja süüdimõistvate otsuste avalikustamist; soovitab anda avalikele asutustele võimaluse lisada avaliku hanke lepingutesse säte, mis võimaldab neil lõpetada lepingu, kui tarnija maksunõuete järgimise kohustusi hiljem rikub, austades samal ajal hilinenud maksete läbivaadatud direktiivi kohaseid kohustusi; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles hoiduma ELi rahaliste vahendite andmisest ning tagama, et liikmesriigid ei annaks riigiabi ega avalikele hangetele juurdepääsu äriühingutele, kes rikuvad ELi maksustandardeid; palub komisjonil ja liikmesriikidel nõuda kõikide avalikes hangetes osalevate äriühingute puhul maksudega seotud rikkumiste eest määratud trahvide ja süüdimõistvate otsuste avalikustamist; soovitab anda avalikele asutustele võimaluse lisada avaliku hanke lepingutesse säte, mis võimaldab neil lõpetada lepingu, kui tarnija maksunõuete järgimise kohustusi hiljem rikub, austades samal ajal hilinenud maksete läbivaadatud direktiivi kohaseid kohustusi;

| 12. | palub komisjonil esitada ettepaneku liikmesriikide ja arenguriikide vaheliste maksustamislepingute ühiste standardite kohta eesmärgiga vältida maksubaasi vähenemist nende riikide jaoks; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil esitada ettepaneku liikmesriikide ja arenguriikide vaheliste maksustamislepingute ühiste standardite kohta eesmärgiga vältida maksubaasi vähenemist nende riikide jaoks;

| 13. | palub komisjonil anda maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadile rohkem eelarvevahendeid, et aidata sel töötada välja ELi poliitikasuunad ja ettepanekud seoses topeltmaksuvabastuse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettustega; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil anda maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadile rohkem eelarvevahendeid, et aidata sel töötada välja ELi poliitikasuunad ja ettepanekud seoses topeltmaksuvabastuse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettustega;

| 14. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles nõudma oma vastavates suhetes kolmandate riikidega ELi maksualaste standardite ranget kohaldamist, eriti tulevaste kahepoolsete või mitmepoolsete kaubanduslepingute puhul; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles nõudma oma vastavates suhetes kolmandate riikidega ELi maksualaste standardite ranget kohaldamist, eriti tulevaste kahepoolsete või mitmepoolsete kaubanduslepingute puhul;

| 15. | väljendab heameelt USA väliskontode maksustamisnõuete seaduse (Foreign Account Tax Compliance Act – FATCA) üle, mis on esimene samm ELi ja USA vahelise automaatse teabevahetuse suunas piiriüleste maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastases võitluses; peab siiski kahetsusväärseks, et läbirääkimisteks USAga on valitud kahepoolne/valitsustevaheline lähenemisviis, mitte ELi ühine läbirääkimiste positsioon; peab kahetsusväärseks, et teabevahetus ei ole täielikult vastastikune; nõuab sellega seoses ELi kodanike andmekaitseõiguste austamist; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt USA väliskontode maksustamisnõuete seaduse (Foreign Account Tax Compliance Act – FATCA) üle, mis on esimene samm ELi ja USA vahelise automaatse teabevahetuse suunas piiriüleste maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastases võitluses; peab siiski kahetsusväärseks, et läbirääkimisteks USAga on valitud kahepoolne/valitsustevaheline lähenemisviis, mitte ELi ühine läbirääkimiste positsioon; peab kahetsusväärseks, et teabevahetus ei ole täielikult vastastikune; nõuab sellega seoses ELi kodanike andmekaitseõiguste austamist;

| 16. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vaatama tähelepanelikult läbi ja rakendama asjakohaselt rahapesuvastase töökonna 2012. aasta veebruari soovitusi; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vaatama tähelepanelikult läbi ja rakendama asjakohaselt rahapesuvastase töökonna 2012. aasta veebruari soovitusi;

Peamine eesmärk – maksude alalaekumise vähendamine

| 17. | kutsub liikmesriike üles seadma ambitsioonika, kuid realistliku eesmärgi vähendada 2020. aastaks maksude alalaekumist vähemalt poole võrra, kuna see looks järk-järgult tunduvalt suurema potentsiaalse tulubaasi ilma maksumäärasid tõstmata; |
| --- | --- |

17.

kutsub liikmesriike üles seadma ambitsioonika, kuid realistliku eesmärgi vähendada 2020. aastaks maksude alalaekumist vähemalt poole võrra, kuna see looks järk-järgult tunduvalt suurema potentsiaalse tulubaasi ilma maksumäärasid tõstmata;

| 18. | tunnistab lisaks, et liikmesriigid võivad saada lisasissetulekut pigem olemasolevate maksubaaside laiendamisest kui maksumäärade tõstmisest või uute maksude kehtestamisest; |
| --- | --- |

18.

tunnistab lisaks, et liikmesriigid võivad saada lisasissetulekut pigem olemasolevate maksubaaside laiendamisest kui maksumäärade tõstmisest või uute maksude kehtestamisest;

| 19. | kutsub komisjoni üles lõpuks ometi töötama välja olemasolevate lepingute raamistikus konkreetsetel seadusandlikel ettepanekutel põhinev põhjalik strateegia ELi maksude alalaekumise vähendamiseks ning tagamaks, et kõik ELis tegutsevad äriühingud täidaksid oma maksukohustusi kõigis liikmesriikides, kus nad tegutsevad; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles lõpuks ometi töötama välja olemasolevate lepingute raamistikus konkreetsetel seadusandlikel ettepanekutel põhinev põhjalik strateegia ELi maksude alalaekumise vähendamiseks ning tagamaks, et kõik ELis tegutsevad äriühingud täidaksid oma maksukohustusi kõigis liikmesriikides, kus nad tegutsevad;

| 20. | rõhutab, et meetmed maksude alalaekumise vähendamiseks ning võitluseks maksuparadiiside, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu looksid siseturul õiglased ja läbipaistvad konkurentsitingimused, aitaksid konsolideerida eelarveid, vähendades riikide võlakoormust, suurendada vahendeid avaliku sektori investeeringuteks, parandada riiklike maksusüsteemide tõhusust ja õiglust ning suurendada üldist maksukohustuste täitmist nii ELis kui ka arenguriikides; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et meetmed maksude alalaekumise vähendamiseks ning võitluseks maksuparadiiside, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu looksid siseturul õiglased ja läbipaistvad konkurentsitingimused, aitaksid konsolideerida eelarveid, vähendades riikide võlakoormust, suurendada vahendeid avaliku sektori investeeringuteks, parandada riiklike maksusüsteemide tõhusust ja õiglust ning suurendada üldist maksukohustuste täitmist nii ELis kui ka arenguriikides;

| 21. | palub komisjonil ja liikmesriikidel täiustada programmi Fiscalis kasutamist, integreerides sellesse maksude alalaekumise strateegia; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil ja liikmesriikidel täiustada programmi Fiscalis kasutamist, integreerides sellesse maksude alalaekumise strateegia;

| 22. | palub komisjonil uurida võimalust kehtestada piiriülestele ärimudelitele ja elektroonilisele kaubandusele Euroopa maksustamine; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil uurida võimalust kehtestada piiriülestele ärimudelitele ja elektroonilisele kaubandusele Euroopa maksustamine;

EUROOPA PARLAMENDI PAKUTAVAD ELi MAKSUDE ALALAEKUMISE STRATEEGIA ESMATÄHTSAD MEETMED

Maksupettused ja maksudest kõrvalehoidumine

| 23. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid eraldaksid oma riiklikele maksuhalduritele ja maksuaudiitoritele piisavalt töötajaid ja eelarvevahendeid ning samuti vahendeid maksuhaldustöötajate koolitamiseks, keskendudes piiriülesele koostööle maksupettuste ja maksustamise vältimise alal, ning võtaksid kasutusele jõulised vahendid korruptsiooni vastu; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid eraldaksid oma riiklikele maksuhalduritele ja maksuaudiitoritele piisavalt töötajaid ja eelarvevahendeid ning samuti vahendeid maksuhaldustöötajate koolitamiseks, keskendudes piiriülesele koostööle maksupettuste ja maksustamise vältimise alal, ning võtaksid kasutusele jõulised vahendid korruptsiooni vastu;

| 24. | kutsub komisjoni üles võtma koheselt meetmeid äriühingute tasutavate maksude läbipaistvuse suhtes, kohustades kõiki rahvusvahelisi äriühinguid avaldama ühe lihtsa arvu tasutud maksusumma kohta igas liikmesriigis, kus nad tegutsevad; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles võtma koheselt meetmeid äriühingute tasutavate maksude läbipaistvuse suhtes, kohustades kõiki rahvusvahelisi äriühinguid avaldama ühe lihtsa arvu tasutud maksusumma kohta igas liikmesriigis, kus nad tegutsevad;

| 25. | rõhutab ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasi (CCCTB) tähtsust ning kutsub liikmesriike üles leppima kokku ja rakendama direktiivi ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasi kohta, minnes vabatahtlikult skeemilt järk-järgult üle kohustuslikule skeemile, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi 19. aprilli 2012. aasta seadusandlikus resolutsioonis ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasi kohta; |
| --- | --- |

25.

rõhutab ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasi (CCCTB) tähtsust ning kutsub liikmesriike üles leppima kokku ja rakendama direktiivi ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasi kohta, minnes vabatahtlikult skeemilt järk-järgult üle kohustuslikule skeemile, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi 19. aprilli 2012. aasta seadusandlikus resolutsioonis ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasi kohta;

| 26. | on seisukohal, et pädevad asutused peaksid võtma meetmeid ning peatama või tühistama selliste finantseerimisasutuste ja finantsnõustajate panganduslitsentsid, kes aitavad kaasa maksupettustele, pakkudes oma klientidele tooteid või teenuseid, mis võimaldavad neil maksudest kõrvale hoiduda, või kes keelduvad maksuasutustega koostööd tegemast; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et pädevad asutused peaksid võtma meetmeid ning peatama või tühistama selliste finantseerimisasutuste ja finantsnõustajate panganduslitsentsid, kes aitavad kaasa maksupettustele, pakkudes oma klientidele tooteid või teenuseid, mis võimaldavad neil maksudest kõrvale hoiduda, või kes keelduvad maksuasutustega koostööd tegemast;

| 27. | väljendab heameelt, et komisjon lisas loetelu maksukuritegudest rahapesu eelsete kuritegudena uude rahapesuvastase võitluse direktiivi (2013/0025(COD)), ning nõuab direktiivi kiiret rakendamist; julgustab komisjoni tegema ettepanekuid kooskõlastatud võitluseks maksupettuste vastu kriminaalõiguse raames, eelkõige seoses piiriüleste ja vastastikuste uurimistega; kiirustab komisjoni täiustama oma koostööd teiste ELi õiguskaitseorganitega, eelkõige rahapesuvastase võitluse, õigusemõistmise ja sotsiaalse turvalisuse eest vastutavate asutustega; |
| --- | --- |

27.

väljendab heameelt, et komisjon lisas loetelu maksukuritegudest rahapesu eelsete kuritegudena uude rahapesuvastase võitluse direktiivi (2013/0025(COD)), ning nõuab direktiivi kiiret rakendamist; julgustab komisjoni tegema ettepanekuid kooskõlastatud võitluseks maksupettuste vastu kriminaalõiguse raames, eelkõige seoses piiriüleste ja vastastikuste uurimistega; kiirustab komisjoni täiustama oma koostööd teiste ELi õiguskaitseorganitega, eelkõige rahapesuvastase võitluse, õigusemõistmise ja sotsiaalse turvalisuse eest vastutavate asutustega;

| 28. | kutsub liikmesriike üles kaotama siseriiklikust õigusest kõik ELi institutsioonidega ja liikmesriikidesisest koostööd ja teabevahetust takistavad tegurid, tagades samas oma maksumaksjate andmete tõhusa kaitse; |
| --- | --- |

28.

kutsub liikmesriike üles kaotama siseriiklikust õigusest kõik ELi institutsioonidega ja liikmesriikidesisest koostööd ja teabevahetust takistavad tegurid, tagades samas oma maksumaksjate andmete tõhusa kaitse;

| 29. | kutsub komisjoni üles tuvastama valdkondi, milles saaks parandada ELi regulatsiooni ja liikmesriikide halduskoostööd maksupettuste vähendamiseks, muu hulgas programmide Fiscalis ja Customs asjakohase kasutamise abil; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles tuvastama valdkondi, milles saaks parandada ELi regulatsiooni ja liikmesriikide halduskoostööd maksupettuste vähendamiseks, muu hulgas programmide Fiscalis ja Customs asjakohase kasutamise abil;

| 30. | tervitab halduskoostöö raamistiku vastuvõtmist nõukogu poolt ning kutsub liikmesriike seda raamistikku kiiresti rakendama; |
| --- | --- |

30.

tervitab halduskoostöö raamistiku vastuvõtmist nõukogu poolt ning kutsub liikmesriike seda raamistikku kiiresti rakendama;

| 31. | ärgitab liikmesriike taotlema maksudest kõrvalehoidumise kohta ümberlükkamatuid tõendeid teistest valitsuse hallatavatest registritest, näiteks sõidukite, maa, jahtide ja teiste varade andmebaasidest, ning jagama seda teavet teiste liikmesriikide ja komisjoniga; |
| --- | --- |

31.

ärgitab liikmesriike taotlema maksudest kõrvalehoidumise kohta ümberlükkamatuid tõendeid teistest valitsuse hallatavatest registritest, näiteks sõidukite, maa, jahtide ja teiste varade andmebaasidest, ning jagama seda teavet teiste liikmesriikide ja komisjoniga;

| 32. | rõhutab uute strateegiate elluviimise ja ELi olemasolevate struktuuride tõhusama ärakasutamise tähtsust käibemaksupettuste, eelkõige karussellpettuste vastase võitluse edendamise jaoks; nõuab seoses sellega tungivalt, et nõukogu võtaks kiiresti vastu ja rakendaks direktiivi, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses käibemaksupettuste vastase kiirreageerimismehhanismiga; |
| --- | --- |

32.

rõhutab uute strateegiate elluviimise ja ELi olemasolevate struktuuride tõhusama ärakasutamise tähtsust käibemaksupettuste, eelkõige karussellpettuste vastase võitluse edendamise jaoks; nõuab seoses sellega tungivalt, et nõukogu võtaks kiiresti vastu ja rakendaks direktiivi, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses käibemaksupettuste vastase kiirreageerimismehhanismiga;

| 33. | ärgitab liikmesriike jätkama ja täiustama uue programmi Fiscalis 2020 raames samaaegseid kontrolle piiriüleste maksupettuste avastamiseks ja nende vastu võitlemiseks ning hõlbustama välisametnike kohalolekut maksuhaldurite büroodes ja haldusuurimiste käigus; toonitab maksuasutuste ja teiste õiguskaitseorganite vahelise koostöö tugevdamise tähtsust, eelkõige rahapesu ja seonduvate maksukuritegudega seotud uurimistega seoses saadud teabe jagamiseks; |
| --- | --- |

33.

ärgitab liikmesriike jätkama ja täiustama uue programmi Fiscalis 2020 raames samaaegseid kontrolle piiriüleste maksupettuste avastamiseks ja nende vastu võitlemiseks ning hõlbustama välisametnike kohalolekut maksuhaldurite büroodes ja haldusuurimiste käigus; toonitab maksuasutuste ja teiste õiguskaitseorganite vahelise koostöö tugevdamise tähtsust, eelkõige rahapesu ja seonduvate maksukuritegudega seotud uurimistega seoses saadud teabe jagamiseks;

| 34. | tuletab meelde, et varimajanduse kaotamist ei ole võimalik saavutada ilma sobivaid stiimuleid pakkumata; soovitab lisaks sellele, et liikmesriigid peaksid andma tulemustabeli abil aru sellest, millises ulatuses nad on varimajanduste vähendamisel edu saavutanud; |
| --- | --- |

34.

tuletab meelde, et varimajanduse kaotamist ei ole võimalik saavutada ilma sobivaid stiimuleid pakkumata; soovitab lisaks sellele, et liikmesriigid peaksid andma tulemustabeli abil aru sellest, millises ulatuses nad on varimajanduste vähendamisel edu saavutanud;

| 35. | toetab Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) jõupingutusi juriidilise isiku tunnuskoodide kehtestamiseks sammuna finantstehingute jälgitavuse ja läbipaistvuse suunas, mis on maksupettustevastase võitluse hõlbustamiseks oluline; |
| --- | --- |

35.

toetab Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) jõupingutusi juriidilise isiku tunnuskoodide kehtestamiseks sammuna finantstehingute jälgitavuse ja läbipaistvuse suunas, mis on maksupettustevastase võitluse hõlbustamiseks oluline;

| 36. | nendib, et maksusoodustuste vähendamine loob võimaluse ulatuslikeks reformideks, mille eesmärk oleks lihtne, arusaadav ja õiglane maksusüsteem; |
| --- | --- |

36.

nendib, et maksusoodustuste vähendamine loob võimaluse ulatuslikeks reformideks, mille eesmärk oleks lihtne, arusaadav ja õiglane maksusüsteem;

| 37. | osutab asjaolule, et maksupettuste vastast võitlust käsitlevad kohtumenetlused on tülikad ja aeganõudvad ning et süüdimõistetutele määratavad karistused on üsna kerged, mistõttu on maksupettus muutumas pigem riskivabaks kuriteoks; |
| --- | --- |

37.

osutab asjaolule, et maksupettuste vastast võitlust käsitlevad kohtumenetlused on tülikad ja aeganõudvad ning et süüdimõistetutele määratavad karistused on üsna kerged, mistõttu on maksupettus muutumas pigem riskivabaks kuriteoks;

| 38. | toonitab e-valitsuse potentsiaali läbipaistvuse suurendamisel ning pettuste ja korruptsiooni vastu võitlemisel, mis aitaks kaitsta avalikke vahendeid; rõhutab, et vaja on seadusi, mis võimaldavad pidevat innovatsiooni; |
| --- | --- |

38.

toonitab e-valitsuse potentsiaali läbipaistvuse suurendamisel ning pettuste ja korruptsiooni vastu võitlemisel, mis aitaks kaitsta avalikke vahendeid; rõhutab, et vaja on seadusi, mis võimaldavad pidevat innovatsiooni;

| 39. | kutsub komisjoni üles eraldi tegelema probleemiga, mis tuleneb hübriidsetest lahknevustest liikmesriikides kasutatavate erinevate maksusüsteemide vahel; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni üles eraldi tegelema probleemiga, mis tuleneb hübriidsetest lahknevustest liikmesriikides kasutatavate erinevate maksusüsteemide vahel;

| 40. | märgib siiski, et kuna käibemaks on liidu „omavahend”, avaldab sellest kõrvalehoidumine otsest mõju liikmesriikide majandusele ja ELi eelarvele; tuletab meelde, et kontrollikoja sõnul „mõjutab käibemaksust kõrvalehoidumine liikmesriikide finantshuve. See avaldab mõju ELi eelarvele, vähendades käibemaksupõhiste omavahendite summat. Summa vähenemist kompenseeritakse rahvamajanduse kogutulul põhinevatest omavahenditest, mis moonutab liikmesriikide poolt ELi eelarvesse tehtavate osamaksete tasakaalu. Lisaks pärsib käibemaksupettus siseturu toimimist ja takistab vaba konkurentsi.” (7); |
| --- | --- |

40.

märgib siiski, et kuna käibemaks on liidu „omavahend”, avaldab sellest kõrvalehoidumine otsest mõju liikmesriikide majandusele ja ELi eelarvele; tuletab meelde, et kontrollikoja sõnul „mõjutab käibemaksust kõrvalehoidumine liikmesriikide finantshuve. See avaldab mõju ELi eelarvele, vähendades käibemaksupõhiste omavahendite summat. Summa vähenemist kompenseeritakse rahvamajanduse kogutulul põhinevatest omavahenditest, mis moonutab liikmesriikide poolt ELi eelarvesse tehtavate osamaksete tasakaalu. Lisaks pärsib käibemaksupettus siseturu toimimist ja takistab vaba konkurentsi.” (7);

| 41. | märgib, et märkimisväärne osa avaliku sektori tulust (2009. aastal 21 % (8)) tuleb ELi käibemaksusüsteemist, mis aga põhjustab ka ulatuslikke nõuete täitmisega seonduvaid ebaotstarbekaid kulutusi ja maksudest kõrvalehoidumist; |
| --- | --- |

41.

märgib, et märkimisväärne osa avaliku sektori tulust (2009. aastal 21 % (8)) tuleb ELi käibemaksusüsteemist, mis aga põhjustab ka ulatuslikke nõuete täitmisega seonduvaid ebaotstarbekaid kulutusi ja maksudest kõrvalehoidumist;

| 42. | osutab asjaolule, et käibemaksu kogumise mudelit ei ole selle kasutuselevõtust saadik muudetud; rõhutab, et kuna see mudel on aegunud, arvestades tehnoloogilises ja majanduskeskkonnas toimunud suuri muutusi, tooks selle jätkuv kasutamine kaasa märkimisväärseid kaotusi; |
| --- | --- |

42.

osutab asjaolule, et käibemaksu kogumise mudelit ei ole selle kasutuselevõtust saadik muudetud; rõhutab, et kuna see mudel on aegunud, arvestades tehnoloogilises ja majanduskeskkonnas toimunud suuri muutusi, tooks selle jätkuv kasutamine kaasa märkimisväärseid kaotusi;

| 43. | rõhutab, et tollisüsteemi nõuetekohase toimimise tulemused annavad otseselt tunda käibemaksu arvestamisel; tunneb sügavat muret selle pärast, et tollikontroll ELis ei toimi korralikult, mille tagajärg on märkimisväärne käibemaksu alalaekumine (9); peab lubamatuks, et enamikus liikmesriikides ei ole maksuametil otsest juurdepääsu tolliandmetele ning et automaatne ristkontroll maksuandmetega ei ole seetõttu võimalik; juhib tähelepanu sellele, et organiseeritud kuritegevus on praeguse süsteemi nõrkustest vägagi teadlik; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et tollisüsteemi nõuetekohase toimimise tulemused annavad otseselt tunda käibemaksu arvestamisel; tunneb sügavat muret selle pärast, et tollikontroll ELis ei toimi korralikult, mille tagajärg on märkimisväärne käibemaksu alalaekumine (9); peab lubamatuks, et enamikus liikmesriikides ei ole maksuametil otsest juurdepääsu tolliandmetele ning et automaatne ristkontroll maksuandmetega ei ole seetõttu võimalik; juhib tähelepanu sellele, et organiseeritud kuritegevus on praeguse süsteemi nõrkustest vägagi teadlik;

| 44. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma meetmete kehtestamist, mis võimaldaksid maksupettuste ja maksustamise vältimise korral kriminaalmenetluste raames konfiskeeritud rahasummade sotsiaalset kasutuselevõttu; nõuab seepärast olulise osa konfiskeeritud summade kasutamist sotsiaalsetel eesmärkidel ja nende süstimist maksukuritegudest otseselt või vahetult mõjutatud kohalike omavalitsuste või piirkondade majandusse; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma meetmete kehtestamist, mis võimaldaksid maksupettuste ja maksustamise vältimise korral kriminaalmenetluste raames konfiskeeritud rahasummade sotsiaalset kasutuselevõttu; nõuab seepärast olulise osa konfiskeeritud summade kasutamist sotsiaalsetel eesmärkidel ja nende süstimist maksukuritegudest otseselt või vahetult mõjutatud kohalike omavalitsuste või piirkondade majandusse;

| 45. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama keskkonda, kus kodanikuühiskonna roll maksupettuste ja maksuparadiiside juhtumite paljastamisel oleks täielikult kaitstud, näiteks tõhusate süsteemide loomisega kaebajate ja ajakirjanduse allikate kaitseks; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama keskkonda, kus kodanikuühiskonna roll maksupettuste ja maksuparadiiside juhtumite paljastamisel oleks täielikult kaitstud, näiteks tõhusate süsteemide loomisega kaebajate ja ajakirjanduse allikate kaitseks;

Maksustamise vältimine ja agressiivne maksuplaneerimine

| 46. | kutsub liikmesriike üles võtma prioriteetsena vastu ja rakendama muudetud hoiuste intresside maksustamise direktiivi, et kaotada olemasolevast direktiivist möödahiilimise võimalused ja ennetada paremini maksudest kõrvalehoidumist; |
| --- | --- |

46.

kutsub liikmesriike üles võtma prioriteetsena vastu ja rakendama muudetud hoiuste intresside maksustamise direktiivi, et kaotada olemasolevast direktiivist möödahiilimise võimalused ja ennetada paremini maksudest kõrvalehoidumist;

| 47. | väljendab heameelt rahvusvahelise arutelu üle siirdehindu (s.o kasumite kõrvalesuunamine maksuparadiisidesse maksustamise vältimiseks nii arenenud kui ka arenguriikides) käsitlevate OECD suuniste ajakohastamise üle; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid viivitamata meetmeid ning vaataksid läbi praegused siirdehindade eeskirjad, eelkõige seoses riskide ja immateriaalsete varade ülekandmisega, varade omandi kunstliku jaotamisega kontsernisiseste juriidiliste isikute vahel ning kõnealuste isikute vaheliste tehingutega, mis toimuksid sõltumatute osapoolte vahel harva; kutsub komisjoni üles töötama välja siirdehindade suhtes kohaldatava hindade eelkokkuleppe süsteemi, mille kohaselt lisataks kehtivatele ELi siirdehindade dokumenteerimise suuniste kohastele kohustustele uus nõue; on seisukohal, et musta nimekirja kuuluvate jurisdiktsioonidega tehtavate tehingute osas peaksid dokumenteerimise ja maksudeklaratsiooni nõuded olema ulatuslikumad; |
| --- | --- |

47.

väljendab heameelt rahvusvahelise arutelu üle siirdehindu (s.o kasumite kõrvalesuunamine maksuparadiisidesse maksustamise vältimiseks nii arenenud kui ka arenguriikides) käsitlevate OECD suuniste ajakohastamise üle; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid viivitamata meetmeid ning vaataksid läbi praegused siirdehindade eeskirjad, eelkõige seoses riskide ja immateriaalsete varade ülekandmisega, varade omandi kunstliku jaotamisega kontsernisiseste juriidiliste isikute vahel ning kõnealuste isikute vaheliste tehingutega, mis toimuksid sõltumatute osapoolte vahel harva; kutsub komisjoni üles töötama välja siirdehindade suhtes kohaldatava hindade eelkokkuleppe süsteemi, mille kohaselt lisataks kehtivatele ELi siirdehindade dokumenteerimise suuniste kohastele kohustustele uus nõue; on seisukohal, et musta nimekirja kuuluvate jurisdiktsioonidega tehtavate tehingute osas peaksid dokumenteerimise ja maksudeklaratsiooni nõuded olema ulatuslikumad;

| 48. | tervitab riikide kaupa aruandluse vallas raamatupidamisarvestuse ja läbipaistvuse direktiivides tehtud edusamme; palub, et komisjon kehtestaks järgmise sammuna kõigis sektorites piiriülestele äriühingutele riikide kaupa aruandluse, suurendades maksetehingute läbipaistvust – nõudes teabe, näiteks äriühingu tegevuse iseloomu ja tema geograafilise asukoha, käibe, täiskohale vastava töötajate arvu, maksude-eelse kasumi või kahjumi ning saadud avalike toetuste kohta riikide kaupa, avaldamist kontserni tehingute kohta tervikuna –, et kontrollida õigete siirdehindade reeglite järgimist; |
| --- | --- |

48.

tervitab riikide kaupa aruandluse vallas raamatupidamisarvestuse ja läbipaistvuse direktiivides tehtud edusamme; palub, et komisjon kehtestaks järgmise sammuna kõigis sektorites piiriülestele äriühingutele riikide kaupa aruandluse, suurendades maksetehingute läbipaistvust – nõudes teabe, näiteks äriühingu tegevuse iseloomu ja tema geograafilise asukoha, käibe, täiskohale vastava töötajate arvu, maksude-eelse kasumi või kahjumi ning saadud avalike toetuste kohta riikide kaupa, avaldamist kontserni tehingute kohta tervikuna –, et kontrollida õigete siirdehindade reeglite järgimist;

| 49. | palub, et rahapesuvastase võitluse direktiivi täiendataks, kehtestades kohustuse pidada avalikult kättesaadavat valitsuse registrit äriühingute, usaldusfondide, sihtasutuste ja muude sarnaste struktuuride tulusaavate omanike kohta; |
| --- | --- |

49.

palub, et rahapesuvastase võitluse direktiivi täiendataks, kehtestades kohustuse pidada avalikult kättesaadavat valitsuse registrit äriühingute, usaldusfondide, sihtasutuste ja muude sarnaste struktuuride tulusaavate omanike kohta;

| 50. | kutsub liikmesriike üles parandama äriühingute maksustamise käitumisjuhendi tõhusust, tõstatades kiireloomuliste poliitiliste otsuste vajaduse korral küsimusi nõukogu tasandil; nõuab tungivalt, et komisjon sekkuks aktiivselt juhtumitesse, mille puhul käitumisjuhendi töörühm ei suuda leppida kokku menetlusi riiklike maksusüsteemide vastuolude kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

50.

kutsub liikmesriike üles parandama äriühingute maksustamise käitumisjuhendi tõhusust, tõstatades kiireloomuliste poliitiliste otsuste vajaduse korral küsimusi nõukogu tasandil; nõuab tungivalt, et komisjon sekkuks aktiivselt juhtumitesse, mille puhul käitumisjuhendi töörühm ei suuda leppida kokku menetlusi riiklike maksusüsteemide vastuolude kõrvaldamiseks;

| 51. | kutsub komisjoni üles koostama ja edendama audiitorite ja nõustajate tegevusjuhendit; kutsub audiitorühinguid üles andma riiklikele maksuasutustele märku kõigist agressiivse maksuplaneerimise märkidest auditeeritavas äriühingus; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni üles koostama ja edendama audiitorite ja nõustajate tegevusjuhendit; kutsub audiitorühinguid üles andma riiklikele maksuasutustele märku kõigist agressiivse maksuplaneerimise märkidest auditeeritavas äriühingus;

| 52. | on seisukohal, et audiitoritel ei tohiks olla lubatud osutada keelatud auditiväliseid teenuseid ning et struktureerimistehingutega seotud maksunõustamisteenuseid ja maksukonsultatsiooni teenuseid tuleb sellisena käsitleda; |
| --- | --- |

52.

on seisukohal, et audiitoritel ei tohiks olla lubatud osutada keelatud auditiväliseid teenuseid ning et struktureerimistehingutega seotud maksunõustamisteenuseid ja maksukonsultatsiooni teenuseid tuleb sellisena käsitleda;

| 53. | võtab teadmiseks, et maksumaksjate nõuetekohane tuvastamine on riiklike maksuhaldurite vahelise eduka teabevahetuse seisukohast võtmetähtsusega; kutsub komisjoni üles kiirendama ELi maksukohustuslasena registreerimise numbri (TIN) loomist, mida kohaldataks kõigi piiriülestes tehingutes osalevate juriidiliste ja füüsiliste isikute suhtes; on arvamusel, et TIN tuleks ühendada rahvusvahelise ja avatud käibemaksuteabe vahetamise süsteemi (VIES) andmebaasiga, aidates kaasa tasumata maksude ja teiste välditud kohustuste tuvastamisele; |
| --- | --- |

53.

võtab teadmiseks, et maksumaksjate nõuetekohane tuvastamine on riiklike maksuhaldurite vahelise eduka teabevahetuse seisukohast võtmetähtsusega; kutsub komisjoni üles kiirendama ELi maksukohustuslasena registreerimise numbri (TIN) loomist, mida kohaldataks kõigi piiriülestes tehingutes osalevate juriidiliste ja füüsiliste isikute suhtes; on arvamusel, et TIN tuleks ühendada rahvusvahelise ja avatud käibemaksuteabe vahetamise süsteemi (VIES) andmebaasiga, aidates kaasa tasumata maksude ja teiste välditud kohustuste tuvastamisele;

| 54. | palub, et komisjon esitaks 2013. aastal ettepaneku ema- ja tütarettevõtjate direktiivi ning intresside ja autoritasude direktiivi läbivaatamiseks, eesmärgiga muuta ja ühtlustada kummaski direktiivis kuritarvitamisevastaseid sätteid ning kaotada ELis topeltmaksuvabastus, mida võimaldavad hübriidettevõtjad ja finantsinstrumendid; |
| --- | --- |

54.

palub, et komisjon esitaks 2013. aastal ettepaneku ema- ja tütarettevõtjate direktiivi ning intresside ja autoritasude direktiivi läbivaatamiseks, eesmärgiga muuta ja ühtlustada kummaski direktiivis kuritarvitamisevastaseid sätteid ning kaotada ELis topeltmaksuvabastus, mida võimaldavad hübriidettevõtjad ja finantsinstrumendid;

| 55. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid kiiresti komisjoni ettepanekut kehtestada üldine kuritarvituste vastane reegel, et töötada vastu agressiivse maksuplaneerimise tavadele, ning lisaksid oma topeltmaksustamise konventsioonidele klausli topeltmaksuvabastuse juhtude vältimiseks; julgustab liikmesriike eirama võimalikke maksusoodustusi, mis tulenevad kunstlikest või ärilise sisuta korraldustest; soovitab alustada tööd liikmesriikidele standardse reeglitekogumi koostamiseks topeltmaksustamise vältimiseks; |
| --- | --- |

55.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid kiiresti komisjoni ettepanekut kehtestada üldine kuritarvituste vastane reegel, et töötada vastu agressiivse maksuplaneerimise tavadele, ning lisaksid oma topeltmaksustamise konventsioonidele klausli topeltmaksuvabastuse juhtude vältimiseks; julgustab liikmesriike eirama võimalikke maksusoodustusi, mis tulenevad kunstlikest või ärilise sisuta korraldustest; soovitab alustada tööd liikmesriikidele standardse reeglitekogumi koostamiseks topeltmaksustamise vältimiseks;

| 56. | tervitab komisjoni tööd Euroopa maksumaksjate koodeksi loomisel; on arvamusel, et selline koodeks aitab suurendada antud maksusüsteemi õiguspärasust ja arusaadavust, parandab maksuhaldurite ja maksumaksjate vahelist koostööd, usaldust ja kindlustunnet ning abistab maksumaksjaid, tagades suurema läbipaistvuse nende õiguste ja kohustuste osas; |
| --- | --- |

56.

tervitab komisjoni tööd Euroopa maksumaksjate koodeksi loomisel; on arvamusel, et selline koodeks aitab suurendada antud maksusüsteemi õiguspärasust ja arusaadavust, parandab maksuhaldurite ja maksumaksjate vahelist koostööd, usaldust ja kindlustunnet ning abistab maksumaksjaid, tagades suurema läbipaistvuse nende õiguste ja kohustuste osas;

| 57. | ärgitab komisjoni ja liikmesriike kehtestama tõhusaid tulukogumismehhanisme, mis minimeerivad maksumaksjate ja maksuasutuste vahemaad ning maksimeerivad nüüdisaegse tehnoloogia kasutust; kutsub komisjoni üles võitlema elektroonilise kaubanduse maksustamise keerukuse vastu, töötades välja asjakohased ELi standardid; |
| --- | --- |

57.

ärgitab komisjoni ja liikmesriike kehtestama tõhusaid tulukogumismehhanisme, mis minimeerivad maksumaksjate ja maksuasutuste vahemaad ning maksimeerivad nüüdisaegse tehnoloogia kasutust; kutsub komisjoni üles võitlema elektroonilise kaubanduse maksustamise keerukuse vastu, töötades välja asjakohased ELi standardid;

| 58. | kutsub liikmesriike üles tagama, et finantssektori lobi, mis sageli toob kaasa seaduslikud maksustamise vältimise ja agressiivse maksuplaneerimise skeemid, muudetaks võimalikult läbipaistvaks; |
| --- | --- |

58.

kutsub liikmesriike üles tagama, et finantssektori lobi, mis sageli toob kaasa seaduslikud maksustamise vältimise ja agressiivse maksuplaneerimise skeemid, muudetaks võimalikult läbipaistvaks;

| 59. | julgustab komisjoni reguleerima liikmesriikidest kolmandatesse riikidesse liikuvaid rahavoogusid, et hoida ära maksustamise vältimist ning luua tasakaalustatud ja konkurentsivõimelised maksustruktuurid; |
| --- | --- |

59.

julgustab komisjoni reguleerima liikmesriikidest kolmandatesse riikidesse liikuvaid rahavoogusid, et hoida ära maksustamise vältimist ning luua tasakaalustatud ja konkurentsivõimelised maksustruktuurid;

| 60. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks meetmeid äriühingute agressiivse maksuplaneerimise üksuste suhtes, eelkõige finantsteenuste sektoris; |
| --- | --- |

60.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks meetmeid äriühingute agressiivse maksuplaneerimise üksuste suhtes, eelkõige finantsteenuste sektoris;

| 61. | kutsub komisjoni üles viima läbi põhjalikku analüüsi liikmesriikides esinevate seadusjärgsete maksumäärade ja kehtivate ettevõtete tulumaksumäärade vaheliste erinevuste kohta, et hinnata vajadust arutelu järele maksusüsteemi ühtlustamise üle; |
| --- | --- |

61.

kutsub komisjoni üles viima läbi põhjalikku analüüsi liikmesriikides esinevate seadusjärgsete maksumäärade ja kehtivate ettevõtete tulumaksumäärade vaheliste erinevuste kohta, et hinnata vajadust arutelu järele maksusüsteemi ühtlustamise üle;

| 62. | kutsub liikmesriike üles teatama ja avalikustama siseriiklike asutuste tehtud individuaalseid maksuotsuseid piiriüleste äriühingute suhtes; nõuab, et liikmesriigid kohaldaksid piiriüleste äriühingute suhtes maksuotsuse saamiseks rangeid sisunõudeid; |
| --- | --- |

62.

kutsub liikmesriike üles teatama ja avalikustama siseriiklike asutuste tehtud individuaalseid maksuotsuseid piiriüleste äriühingute suhtes; nõuab, et liikmesriigid kohaldaksid piiriüleste äriühingute suhtes maksuotsuse saamiseks rangeid sisunõudeid;

| 63. | täheldab, et usaldusfonde kasutatakse sageli maksudest kõrvalehoidumise kanalitena, ning märgib murelikult, et enamik riike ei nõua õiguslike korralduste registreerimist; kutsub ELi üles looma eeltingimusena maksustamise vältimise vastaseks võitluseks Euroopa usaldusfondide ja teiste salajasust pakkuvate üksuste registrit; |
| --- | --- |

63.

täheldab, et usaldusfonde kasutatakse sageli maksudest kõrvalehoidumise kanalitena, ning märgib murelikult, et enamik riike ei nõua õiguslike korralduste registreerimist; kutsub ELi üles looma eeltingimusena maksustamise vältimise vastaseks võitluseks Euroopa usaldusfondide ja teiste salajasust pakkuvate üksuste registrit;

Maksuparadiisid

| 64. | nõuab ELi ühist lähenemisviisi maksuparadiisidele; |
| --- | --- |

64.

nõuab ELi ühist lähenemisviisi maksuparadiisidele;

| 65. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon on pühendunud automaatse teabevahetuse edendamisele, millest saab tuleviku Euroopa ja rahvusvaheline standard läbipaistvuse ja teabevahetuse alal maksuküsimustes; nõuab veel kord OECD raamistikust kaugemale ulatuvate meetmete võtmist ebaseaduslike rahavoogude, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimisega tegelemiseks, võttes arvesse seniste meetmete erinevaid puudusi; kritiseerib asjaolu, et OECD kustutab valitsused oma mustast nimekirjast juba siis, kui need üksnes lubavad järgida teabevahetuse põhimõtteid, ilma et oleks tagatud kõnealuste põhimõtete tegelik järgimine; on samuti seisukohal, et nõue, mille kohaselt tuleb mustast nimekirjast kõrvaldamiseks sõlmida kokkulepped 12 muu riigiga, on meelevaldne, kuna see ei tugine kvalitatiivsetele näitajatele, mis võimaldaksid heade haldustavade kohaldamist objektiivselt hinnata; |
| --- | --- |

65.

väljendab heameelt selle üle, et komisjon on pühendunud automaatse teabevahetuse edendamisele, millest saab tuleviku Euroopa ja rahvusvaheline standard läbipaistvuse ja teabevahetuse alal maksuküsimustes; nõuab veel kord OECD raamistikust kaugemale ulatuvate meetmete võtmist ebaseaduslike rahavoogude, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimisega tegelemiseks, võttes arvesse seniste meetmete erinevaid puudusi; kritiseerib asjaolu, et OECD kustutab valitsused oma mustast nimekirjast juba siis, kui need üksnes lubavad järgida teabevahetuse põhimõtteid, ilma et oleks tagatud kõnealuste põhimõtete tegelik järgimine; on samuti seisukohal, et nõue, mille kohaselt tuleb mustast nimekirjast kõrvaldamiseks sõlmida kokkulepped 12 muu riigiga, on meelevaldne, kuna see ei tugine kvalitatiivsetele näitajatele, mis võimaldaksid heade haldustavade kohaldamist objektiivselt hinnata;

| 66. | kutsub komisjoni üles võtma vastu maksuparadiisi selge määratlus ja ühised kriteeriumid nende tuvastamiseks ning tuvastatud jurisdiktsioonide suhtes kohaldatavad asjakohased meetmed, mis tuleb rakendada 31. detsembriks 2014., ning tagama, et neid kohaldatakse järjepidevalt kogu ELi õigustikus; on seisukohal, et määratlus võiks põhineda OECD läbipaistvuse ja teabevahetuse standarditel ning käitumisjuhendi põhimõtetel ja kriteeriumidel; on sellega seoses veendunud, et jurisdiktsiooni tuleks pidada maksuparadiisiks, kui täidetud on mitu järgmistest tingimustest:






  i) | kasu saavad ainult mitteresidendid või saadakse seda seoses mitteresidentidega tehtud tehingutega; |
| --- | --- | --- |

66.

kutsub komisjoni üles võtma vastu maksuparadiisi selge määratlus ja ühised kriteeriumid nende tuvastamiseks ning tuvastatud jurisdiktsioonide suhtes kohaldatavad asjakohased meetmed, mis tuleb rakendada 31. detsembriks 2014., ning tagama, et neid kohaldatakse järjepidevalt kogu ELi õigustikus; on seisukohal, et määratlus võiks põhineda OECD läbipaistvuse ja teabevahetuse standarditel ning käitumisjuhendi põhimõtetel ja kriteeriumidel; on sellega seoses veendunud, et jurisdiktsiooni tuleks pidada maksuparadiisiks, kui täidetud on mitu järgmistest tingimustest:

i)

kasu saavad ainult mitteresidendid või saadakse seda seoses mitteresidentidega tehtud tehingutega;

| ii) | saadav kasu on eraldatud siseturust, nii et see ei mõjuta riiklikku maksubaasi; |
| --- | --- |

ii)

saadav kasu on eraldatud siseturust, nii et see ei mõjuta riiklikku maksubaasi;

| iii) | kasu saadakse reaalse majandustegevuse või märkimisväärse kohalolekuta jurisdiktsioonis, kes selliseid maksusoodustusi pakub; |
| --- | --- |

iii)

kasu saadakse reaalse majandustegevuse või märkimisväärse kohalolekuta jurisdiktsioonis, kes selliseid maksusoodustusi pakub;

| iv) | eeskirjad rahvusvahelise äriühingute grupi tegevuste puhul kasumi kindlaksmääramiseks erinevad rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtetest, eelkõige eeskirjadest, milles on kokku leppinud OECD; |
| --- | --- |

iv)

eeskirjad rahvusvahelise äriühingute grupi tegevuste puhul kasumi kindlaksmääramiseks erinevad rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtetest, eelkõige eeskirjadest, milles on kokku leppinud OECD;

| v) | maksumeetmed ei ole piisavalt läbipaistvad, sealhulgas juhul, kui õigussätteid on muudetud mitteläbipaistval viisil leebemaks haldustasandil; |
| --- | --- |

v)

maksumeetmed ei ole piisavalt läbipaistvad, sealhulgas juhul, kui õigussätteid on muudetud mitteläbipaistval viisil leebemaks haldustasandil;

| vi) | jurisdiktsioon ei kohalda asjaomase sissetuleku suhtes üldse makse või kohaldab ainult nominaalmakse; |
| --- | --- |

vi)

jurisdiktsioon ei kohalda asjaomase sissetuleku suhtes üldse makse või kohaldab ainult nominaalmakse;

| vii) | seal on seadusi või haldustavasid, mis ei võimalda vahetada teiste valitsustega tulemuslikult maksualast teavet madala või nullmääraga maksustatud maksumaksjate kohta, rikkudes OECD tulu- ja kapitalimaksu näidiskonventsiooni artiklis 26 sätestatud standardeid; |
| --- | --- |

vii)

seal on seadusi või haldustavasid, mis ei võimalda vahetada teiste valitsustega tulemuslikult maksualast teavet madala või nullmääraga maksustatud maksumaksjate kohta, rikkudes OECD tulu- ja kapitalimaksu näidiskonventsiooni artiklis 26 sätestatud standardeid;

| viii) | jurisdiktsioon loob läbipaistmatuid või salajasi struktuure, mis muudavad äriühingute registrite ning usaldusühingute ja sihtasutuste registrite loomise ja toimimise mittetäielikuks ja läbipaistmatuks; |
| --- | --- |

viii)

jurisdiktsioon loob läbipaistmatuid või salajasi struktuure, mis muudavad äriühingute registrite ning usaldusühingute ja sihtasutuste registrite loomise ja toimimise mittetäielikuks ja läbipaistmatuks;

| ix) | rahapesuvastane töökond on loetlenud jurisdiktsiooni koostööd mittetegevate riikide ja territooriumide seas; |
| --- | --- |

ix)

rahapesuvastane töökond on loetlenud jurisdiktsiooni koostööd mittetegevate riikide ja territooriumide seas;

| 67. | nõuab tungivalt, et komisjon koostaks 31. detsembriks 2014. maksuparadiiside Euroopa avaliku musta nimekirja; kutsub asjaomaseid ametiasutusi seoses sellega üles:






  — | peatama ja lõpetama olemasolevad topeltmaksustamise konventsioonid musta nimekirja kuuluvate jurisdiktsioonidega ning algatama topeltmaksustamise konventsioone jurisdiktsioonidega, mis enam ei ole maksuparadiisid; |
| --- | --- | --- |

67.

nõuab tungivalt, et komisjon koostaks 31. detsembriks 2014. maksuparadiiside Euroopa avaliku musta nimekirja; kutsub asjaomaseid ametiasutusi seoses sellega üles:

—

peatama ja lõpetama olemasolevad topeltmaksustamise konventsioonid musta nimekirja kuuluvate jurisdiktsioonidega ning algatama topeltmaksustamise konventsioone jurisdiktsioonidega, mis enam ei ole maksuparadiisid;

| — | keelustama juurdepääsu ELi kaupade ja teenuste avalikele hangetele ning keelduma riigiabi andmisest äriühingutele, mis baseeruvad mustas nimekirjas olevates jurisdiktsioonides; |
| --- | --- |

—

keelustama juurdepääsu ELi kaupade ja teenuste avalikele hangetele ning keelduma riigiabi andmisest äriühingutele, mis baseeruvad mustas nimekirjas olevates jurisdiktsioonides;

| — | keelustada juurdepääsu ELi abile äriühingutele, kes jätkavad selliste tehingute tegemist, mis hõlmavad mustas nimekirjas olevatesse jurisdiktsioonidesse kuuluvaid üksuseid; |
| --- | --- |

—

keelustada juurdepääsu ELi abile äriühingutele, kes jätkavad selliste tehingute tegemist, mis hõlmavad mustas nimekirjas olevatesse jurisdiktsioonidesse kuuluvaid üksuseid;

| — | viima läbi auditeerimis- ja raamatupidamisdirektiivide läbivaatamise, et nõuda musta nimekirja kuuluvas jurisdiktsioonis asuva ELi juriidilise isiku iga valdusühingu kasumite ja kahjumite eraldiseisvat raamatupidamist ja auditeerimist; |
| --- | --- |

—

viima läbi auditeerimis- ja raamatupidamisdirektiivide läbivaatamise, et nõuda musta nimekirja kuuluvas jurisdiktsioonis asuva ELi juriidilise isiku iga valdusühingu kasumite ja kahjumite eraldiseisvat raamatupidamist ja auditeerimist;

| — | keelustama ELi finantseerimisasutustel asutada ja pidada tütarettevõtjaid ja filiaale mustas nimekirjas olevates jurisdiktsioonides ning kaaluma selliste Euroopa finantseerimisasutuste ja finantsnõustajate tegevuslubade tühistamist, mis säilitavad tütarettevõtjad ning jätkavad tegutsemist mustas nimekirjas olevates jurisdiktsioonides; |
| --- | --- |

—

keelustama ELi finantseerimisasutustel asutada ja pidada tütarettevõtjaid ja filiaale mustas nimekirjas olevates jurisdiktsioonides ning kaaluma selliste Euroopa finantseerimisasutuste ja finantsnõustajate tegevuslubade tühistamist, mis säilitavad tütarettevõtjad ning jätkavad tegutsemist mustas nimekirjas olevates jurisdiktsioonides;

| — | kehtestama erimaksu kõigile mustas nimekirjas olevatesse jurisdiktsioonidesse tehtavatele või sealt saabuvatele ülekannetele; |
| --- | --- |

—

kehtestama erimaksu kõigile mustas nimekirjas olevatesse jurisdiktsioonidesse tehtavatele või sealt saabuvatele ülekannetele;

| — | tühistama maksuvabastused maksukohustuslaste jaoks, kes maksudega seotud põhjustel asuvad mustas nimekirjas olevates jurisdiktsioonides; |
| --- | --- |

—

tühistama maksuvabastused maksukohustuslaste jaoks, kes maksudega seotud põhjustel asuvad mustas nimekirjas olevates jurisdiktsioonides;

| — | uurima eri võimalusi mustas nimekirjas olevates jurisdiktsioonides asutatud ettevõtjate õigusliku seisundi mittetunnustamiseks ELis; |
| --- | --- |

—

uurima eri võimalusi mustas nimekirjas olevates jurisdiktsioonides asutatud ettevõtjate õigusliku seisundi mittetunnustamiseks ELis;

| — | kohaldama tariifseid tõkkeid kaubanduse suhtes mustas nimekirjas olevate kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

—

kohaldama tariifseid tõkkeid kaubanduse suhtes mustas nimekirjas olevate kolmandate riikidega;

| — | tugevdama dialoogi komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga vahel tagamaks, et mustas nimekirjas olevate jurisdiktsioonide projektide, abisaajate ja vahendajate puhul keeldutakse investeeringuid tegemast; |
| --- | --- |

—

tugevdama dialoogi komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga vahel tagamaks, et mustas nimekirjas olevate jurisdiktsioonide projektide, abisaajate ja vahendajate puhul keeldutakse investeeringuid tegemast;

Rahvusvaheline mõõde

| 68. | on arvamusel, et komisjoni soovituses kirjeldatud miinimumstandardeid seoses meetmetega, mille eesmärk on ärgitada kolmandaid riike kohaldama hea valitsemistava miinimumstandardeid, tuleks kohaldada sõnaselgelt ka liikmesriikide suhtes; |
| --- | --- |

68.

on arvamusel, et komisjoni soovituses kirjeldatud miinimumstandardeid seoses meetmetega, mille eesmärk on ärgitada kolmandaid riike kohaldama hea valitsemistava miinimumstandardeid, tuleks kohaldada sõnaselgelt ka liikmesriikide suhtes;

| 69. | ärgitab liikmesriike pakkuma koostööd ja abi kolmandatele arenguriikidele, mis ei ole maksuparadiisid, aidates neil võidelda tõhusalt maksupettuste ja maksustamise vältimise vastu eelkõige suutlikkuse suurendamise meetmete abil; toetab komisjoni üleskutset, et selleks peaksid liikmesriigid saatma sellistesse riikidesse piiratud ajaks maksueksperte; |
| --- | --- |

69.

ärgitab liikmesriike pakkuma koostööd ja abi kolmandatele arenguriikidele, mis ei ole maksuparadiisid, aidates neil võidelda tõhusalt maksupettuste ja maksustamise vältimise vastu eelkõige suutlikkuse suurendamise meetmete abil; toetab komisjoni üleskutset, et selleks peaksid liikmesriigid saatma sellistesse riikidesse piiratud ajaks maksueksperte;

| 70. | kutsub komisjoni üles aitama täielikult kaasa OECD maksubaasi vähenemist ja kasumite kõrvalesuunamist (BEPS) käsitlevale projektile, jagades analüüsi problemaatilistest maksurežiimidest liikmesriikide sees ja vahel, ning sellest, milliseid muudatusi on liikmesriikide ja ELi tasandil vaja teha, et vältida maksupettuseid ja maksudest kõrvalehoidumist ning kõiki agressiivse maksuplaneerimise vorme; kutsub komisjoni üles andma sellest protsessist nõukogule ja Euroopa Parlamendile regulaarselt aru; |
| --- | --- |

70.

kutsub komisjoni üles aitama täielikult kaasa OECD maksubaasi vähenemist ja kasumite kõrvalesuunamist (BEPS) käsitlevale projektile, jagades analüüsi problemaatilistest maksurežiimidest liikmesriikide sees ja vahel, ning sellest, milliseid muudatusi on liikmesriikide ja ELi tasandil vaja teha, et vältida maksupettuseid ja maksudest kõrvalehoidumist ning kõiki agressiivse maksuplaneerimise vorme; kutsub komisjoni üles andma sellest protsessist nõukogule ja Euroopa Parlamendile regulaarselt aru;

| 71. | rõhutab, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tuleb arenguriikides maksutulu paremini ära kasutada ja seda kindlustada, kuna see on paremini prognoositav ja jätkusuutlikum kui välisabi ning aitab vähendada võlga; märgib siiski, et SKP ja maksuressursside suhe on madal enamikes arenguriikides, kes usaldusväärse riikliku rahanduse süsteemi kehtestamise käigus seisavad silmitsi sotsiaalsete, poliitiliste ja administratiivsete raskustega, mis muudab nad eriti vastuvõtlikuks füüsilisest isikust maksumaksjate ja äriühingute poolt toime pandavale maksudest kõrvalehoidumisele ja maksustamise vältimisele; |
| --- | --- |

71.

rõhutab, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tuleb arenguriikides maksutulu paremini ära kasutada ja seda kindlustada, kuna see on paremini prognoositav ja jätkusuutlikum kui välisabi ning aitab vähendada võlga; märgib siiski, et SKP ja maksuressursside suhe on madal enamikes arenguriikides, kes usaldusväärse riikliku rahanduse süsteemi kehtestamise käigus seisavad silmitsi sotsiaalsete, poliitiliste ja administratiivsete raskustega, mis muudab nad eriti vastuvõtlikuks füüsilisest isikust maksumaksjate ja äriühingute poolt toime pandavale maksudest kõrvalehoidumisele ja maksustamise vältimisele;

| 72. | märgib murelikult, et paljud arenguriigid satuvad läbirääkimistel väga nõrgale positsioonile selliste välisinvestorite suhtes, kes otsivad endale maksusoodustusi ja erandeid; leiab, et suurte investeeringute korral peaksid ettevõtted võtma täpseid kohustusi projektide positiivse kõrvalmõju suhtes kohaliku ja/või riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu valdkonnas; |
| --- | --- |

72.

märgib murelikult, et paljud arenguriigid satuvad läbirääkimistel väga nõrgale positsioonile selliste välisinvestorite suhtes, kes otsivad endale maksusoodustusi ja erandeid; leiab, et suurte investeeringute korral peaksid ettevõtted võtma täpseid kohustusi projektide positiivse kõrvalmõju suhtes kohaliku ja/või riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu valdkonnas;

| 73. | juhib tähelepanu asjaolule, et raha ebaseaduslik väljavool on arenguriikide võla üks olulisemaid põhjuseid ning agressiivne maksuplaneerimine on vastuolus ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtetega; |
| --- | --- |

73.

juhib tähelepanu asjaolule, et raha ebaseaduslik väljavool on arenguriikide võla üks olulisemaid põhjuseid ning agressiivne maksuplaneerimine on vastuolus ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtetega;

| 74. | märgib, et paljude arenguriikide maksusüsteemid ei ole kooskõlas rahvusvaheliste standarditega (vaid neid iseloomustavad hoopis nõrk maksualane pädevus ning ebatõhus maksude haldamine, kõrge korruptsioonitase, suutmatus hästi toimivaid maksuregistreid luua ja käigus hoida jne); palub ELil tõhustada oma abi arengukoostöö rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi raames maksuhalduse alal ning rahvusvahelise maksupettuse ja ülemäärase optimeerimise probleemiga tegelemisel, aidates arenguriikidel tõhusama maksuhalduskoostöö kaudu välja arendada suutlikkus sobimatud teguviisid tuvastada ja nende eest karistada; samuti leiab, et tuleks ette näha toetus maksuparadiisidest arenguriikide majanduslikuks restruktureerimiseks; |
| --- | --- |

74.

märgib, et paljude arenguriikide maksusüsteemid ei ole kooskõlas rahvusvaheliste standarditega (vaid neid iseloomustavad hoopis nõrk maksualane pädevus ning ebatõhus maksude haldamine, kõrge korruptsioonitase, suutmatus hästi toimivaid maksuregistreid luua ja käigus hoida jne); palub ELil tõhustada oma abi arengukoostöö rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi raames maksuhalduse alal ning rahvusvahelise maksupettuse ja ülemäärase optimeerimise probleemiga tegelemisel, aidates arenguriikidel tõhusama maksuhalduskoostöö kaudu välja arendada suutlikkus sobimatud teguviisid tuvastada ja nende eest karistada; samuti leiab, et tuleks ette näha toetus maksuparadiisidest arenguriikide majanduslikuks restruktureerimiseks;

| 75. | kiidab heaks esimesed selles suunas tehtud sammud, nimelt ülemaailmse foorumi vastastikused eksperdihinnangud maksudest kõrvalehoidumise kohta; on siiski arvamusel, et kui keskenduda OECD nn nõudmise peale töötavale infovahetussüsteemile, ei ole ülemaailmse foorumi standardid piisavalt tõhusad ebaseaduslike rahavoogude piiramiseks; |
| --- | --- |

75.

kiidab heaks esimesed selles suunas tehtud sammud, nimelt ülemaailmse foorumi vastastikused eksperdihinnangud maksudest kõrvalehoidumise kohta; on siiski arvamusel, et kui keskenduda OECD nn nõudmise peale töötavale infovahetussüsteemile, ei ole ülemaailmse foorumi standardid piisavalt tõhusad ebaseaduslike rahavoogude piiramiseks;

| 76. | juhib tähelepanu sellele, et rõhudes rahvusvaheliste maksuprobleemidega tegelemisel pigem kahe- kui mitmepoolsele lähenemisviisile, riskitakse sellega, et topeltmaksustamise vältimise lepingud (DTA) hakkavad soodustama siirdehindade teket ja õigusnormide meelevaldset rakendamist; seepärast palub komisjonil hoiduda selliste lepingute edendamisest maksualase teabevahetuse lepingute asemel, sest esimesena nimetatud lepingud toovad arenguriikidele enamasti kaasa maksualase kaotuse dividendide, intresside ja litsentsitasude väiksema kinnipeetava maksumäära tõttu; |
| --- | --- |

76.

juhib tähelepanu sellele, et rõhudes rahvusvaheliste maksuprobleemidega tegelemisel pigem kahe- kui mitmepoolsele lähenemisviisile, riskitakse sellega, et topeltmaksustamise vältimise lepingud (DTA) hakkavad soodustama siirdehindade teket ja õigusnormide meelevaldset rakendamist; seepärast palub komisjonil hoiduda selliste lepingute edendamisest maksualase teabevahetuse lepingute asemel, sest esimesena nimetatud lepingud toovad arenguriikidele enamasti kaasa maksualase kaotuse dividendide, intresside ja litsentsitasude väiksema kinnipeetava maksumäära tõttu;

o

o o

| 77. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, OECD-le, ÜRO maksuasjade rahvusvahelise koostöö ekspertkomiteele, Euroopa Pettustevastase Ameti järelevalvekomiteele ja Euroopa Pettustevastasele Ametile. |
| --- | --- |

77.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, OECD-le, ÜRO maksuasjade rahvusvahelise koostöö ekspertkomiteele, Euroopa Pettustevastase Ameti järelevalvekomiteele ja Euroopa Pettustevastasele Ametile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0137.

(2)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 37.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0135.

(4)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 29.

(5)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/tax_fraud_evasion/index_en.htm

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet liikmesriikide üle, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas.

(7)  Kontrollikoja eriaruanne nr 13/2011, lk 11, lõige 5.

(8)  Euroopa Parlament, sisepoliitika peadirektoraat, poliitikaosakond A (majandus- ja teaduspoliitika): „Käibemaksu lihtsustamine ja kaasajastamine digitaalsel ühtsel turul’ (IP/A/IMCO/ST/2012_03), september 2012, http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=75179

(9)  Kontrollikoda leidis oma eriaruandes nr 13/2011, et juba üksnes tolliprotseduuri 42 rakendamine tõi endaga kaasa 2009. aastal hinnanguliselt ligikaudu 2,2 miljardi euro suuruse kahju seitsmes liikmesriigis, mida kontrollikoda auditeeris; see moodustab 29 % käibemaksust, mis on teoreetiliselt kohaldatav nendes liikmesriikides 2009. aastal tolliprotseduuri 42 alusel imporditud kauba maksustatava koguse suhtes;

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/65 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/65

---

P7_TA(2013)0206

Iga-aastane maksuraport: kuidas kasutada ära ELi potentsiaali majanduskasvu edendamiseks

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioon iga-aastase maksuraporti kohta ja ELi potentsiaali ärakasutamise kohta majanduskasvu edendamiseks (2013/2025(INI))

(2016/C 055/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 26, 110–115 ja 120, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 26, 110–115 ja 120,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (COM(2008)0727), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (COM(2008)0727),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse luba teha tõhustatud koostööd finantstehingute maksu valdkonnas (COM(2012)0631), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse luba teha tõhustatud koostööd finantstehingute maksu valdkonnas (COM(2012)0631),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasi (CCCTB) kohta (COM(2011)0121), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasi (CCCTB) kohta (COM(2011)0121),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/96/EÜ (millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik) (COM(2011)0169), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/96/EÜ (millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik) (COM(2011)0169),

| — | võttes arvesse oma 11. septembri 2012. aasta seisukohta ettevõtete maksustamise alal pealkirjaga „Intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatav ühine maksustamissüsteem” (uuesti sõnastatud) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. septembri 2012. aasta seisukohta ettevõtete maksustamise alal pealkirjaga „Intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatav ühine maksustamissüsteem” (uuesti sõnastatud) (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. juuni 2012. aasta teatist konkreetsete viiside kohta, kuidas tugevdada võitlust maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu, sealhulgas seoses kolmandate riikidega (COM(2012)0351), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. juuni 2012. aasta teatist konkreetsete viiside kohta, kuidas tugevdada võitlust maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu, sealhulgas seoses kolmandate riikidega (COM(2012)0351),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2012. aasta teatist „Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks” (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2012. aasta teatist „Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks” (COM(2012)0722),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2012. aasta soovitust agressiivse maksuplaneerimise kohta (C(2012)8806), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2012. aasta soovitust agressiivse maksuplaneerimise kohta (C(2012)8806),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2012. aasta soovitust meetmete kohta, mille eesmärk on julgustada kolmandaid riike kohaldama hea maksuhaldustava miinimumnõudeid (C(2012)8805), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2012. aasta soovitust meetmete kohta, mille eesmärk on julgustada kolmandaid riike kohaldama hea maksuhaldustava miinimumnõudeid (C(2012)8805),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2012. aasta teatist ühtse turu tugevdamise kohta sõiduautode piiriüleste maksutõkete kõrvaldamise abil (COM(2012)0756), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2012. aasta teatist ühtse turu tugevdamise kohta sõiduautode piiriüleste maksutõkete kõrvaldamise abil (COM(2012)0756),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Liidu maksustamisalane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 („Fiscalis 2020”) (COM(2012)0465), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Liidu maksustamisalane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 („Fiscalis 2020”) (COM(2012)0465),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet majandus- ja rahaliidu riikide rahanduse kohta (European Economy nr 4/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet majandus- ja rahaliidu riikide rahanduse kohta (European Economy nr 4/2012),

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni riigi rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus – 2011 ja 2012 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni riigi rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus – 2011 ja 2012 (2),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Liidu liikmesriikide maksureformide kohta (European Economy nr 6/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Liidu liikmesriikide maksureformide kohta (European Economy nr 6/2012),

| — | võttes arvesse dokumenti „OECD’s Current Tax agenda 2012” (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse dokumenti „OECD’s Current Tax agenda 2012” (3),

| — | võttes arvesse OECD aruannet „Addressing Base Erosion and Profit Shifting” („Võitlus maksubaasi vähenemise ja kasumite kõrvalesuunamise vastu”) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD aruannet „Addressing Base Erosion and Profit Shifting” („Võitlus maksubaasi vähenemise ja kasumite kõrvalesuunamise vastu”) (4),

| — | võttes arvesse Deutsche Banki 5. oktoobri 2012. aasta uurimust maksusüsteemide mõjust majanduskasvule Euroopas (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Deutsche Banki 5. oktoobri 2012. aasta uurimust maksusüsteemide mõjust majanduskasvule Euroopas (5),

| — | võttes arvesse strateegiat „Euroopa 2020” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse strateegiat „Euroopa 2020” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. juuli 2012. aasta järeldusi (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. juuli 2012. aasta järeldusi (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 2013. aasta majanduskasvu analüüsi (COM(2012)0750), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2013. aasta majanduskasvu analüüsi (COM(2012)0750),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. veebruari 2013. aasta järeldusi 2013. aasta häiremehhanismi aruande kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. veebruari 2013. aasta järeldusi 2013. aasta häiremehhanismi aruande kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 29. juuni, 19. oktoobri ja 14. detsembri 2012. aasta kohtumiste järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 29. juuni, 19. oktoobri ja 14. detsembri 2012. aasta kohtumiste järeldusi,

| — | võttes arvesse 15.–16. veebruaril 2013 Moskvas toimunud G20 rahandusministrite ja keskpankade juhtide kohtumise lõplikku avaldust (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15.–16. veebruaril 2013 Moskvas toimunud G20 rahandusministrite ja keskpankade juhtide kohtumise lõplikku avaldust (8),

| — | võttes arvesse nõukogu eesistujariigi Iirimaa tööprogrammi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eesistujariigi Iirimaa tööprogrammi,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0154/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0154/2013),

| A. | arvestades, et ELi riikide majanduskasvu ja tööhõive määraga seotud lühikese perspektiivi väljavaated on tagasihoidlikud või negatiivsed ja selle põhjuseks on paljudel juhtudel praeguste poliitikasuundade vähene keskendumine investeerimisele, konkurentsivõimele, tööhõivele ning õiglasele ja tõhusale maksustamisele; arvestades, et euroala tervikuna teeb läbi W-kujulist langust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi riikide majanduskasvu ja tööhõive määraga seotud lühikese perspektiivi väljavaated on tagasihoidlikud või negatiivsed ja selle põhjuseks on paljudel juhtudel praeguste poliitikasuundade vähene keskendumine investeerimisele, konkurentsivõimele, tööhõivele ning õiglasele ja tõhusale maksustamisele; arvestades, et euroala tervikuna teeb läbi W-kujulist langust;

| B. | arvestades, et hiljutise võlakriisi puhkemisest saadik on maksutulude struktuur mitmes liikmesriigis üsna märgatavalt muutunud ja selle muudatusega seotud struktuurilisi ja tsüklilisi mõjutusi on raske eristada; arvestades, et maksupoliitika kujundamisel tuleks kooskõlas liikmesriikide asjaomaste õigusaktidega täielikult arvesse võtta subsidiaarsuse ja mitmetasandilise juhtimise põhimõtet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et hiljutise võlakriisi puhkemisest saadik on maksutulude struktuur mitmes liikmesriigis üsna märgatavalt muutunud ja selle muudatusega seotud struktuurilisi ja tsüklilisi mõjutusi on raske eristada; arvestades, et maksupoliitika kujundamisel tuleks kooskõlas liikmesriikide asjaomaste õigusaktidega täielikult arvesse võtta subsidiaarsuse ja mitmetasandilise juhtimise põhimõtet;

| C. | arvestades, et kriisi tõttu, mis tõi välja teatavate ELi riikide majanduses valitsevad struktuursed puudused ja mis halvab jätkuvalt ELi majanduse kasvupotentsiaali, seisavad liikmesriigid vastamisi keerulise ülesandega – nad peavad samaaegselt hoidma tasakaalus oma eelarvet ning toetama majanduskasvu ja töökohtade loomist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kriisi tõttu, mis tõi välja teatavate ELi riikide majanduses valitsevad struktuursed puudused ja mis halvab jätkuvalt ELi majanduse kasvupotentsiaali, seisavad liikmesriigid vastamisi keerulise ülesandega – nad peavad samaaegselt hoidma tasakaalus oma eelarvet ning toetama majanduskasvu ja töökohtade loomist;

| D. | arvestades, et alates 21. sajandi algusest on ELis märgatav suundumus kasvule orienteeritud maksusüsteemide väljaarendamisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et alates 21. sajandi algusest on ELis märgatav suundumus kasvule orienteeritud maksusüsteemide väljaarendamisele;

| E. | arvestades, et ELis võtavad maksusüsteemid ettevõtjasõbraliku suuna, et suurendada ettevõtjate majanduskasvu edendamise ja töökohtade loomise võimet; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELis võtavad maksusüsteemid ettevõtjasõbraliku suuna, et suurendada ettevõtjate majanduskasvu edendamise ja töökohtade loomise võimet;

| F. | arvestades, et aeglase majanduskasvu ja majanduslanguse olukorras tekitab ettemakstavate maksude hiline edastamine ettevõtetele täiendavaid likviidsusprobleeme; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et aeglase majanduskasvu ja majanduslanguse olukorras tekitab ettemakstavate maksude hiline edastamine ettevõtetele täiendavaid likviidsusprobleeme;

| G. | arvestades, et kriisi mõju tuleks vähendada strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega kooskõlas oleva maksupoliitika abil, mis peaks olema esmatähtis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kriisi mõju tuleks vähendada strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega kooskõlas oleva maksupoliitika abil, mis peaks olema esmatähtis;

| H. | arvestades, et eelarvepoliitika usaldusväärsuse taastamiseks ja liikmesriikide võlakohustuste vähendamiseks on tarvis muuta eelarvelisi kulusid, rakendada kiiresti majanduskasvu soodustavaid struktuurireforme, parandada maksukogumismeetodeid ja muuta teatavaid makse ning seada võimaluse korral esmatähtsale kohale maksud, mis kehtestatakse töö asemel pigem kapitalile, keskkonnakahjulikele tegevustele ja teatavat tüüpi tarbimisele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et eelarvepoliitika usaldusväärsuse taastamiseks ja liikmesriikide võlakohustuste vähendamiseks on tarvis muuta eelarvelisi kulusid, rakendada kiiresti majanduskasvu soodustavaid struktuurireforme, parandada maksukogumismeetodeid ja muuta teatavaid makse ning seada võimaluse korral esmatähtsale kohale maksud, mis kehtestatakse töö asemel pigem kapitalile, keskkonnakahjulikele tegevustele ja teatavat tüüpi tarbimisele;

| I. | arvestades, et aruka ja aktiivse poliitika väljatöötamine keskkonnamaksude valdkonnas on peamine moodus, mis võimaldab rakendada „saastaja maksab” põhimõtet, suurendada majanduskasvu ja muuta kasvuväljavaated jätkusuutlikuks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et aruka ja aktiivse poliitika väljatöötamine keskkonnamaksude valdkonnas on peamine moodus, mis võimaldab rakendada „saastaja maksab” põhimõtet, suurendada majanduskasvu ja muuta kasvuväljavaated jätkusuutlikuks;

Üldised seisukohad

| 1. | märgib, et maksupoliitika on jätkuvalt liikmesriikide pädevuses ja seetõttu tuleb arvestada liikmesriikide erinevate maksusüsteemidega; märgib, et maksustamise valdkonnas nõuab pädevuse üleviimine liikmesriigi tasandilt liidu tasandile aluslepingu muutmist, milleks omakorda on vaja kõigi liikmesriikide ühehäälset nõusolekut; märgib ühtlasi, et see ei välista maksukorralduste tulemuslikku koordineerimist Euroopa tasandil; rõhutab, et maksupoliitika kujundamisel tuleks kooskõlas liikmesriikide asjaomaste õigusaktidega täielikult arvesse võtta subsidiaarsuse ja mitmetasandilise juhtimise põhimõtet; |
| --- | --- |

1.

märgib, et maksupoliitika on jätkuvalt liikmesriikide pädevuses ja seetõttu tuleb arvestada liikmesriikide erinevate maksusüsteemidega; märgib, et maksustamise valdkonnas nõuab pädevuse üleviimine liikmesriigi tasandilt liidu tasandile aluslepingu muutmist, milleks omakorda on vaja kõigi liikmesriikide ühehäälset nõusolekut; märgib ühtlasi, et see ei välista maksukorralduste tulemuslikku koordineerimist Euroopa tasandil; rõhutab, et maksupoliitika kujundamisel tuleks kooskõlas liikmesriikide asjaomaste õigusaktidega täielikult arvesse võtta subsidiaarsuse ja mitmetasandilise juhtimise põhimõtet;

| 2. | märgib, et maksusüsteemide optimaalne vorm sõltub mitmest tegurist ja erineb seetõttu riigiti; rõhutab, et hädavajalik on kavandada ja kohandada maksupoliitikat asjakohaselt lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

2.

märgib, et maksusüsteemide optimaalne vorm sõltub mitmest tegurist ja erineb seetõttu riigiti; rõhutab, et hädavajalik on kavandada ja kohandada maksupoliitikat asjakohaselt lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis;

| 3. | rõhutab maksupoliitika kooskõlastamise vallas tehtud saavutusi, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et piiriülese tegevusega seotud ELi kodanikel ja ettevõtjatel tuleb ikka veel taluda nimetamisväärseid kulusid, halduskoormust ja õiguslikke lünki, mis tuleb võimalikult ruttu kaotada, et kodanikud ja ettevõtjad saaksid ühtsest turust täit kasu; |
| --- | --- |

3.

rõhutab maksupoliitika kooskõlastamise vallas tehtud saavutusi, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et piiriülese tegevusega seotud ELi kodanikel ja ettevõtjatel tuleb ikka veel taluda nimetamisväärseid kulusid, halduskoormust ja õiguslikke lünki, mis tuleb võimalikult ruttu kaotada, et kodanikud ja ettevõtjad saaksid ühtsest turust täit kasu;

| 4. | märgib, et ühtsel turul võib eri maksusüsteemide vaheline õiglane ja aus konkurents avaldada Euroopa majandusele positiivset mõju; rõhutab teisest küljest, et kahjustaval maksukonkurentsil on väga kahjulik majanduslik mõju; rõhutab OECD aruannet „Addressing Base Erosion and Profit Shifting” silmas pidades, et äärmiselt tähtis roll on hästi toimivatel institutsioonidel, kelle töö toimub usaldusväärses ja õiglases õiguslikus ja haldusraamistikus; |
| --- | --- |

4.

märgib, et ühtsel turul võib eri maksusüsteemide vaheline õiglane ja aus konkurents avaldada Euroopa majandusele positiivset mõju; rõhutab teisest küljest, et kahjustaval maksukonkurentsil on väga kahjulik majanduslik mõju; rõhutab OECD aruannet „Addressing Base Erosion and Profit Shifting” silmas pidades, et äärmiselt tähtis roll on hästi toimivatel institutsioonidel, kelle töö toimub usaldusväärses ja õiglases õiguslikus ja haldusraamistikus;

| 5. | märgib, et lisaks jätkusuutliku eelarvepoliitikaga kooskõla tagamisele on majandusliku tasakaalu saavutamiseks vaja rakendada majanduskasvule orienteeritud meetmeid, nagu maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemine, maksukoormuse ümbersuunamine majanduskasvu rohkem soodustavatele valdkondadele ja mõjusate maksusoodustuste pakkumine füüsilisest isikust ettevõtjatele ja VKE-le, eelkõige eesmärgiga edendada uuendustegevust ning teadus- ja arendustegevust; |
| --- | --- |

5.

märgib, et lisaks jätkusuutliku eelarvepoliitikaga kooskõla tagamisele on majandusliku tasakaalu saavutamiseks vaja rakendada majanduskasvule orienteeritud meetmeid, nagu maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemine, maksukoormuse ümbersuunamine majanduskasvu rohkem soodustavatele valdkondadele ja mõjusate maksusoodustuste pakkumine füüsilisest isikust ettevõtjatele ja VKE-le, eelkõige eesmärgiga edendada uuendustegevust ning teadus- ja arendustegevust;

| 6. | rõhutab, et ettevõtjate ja kodanike huvides on luua ühtsel turul selge, prognoositav, stabiilne ja läbipaistev maksukeskkond, sest maksueeskirjade läbipaistmatus takistab piiriülest tegevust ning liidusiseseid välisinvesteeringuid ELis; leiab, et üksikisikutele ja ettevõtjatele tuleks anda igas liikmesriigis kehtivate maksustamisalaste eeskirjade, nõuete ja õigusnormide kohta rohkem ja kvaliteetsemat teavet; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et ettevõtjate ja kodanike huvides on luua ühtsel turul selge, prognoositav, stabiilne ja läbipaistev maksukeskkond, sest maksueeskirjade läbipaistmatus takistab piiriülest tegevust ning liidusiseseid välisinvesteeringuid ELis; leiab, et üksikisikutele ja ettevõtjatele tuleks anda igas liikmesriigis kehtivate maksustamisalaste eeskirjade, nõuete ja õigusnormide kohta rohkem ja kvaliteetsemat teavet;

| 7. | soovitab liikmesriikidel olla ettevaatlik olemasolevate maksude muutmisel ja uute maksude kehtestamisel ning tagada, et seda tehakse majanduskasvu soodustavalt ning et kodanikel ja ettevõtlussektoril oleks piisavalt aega ja asjakohased vahendid, et valmistuda uute fiskaalmeetmete rakendumiseks; |
| --- | --- |

7.

soovitab liikmesriikidel olla ettevaatlik olemasolevate maksude muutmisel ja uute maksude kehtestamisel ning tagada, et seda tehakse majanduskasvu soodustavalt ning et kodanikel ja ettevõtlussektoril oleks piisavalt aega ja asjakohased vahendid, et valmistuda uute fiskaalmeetmete rakendumiseks;

| 8. | tunneb muret selle üle, kuidas paljudes liikmesriikides toimuv üleminek tarbimise suuremale maksustamisele võib mõjutada sotsiaalset ebavõrdsust; kutsub liikmesriike üles suhtuma tähelepanuga sellesse võimalikku probleemi ning uurima põhjalikult maksusüsteemi kui terviku progresseeruvuse vähendamise kahjulikke mõjusid; on seisukohal, et käibemaksusüsteem peaks olema paindlik, mis tähendab seda, et teatavatele tooterühmadele peaks kehtima – ühise käibemaksusüsteemi direktiivis ettenähtud põhjendatud juhtudel, näiteks kultuuri ja põhivajaduste puhul – harilikust maksumäärast madalam määr; |
| --- | --- |

8.

tunneb muret selle üle, kuidas paljudes liikmesriikides toimuv üleminek tarbimise suuremale maksustamisele võib mõjutada sotsiaalset ebavõrdsust; kutsub liikmesriike üles suhtuma tähelepanuga sellesse võimalikku probleemi ning uurima põhjalikult maksusüsteemi kui terviku progresseeruvuse vähendamise kahjulikke mõjusid; on seisukohal, et käibemaksusüsteem peaks olema paindlik, mis tähendab seda, et teatavatele tooterühmadele peaks kehtima – ühise käibemaksusüsteemi direktiivis ettenähtud põhjendatud juhtudel, näiteks kultuuri ja põhivajaduste puhul – harilikust maksumäärast madalam määr;

| 9. | on arusaamisel, et ELi eelarve muutmiseks majanduskasvu suurendavaks kasulikuks vahendiks on vaja omavahendeid, et komisjonil oleks oma ettepanekutes rohkem autonoomiat; |
| --- | --- |

9.

on arusaamisel, et ELi eelarve muutmiseks majanduskasvu suurendavaks kasulikuks vahendiks on vaja omavahendeid, et komisjonil oleks oma ettepanekutes rohkem autonoomiat;

Varjatud ressursside tuvastamine, mis võiksid aidata kaasa majanduskasvule maksupoliitika kaudu

| 10. | märgib, et majanduslik areng sõltub sellistest teguritest nagu tööjõud, kapital, tehnoloogiline progress, ressursitõhusus ja tootlikkus ning maksupoliitikas tuleks neid tegureid lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis igati arvesse võtta; toonitab seetõttu selles osas kooskõlastatud otsusetegemise tähtsust; |
| --- | --- |

10.

märgib, et majanduslik areng sõltub sellistest teguritest nagu tööjõud, kapital, tehnoloogiline progress, ressursitõhusus ja tootlikkus ning maksupoliitikas tuleks neid tegureid lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis igati arvesse võtta; toonitab seetõttu selles osas kooskõlastatud otsusetegemise tähtsust;

| 11. | märgib, et maksupoliitika tuleks töötada välja eesmärgiga tugevdada majandust, muu hulgas pikaajalises perspektiivis kogunõudlust soodustavate, ekspordile suunatud tegevusi hõlbustavate, töökohtade loomist stimuleerivate ja säästvat arengut toetavate maksustruktuuride loomisega; |
| --- | --- |

11.

märgib, et maksupoliitika tuleks töötada välja eesmärgiga tugevdada majandust, muu hulgas pikaajalises perspektiivis kogunõudlust soodustavate, ekspordile suunatud tegevusi hõlbustavate, töökohtade loomist stimuleerivate ja säästvat arengut toetavate maksustruktuuride loomisega;

| 12. | eeldab, et maksumäära tõstmisel teatavates valdkondades, nagu aktsiisid, võiks olla mõningane positiivne mõju, kuna see tooks täiendavaid vahendeid ja oleks seega kasuks kodanikele ja reaalmajandusele; |
| --- | --- |

12.

eeldab, et maksumäära tõstmisel teatavates valdkondades, nagu aktsiisid, võiks olla mõningane positiivne mõju, kuna see tooks täiendavaid vahendeid ja oleks seega kasuks kodanikele ja reaalmajandusele;

| 13. | rõhutab, et teadus- ja arendustegevuseks maksusoodustuste andmine on tõenäoliselt pikas perspektiivis kasulik, sest võib teadmistepõhises majanduses viia majanduskasvuni ja töökohtade loomiseni, eriti kui sellest saab tasakaalustatud üldise maksustamisstrateegia osa; on seisukohal, et seda tuleks nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil arvesse võtta; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et teadus- ja arendustegevuseks maksusoodustuste andmine on tõenäoliselt pikas perspektiivis kasulik, sest võib teadmistepõhises majanduses viia majanduskasvuni ja töökohtade loomiseni, eriti kui sellest saab tasakaalustatud üldise maksustamisstrateegia osa; on seisukohal, et seda tuleks nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil arvesse võtta;

| 14. | tunnistab, et liikmesriigid võivad saada lisasissetulekut pigem olemasolevate maksubaaside laiendamisest kui maksumäärade tõstmisest või uute maksude kehtestamisest; |
| --- | --- |

14.

tunnistab, et liikmesriigid võivad saada lisasissetulekut pigem olemasolevate maksubaaside laiendamisest kui maksumäärade tõstmisest või uute maksude kehtestamisest;

| 15. | tuletab meelde, et maksude alandamine peaks põhinema tugeval ja vastutustundlikult kavandatud fiskaalpoliitikal, ohustamata millegagi riigi rahanduse jätkusuutlikkust, ja millega kaasnevad konkurentsivõime, majanduskasvu ja tööhõive suurendamiseks mõeldud meetmed; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et maksude alandamine peaks põhinema tugeval ja vastutustundlikult kavandatud fiskaalpoliitikal, ohustamata millegagi riigi rahanduse jätkusuutlikkust, ja millega kaasnevad konkurentsivõime, majanduskasvu ja tööhõive suurendamiseks mõeldud meetmed;

| 16. | on seisukohal, et põhjaliku analüüsi alusel tuleb luua tervet ELi hõlmav maksuteabesüsteem, mis eri riikide maksustruktuuride ühtlustamise asemel hõlbustaks nendevahelist pidevat ja läbipaistvat kooskõlastamist, pidades arvet igas struktuuris toimuvate maksude alandamise ja tõstmise üle; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et põhjaliku analüüsi alusel tuleb luua tervet ELi hõlmav maksuteabesüsteem, mis eri riikide maksustruktuuride ühtlustamise asemel hõlbustaks nendevahelist pidevat ja läbipaistvat kooskõlastamist, pidades arvet igas struktuuris toimuvate maksude alandamise ja tõstmise üle;

| 17. | märgib, et sellise süsteemi toimimiseks oleks hea alus Euroopa poolaasta raamistik, sest koos muude konkreetsete makromajanduslike meetmetega suudaks see pidada arvet liikmesriikides kasutatavate eri maksupoliitikate üle, võttes täiel määral arvesse asjaomaste liikmeriikide üldist majandusprognoosi, põhimõtteid ja tulevikuväljavaateid ning ühiseid Euroopa eesmärke; ärgitab seda arvestades komisjoni ja liikmesriike integreerima maksulõhe vähendamise strateegia Euroopa poolaastasse; |
| --- | --- |

17.

märgib, et sellise süsteemi toimimiseks oleks hea alus Euroopa poolaasta raamistik, sest koos muude konkreetsete makromajanduslike meetmetega suudaks see pidada arvet liikmesriikides kasutatavate eri maksupoliitikate üle, võttes täiel määral arvesse asjaomaste liikmeriikide üldist majandusprognoosi, põhimõtteid ja tulevikuväljavaateid ning ühiseid Euroopa eesmärke; ärgitab seda arvestades komisjoni ja liikmesriike integreerima maksulõhe vähendamise strateegia Euroopa poolaastasse;

| 18. | võtab teadmiseks laiendatud koostöö finantstehingute maksu alal, mida hakatakse kohaldama 11 liikmesriigis, mis annavad kokku kaks kolmandikku ELi SKPst; |
| --- | --- |

18.

võtab teadmiseks laiendatud koostöö finantstehingute maksu alal, mida hakatakse kohaldama 11 liikmesriigis, mis annavad kokku kaks kolmandikku ELi SKPst;

| 19. | rõhutab, et riikides, kus tööjõukulud on tootlikkusega võrreldes suured ja kus seetõttu on uute töökohtade loomine takistatud, võiks uurida võimalikke maksustamismeetmeid nende kulude vähendamiseks ja/või tootlikkuse suurendamiseks, tehes samas kindlameelseid pingutusi tootlikkuse tõstmise nimel; rõhutab, et maksureformid peavad edendama tööturul osalemist, et suurendada tööjõupakkumist ja edendada kaasatust; rõhutab sellega seoses, et töötajate õiguste ja tööturu osapoolte rollidega tuleks alati täielikult arvestada; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et riikides, kus tööjõukulud on tootlikkusega võrreldes suured ja kus seetõttu on uute töökohtade loomine takistatud, võiks uurida võimalikke maksustamismeetmeid nende kulude vähendamiseks ja/või tootlikkuse suurendamiseks, tehes samas kindlameelseid pingutusi tootlikkuse tõstmise nimel; rõhutab, et maksureformid peavad edendama tööturul osalemist, et suurendada tööjõupakkumist ja edendada kaasatust; rõhutab sellega seoses, et töötajate õiguste ja tööturu osapoolte rollidega tuleks alati täielikult arvestada;

| 20. | tervitab komisjoni algatust töötada välja ettevõtete tulumaksu arvestamise ühtsed suunised; kutsub liikmesriike üles leppima kokku ettevõtte tulumaksu ühtses konsolideeritud maksustamisbaasis ja hakkama seda kohaldama; rõhutab, parlamendi seisukoht peaks seejuures olema peamine lähtepunkt; |
| --- | --- |

20.

tervitab komisjoni algatust töötada välja ettevõtete tulumaksu arvestamise ühtsed suunised; kutsub liikmesriike üles leppima kokku ettevõtte tulumaksu ühtses konsolideeritud maksustamisbaasis ja hakkama seda kohaldama; rõhutab, parlamendi seisukoht peaks seejuures olema peamine lähtepunkt;

| 21. | toonitab, et maksudega seotud takistuste vähendamine ja kõrvaldamine piiriülese tegevuse korral ühisturul pakub väga olulist kasvupotentsiaali; toonitab, et käibemaksudirektiivi läbivaatamine, ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasiga tehtav töö ja haldusalase koostöö arendamine maksustamise valdkonnas on väga olulised tegurid selle potentsiaali täielikuks rakendamiseks; |
| --- | --- |

21.

toonitab, et maksudega seotud takistuste vähendamine ja kõrvaldamine piiriülese tegevuse korral ühisturul pakub väga olulist kasvupotentsiaali; toonitab, et käibemaksudirektiivi läbivaatamine, ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasiga tehtav töö ja haldusalase koostöö arendamine maksustamise valdkonnas on väga olulised tegurid selle potentsiaali täielikuks rakendamiseks;

| 22. | kutsub komisjoni üles rakendama viivitamata meetmeid seoses läbipaistvuse ja reguleerimise parandamisega äriühingute registrite ning usaldusfondide ja sihtasutuste registrite puhul; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles rakendama viivitamata meetmeid seoses läbipaistvuse ja reguleerimise parandamisega äriühingute registrite ning usaldusfondide ja sihtasutuste registrite puhul;

| 23. | palub, et liikmesriigid toetaksid koostöös riikide maksuhalduritega täiel määral komisjoni algatusi, mille eesmärk on kõrvaldada piiriülese tegevuse teelt fiskaaltõkked, et parandada edasist kooskõlastamist ja koostööd selles valdkonnas; innustab liikmesriike programmide Fiscalis ja Toll võimalusi täielikult ära kasutama; kutsub komisjoni üles selgitama välja valdkonnad, kus saaks parandada ELi õigusnorme ja liikmesriikide halduskoostööd maksupettuste ja argessiivse maksuplaneerimise vähendamiseks; |
| --- | --- |

23.

palub, et liikmesriigid toetaksid koostöös riikide maksuhalduritega täiel määral komisjoni algatusi, mille eesmärk on kõrvaldada piiriülese tegevuse teelt fiskaaltõkked, et parandada edasist kooskõlastamist ja koostööd selles valdkonnas; innustab liikmesriike programmide Fiscalis ja Toll võimalusi täielikult ära kasutama; kutsub komisjoni üles selgitama välja valdkonnad, kus saaks parandada ELi õigusnorme ja liikmesriikide halduskoostööd maksupettuste ja argessiivse maksuplaneerimise vähendamiseks;

| 24. | kutsub liikmesriike üles olema aeglase majanduskasvu või majanduslanguse tingimustes väga ettevaatlik ja vältima ettemakstavate maksude hilist edastamist, sest see võib tekitada eelkõige VKE-le täiendavaid likviidsusprobleeme; |
| --- | --- |

24.

kutsub liikmesriike üles olema aeglase majanduskasvu või majanduslanguse tingimustes väga ettevaatlik ja vältima ettemakstavate maksude hilist edastamist, sest see võib tekitada eelkõige VKE-le täiendavaid likviidsusprobleeme;

Maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemine ning topeltmaksustamise, topeltmaksuvabastuse ja ELi ettevõtteid diskrimineerivate meetmete keelustamine

| 25. | kutsub liikmesriike üles suurendama märgatavalt oma maksualast järelevalvet ja kontrolli ning maksukogumise suutlikkust, mis annaks täiendavaid vahendeid majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks vastavalt strateegiale „Euroopa 2020”; rõhutab, et head tavad, millest liikmesriigid maksuhalduse tõhustamisel lähtuvad, tuleks läbipaistvalt – soovitatavalt tervet ELi hõlmava maksuteabesüsteemi raames Euroopa hea tava juhendisse – koondada ja neid tuleks igati arvesse võtta; tunneb muret mitmes liikmesriigis valitseva suundumuse üle vähendada maksuhaldurite ja sarnaste organite töötajate arvu ning muid ressursse; toonitab, et see võib vähendada nende suutlikkust osutada ettevõtjatele ja üksikisikutele õiglast ja mõjusat teenust ning võidelda maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu; nõuab seda arvestades tungivalt, et liikmesriigid eraldaksid maksuametitele ja maksuauditit teostavatele asutustele piisavad finants- ja inimressursid; |
| --- | --- |

25.

kutsub liikmesriike üles suurendama märgatavalt oma maksualast järelevalvet ja kontrolli ning maksukogumise suutlikkust, mis annaks täiendavaid vahendeid majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks vastavalt strateegiale „Euroopa 2020”; rõhutab, et head tavad, millest liikmesriigid maksuhalduse tõhustamisel lähtuvad, tuleks läbipaistvalt – soovitatavalt tervet ELi hõlmava maksuteabesüsteemi raames Euroopa hea tava juhendisse – koondada ja neid tuleks igati arvesse võtta; tunneb muret mitmes liikmesriigis valitseva suundumuse üle vähendada maksuhaldurite ja sarnaste organite töötajate arvu ning muid ressursse; toonitab, et see võib vähendada nende suutlikkust osutada ettevõtjatele ja üksikisikutele õiglast ja mõjusat teenust ning võidelda maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu; nõuab seda arvestades tungivalt, et liikmesriigid eraldaksid maksuametitele ja maksuauditit teostavatele asutustele piisavad finants- ja inimressursid;

| 26. | kutsub liikmesriike üles parandama haldusalast koostööd otsese maksustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

26.

kutsub liikmesriike üles parandama haldusalast koostööd otsese maksustamise valdkonnas;

| 27. | kordab üleskutset komisjonile anda maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadile rohkem eelarvevahendeid, et aidata sel töötada välja ELi poliitikasuunad ja ettepanekud seoses topeltmaksuvabastuse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettustega; |
| --- | --- |

27.

kordab üleskutset komisjonile anda maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadile rohkem eelarvevahendeid, et aidata sel töötada välja ELi poliitikasuunad ja ettepanekud seoses topeltmaksuvabastuse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettustega;

| 28. | väljendab heameelt komisjoni teatise „Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks” üle ning soovituste üle meetmete kohta, mille eesmärk on julgustada kolmandaid riike kohaldama hea maksuhaldustava miinimumnõudeid, ja soovituse üle agressiivse maksuplaneerimise kohta; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt komisjoni teatise „Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks” üle ning soovituste üle meetmete kohta, mille eesmärk on julgustada kolmandaid riike kohaldama hea maksuhaldustava miinimumnõudeid, ja soovituse üle agressiivse maksuplaneerimise kohta;

| 29. | kutsub liikmesriike üles tegema komisjoni teatise ja soovitustega kooskõlas aktiivselt tööd, võttes kooskõlastatud ja kindlameelseid ELi meetmeid maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise, agressiivse maksuplaneerimise ja maksuparadiiside vastu ning tagades seega fiskaalmeetmete õiglasema jaotumise ning maksutulude suurenemise; nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid muude sellega seoses võetavate meetmete hulgas kiiresti komisjoni ettepanekud, millega on kavas kehtestada üldine kuritarvituste vastane eeskiri, et töötada vastu agressiivse maksuplaneerimise tavadele ning lisada liikmesriikide topeltmaksustamise konventsioonidele klausel topeltmaksuvabastuse ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

29.

kutsub liikmesriike üles tegema komisjoni teatise ja soovitustega kooskõlas aktiivselt tööd, võttes kooskõlastatud ja kindlameelseid ELi meetmeid maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise, agressiivse maksuplaneerimise ja maksuparadiiside vastu ning tagades seega fiskaalmeetmete õiglasema jaotumise ning maksutulude suurenemise; nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid muude sellega seoses võetavate meetmete hulgas kiiresti komisjoni ettepanekud, millega on kavas kehtestada üldine kuritarvituste vastane eeskiri, et töötada vastu agressiivse maksuplaneerimise tavadele ning lisada liikmesriikide topeltmaksustamise konventsioonidele klausel topeltmaksuvabastuse ärahoidmiseks;

| 30. | märgib, et igal aastal läheb ELis maksupettuse ja maksustamise vältimise tõttu riigitulude jaoks kaduma hinnanguliselt 1 triljon eurot; palub liikmesriikidel võtta meetmeid, millega kaotada 2020. aastaks vähemalt pool maksulõhest; |
| --- | --- |

30.

märgib, et igal aastal läheb ELis maksupettuse ja maksustamise vältimise tõttu riigitulude jaoks kaduma hinnanguliselt 1 triljon eurot; palub liikmesriikidel võtta meetmeid, millega kaotada 2020. aastaks vähemalt pool maksulõhest;

| 31. | toonitab, et maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vähendamine tugevdaks majanduse kasvupotentsiaali, tervendades riigi rahandust – mis suurendaks investeeringute soodustamiseks kasutatavat avaliku sektori raha ja edendaks Euroopa sotsiaalset turumajandust – ja sundides ettevõtjaid konkureerima ausatel ning võrdsetel tingimustel; |
| --- | --- |

31.

toonitab, et maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vähendamine tugevdaks majanduse kasvupotentsiaali, tervendades riigi rahandust – mis suurendaks investeeringute soodustamiseks kasutatavat avaliku sektori raha ja edendaks Euroopa sotsiaalset turumajandust – ja sundides ettevõtjaid konkureerima ausatel ning võrdsetel tingimustel;

| 32. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid peaksid tõsiseid läbirääkimisi ja menetleksid lõpuni kõik arutlusel olevad seadusandlikud ettepanekud, mis puudutavad maksupettust, maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist, agressiivset maksuplaneerimist ja maksuparadiise; kutsub liikmesriike muu hulgas üles viima lõpule hoiuste intresside maksustamise direktiivi läbivaatamine ja kohaldamisala laiendamine ning võtma Euroopa Parlamendi raportit järgides viivitamatult vastu komisjoni ettepaneku käibemaksupettuste vastase kiirreageerimismehhanismi kohta ning rakendama seda; |
| --- | --- |

32.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid peaksid tõsiseid läbirääkimisi ja menetleksid lõpuni kõik arutlusel olevad seadusandlikud ettepanekud, mis puudutavad maksupettust, maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist, agressiivset maksuplaneerimist ja maksuparadiise; kutsub liikmesriike muu hulgas üles viima lõpule hoiuste intresside maksustamise direktiivi läbivaatamine ja kohaldamisala laiendamine ning võtma Euroopa Parlamendi raportit järgides viivitamatult vastu komisjoni ettepaneku käibemaksupettuste vastase kiirreageerimismehhanismi kohta ning rakendama seda;

| 33. | väljendab ettevõtete maksustamise valdkonnas heameelt tihendatud rahvusvahelise tegevuse üle, mille eesmärk on käsitleda maksubaasi vähendamise ja kasumi ülekandmise probleemi; leiab, et OECD selleteemaline aruanne on selles valdkonnas väga oluline, ja ootab jätkutegevusena tegevusplaani esitamist eeloleval suvel; ootab, et G20 rahandusministrid, kes selle aruande äsjasel Moskvas toimunud kohtumisel heaks kiitsid, võtaksid selle tegevusplaani alusel julgeid ja kollektiivseid meetmeid; |
| --- | --- |

33.

väljendab ettevõtete maksustamise valdkonnas heameelt tihendatud rahvusvahelise tegevuse üle, mille eesmärk on käsitleda maksubaasi vähendamise ja kasumi ülekandmise probleemi; leiab, et OECD selleteemaline aruanne on selles valdkonnas väga oluline, ja ootab jätkutegevusena tegevusplaani esitamist eeloleval suvel; ootab, et G20 rahandusministrid, kes selle aruande äsjasel Moskvas toimunud kohtumisel heaks kiitsid, võtaksid selle tegevusplaani alusel julgeid ja kollektiivseid meetmeid;

| 34. | toonitab kooskõlas komisjoni usaldusväärsete tähelepanekutega, et keskkonnamaksud on ühed suhteliselt kõige enam majanduskasvu toetavad maksud; toonitab, et keskkonnamakse tuleks lisaks tulude loomisele järjepidevalt ja dünaamiliselt kasutada majandusarengu jätkusuutlikul kursil hoidmiseks; palub komisjonil esitada põhjaliku hinnangu nende mõjude arvessevõtmisel esinevate lünkade kohta ning esitama seejärel asjakohased seadusandlikud ettepanekud; |
| --- | --- |

34.

toonitab kooskõlas komisjoni usaldusväärsete tähelepanekutega, et keskkonnamaksud on ühed suhteliselt kõige enam majanduskasvu toetavad maksud; toonitab, et keskkonnamakse tuleks lisaks tulude loomisele järjepidevalt ja dünaamiliselt kasutada majandusarengu jätkusuutlikul kursil hoidmiseks; palub komisjonil esitada põhjaliku hinnangu nende mõjude arvessevõtmisel esinevate lünkade kohta ning esitama seejärel asjakohased seadusandlikud ettepanekud;

o

o o

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

35.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0318.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0011.

(3)  http://www.oecd.org/ctp/OECDCurrentTaxAgenda2012.pdf

(4)  http://www.oecd.org/ctp/beps.htm

(5)  http://www.dbresearch.com/PROD/DBR_INTERNET_EN-PROD/PROD0000000000295266.pdf

(6)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ecofin/131662.pdf

(7)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ecofin/135430.pdf

(8)  http://www.g20.org/news/20130216/781212902.html

---

Kolmapäev, 22. mai 2013

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/71 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/71

---

P7_TA(2013)0215

Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohaldamine

Euroopa Parlamendi 22. mai 2013. aasta resolutsioon audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohaldamise kohta (2012/2132(INI))

(2016/C 055/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 167, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 167,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) 20. oktoobril 2005. aastal vastu võetud konventsiooni kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) 20. oktoobril 2005. aastal vastu võetud konventsiooni kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise kohta,

| — | võttes arvesse liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta koostatud protokolli, mis on lisatud Amsterdami lepingule, millega muudeti Euroopa Liidu lepingut, Euroopa ühenduste asutamislepinguid ja nendega seotud teatavaid õigusakte, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta koostatud protokolli, mis on lisatud Amsterdami lepingule, millega muudeti Euroopa Liidu lepingut, Euroopa ühenduste asutamislepinguid ja nendega seotud teatavaid õigusakte,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) (4), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/136/EÜ (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) (4), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/136/EÜ (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust nr 1718/2006/EÜ toetusprogrammi rakendamise kohta Euroopa audiovisuaalsektoris („MEDIA 2007”) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust nr 1718/2006/EÜ toetusprogrammi rakendamise kohta Euroopa audiovisuaalsektoris („MEDIA 2007”) (7),

| — | võttes arvesse komisjoni tõlgendavat teatist piirideta televisiooni käsitleva direktiivi telereklaamiga seotud sätete teatavate tahkude kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni tõlgendavat teatist piirideta televisiooni käsitleva direktiivi telereklaamiga seotud sätete teatavate tahkude kohta (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/952/EÜ alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning vastulause esitamise õiguse kohta seoses Euroopa audiovisuaalsete ja online-teabe teenuste sektori konkurentsivõimega (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/952/EÜ alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning vastulause esitamise õiguse kohta seoses Euroopa audiovisuaalsete ja online-teabe teenuste sektori konkurentsivõimega (9),

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi laste kaitse kohta digitaalmaailmas (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi laste kaitse kohta digitaalmaailmas (10),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus programmi „Loov Euroopa” kehtestamise kohta (COM(2011)0785), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus programmi „Loov Euroopa” kehtestamise kohta (COM(2011)0785),

| — | võttes arvesse komisjoni 1. detsembri 2008. aasta teatist „Juurdepääsetava infoühiskonna suunas” (COM(2008)0804), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. detsembri 2008. aasta teatist „Juurdepääsetava infoühiskonna suunas” (COM(2008)0804),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. augusti 2010. aasta teatist „Euroopa digitaalne tegevuskava” (COM(2010)0245/2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. augusti 2010. aasta teatist „Euroopa digitaalne tegevuskava” (COM(2010)0245/2),

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2008. aasta resolutsiooni meediapädevuse kohta digitaalses maailmas (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2008. aasta resolutsiooni meediapädevuse kohta digitaalses maailmas (11),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni digitaalajastu avalik-õigusliku ringhäälingu ja duaalsüsteemi tuleviku kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni digitaalajastu avalik-õigusliku ringhäälingu ja duaalsüsteemi tuleviku kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 16. novembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa kino kohta digiajastul (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. novembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa kino kohta digiajastul (13),

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2012. aasta resolutsiooni kaitsetumate tarbijate õiguste tugevdamise strateegia kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2012. aasta resolutsiooni kaitsetumate tarbijate õiguste tugevdamise strateegia kohta (14),

| — | võttes arvesse oma 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni audiovisuaalteoste levitamise kohta interneti kaudu Euroopa Liidus (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni audiovisuaalteoste levitamise kohta interneti kaudu Euroopa Liidus (15),

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni laste kaitse kohta digitaalmaailmas (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni laste kaitse kohta digitaalmaailmas (16),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. augusti 2009. aasta soovitust 2009/625/EÜ „Meediapädevus digitaalkeskkonnas: konkurentsivõimelisema audiovisuaal- ja infosisutööstuse ning kaasava teadmusühiskonna eeldus” (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. augusti 2009. aasta soovitust 2009/625/EÜ „Meediapädevus digitaalkeskkonnas: konkurentsivõimelisema audiovisuaal- ja infosisutööstuse ning kaasava teadmusühiskonna eeldus” (17),

| — | võttes arvesse komisjoni esimest, 24. septembri 2012. aasta aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele direktiivi 2010/13/EL artiklite 13, 16 ja 17 kohaldamise kohta aastatel 2009–2010 ning Euroopa päritolu teoste edendamise kohta ELi kavakohastes ja tellitavates audiovisuaalmeedia teenustes (COM(2012)0522), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni esimest, 24. septembri 2012. aasta aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele direktiivi 2010/13/EL artiklite 13, 16 ja 17 kohaldamise kohta aastatel 2009–2010 ning Euroopa päritolu teoste edendamise kohta ELi kavakohastes ja tellitavates audiovisuaalmeedia teenustes (COM(2012)0522),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. septembri 2012. aasta teatist „Kultuuri- ja loomesektori edendamine ELi majanduskasvu ja töökohtade heaks” (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. septembri 2012. aasta teatist „Kultuuri- ja loomesektori edendamine ELi majanduskasvu ja töökohtade heaks” (COM(2012)0537),

| — | võttes arvesse komisjoni esimest, 4. mai 2012. aasta aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi 2010/13/EL kohaldamise kohta ning audiovisuaalmeedia teenuste ja nutiseadmete mineviku ja tulevikuväljavaadete kohta (COM(2012)0203), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni esimest, 4. mai 2012. aasta aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi 2010/13/EL kohaldamise kohta ning audiovisuaalmeedia teenuste ja nutiseadmete mineviku ja tulevikuväljavaadete kohta (COM(2012)0203),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning siseturu ja tarbijakaitse komisjoni, õiguskomisjoni, kodanikuvabaduste ning justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A7-0055/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning siseturu ja tarbijakaitse komisjoni, õiguskomisjoni, kodanikuvabaduste ning justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A7-0055/2013),

| A. | arvestades, et audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv on ELi meediaregulatsiooni tugisammas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv on ELi meediaregulatsiooni tugisammas;

| B. | arvestades, et audiovisuaalmeedia teenused on nii kultuuri- kui ka majandusteenused; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et audiovisuaalmeedia teenused on nii kultuuri- kui ka majandusteenused;

| C. | arvestades, et direktiivi aluseks on tehnoloogianeutraalsuse põhimõte ja seega hõlmab see kõiki audiovisuaalse sisuga teenuseid, olenemata sisu edastamiseks kasutatavast tehnoloogiast, mistõttu tagatakse võrdsed tingimused kõigile audiovisuaalmeedia teenuste osutajatele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et direktiivi aluseks on tehnoloogianeutraalsuse põhimõte ja seega hõlmab see kõiki audiovisuaalse sisuga teenuseid, olenemata sisu edastamiseks kasutatavast tehnoloogiast, mistõttu tagatakse võrdsed tingimused kõigile audiovisuaalmeedia teenuste osutajatele;

| D. | arvestades, et direktiiviga tagatakse audiovisuaalmeedia teenuste vaba ringlus kui siseturu vahend ning et sellega austatakse sõnavabaduse ja teabele juurdepääsu õigust, kaitstes samas avalike huvide eesmärke, nagu muu hulgas autoriõigused ning meedia-, teabe- ja sõnavabadus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et direktiiviga tagatakse audiovisuaalmeedia teenuste vaba ringlus kui siseturu vahend ning et sellega austatakse sõnavabaduse ja teabele juurdepääsu õigust, kaitstes samas avalike huvide eesmärke, nagu muu hulgas autoriõigused ning meedia-, teabe- ja sõnavabadus;

| E. | arvestades, et direktiivi eesmärk on võtta arvesse ühiskonna ja demokraatia jaoks eriti oluliste identiteeti ja väärtusi kujundavate audiovisuaalmeedia teenuste kultuurilist iseloomu ning säilitada liikmesriikide sõltumatu kultuuriline areng, kaitstes samal ajal liidu kultuurilist mitmekesisust, eelkõige Euroopa audiovisuaalsete teoste minimaalse ühtlustamise ja edendamise kaudu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et direktiivi eesmärk on võtta arvesse ühiskonna ja demokraatia jaoks eriti oluliste identiteeti ja väärtusi kujundavate audiovisuaalmeedia teenuste kultuurilist iseloomu ning säilitada liikmesriikide sõltumatu kultuuriline areng, kaitstes samal ajal liidu kultuurilist mitmekesisust, eelkõige Euroopa audiovisuaalsete teoste minimaalse ühtlustamise ja edendamise kaudu;

| F. | arvestades, et tehnoloogia lähenemise tõttu teevad tarbijad tulevikus lineaarsete ja mittelineaarsete teenuste vahel aina vähem vahet; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tehnoloogia lähenemise tõttu teevad tarbijad tulevikus lineaarsete ja mittelineaarsete teenuste vahel aina vähem vahet;

| G. | arvestades, et eesmärk peaks olema võrdsete tingimuste tagamine, sest tarbijad ei suuda enam lineaarsete ja mittelineaarsete teenuste reguleerimise eri tasandeid eristada ning see võib omakorda põhjustada konkurentsimoonutusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et eesmärk peaks olema võrdsete tingimuste tagamine, sest tarbijad ei suuda enam lineaarsete ja mittelineaarsete teenuste reguleerimise eri tasandeid eristada ning see võib omakorda põhjustada konkurentsimoonutusi;

| H. | arvestades, et audiovisuaalmeedia teenuste turge iseloomustavad endiselt märkimisväärsed tehnoloogilised muutused ning äritavade ja -mudelite uued suundumused, mis mõjutavad viise, kuidas sisu edastatakse ja kuidas vaatajad sellele juurde pääsevad; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et audiovisuaalmeedia teenuste turge iseloomustavad endiselt märkimisväärsed tehnoloogilised muutused ning äritavade ja -mudelite uued suundumused, mis mõjutavad viise, kuidas sisu edastatakse ja kuidas vaatajad sellele juurde pääsevad;

| I. | arvestades, et audiovisuaalmeedia teenuste kättesaadavus on äärmiselt oluline selleks, et tagada puuetega inimestele ja eakatele õigus osaleda ELi sotsiaalses ja kultuurielus ning nende kaasamine sellesse, eelkõige selliste uute sisuedastusplatvormide väljaarendamise abil nagu IPTV ja nutitelevisioon (Connected TV); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et audiovisuaalmeedia teenuste kättesaadavus on äärmiselt oluline selleks, et tagada puuetega inimestele ja eakatele õigus osaleda ELi sotsiaalses ja kultuurielus ning nende kaasamine sellesse, eelkõige selliste uute sisuedastusplatvormide väljaarendamise abil nagu IPTV ja nutitelevisioon (Connected TV);

| J. | arvestades, et seoses üha kiireneva tehnoloogilise arengu ja meediaplatvormide lähenemisega tuleks erilist tähelepanu pöörata meediapädevusele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et seoses üha kiireneva tehnoloogilise arengu ja meediaplatvormide lähenemisega tuleks erilist tähelepanu pöörata meediapädevusele;

| K. | arvestades, et pidevate tehnoloogiliste muutuste tõttu on alaealiste kaitse küsimus muutunud veelgi pakilisemaks ja problemaatilisemaks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et pidevate tehnoloogiliste muutuste tõttu on alaealiste kaitse küsimus muutunud veelgi pakilisemaks ja problemaatilisemaks;

| L. | arvestades, et mõned liikmesriigid ei ole direktiivi õigeaegselt üle võtnud või ei ole seda seni täielikult või nõuetekohaselt rakendanud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mõned liikmesriigid ei ole direktiivi õigeaegselt üle võtnud või ei ole seda seni täielikult või nõuetekohaselt rakendanud;

| M. | arvestades, et direktiivi artikli 13 (milles käsitletakse Euroopa päritolu teoste edendamist tellitavates teenustes) ülevõtmine ei ole suuremas osas liikmesriikidest piisavalt normatiivne, et saavutada direktiivis kehtestatud kultuurilise mitmekesisuse eesmärk; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et direktiivi artikli 13 (milles käsitletakse Euroopa päritolu teoste edendamist tellitavates teenustes) ülevõtmine ei ole suuremas osas liikmesriikidest piisavalt normatiivne, et saavutada direktiivis kehtestatud kultuurilise mitmekesisuse eesmärk;

| N. | arvestades, et seetõttu ei saa ei direktiivi rakendamist ega ka tulemuslikkust täielikult ja põhjalikult hinnata; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et seetõttu ei saa ei direktiivi rakendamist ega ka tulemuslikkust täielikult ja põhjalikult hinnata;

| O. | arvestades, et hübriidteenuste areng ja audiovisuaalmeedia teenuste turgude laienemine esitab uusi väljakutseid paljudes küsimustes, mis puudutavad näiteks konkurentsi, intellektuaalomandi õigusi, audiovisuaalsete äriliste teadaannete olemasolevate vormide arengut ja uute vormide tekkimist ning nn overlay-reklaami, mis kahjustab saadete usaldusväärsust ja seab kahtluse alla direktiivi piisavuse ja tõhususe, samuti selle suhte teiste ELi õigusaktidega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et hübriidteenuste areng ja audiovisuaalmeedia teenuste turgude laienemine esitab uusi väljakutseid paljudes küsimustes, mis puudutavad näiteks konkurentsi, intellektuaalomandi õigusi, audiovisuaalsete äriliste teadaannete olemasolevate vormide arengut ja uute vormide tekkimist ning nn overlay-reklaami, mis kahjustab saadete usaldusväärsust ja seab kahtluse alla direktiivi piisavuse ja tõhususe, samuti selle suhte teiste ELi õigusaktidega;

| P. | arvestades, et direktiivi artikli 15 sätetes tasakaalustatakse õiglaselt kõigi sidusrühmade huvid, kuna selle abil tagatakse, et austatakse nii avalikkuse õigust pääseda juurde teabele kui ka õigust omandile ning ettevõtlusvabadust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et direktiivi artikli 15 sätetes tasakaalustatakse õiglaselt kõigi sidusrühmade huvid, kuna selle abil tagatakse, et austatakse nii avalikkuse õigust pääseda juurde teabele kui ka õigust omandile ning ettevõtlusvabadust;

Ülevaade olukorrast

| 1. | tuletab komisjonile meelde kohustust järgida aruka reguleerimise tegevuskava, ning tuletab meelde, kui oluline on ELi õigusaktide õigeaegne ja pidev järelkontroll selleks, et reguleerimise kvaliteet kogu poliitilise tsükli vältel ei langeks; |
| --- | --- |

1.

tuletab komisjonile meelde kohustust järgida aruka reguleerimise tegevuskava, ning tuletab meelde, kui oluline on ELi õigusaktide õigeaegne ja pidev järelkontroll selleks, et reguleerimise kvaliteet kogu poliitilise tsükli vältel ei langeks;

| 2. | märgib sellega seoses, et direktiivi artikli 33 kohaselt oli komisjonil kohustus esitada direktiivi kohaldamist käsitlev aruanne hiljemalt 19. detsembriks 2011. aastal; |
| --- | --- |

2.

märgib sellega seoses, et direktiivi artikli 33 kohaselt oli komisjonil kohustus esitada direktiivi kohaldamist käsitlev aruanne hiljemalt 19. detsembriks 2011. aastal;

| 3. | märgib, et komisjon esitas kohaldamisaruande märkimisväärse hilinemisega, täpsemalt 4. mail 2012. aastal; |
| --- | --- |

3.

märgib, et komisjon esitas kohaldamisaruande märkimisväärse hilinemisega, täpsemalt 4. mail 2012. aastal;

| 4. | märgib lisaks, et liikmesriigid on rakendanud kõnealust direktiivi väga erineval moel; |
| --- | --- |

4.

märgib lisaks, et liikmesriigid on rakendanud kõnealust direktiivi väga erineval moel;

| 5. | rõhutab, et direktiiv on asjakohane vahend kogu audiovisuaalmeediat käsitleva siseriikliku õiguse koordineerimiseks ELi tasandil ning UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni põhimõtete järgimiseks; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et direktiiv on asjakohane vahend kogu audiovisuaalmeediat käsitleva siseriikliku õiguse koordineerimiseks ELi tasandil ning UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni põhimõtete järgimiseks;

| 6. | toob eelkõige välja päritoluriigi põhimõtte, mis annab nõuetekohasel kohaldamisel ringhäälinguorganisatsioonidele nende töökorralduse suhtes olulise selguse ja kindluse; |
| --- | --- |

6.

toob eelkõige välja päritoluriigi põhimõtte, mis annab nõuetekohasel kohaldamisel ringhäälinguorganisatsioonidele nende töökorralduse suhtes olulise selguse ja kindluse;

| 7. | taunib asjaolu, et komisjoni kohaldamisaruandes ei hinnata võimalikku vajadust kohandada direktiivi vastavalt asjaoludele, nagu nõutakse artiklis 33; |
| --- | --- |

7.

taunib asjaolu, et komisjoni kohaldamisaruandes ei hinnata võimalikku vajadust kohandada direktiivi vastavalt asjaoludele, nagu nõutakse artiklis 33;

| 8. | palub komisjonil ergutada audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi järjekindlat ja täielikku rakendamist liikmesriikides ning tagada eelkõige see, et direktiivi siseriiklikusse õigusesse ülevõtmisel pööratakse nõuetekohast tähelepanu direktiivi põhjendustes sisalduvatele konkreetsetele määratlustele; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil ergutada audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi järjekindlat ja täielikku rakendamist liikmesriikides ning tagada eelkõige see, et direktiivi siseriiklikusse õigusesse ülevõtmisel pööratakse nõuetekohast tähelepanu direktiivi põhjendustes sisalduvatele konkreetsetele määratlustele;

| 9. | toetab vaatamisharjumuste ja edastamisviiside arengut silmas pidades kindlalt tehnoloogianeutraalset lähenemisviisi, et võimaldada tarbijatele laiemat valikut; nõuab sellega seoses turu hetkeolukorra ja õigusraamistiku täieliku mõjuhindamise läbiviimist; |
| --- | --- |

9.

toetab vaatamisharjumuste ja edastamisviiside arengut silmas pidades kindlalt tehnoloogianeutraalset lähenemisviisi, et võimaldada tarbijatele laiemat valikut; nõuab sellega seoses turu hetkeolukorra ja õigusraamistiku täieliku mõjuhindamise läbiviimist;

| 10. | märgib, et komisjonil on lähiajal kavas avaldada nutitelevisiooni ja -seadmete lähenemist käsitlev poliitikadokument, millega algatatakse kõiki nendest uutest suundumustest tulenevaid probleeme käsitlev avalik arutelu; |
| --- | --- |

10.

märgib, et komisjonil on lähiajal kavas avaldada nutitelevisiooni ja -seadmete lähenemist käsitlev poliitikadokument, millega algatatakse kõiki nendest uutest suundumustest tulenevaid probleeme käsitlev avalik arutelu;

| 11. | julgustab komisjoni uurima audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi mis tahes läbivaatamise käigus seda, kas ja mil määral tekitasid määratlustes esinevad ebakõlad ja ebatäpsused direktiivi liikmesriikides rakendamisel probleeme, eesmärgiga need kõnealuse läbivaatamise käigus lahendada; |
| --- | --- |

11.

julgustab komisjoni uurima audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi mis tahes läbivaatamise käigus seda, kas ja mil määral tekitasid määratlustes esinevad ebakõlad ja ebatäpsused direktiivi liikmesriikides rakendamisel probleeme, eesmärgiga need kõnealuse läbivaatamise käigus lahendada;

| 12. | märgib, et audiovisuaalse sisu nn over-the-top levitamise seisukohast on vaja täpsustada mõistet „sidusrühmad”, et see hõlmaks vähemalt avalikke ja eratelekanaleid, internetiteenuste pakkujaid, tarbijaid ja loovisikuid; |
| --- | --- |

12.

märgib, et audiovisuaalse sisu nn over-the-top levitamise seisukohast on vaja täpsustada mõistet „sidusrühmad”, et see hõlmaks vähemalt avalikke ja eratelekanaleid, internetiteenuste pakkujaid, tarbijaid ja loovisikuid;

| 13. | palub komisjonil jätkuvalt tagada, et audiovisuaalmeedia teenused arvatakse välja teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) läbirääkimiste raames saavutatava võimaliku liberaliseerimisalase kokkuleppe pädevusalast, kuna nende teenuste näol on tegemist ühtaegu nii kultuuriliste kui ka majanduslike teenustega; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil jätkuvalt tagada, et audiovisuaalmeedia teenused arvatakse välja teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) läbirääkimiste raames saavutatava võimaliku liberaliseerimisalase kokkuleppe pädevusalast, kuna nende teenuste näol on tegemist ühtaegu nii kultuuriliste kui ka majanduslike teenustega;

Kättesaadavus

| 14. | rõhutab, et komisjoni kohaldamisaruandes ei käsitleta sisuliselt kättesaadavuse küsimust, millele on osutatud direktiivi artiklis 7, ning peab kahetsusväärseks, et sellega seoses ei käsitleta ka liikmesriikide rakenduseeskirjade tõhusust; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et komisjoni kohaldamisaruandes ei käsitleta sisuliselt kättesaadavuse küsimust, millele on osutatud direktiivi artiklis 7, ning peab kahetsusväärseks, et sellega seoses ei käsitleta ka liikmesriikide rakenduseeskirjade tõhusust;

| 15. | märgib, et paljudes liikmesriikides puudub veel selliste teenuste osutamiseks vajalik taristu ning mõnes liikmesriigis võtab nende nõuete täitmine aega; ergutab asjaomaseid liikmesriike selle probleemiga võimalikult kiiresti tegelema, et direktiivi artiklit 7 oleks võimalik ka tegelikkuses rakendada; |
| --- | --- |

15.

märgib, et paljudes liikmesriikides puudub veel selliste teenuste osutamiseks vajalik taristu ning mõnes liikmesriigis võtab nende nõuete täitmine aega; ergutab asjaomaseid liikmesriike selle probleemiga võimalikult kiiresti tegelema, et direktiivi artiklit 7 oleks võimalik ka tegelikkuses rakendada;

| 16. | palub komisjonil see puudus kõrvaldada, esitades liikmesriikides võetud meetmetest korrapäraseid ülevaateid ja hinnates nende tõhusust, eesmärgiga tagada audiovisuaalmeedia teenuste üha suurem kättesaadavus; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil see puudus kõrvaldada, esitades liikmesriikides võetud meetmetest korrapäraseid ülevaateid ja hinnates nende tõhusust, eesmärgiga tagada audiovisuaalmeedia teenuste üha suurem kättesaadavus;

| 17. | toonitab asjaolu, et avalikud meediateenused etendavad üha digitaalsemaks muutuvas keskkonnas kodanike jaoks internetis leiduvale teabele juurdepääsu tagamisel üliolulist rolli, ning tunnistab sellega seoses, et avalike meediateenuste pakutavad internetiteenused aitavad nende missioonile otseselt kaasa; |
| --- | --- |

17.

toonitab asjaolu, et avalikud meediateenused etendavad üha digitaalsemaks muutuvas keskkonnas kodanike jaoks internetis leiduvale teabele juurdepääsu tagamisel üliolulist rolli, ning tunnistab sellega seoses, et avalike meediateenuste pakutavad internetiteenused aitavad nende missioonile otseselt kaasa;

| 18. | on seisukohal, et meediakanalite koondumine samade omanike kätte võib õõnestada teabevabadust, eelkõige õigust saada teavet; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et meediakanalite koondumine samade omanike kätte võib õõnestada teabevabadust, eelkõige õigust saada teavet;

| 19. | on seega seisukohal, et vaja on saavutada nõuetekohane tasakaal audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi eesmärkide ning levitamisvabaduse ja sisu kättesaadavuse kaitsmise vahel, et hoida ära kontsentratsioonioht ja mitmekesisuse kadumine; |
| --- | --- |

19.

on seega seisukohal, et vaja on saavutada nõuetekohane tasakaal audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi eesmärkide ning levitamisvabaduse ja sisu kättesaadavuse kaitsmise vahel, et hoida ära kontsentratsioonioht ja mitmekesisuse kadumine;

| 20. | tunnistab, et sisu rahastamiseks on olemas mitmed ärimudelid, ning rõhutab, kui oluline on juurdepääsu taskukohasus eri tarbijate jaoks; |
| --- | --- |

20.

tunnistab, et sisu rahastamiseks on olemas mitmed ärimudelid, ning rõhutab, kui oluline on juurdepääsu taskukohasus eri tarbijate jaoks;

| 21. | juhib tähelepanu asjaolule, et saated ja eriti tellitavate teenuste abil edastatavad saated on vaja muuta laiemalt kättesaadavaks, arendades selleks muu hulgas edasi audiokirjeldusi, subtiitrite pealelugemist, viipekeelt ja eriti elektrooniliste programmijuhtide (EPG) menüüjuhtimist; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu asjaolule, et saated ja eriti tellitavate teenuste abil edastatavad saated on vaja muuta laiemalt kättesaadavaks, arendades selleks muu hulgas edasi audiokirjeldusi, subtiitrite pealelugemist, viipekeelt ja eriti elektrooniliste programmijuhtide (EPG) menüüjuhtimist;

| 22. | tunnistab lisaks, et liikmesriigid peaksid ergutama oma pädevusse kuuluvaid meediateenuste pakkujaid ja tugiseadmete tootjaid, et nad muudaksid oma teenused juurdepääsetavamaks, eelkõige eakate ning puuetega inimeste jaoks, näiteks vaegkuuljatele ja -nägijatele; |
| --- | --- |

22.

tunnistab lisaks, et liikmesriigid peaksid ergutama oma pädevusse kuuluvaid meediateenuste pakkujaid ja tugiseadmete tootjaid, et nad muudaksid oma teenused juurdepääsetavamaks, eelkõige eakate ning puuetega inimeste jaoks, näiteks vaegkuuljatele ja -nägijatele;

| 23. | peab kiiduväärseks volinik Barnier' isiklikku panust seoses jätkuvate kõnelustega, mille raames käsitletakse lepingut autoriõiguste piirangute kohta ja erandite kohta nägemispuudega inimeste ja nende inimeste jaoks, kes ei saa muul põhjusel trükikirja lugeda; |
| --- | --- |

23.

peab kiiduväärseks volinik Barnier' isiklikku panust seoses jätkuvate kõnelustega, mille raames käsitletakse lepingut autoriõiguste piirangute kohta ja erandite kohta nägemispuudega inimeste ja nende inimeste jaoks, kes ei saa muul põhjusel trükikirja lugeda;

| 24. | palub komisjonil tagada, et audiovisuaalmeedia toodetele ja teenustele juurdepääsemiseks vajalikud abivahendid oleksid vaegnägijate jaoks üldiselt kättesaadavad; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil tagada, et audiovisuaalmeedia toodetele ja teenustele juurdepääsemiseks vajalikud abivahendid oleksid vaegnägijate jaoks üldiselt kättesaadavad;

| 25. | on veendunud, et direktiivi artikkel 7 tuleks seetõttu ümber sõnastada, et kasutada tugevamat ja siduvamat keelekasutust ning nõuda seeläbi meediateenuste pakkujatelt teenuste kättesaadavuse tagamist puudega inimeste jaoks; |
| --- | --- |

25.

on veendunud, et direktiivi artikkel 7 tuleks seetõttu ümber sõnastada, et kasutada tugevamat ja siduvamat keelekasutust ning nõuda seeläbi meediateenuste pakkujatelt teenuste kättesaadavuse tagamist puudega inimeste jaoks;

| 26. | rõhutab siiski, et mittelineaarsete teenuste turg on alles suhteliselt varases arenguetapis ja teenusepakkujatele mis tahes uute kohustuste kehtestamisel tuleb sellega arvestada; |
| --- | --- |

26.

rõhutab siiski, et mittelineaarsete teenuste turg on alles suhteliselt varases arenguetapis ja teenusepakkujatele mis tahes uute kohustuste kehtestamisel tuleb sellega arvestada;

Ainuõigused ja lühiuudiste edastamine

| 27. | palub komisjonil hinnata audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohaldamise kohta esitatavas järgmises aruandes ka seda, kas liikmesriigid on rakendanud direktiivi viisil, mis võimaldab säilitada vajaliku ja olemasoleva tasakaalu ühelt poolt teabele vaba ligipääsu põhimõtte (eriti üldsusele suurt huvi pakkuvate sündmuste puhul) ja teiselt poolt õiguste omajate kaitse vahel; |
| --- | --- |

27.

palub komisjonil hinnata audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohaldamise kohta esitatavas järgmises aruandes ka seda, kas liikmesriigid on rakendanud direktiivi viisil, mis võimaldab säilitada vajaliku ja olemasoleva tasakaalu ühelt poolt teabele vaba ligipääsu põhimõtte (eriti üldsusele suurt huvi pakkuvate sündmuste puhul) ja teiselt poolt õiguste omajate kaitse vahel;

| 28. | peab tervitatavaks komisjoni ja Euroopa Kohtu seisukohta audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 14 tõlgendamise suhtes; nõuab, et ühiskonna jaoks suure tähtsusega ürituste määratlust tõlgendataks ka edaspidi laialt, hõlmates üldist huvi pakkuvad spordi- ja meelelahutusüritused, ja ergutab liikmesriike koostama selliste ürituste loetelu; |
| --- | --- |

28.

peab tervitatavaks komisjoni ja Euroopa Kohtu seisukohta audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 14 tõlgendamise suhtes; nõuab, et ühiskonna jaoks suure tähtsusega ürituste määratlust tõlgendataks ka edaspidi laialt, hõlmates üldist huvi pakkuvad spordi- ja meelelahutusüritused, ja ergutab liikmesriike koostama selliste ürituste loetelu;

| 29. | palub komisjonil lisada oma järgmisele aruandele hinnang direktiivi artikli 15 rakendamisviiside kohta liikmesriikides, keskendudes eelkõige sellele, kuidas liikmesriigid tagavad, et üldsusele suurt huvi pakkuvaid sündmusi, mida asjaomase riigi jurisdiktsiooni alla kuuluv ringhäälinguorganisatsioon edastab ainuõiguse alusel, kajastatakse lühiuudistena üldistes uudistesaadetes; |
| --- | --- |

29.

palub komisjonil lisada oma järgmisele aruandele hinnang direktiivi artikli 15 rakendamisviiside kohta liikmesriikides, keskendudes eelkõige sellele, kuidas liikmesriigid tagavad, et üldsusele suurt huvi pakkuvaid sündmusi, mida asjaomase riigi jurisdiktsiooni alla kuuluv ringhäälinguorganisatsioon edastab ainuõiguse alusel, kajastatakse lühiuudistena üldistes uudistesaadetes;

| 30. | loodab, et direktiivi artikli 15 kohaldamisel edendavad liikmesriigid üldiste uudistesaadete raames lühiuudistena kajastatavate ja üldsusele suurt huvi pakkuvate sündmuste võimalikult suurt mitmekesisust; |
| --- | --- |

30.

loodab, et direktiivi artikli 15 kohaldamisel edendavad liikmesriigid üldiste uudistesaadete raames lühiuudistena kajastatavate ja üldsusele suurt huvi pakkuvate sündmuste võimalikult suurt mitmekesisust;

Euroopa päritolu audiovisuaalteoste edendamine

| 31. | rõhutab, et kuigi enamik liikmesriike täidab Euroopa päritolu teoste edendamise eeskirju, eelistatakse siiski oma riigi teoseid ning sõltumatute teoste osakaal televisioonis väheneb; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et kuigi enamik liikmesriike täidab Euroopa päritolu teoste edendamise eeskirju, eelistatakse siiski oma riigi teoseid ning sõltumatute teoste osakaal televisioonis väheneb;

| 32. | peab kahetsusväärseks, et esitatud andmed on ebapiisavad, et teha järeldusi Euroopa päritolu teoste edendamise kohta tellitavate teenuste osutajate poolt; |
| --- | --- |

32.

peab kahetsusväärseks, et esitatud andmed on ebapiisavad, et teha järeldusi Euroopa päritolu teoste edendamise kohta tellitavate teenuste osutajate poolt;

| 33. | nõuab sellega seoses, et Euroopa päritolu teoste puhul kehtiv aruandlusnõue hõlmaks vähemalt teoste rühmitamist kategooriatesse (kinokunst, dokumentaalne ja mittedokumentaalne teletoodang ning show-tüüpi või meelelahutusformaat) ning samuti levitamisviiside alusel; nõuab tungivalt, et liikmesriigid esitaksid sellega seoses asjakohast teavet; |
| --- | --- |

33.

nõuab sellega seoses, et Euroopa päritolu teoste puhul kehtiv aruandlusnõue hõlmaks vähemalt teoste rühmitamist kategooriatesse (kinokunst, dokumentaalne ja mittedokumentaalne teletoodang ning show-tüüpi või meelelahutusformaat) ning samuti levitamisviiside alusel; nõuab tungivalt, et liikmesriigid esitaksid sellega seoses asjakohast teavet;

| 34. | rõhutab, et direktiivi artiklis 13 kehtestatud kahekordse kohustuse kohta edendada tellitavate teenuste abil Euroopa päritolu teoste tootmist ja kättesaadavust ei ole esitatud üksikasjalikke aruandeid; palub komisjonil seda selgitada, võttes arvesse ka asjaolu, et kõnealused teenused on alles arenemisjärgus ning et tellitavate teenuste edendamiskriteeriumide tõhususe kohta on raske järeldusi teha; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et direktiivi artiklis 13 kehtestatud kahekordse kohustuse kohta edendada tellitavate teenuste abil Euroopa päritolu teoste tootmist ja kättesaadavust ei ole esitatud üksikasjalikke aruandeid; palub komisjonil seda selgitada, võttes arvesse ka asjaolu, et kõnealused teenused on alles arenemisjärgus ning et tellitavate teenuste edendamiskriteeriumide tõhususe kohta on raske järeldusi teha;

| 35. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta seetõttu viivitamatult meetmeid, et tagada audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 13 tulemuslik rakendamine; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta seetõttu viivitamatult meetmeid, et tagada audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 13 tulemuslik rakendamine;

| 36. | kutsub liikmesriike üles võtma tõhusaid meetmeid, et edendada suurema koostoime saavutamist reguleerivate asutuste, audiovisuaalmeedia teenuste osutajate ja komisjoni vahel, et ELi filmid jõuaksid nii lineaarsete kui mittelineaarsete teenuste kaudu suurema vaatajaskonnani ELis ja väljaspool seda; |
| --- | --- |

36.

kutsub liikmesriike üles võtma tõhusaid meetmeid, et edendada suurema koostoime saavutamist reguleerivate asutuste, audiovisuaalmeedia teenuste osutajate ja komisjoni vahel, et ELi filmid jõuaksid nii lineaarsete kui mittelineaarsete teenuste kaudu suurema vaatajaskonnani ELis ja väljaspool seda;

| 37. | soovitab suurendada Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse osatähtsust, sest see oleks sobiv lahendus Euroopa audiovisuaalteoste edendamise kohta andmete kogumiseks; |
| --- | --- |

37.

soovitab suurendada Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse osatähtsust, sest see oleks sobiv lahendus Euroopa audiovisuaalteoste edendamise kohta andmete kogumiseks;

Sõltumatud teosed

| 38. | toonitab, kui oluline on rakendada kõnealuse direktiivi artiklit 17 rahuldaval viisil, eelkõige seoses sõltumatute tootjate loodud Euroopa päritoluga teoste keskmise ülekandeajaga, ja rõhutab liikmesriikide sõltumatust selles küsimuses; ergutab liikmesriike ja ringhäälinguorganisatsioone ületama direktiivis soovitatud 10 % suurust miinimummäära; |
| --- | --- |

38.

toonitab, kui oluline on rakendada kõnealuse direktiivi artiklit 17 rahuldaval viisil, eelkõige seoses sõltumatute tootjate loodud Euroopa päritoluga teoste keskmise ülekandeajaga, ja rõhutab liikmesriikide sõltumatust selles küsimuses; ergutab liikmesriike ja ringhäälinguorganisatsioone ületama direktiivis soovitatud 10 % suurust miinimummäära;

Alaealiste kaitse

| 39. | võtab teadmiseks enesereguleerimise algatused ja tegevusjuhendid, näiteks komisjoni tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervishoiu tegevuskava raames käivitatud algatused, mille eesmärk on piirata laste ja alaealiste kokkupuudet toiduainete reklaamide ja turustamisega; |
| --- | --- |

39.

võtab teadmiseks enesereguleerimise algatused ja tegevusjuhendid, näiteks komisjoni tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervishoiu tegevuskava raames käivitatud algatused, mille eesmärk on piirata laste ja alaealiste kokkupuudet toiduainete reklaamide ja turustamisega;

| 40. | tunnustab reklaamitööstuse ja algatuse „EU Pledge” liikmete tehtud jõupingutusi, et vastata audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis esitatud nõuetele seoses tegevusjuhenditega, milles käsitletakse lastesaadetes või nende vahel esinevaid ärilisi teadaandeid, millega reklaamitakse kõrge rasva-, suhkru- ja soolasisaldusega toite ja jooke; |
| --- | --- |

40.

tunnustab reklaamitööstuse ja algatuse „EU Pledge” liikmete tehtud jõupingutusi, et vastata audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis esitatud nõuetele seoses tegevusjuhenditega, milles käsitletakse lastesaadetes või nende vahel esinevaid ärilisi teadaandeid, millega reklaamitakse kõrge rasva-, suhkru- ja soolasisaldusega toite ja jooke;

| 41. | rõhutab, et kaas- ja enesereguleerimise algatused (eelkõige alaealistele suunatud reklaami valdkonnas ning pidades silmas komisjoni uut ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiat, milles ettevõtja sotsiaalne vastutus tähendab ettevõtja vastutust tema tegevusega ühiskonnale avalduva mõju eest) tähistavad olukorra paranemist, kuna need aitavad reageerida kiiresti muutuva meediamaastiku suundumustele kiiremini; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et kaas- ja enesereguleerimise algatused (eelkõige alaealistele suunatud reklaami valdkonnas ning pidades silmas komisjoni uut ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiat, milles ettevõtja sotsiaalne vastutus tähendab ettevõtja vastutust tema tegevusega ühiskonnale avalduva mõju eest) tähistavad olukorra paranemist, kuna need aitavad reageerida kiiresti muutuva meediamaastiku suundumustele kiiremini;

| 42. | märgib siiski, et sellised algatused ei pruugi olla alati kõikides liikmesriikides piisavalt tulemuslikud ning et neid tuleks eelkõige veebipõhises kontekstis pidada õigusakte täiendavateks vahenditeks, mille abil saavutada direktiivi eesmärgid; |
| --- | --- |

42.

märgib siiski, et sellised algatused ei pruugi olla alati kõikides liikmesriikides piisavalt tulemuslikud ning et neid tuleks eelkõige veebipõhises kontekstis pidada õigusakte täiendavateks vahenditeks, mille abil saavutada direktiivi eesmärgid;

| 43. | rõhutab, et sellega seoses on väga oluline leida õige tasakaal vabatahtlike meetmete ja kohustusliku reguleerimise vahel; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et sellega seoses on väga oluline leida õige tasakaal vabatahtlike meetmete ja kohustusliku reguleerimise vahel;

| 44. | rõhutab seega, et selliseid algatusi ning tulevasi õiguslikult siduvaid nõudeid, mis võivad alaealiste tulemusliku kaitse tagamiseks vajalikuks osutuda, tuleb nende jõustamise tagamiseks korrapäraselt jälgida; |
| --- | --- |

44.

rõhutab seega, et selliseid algatusi ning tulevasi õiguslikult siduvaid nõudeid, mis võivad alaealiste tulemusliku kaitse tagamiseks vajalikuks osutuda, tuleb nende jõustamise tagamiseks korrapäraselt jälgida;

| 45. | kutsub komisjoni üles suurendama audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi läbivaatamise korral nende suhteliselt uute reguleerimisvahendite osatähtsust alaealiste kaitsmisel meedia mõju eest ja reklaami reguleerimisel, säilitades samal ajal siiski reguleerimise ja järelevalve ka riigi tasandil; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni üles suurendama audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi läbivaatamise korral nende suhteliselt uute reguleerimisvahendite osatähtsust alaealiste kaitsmisel meedia mõju eest ja reklaami reguleerimisel, säilitades samal ajal siiski reguleerimise ja järelevalve ka riigi tasandil;

| 46. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid innustaksid audiovisuaalmeedia teenuste osutajaid töötama ka edaspidi välja toimimisjuhendeid lastesaadetesse sobimatute audiovisuaalsete äriliste teadaannete kohta; |
| --- | --- |

46.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid innustaksid audiovisuaalmeedia teenuste osutajaid töötama ka edaspidi välja toimimisjuhendeid lastesaadetesse sobimatute audiovisuaalsete äriliste teadaannete kohta;

| 47. | palub komisjonil kaaluda, kuidas oleks võimalik laiendada direktiivi mittelineaarsete teenuste suhtes kohaldatavaid põhinõudeid muule võrgupõhisele teabesisule ja võrguteenustele, mis ei kuulu praegu direktiivi kohaldamisalasse, ning uurida, milliseid meetmeid on vaja võtta kõikidele ettevõtjatele võrdsete võimaluste loomiseks; palub komisjonil esitada parlamendile selle arutelu tulemused hiljemalt 31. detsembriks 2013; |
| --- | --- |

47.

palub komisjonil kaaluda, kuidas oleks võimalik laiendada direktiivi mittelineaarsete teenuste suhtes kohaldatavaid põhinõudeid muule võrgupõhisele teabesisule ja võrguteenustele, mis ei kuulu praegu direktiivi kohaldamisalasse, ning uurida, milliseid meetmeid on vaja võtta kõikidele ettevõtjatele võrdsete võimaluste loomiseks; palub komisjonil esitada parlamendile selle arutelu tulemused hiljemalt 31. detsembriks 2013;

| 48. | tunnustab liikmesriikide saavutusi seoses kaitsega rassilist, soolist, rahvuslikku ja usulist vaenu õhutava teabesisu eest; |
| --- | --- |

48.

tunnustab liikmesriikide saavutusi seoses kaitsega rassilist, soolist, rahvuslikku ja usulist vaenu õhutava teabesisu eest;

| 49. | rõhutab vajadust korraldada üleeuroopaline võrdlev uuring, et paremini mõista laste, noorte ja täiskasvanute meediatarbimiskäitumise arengusuundumusi; usub, et selline uuring oleks kasulik nii ELi kui ka liikmesriikide tasandi audiovisuaalmeedia poliitika kujundajatele; |
| --- | --- |

49.

rõhutab vajadust korraldada üleeuroopaline võrdlev uuring, et paremini mõista laste, noorte ja täiskasvanute meediatarbimiskäitumise arengusuundumusi; usub, et selline uuring oleks kasulik nii ELi kui ka liikmesriikide tasandi audiovisuaalmeedia poliitika kujundajatele;

Reklaam

| 50. | märgib, et mõnedes liikmesriikides on rikutud piirangut, mille kohaselt ei või reklaami näidata üle 12 minuti tunnis; |
| --- | --- |

50.

märgib, et mõnedes liikmesriikides on rikutud piirangut, mille kohaselt ei või reklaami näidata üle 12 minuti tunnis;

| 51. | nõuab tungivalt, et asjaomased liikmesriigid rakendaksid direktiivi sellekohaseid sätteid täielikult, nõuetekohaselt ja viivitamatult; |
| --- | --- |

51.

nõuab tungivalt, et asjaomased liikmesriigid rakendaksid direktiivi sellekohaseid sätteid täielikult, nõuetekohaselt ja viivitamatult;

| 52. | kordab, et telereklaami ja otsepakkumiste lõikude maht ühes tunnis ei tohiks ületada 12 minutit; |
| --- | --- |

52.

kordab, et telereklaami ja otsepakkumiste lõikude maht ühes tunnis ei tohiks ületada 12 minutit;

| 53. | väljendab muret seoses asjaoluga, et mõnedes liikmesriikides rikutakse kõnealust 12-minutilist piirangut pidevalt; |
| --- | --- |

53.

väljendab muret seoses asjaoluga, et mõnedes liikmesriikides rikutakse kõnealust 12-minutilist piirangut pidevalt;

| 54. | nõuab tungivalt, et lisaks reklaami suhtes kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid nõudeid seadvate kehtivate eeskirjade järgimise kontrollimisele peaks komisjon audiovisuaalmeedia teenuste konkurentsivõime ja jätkusuutliku rahastamise seisukohast silmas ka tulevasi väljakutseid (nt nutiteleteenused); |
| --- | --- |

54.

nõuab tungivalt, et lisaks reklaami suhtes kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid nõudeid seadvate kehtivate eeskirjade järgimise kontrollimisele peaks komisjon audiovisuaalmeedia teenuste konkurentsivõime ja jätkusuutliku rahastamise seisukohast silmas ka tulevasi väljakutseid (nt nutiteleteenused);

| 55. | peab eelkõige oluliseks selliste kaubanduslike formaatide järelevalvet, mille abil püütakse kõnealusest piirangust mööda hiilida – eeskätt puudutab see tarbijat eksitada võivat varjatud reklaami; |
| --- | --- |

55.

peab eelkõige oluliseks selliste kaubanduslike formaatide järelevalvet, mille abil püütakse kõnealusest piirangust mööda hiilida – eeskätt puudutab see tarbijat eksitada võivat varjatud reklaami;

| 56. | palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti vajalikud täpsustused seoses probleemidega, mis komisjon on tuvastanud sponsorlust, enesereklaami ja tootepaigutust käsitlevate äriliste teadeannete valdkonnas; |
| --- | --- |

56.

palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti vajalikud täpsustused seoses probleemidega, mis komisjon on tuvastanud sponsorlust, enesereklaami ja tootepaigutust käsitlevate äriliste teadeannete valdkonnas;

| 57. | kutsub komisjoni üles analüüsima kehtivate eeskirjade tõhusust ning jälgima lastele ja alaealistele suunatud reklaami käsitlevate eeskirjade täitmist; |
| --- | --- |

57.

kutsub komisjoni üles analüüsima kehtivate eeskirjade tõhusust ning jälgima lastele ja alaealistele suunatud reklaami käsitlevate eeskirjade täitmist;

| 58. | nõuab lisaks direktiivi artiklis 9 osutatud kahjustava reklaami keelustamist lastele ja noortele suunatud saadetes; soovitab analüüsida teatavate riikide parimaid tavasid selles valdkonnas, et võtta need aluseks õigusraamistiku edasisel reformimisel; |
| --- | --- |

58.

nõuab lisaks direktiivi artiklis 9 osutatud kahjustava reklaami keelustamist lastele ja noortele suunatud saadetes; soovitab analüüsida teatavate riikide parimaid tavasid selles valdkonnas, et võtta need aluseks õigusraamistiku edasisel reformimisel;

| 59. | peab kahetsusväärseks, et telereklaami käsitlevate sätete teatavaid aspekte tõlgendava teatise vajalikku ajakohastatud versiooni ei ole ikka veel avaldatud; |
| --- | --- |

59.

peab kahetsusväärseks, et telereklaami käsitlevate sätete teatavaid aspekte tõlgendava teatise vajalikku ajakohastatud versiooni ei ole ikka veel avaldatud;

| 60. | tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle ajakohastada 2013. aastal oma tõlgendavat teatist telereklaami käsitlevate sätete teatavate aspektide kohta; |
| --- | --- |

60.

tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle ajakohastada 2013. aastal oma tõlgendavat teatist telereklaami käsitlevate sätete teatavate aspektide kohta;

Meediapädevus

| 61. | võtab teadmiseks komisjoni järeldused meediapädevuse taseme kohta liikmesriikides; |
| --- | --- |

61.

võtab teadmiseks komisjoni järeldused meediapädevuse taseme kohta liikmesriikides;

| 62. | märgib, et kanalite kättesaadavus ja audiovisuaalsete teenuste valik on märkimisväärselt suurenenud; |
| --- | --- |

62.

märgib, et kanalite kättesaadavus ja audiovisuaalsete teenuste valik on märkimisväärselt suurenenud;

| 63. | rõhutab, et selleks, et saavutada Euroopas tõeline digitaalne ühtne turg, on vaja teha täiendavaid jõupingutusi kodanike meediapädevuse parandamiseks; palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada meediapädevuse arendamist kõigi ELi kodanike, eriti laste ja alaealiste seas, kasutades selleks algatusi ja kooskõlastatud tegevust, et suurendada audiovisuaalmeedia teenuste kriitilise hindamise võimet ning ergutada avalikku arutelu ja kodanike osalemist, soodustades ühtlasi kõigi sidusrühmade, eriti meediatööstuse aktiivset osalemist; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et selleks, et saavutada Euroopas tõeline digitaalne ühtne turg, on vaja teha täiendavaid jõupingutusi kodanike meediapädevuse parandamiseks; palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada meediapädevuse arendamist kõigi ELi kodanike, eriti laste ja alaealiste seas, kasutades selleks algatusi ja kooskõlastatud tegevust, et suurendada audiovisuaalmeedia teenuste kriitilise hindamise võimet ning ergutada avalikku arutelu ja kodanike osalemist, soodustades ühtlasi kõigi sidusrühmade, eriti meediatööstuse aktiivset osalemist;

| 64. | julgustab liikmesriike lisama oma koolide õppekavadesse eelkõige digitaalmeediaga seotud meediapädevuse ja digitaalse kirjaoskuse koolitusi; |
| --- | --- |

64.

julgustab liikmesriike lisama oma koolide õppekavadesse eelkõige digitaalmeediaga seotud meediapädevuse ja digitaalse kirjaoskuse koolitusi;

Eesseisvad ülesanded

| 65. | peab kahetsusväärseks, et komisjon täitis direktiivi artiklist 33 tulenevat aruandekohustust ainult osaliselt, ning nõuab, et enne komisjoni järgmise kohaldamisaruande esitamist teostataks vahehindamine; |
| --- | --- |

65.

peab kahetsusväärseks, et komisjon täitis direktiivi artiklist 33 tulenevat aruandekohustust ainult osaliselt, ning nõuab, et enne komisjoni järgmise kohaldamisaruande esitamist teostataks vahehindamine;

| 66. | palub, et liikmesriigid parandaksid audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 29 kohaselt loodud kontaktkomitee raames koostööd ja kooskõlastamist, et muuta rakendamine tulemuslikumaks ja sidusamaks; |
| --- | --- |

66.

palub, et liikmesriigid parandaksid audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 29 kohaselt loodud kontaktkomitee raames koostööd ja kooskõlastamist, et muuta rakendamine tulemuslikumaks ja sidusamaks;

| 67. | palub komisjonil jälgida tähelepanelikult hübriidteenuste, eriti nutiteleteenuste arengut ELis, määratleda oma nutiteleteenuseid käsitlevas rohelises raamatus selliste teenustega seonduvad mitmesugused probleemid ning püüda neid üldsusega konsulteerides lahendada; |
| --- | --- |

67.

palub komisjonil jälgida tähelepanelikult hübriidteenuste, eriti nutiteleteenuste arengut ELis, määratleda oma nutiteleteenuseid käsitlevas rohelises raamatus selliste teenustega seonduvad mitmesugused probleemid ning püüda neid üldsusega konsulteerides lahendada;

| 68. | palub komisjonil nuti- või hübriidtelevisiooni teemal üldsusega konsulteerimist alustades arvesse võtta järgmisi aspekte: standardimine, tehnoloogianeutraalsus, individuaalsete teenuste teostusega seonduvad probleemid (eriti puuetega inimeste jaoks), mitme pilve tehnoloogia turvalisuse küsimused, kättesaadavus kasutajate jaoks, laste ja inimväärikuse kaitse; |
| --- | --- |

68.

palub komisjonil nuti- või hübriidtelevisiooni teemal üldsusega konsulteerimist alustades arvesse võtta järgmisi aspekte: standardimine, tehnoloogianeutraalsus, individuaalsete teenuste teostusega seonduvad probleemid (eriti puuetega inimeste jaoks), mitme pilve tehnoloogia turvalisuse küsimused, kättesaadavus kasutajate jaoks, laste ja inimväärikuse kaitse;

| 69. | palub komisjonil tegeleda eelkõige mõiste „tellitav audiovisuaalmeedia teenus” kasutamisega seotud ebaselgusega ning määratleda see mõiste tellitavaid audiovisuaalmeedia teenuseid mõjutavate ELi õigusaktide suuremat järjepidevust ja meediavormide lähenemise tõenäolisi suundumusi silmas pidades selgemalt, et audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi reguleerimisalaste eesmärkide täitmine oleks tulemuslikum; |
| --- | --- |

69.

palub komisjonil tegeleda eelkõige mõiste „tellitav audiovisuaalmeedia teenus” kasutamisega seotud ebaselgusega ning määratleda see mõiste tellitavaid audiovisuaalmeedia teenuseid mõjutavate ELi õigusaktide suuremat järjepidevust ja meediavormide lähenemise tõenäolisi suundumusi silmas pidades selgemalt, et audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi reguleerimisalaste eesmärkide täitmine oleks tulemuslikum;

| 70. | on meediateenuste osutajate ja platvormide käitajate turukäitumise ning asjaomase tehnoloogia arengupotentsiaali põhjal veendunud, et andmekaitset tuleb parandada ja ELi piires ühtlustada, säilitades audiovisuaalmeedia teenuste kasutamisel tavapärase anonüümsuse; |
| --- | --- |

70.

on meediateenuste osutajate ja platvormide käitajate turukäitumise ning asjaomase tehnoloogia arengupotentsiaali põhjal veendunud, et andmekaitset tuleb parandada ja ELi piires ühtlustada, säilitades audiovisuaalmeedia teenuste kasutamisel tavapärase anonüümsuse;

o

o o

| 71. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

71.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 95, 15.4.2010, lk 1.

(2)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 21.

(3)  EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1.

(4)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 51.

(5)  ELT L 337, 18.12.2009, lk 11.

(6)  ELT L 335, 17.12.2011, lk 1.

(7)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 12.

(8)  ELT C 102, 28.4.2004, lk 2.

(9)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 72.

(10)  ELT C 372, 20.12.2011, lk 15.

(11)  ELT C 45 E, 23.2.2010, lk 9.

(12)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 50.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0506.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0209.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0324.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0428.

(17)  ELT L 227, 29.8.2009, lk 9.

---

Neljapäev, 23. mai 2013

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/79 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/79

---

P7_TA(2013)0216

Vastuväidete puudumine rakendusmeetmele: Bosniast ja Hertsegoviinast pärit loomsete kõrvalsaaduste transiit

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni määruse eelnõule, millega muudetakse määrust (EL) nr 142/2011 seoses teatavate Bosniast ja Hertsegoviinast pärit loomsete kõrvalsaaduste transiidiga (D025828/03 – 2013/2598(RPS))

(2016/C 055/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni määruse eelnõud (D025828/03), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni määruse eelnõud (D025828/03),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad (1), eriti selle artikli 41 lõiget 3 ja artikli 42 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad (1), eriti selle artikli 41 lõiget 3 ja artikli 42 lõiget 2,

| — | võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 52 osutatud komitee 5. märtsi 2013. aasta arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 52 osutatud komitee 5. märtsi 2013. aasta arvamust,

| — | võttes arvesse komisjoni 16. mai 2013. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole määruse eelnõule vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. mai 2013. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole määruse eelnõule vastuväiteid,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni 21. mai 2013. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni 21. mai 2013. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (2) artiklit 5a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (2) artiklit 5a,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 88 lõike 4 punkti d ja artikli 87a lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 88 lõike 4 punkti d ja artikli 87a lõiget 6,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 87a lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 22. mail 2013, ei ole vastuväiteid esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 87a lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 22. mail 2013, ei ole vastuväiteid esitatud,

| 1. | teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole komisjoni määruse eelnõule vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole komisjoni määruse eelnõule vastuväiteid;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus komisjonile ja teavitamise eesmärgil nõukogule. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus komisjonile ja teavitamise eesmärgil nõukogule.

---

(1)  ELT L 300, 14.11.2009, lk 1.

(2)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/79 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/79

---

P7_TA(2013)0222

Uued seadusandlikud ettepanekud majandus- ja rahaliidu kohta

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb uusi seadusandlikke ettepanekuid majandus- ja rahaliidu kohta ning vastust komisjoni teatistele (2013/2609(RSP))

(2016/C 055/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatisi „Oluliste majanduspoliitika reformikavade eelkoordineerimine” (COM(2013)0166) ja „Lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendi kasutuselevõtmine” (COM(2013)0165), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatisi „Oluliste majanduspoliitika reformikavade eelkoordineerimine” (COM(2013)0166) ja „Lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendi kasutuselevõtmine” (COM(2013)0165),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust majandus- ja rahaliitu käsitlevate uute seadusandlike ettepanekute kohta (O-000060/2013 – B7-0204/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust majandus- ja rahaliitu käsitlevate uute seadusandlike ettepanekute kohta (O-000060/2013 – B7-0204/2013),

| — | võttes arvesse 2. märtsi 2012. aasta majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingut (edaspidi „fiskaalkokkulepe”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. märtsi 2012. aasta majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingut (edaspidi „fiskaalkokkulepe”),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 13. ja 14. detsembri 2012. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 13. ja 14. detsembri 2012. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2012. aasta teatist „Tiheda ja toimiva majandus- ja rahandusliidu tegevuskava”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2012. aasta teatist „Tiheda ja toimiva majandus- ja rahandusliidu tegevuskava”,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja 5. detsembri 2012. aasta aruannet „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja 5. detsembri 2012. aasta aruannet „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas”,

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni koos soovitustega komisjonile Euroopa Ülemkogu eesistuja, Euroopa Komisjoni presidendi, Euroopa Keskpanga presidendi ja eurorühma esimehe aruande „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas” kohta (1) (edaspidi „Thysseni raport”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni koos soovitustega komisjonile Euroopa Ülemkogu eesistuja, Euroopa Komisjoni presidendi, Euroopa Keskpanga presidendi ja eurorühma esimehe aruande „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas” kohta (1) (edaspidi „Thysseni raport”),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni soovituste kohta komisjonile liidu majanduse juhtimise ja stabiilsuse raamtingimuste parandamise kohta eelkõige euroalal (2) (edaspidi „Feio raport”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni soovituste kohta komisjonile liidu majanduse juhtimise ja stabiilsuse raamtingimuste parandamise kohta eelkõige euroalal (2) (edaspidi „Feio raport”),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrusi (EL) nr 1176/2011 ja (EL) nr 1175/2011 (edaspidi „kuue seadusandliku akti pakett”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrusi (EL) nr 1176/2011 ja (EL) nr 1175/2011 (edaspidi „kuue seadusandliku akti pakett”),

| — | võttes arvesse oma 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr .../2013, milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid, ja võttes arvesse määrust (EL) nr .../2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas (edaspidi „kahe seadusandliku ettepaneku pakett”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr .../2013, milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid, ja võttes arvesse määrust (EL) nr .../2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas (edaspidi „kahe seadusandliku ettepaneku pakett”),

| — | võttes arvesse president Barroso ja asepresident Rehni 20. veebruari 2013. aasta ühisavaldust kolmepoolse kokkuleppe saavutamise kohta euroala majandusliku juhtimise kahe seadusandliku ettepaneku paketi suhtes (viide MEMO/13/126), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse president Barroso ja asepresident Rehni 20. veebruari 2013. aasta ühisavaldust kolmepoolse kokkuleppe saavutamise kohta euroala majandusliku juhtimise kahe seadusandliku ettepaneku paketi suhtes (viide MEMO/13/126),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et fiskaalkokkuleppe artiklis 11 leppisid allakirjutanud liikmesriigid kokku, et tagatakse see, et kõik nende kavandatavad olulised majanduspoliitika reformid arutatakse eelnevalt läbi ja vajadusel kooskõlastatakse omavahel, samuti selles, et Euroopa Liidu õigusest tulenevalt peab kõnealune koordineerimine hõlmama ka Euroopa Liidu institutsioone; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et fiskaalkokkuleppe artiklis 11 leppisid allakirjutanud liikmesriigid kokku, et tagatakse see, et kõik nende kavandatavad olulised majanduspoliitika reformid arutatakse eelnevalt läbi ja vajadusel kooskõlastatakse omavahel, samuti selles, et Euroopa Liidu õigusest tulenevalt peab kõnealune koordineerimine hõlmama ka Euroopa Liidu institutsioone;

| B. | arvestades, et vastavalt fiskaalkokkuleppe artiklile 15 tuleks leping selle rakendamisel saadud kogemuste hindamise alusel inkorporeerida Euroopa Liidu õigusraamistikku hiljemalt viie aasta jooksul, ning arvestades, et komisjoni teatisi COM(2013)0165 ja COM(2013)0166 ning järelmeetmetena oodatavaid seadusandlikke ettepanekuid võib käsitleda sammudena selles suunas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt fiskaalkokkuleppe artiklile 15 tuleks leping selle rakendamisel saadud kogemuste hindamise alusel inkorporeerida Euroopa Liidu õigusraamistikku hiljemalt viie aasta jooksul, ning arvestades, et komisjoni teatisi COM(2013)0165 ja COM(2013)0166 ning järelmeetmetena oodatavaid seadusandlikke ettepanekuid võib käsitleda sammudena selles suunas;

| C. | arvestades, et parlament esitas juba 2010. aasta Feio raportis soovituse kehtestada erikord ja nõue, mille kohaselt peavad eelkõige euroala liikmesriigid teavitama üksteist ja komisjoni enne selliste majanduspoliitiliste otsuste tegemist, mille puhul on oodata märkimisväärset ülekanduvat mõju, mis võib seada ohtu siseturu ning majandus- ja rahaliidu tõrgeteta toimimise; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et parlament esitas juba 2010. aasta Feio raportis soovituse kehtestada erikord ja nõue, mille kohaselt peavad eelkõige euroala liikmesriigid teavitama üksteist ja komisjoni enne selliste majanduspoliitiliste otsuste tegemist, mille puhul on oodata märkimisväärset ülekanduvat mõju, mis võib seada ohtu siseturu ning majandus- ja rahaliidu tõrgeteta toimimise;

| D. | arvestades, et kahe seadusandliku ettepaneku paketiga kaasnevas avalduses nõuti märkimisväärselt tõhusamat majandus- ja eelarvejärelevalve ja -kontrolliraamistikku ning Euroopa fiskaalsuutlikkuse arendamist, et aegsasti rakendada majanduskasvu soodustavaid kestlikke struktuurireforme, mis toetavad põhimõtet, et vastutuse ja majandusdistsipliini suurendamise meetmed kui solidaarsuse saavutamise oluline vahend tuleks ühendada suurema solidaarsusega ja tihedama integratsiooniga otsuste tegemises sellistes poliitikavaldkondades nagu maksustamine ja tööturud; arvestades, et selles avalduses rõhutati põhimõtet, et majanduspoliitika parema koordineerimise suunas astutavad sammud peavad käima käsikäes suurema solidaarsusega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kahe seadusandliku ettepaneku paketiga kaasnevas avalduses nõuti märkimisväärselt tõhusamat majandus- ja eelarvejärelevalve ja -kontrolliraamistikku ning Euroopa fiskaalsuutlikkuse arendamist, et aegsasti rakendada majanduskasvu soodustavaid kestlikke struktuurireforme, mis toetavad põhimõtet, et vastutuse ja majandusdistsipliini suurendamise meetmed kui solidaarsuse saavutamise oluline vahend tuleks ühendada suurema solidaarsusega ja tihedama integratsiooniga otsuste tegemises sellistes poliitikavaldkondades nagu maksustamine ja tööturud; arvestades, et selles avalduses rõhutati põhimõtet, et majanduspoliitika parema koordineerimise suunas astutavad sammud peavad käima käsikäes suurema solidaarsusega;

| E. | arvestades, et Thysseni raporti punktis 11 rõhutatakse, et „tõeline majandus- ja rahaliit ei saa piirduda eeskirjade süsteemiga, vaid nõuab konkreetsetel omavahenditel põhinevat suuremat eelarvesuutlikkust”; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Thysseni raporti punktis 11 rõhutatakse, et „tõeline majandus- ja rahaliit ei saa piirduda eeskirjade süsteemiga, vaid nõuab konkreetsetel omavahenditel põhinevat suuremat eelarvesuutlikkust”;

| F. | arvestades, et Thysseni raportis märgitakse, et kvaliteetne ja usaldusväärne Euroopa statistika etendab uues majandusjuhtimises ja selle tähtsaimate otsuste tegemisel keskset rolli, et selle eeltingimusena tuleb kaitsta Euroopa statistikasüsteemi sõltumatust nii riiklikul kui ka liidu tasandil ning et avaliku sektori raamatupidamisstandardite rakendamine kõigis liikmesriikides standarditud kujul täiendaks olulisel määral komisjoni suuremaid volitusi nende riiklike allikate kvaliteedi kontrollimisel, mida kasutatakse riigivõla ja eelarvepuudujäägi näitajate kindlaksmääramisel täiemõõtmelises fiskaalliidus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Thysseni raportis märgitakse, et kvaliteetne ja usaldusväärne Euroopa statistika etendab uues majandusjuhtimises ja selle tähtsaimate otsuste tegemisel keskset rolli, et selle eeltingimusena tuleb kaitsta Euroopa statistikasüsteemi sõltumatust nii riiklikul kui ka liidu tasandil ning et avaliku sektori raamatupidamisstandardite rakendamine kõigis liikmesriikides standarditud kujul täiendaks olulisel määral komisjoni suuremaid volitusi nende riiklike allikate kvaliteedi kontrollimisel, mida kasutatakse riigivõla ja eelarvepuudujäägi näitajate kindlaksmääramisel täiemõõtmelises fiskaalliidus;

Üldine hinnang komisjoni teatistele

| 1. | kiidab heaks komisjoni pingutused saavutada majanduse juhtimist käsitleva kuue seadusandliku akti paketi ja kahe seadusandliku ettepaneku paketi abil liidu makromajanduslikus juhtimises edusamme; rõhutab siiski, et uue raamistiku täielik rakendamine peab olema tähtsam kui mis tahes uus ettepanek; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni pingutused saavutada majanduse juhtimist käsitleva kuue seadusandliku akti paketi ja kahe seadusandliku ettepaneku paketi abil liidu makromajanduslikus juhtimises edusamme; rõhutab siiski, et uue raamistiku täielik rakendamine peab olema tähtsam kui mis tahes uus ettepanek;

| 2. | märgib, et solidaarsust, ühtekuuluvust ja konkurentsi suurendava stiimulitel põhineva jõustamismehhanismi loomine peab käima käsikäes majanduspoliitika koordineerimise täiendavate tasanditega, nagu on märgitud kahe seadusandliku ettepaneku paketile lisatud komisjoni avalduses, et järgida põhimõtet, mille kohaselt peab suurema vastutuse ja finantsdistsipliiniga kaasnema suurem solidaarsus; |
| --- | --- |

2.

märgib, et solidaarsust, ühtekuuluvust ja konkurentsi suurendava stiimulitel põhineva jõustamismehhanismi loomine peab käima käsikäes majanduspoliitika koordineerimise täiendavate tasanditega, nagu on märgitud kahe seadusandliku ettepaneku paketile lisatud komisjoni avalduses, et järgida põhimõtet, mille kohaselt peab suurema vastutuse ja finantsdistsipliiniga kaasnema suurem solidaarsus;

| 3. | rõhutab, et mis tahes uus ettepanek peab pakkuma selget lisandväärtust olemasolevate vahenditega (nt ühtekuuluvuspoliitika vahendid) võrreldes; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et mis tahes uus ettepanek peab pakkuma selget lisandväärtust olemasolevate vahenditega (nt ühtekuuluvuspoliitika vahendid) võrreldes;

| 4. | rõhutab, et koordineerimispingutused ei tohi ähmastada otsuste tegemise eri tasandite vastutust; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et koordineerimispingutused ei tohi ähmastada otsuste tegemise eri tasandite vastutust;

| 5. | kinnitab, et valitsemine ELis ei tohi piirata Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide õigusi, eelkõige kui kavandatakse suveräänsuse üleandmist; rõhutab, et tõeline legitiimsus ja vastutus eeldavad demokraatlikke otsuseid ning riikide ja ELi tasandil peavad selle tagama vastavalt riikide parlamendid ja Euroopa Parlament; tuletab meelde Euroopa Ülemkogu 2012. aasta detsembri järeldustes toodud põhimõtet, et kogu protsessi vältel jääb üldiseks eesmärgiks tagada demokraatlik legitiimsus ja vastutus sellel tasandil, millel otsuseid langetatakse ja ellu viiakse; rõhutab, et eelneva koordineerimise mehhanisme ning lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendeid tuleks kohaldada kõikidele liikmesriikidele, kes on euro oma vääringuna kasutusele võtnud, ning teistele liikmesriikidele peaks jääma alaline võimalus sellega liituda; palub komisjonil kavandada selline kohustuslik kontroll riikide parlamentide poolt oma tulevastes seadusandlikes ettepanekutes ning tagada kahe tööturu osapoole suurem kaasatus majanduse koordineerimises; |
| --- | --- |

5.

kinnitab, et valitsemine ELis ei tohi piirata Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide õigusi, eelkõige kui kavandatakse suveräänsuse üleandmist; rõhutab, et tõeline legitiimsus ja vastutus eeldavad demokraatlikke otsuseid ning riikide ja ELi tasandil peavad selle tagama vastavalt riikide parlamendid ja Euroopa Parlament; tuletab meelde Euroopa Ülemkogu 2012. aasta detsembri järeldustes toodud põhimõtet, et kogu protsessi vältel jääb üldiseks eesmärgiks tagada demokraatlik legitiimsus ja vastutus sellel tasandil, millel otsuseid langetatakse ja ellu viiakse; rõhutab, et eelneva koordineerimise mehhanisme ning lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendeid tuleks kohaldada kõikidele liikmesriikidele, kes on euro oma vääringuna kasutusele võtnud, ning teistele liikmesriikidele peaks jääma alaline võimalus sellega liituda; palub komisjonil kavandada selline kohustuslik kontroll riikide parlamentide poolt oma tulevastes seadusandlikes ettepanekutes ning tagada kahe tööturu osapoole suurem kaasatus majanduse koordineerimises;

| 6. | on seisukohal, et teatiste ajastatus ei ole optimaalne; palub, et komisjon esitaks ettepaneku võtta Euroopa poolaasta raames vastu lähendamisseadustik, mis põhineb strateegial „EL 2020” ja omab tugevat sotsiaalset mõõdet; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et teatiste ajastatus ei ole optimaalne; palub, et komisjon esitaks ettepaneku võtta Euroopa poolaasta raames vastu lähendamisseadustik, mis põhineb strateegial „EL 2020” ja omab tugevat sotsiaalset mõõdet;

| 7. | kordab, et komisjon peab täielikult arvestama parlamendi kui kaasseadusandja rolliga; on pettunud, et hiljutistes majandus- ja rahaliitu käsitlevates teatistes ei kajastata Euroopa Parlamendi seisukohta majandus- ja rahaliidu teemaliste läbirääkimiste süvendamise kohta ning nähakse dialoogi struktuuri soovitamisega ette väga piiratud parlamentaarne kontroll; toonitab, et parlament on nõukoguga võrdne seadusandlik ja eelarvepädev institutsioon; |
| --- | --- |

7.

kordab, et komisjon peab täielikult arvestama parlamendi kui kaasseadusandja rolliga; on pettunud, et hiljutistes majandus- ja rahaliitu käsitlevates teatistes ei kajastata Euroopa Parlamendi seisukohta majandus- ja rahaliidu teemaliste läbirääkimiste süvendamise kohta ning nähakse dialoogi struktuuri soovitamisega ette väga piiratud parlamentaarne kontroll; toonitab, et parlament on nõukoguga võrdne seadusandlik ja eelarvepädev institutsioon;

| 8. | on pettunud, et teatistes käsitletud poliitikavaldkondade puhul pööratakse peatähelepanu konkurentsivõimele hindade osas ega käsitleta maksustamise vältimist ning sotsiaalset ja tööhõivemõõdet; |
| --- | --- |

8.

on pettunud, et teatistes käsitletud poliitikavaldkondade puhul pööratakse peatähelepanu konkurentsivõimele hindade osas ega käsitleta maksustamise vältimist ning sotsiaalset ja tööhõivemõõdet;

| 9. | rõhutab, et mõlema teatisega seotud seadusandlikke ettepanekuid tuleks käsitleda seadusandliku tavamenetluse korras; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et mõlema teatisega seotud seadusandlikke ettepanekuid tuleks käsitleda seadusandliku tavamenetluse korras;

Oluliste majanduspoliitika reformikavade eelkoordineerimine

| 10. | on arvamusel, et majanduspoliitika reformikavade ametlik eelkoordineerimine ELi tasandil on oluline, seda tuleks ühendusemeetodi alusel tugevdada ja see peaks hõlmama kõiki riiklikes reformikavades ette nähtud peamisi majandusreforme, millel on tõendatud potentsiaalne ülekanduv mõju; on veendunud, et igasugune eelkoordineerimine tuleks viia kooskõlla määruse (EL) nr 1175/2011 artiklis 2a sätestatud majanduspoliitika kooskõlastamise Euroopa poolaasta vahenditega ning vajaduse korral kavandada koos uute solidaarsuse ja stiimulitel põhinevate vahenditega; |
| --- | --- |

10.

on arvamusel, et majanduspoliitika reformikavade ametlik eelkoordineerimine ELi tasandil on oluline, seda tuleks ühendusemeetodi alusel tugevdada ja see peaks hõlmama kõiki riiklikes reformikavades ette nähtud peamisi majandusreforme, millel on tõendatud potentsiaalne ülekanduv mõju; on veendunud, et igasugune eelkoordineerimine tuleks viia kooskõlla määruse (EL) nr 1175/2011 artiklis 2a sätestatud majanduspoliitika kooskõlastamise Euroopa poolaasta vahenditega ning vajaduse korral kavandada koos uute solidaarsuse ja stiimulitel põhinevate vahenditega;

| 11. | on seisukohal, et eelkoordineerimise ja otsuste tegemise põhjalikum integratsioon liidu tasandi poliitikavaldkondades peab põhinema tugeval ametlikul statistikal, ning rõhutab eriti, et edasiseks eelarve koordineerimiseks liidus on vaja liidu, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike avaliku sektori asutuste raamatupidamise konsolideeritud andmeid; on seetõttu veendunud, et komisjon peaks lisama selliste konsolideeritud andmete kasutusele võtmise oma tulevastesse seadusandlikesse ettepanekutesse; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et eelkoordineerimise ja otsuste tegemise põhjalikum integratsioon liidu tasandi poliitikavaldkondades peab põhinema tugeval ametlikul statistikal, ning rõhutab eriti, et edasiseks eelarve koordineerimiseks liidus on vaja liidu, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike avaliku sektori asutuste raamatupidamise konsolideeritud andmeid; on seetõttu veendunud, et komisjon peaks lisama selliste konsolideeritud andmete kasutusele võtmise oma tulevastesse seadusandlikesse ettepanekutesse;

| 12. | taunib asjaolu, et tähtsate majanduspoliitika reformide mõningad kavandatavad filtrid, nt majanduspoliitilised kaalutlused, on väga ebamääraselt koostatud ja liiga laialt määratletud; nõuab, et lisataks uued ja spetsiifilisemad kriteeriumid, mis põhinevad Euroopa poolaastal ja strateegia „EL 2020” vahenditel, et teha kindlaks olulisemad reformid, võtta arvesse riikide eripärasid ja järgida subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

12.

taunib asjaolu, et tähtsate majanduspoliitika reformide mõningad kavandatavad filtrid, nt majanduspoliitilised kaalutlused, on väga ebamääraselt koostatud ja liiga laialt määratletud; nõuab, et lisataks uued ja spetsiifilisemad kriteeriumid, mis põhinevad Euroopa poolaastal ja strateegia „EL 2020” vahenditel, et teha kindlaks olulisemad reformid, võtta arvesse riikide eripärasid ja järgida subsidiaarsuse põhimõtet;

| 13. | rõhutab, et eelkoordineerimise jaoks kehtestatavaid mehhanisme tuleks kohaldada kõigile euroala liikmesriikidele ja need peaksid olema avatud kõigile liidu liikmesriikidele, võttes samas arvesse euroala liikmesriikide suuremat omavahelist sõltuvust; on arvamusel, et programmis osalevatel liikmesriikidel tuleks lubada osaleda vabatahtlikkuse alusel; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et eelkoordineerimise jaoks kehtestatavaid mehhanisme tuleks kohaldada kõigile euroala liikmesriikidele ja need peaksid olema avatud kõigile liidu liikmesriikidele, võttes samas arvesse euroala liikmesriikide suuremat omavahelist sõltuvust; on arvamusel, et programmis osalevatel liikmesriikidel tuleks lubada osaleda vabatahtlikkuse alusel;

| 14. | nõuab, et reformikavad oleksid läbipaistvad ja kaasavad ning et need avalikustataks; nõuab ka, et ühiskonnas osalejaid kaasaval sotsiaaldialoogil oleks arutlustes ja eelkoordineerimises keskne ja otsene roll; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et reformikavad oleksid läbipaistvad ja kaasavad ning et need avalikustataks; nõuab ka, et ühiskonnas osalejaid kaasaval sotsiaaldialoogil oleks arutlustes ja eelkoordineerimises keskne ja otsene roll;

| 15. | nõuab, et komisjoni teavitamise protsess töötataks välja väga hoolikalt, et komisjonil oleks võimalik teha kavandatavate reformide kohta enne nende lõplikku heakskiitmist märkusi; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et komisjoni teavitamise protsess töötataks välja väga hoolikalt, et komisjonil oleks võimalik teha kavandatavate reformide kohta enne nende lõplikku heakskiitmist märkusi;

| 16. | palub, et see uus koordineerimisvahend lisataks Euroopa poolaasta protsessi, ja nõuab, et Euroopa Parlamendile antaks demokraatliku vastutuse tagamisega seotud ülesanded; |
| --- | --- |

16.

palub, et see uus koordineerimisvahend lisataks Euroopa poolaasta protsessi, ja nõuab, et Euroopa Parlamendile antaks demokraatliku vastutuse tagamisega seotud ülesanded;

| 17. | rõhutab, et eelkoordineerimine ei tohiks lämmatada riiklike reformidega seotud pingutusi, vaid tagaks, et reformid ei viibiks, välja arvatud juhul, kui nendega kaasnev ülekanduv mõju oleks piisavalt oluline, et reformidele tuleks uuesti hinnang anda; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et eelkoordineerimine ei tohiks lämmatada riiklike reformidega seotud pingutusi, vaid tagaks, et reformid ei viibiks, välja arvatud juhul, kui nendega kaasnev ülekanduv mõju oleks piisavalt oluline, et reformidele tuleks uuesti hinnang anda;

Lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendi kasutuselevõtmine

| 18. | on arvamusel, et mis tahes kavandatav lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahend peaks põhinema tingimuslikkusel, solidaarsusel ja lähenemisel; on veendunud, et selline vahend tuleks kasutusele võtta alles seejärel, kui lähendamisseadustiku ja riiklike rakendamiskavade vahelise sidususe hindamisega on kindlaks tehtud sotsiaalne tasakaalustamatus ja vajadus ulatuslike pikaajaliste ja kestlike majanduskasvu soodustavate struktuurireformide järele, ning et nõuetekohaselt ja ametlikult tuleks kaasata Euroopa Parlament, nõukogu ja riikide parlamendid; |
| --- | --- |

18.

on arvamusel, et mis tahes kavandatav lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahend peaks põhinema tingimuslikkusel, solidaarsusel ja lähenemisel; on veendunud, et selline vahend tuleks kasutusele võtta alles seejärel, kui lähendamisseadustiku ja riiklike rakendamiskavade vahelise sidususe hindamisega on kindlaks tehtud sotsiaalne tasakaalustamatus ja vajadus ulatuslike pikaajaliste ja kestlike majanduskasvu soodustavate struktuurireformide järele, ning et nõuetekohaselt ja ametlikult tuleks kaasata Euroopa Parlament, nõukogu ja riikide parlamendid;

| 19. | rõhutab, et kasutusele võetavat lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendit tuleks kohaldada kõigile euroala liikmesriikidele ja see peaks olema avatud kõigile liidu liikmesriikidele, võttes samas arvesse euroala liikmesriikide suuremat omavahelist sõltuvust; on arvamusel, et programmis osalevatel liikmesriikidel tuleks lubada osaleda vabatahtlikkuse alusel; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et kasutusele võetavat lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendit tuleks kohaldada kõigile euroala liikmesriikidele ja see peaks olema avatud kõigile liidu liikmesriikidele, võttes samas arvesse euroala liikmesriikide suuremat omavahelist sõltuvust; on arvamusel, et programmis osalevatel liikmesriikidel tuleks lubada osaleda vabatahtlikkuse alusel;

| 20. | on arvamusel, et väga tähtis on tagada, et see uus vahend võetaks vastu seadusandliku tavamenetluse korras, rajaneks ühendusemeetodil ja võimaldaks Euroopa Parlamendil teostada nõuetekohast kontrolli, võimaldades asjakohaste eelarveassigneeringute heakskiitmist igal üksikjuhul eraldi; |
| --- | --- |

20.

on arvamusel, et väga tähtis on tagada, et see uus vahend võetaks vastu seadusandliku tavamenetluse korras, rajaneks ühendusemeetodil ja võimaldaks Euroopa Parlamendil teostada nõuetekohast kontrolli, võimaldades asjakohaste eelarveassigneeringute heakskiitmist igal üksikjuhul eraldi;

| 21. | rõhutab, et riiklike kavade rakendamise kohta aruannete esitamine ja kavade rakendamise järelevalve peaks põhinema tõhustatud Euroopa poolaastal, ilma et sellega piirataks ELi eelarvekontrolli; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et riiklike kavade rakendamise kohta aruannete esitamine ja kavade rakendamise järelevalve peaks põhinema tõhustatud Euroopa poolaastal, ilma et sellega piirataks ELi eelarvekontrolli;

| 22. | on arvamusel, et lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahend peaks soodustama eelarvealase suutlikkuse suurenemist ja põhinema struktuurireformide tingimuslikul toetamisel eesmärgiga edendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja sotsiaalset sidusust, tagada liikmesriikide majanduspoliitika tihedam koordineerimine ja majandustulemuste püsiv vastastikune lähenemine, ning tegelema tasakaalustamatuse ja struktuuriliste lahknevustega; leiab, et sellised vahendid aitavad saavutada tõelist fiskaalsuutlikkust; |
| --- | --- |

22.

on arvamusel, et lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahend peaks soodustama eelarvealase suutlikkuse suurenemist ja põhinema struktuurireformide tingimuslikul toetamisel eesmärgiga edendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja sotsiaalset sidusust, tagada liikmesriikide majanduspoliitika tihedam koordineerimine ja majandustulemuste püsiv vastastikune lähenemine, ning tegelema tasakaalustamatuse ja struktuuriliste lahknevustega; leiab, et sellised vahendid aitavad saavutada tõelist fiskaalsuutlikkust;

| 23. | rõhutab, et loomulikult peaksid niisugusest eelarvesuutlikkusest kasu saama üksnes need liikmesriigid, kes sellele kaasa aitavad; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et loomulikult peaksid niisugusest eelarvesuutlikkusest kasu saama üksnes need liikmesriigid, kes sellele kaasa aitavad;

| 24. | on pettunud, et teatistes, kus nähakse ette ELi ja liikmesriikide vahelised lepingud, ei austata Euroopa ühtset õiguskorda; on arvamusel, et sõna „kokkulepe” on ebakohane, sest teatistes ettenähtud mehhanism ei ole tegelikult avaliku ega eraõiguse kohaselt kokkulepe, vaid pigem majanduspoliitika koordineerimise stiimulitel põhinev jõustamismehhanism; |
| --- | --- |

24.

on pettunud, et teatistes, kus nähakse ette ELi ja liikmesriikide vahelised lepingud, ei austata Euroopa ühtset õiguskorda; on arvamusel, et sõna „kokkulepe” on ebakohane, sest teatistes ettenähtud mehhanism ei ole tegelikult avaliku ega eraõiguse kohaselt kokkulepe, vaid pigem majanduspoliitika koordineerimise stiimulitel põhinev jõustamismehhanism;

| 25. | rõhutab, et reformikavad peavad koostama liikmesriigid ja selles peavad vastavalt põhiseadusest lähtuvale korrale nõuetekohaselt osalema nende parlamendid koostöös komisjoniga ning et selle juures tuleb täielikult järgida subsidiaarsuse põhimõtet ja vajadust säilitada igas liikmesriigis asjakohane poliitikaruum rakendamise ja demokraatlike protsesside jaoks; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et reformikavad peavad koostama liikmesriigid ja selles peavad vastavalt põhiseadusest lähtuvale korrale nõuetekohaselt osalema nende parlamendid koostöös komisjoniga ning et selle juures tuleb täielikult järgida subsidiaarsuse põhimõtet ja vajadust säilitada igas liikmesriigis asjakohane poliitikaruum rakendamise ja demokraatlike protsesside jaoks;

| 26. | märgib, et struktuurireformide rakendamise võimalikku lühiajalist negatiivset mõju, eelkõige sotsiaalseid ja poliitilisi raskusi, oleks võimalik leevendada ning kodanikud aktsepteerivad seda kergemini, kui on kehtestatud reformi soodustav stiimulite mehhanism; märgib ka, et seda mehhanismi tuleks rahastada ELi eelarve lahutamatuks osaks oleva uue vahendiga, mis luuakse ühendusemeetodist lähtudes ja mille suhtes kohaldatakse ühendusemeetodit, kuid see peaks jääma väljapoole mitmeaastase finantsraamistiku piirmäärasid, et tagada Euroopa Parlamendi kui seadusandliku ja eelarvepädeva institutsiooni täielik kaasatus; |
| --- | --- |

26.

märgib, et struktuurireformide rakendamise võimalikku lühiajalist negatiivset mõju, eelkõige sotsiaalseid ja poliitilisi raskusi, oleks võimalik leevendada ning kodanikud aktsepteerivad seda kergemini, kui on kehtestatud reformi soodustav stiimulite mehhanism; märgib ka, et seda mehhanismi tuleks rahastada ELi eelarve lahutamatuks osaks oleva uue vahendiga, mis luuakse ühendusemeetodist lähtudes ja mille suhtes kohaldatakse ühendusemeetodit, kuid see peaks jääma väljapoole mitmeaastase finantsraamistiku piirmäärasid, et tagada Euroopa Parlamendi kui seadusandliku ja eelarvepädeva institutsiooni täielik kaasatus;

| 27. | märgib, et võetavatel meetmetel ei tohiks olla negatiivset mõju sotsiaalsele kaasamisele, töötajate õigustele, tervishoiule ja muudele sotsiaalsetele küsimustele, isegi mitte lühiajaliselt; |
| --- | --- |

27.

märgib, et võetavatel meetmetel ei tohiks olla negatiivset mõju sotsiaalsele kaasamisele, töötajate õigustele, tervishoiule ja muudele sotsiaalsetele küsimustele, isegi mitte lühiajaliselt;

| 28. | rõhutab, et vahend peaks ära hoidma moraaliriskiga seotud probleeme; asub seisukohale, et komisjon peaks sellel eesmärgil tagama, et reformidega ei viivitata, kuni nad muutuvad rahastamiskõlblikuks, ning et selle vahendiga ei toetataks reforme, mida oleks tehtud ka ilma liidu toetuseta; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et vahend peaks ära hoidma moraaliriskiga seotud probleeme; asub seisukohale, et komisjon peaks sellel eesmärgil tagama, et reformidega ei viivitata, kuni nad muutuvad rahastamiskõlblikuks, ning et selle vahendiga ei toetataks reforme, mida oleks tehtud ka ilma liidu toetuseta;

| 29. | rõhutab, et vahend ei tohiks osaliselt kattuda ühtekuuluvuspoliitikaga; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et vahend ei tohiks osaliselt kattuda ühtekuuluvuspoliitikaga;

o

o o

| 30. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

30.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0430.

(2)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 41.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0542.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/84 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/84

---

P7_TA(2013)0223

Süüria põgenike olukord naaberriikides

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon Süüria pagulaste olukorra kohta Süüria naaberriikides (2013/2611(RSP))

(2016/C 055/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria kohta, eelkõige 16. veebruari 2012. aasta (1) ja 13. septembri 2012. aasta (2) resolutsiooni, samuti resolutsioone relvastatud konflikti eest põgenevate pagulaste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria kohta, eelkõige 16. veebruari 2012. aasta (1) ja 13. septembri 2012. aasta (2) resolutsiooni, samuti resolutsioone relvastatud konflikti eest põgenevate pagulaste kohta,

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 2012. aasta 23. märtsi, 23. aprilli, 14. mai, 25. juuni, 23. juuli, 15. oktoobri, 19. novembri ja 10. detsembri ning 2013. aasta 23. jaanuari, 18. veebruari, 11. märtsi ja 22. aprilli järeldusi Süüria kohta, võttes arvesse justiits- ja siseküsimuste nõukogu 2012. aasta oktoobris toimunud istungit, millel kiideti heaks piirkondliku kaitseprogrammi loomine komisjoni poolt, võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 2012. aasta 2. märtsi, 29. juuni ja 14. detsembri ning 2013. aasta 8. veebruari järeldusi Süüria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 2012. aasta 23. märtsi, 23. aprilli, 14. mai, 25. juuni, 23. juuli, 15. oktoobri, 19. novembri ja 10. detsembri ning 2013. aasta 23. jaanuari, 18. veebruari, 11. märtsi ja 22. aprilli järeldusi Süüria kohta, võttes arvesse justiits- ja siseküsimuste nõukogu 2012. aasta oktoobris toimunud istungit, millel kiideti heaks piirkondliku kaitseprogrammi loomine komisjoni poolt, võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 2012. aasta 2. märtsi, 29. juuni ja 14. detsembri ning 2013. aasta 8. veebruari järeldusi Süüria kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni avaldusi Süüria pagulaste kohta, eelkõige tema poolt 13. märtsil 2013 Strasbourgis täiskogu arutelu käigus esitatud seisukohti, ja tema 8. mai 2013. aasta avaldust, võttes arvesse rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Kristalina Geogrieva avaldusi Süüria pagulaste ja ELi meetmete kohta, eelkõige tema 12. mai 2013. aasta avaldust, ning humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi aruandeid ja teabelehti Süüria ja sealse olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni avaldusi Süüria pagulaste kohta, eelkõige tema poolt 13. märtsil 2013 Strasbourgis täiskogu arutelu käigus esitatud seisukohti, ja tema 8. mai 2013. aasta avaldust, võttes arvesse rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Kristalina Geogrieva avaldusi Süüria pagulaste ja ELi meetmete kohta, eelkõige tema 12. mai 2013. aasta avaldust, ning humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi aruandeid ja teabelehti Süüria ja sealse olukorra kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 20. juuli 2012. aasta resolutsiooni 2059, 21. aprilli 2012. aasta resolutsiooni 2043 ja 14. aprilli 2012. aasta resolutsiooni 2042 ning ÜRO sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni 11. märtsi 2013. aasta uuendatud aruannet, võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu Süüria-teemalisi teabedokumente, mille on välja andnud ÜRO peasekretäri asetäitja humanitaarküsimustes ja hädaabi koordinaator Valerie Amos, eelkõige 18. aprilli 2013. aasta dokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 20. juuli 2012. aasta resolutsiooni 2059, 21. aprilli 2012. aasta resolutsiooni 2043 ja 14. aprilli 2012. aasta resolutsiooni 2042 ning ÜRO sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni 11. märtsi 2013. aasta uuendatud aruannet, võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu Süüria-teemalisi teabedokumente, mille on välja andnud ÜRO peasekretäri asetäitja humanitaarküsimustes ja hädaabi koordinaator Valerie Amos, eelkõige 18. aprilli 2013. aasta dokumenti,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri avaldusi, samuti ÜRO pagulaste ülemvoliniku António Guterrese poolt Julgeolekunõukogule esitatud seisukohti, eelkõige 18. aprilli 2013. aasta seisukohti, võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 2. detsembri 2011. aasta ja 22. märtsi 2013. aasta resolutsioone Süüria Araabia Vabariigi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri avaldusi, samuti ÜRO pagulaste ülemvoliniku António Guterrese poolt Julgeolekunõukogule esitatud seisukohti, eelkõige 18. aprilli 2013. aasta seisukohti, võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 2. detsembri 2011. aasta ja 22. märtsi 2013. aasta resolutsioone Süüria Araabia Vabariigi kohta,

| — | võttes arvesse Süüria Rahva Sõprade Rühma kohtumist Marrakechis ja 28. jaanuaril 2013. aastal Pariisis toimunud rahvusvahelist konverentsi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Süüria Rahva Sõprade Rühma kohtumist Marrakechis ja 28. jaanuaril 2013. aastal Pariisis toimunud rahvusvahelist konverentsi,

| — | võttes arvesse viimast Süüria piirkondlikku tegevuskava (2013. aasta jaanuarist juunini) ja kõiki varasemaid ÜRO pagulaste ülemvoliniku välja antud piirkondlikke tegevuskavasid, millest esimene anti välja 2012. aasta märtsis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse viimast Süüria piirkondlikku tegevuskava (2013. aasta jaanuarist juunini) ja kõiki varasemaid ÜRO pagulaste ülemvoliniku välja antud piirkondlikke tegevuskavasid, millest esimene anti välja 2012. aasta märtsis,

| — | võttes arvesse 19. detsembri 2012. aasta Süüria 2013. aasta humanitaarabi kava, mille Süüria Araabia Vabariigi valitsus koostas kooskõlas ÜRO süsteemiga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. detsembri 2012. aasta Süüria 2013. aasta humanitaarabi kava, mille Süüria Araabia Vabariigi valitsus koostas kooskõlas ÜRO süsteemiga,

| — | võttes arvesse 2012. aasta kevadel moodustatud Süüria humanitaarfoorumit ja selle viimast kohtumist 19. veebruaril 2013. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2012. aasta kevadel moodustatud Süüria humanitaarfoorumit ja selle viimast kohtumist 19. veebruaril 2013. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo välja antud Süüria humanitaarabi bülletääne, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo välja antud Süüria humanitaarabi bülletääne,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone Süüria kohta, eriti resolutsiooni 46/182 „ÜRO humanitaar- ja hädaabi koordineerimise parandamine” ja sellele lisatud juhtpõhimõtteid, samuti resolutsiooni 67/183 inimõiguste olukorra kohta Süürias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone Süüria kohta, eriti resolutsiooni 46/182 „ÜRO humanitaar- ja hädaabi koordineerimise parandamine” ja sellele lisatud juhtpõhimõtteid, samuti resolutsiooni 67/183 inimõiguste olukorra kohta Süürias,

| — | võttes arvesse kokkuvõtlikku aruannet Süüria-teemalise kõrgetasemelise rahvusvahelise humanitaarabi rahastajate konverentsi kohta, mis toimus 30. jaanuaril 2013 Kuveidis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kokkuvõtlikku aruannet Süüria-teemalise kõrgetasemelise rahvusvahelise humanitaarabi rahastajate konverentsi kohta, mis toimus 30. jaanuaril 2013 Kuveidis,

| — | võttes arvesse Süüria tegevusrühma 30. juuni 2012. aasta lõppkommünikeed (Genfi kommünikee), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Süüria tegevusrühma 30. juuni 2012. aasta lõppkommünikeed (Genfi kommünikee),

| — | võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsioone ja nende lisaprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsioone ja nende lisaprotokolle,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, lapse õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli laste kaasamise kohta relvastatud konfliktidesse ning genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni, millega Süüria on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, lapse õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli laste kaasamise kohta relvastatud konfliktidesse ning genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni, millega Süüria on ühinenud,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet oli 16. maiks 2013 registreerinud kokku 1 523 626 Süüriast naaberriikidesse ja Põhja-Aafrikasse põgenenud inimest; arvestades, et hinnanguliselt on pagulaste, sh registreerimata pagulaste koguarv palju suurem; arvestades, et ÜRO pagulaste ülemvoliniku andmetel vajab Süüria sõja tõttu abi 7 miljonit süürlast, nende seas 3,1 miljonit last, ja riigisiseseid põgenikke oli 6. mai 2013. aasta seisuga 4,25 miljonit; arvestades, et samade allikate andmetel oli pagulaste arv (sh registreerimist ootavad pagulased) 16. mai 2013. aasta seisuga vastuvõtvates riikides järgmine: Türgis 347 815, Liibanonis 474 461, Jordaanias 474 405, Iraagis 148 028, Egiptuses 68 865 ning Marokos, Alžeerias ja Liibüas 10 052 (registreeritud); arvestades, et iga päev põgeneb naaberriikidesse tuhandeis süürlasi ning ÜRO pagulaste ülemvoliniku hinnangul ulatub pagulaste arv 2013. aasta lõpuks 3,5 miljonini; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet oli 16. maiks 2013 registreerinud kokku 1 523 626 Süüriast naaberriikidesse ja Põhja-Aafrikasse põgenenud inimest; arvestades, et hinnanguliselt on pagulaste, sh registreerimata pagulaste koguarv palju suurem; arvestades, et ÜRO pagulaste ülemvoliniku andmetel vajab Süüria sõja tõttu abi 7 miljonit süürlast, nende seas 3,1 miljonit last, ja riigisiseseid põgenikke oli 6. mai 2013. aasta seisuga 4,25 miljonit; arvestades, et samade allikate andmetel oli pagulaste arv (sh registreerimist ootavad pagulased) 16. mai 2013. aasta seisuga vastuvõtvates riikides järgmine: Türgis 347 815, Liibanonis 474 461, Jordaanias 474 405, Iraagis 148 028, Egiptuses 68 865 ning Marokos, Alžeerias ja Liibüas 10 052 (registreeritud); arvestades, et iga päev põgeneb naaberriikidesse tuhandeis süürlasi ning ÜRO pagulaste ülemvoliniku hinnangul ulatub pagulaste arv 2013. aasta lõpuks 3,5 miljonini;

| B. | arvestades, et sedamööda, kuidas riigi poliitiline ja humanitaarolukord relvastatud konflikti jätkudes päev-päevalt halveneb, tõuseb kiiresti Süüria pagulaste ja abivajajate arv; arvestades, et lisaks tsiviilisikutele on naaberriikidesse ja kaugemale pagenud ka mitmed endised juhtivad poliitikud ja sõjaväelased, samuti suursaadikud; arvestades, et Süüria relvastatud konflikt ohustab tõsiselt kogu piirkonna habrast julgeolekut ja tasakaalu; arvestades, et relvakonflikti ülekanduva mõju oht ähvardab muutuda juhuslikust pidevaks; arvestades, et EL ja rahvusvaheline kogukond ei saa täiendavat katastroofi lubada; arvestades, et kogu piirkonda hõlmav poliitiline, julgeoleku- ja humanitaarkatastroof ületaks rahvusvaheliste vastumeetmete võimekuse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sedamööda, kuidas riigi poliitiline ja humanitaarolukord relvastatud konflikti jätkudes päev-päevalt halveneb, tõuseb kiiresti Süüria pagulaste ja abivajajate arv; arvestades, et lisaks tsiviilisikutele on naaberriikidesse ja kaugemale pagenud ka mitmed endised juhtivad poliitikud ja sõjaväelased, samuti suursaadikud; arvestades, et Süüria relvastatud konflikt ohustab tõsiselt kogu piirkonna habrast julgeolekut ja tasakaalu; arvestades, et relvakonflikti ülekanduva mõju oht ähvardab muutuda juhuslikust pidevaks; arvestades, et EL ja rahvusvaheline kogukond ei saa täiendavat katastroofi lubada; arvestades, et kogu piirkonda hõlmav poliitiline, julgeoleku- ja humanitaarkatastroof ületaks rahvusvaheliste vastumeetmete võimekuse;

| C. | arvestades, et tuhanded Süüria pagulased on relvajõududest deserteerunud, et mitte osaleda sõjakuritegudes ja inimsusvastastes kuritegudes, või hoiduvad samadel põhjustel sõjaväeteenistusest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tuhanded Süüria pagulased on relvajõududest deserteerunud, et mitte osaleda sõjakuritegudes ja inimsusvastastes kuritegudes, või hoiduvad samadel põhjustel sõjaväeteenistusest;

| D. | arvestades, et ÜRO teatas 2013. aasta mais, et Süürias on vägivalla tõttu hukkunud hinnanguliselt 80 000 inimest, neist enamik tsiviilisikud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO teatas 2013. aasta mais, et Süürias on vägivalla tõttu hukkunud hinnanguliselt 80 000 inimest, neist enamik tsiviilisikud;

| E. | arvestades, et tähtsaima infrastruktuuri, sh koolide ja haiglate hävitamine, valuuta devalveerimine, toiduhindade tõus, kütuse- ja elektrienergia puudus ning vee-, toidu- ja ravimite puudus on mõju avaldanud enamikule süürlastest; arvestades, et humanitaarabi vajavatele inimestele füüsiliselt juurdepääsemine on Süürias endiselt tõsiselt raskendatud ja sõltub Assadi valitsuse koostöötahtest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tähtsaima infrastruktuuri, sh koolide ja haiglate hävitamine, valuuta devalveerimine, toiduhindade tõus, kütuse- ja elektrienergia puudus ning vee-, toidu- ja ravimite puudus on mõju avaldanud enamikule süürlastest; arvestades, et humanitaarabi vajavatele inimestele füüsiliselt juurdepääsemine on Süürias endiselt tõsiselt raskendatud ja sõltub Assadi valitsuse koostöötahtest;

| F. | arvestades, et ÜRO ametite andmeil on nad teinud edusamme ametitevaheliste abikonvoide saatmisel üle konfliktijoone valitsuse kontrolli all olevatesse, opositsiooni kontrolli all olevatesse ja vaidlusalustesse piirkondadesse; arvestades, et kõigis Süüria piirkondades takistavad humanitaarabi tõhusat andmist nii bürokraatlikud tõkked kui ka kogu riigis asuvad (nii valitsuse kui ka opositsiooni kontrolli all olevad) kontrollpunktid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO ametite andmeil on nad teinud edusamme ametitevaheliste abikonvoide saatmisel üle konfliktijoone valitsuse kontrolli all olevatesse, opositsiooni kontrolli all olevatesse ja vaidlusalustesse piirkondadesse; arvestades, et kõigis Süüria piirkondades takistavad humanitaarabi tõhusat andmist nii bürokraatlikud tõkked kui ka kogu riigis asuvad (nii valitsuse kui ka opositsiooni kontrolli all olevad) kontrollpunktid;

| G. | arvestades, et registreerimine on endiselt kõige tähtsam vahend, mille abil asjaomaseid isikuid tuvastada, kaitsta ja abistada – see on eriti oluline selleks, et anda abi eelkõige alles saabuvatele erivajadustega pagulastele, kelle hulgas on puudega inimesi, eakaid, saatjata alaealisi ja vanematest eraldatud lapsi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et registreerimine on endiselt kõige tähtsam vahend, mille abil asjaomaseid isikuid tuvastada, kaitsta ja abistada – see on eriti oluline selleks, et anda abi eelkõige alles saabuvatele erivajadustega pagulastele, kelle hulgas on puudega inimesi, eakaid, saatjata alaealisi ja vanematest eraldatud lapsi;

| H. | arvestades, et pagulasi vastu võtvad riigid on kogu relvastatud konflikti kestel oma piirid lahti hoidnud, kuid on valinud erinevad vastuvõtumeetodid; arvestades, et nende riikide võime aina suurenevat pagulastevoolu vastu võtta ja neile varjupaika pakkuda on ammendumas, samal ajal kui piiridel on hakanud korrapäraselt toimuma nn vahejuhtumeid; arvestades, et Liibanon on otsustanud laagreid mitte rajada ja on pagulased paigutanud peamiselt kohalikesse kogukondadesse; arvestades, et umbes kolm neljandikku naaberriikidesse põgenenud Süüria pagulastest ei ela mitte laagrites, vaid asulates sees; arvestades, et umbes 350 000 süürlast viibib 23 põgenikelaagris Türgis, Jordaanias ja Iraagis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pagulasi vastu võtvad riigid on kogu relvastatud konflikti kestel oma piirid lahti hoidnud, kuid on valinud erinevad vastuvõtumeetodid; arvestades, et nende riikide võime aina suurenevat pagulastevoolu vastu võtta ja neile varjupaika pakkuda on ammendumas, samal ajal kui piiridel on hakanud korrapäraselt toimuma nn vahejuhtumeid; arvestades, et Liibanon on otsustanud laagreid mitte rajada ja on pagulased paigutanud peamiselt kohalikesse kogukondadesse; arvestades, et umbes kolm neljandikku naaberriikidesse põgenenud Süüria pagulastest ei ela mitte laagrites, vaid asulates sees; arvestades, et umbes 350 000 süürlast viibib 23 põgenikelaagris Türgis, Jordaanias ja Iraagis;

| I. | arvestades, et abiorganisatsioonid tegelevad praegu Süüria pagulaste olukorraga Jordaanias, Liibanonis ja Iraagis, keskendudes eelkõige naistele ja lastele, kel on erivajadused, kuid kes ei saa asulates asuvates pagulaskogukondades sageli piisavat abi; arvestades, et pagulaste paigutamine riigi eri maapiirkondadesse eeldab asulates kompleksse registreerimisprogrammi olemasolu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et abiorganisatsioonid tegelevad praegu Süüria pagulaste olukorraga Jordaanias, Liibanonis ja Iraagis, keskendudes eelkõige naistele ja lastele, kel on erivajadused, kuid kes ei saa asulates asuvates pagulaskogukondades sageli piisavat abi; arvestades, et pagulaste paigutamine riigi eri maapiirkondadesse eeldab asulates kompleksse registreerimisprogrammi olemasolu;

| J. | arvestades, et pagulasi vastu võtvad riigid on ise hädas väga suurte probleemidega, sealhulgas majandusliku ebakindluse, inflatsiooni ja tööpuudusega, ning Liibanon ja Jordaania on eriti haavatavad; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et pagulasi vastu võtvad riigid on ise hädas väga suurte probleemidega, sealhulgas majandusliku ebakindluse, inflatsiooni ja tööpuudusega, ning Liibanon ja Jordaania on eriti haavatavad;

| K. | arvestades, et üüri maksmine on paljude Süüria pagulaste jaoks üha suurem probleem, sest ülerahvastatus ja elamispinnakonkurents suurenevad ja hinnad tõusevad; arvestades, et pagulaste sissetulek on väljaminekutest oluliselt suurem, nende töövõimalused on piiratud, säästud lõppemas ja võlad suurenemas; arvestades, et võitlus töökohtade eest ja toiduainete hinnatõus on suurendanud pingeid kohalike elanike ja pagulaste vahel, eelkõige Liibanonis ja Jordaanias, kus on kokku üle ühe miljoni pagulase; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et üüri maksmine on paljude Süüria pagulaste jaoks üha suurem probleem, sest ülerahvastatus ja elamispinnakonkurents suurenevad ja hinnad tõusevad; arvestades, et pagulaste sissetulek on väljaminekutest oluliselt suurem, nende töövõimalused on piiratud, säästud lõppemas ja võlad suurenemas; arvestades, et võitlus töökohtade eest ja toiduainete hinnatõus on suurendanud pingeid kohalike elanike ja pagulaste vahel, eelkõige Liibanonis ja Jordaanias, kus on kokku üle ühe miljoni pagulase;

| L. | arvestades, et vastuvõtvate kogukondade üha suuremaks toetamiseks, pingete leevendamiseks ja kogukondade koormuse vähendamiseks on vaja pidevaid jõupingutusi, et võimaldada neil kogukondadel oma piirid lahti hoida, abistada pagulasi ja pakkuda vajalikku infrastruktuuri; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vastuvõtvate kogukondade üha suuremaks toetamiseks, pingete leevendamiseks ja kogukondade koormuse vähendamiseks on vaja pidevaid jõupingutusi, et võimaldada neil kogukondadel oma piirid lahti hoida, abistada pagulasi ja pakkuda vajalikku infrastruktuuri;

| M. | arvestades, et kõige olulisema humanitaarabi õigeaegset ja tõhusat andmist takistavad endiselt piiratud rahalised vahendid; arvestades, et Süüria humanitaarabi kava raames on Süürias puudust kannatavate inimeste abistamiseks vaja kokku 563 miljonit USA dollarit; arvestades, et 6. mai 2013. aasta seisuga oli kavast rahastatud ainult 61 %; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõige olulisema humanitaarabi õigeaegset ja tõhusat andmist takistavad endiselt piiratud rahalised vahendid; arvestades, et Süüria humanitaarabi kava raames on Süürias puudust kannatavate inimeste abistamiseks vaja kokku 563 miljonit USA dollarit; arvestades, et 6. mai 2013. aasta seisuga oli kavast rahastatud ainult 61 %;

| N. | arvestades, et ÜRO piirkondlikku tegevuskava (RRP 4) vaadatakse läbi kuni 2013. aasta detsembrini kestvaks ajavahemikuks; arvestades, et ÜRO esitab 7. juunil 2013 uue rahastamispalve, milles on arvesse võetud Süüria pagulaste järjest kasvavat arvu ja nende pidevaid vajadusi ning toetuse suurendamist vastuvõtvatele valitsustele ja kogukondadele, nii et taotluse maht on tõenäoliselt 3 miljardit USA dollarit; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ÜRO piirkondlikku tegevuskava (RRP 4) vaadatakse läbi kuni 2013. aasta detsembrini kestvaks ajavahemikuks; arvestades, et ÜRO esitab 7. juunil 2013 uue rahastamispalve, milles on arvesse võetud Süüria pagulaste järjest kasvavat arvu ja nende pidevaid vajadusi ning toetuse suurendamist vastuvõtvatele valitsustele ja kogukondadele, nii et taotluse maht on tõenäoliselt 3 miljardit USA dollarit;

| O. | arvestades, et abiorganisatsioonide andmetel on rahvusvaheline üldsus seni tegelikult eraldanud ainult 30–40 % lubatud rahasummast; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et abiorganisatsioonide andmetel on rahvusvaheline üldsus seni tegelikult eraldanud ainult 30–40 % lubatud rahasummast;

| P. | arvestades ohtu, et humanitaarabi ei suudeta jätkusuutlikul tasemel tagada; arvestades, et kõik humanitaarabi andmisega seotud pooled vajavad rahalist toetust, mis on tavapäraste rahastajate humanitaarabieelarvest palju suurem; arvestades, et Süüria kriisiga seotud põhiliste vajaduste täitmiseks tuleb luua erakorraline rahastamismehhanism; |
| --- | --- |

P.

arvestades ohtu, et humanitaarabi ei suudeta jätkusuutlikul tasemel tagada; arvestades, et kõik humanitaarabi andmisega seotud pooled vajavad rahalist toetust, mis on tavapäraste rahastajate humanitaarabieelarvest palju suurem; arvestades, et Süüria kriisiga seotud põhiliste vajaduste täitmiseks tuleb luua erakorraline rahastamismehhanism;

| Q. | arvestades, et EL on seniajani suurim abiandja; arvestades, et 2013. aasta 22. aprilli seisuga oli EL vastusena Süüria kriisile andnud humanitaarabi kokku ligi 473 miljoni euro väärtuses, sellest 200 miljonit eurot ELi enda ja ligi 273 miljonit eurot liidu liikmesriikide poolt; arvestades, et 12. mail 2013 teatas Euroopa Komisjon, et abi rahastamiseks eraldatakse täiendavalt 65 miljonit eurot; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et EL on seniajani suurim abiandja; arvestades, et 2013. aasta 22. aprilli seisuga oli EL vastusena Süüria kriisile andnud humanitaarabi kokku ligi 473 miljoni euro väärtuses, sellest 200 miljonit eurot ELi enda ja ligi 273 miljonit eurot liidu liikmesriikide poolt; arvestades, et 12. mail 2013 teatas Euroopa Komisjon, et abi rahastamiseks eraldatakse täiendavalt 65 miljonit eurot;

| R. | arvestades, et kriis puudutab umbes 400 000 Süürias elavat Palestiina pagulast; arvestades, et palestiinlased on konfliktis enamasti erapooletuks jäänud; arvestades, et ÜRO Palestiina pagulaste abiorganisatsioon (UNWRA) on Liibanonis registreerinud peaaegu 50 000 palestiinlast ja Jordaanias ligi 5 000; arvestades, et Jordaania on Süüria konflikti eest põgenevate palestiinlaste ees piirid sulgenud, ja arvestades, et Liibanonis enamasti ei anta palestiinlastele tööd; arvestades, et uus ümberasustamine ootab Süürias ka Iraagist, Afganistanist, Somaaliast ja Sudaanist pärit pagulasi; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kriis puudutab umbes 400 000 Süürias elavat Palestiina pagulast; arvestades, et palestiinlased on konfliktis enamasti erapooletuks jäänud; arvestades, et ÜRO Palestiina pagulaste abiorganisatsioon (UNWRA) on Liibanonis registreerinud peaaegu 50 000 palestiinlast ja Jordaanias ligi 5 000; arvestades, et Jordaania on Süüria konflikti eest põgenevate palestiinlaste ees piirid sulgenud, ja arvestades, et Liibanonis enamasti ei anta palestiinlastele tööd; arvestades, et uus ümberasustamine ootab Süürias ka Iraagist, Afganistanist, Somaaliast ja Sudaanist pärit pagulasi;

| S. | arvestades, et Jordaanias asuva Zaatari laagri ohutus ja turvalisus on vähenenud, sest esinenud on vargusi ja tulekahjusid; arvestades, et Zaatarist on saanud Jordaania suuruselt neljas linn, kus antakse varjupaika üle 170 000 inimesele; arvestades, et kehvad elamistingimused ja abi viibimine põhjustab põgenikelaagrites rahutusi ja vägivaldseid proteste; arvestades, et üldine ebaturvalisus kujutab endast endiselt ohtu laagrites viibivate inimeste elule ning mõjutab ka humanitaarabitöötajaid; arvestades, et humanitaarabitöötajaid on abi jagamisel rünnatud, haiglasse toimetatud ja isegi tapetud, ning arvestades, et ajakirjanikke on pekstud; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Jordaanias asuva Zaatari laagri ohutus ja turvalisus on vähenenud, sest esinenud on vargusi ja tulekahjusid; arvestades, et Zaatarist on saanud Jordaania suuruselt neljas linn, kus antakse varjupaika üle 170 000 inimesele; arvestades, et kehvad elamistingimused ja abi viibimine põhjustab põgenikelaagrites rahutusi ja vägivaldseid proteste; arvestades, et üldine ebaturvalisus kujutab endast endiselt ohtu laagrites viibivate inimeste elule ning mõjutab ka humanitaarabitöötajaid; arvestades, et humanitaarabitöötajaid on abi jagamisel rünnatud, haiglasse toimetatud ja isegi tapetud, ning arvestades, et ajakirjanikke on pekstud;

| T. | arvestades, et rahvusvaheliste organisatsioonide andmetel langevad põgenikelaagrites viibivad naised ja tütarlapsed aina sagedamini seksuaalvägivalla ohvriks ning vägistamist kasutatakse sõjarelvana; arvestades, et seksuaalvägivalla ohvriks langenud Süüria pagulaste jaoks puudub arvestatav arstiabi; arvestades, et põgenikelaagrites abiellub ebaproportsionaalselt palju noori tütarlapsi ja naisi; arvestades, et mitme allika teatel levib põgenikelaagrites viibivate Süüria pagulaste seas järjest rohkem ajutiste nn lõbuabielude (mutah) komme; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et rahvusvaheliste organisatsioonide andmetel langevad põgenikelaagrites viibivad naised ja tütarlapsed aina sagedamini seksuaalvägivalla ohvriks ning vägistamist kasutatakse sõjarelvana; arvestades, et seksuaalvägivalla ohvriks langenud Süüria pagulaste jaoks puudub arvestatav arstiabi; arvestades, et põgenikelaagrites abiellub ebaproportsionaalselt palju noori tütarlapsi ja naisi; arvestades, et mitme allika teatel levib põgenikelaagrites viibivate Süüria pagulaste seas järjest rohkem ajutiste nn lõbuabielude (mutah) komme;

| U. | arvestades, et 2013. aasta märtsis alustas ÜRO sõltumatut uurimist seoses väidetega, et Süürias kasutatakse keemiarelvi; arvestades, et need väited võisid olla üheks elanike massilise ümberasumise põhjuseks; arvestades, et Süüria valitsus on keeldunud ÜRO uurimisrühma riiki lubamast; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et 2013. aasta märtsis alustas ÜRO sõltumatut uurimist seoses väidetega, et Süürias kasutatakse keemiarelvi; arvestades, et need väited võisid olla üheks elanike massilise ümberasumise põhjuseks; arvestades, et Süüria valitsus on keeldunud ÜRO uurimisrühma riiki lubamast;

| 1. | väljendab sügavat muret Süüria jätkuva humanitaarkriisi pärast ning selle mõju pärast naaberriikidele; väljendab muret asjaolu pärast, et Süüria pagulaste väljaränne aina kiireneb; tuletab meelde, et peamine vastutus Süüria rahva heaolu tagamise eest kuulub Assadi valitsusele; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret Süüria jätkuva humanitaarkriisi pärast ning selle mõju pärast naaberriikidele; väljendab muret asjaolu pärast, et Süüria pagulaste väljaränne aina kiireneb; tuletab meelde, et peamine vastutus Süüria rahva heaolu tagamise eest kuulub Assadi valitsusele;

| 2. | mõistab veel kord äärmiselt teravalt hukka Süüria režiimi jõhkra vägivalla ja hirmuteod oma rahva vastu; on sügavalt mures Süüria ametivõimude, Süüria sõjaväe, julgeolekujõudude ja nendega seotud relvarühmituste loal ja/või nende poolt toime pandud ränkade, massiliste ja süstemaatiliste inimõiguste rikkumiste ja võimalike inimsusvastaste kuritegude pärast; mõistab hukka kohtuvälised kiirhukkamised ja kõik muud inimõiguste rikkumised, mida panevad toime Assadi režiimi vastased rühmitused ja jõud; kordab oma nõudmist, et president Bashar al-Assad ja tema valitsus astuksid viivitamata tagasi, et Süüria saaks rahumeelselt ja kaasaval moel demokraatiale üle minna; |
| --- | --- |

2.

mõistab veel kord äärmiselt teravalt hukka Süüria režiimi jõhkra vägivalla ja hirmuteod oma rahva vastu; on sügavalt mures Süüria ametivõimude, Süüria sõjaväe, julgeolekujõudude ja nendega seotud relvarühmituste loal ja/või nende poolt toime pandud ränkade, massiliste ja süstemaatiliste inimõiguste rikkumiste ja võimalike inimsusvastaste kuritegude pärast; mõistab hukka kohtuvälised kiirhukkamised ja kõik muud inimõiguste rikkumised, mida panevad toime Assadi režiimi vastased rühmitused ja jõud; kordab oma nõudmist, et president Bashar al-Assad ja tema valitsus astuksid viivitamata tagasi, et Süüria saaks rahumeelselt ja kaasaval moel demokraatiale üle minna;

| 3. | kutsub kõiki Süüria relvakonflikti osalisi üles vägivalda viivitamata lõpetama; rõhutab veel kord, et kõik kriisiosalised peavad täielikult austama rahvusvahelist humanitaarõigust, mille peamine eesmärk on tsiviilisikute kaitsmine; rõhutab, et viimase 24 kuu jooksul Süürias ulatuslikke, süsteemseid ja jõhkraid inimõiguste rikkumisi toime pannud isikud tuleb vastutusele võtta ja kohtu ette tuua; toetab sellega seoses kindlalt ÜRO inimõiguste ülemvoliniku üleskutseid pöörduda Süüria olukorra asjus Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poole; |
| --- | --- |

3.

kutsub kõiki Süüria relvakonflikti osalisi üles vägivalda viivitamata lõpetama; rõhutab veel kord, et kõik kriisiosalised peavad täielikult austama rahvusvahelist humanitaarõigust, mille peamine eesmärk on tsiviilisikute kaitsmine; rõhutab, et viimase 24 kuu jooksul Süürias ulatuslikke, süsteemseid ja jõhkraid inimõiguste rikkumisi toime pannud isikud tuleb vastutusele võtta ja kohtu ette tuua; toetab sellega seoses kindlalt ÜRO inimõiguste ülemvoliniku üleskutseid pöörduda Süüria olukorra asjus Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poole;

| 4. | avaldab kaastunnet hukkunute perekondadele; tunnustab Süüria elanike vaprust ning väljendab uuesti oma solidaarsust Süüria rahvaga nende võitluses vabaduse, inimväärikuse ja demokraatia eest; |
| --- | --- |

4.

avaldab kaastunnet hukkunute perekondadele; tunnustab Süüria elanike vaprust ning väljendab uuesti oma solidaarsust Süüria rahvaga nende võitluses vabaduse, inimväärikuse ja demokraatia eest;

| 5. | on veendunud, et konflikti lahendamiseks tuleb edendada Süüria juhitavat poliitilist protsessi, mille eesmärk on saavutada kiire, kindel ja tulemuslik poliitiline lahendus, milles osalevad kõik muutustele tõeliselt pühendunud osalised, tagades samal ajal demokraatia üldiste väärtuste, õigusriigi põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste täieliku järgimise ja pöörates erilist tähelepanu etniliste, kultuuriliste ja usuvähemuste ning naiste õigustele; kinnitab, et abivajajate juurdepääsu hõlbustamiseks on kõige tähtsam hoida lahus humanitaarabi ja poliitilised meetmed; nõuab, et EL ja Euroopa välisteenistus koostaksid vabastatud piirkondade jaoks poliitilise juhtimise tegevuskava, mis hõlmaks ka majandussanktsioonide lõpetamise võimalust; |
| --- | --- |

5.

on veendunud, et konflikti lahendamiseks tuleb edendada Süüria juhitavat poliitilist protsessi, mille eesmärk on saavutada kiire, kindel ja tulemuslik poliitiline lahendus, milles osalevad kõik muutustele tõeliselt pühendunud osalised, tagades samal ajal demokraatia üldiste väärtuste, õigusriigi põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste täieliku järgimise ja pöörates erilist tähelepanu etniliste, kultuuriliste ja usuvähemuste ning naiste õigustele; kinnitab, et abivajajate juurdepääsu hõlbustamiseks on kõige tähtsam hoida lahus humanitaarabi ja poliitilised meetmed; nõuab, et EL ja Euroopa välisteenistus koostaksid vabastatud piirkondade jaoks poliitilise juhtimise tegevuskava, mis hõlmaks ka majandussanktsioonide lõpetamise võimalust;

| 6. | märgib, et kõigil Süüria väejooksikutel on õigus täiendavale kaitsele, sest nad on ohus teistsugustel põhjustel kui need, mis on loetletud UNHCRi suuniste punktis 26, nimelt ähvardab neid ülemäärane või mõõdutult julm karistus, mis võib endast kujutada piinamist või ebainimlikku või alandavat kohtlemist või isegi meelevaldset hukkamist; |
| --- | --- |

6.

märgib, et kõigil Süüria väejooksikutel on õigus täiendavale kaitsele, sest nad on ohus teistsugustel põhjustel kui need, mis on loetletud UNHCRi suuniste punktis 26, nimelt ähvardab neid ülemäärane või mõõdutult julm karistus, mis võib endast kujutada piinamist või ebainimlikku või alandavat kohtlemist või isegi meelevaldset hukkamist;

| 7. | kutsub ÜRO Julgeolekunõukogu liikmeid ning eriti Venemaad ja Hiinat üles täitma oma kohustust teha lõpp Süüria rahva vastu suunatud vägivallale ja repressioonidele, võttes selleks muu hulgas vastu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni, mis põhineb julgeolekunõukogu 18. aprilli 2013. aasta pressiteatel, ning kiites heaks volitused humanitaarabi osutamiseks kõikides Süüria piirkondades; kutsub komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat üles tegema kõik endast oleneva, et tagada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni vastuvõtmine, ning avaldama selleks nii Venemaale kui ka Hiinale mõjuvat diplomaatilist survet; nõuab, et EL kaaluks ÜRO Julgeolekunõukogus tihedas koostöös USA, Türgi ja Araabia Riikide Liigaga edaspidigi kõiki võimalusi, et aidata kaitsmise kohustuse raames Süüria rahvast ja peatada verevalamine; toetab kindlalt Süüria olukorra uurimise sõltumatu komisjoni tööd ning väljendab heameelt selle ajakohastatud aruande üle; |
| --- | --- |

7.

kutsub ÜRO Julgeolekunõukogu liikmeid ning eriti Venemaad ja Hiinat üles täitma oma kohustust teha lõpp Süüria rahva vastu suunatud vägivallale ja repressioonidele, võttes selleks muu hulgas vastu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni, mis põhineb julgeolekunõukogu 18. aprilli 2013. aasta pressiteatel, ning kiites heaks volitused humanitaarabi osutamiseks kõikides Süüria piirkondades; kutsub komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat üles tegema kõik endast oleneva, et tagada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni vastuvõtmine, ning avaldama selleks nii Venemaale kui ka Hiinale mõjuvat diplomaatilist survet; nõuab, et EL kaaluks ÜRO Julgeolekunõukogus tihedas koostöös USA, Türgi ja Araabia Riikide Liigaga edaspidigi kõiki võimalusi, et aidata kaitsmise kohustuse raames Süüria rahvast ja peatada verevalamine; toetab kindlalt Süüria olukorra uurimise sõltumatu komisjoni tööd ning väljendab heameelt selle ajakohastatud aruande üle;

| 8. | toetab USA riigisekretäri John Kerry ja Venemaa välisministri Sergei Lavrovi ühist üleskutset korraldada 2012. aasta juunis toimunud Genfi konverentsi järelmeetmena võimalikult kiiresti rahvusvaheline Süüria rahukonverents; |
| --- | --- |

8.

toetab USA riigisekretäri John Kerry ja Venemaa välisministri Sergei Lavrovi ühist üleskutset korraldada 2012. aasta juunis toimunud Genfi konverentsi järelmeetmena võimalikult kiiresti rahvusvaheline Süüria rahukonverents;

| 9. | väljendab muret konflikti jätkuva militariseerimise ja usupõhise vägivalla leviku pärast; võtab teadmiseks eri piirkondlike osalejate rolli, sealhulgas relvade tarnimisel, ning on mures Süüria konflikti mõju pärast naaberriikidele, täpsemalt seoses humanitaarkriisi leviku, julgeoleku ja stabiilsusega; mõistab karmilt hukka 11. mail 2013 Türgi kaguosas Hatay provintsis Reyhanli linnas Süüria põgenikelaagri lähedal toimunud autopommiplahvatused, milles sai surma ja vigastada kümneid inimesi, ning mõistab hukka ka juhud, kus Süüria relvajõud on naaberriikide suunas tulistanud (muu hulgas mürskusid); toetab komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja hukkamõistvat seisukohta igasuguste terrorirünnakute suhtes; |
| --- | --- |

9.

väljendab muret konflikti jätkuva militariseerimise ja usupõhise vägivalla leviku pärast; võtab teadmiseks eri piirkondlike osalejate rolli, sealhulgas relvade tarnimisel, ning on mures Süüria konflikti mõju pärast naaberriikidele, täpsemalt seoses humanitaarkriisi leviku, julgeoleku ja stabiilsusega; mõistab karmilt hukka 11. mail 2013 Türgi kaguosas Hatay provintsis Reyhanli linnas Süüria põgenikelaagri lähedal toimunud autopommiplahvatused, milles sai surma ja vigastada kümneid inimesi, ning mõistab hukka ka juhud, kus Süüria relvajõud on naaberriikide suunas tulistanud (muu hulgas mürskusid); toetab komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja hukkamõistvat seisukohta igasuguste terrorirünnakute suhtes;

| 10. | rõhutab, et EL kannab oma naabruse stabiilsuse ja turvalisuse tagamise eest erilist vastutust, ning kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning laienemise ja naabruspoliitika volinikku üles tagama, et ELil oleks juhtroll Süüria relvakonflikti naaberriikidesse levimise takistamisel; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et EL kannab oma naabruse stabiilsuse ja turvalisuse tagamise eest erilist vastutust, ning kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning laienemise ja naabruspoliitika volinikku üles tagama, et ELil oleks juhtroll Süüria relvakonflikti naaberriikidesse levimise takistamisel;

| 11. | avaldab vastuvõtvatele kogukondadele ja Süüria naaberriikidele, eelkõige Jordaaniale, Liibanonile, Türgile ja Iraagile tunnustust nõukuse eest, millega nad on suutnud Süüria relvakonflikti eest põgenevatele peredele varjupaika ja humanitaarabi anda, kuid on tõsiselt mures selle pärast, et nimetatud riigid on Süüria pagulaste sissevoolu tõttu küllastumispunktile ohtlikult lähedal ning see võib paisata piirkonna enneolematult tõsisesse ebastabiilsusse; |
| --- | --- |

11.

avaldab vastuvõtvatele kogukondadele ja Süüria naaberriikidele, eelkõige Jordaaniale, Liibanonile, Türgile ja Iraagile tunnustust nõukuse eest, millega nad on suutnud Süüria relvakonflikti eest põgenevatele peredele varjupaika ja humanitaarabi anda, kuid on tõsiselt mures selle pärast, et nimetatud riigid on Süüria pagulaste sissevoolu tõttu küllastumispunktile ohtlikult lähedal ning see võib paisata piirkonna enneolematult tõsisesse ebastabiilsusse;

| 12. | tunneb heameelt komisjoni ja liikmesriikide poolt rahvusvahelistesse humanitaarabiprogrammidesse antud suure panuse üle ning rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku poolt üles näidatud poliitilise juhtimisoskuse üle; tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon on laiendanud Süürias humanitaarabipartnerite ringi, et osutada abi tõhusamalt ja laialdasemalt, eriti valitsuse kontrolli alt väljas olevates piirkondades; kutsub ELi osalejaid ja liikmesriike üles kooskõlastama paremini oma tegevust ja abi osutamist nii Süürias kui ka sellest väljaspool; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt komisjoni ja liikmesriikide poolt rahvusvahelistesse humanitaarabiprogrammidesse antud suure panuse üle ning rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku poolt üles näidatud poliitilise juhtimisoskuse üle; tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon on laiendanud Süürias humanitaarabipartnerite ringi, et osutada abi tõhusamalt ja laialdasemalt, eriti valitsuse kontrolli alt väljas olevates piirkondades; kutsub ELi osalejaid ja liikmesriike üles kooskõlastama paremini oma tegevust ja abi osutamist nii Süürias kui ka sellest väljaspool;

| 13. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks Süüria ja tema naaberriikide humanitaarkriisi lahendamiseks kõikehõlmava abipaketi, mis oleks teistele suurtele rahastajatele eeskujuks ja koosneks kolmest järgmisest sambast: i) suurem humanitaarabi (humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi kaudu), ii) toetus, mis aitab vastuvõtvatel riikidel tugevdada kohalikke kogukondi, suurendada võimekust ja parandada infrastruktuuri (arengu ja koostöö peadirektoraadi – EuropeAidi kaudu), ning iii) makromajandusliku finantsabi pakettide kiire eraldamine Liibanoni ja Jordaania abistamiseks; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks Süüria ja tema naaberriikide humanitaarkriisi lahendamiseks kõikehõlmava abipaketi, mis oleks teistele suurtele rahastajatele eeskujuks ja koosneks kolmest järgmisest sambast: i) suurem humanitaarabi (humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi kaudu), ii) toetus, mis aitab vastuvõtvatel riikidel tugevdada kohalikke kogukondi, suurendada võimekust ja parandada infrastruktuuri (arengu ja koostöö peadirektoraadi – EuropeAidi kaudu), ning iii) makromajandusliku finantsabi pakettide kiire eraldamine Liibanoni ja Jordaania abistamiseks;

| 14. | rõhutab, kui oluline on hoida rahvusvahelised piirid avatuna, ning nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus pakuks Liibanonile ja Jordaaniale pagulaste järjest suureneva sissevooluga toimetulemiseks igakülgset toetust; nõuab tungivalt, et kõik piirkondlikud vastuvõtvad valitsused ja muud osalised järgiksid mittetagasisaatmise ja pagulaste võrdse kohtlemise põhimõtteid; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, kui oluline on hoida rahvusvahelised piirid avatuna, ning nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus pakuks Liibanonile ja Jordaaniale pagulaste järjest suureneva sissevooluga toimetulemiseks igakülgset toetust; nõuab tungivalt, et kõik piirkondlikud vastuvõtvad valitsused ja muud osalised järgiksid mittetagasisaatmise ja pagulaste võrdse kohtlemise põhimõtteid;

| 15. | nõuab, et EL võtaks asjakohaseid ja vastutustundlikke meetmeid, pidades silmas pagulaste võimalikku sissevoolu liikmesriikidesse; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et EL võtaks asjakohaseid ja vastutustundlikke meetmeid, pidades silmas pagulaste võimalikku sissevoolu liikmesriikidesse;

| 16. | nõuab, et liikmesriigid lõpetaksid viivitamata pikaajalise kinnipidamise, mida nad väidetavalt rakendavad, ning tagasisaatmised, millega rikutakse otseselt nii rahvusvahelist kui ka ELi õigust; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et liikmesriigid lõpetaksid viivitamata pikaajalise kinnipidamise, mida nad väidetavalt rakendavad, ning tagasisaatmised, millega rikutakse otseselt nii rahvusvahelist kui ka ELi õigust;

| 17. | nõuab viivitamatut humanitaarabi andmist kõigile Süüria abivajajatele, pöörates eelkõige tähelepanu haavatutele, pagulastele, sisepõgenikele, naistele ja lastele; tunnustab sellega seoses Rahvusvahelise Punase Risti Komitee ja UNRWA jõupingutusi; nõuab, et Assadi valitsus võimaldaks humanitaarabiorganisatsioonidele täieliku pääsu riiki; toonitab vajadust tihendada koostööd, sh piirialast koostööd piirkonnas tegutsevate arvukate osalejate, sh kohalike ametiasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja vabaühenduste vahel; on seisukohal, et abiprotokollid ja seire piiril annaksid lisaväärtust; |
| --- | --- |

17.

nõuab viivitamatut humanitaarabi andmist kõigile Süüria abivajajatele, pöörates eelkõige tähelepanu haavatutele, pagulastele, sisepõgenikele, naistele ja lastele; tunnustab sellega seoses Rahvusvahelise Punase Risti Komitee ja UNRWA jõupingutusi; nõuab, et Assadi valitsus võimaldaks humanitaarabiorganisatsioonidele täieliku pääsu riiki; toonitab vajadust tihendada koostööd, sh piirialast koostööd piirkonnas tegutsevate arvukate osalejate, sh kohalike ametiasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja vabaühenduste vahel; on seisukohal, et abiprotokollid ja seire piiril annaksid lisaväärtust;

| 18. | kutsub ELi üles toetama turvapaikade loomist Türgi–Süüria piiril ja võimaluse korral ka Süürias, samuti humanitaarkoridoride loomist rahvusvahelise üldsuse poolt; |
| --- | --- |

18.

kutsub ELi üles toetama turvapaikade loomist Türgi–Süüria piiril ja võimaluse korral ka Süürias, samuti humanitaarkoridoride loomist rahvusvahelise üldsuse poolt;

| 19. | tunneb heameelt ulatuslike humanitaarabimeetmete üle, millele rahvusvahelised ja kohalikud organisatsioonid ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo ja ÜRO pagulaste ülemvoliniku egiidi all kaasa aitavad, ja avaldab kõikidele rahvusvahelistele ja kohalikele humanitaarabi- ja tervishoiutöötajatele tunnustust vapruse ja sihikindluse eest; kutsub ELi ja rahvusvahelist üldsust üles tõhustama tsiviilisikute, sh humanitaarabi- ja tervishoiutöötajate kaitset; nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus leiaks lahenduse põgenikelaagrite alalisele ebaturvalisusele ning nendes valitsevatele avaliku korra probleemidele, alustades muu hulgas põgenikelaagrites uut julgeolekualgatust; nõuab tungivalt, et kõik konfliktiosalised austaksid rahvusvahelist humanitaarõigust ning hõlbustaksid nii Süürias kui ka väljaspool seda humanitaarabi andmist, et humanitaarabitöötajad suudaksid üha suuremate vajadustega toime tulla; |
| --- | --- |

19.

tunneb heameelt ulatuslike humanitaarabimeetmete üle, millele rahvusvahelised ja kohalikud organisatsioonid ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo ja ÜRO pagulaste ülemvoliniku egiidi all kaasa aitavad, ja avaldab kõikidele rahvusvahelistele ja kohalikele humanitaarabi- ja tervishoiutöötajatele tunnustust vapruse ja sihikindluse eest; kutsub ELi ja rahvusvahelist üldsust üles tõhustama tsiviilisikute, sh humanitaarabi- ja tervishoiutöötajate kaitset; nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus leiaks lahenduse põgenikelaagrite alalisele ebaturvalisusele ning nendes valitsevatele avaliku korra probleemidele, alustades muu hulgas põgenikelaagrites uut julgeolekualgatust; nõuab tungivalt, et kõik konfliktiosalised austaksid rahvusvahelist humanitaarõigust ning hõlbustaksid nii Süürias kui ka väljaspool seda humanitaarabi andmist, et humanitaarabitöötajad suudaksid üha suuremate vajadustega toime tulla;

| 20. | kutsub kõiki riike ja eelkõige ELi liikmesriike üles täitma kiiresti Kuveidi rahastajate konverentsil 30. jaanuaril 2013 antud lubadused; nõuab, et EL ja rahvusvaheline üldsus looksid aruandemehhanismid, mille abil tagada, et kogu lubatud raha jõuab nendeni, kelle jaoks see on mõeldud; |
| --- | --- |

20.

kutsub kõiki riike ja eelkõige ELi liikmesriike üles täitma kiiresti Kuveidi rahastajate konverentsil 30. jaanuaril 2013 antud lubadused; nõuab, et EL ja rahvusvaheline üldsus looksid aruandemehhanismid, mille abil tagada, et kogu lubatud raha jõuab nendeni, kelle jaoks see on mõeldud;

| 21. | mõistab hukka Süüria relvakonfliktis kasutatava seksuaalvägivalla, mida on kasutatud ka sõjarelvana ja mis kujutab endast seetõttu sõjakuritegu, ning nõuab tungivalt, et EL ja rahvusvaheline üldsus eraldaksid seksuaalvägivalla lõpetamiseks spetsiaalsed vahendid; kutsub vastuvõtvaid kogukondi üles pakkuma seksuaalvägivalla ohvritele asjakohast arstiabi; |
| --- | --- |

21.

mõistab hukka Süüria relvakonfliktis kasutatava seksuaalvägivalla, mida on kasutatud ka sõjarelvana ja mis kujutab endast seetõttu sõjakuritegu, ning nõuab tungivalt, et EL ja rahvusvaheline üldsus eraldaksid seksuaalvägivalla lõpetamiseks spetsiaalsed vahendid; kutsub vastuvõtvaid kogukondi üles pakkuma seksuaalvägivalla ohvritele asjakohast arstiabi;

| 22. | palub Süürias ja selle naaberriikides elavate Palestiina pagulaste järjest suurenevaid vajadusi silmas pidades, et rahastajad eraldaksid UNRWA tegevuse jaoks nõuetekohaselt vahendeid, ning palub, et UNRWA toetaks igakülgselt jõupingutusi, mille eesmärk on suurendada pagulaste vastupanuvõimet ning minimeerida nende kannatusi ja pagulusest tingitud probleeme; |
| --- | --- |

22.

palub Süürias ja selle naaberriikides elavate Palestiina pagulaste järjest suurenevaid vajadusi silmas pidades, et rahastajad eraldaksid UNRWA tegevuse jaoks nõuetekohaselt vahendeid, ning palub, et UNRWA toetaks igakülgselt jõupingutusi, mille eesmärk on suurendada pagulaste vastupanuvõimet ning minimeerida nende kannatusi ja pagulusest tingitud probleeme;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile ning kõikidele Süüria konflikti osalistele. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile ning kõikidele Süüria konflikti osalistele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0057.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0351.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/90 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/90

---

P7_TA(2013)0224

Varade tagastamine üleminekuetapis olevatele araabia kevade riikidele

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon varade tagastamise kohta üleminekuetapis olevatele araabia kevade riikidele (2013/2612(RSP))

(2016/C 055/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone araabia kevade riikide ja Vahemere Liidu kohta, eelkõige oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni olukorra kohta Egiptuses (1) ja oma 10. mai 2012. aasta resolutsiooni kaubanduse kohta muutuse nimel: ELi kaubandus- ja investeerimisstrateegia Vahemere lõunapiirkonna riikides pärast araabia maade kevadisi revolutsioone (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone araabia kevade riikide ja Vahemere Liidu kohta, eelkõige oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni olukorra kohta Egiptuses (1) ja oma 10. mai 2012. aasta resolutsiooni kaubanduse kohta muutuse nimel: ELi kaubandus- ja investeerimisstrateegia Vahemere lõunapiirkonna riikides pärast araabia maade kevadisi revolutsioone (2),

| — | võttes arvesse Vahemere Liidu parlamentaarse assamblee poliitiliste küsimuste, julgeoleku ja inimõiguste komisjoni 12. aprilli 2013. aasta soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vahemere Liidu parlamentaarse assamblee poliitiliste küsimuste, julgeoleku ja inimõiguste komisjoni 12. aprilli 2013. aasta soovitusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2012. aasta uut määrust, mis käsitleb uue õigusraamistiku vastuvõtmist varade tagastamise hõlbustamiseks Egiptuses ja Tuneesias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2012. aasta uut määrust, mis käsitleb uue õigusraamistiku vastuvõtmist varade tagastamise hõlbustamiseks Egiptuses ja Tuneesias,

| — | võttes arvesse ELi-Tuneesia ja ELi-Egiptuse rakkerühmade kaasesimeeste vastavaid 28.–29. septembri 2011. aasta ja 14. novembri 2012. aasta järeldusi ning eelkõige nende niisuguseid osasid, milles käsitletakse varade tagastamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi-Tuneesia ja ELi-Egiptuse rakkerühmade kaasesimeeste vastavaid 28.–29. septembri 2011. aasta ja 14. novembri 2012. aasta järeldusi ning eelkõige nende niisuguseid osasid, milles käsitletakse varade tagastamist,

| — | võttes arvesse nõukogu 4. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 101/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Tuneesias, ning nõukogu määrust (EL) nr 1100/2012, millega muudetakse seda määrust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 4. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 101/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Tuneesias, ning nõukogu määrust (EL) nr 1100/2012, millega muudetakse seda määrust,

| — | võttes arvesse nõukogu 21. märtsi 2011. aasta määrust (EL) nr 270/2011 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses ning nõukogu määrust (EL) nr 1099/2012, millega muudetakse seda määrust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. märtsi 2011. aasta määrust (EL) nr 270/2011 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses ning nõukogu määrust (EL) nr 1099/2012, millega muudetakse seda määrust,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2011. aasta otsust 2011/137/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas ning nõukogu otsuseid 2011/625/ÜVJP ja 2011/178/ÜVJP, millega kõnealust otsust muudetakse, nõukogu 2. märtsi 2011. aasta määrust (EL) nr 204/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas ning nõukogu määrust (EL) nr 965/2011, millega seda määrust muudetakse, ning nõukogu rakendusmäärusi (EL) nr 364/2013 ja (EL) nr 50/2013, millega rakendatakse määruse (EL) nr 204/2011 (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas) artikli 16 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2011. aasta otsust 2011/137/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas ning nõukogu otsuseid 2011/625/ÜVJP ja 2011/178/ÜVJP, millega kõnealust otsust muudetakse, nõukogu 2. märtsi 2011. aasta määrust (EL) nr 204/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas ning nõukogu määrust (EL) nr 965/2011, millega seda määrust muudetakse, ning nõukogu rakendusmäärusi (EL) nr 364/2013 ja (EL) nr 50/2013, millega rakendatakse määruse (EL) nr 204/2011 (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas) artikli 16 lõiget 2,

| — | võttes arvesse kehtivaid ELi õigusakte, mille eesmärk on parandada varade konfiskeerimist ja tagastamist nõukogu otsuste 2001/500/JSK, 2003/577/JSK, 2005/212/JSK, 2006/783/JSK ja 2007/845/JSK alusel, ning 12. märtsi 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (COM(2012)0085), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kehtivaid ELi õigusakte, mille eesmärk on parandada varade konfiskeerimist ja tagastamist nõukogu otsuste 2001/500/JSK, 2003/577/JSK, 2005/212/JSK, 2006/783/JSK ja 2007/845/JSK alusel, ning 12. märtsi 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (COM(2012)0085),

| — | võttes arvesse ÜRO 2005. aasta korruptsioonivastast konventsiooni (eelkõige selle artiklit 43 rahvusvahelise koostöö kohta ja V peatükki varade tagastamise kohta), mille osalised on ka Egiptus, Liibüa ja Tuneesia ning mille Euroopa Liit kiitis heaks nõukogu 25. septembri 2008. aasta otsusega 2008/801/EÜ, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2005. aasta korruptsioonivastast konventsiooni (eelkõige selle artiklit 43 rahvusvahelise koostöö kohta ja V peatükki varade tagastamise kohta), mille osalised on ka Egiptus, Liibüa ja Tuneesia ning mille Euroopa Liit kiitis heaks nõukogu 25. septembri 2008. aasta otsusega 2008/801/EÜ,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 2000. aasta konventsiooni (Palermo konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 2000. aasta konventsiooni (Palermo konventsioon),

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 19. aprilli 2012. aasta resolutsiooni 19/38, milles käsitletakse ebaseaduslikku päritolu vara päritoluriikidesse tagasi toomata jätmise negatiivset mõju inimõiguste tagamisele ning rahvusvahelise koostöö parandamise tähtsust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 19. aprilli 2012. aasta resolutsiooni 19/38, milles käsitletakse ebaseaduslikku päritolu vara päritoluriikidesse tagasi toomata jätmise negatiivset mõju inimõiguste tagamisele ning rahvusvahelise koostöö parandamise tähtsust,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 17. septembri 2007. aasta algatust varastatud varade tagastamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 17. septembri 2007. aasta algatust varastatud varade tagastamise kohta,

| — | võttes arvesse varastatud vara tagastamise algatust (StAR), mis on Maailmapanga ja ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo ühisprogramm, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse varastatud vara tagastamise algatust (StAR), mis on Maailmapanga ja ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo ühisprogramm,

| — | võttes arvesse üleminekuetapis olevate araabia riikidega 21. mail 2012. aastal sõlmitud G8 Deauville’i partnerluse varade tagastamise tegevuskava, milles osaleb ka EL, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üleminekuetapis olevate araabia riikidega 21. mail 2012. aastal sõlmitud G8 Deauville’i partnerluse varade tagastamise tegevuskava, milles osaleb ka EL,

| — | võttes arvesse vara tagasivõtmist käsitlenud araabia maade foorumi 13. septembri 2012. aasta lõpparuannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vara tagasivõtmist käsitlenud araabia maade foorumi 13. septembri 2012. aasta lõpparuannet,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et kui varade arestimine kuulub ELi pädevusse, siis varade tagastamine ja repatrieerimine kuulub liikmesriikide pädevusse ning seda tuleb teostada kooskõlas riiklike õigusnormidega; arvestades, et ELi institutsioonidel on ülimalt oluline roll kõnealuse protsessi edendamisel ja hõlbustamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kui varade arestimine kuulub ELi pädevusse, siis varade tagastamine ja repatrieerimine kuulub liikmesriikide pädevusse ning seda tuleb teostada kooskõlas riiklike õigusnormidega; arvestades, et ELi institutsioonidel on ülimalt oluline roll kõnealuse protsessi edendamisel ja hõlbustamisel;

| B. | arvestades, et varade tagastamine üleminekuetapis olevatele araabia kevade riikidele on moraalne ja õiguslik kohustus ning ülimalt poliitiline küsimus ELi suhetes oma lõunapoolsete naaberriikidega; arvestades, et see on ka oluline majanduslik küsimus asjaomaste lõunapoolsete naaberriikide jaoks, sest need varad võivad tagastamise ning läbipaistva ja tulemusliku kasutamise korral aidata kaasa kõnealuste riikide majanduse elavdamisele; arvestades, et varade tagastamine edastab tugeva sõnumi, mis on suunatud korruptsiooni ja rahapesuga seotud isikute karistamatuse vastu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et varade tagastamine üleminekuetapis olevatele araabia kevade riikidele on moraalne ja õiguslik kohustus ning ülimalt poliitiline küsimus ELi suhetes oma lõunapoolsete naaberriikidega; arvestades, et see on ka oluline majanduslik küsimus asjaomaste lõunapoolsete naaberriikide jaoks, sest need varad võivad tagastamise ning läbipaistva ja tulemusliku kasutamise korral aidata kaasa kõnealuste riikide majanduse elavdamisele; arvestades, et varade tagastamine edastab tugeva sõnumi, mis on suunatud korruptsiooni ja rahapesuga seotud isikute karistamatuse vastu;

| C. | arvestades, et loodud on laiaulatuslik kõnealust valdkonda hõlmav rahvusvaheline õigusraamistik, pidades eelkõige silmas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 2003. aasta korruptsioonivastast konventsiooni, millega määratakse konventsiooniosalistele selged kohustused; arvestades, et ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni artiklis 51 on sätestatud, et varade tagastamine „on üks konventsiooni aluspõhimõtteid ning konventsiooniosalised teevad selles üksteisega võimalikult ulatuslikku koostööd ja osutavad üksteisele igakülgset abi”; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et loodud on laiaulatuslik kõnealust valdkonda hõlmav rahvusvaheline õigusraamistik, pidades eelkõige silmas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 2003. aasta korruptsioonivastast konventsiooni, millega määratakse konventsiooniosalistele selged kohustused; arvestades, et ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni artiklis 51 on sätestatud, et varade tagastamine „on üks konventsiooni aluspõhimõtteid ning konventsiooniosalised teevad selles üksteisega võimalikult ulatuslikku koostööd ja osutavad üksteisele igakülgset abi”;

| D. | arvestades, et varade tagastamise kohtumenetlus on keeruline ja aeganõudev; arvestades, et taotlusi saavate riikide kohaldatavatest juriidilistest nõuetest ei tohi kõrvale hiilida ja õiguspärastelt kolmandatelt isikutelt ei tohi võtta nende seadusjärgseid õigusi selles protsessis; arvestades, et taotlusi esitavate riikide piisavate õigusalaste eksperditeadmiste puudumine ja piiratud institutsiooniline suutlikkus kujutavad endast lisatakistusi kõnealuse valdkonna edukate algatuste jaoks; arvestades, et taotlusi esitavate ja taotlusi saavate riikide vahel puudub tõhus koostöö; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et varade tagastamise kohtumenetlus on keeruline ja aeganõudev; arvestades, et taotlusi saavate riikide kohaldatavatest juriidilistest nõuetest ei tohi kõrvale hiilida ja õiguspärastelt kolmandatelt isikutelt ei tohi võtta nende seadusjärgseid õigusi selles protsessis; arvestades, et taotlusi esitavate riikide piisavate õigusalaste eksperditeadmiste puudumine ja piiratud institutsiooniline suutlikkus kujutavad endast lisatakistusi kõnealuse valdkonna edukate algatuste jaoks; arvestades, et taotlusi esitavate ja taotlusi saavate riikide vahel puudub tõhus koostöö;

| E. | arvestades, et pärast araabia kevade revolutsioone Egiptuses ja Tuneesias arestis EL kohe endiste diktaatorite, nende pereliikmete ja mitme muu kõnealuste režiimidega seotud isiku varad; arvestades, et samasugune ELi otsus võeti ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1970 (2011) kohaselt vastu Liibüa kohta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pärast araabia kevade revolutsioone Egiptuses ja Tuneesias arestis EL kohe endiste diktaatorite, nende pereliikmete ja mitme muu kõnealuste režiimidega seotud isiku varad; arvestades, et samasugune ELi otsus võeti ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1970 (2011) kohaselt vastu Liibüa kohta;

| F. | arvestades, et nõukogus 26. novembril 2012. aastal vastu võetud uus õigusraamistik võimaldab ELi liikmesriikidel anda ELi liikmesriikides tunnustatud kohtuotsuste alusel Egiptuse ja Tuneesia ametivõimudele välja arestitud varad ning hõlbustab teabevahetust ELi liikmesriikide ja asjaomaste ametivõimude vahel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et nõukogus 26. novembril 2012. aastal vastu võetud uus õigusraamistik võimaldab ELi liikmesriikidel anda ELi liikmesriikides tunnustatud kohtuotsuste alusel Egiptuse ja Tuneesia ametivõimudele välja arestitud varad ning hõlbustab teabevahetust ELi liikmesriikide ja asjaomaste ametivõimude vahel;

| G. | arvestades, et nii ELi-Egiptuse kui ka ELi-Tuneesia rakkerühm on rõhutanud, kui tähtis on tagastada seadusevastaselt omandatud varad, mida siiani hoitakse arestituna mitmes kolmandas riigis; arvestades, et rakkerühmad leppisid kokku selles, et töötatakse välja teekaart, mille raames võiks iga riigi jaoks moodustada varade tagastamise töörühma, mille tegevust koordineerib Euroopa välisteenistus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nii ELi-Egiptuse kui ka ELi-Tuneesia rakkerühm on rõhutanud, kui tähtis on tagastada seadusevastaselt omandatud varad, mida siiani hoitakse arestituna mitmes kolmandas riigis; arvestades, et rakkerühmad leppisid kokku selles, et töötatakse välja teekaart, mille raames võiks iga riigi jaoks moodustada varade tagastamise töörühma, mille tegevust koordineerib Euroopa välisteenistus;

| H. | arvestades, et G8 toetab 2011. aasta mais loodud Deauville’i partnerluse kaudu neid araabia maid, kus on alustatud üleminekut vabale, demokraatlikule ja sallivale ühiskonnale; arvestades, et 21. mail 2012. aastal avaldatud tegevuskavas mööndakse, et pärast araabia kevadet on varade tagastamine omandanud nii piirkonna kui ka rahvusvahelise kogukonna jaoks senisest suurema tähtsuse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et G8 toetab 2011. aasta mais loodud Deauville’i partnerluse kaudu neid araabia maid, kus on alustatud üleminekut vabale, demokraatlikule ja sallivale ühiskonnale; arvestades, et 21. mail 2012. aastal avaldatud tegevuskavas mööndakse, et pärast araabia kevadet on varade tagastamine omandanud nii piirkonna kui ka rahvusvahelise kogukonna jaoks senisest suurema tähtsuse;

| I. | arvestades, et Egiptus, Liibüa ja Tuneesia on teinud märkimisväärseid jõupingutusi endiste diktaatorite ja nende režiimide poolt seadusevastaselt omandatud varade kõnealustesse riikidesse repatrieerimise tagamiseks, sealhulgas on loodud pühendunud riiklikud uurimiskomisjonid, kelle ülesanne on selliste varade jälitamine, tuvastamine ja tagastamine, ning algatatud on kohtuasju ELi liikmesriikide kohtutes; arvestades, et mitmed keskse tähtsusega rahvusvahelised tegutsejad, kaasa arvatud EL, G8 liikmed ja Šveits, on nimetatud püüetele positiivselt reageerinud; arvestades, et seni on sellega seoses saavutatud siiski vähe konkreetseid tulemusi; arvestades, et see on suurendanud taotlusi esitavate riikide valitsuste ja kodanikuühiskonna frustratsiooni; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Egiptus, Liibüa ja Tuneesia on teinud märkimisväärseid jõupingutusi endiste diktaatorite ja nende režiimide poolt seadusevastaselt omandatud varade kõnealustesse riikidesse repatrieerimise tagamiseks, sealhulgas on loodud pühendunud riiklikud uurimiskomisjonid, kelle ülesanne on selliste varade jälitamine, tuvastamine ja tagastamine, ning algatatud on kohtuasju ELi liikmesriikide kohtutes; arvestades, et mitmed keskse tähtsusega rahvusvahelised tegutsejad, kaasa arvatud EL, G8 liikmed ja Šveits, on nimetatud püüetele positiivselt reageerinud; arvestades, et seni on sellega seoses saavutatud siiski vähe konkreetseid tulemusi; arvestades, et see on suurendanud taotlusi esitavate riikide valitsuste ja kodanikuühiskonna frustratsiooni;

| J. | arvestades, et varade tagastamise püüete juures on väga tähtis osa teabevahetusel, et levitada parimaid tavasid ja luua edulugude avalikustamise teel stiimuleid; arvestades, et sellega välditaks eksitavaid teateid tagastamisele kuuluvate varade suuruse kohta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et varade tagastamise püüete juures on väga tähtis osa teabevahetusel, et levitada parimaid tavasid ja luua edulugude avalikustamise teel stiimuleid; arvestades, et sellega välditaks eksitavaid teateid tagastamisele kuuluvate varade suuruse kohta;

| K. | arvestades, et varade tagastamine on teostatav kahepoolsete kohtumehhanismide ja mitmepoolse koostöö abil; arvestades, et varade tagastamise toiminguid tuleks alustada nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et varade tagastamine on teostatav kahepoolsete kohtumehhanismide ja mitmepoolse koostöö abil; arvestades, et varade tagastamise toiminguid tuleks alustada nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil;

| L. | arvestades, et Liibüa ametivõimud tagastasid 2013. aasta aprillis Tuneesia ametivõimudele peaaegu 30 miljonit USA dollarit, mida hoiustati ebaseaduslikult Tuneesia endise valitseja pangakontodel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Liibüa ametivõimud tagastasid 2013. aasta aprillis Tuneesia ametivõimudele peaaegu 30 miljonit USA dollarit, mida hoiustati ebaseaduslikult Tuneesia endise valitseja pangakontodel;

| 1. | rõhutab, et üleminekuetapis olevatele araabia kevade riikidele endiste diktaatorite ja nende režiimide poolt seadusevastaselt omandatud varade tagastamine on lisaks selle majanduslikule tähtsusele ka moraalne ja õiguslik kohustus ning ülimalt poliitiline küsimus, sest see aitab kaasa õigluse ja vastutuse taastamisele demokraatia ja õigusriikluse vaimus ning ELi poliitilistele püüdlustele ja usaldusväärsusele ning seetõttu kujutab see endast keskse tähtsusega mõõdet liidu partnerluses oma lõunapoolsete naaberriikidega, eelkõige Egiptuse, Liibüa ja Tuneesiaga; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et üleminekuetapis olevatele araabia kevade riikidele endiste diktaatorite ja nende režiimide poolt seadusevastaselt omandatud varade tagastamine on lisaks selle majanduslikule tähtsusele ka moraalne ja õiguslik kohustus ning ülimalt poliitiline küsimus, sest see aitab kaasa õigluse ja vastutuse taastamisele demokraatia ja õigusriikluse vaimus ning ELi poliitilistele püüdlustele ja usaldusväärsusele ning seetõttu kujutab see endast keskse tähtsusega mõõdet liidu partnerluses oma lõunapoolsete naaberriikidega, eelkõige Egiptuse, Liibüa ja Tuneesiaga;

| 2. | tunnistab, et araabia kevade riikide jaoks on varastatud varade tagastamisel ka majanduslik ja sotsiaalne tähtsus, sest raha vajatakse majanduse stabiliseerimiseks ning töökohtade loomiseks ja majanduskasvu saavutamiseks neis riikides, mis praegu seisavad silmitsi tõsiste majandusraskustega; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et araabia kevade riikide jaoks on varastatud varade tagastamisel ka majanduslik ja sotsiaalne tähtsus, sest raha vajatakse majanduse stabiliseerimiseks ning töökohtade loomiseks ja majanduskasvu saavutamiseks neis riikides, mis praegu seisavad silmitsi tõsiste majandusraskustega;

| 3. | märgib, et Egiptuse, Liibüa ja Tuneesia ametivõimude märkimisväärsetest pingutustest ja kõikide osapoolte tugevast poliitilisest tahtest hoolimata on seadusevastaselt omandatud varade tagastamisega tegelejad saavutanud väga piiratud edu, mis tuleneb peamiselt eri riiklike õigussüsteemide asjaomaste normide ja menetluste mitmekesisusest ja keerukusest, õiguslikust jäikusest, teadmiste puudumisest asjaomastes araabia kevade riikides Euroopa ja muude jurisdiktsioonide õiguslike, finants- ja haldusmenetluste kohta ning neile kättesaadavate vahendite puudumisest; |
| --- | --- |

3.

märgib, et Egiptuse, Liibüa ja Tuneesia ametivõimude märkimisväärsetest pingutustest ja kõikide osapoolte tugevast poliitilisest tahtest hoolimata on seadusevastaselt omandatud varade tagastamisega tegelejad saavutanud väga piiratud edu, mis tuleneb peamiselt eri riiklike õigussüsteemide asjaomaste normide ja menetluste mitmekesisusest ja keerukusest, õiguslikust jäikusest, teadmiste puudumisest asjaomastes araabia kevade riikides Euroopa ja muude jurisdiktsioonide õiguslike, finants- ja haldusmenetluste kohta ning neile kättesaadavate vahendite puudumisest;

| 4. | nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid teeksid täiendavaid märkimisväärseid jõupingutusi, et hõlbustada endiste režiimide poolt seadusevastaselt omandatud varade tagastamist araabia kevade riikide rahvastele mõistliku aja jooksul; ergutab kõikide liikmesriikide varade tagastamise riiklikke büroosid tegema tihedat koostööd ja arendama suhteid araabia kevade riikide asjaomaste ametiasutustega, et aidata neil keerukate kohtumenetlustega toime tulla; palub Euroopa välisteenistusel võtta endale aktiivne juhtroll, eelkõige liikmesriikide jõupingutuste kooskõlastamisel, suutlikkuse suurendamisel ja kõikide asjaomaste riikide vahelise koostöö innustamisel; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid teeksid täiendavaid märkimisväärseid jõupingutusi, et hõlbustada endiste režiimide poolt seadusevastaselt omandatud varade tagastamist araabia kevade riikide rahvastele mõistliku aja jooksul; ergutab kõikide liikmesriikide varade tagastamise riiklikke büroosid tegema tihedat koostööd ja arendama suhteid araabia kevade riikide asjaomaste ametiasutustega, et aidata neil keerukate kohtumenetlustega toime tulla; palub Euroopa välisteenistusel võtta endale aktiivne juhtroll, eelkõige liikmesriikide jõupingutuste kooskõlastamisel, suutlikkuse suurendamisel ja kõikide asjaomaste riikide vahelise koostöö innustamisel;

| 5. | rõhutab, et varade tagastamine on kõnealuste riikide demokraatiale ülemineku ja majanduse elavdamise liidupoolse toetamise oluline osa ning võib tugevdada mõlema poole vastastikust usaldust ühiskonnaga valitseva partnerluse vaimus, mis on üks Euroopa läbivaadatud naabruspoliitika aluseid; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et varade tagastamine on kõnealuste riikide demokraatiale ülemineku ja majanduse elavdamise liidupoolse toetamise oluline osa ning võib tugevdada mõlema poole vastastikust usaldust ühiskonnaga valitseva partnerluse vaimus, mis on üks Euroopa läbivaadatud naabruspoliitika aluseid;

| 6. | väljendab sellega seoses heameelt Kanada, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Ühendkuningriigi, Jaapani, Šveitsi ja Ameerika Ühendriikide algatuse üle anda välja juhend, milles kirjeldatakse igakülgselt nende riikide õigussüsteeme seoses varade tagastamisega, et anda taotlusi esitavatele riikidele parem ülevaade sellest, mis on õiguslikult võimalik, milline teave on kättesaadav, millist tüüpi uurimisi võib läbi viia ja kuidas toimida, et saavutada vastastikuse õigusabi kaudu tulemuslik varade tagastamine; ergutab kõiki liikmesriike toimima samamoodi ja koostama ühise ELi põhimõtete kogumi; |
| --- | --- |

6.

väljendab sellega seoses heameelt Kanada, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Ühendkuningriigi, Jaapani, Šveitsi ja Ameerika Ühendriikide algatuse üle anda välja juhend, milles kirjeldatakse igakülgselt nende riikide õigussüsteeme seoses varade tagastamisega, et anda taotlusi esitavatele riikidele parem ülevaade sellest, mis on õiguslikult võimalik, milline teave on kättesaadav, millist tüüpi uurimisi võib läbi viia ja kuidas toimida, et saavutada vastastikuse õigusabi kaudu tulemuslik varade tagastamine; ergutab kõiki liikmesriike toimima samamoodi ja koostama ühise ELi põhimõtete kogumi;

| 7. | väljendab heameelt G8 algatatud Deauville’i partnerluse varade tagastamise tegevuskava üle, milles määratakse kindlaks konkreetsed meetmed koostöö edendamiseks, eri juhtumite puhul abi osutamiseks, suutlikkuse suurendamiseks ja tehnilise abi osutamiseks ning tehakse ettepanek moodustada koostööpõhise piirkondliku algatuse korras varade tagasivõtmist käsitlev araabia maade foorum, mille raames arutada edasisi jõupingutusi ja teha vastavat koostööd; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt G8 algatatud Deauville’i partnerluse varade tagastamise tegevuskava üle, milles määratakse kindlaks konkreetsed meetmed koostöö edendamiseks, eri juhtumite puhul abi osutamiseks, suutlikkuse suurendamiseks ja tehnilise abi osutamiseks ning tehakse ettepanek moodustada koostööpõhise piirkondliku algatuse korras varade tagasivõtmist käsitlev araabia maade foorum, mille raames arutada edasisi jõupingutusi ja teha vastavat koostööd;

| 8. | väljendab heameelt nõukogus 26. novembril 2012. aastal vastu võetud uue õigusraamistiku üle, mis hõlbustab seadusevastaselt omandatud raha tagastamist Egiptusele ja Tuneesiale, volitades liikmesriike arestitud varasid tunnustatud kohtuotsuste alusel vabastama ning ergutades teabevahetust ühelt poolt liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse ja Tuneesia asjaomaste ametiasutuste vahel; rõhutab siiski vajadust saavutada konkreetseid tulemusi ja kaasata Liibüa täielikult sellesse protsessi; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt nõukogus 26. novembril 2012. aastal vastu võetud uue õigusraamistiku üle, mis hõlbustab seadusevastaselt omandatud raha tagastamist Egiptusele ja Tuneesiale, volitades liikmesriike arestitud varasid tunnustatud kohtuotsuste alusel vabastama ning ergutades teabevahetust ühelt poolt liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse ja Tuneesia asjaomaste ametiasutuste vahel; rõhutab siiski vajadust saavutada konkreetseid tulemusi ja kaasata Liibüa täielikult sellesse protsessi;

| 9. | väljendab heameelt ELi institutsioonide ja muude tähtsamate rahvusvaheliste osalejate vahel tehtava tiheda koostöö üle varade tagastamisel Egiptusele, Liibüale ja Tuneesiale, eelkõige Maailmapanga ning ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo varastatud vara tagastamise algatuse (StAR) üle; rõhutab, kui tähtis on kasutada täielikult ära olemasolevaid mehhanisme nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil ning võtta samal ajal vastu uusi vajalikke õigusakte ning kohandada selles valdkonnas juba kehtivaid õigusakte siseriiklikes õigussüsteemides; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt ELi institutsioonide ja muude tähtsamate rahvusvaheliste osalejate vahel tehtava tiheda koostöö üle varade tagastamisel Egiptusele, Liibüale ja Tuneesiale, eelkõige Maailmapanga ning ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo varastatud vara tagastamise algatuse (StAR) üle; rõhutab, kui tähtis on kasutada täielikult ära olemasolevaid mehhanisme nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil ning võtta samal ajal vastu uusi vajalikke õigusakte ning kohandada selles valdkonnas juba kehtivaid õigusakte siseriiklikes õigussüsteemides;

| 10. | kutsub Vahemere Liidu parlamentaarset assambleed üles arutama varade tagastamise küsimust riikide parlamentidega, et veenda Vahemere mõlemal kaldal asuvate riikide parlamentide liikmeid toetama aktiivselt õiguslikke meetmeid, millega tagada asjaomaste politsei- ja kohtuvõimude tihedam koostöö; |
| --- | --- |

10.

kutsub Vahemere Liidu parlamentaarset assambleed üles arutama varade tagastamise küsimust riikide parlamentidega, et veenda Vahemere mõlemal kaldal asuvate riikide parlamentide liikmeid toetama aktiivselt õiguslikke meetmeid, millega tagada asjaomaste politsei- ja kohtuvõimude tihedam koostöö;

| 11. | nõuab, et viivitamata loodaks ELi mehhanism, mis koosneb riiklike ja rahvusvaheliste uurijate, prokuröride, juristide ja muude ekspertide meeskonnast ning mille eesmärk on anda araabia kevade riikidele varade tagastamise protsessiga seoses õiguslikku ja tehnilist nõu ning abi; nõuab, et seda mehhanismi rahastataks nõuetekohaselt liidu välissuhete valdkonna asjakohase rahastamisvahendi abil; rõhutab, kui tähtis on keerulistes, tundlikes ja pikkades kohtumenetlustes kõnealuse ELi mehhanismi kestlikkus; kutsub ELi institutsioone üles tegema kõnealusest kogemusest omad järeldused ja tuginema sellele; märgib ühtlasi, et kõnealust mehhanismi on hilisemas etapis võimalik täiendavalt rahastada taotlusi esitavate riikidega sõlmitavate kaasrahastamislepingute alusel; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et viivitamata loodaks ELi mehhanism, mis koosneb riiklike ja rahvusvaheliste uurijate, prokuröride, juristide ja muude ekspertide meeskonnast ning mille eesmärk on anda araabia kevade riikidele varade tagastamise protsessiga seoses õiguslikku ja tehnilist nõu ning abi; nõuab, et seda mehhanismi rahastataks nõuetekohaselt liidu välissuhete valdkonna asjakohase rahastamisvahendi abil; rõhutab, kui tähtis on keerulistes, tundlikes ja pikkades kohtumenetlustes kõnealuse ELi mehhanismi kestlikkus; kutsub ELi institutsioone üles tegema kõnealusest kogemusest omad järeldused ja tuginema sellele; märgib ühtlasi, et kõnealust mehhanismi on hilisemas etapis võimalik täiendavalt rahastada taotlusi esitavate riikidega sõlmitavate kaasrahastamislepingute alusel;

| 12. | nõuab tungivalt, et Araabia Liiga määraks kindlaks, võtaks vastu ja rakendaks kiiresti varade tagastamise koostöömehhanismid, ning kutsub Pärsia lahe riike üles tugevdama eelkõige omavahelist koostööd ja pakkuma araabia kevade riikidele varade tagastamise protsessis õiguslikku abi; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et Araabia Liiga määraks kindlaks, võtaks vastu ja rakendaks kiiresti varade tagastamise koostöömehhanismid, ning kutsub Pärsia lahe riike üles tugevdama eelkõige omavahelist koostööd ja pakkuma araabia kevade riikidele varade tagastamise protsessis õiguslikku abi;

| 13. | tunnustab ja toetab täielikult kodanikuühiskonna organisatsioonide panust varade tagastamise protsessi nii taotusi esitavates kui ka taotlusi saavates riikides, eelkõige asjaomastele asutustele teabe andmise, põhiliste riiklike ja rahvusvaheliste osalejate vahelise koostöö ergutamise, varade tagastamise järelevalve ja selle tagamise kaudu, et tagastatud varasid kasutatakse taotlusi esitavates riikides läbipaistvalt ja tulemuslikult; |
| --- | --- |

13.

tunnustab ja toetab täielikult kodanikuühiskonna organisatsioonide panust varade tagastamise protsessi nii taotusi esitavates kui ka taotlusi saavates riikides, eelkõige asjaomastele asutustele teabe andmise, põhiliste riiklike ja rahvusvaheliste osalejate vahelise koostöö ergutamise, varade tagastamise järelevalve ja selle tagamise kaudu, et tagastatud varasid kasutatakse taotlusi esitavates riikides läbipaistvalt ja tulemuslikult;

| 14. | kinnitab veel kord oma pühendumust araabia kevade riikide toetamisele nende üleminekul demokraatiale ning lubab toetada ja abistada araabia kevade riike tugeva ja püsiva demokraatia loomisel, kus järgitakse õigusriigi põhimõtet ning austatakse inimõigusi ja põhivabadusi, sealhulgas naiste õigusi ja sõnavabadust, ning kus valimised toimuvad kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; rõhutab, et on ülimalt oluline, et EL näitaks oma konkreetset ja tõelist pühendumust kõnealusele protsessile; |
| --- | --- |

14.

kinnitab veel kord oma pühendumust araabia kevade riikide toetamisele nende üleminekul demokraatiale ning lubab toetada ja abistada araabia kevade riike tugeva ja püsiva demokraatia loomisel, kus järgitakse õigusriigi põhimõtet ning austatakse inimõigusi ja põhivabadusi, sealhulgas naiste õigusi ja sõnavabadust, ning kus valimised toimuvad kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; rõhutab, et on ülimalt oluline, et EL näitaks oma konkreetset ja tõelist pühendumust kõnealusele protsessile;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, Šveitsi parlamendile ja valitsusele, Ameerika Ühendriikide kongressile ja presidendile, Vahemere Liidu parlamentaarsele assambleele ning Egiptuse, Liibüa ja Tuneesia parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, Šveitsi parlamendile ja valitsusele, Ameerika Ühendriikide kongressile ja presidendile, Vahemere Liidu parlamentaarsele assambleele ning Egiptuse, Liibüa ja Tuneesia parlamentidele ja valitsustele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0095.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0201.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/94 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/94

---

P7_TA(2013)0225

Bosnia ja Hertsegoviina 2012. aasta eduaruanne

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon Bosnia ja Hertsegoviina 2012. aasta eduaruande kohta (2012/2865(RSP))

(2016/C 055/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi Lääne-Balkani riikide kohta ja nende järelduste lisa pealkirjaga „Thessaloniki arengukava Lääne-Balkani riikidele: ettevalmistused Euroopaga integreerumiseks”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi Lääne-Balkani riikide kohta ja nende järelduste lisa pealkirjaga „Thessaloniki arengukava Lääne-Balkani riikidele: ettevalmistused Euroopaga integreerumiseks”,

| — | võttes arvesse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis allkirjastati ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel 16. juunil 2008. aastal ning mille ratifitseerisid kõik ELi liikmesriigid ning Bosnia ja Hertsegoviina, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis allkirjastati ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel 16. juunil 2008. aastal ning mille ratifitseerisid kõik ELi liikmesriigid ning Bosnia ja Hertsegoviina,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/211/EÜ, millega sätestatakse Bosnia ja Hertsegoviinaga loodud Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/55/EÜ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/211/EÜ, millega sätestatakse Bosnia ja Hertsegoviinaga loodud Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/55/EÜ (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2011. aasta otsust 2011/426/ÜVJP (2) ning nõukogu 21. märtsi 2011. aasta, 10. oktoobri 2011. aasta, 5. detsembri 2011. aasta, 25. juuni 2012. aasta ja 11. detsembri 2012. aasta järeldusi Bosnia ja Hertsegoviina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2011. aasta otsust 2011/426/ÜVJP (2) ning nõukogu 21. märtsi 2011. aasta, 10. oktoobri 2011. aasta, 5. detsembri 2011. aasta, 25. juuni 2012. aasta ja 11. detsembri 2012. aasta järeldusi Bosnia ja Hertsegoviina kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2012–2013” (COM(2012)0600) ning 10. oktoobril 2012. aastal vastu võetud Bosnia ja Hertsegoviina 2012. aasta eduaruannet (SWD(2012)0335), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2012–2013” (COM(2012)0600) ning 10. oktoobril 2012. aastal vastu võetud Bosnia ja Hertsegoviina 2012. aasta eduaruannet (SWD(2012)0335),

| — | võttes arvesse 29.–30. oktoobril 2012. aastal Sarajevos toimunud Euroopa Parlamendi ning Bosnia ja Hertsegoviina parlamentaarse assamblee 14. parlamentidevahelise kohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29.–30. oktoobril 2012. aastal Sarajevos toimunud Euroopa Parlamendi ning Bosnia ja Hertsegoviina parlamentaarse assamblee 14. parlamentidevahelise kohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 14. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Bosnia ja Hertsegoviina eduaruande kohta (3) ning 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni laienemise kohta: poliitikavaldkonnad, kriteeriumid ja ELi strateegilised huvid (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 14. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Bosnia ja Hertsegoviina eduaruande kohta (3) ning 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni laienemise kohta: poliitikavaldkonnad, kriteeriumid ja ELi strateegilised huvid (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on korduvalt kinnitanud, et peab oma kohuseks aidata Lääne-Balkani riikidel, sealhulgas Bosnial ja Hertsegoviinal saada ELi liikmeks; arvestades, et EL toetab ka tulevikus kindlalt suveräänset ja ühendatud Bosniat ja Hertsegoviinat, kellel on väljavaade saada ELi liikmeks, ning arvestades, et see väljavaade on Bosnia ja Hertsegoviina rahva jaoks üks peamisi ühendavaid tegureid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on korduvalt kinnitanud, et peab oma kohuseks aidata Lääne-Balkani riikidel, sealhulgas Bosnial ja Hertsegoviinal saada ELi liikmeks; arvestades, et EL toetab ka tulevikus kindlalt suveräänset ja ühendatud Bosniat ja Hertsegoviinat, kellel on väljavaade saada ELi liikmeks, ning arvestades, et see väljavaade on Bosnia ja Hertsegoviina rahva jaoks üks peamisi ühendavaid tegureid;

| B. | arvestades, et selleks, et kiirendada riigi edusamme ELi liikmesuse suunas ja saavutada kõigile kodanikele kasutoovad käegakatsutavad tulemused, on vaja toimivaid institutsioone ja selgeid koordineerimismehhanisme kõikidel tasanditel ning riigi poliitiliste juhtide kindlat ja järjepidevat pühendumist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et selleks, et kiirendada riigi edusamme ELi liikmesuse suunas ja saavutada kõigile kodanikele kasutoovad käegakatsutavad tulemused, on vaja toimivaid institutsioone ja selgeid koordineerimismehhanisme kõikidel tasanditel ning riigi poliitiliste juhtide kindlat ja järjepidevat pühendumist;

| C. | arvestades, et põhiseadusreform on kõige olulisem reform, et kujundada Bosniast ja Hertsegoviinast tõhus ja igati toimiv demokraatia; arvestades, et tõelisi edusamme tuleb teha riigi ülesehitamise keskse tähtsusega valdkondades, mille hulka kuuluvad valitsemine, kohtusüsteem ja õigusriigi põhimõtete rakendamine, samuti korruptsioonivastane võitlus ja ELi standarditele lähenemine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et põhiseadusreform on kõige olulisem reform, et kujundada Bosniast ja Hertsegoviinast tõhus ja igati toimiv demokraatia; arvestades, et tõelisi edusamme tuleb teha riigi ülesehitamise keskse tähtsusega valdkondades, mille hulka kuuluvad valitsemine, kohtusüsteem ja õigusriigi põhimõtete rakendamine, samuti korruptsioonivastane võitlus ja ELi standarditele lähenemine;

| D. | arvestades, et ELiga sidemete arendamiseks on vaja kiiresti luua tõhus kooskõlastusmehhanism; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELiga sidemete arendamiseks on vaja kiiresti luua tõhus kooskõlastusmehhanism;

| E. | arvestades, et tööväljavaadete puudumine eelkõige noorte puhul pärsib jätkuvalt tõsiselt riigi sotsiaal-majanduslikku ja poliitilist arengut; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tööväljavaadete puudumine eelkõige noorte puhul pärsib jätkuvalt tõsiselt riigi sotsiaal-majanduslikku ja poliitilist arengut;

| F. | arvestades, et korruptsioon takistab ikka veel tugevasti riigi sotsiaal-majanduslikku ja poliitilist arengut; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et korruptsioon takistab ikka veel tugevasti riigi sotsiaal-majanduslikku ja poliitilist arengut;

| G. | arvestades, et piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted on stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi põhikomponendid ja neil on otsustav roll Lääne-Balkani muutmisel püsivalt stabiilseks ja kestlikult arenevaks piirkonnaks; arvestades, et heanaaberlikkuse vaimus piirkonna muude riikidega tehtav koostöö on rahumeelse kooseksisteerimise ning leppimise eeltingimus Bosnias ja Hertsegoviinas ning Lääne-Balkani riikides; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted on stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi põhikomponendid ja neil on otsustav roll Lääne-Balkani muutmisel püsivalt stabiilseks ja kestlikult arenevaks piirkonnaks; arvestades, et heanaaberlikkuse vaimus piirkonna muude riikidega tehtav koostöö on rahumeelse kooseksisteerimise ning leppimise eeltingimus Bosnias ja Hertsegoviinas ning Lääne-Balkani riikides;

| H. | arvestades, et EL on õigusriikluse asetanud oma laienemisprotsessi keskmesse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL on õigusriikluse asetanud oma laienemisprotsessi keskmesse;

Üldised kaalutlused

| 1. | kordab kindlalt oma toetust Bosnia ja Hertsegoviina Euroopaga integreerumisele kõigi selle riigi kodanike heaolu nimel; |
| --- | --- |

1.

kordab kindlalt oma toetust Bosnia ja Hertsegoviina Euroopaga integreerumisele kõigi selle riigi kodanike heaolu nimel;

| 2. | tunneb muret asjaolu pärast, et poliitilisel eliidil puudub endiselt ühine arusaam riigi üldisest liikumissuunast, millega kaasneb oht, et Bosnia ja Hertsegoviina jääb muudest piirkonna riikidest veelgi rohkem maha; |
| --- | --- |

2.

tunneb muret asjaolu pärast, et poliitilisel eliidil puudub endiselt ühine arusaam riigi üldisest liikumissuunast, millega kaasneb oht, et Bosnia ja Hertsegoviina jääb muudest piirkonna riikidest veelgi rohkem maha;

| 3. | tunneb heameelt asjaolu üle, et kohalikud valimised viidi läbi rahumeelselt, vabalt ja õiglaselt; võtab teadmiseks Srebrenicas pärast valimisi toimunud vaidlused; tunnustab Bosnia ja Hertsegoviina keskvalimiskomisjoni otsuseid selles küsimuses; peab murettekitavaks asjaolu, et Mostar oli ainus linn, kus kohalikke valimisi ei toimunud; nõuab tungivalt, et kõik osapooled nõustuksid Mostari linna põhimääruse muudatustega, mis on kooskõlas Bosnia ja Hertsegoviina konstitutsioonikohtu asjaomase otsusega; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt asjaolu üle, et kohalikud valimised viidi läbi rahumeelselt, vabalt ja õiglaselt; võtab teadmiseks Srebrenicas pärast valimisi toimunud vaidlused; tunnustab Bosnia ja Hertsegoviina keskvalimiskomisjoni otsuseid selles küsimuses; peab murettekitavaks asjaolu, et Mostar oli ainus linn, kus kohalikke valimisi ei toimunud; nõuab tungivalt, et kõik osapooled nõustuksid Mostari linna põhimääruse muudatustega, mis on kooskõlas Bosnia ja Hertsegoviina konstitutsioonikohtu asjaomase otsusega;

| 4. | tunneb heameelt Brčko ringkonnas rahvusvahelise järelevalvetegevuse peatamise üle; kutsub ametivõime üles täitma veel saavutamata eesmärgid ja tingimused, mis on seatud kõrge esindaja büroo sulgemiseks, et võimaldada suuremat kohaliku tasandi vastutust; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt Brčko ringkonnas rahvusvahelise järelevalvetegevuse peatamise üle; kutsub ametivõime üles täitma veel saavutamata eesmärgid ja tingimused, mis on seatud kõrge esindaja büroo sulgemiseks, et võimaldada suuremat kohaliku tasandi vastutust;

| 5. | rõhutab, kui tähtis on, et Bosnia ja Hertsegoviina osaleks ELi integratsiooniprotsessis üksmeelsena; nõuab tungivalt, et poliitilised juhid ja valitud ametiisikud teeksid koostööd ja keskenduksid tegevuskava rakendamisele osana komisjoniga peetavast kõrgetasemelisest dialoogist, et saaks lõpuks täita nõuded, mis võimaldavad stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumise ning tõsiseltvõetava ELiga ühinemise taotluse esitamise; kutsub poliitilisi juhte ja kõiki ametiasutusi üles tegema ühinemisprotsessis tihedat koostööd ELi eriesindajaga; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, kui tähtis on, et Bosnia ja Hertsegoviina osaleks ELi integratsiooniprotsessis üksmeelsena; nõuab tungivalt, et poliitilised juhid ja valitud ametiisikud teeksid koostööd ja keskenduksid tegevuskava rakendamisele osana komisjoniga peetavast kõrgetasemelisest dialoogist, et saaks lõpuks täita nõuded, mis võimaldavad stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumise ning tõsiseltvõetava ELiga ühinemise taotluse esitamise; kutsub poliitilisi juhte ja kõiki ametiasutusi üles tegema ühinemisprotsessis tihedat koostööd ELi eriesindajaga;

| 6. | tuletab komisjonile meelde, et ELi laienemine on ulatuslikum protsess kui lihtsalt liidu õigustiku ülevõtmine ja peab põhinema Euroopa väärtuste tõelisel ning täielikul austamisel; märgib mõningase murega, et hiljutine majandus- ja finantskriis on ELi nn pehmet jõudu muutuste läbiviimiseks võib-olla vähendanud; ergutab siiski komisjoni, liikmesriike ja teisi Lääne-Balkani riike otsima uuenduslikke viise, kuidas soodustada leppimise kultuuri ja õhkkonda Bosnias ja Hertsegoviinas ning kogu piirkonnas; |
| --- | --- |

6.

tuletab komisjonile meelde, et ELi laienemine on ulatuslikum protsess kui lihtsalt liidu õigustiku ülevõtmine ja peab põhinema Euroopa väärtuste tõelisel ning täielikul austamisel; märgib mõningase murega, et hiljutine majandus- ja finantskriis on ELi nn pehmet jõudu muutuste läbiviimiseks võib-olla vähendanud; ergutab siiski komisjoni, liikmesriike ja teisi Lääne-Balkani riike otsima uuenduslikke viise, kuidas soodustada leppimise kultuuri ja õhkkonda Bosnias ja Hertsegoviinas ning kogu piirkonnas;

| 7. | avaldab kahetsust 11. aprillil 2013. aastal toimuma plaanitud ELi ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kõrgetasemelise ühinemisprotsessi teemalise dialoogi kolmanda kohtumise ärajäämise pärast seoses edusammude puudumisega Sejdić–Finci juhtumis; |
| --- | --- |

7.

avaldab kahetsust 11. aprillil 2013. aastal toimuma plaanitud ELi ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kõrgetasemelise ühinemisprotsessi teemalise dialoogi kolmanda kohtumise ärajäämise pärast seoses edusammude puudumisega Sejdić–Finci juhtumis;

| 8. | märgib 30. juunil 2012. aastal tegevuse lõpetanud ELi politseimissiooni märkimisväärset panust ja väljendab heameelt ELi suurema osaluse üle õigusriikluse valdkonnas; tunneb heameelt Euroopa Liidu rahvusvaheliste stabiliseerimisjõude (EUFOR Althea) mandaadi pikendamise ning asjaolu üle, et selles keskendutakse nüüd suutlikkuse suurendamisele ja koolitusele; |
| --- | --- |

8.

märgib 30. juunil 2012. aastal tegevuse lõpetanud ELi politseimissiooni märkimisväärset panust ja väljendab heameelt ELi suurema osaluse üle õigusriikluse valdkonnas; tunneb heameelt Euroopa Liidu rahvusvaheliste stabiliseerimisjõude (EUFOR Althea) mandaadi pikendamise ning asjaolu üle, et selles keskendutakse nüüd suutlikkuse suurendamisele ja koolitusele;

Poliitilised tingimused

| 9. | tuletab meelde toimivate institutsioonide tähtsust kõigil tasanditel riigi edusammude jaoks Euroopaga integreerumisel; tunneb heameelt dialoogi taasalustamise ja ministrite nõukogusse uute ministrite valimise üle 2012. aasta novembris pärast koalitsiooni lagunemist ja viiekuulist patiseisu; tunneb muret ummikseisude pärast, mis tulenevad Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni valitsuse ümberkorraldamisega seotud ebakindlusest; rõõmustab samas edusammude üle, mida on tehtud kandidaatide nimetamisel föderatsiooni konstitutsioonikohtu vabadele ametikohtadele; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde toimivate institutsioonide tähtsust kõigil tasanditel riigi edusammude jaoks Euroopaga integreerumisel; tunneb heameelt dialoogi taasalustamise ja ministrite nõukogusse uute ministrite valimise üle 2012. aasta novembris pärast koalitsiooni lagunemist ja viiekuulist patiseisu; tunneb muret ummikseisude pärast, mis tulenevad Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni valitsuse ümberkorraldamisega seotud ebakindlusest; rõõmustab samas edusammude üle, mida on tehtud kandidaatide nimetamisel föderatsiooni konstitutsioonikohtu vabadele ametikohtadele;

| 10. | kutsub kõiki pädevaid asutusi üles koostama ELiga integreerumise strateegia või kava, mis tagaks ELi õigusaktide ja nõuete kooskõlastatud ja ühtse ülevõtmise, rakendamise ja jõustamise kogu riigis ning annaks seega tunnistust ühisest arusaamast riigi üldise suuna kohta ning soovist tagada kõigi kodanike üldine heaolu; |
| --- | --- |

10.

kutsub kõiki pädevaid asutusi üles koostama ELiga integreerumise strateegia või kava, mis tagaks ELi õigusaktide ja nõuete kooskõlastatud ja ühtse ülevõtmise, rakendamise ja jõustamise kogu riigis ning annaks seega tunnistust ühisest arusaamast riigi üldise suuna kohta ning soovist tagada kõigi kodanike üldine heaolu;

| 11. | nõuab muudatuste tegemist Rahvakoja ja Esindajatekoja kodukorras, et kehtestada kiirmehhanism ELi õigusaktide ülevõtmiseks; |
| --- | --- |

11.

nõuab muudatuste tegemist Rahvakoja ja Esindajatekoja kodukorras, et kehtestada kiirmehhanism ELi õigusaktide ülevõtmiseks;

| 12. | tunneb heameelt 2012. aasta esimesel poolel ja alates oktoobrist tehtud edusammude üle, eelkõige toob positiivselt esile oluliste loendust ja riigiabi käsitlevate seaduste, 2011., 2012. ja 2013. aasta riigieelarve ning fütosanitaarpaketi vastuvõtmise, samuti edasimineku riigiabinõukogu ja korruptsioonivastase võitluse ametiga seoses ning poliitilise kokkuleppe saavutamise riigivara ja kaitsejõudude vara kohta; nõuab nende meetmete tulemuslikku rakendamist ning nõuab tungivalt, et komisjon ja ELi eriesindaja jälgiksid hoolikalt nende elluviimist, võttes täielikult arvesse Bosnia ja Hertsegoviina konstitutsioonikohtu 13. juuli 2012. aasta otsust; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles looma ja tugevdama suutlikkust sellistes asjaomastes asutustes nagu riigiabinõukogu ja korruptsioonivastase võitluse amet, eelkõige mis puudutab piisaval tasemel personaliga varustatust; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt 2012. aasta esimesel poolel ja alates oktoobrist tehtud edusammude üle, eelkõige toob positiivselt esile oluliste loendust ja riigiabi käsitlevate seaduste, 2011., 2012. ja 2013. aasta riigieelarve ning fütosanitaarpaketi vastuvõtmise, samuti edasimineku riigiabinõukogu ja korruptsioonivastase võitluse ametiga seoses ning poliitilise kokkuleppe saavutamise riigivara ja kaitsejõudude vara kohta; nõuab nende meetmete tulemuslikku rakendamist ning nõuab tungivalt, et komisjon ja ELi eriesindaja jälgiksid hoolikalt nende elluviimist, võttes täielikult arvesse Bosnia ja Hertsegoviina konstitutsioonikohtu 13. juuli 2012. aasta otsust; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles looma ja tugevdama suutlikkust sellistes asjaomastes asutustes nagu riigiabinõukogu ja korruptsioonivastase võitluse amet, eelkõige mis puudutab piisaval tasemel personaliga varustatust;

| 13. | tunneb muret rahvaloenduse edasilükkumise pärast; rõhutab, et rahvaloendus on vaja läbi viia 2013. aasta oktoobris, ning kiidab heaks jõupingutused, mida tehakse selle tagamiseks, et rahvaloendus toimuks oktoobris ning kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; nõuab tungivalt, et pädevad asutused eemaldaksid kõik takistused ja ei politiseeriks rahvaloendust, mille eesmärgiks on saada objektiivseid sotsiaal-majanduslikke andmeid; nõuab sellega seoses vähemuste õiguste austamist; |
| --- | --- |

13.

tunneb muret rahvaloenduse edasilükkumise pärast; rõhutab, et rahvaloendus on vaja läbi viia 2013. aasta oktoobris, ning kiidab heaks jõupingutused, mida tehakse selle tagamiseks, et rahvaloendus toimuks oktoobris ning kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; nõuab tungivalt, et pädevad asutused eemaldaksid kõik takistused ja ei politiseeriks rahvaloendust, mille eesmärgiks on saada objektiivseid sotsiaal-majanduslikke andmeid; nõuab sellega seoses vähemuste õiguste austamist;

| 14. | nõuab, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud täidaksid konstitutsioonikohtu otsust vajaduse kohta muuta kodanike ID-numbreid käsitlevaid õigusakte; märgib, et mitu kuud väldanud tegevusetuse tõttu ei saanud vastsündinud lapsed pärast 12. veebruari 2013 endale ID-numbreid ja seega ei saanud nad ka peamisi dokumente nagu pass või haigekassakaart; nõuab tungivalt, et viivitamata võetaks meetmed sellise olukorra lahendamiseks; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud täidaksid konstitutsioonikohtu otsust vajaduse kohta muuta kodanike ID-numbreid käsitlevaid õigusakte; märgib, et mitu kuud väldanud tegevusetuse tõttu ei saanud vastsündinud lapsed pärast 12. veebruari 2013 endale ID-numbreid ja seega ei saanud nad ka peamisi dokumente nagu pass või haigekassakaart; nõuab tungivalt, et viivitamata võetaks meetmed sellise olukorra lahendamiseks;

| 15. | nõuab tungivalt, et ametivõimud täidaksid otsust Sejdić-Finci kohtuasjas esimese sammuna ulatusliku põhiseadusreformi läbiviimisel, mis on vajalik selleks, et liikuda ajakohase ja toimiva demokraatia suunas, kus kõik diskrimineerimise vormid on välistatud ja mille raames on kõikidel kodanikel nende etnilisest kuuluvusest sõltumata samad õigused ja vabadused; väljendab heameelt asjaolu üle, et esimesena Bosnias ja Hertsegoviinas muutis Sarajevo kantoni assamblee ühehäälselt oma põhiseadust, andes rahvuslikult määratlemata ja etnilistele vähemustele võimaluse moodustada assamblees oma esindus kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni alusel tehtud otsusega Sejdić-Finci kohtuasjas; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et ametivõimud täidaksid otsust Sejdić-Finci kohtuasjas esimese sammuna ulatusliku põhiseadusreformi läbiviimisel, mis on vajalik selleks, et liikuda ajakohase ja toimiva demokraatia suunas, kus kõik diskrimineerimise vormid on välistatud ja mille raames on kõikidel kodanikel nende etnilisest kuuluvusest sõltumata samad õigused ja vabadused; väljendab heameelt asjaolu üle, et esimesena Bosnias ja Hertsegoviinas muutis Sarajevo kantoni assamblee ühehäälselt oma põhiseadust, andes rahvuslikult määratlemata ja etnilistele vähemustele võimaluse moodustada assamblees oma esindus kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni alusel tehtud otsusega Sejdić-Finci kohtuasjas;

| 16. | võtab teadmiseks laienemise ja naabruspoliitika voliniku otsuse jätta ära ELi ning Bosnia ja Hertsegoviina ühinemisprotsessi teemalise kõrgetasemelise dialoogi kavandatud kolmandas kohtumine, kuna Sejdić-Finci kohtuotsuse rakendamise osas puudub poliitiline ühtsus; peab murettekitavaks asjaolu, et kokkuleppele mittejõudmine võib negatiivselt mõjutada kogu ühinemisprotsessi ning kutsub juhtivaid poliitikuid üles leidma olukorrale lahendust; |
| --- | --- |

16.

võtab teadmiseks laienemise ja naabruspoliitika voliniku otsuse jätta ära ELi ning Bosnia ja Hertsegoviina ühinemisprotsessi teemalise kõrgetasemelise dialoogi kavandatud kolmandas kohtumine, kuna Sejdić-Finci kohtuotsuse rakendamise osas puudub poliitiline ühtsus; peab murettekitavaks asjaolu, et kokkuleppele mittejõudmine võib negatiivselt mõjutada kogu ühinemisprotsessi ning kutsub juhtivaid poliitikuid üles leidma olukorrale lahendust;

| 17. | ergutab ELi eriesindajat ja ELi delegatsiooni juhti suurendama veelgi oma jõupingutusi, et aidata saavutada kokkulepet Sejdić-Finci kohtuotsuse rakendamise kohta; |
| --- | --- |

17.

ergutab ELi eriesindajat ja ELi delegatsiooni juhti suurendama veelgi oma jõupingutusi, et aidata saavutada kokkulepet Sejdić-Finci kohtuotsuse rakendamise kohta;

| 18. | tõdeb, et tungivalt on vaja sisulist põhiseadusreformi nii riigi kui ka föderatsiooni osade tasandil, et muuta institutsionaalsed struktuurid kõigil tasanditel tõhusamaks, toimivamaks ja läbipaistvamaks; kordab vajadust lihtsustada Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni struktuuri; kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni algatama põhiseaduse muutmisega seoses laiaulatuslikke ja avatud konsultatsioone ning avalikke arutelusid riigi kõikide sidusrühmadega; rõhutab, et kõik osapooled ja kogukonnad tuleb täielikult kaasata sellesse protsessi, mis peaks andma konkreetseid tulemusi; |
| --- | --- |

18.

tõdeb, et tungivalt on vaja sisulist põhiseadusreformi nii riigi kui ka föderatsiooni osade tasandil, et muuta institutsionaalsed struktuurid kõigil tasanditel tõhusamaks, toimivamaks ja läbipaistvamaks; kordab vajadust lihtsustada Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni struktuuri; kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni algatama põhiseaduse muutmisega seoses laiaulatuslikke ja avatud konsultatsioone ning avalikke arutelusid riigi kõikide sidusrühmadega; rõhutab, et kõik osapooled ja kogukonnad tuleb täielikult kaasata sellesse protsessi, mis peaks andma konkreetseid tulemusi;

| 19. | palub kõikidel pädevatel asutustel tagada, et loodaks sõltumatu, erapooletu ja tulemuslik kohtusüsteem, mida toetab erapooletu ja sõltumatu politseiteenistus, ning et tulemuslikult rakendataks kohtusüsteemi reformistrateegia ja sõjakuritegude riiklik strateegia; nõuab tungivalt, et ühtlustataks kriminaal- ja tsiviilasjade kohtupraktikat eri kohtu- ja prokuratuurisüsteemides ning täidetaks kõik soovitused, mis on välja toodud ELi ning Bosnia ja Hertsegoviina õigusküsimusi käsitleva struktureeritud dialoogi raames; |
| --- | --- |

19.

palub kõikidel pädevatel asutustel tagada, et loodaks sõltumatu, erapooletu ja tulemuslik kohtusüsteem, mida toetab erapooletu ja sõltumatu politseiteenistus, ning et tulemuslikult rakendataks kohtusüsteemi reformistrateegia ja sõjakuritegude riiklik strateegia; nõuab tungivalt, et ühtlustataks kriminaal- ja tsiviilasjade kohtupraktikat eri kohtu- ja prokuratuurisüsteemides ning täidetaks kõik soovitused, mis on välja toodud ELi ning Bosnia ja Hertsegoviina õigusküsimusi käsitleva struktureeritud dialoogi raames;

| 20. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles tegema edusamme avaliku halduse reformimisel ning haldussuutlikkuse suurendamisel kõikidel valitsustasanditel, kus tegeletakse ELi küsimustega; on mures avaliku halduse finantsilise jätkusuutlikkuse pärast ning et puudub poliitiline toetus avaliku halduse reformimiseks; rõhutab vajadust keskenduda sellele, et ELi toetusel luua tõhusad koordineerimismehhanismid ning parandada avaliku teenistuse töötajate kvalifikatsiooni ja pädevust, mis olulise elemendina aitaksid tagada tulemuslikku ja produktiivset koostööd ELiga; |
| --- | --- |

20.

kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles tegema edusamme avaliku halduse reformimisel ning haldussuutlikkuse suurendamisel kõikidel valitsustasanditel, kus tegeletakse ELi küsimustega; on mures avaliku halduse finantsilise jätkusuutlikkuse pärast ning et puudub poliitiline toetus avaliku halduse reformimiseks; rõhutab vajadust keskenduda sellele, et ELi toetusel luua tõhusad koordineerimismehhanismid ning parandada avaliku teenistuse töötajate kvalifikatsiooni ja pädevust, mis olulise elemendina aitaksid tagada tulemuslikku ja produktiivset koostööd ELiga;

| 21. | väljendab muret asjaolu pärast, et korruptsioon on riigis laialt levinud, et see on seotud erakondadega ning et korruptsiooni esineb kõigil avaliku elu tasanditel; ergutab kõigi tasandite pädevaid asutusi koostama ja rakendama korruptsioonivastaseid strateegiaid ja tegevuskavu; kutsub vastutavaid ametiasutusi üles ilmutama poliitilist tahet probleemi lahendamiseks ja tagama korruptsioonivastase võitluse ameti täielikuks toimimiseks vajalikud vahendid, parandama tulemusi juhtumite uurimisel ja süüdimõistvate otsuste tegemisel ning ergutab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime viima korruptsioonivastased seadused kooskõlla korruptsioonivastaste riikide ühenduse (GRECO) soovitustega; rõhutab, et tulemuslikult on vaja võidelda inimkaubanduse vastu, selleks tuleb niisuguste tegude toimepanijad kohtu alla anda ning pakkuda kaitset ja hüvitist ohvritele; |
| --- | --- |

21.

väljendab muret asjaolu pärast, et korruptsioon on riigis laialt levinud, et see on seotud erakondadega ning et korruptsiooni esineb kõigil avaliku elu tasanditel; ergutab kõigi tasandite pädevaid asutusi koostama ja rakendama korruptsioonivastaseid strateegiaid ja tegevuskavu; kutsub vastutavaid ametiasutusi üles ilmutama poliitilist tahet probleemi lahendamiseks ja tagama korruptsioonivastase võitluse ameti täielikuks toimimiseks vajalikud vahendid, parandama tulemusi juhtumite uurimisel ja süüdimõistvate otsuste tegemisel ning ergutab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime viima korruptsioonivastased seadused kooskõlla korruptsioonivastaste riikide ühenduse (GRECO) soovitustega; rõhutab, et tulemuslikult on vaja võidelda inimkaubanduse vastu, selleks tuleb niisuguste tegude toimepanijad kohtu alla anda ning pakkuda kaitset ja hüvitist ohvritele;

| 22. | nõuab tungivalt, et pädevad asutused suurendaksid oma jõupingutusi Europoliga sõlmitava operatiivkoostöö kokkuleppe tegevuskava rakendamisel, ühtlustades selleks eelkõige asjakohased andmekaitsealased õigusaktid ja menetlused; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et pädevad asutused suurendaksid oma jõupingutusi Europoliga sõlmitava operatiivkoostöö kokkuleppe tegevuskava rakendamisel, ühtlustades selleks eelkõige asjakohased andmekaitsealased õigusaktid ja menetlused;

| 23. | nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud toetaksid sellise sõltumatu ja mitmekesise meedia arengut, mis oleks vaba poliitilisest sekkumisest, etnilisest killustumisest ja polariseerumisest; rõhutab avalik-õigusliku meedia erilist rolli demokraatia ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisel ning palub ametivõimudel tagada sellise meedia finantsiline jätkusuutlikkus, sõltumatus ja vastavus Euroopa standarditele; peab kahetsusväärseks ajakirjanike jätkuvat poliitilist survestamist ja ähvardamist; väljendab muret katsete pärast kahjustada kommunikatsioonivaldkonda reguleeriva asutuse ja avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide sõltumatust; tuletab meelde, et vaba meedia on stabiilse demokraatia oluline koostisosa; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud toetaksid sellise sõltumatu ja mitmekesise meedia arengut, mis oleks vaba poliitilisest sekkumisest, etnilisest killustumisest ja polariseerumisest; rõhutab avalik-õigusliku meedia erilist rolli demokraatia ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisel ning palub ametivõimudel tagada sellise meedia finantsiline jätkusuutlikkus, sõltumatus ja vastavus Euroopa standarditele; peab kahetsusväärseks ajakirjanike jätkuvat poliitilist survestamist ja ähvardamist; väljendab muret katsete pärast kahjustada kommunikatsioonivaldkonda reguleeriva asutuse ja avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide sõltumatust; tuletab meelde, et vaba meedia on stabiilse demokraatia oluline koostisosa;

| 24. | kutsub kõiki erakondi üles tegema aktiivset tööd kaasava ja tolerantse ühiskonna kujundamiseks; kutsub pädevaid asutusi üles rakendama diskrimineerimisvastaseid seadusi ja poliitikameetmeid ning kõrvaldama puudusi õigusaktides ja praktikas, k.a neid, mis puudutavad puuetega inimesi; tunneb muret homo-, bi- ja transseksuaalide vastu suunatud vihkamist õhutavate avalduste, ähvarduste ja tagakiusamise pärast; kutsub ametivõime üles täielikult rakendama romasid käsitleva tegevuskava, aktiivselt edendama romade ja kõigi teiste vähemuste tulemuslikku kaasamist, mõistma avalikult hukka vihkamisest ajendatud vahejuhtumid ning tagama nõuetekohase politseiuurimise ja kohtumõistmise; kutsub ametivõime üles aktiivselt toetama kodanikuühiskonna algatusi selles valdkonnas nii rahaliselt ja praktiliselt kui ka poliitiliste kohustuste näol; |
| --- | --- |

24.

kutsub kõiki erakondi üles tegema aktiivset tööd kaasava ja tolerantse ühiskonna kujundamiseks; kutsub pädevaid asutusi üles rakendama diskrimineerimisvastaseid seadusi ja poliitikameetmeid ning kõrvaldama puudusi õigusaktides ja praktikas, k.a neid, mis puudutavad puuetega inimesi; tunneb muret homo-, bi- ja transseksuaalide vastu suunatud vihkamist õhutavate avalduste, ähvarduste ja tagakiusamise pärast; kutsub ametivõime üles täielikult rakendama romasid käsitleva tegevuskava, aktiivselt edendama romade ja kõigi teiste vähemuste tulemuslikku kaasamist, mõistma avalikult hukka vihkamisest ajendatud vahejuhtumid ning tagama nõuetekohase politseiuurimise ja kohtumõistmise; kutsub ametivõime üles aktiivselt toetama kodanikuühiskonna algatusi selles valdkonnas nii rahaliselt ja praktiliselt kui ka poliitiliste kohustuste näol;

| 25. | toetab inim- ja kodanikuõiguste kaitsjate tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas ning kutsub komisjoni üles töötama välja rahastamismehhanisme, mis võimaldaksid ka rohujuuretasandi organisatsioonidel kasutada ühinemiseelse abi rahastamisvahendist eraldatavaid vahendeid; |
| --- | --- |

25.

toetab inim- ja kodanikuõiguste kaitsjate tegevust Bosnias ja Hertsegoviinas ning kutsub komisjoni üles töötama välja rahastamismehhanisme, mis võimaldaksid ka rohujuuretasandi organisatsioonidel kasutada ühinemiseelse abi rahastamisvahendist eraldatavaid vahendeid;

| 26. | nõuab naiste mõjuvõimu suurendamist ning selle saavutamiseks on vaja edendad ja kaitsta nende õigusi, parandada nende sotsiaalset ja majanduslikku olukorda, suurendada nende osalemist tööturul, tagada nende õiglane esindatus poliitilistes ja majanduslikes otsustusprotsessides ning ergutada naisettevõtlust; märgib, et naised on parlamentides, valitsustes ja riiklikes haldusorganites jätkuvalt alaesindatud ja nende tööalaseid õiguseid ignoreeritakse sageli; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles viima sotsiaalkindlustuse õigused ema-, isa- või vanemapuhkuse võtjate jaoks kõikjal riigis vastavusse kõrgete standarditega, sellega luuakse kõikide kodanike jaoks ühetaoline olukord ja välditakse diskrimineerimist; |
| --- | --- |

26.

nõuab naiste mõjuvõimu suurendamist ning selle saavutamiseks on vaja edendad ja kaitsta nende õigusi, parandada nende sotsiaalset ja majanduslikku olukorda, suurendada nende osalemist tööturul, tagada nende õiglane esindatus poliitilistes ja majanduslikes otsustusprotsessides ning ergutada naisettevõtlust; märgib, et naised on parlamentides, valitsustes ja riiklikes haldusorganites jätkuvalt alaesindatud ja nende tööalaseid õiguseid ignoreeritakse sageli; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles viima sotsiaalkindlustuse õigused ema-, isa- või vanemapuhkuse võtjate jaoks kõikjal riigis vastavusse kõrgete standarditega, sellega luuakse kõikide kodanike jaoks ühetaoline olukord ja välditakse diskrimineerimist;

| 27. | väljendab muret ulatusliku, teatamata ja sageli süüdistuseta jääva koduvägivalla pärast; kutsub ametivõime üles vastu võtma ja rakendama meetmeid, et tagada naistele tõeline kaitse; rõhutab vajadust tugevdada õiguskaitseorganeid, et edukalt käsitleda selliseid küsimusi nagu soopõhine vägivald, koduvägivald, sundprostitutsioon ja naistega kaubitsemine; rõhutab laste kaitsmise olulisust vägivalla, inimkaubanduse ja mis tahes muu kuritarvitamise eest; ergutab komisjoni uurima võimalusi, kuidas toetada võitlust koduvägivalla vastu; |
| --- | --- |

27.

väljendab muret ulatusliku, teatamata ja sageli süüdistuseta jääva koduvägivalla pärast; kutsub ametivõime üles vastu võtma ja rakendama meetmeid, et tagada naistele tõeline kaitse; rõhutab vajadust tugevdada õiguskaitseorganeid, et edukalt käsitleda selliseid küsimusi nagu soopõhine vägivald, koduvägivald, sundprostitutsioon ja naistega kaubitsemine; rõhutab laste kaitsmise olulisust vägivalla, inimkaubanduse ja mis tahes muu kuritarvitamise eest; ergutab komisjoni uurima võimalusi, kuidas toetada võitlust koduvägivalla vastu;

| 28. | tunneb heameelt selle üle, et koostatud on programmi eelnõu, mis on suunatud Bosnias ja Hertsegoviinas sõja ajal toime pandud vägistamise, seksuaalse kuritarvitamise ja piinamise ohvritele; nõuab tungivalt piisavate vahendite eraldamist konfliktiga seotud seksuaalvägivalla ohvrite süsteemseks rehabiliteerimiseks, mis hõlmab ohvrite sotsiaalsest seisundist sõltumata hüvitisi meditsiinilise ja psühholoogilise abi ning asjakohaste sotsiaalteenuste saamiseks; kutsub kõiki pädevaid asutusi üles tõstma üldsuse teadlikkust ohvrite seisundist; |
| --- | --- |

28.

tunneb heameelt selle üle, et koostatud on programmi eelnõu, mis on suunatud Bosnias ja Hertsegoviinas sõja ajal toime pandud vägistamise, seksuaalse kuritarvitamise ja piinamise ohvritele; nõuab tungivalt piisavate vahendite eraldamist konfliktiga seotud seksuaalvägivalla ohvrite süsteemseks rehabiliteerimiseks, mis hõlmab ohvrite sotsiaalsest seisundist sõltumata hüvitisi meditsiinilise ja psühholoogilise abi ning asjakohaste sotsiaalteenuste saamiseks; kutsub kõiki pädevaid asutusi üles tõstma üldsuse teadlikkust ohvrite seisundist;

| 29. | palub föderatsioonil lisada kriminaalkoodeksisse vihakuritegusid reguleerivad sätted, nagu seda tehti juba 2009. aastal Serblaste Vabariigis ja Brčko ringkonnas; |
| --- | --- |

29.

palub föderatsioonil lisada kriminaalkoodeksisse vihakuritegusid reguleerivad sätted, nagu seda tehti juba 2009. aastal Serblaste Vabariigis ja Brčko ringkonnas;

| 30. | rõhutab, et 2011. aasta lõpus oli Bosnias ja Hertsegoviinas endiselt ligikaudu 113 000 riigisisest põgenikku, kellest ligikaudu 8 000 elas ühiskeskustes ja 7 000 olid pagulased; kutsub kõiki pädevaid asutusi üles lihtsustama pagulaste ja riigisiseste põgenike püsivat tagasipöördumist, tagades neile juurdepääsu eluasemele, haridusele, sotsiaalkaitsele ja töövõimalustele; nõuab tungivalt, et nad lihtsustaksid, ka Sarajevo rahvusvahelisel doonorriikide konverentsil aprillis 2012 uuendatud rahvusvaheliste rahastajate kohustuse alusel, seda protsessi ka õiglasel ja asjakohasel viisil rahalise abi andmisega kõikidele tagasipöörduvatele pagulastele, sealhulgas Horvaatia pagulaste naasmiseks Posavinasse; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et 2011. aasta lõpus oli Bosnias ja Hertsegoviinas endiselt ligikaudu 113 000 riigisisest põgenikku, kellest ligikaudu 8 000 elas ühiskeskustes ja 7 000 olid pagulased; kutsub kõiki pädevaid asutusi üles lihtsustama pagulaste ja riigisiseste põgenike püsivat tagasipöördumist, tagades neile juurdepääsu eluasemele, haridusele, sotsiaalkaitsele ja töövõimalustele; nõuab tungivalt, et nad lihtsustaksid, ka Sarajevo rahvusvahelisel doonorriikide konverentsil aprillis 2012 uuendatud rahvusvaheliste rahastajate kohustuse alusel, seda protsessi ka õiglasel ja asjakohasel viisil rahalise abi andmisega kõikidele tagasipöörduvatele pagulastele, sealhulgas Horvaatia pagulaste naasmiseks Posavinasse;

| 31. | märgib murelikult, et suur hulk inimesi kannatab Bosnias ja Hertsegoviinas sõja tõttu traumajärgse stressihäire all; palub ametivõimudel parandada traumajärgse stressihäire all kannatavatele isikutele pakutavat sotsiaalset ja psühholoogilist abi, mis on praegu puudulik; |
| --- | --- |

31.

märgib murelikult, et suur hulk inimesi kannatab Bosnias ja Hertsegoviinas sõja tõttu traumajärgse stressihäire all; palub ametivõimudel parandada traumajärgse stressihäire all kannatavatele isikutele pakutavat sotsiaalset ja psühholoogilist abi, mis on praegu puudulik;

| 32. | nõuab miinivastase strateegia täielikku rakendamist ning miinivastaseid meetmeid käsitleva seaduse vastuvõtmist, et maamiinid ei nõuaks rohkem inimohvreid; |
| --- | --- |

32.

nõuab miinivastase strateegia täielikku rakendamist ning miinivastaseid meetmeid käsitleva seaduse vastuvõtmist, et maamiinid ei nõuaks rohkem inimohvreid;

| 33. | mõistab karmilt hukka kõik Bosnias ja Hertsegoviinas või mujal maailmas tehtavad katsed tunnistada Srebrenicas toimunud genotsiid ebaoluliseks või seda üldse eitada; |
| --- | --- |

33.

mõistab karmilt hukka kõik Bosnias ja Hertsegoviinas või mujal maailmas tehtavad katsed tunnistada Srebrenicas toimunud genotsiid ebaoluliseks või seda üldse eitada;

Sotsiaal-majanduslikud küsimused

| 34. | nõuab tungivalt, et kõikide tasandite valitsused jätkaksid usaldusväärset eelarvepoliitikat; tunneb muret varimajanduse ulatuse ning eelkõige naiste ja noorte töötuse kõrge määra pärast; väljendab muret mõju pärast, mida poliitiline ebastabiilsus ja nõrk õigusriiklus avaldavad majanduskasvule ja investeeringutele, samuti ettevõtluskeskkonnale tervikuna; kutsub valitsust üles looma riigis ühtne majandusruum, et tekitada soodsad tingimused ettevõtluse, eriti VKEde arenguks, tugevdada kohalikke kasvuallikaid ning vähendada samal ajal valitsussektori domineerimist majanduses ja monopolide osakaalu, edendada majanduskasvu soodustavaid kulutusi ning parandada konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

34.

nõuab tungivalt, et kõikide tasandite valitsused jätkaksid usaldusväärset eelarvepoliitikat; tunneb muret varimajanduse ulatuse ning eelkõige naiste ja noorte töötuse kõrge määra pärast; väljendab muret mõju pärast, mida poliitiline ebastabiilsus ja nõrk õigusriiklus avaldavad majanduskasvule ja investeeringutele, samuti ettevõtluskeskkonnale tervikuna; kutsub valitsust üles looma riigis ühtne majandusruum, et tekitada soodsad tingimused ettevõtluse, eriti VKEde arenguks, tugevdada kohalikke kasvuallikaid ning vähendada samal ajal valitsussektori domineerimist majanduses ja monopolide osakaalu, edendada majanduskasvu soodustavaid kulutusi ning parandada konkurentsivõimet;

| 35. | väljendab heameelt ELi otsuse üle anda Bosniale ja Hertsegoviinale 100 miljoni euro ulatuses makromajanduslikku finantsabi, mis on selge märk, et EL võtab tõsiselt riigi Euroopa perspektiivi ja inimeste heaolu; |
| --- | --- |

35.

väljendab heameelt ELi otsuse üle anda Bosniale ja Hertsegoviinale 100 miljoni euro ulatuses makromajanduslikku finantsabi, mis on selge märk, et EL võtab tõsiselt riigi Euroopa perspektiivi ja inimeste heaolu;

| 36. | kutsub üles Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime, eriti neis föderatsiooni osades, kus on registreeritud kõige rohkem Bosnia ja Hertsegoviina ettevõtteid, et nad vaataksid läbi ja ajakohastaksid tööõiguse ning tugevdaksid sotsiaalset dialoogi ja tööinspektsiooni; |
| --- | --- |

36.

kutsub üles Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime, eriti neis föderatsiooni osades, kus on registreeritud kõige rohkem Bosnia ja Hertsegoviina ettevõtteid, et nad vaataksid läbi ja ajakohastaksid tööõiguse ning tugevdaksid sotsiaalset dialoogi ja tööinspektsiooni;

| 37. | väljendab heameelt kokkuleppe üle, mille allkirjastasid Bosnia ja Hertsegoviina ning EL Bosnia ja Hertsegoviina liitumise kohta Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO); ergutab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime kiirendama läbirääkimisi teiste partneritega, et saada lähitulevikus WTO liikmeks; |
| --- | --- |

37.

väljendab heameelt kokkuleppe üle, mille allkirjastasid Bosnia ja Hertsegoviina ning EL Bosnia ja Hertsegoviina liitumise kohta Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO); ergutab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime kiirendama läbirääkimisi teiste partneritega, et saada lähitulevikus WTO liikmeks;

| 38. | täheldab, et teatavaid edusamme on tehtud hariduse üldraamistiku parandamisel, kuid kordab oma üleskutset ministrite nõukogule parandada muu hulgas 12 haridusministeeriumi ja Brčko ringkonna haridusosakonna vahelist koordineerimist ning vähendada haridussüsteemi killustatust; |
| --- | --- |

38.

täheldab, et teatavaid edusamme on tehtud hariduse üldraamistiku parandamisel, kuid kordab oma üleskutset ministrite nõukogule parandada muu hulgas 12 haridusministeeriumi ja Brčko ringkonna haridusosakonna vahelist koordineerimist ning vähendada haridussüsteemi killustatust;

| 39. | rõhutab vajadust parandada hariduse üldist kvaliteeti, nii et see vastaks kodumaise ja välismaise tööturu vajadustele; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles tegelema kutseõppe puudujääkidega, et tõmmata ligi otseseid välisinvesteeringuid ning tagada muu hulgas majanduslikust vajadusest tulenevalt haridusasutuste akrediteerimise alustamine ning akadeemiliste kraadide ja diplomite tunnustamisega tegelevate asutuste täielik toimivus; väljendab heameelt meetmete üle, mida on võetud noorte tööturul osalemist hõlbustavate koolituste ja programmide edendamiseks, ning nõuab selles valdkonnas rohkem algatusi; |
| --- | --- |

39.

rõhutab vajadust parandada hariduse üldist kvaliteeti, nii et see vastaks kodumaise ja välismaise tööturu vajadustele; kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles tegelema kutseõppe puudujääkidega, et tõmmata ligi otseseid välisinvesteeringuid ning tagada muu hulgas majanduslikust vajadusest tulenevalt haridusasutuste akrediteerimise alustamine ning akadeemiliste kraadide ja diplomite tunnustamisega tegelevate asutuste täielik toimivus; väljendab heameelt meetmete üle, mida on võetud noorte tööturul osalemist hõlbustavate koolituste ja programmide edendamiseks, ning nõuab selles valdkonnas rohkem algatusi;

| 40. | nõuab kõikidelt pädevatelt asutustelt tungivalt, et lõpetataks laste etniline eraldamine (kaks kooli ühe katuse all), mida ikka veel esineb föderatsiooni mõnedes kantonites; lisaks nõuab, et edendataks eelkõige roma laste tulemuslikku haridusse kaasamist muu hulgas kooliküpsusprogrammide abil; palub ametiasutustel teha koostööd asjaomaste valitsusväliste organisatsioonidega, et ergutada roma perekondi toetama oma laste juurdepääsu haridusele; palub ametivõimudel ühtlustada Bosnias ja Hertsegoviinas kehtivad eeskirjad, et tagada kõikide laste võrdne kohtlemine; nõuab, et üldiselt tehtaks rohkem jõupingutusi perekonna lahutamise ärahoidmiseks ja pakutaks rohkem tugiteenuseid riskirühma kuuluvatele peredele; kutsub komisjoni üles uurima, kas ELi sihtotstarbeline toetus võiks kaasa aidata segregeeritud haridussüsteemi kaotamisele; |
| --- | --- |

40.

nõuab kõikidelt pädevatelt asutustelt tungivalt, et lõpetataks laste etniline eraldamine (kaks kooli ühe katuse all), mida ikka veel esineb föderatsiooni mõnedes kantonites; lisaks nõuab, et edendataks eelkõige roma laste tulemuslikku haridusse kaasamist muu hulgas kooliküpsusprogrammide abil; palub ametiasutustel teha koostööd asjaomaste valitsusväliste organisatsioonidega, et ergutada roma perekondi toetama oma laste juurdepääsu haridusele; palub ametivõimudel ühtlustada Bosnias ja Hertsegoviinas kehtivad eeskirjad, et tagada kõikide laste võrdne kohtlemine; nõuab, et üldiselt tehtaks rohkem jõupingutusi perekonna lahutamise ärahoidmiseks ja pakutaks rohkem tugiteenuseid riskirühma kuuluvatele peredele; kutsub komisjoni üles uurima, kas ELi sihtotstarbeline toetus võiks kaasa aidata segregeeritud haridussüsteemi kaotamisele;

| 41. | väljendab heameelt komisjoni kava üle korraldada kõrgetasemeline kohtumine hariduse teemal, et edendada dialoogi mitmes küsimuses, sh laste etniline segregatsioon koolis, ning tuua kokku asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ning Bosnia ja Hertsegoviina haridusametite esindajad; |
| --- | --- |

41.

väljendab heameelt komisjoni kava üle korraldada kõrgetasemeline kohtumine hariduse teemal, et edendada dialoogi mitmes küsimuses, sh laste etniline segregatsioon koolis, ning tuua kokku asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ning Bosnia ja Hertsegoviina haridusametite esindajad;

| 42. | kutsub ametivõime üles viima õigusaktid vastavusse ELi kutsekvalifikatsioonide tunnustamist käsitleva acquis’ga; |
| --- | --- |

42.

kutsub ametivõime üles viima õigusaktid vastavusse ELi kutsekvalifikatsioonide tunnustamist käsitleva acquis’ga;

| 43. | nõuab tungivalt, et ametivõimud võtaksid vajalikke meetmeid rahvusliku pärandi säilitamiseks ja vastava õigusraamistiku täiustamiseks; lisaks kutsub kõiki pädevaid asutusi kõigil tasanditel üles tagama kultuuriasutuste rahastamise kindla korra, et vältida nende sulgemist; |
| --- | --- |

43.

nõuab tungivalt, et ametivõimud võtaksid vajalikke meetmeid rahvusliku pärandi säilitamiseks ja vastava õigusraamistiku täiustamiseks; lisaks kutsub kõiki pädevaid asutusi kõigil tasanditel üles tagama kultuuriasutuste rahastamise kindla korra, et vältida nende sulgemist;

| 44. | nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud võtaksid piisavaid meetmeid, et hoida ära viisavaba reisimise korra jätkuvat kuritarvitamist ning tulemuslikult võidelda varjupaigamenetluste organiseeritud kuritarvitamise vastu ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

44.

nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud võtaksid piisavaid meetmeid, et hoida ära viisavaba reisimise korra jätkuvat kuritarvitamist ning tulemuslikult võidelda varjupaigamenetluste organiseeritud kuritarvitamise vastu ELi liikmesriikides;

Piirkondlik koostöö ja kahepoolsed küsimused

| 45. | tunneb heameelt Bosnia ja Hertsegoviina konstruktiivse rolli üle piirkondlikus koostöös ning kutsub riiki üles tegema tööd selle nimel, et koostöös kõigi naaberriikidega piiriküsimustes kokkuleppele jõuda; |
| --- | --- |

45.

tunneb heameelt Bosnia ja Hertsegoviina konstruktiivse rolli üle piirkondlikus koostöös ning kutsub riiki üles tegema tööd selle nimel, et koostöös kõigi naaberriikidega piiriküsimustes kokkuleppele jõuda;

| 46. | nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud intensiivistaksid ettevalmistusi Horvaatia ühinemiseks ELiga ning viiksid toiduohutust käsitlevad Bosnia ja Hertsegoviina õigusaktid vastavusse ELi õigustikuga; tunneb muret Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimude tegevusetuse pärast, mis võib kaasa tuua kaotusi Bosnia ja Hertsegoviina eksporditurgudel; väljendab heameelt seni tehtud edusamme üle ning nõuab tungivalt, et pädevad asutused rajaksid kiiresti vajaliku infrastruktuuri tulevastes ELi piirikontrollipunktides; väljendab heameelt komisjoni algatuse üle, mille eesmärk on komisjoni kolmepoolsetel kohtumistel Horvaatia ning Bosnia ja Hertsegoviinaga leida lahendused seni veel vaidlusalustele piiriküsimustele, sh Neum/Ploče kokkuleppe, pidades silmas Horvaatia ühinemist ELiga; nõuab selles valdkonnas konstruktiivseid lisapingutusi, et vajaduse korral saaks avada rohkem piirikontrollipunkte; kiidab Bosniat ja Hertsegoviinat tema panuse eest edusammudesse vaidlusaluste küsimuste lahendamisel, mille hulka kuulub ka sõlmitud kohaliku piiriliikluse leping, mis peaks hõlbustama piirialadel elavate kodanike liikumist; peab vajalikuks leida lahendus, mis võimaldaks pärast 2013. aasta juulit säilitada riikide vahel praegu kehtiva ID-kaartide süsteemi, et Bosnia ja Hertsegoviina kodanikud saaksid jätkuvalt Horvaatiasse reisida; |
| --- | --- |

46.

nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud intensiivistaksid ettevalmistusi Horvaatia ühinemiseks ELiga ning viiksid toiduohutust käsitlevad Bosnia ja Hertsegoviina õigusaktid vastavusse ELi õigustikuga; tunneb muret Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimude tegevusetuse pärast, mis võib kaasa tuua kaotusi Bosnia ja Hertsegoviina eksporditurgudel; väljendab heameelt seni tehtud edusamme üle ning nõuab tungivalt, et pädevad asutused rajaksid kiiresti vajaliku infrastruktuuri tulevastes ELi piirikontrollipunktides; väljendab heameelt komisjoni algatuse üle, mille eesmärk on komisjoni kolmepoolsetel kohtumistel Horvaatia ning Bosnia ja Hertsegoviinaga leida lahendused seni veel vaidlusalustele piiriküsimustele, sh Neum/Ploče kokkuleppe, pidades silmas Horvaatia ühinemist ELiga; nõuab selles valdkonnas konstruktiivseid lisapingutusi, et vajaduse korral saaks avada rohkem piirikontrollipunkte; kiidab Bosniat ja Hertsegoviinat tema panuse eest edusammudesse vaidlusaluste küsimuste lahendamisel, mille hulka kuulub ka sõlmitud kohaliku piiriliikluse leping, mis peaks hõlbustama piirialadel elavate kodanike liikumist; peab vajalikuks leida lahendus, mis võimaldaks pärast 2013. aasta juulit säilitada riikide vahel praegu kehtiva ID-kaartide süsteemi, et Bosnia ja Hertsegoviina kodanikud saaksid jätkuvalt Horvaatiasse reisida;

| 47. | kordab oma nõuet lubada Kosovo kodanikel riiki siseneda, sest Bosnia ja Hertsegoviina on ainus piirkonna riik, kes ei luba neil oma riiki siseneda; nõuab seetõttu tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud tunnistaksid Kosovo kodanike põhilisi reisidokumente riiki sisenemiseks, nagu seda teevad Serbia ja teised riigid; |
| --- | --- |

47.

kordab oma nõuet lubada Kosovo kodanikel riiki siseneda, sest Bosnia ja Hertsegoviina on ainus piirkonna riik, kes ei luba neil oma riiki siseneda; nõuab seetõttu tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud tunnistaksid Kosovo kodanike põhilisi reisidokumente riiki sisenemiseks, nagu seda teevad Serbia ja teised riigid;

| 48. | kordab, et endiselt on vaja rangelt rakendada kõiki vajalikke kriteeriume ja meetmeid viisavabaks reisimiseks Schengeni riikidesse, rakendada pikaajalisi strateegiaid ning reguleerida vähemuste poliitikat; peab vajalikuks kodanikke teavitada viisavabaduskorra piirangutest, et vältida reisimisvabaduse ja viisanõude kaotamise poliitika mis tahes väärkasutamist; märgib, et Bosniast ja Hertsegoviinast pärit varjupaigataotlejate arv ELi liikmesriikides on püsivalt madal; rõhutab viisavaba reisimise tähtsust Bosnia ja Hertsegovina kodanike jaoks; |
| --- | --- |

48.

kordab, et endiselt on vaja rangelt rakendada kõiki vajalikke kriteeriume ja meetmeid viisavabaks reisimiseks Schengeni riikidesse, rakendada pikaajalisi strateegiaid ning reguleerida vähemuste poliitikat; peab vajalikuks kodanikke teavitada viisavabaduskorra piirangutest, et vältida reisimisvabaduse ja viisanõude kaotamise poliitika mis tahes väärkasutamist; märgib, et Bosniast ja Hertsegoviinast pärit varjupaigataotlejate arv ELi liikmesriikides on püsivalt madal; rõhutab viisavaba reisimise tähtsust Bosnia ja Hertsegovina kodanike jaoks;

o

o o

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, Bosnia ja Hertsegoviina presidentuurile, Bosnia ja Hertsegoviina ministrite nõukogule, Bosnia ja Hertsegoviina parlamentaarsele assambleele ning Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni ning Serblaste Vabariigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

49.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, Bosnia ja Hertsegoviina presidentuurile, Bosnia ja Hertsegoviina ministrite nõukogule, Bosnia ja Hertsegoviina parlamentaarsele assambleele ning Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni ning Serblaste Vabariigi valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 80, 19.3.2008, lk 18.

(2)  ELT L 188, 19.7.2011, lk 30.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0085.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0453.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/100 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/100

---

P7_TA(2013)0226

Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2012. aasta eduaruanne

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2012. aasta eduaruande kohta (2013/2866(RSP))

(2016/C 055/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. detsembri 2005. aasta otsust anda riigile ELi kandidaatriigi staatus ning Euroopa Ülemkogu 15.–16. juuni 2006. aasta ja 14.–15. detsembri 2006. aasta kohtumiste järel avaldatud eesistujariigi järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. detsembri 2005. aasta otsust anda riigile ELi kandidaatriigi staatus ning Euroopa Ülemkogu 15.–16. juuni 2006. aasta ja 14.–15. detsembri 2006. aasta kohtumiste järel avaldatud eesistujariigi järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 13. detsembri 2012. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 13. detsembri 2012. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse ELi ja USA missioonide juhtide 11. jaanuari 2013. aasta ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja USA missioonide juhtide 11. jaanuari 2013. aasta ühisavaldust,

| — | võttes arvesse komisjoni 2012. aasta eduaruannet (SWD(2012)0332) ja komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded 2012. ja 2013. aastal” (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2012. aasta eduaruannet (SWD(2012)0332) ja komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded 2012. ja 2013. aastal” (COM(2012)0600),

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 845 (1993) ja 817 (1993), samuti ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 47/225 (1993) ning 1995. aasta ajutist kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 845 (1993) ja 817 (1993), samuti ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 47/225 (1993) ning 1995. aasta ajutist kokkulepet,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kohtu otsust 13. septembri 1995. aasta ajutise kokkuleppe kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kohtu otsust 13. septembri 1995. aasta ajutise kokkuleppe kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kongressi soovitust 329 (2012) kohaliku demokraatia kohta riigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kongressi soovitust 329 (2012) kohaliku demokraatia kohta riigis,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, sh 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni laienemise kohta: poliitikavaldkonnad, kriteeriumid ja ELi strateegilised huvid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, sh 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni laienemise kohta: poliitikavaldkonnad, kriteeriumid ja ELi strateegilised huvid (1),

| — | võttes arvesse parlamentaarse ühiskomisjoni 10. kohtumist 7. juunil 2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamentaarse ühiskomisjoni 10. kohtumist 7. juunil 2012,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et kõiki praegusi ja potentsiaalseid kandidaatriike tuleks integratsiooniprotsessis kohelda vastavalt nende endi saavutustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kõiki praegusi ja potentsiaalseid kandidaatriike tuleks integratsiooniprotsessis kohelda vastavalt nende endi saavutustele;

| B. | arvestades, et kõrgetasemeline ühinemisdialoog on andnud riigi reformiprotsessile uue hoo; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõrgetasemeline ühinemisdialoog on andnud riigi reformiprotsessile uue hoo;

| C. | arvestades, et ELiga ühinemine on riigi pikaajalise stabiilsuse ning heade rahvustevaheliste suhete jaoks äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELiga ühinemine on riigi pikaajalise stabiilsuse ning heade rahvustevaheliste suhete jaoks äärmiselt oluline;

| D. | arvestades, et komisjoni sellekohasele heakskiitvale soovitusele vaatamata otsustas Euroopa Ülemkogu neljandat aastat järjest riigiga ühinemisläbirääkimisi mitte alustada; arvestades, et järjekordne viivitus suurendab riigi avalikus arvamuses kasvavat nördimust ELi integratsiooniprotsessi toppamise üle ning ähvardab suurendada siseriiklikke probleeme ja pingeid; arvestades, et kahepoolsed probleemid ei tohiks takistada ühinemisläbirääkimiste ametlikku alustamist, kuid need küsimused tuleks lahendada enne ühinemisprotsessi lõppu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjoni sellekohasele heakskiitvale soovitusele vaatamata otsustas Euroopa Ülemkogu neljandat aastat järjest riigiga ühinemisläbirääkimisi mitte alustada; arvestades, et järjekordne viivitus suurendab riigi avalikus arvamuses kasvavat nördimust ELi integratsiooniprotsessi toppamise üle ning ähvardab suurendada siseriiklikke probleeme ja pingeid; arvestades, et kahepoolsed probleemid ei tohiks takistada ühinemisläbirääkimiste ametlikku alustamist, kuid need küsimused tuleks lahendada enne ühinemisprotsessi lõppu;

| E. | arvestades, et riik on ELiga ühinemisläbirääkimiste alustamiseks valmis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et riik on ELiga ühinemisläbirääkimiste alustamiseks valmis;

| F. | arvestades, et piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted on endiselt laienemisprotsessi olulised osad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted on endiselt laienemisprotsessi olulised osad;

| G. | arvestades, et kahepoolsete probleemidega tuleks tegeleda konstruktiivsel viisil, võttes arvesse ELi üldisi huvisid ja väärtusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kahepoolsete probleemidega tuleks tegeleda konstruktiivsel viisil, võttes arvesse ELi üldisi huvisid ja väärtusi;

Üldised seisukohad

| 1. | kordab oma üleskutset nõukogule määrata viivitamata kindlaks ühinemisläbirääkimiste alustamise kuupäev; |
| --- | --- |

1.

kordab oma üleskutset nõukogule määrata viivitamata kindlaks ühinemisläbirääkimiste alustamise kuupäev;

| 2. | peab kahetsusväärseks, et oma viimasel, 11. detsembril 2012. aastal toimunud koosolekul otsustas nõukogu neljandat aastat järjest mitte järgida komisjoni soovitust alustada ühinemisläbirääkimisi; on siiski veendunud, et Euroopa Ülemkogu ühehäälselt heakskiidetud järeldused, kus nõutakse komisjoni täiendaval aruandel põhinevat otsuse langetamist, on samm edasi, tunnistades võtmetähtsusega valdkondade piisavate edusammude tähtsust, nagu on öeldud Euroopa Ülemkogu 2012. aasta detsembri järeldustes; tunnustab laienemisvoliniku algatusi ja palub tal lisada oma koostamisel olevasse aruandesse mittelaienemisest tulenevate kulude hinnangu, muu hulgas hinnangu selle kohta, millised suured ohud ähvardavad riiki praeguse olukorra jätkumisel; tervitab Euroopa Komisjoni 16. aprilli 2013. aasta kevadaruannet ning kutsub eesistujariiki Iirimaad üles rakendama aktiivset diplomaatiat, et saavutada rahuldav tulemus, mille eesmärgiks on nõukogu otsus alustada läbirääkimisi enne 2013. aasta juuni lõppu; |
| --- | --- |

2.

peab kahetsusväärseks, et oma viimasel, 11. detsembril 2012. aastal toimunud koosolekul otsustas nõukogu neljandat aastat järjest mitte järgida komisjoni soovitust alustada ühinemisläbirääkimisi; on siiski veendunud, et Euroopa Ülemkogu ühehäälselt heakskiidetud järeldused, kus nõutakse komisjoni täiendaval aruandel põhinevat otsuse langetamist, on samm edasi, tunnistades võtmetähtsusega valdkondade piisavate edusammude tähtsust, nagu on öeldud Euroopa Ülemkogu 2012. aasta detsembri järeldustes; tunnustab laienemisvoliniku algatusi ja palub tal lisada oma koostamisel olevasse aruandesse mittelaienemisest tulenevate kulude hinnangu, muu hulgas hinnangu selle kohta, millised suured ohud ähvardavad riiki praeguse olukorra jätkumisel; tervitab Euroopa Komisjoni 16. aprilli 2013. aasta kevadaruannet ning kutsub eesistujariiki Iirimaad üles rakendama aktiivset diplomaatiat, et saavutada rahuldav tulemus, mille eesmärgiks on nõukogu otsus alustada läbirääkimisi enne 2013. aasta juuni lõppu;

| 3. | rõhutab asjaolu, et heanaaberlikud suhted on endiselt ELiga ühinemise protsessi oluline osa; peab kiiduväärseks riigi üldist konstruktiivsust suhetes teiste laienemisprotsessis osalevate riikidega; ergutab jätkama diplomaatilisi arvamusvahetusi Ateena, Sofia ja Skopje vahel, ning rõhutab, kui oluline on, et kõik osapooled näitaksid üles kindlat tahet heanaaberlikeks suheteks, mis põhinevad eelkõige sõprusel, vastastikusel austusel, konstruktiivsel dialoogil ning kindlal soovil lahendada arusaamatused ja saada üle vaenulikkusest; nõuab, et välditaks žeste, avaldusi ja tegevusi, mis võivad mõjuda heanaaberlikele suhetele negatiivselt; peab sellega seoses kiiduväärseks Skopje ja Sofia valitsuste esindajate hiljuti toimunud esimest kohtumist, mille eesmärk oli arutada võimalust sõlmida kahe riigi vahel leping; nõuab, et laienemisvolinik pööraks oma aruandes erilist tähelepanu heanaaberlike suhete küsimusele; nõuab ühtlasi tihedamat sotsiaal-kultuurilist koostööd, et tugevdada sidemeid piirkonna rahvaste vahel; |
| --- | --- |

3.

rõhutab asjaolu, et heanaaberlikud suhted on endiselt ELiga ühinemise protsessi oluline osa; peab kiiduväärseks riigi üldist konstruktiivsust suhetes teiste laienemisprotsessis osalevate riikidega; ergutab jätkama diplomaatilisi arvamusvahetusi Ateena, Sofia ja Skopje vahel, ning rõhutab, kui oluline on, et kõik osapooled näitaksid üles kindlat tahet heanaaberlikeks suheteks, mis põhinevad eelkõige sõprusel, vastastikusel austusel, konstruktiivsel dialoogil ning kindlal soovil lahendada arusaamatused ja saada üle vaenulikkusest; nõuab, et välditaks žeste, avaldusi ja tegevusi, mis võivad mõjuda heanaaberlikele suhetele negatiivselt; peab sellega seoses kiiduväärseks Skopje ja Sofia valitsuste esindajate hiljuti toimunud esimest kohtumist, mille eesmärk oli arutada võimalust sõlmida kahe riigi vahel leping; nõuab, et laienemisvolinik pööraks oma aruandes erilist tähelepanu heanaaberlike suhete küsimusele; nõuab ühtlasi tihedamat sotsiaal-kultuurilist koostööd, et tugevdada sidemeid piirkonna rahvaste vahel;

| 4. | kordab oma seisukohta, et kahepoolsete probleemidega tuleks tegeleda ühinemisprotsessi võimalikult varajases etapis, konstruktiivselt, heanaaberlikult ning eelistatavalt enne ühinemisläbirääkimiste alustamist; kordab oma seisukohta, et kahepoolseid küsimusi ei tohiks kasutada ühinemisprotsessi takistamiseks; |
| --- | --- |

4.

kordab oma seisukohta, et kahepoolsete probleemidega tuleks tegeleda ühinemisprotsessi võimalikult varajases etapis, konstruktiivselt, heanaaberlikult ning eelistatavalt enne ühinemisläbirääkimiste alustamist; kordab oma seisukohta, et kahepoolseid küsimusi ei tohiks kasutada ühinemisprotsessi takistamiseks;

| 5. | toonitab, et kõiki praegusi ja potentsiaalseid kandidaatriike tuleks integratsiooniprotsessis kohelda vastavalt nende endi saavutustele; |
| --- | --- |

5.

toonitab, et kõiki praegusi ja potentsiaalseid kandidaatriike tuleks integratsiooniprotsessis kohelda vastavalt nende endi saavutustele;

| 6. | on kindlalt veendunud, et läbirääkimiste alustamise fakt iseenesest võib olukorda muuta, anda positiivse tõuke ning olla tõhus vahend, mis aitab edendada reformide läbiviimist, parandada siseriiklikku olukorda, hõlbustada rahvustevahelist dialoogi ja edendada suhete parandamist naabritega; |
| --- | --- |

6.

on kindlalt veendunud, et läbirääkimiste alustamise fakt iseenesest võib olukorda muuta, anda positiivse tõuke ning olla tõhus vahend, mis aitab edendada reformide läbiviimist, parandada siseriiklikku olukorda, hõlbustada rahvustevahelist dialoogi ja edendada suhete parandamist naabritega;

| 7. | on seisukohal, et kõrgetasemeline ühinemisdialoog on olnud tähtis vahend praegusest ummikseisust ülesaamiseks ning ELiga ühinemise protsessile uue hoo andmiseks; mainib tunnustavalt edu, mida on saavutatud rohkem kui 75 % kindlaksmääratud poliitikavaldkondadest; toonitab ühinemisdialoogi tulemuste täieliku ja pöördumatu rakendamise tähtsust; rõhutab, et kõrgetasemeline ühinemisdialoog ei asenda ühinemisläbirääkimisi; kutsub nõukogu üles paluma komisjonil alustada esimesel võimalusel õigustiku sõelumist, et teha suuremaid edusamme; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et kõrgetasemeline ühinemisdialoog on olnud tähtis vahend praegusest ummikseisust ülesaamiseks ning ELiga ühinemise protsessile uue hoo andmiseks; mainib tunnustavalt edu, mida on saavutatud rohkem kui 75 % kindlaksmääratud poliitikavaldkondadest; toonitab ühinemisdialoogi tulemuste täieliku ja pöördumatu rakendamise tähtsust; rõhutab, et kõrgetasemeline ühinemisdialoog ei asenda ühinemisläbirääkimisi; kutsub nõukogu üles paluma komisjonil alustada esimesel võimalusel õigustiku sõelumist, et teha suuremaid edusamme;

| 8. | tervitab ja toetab täielikult hiljutist kokkulepet, mis aitab välja tulla riigi sisepoliitilise arengu ummikseisust, ning on seisukohal, et praegune kokkulepe aitab teha uusi edusamme ELiga ühinemise suunas enne Euroopa Ülemkogu arutelusid; palub kõikidel osapooltel jätkata poliitilist dialoogi ning rõhutab vajadust laialdase erakonnaülese toetuse ja ELi-suunalises tegevuses osalemise järele; rõhutab asjaolu, et riigi parlament on võtmetähtsusega demokraatlik institutsioon poliitiliste erimeelsuste arutamiseks ja lahendamiseks, ning palub riigi kõikidel poliitilistel jõududel selles vaimus tegutseda, austades parlamendi töökorda ja selle aluseks olevaid demokraatlikke väärtusi; toetab algatusi, mis aitavad parandada parlamendi toimimist, sh ettepanekut luua uurimiskomisjon, et selgitada välja, kes vastutavad 24. detsembri 2012. aasta sündmuste eest, esitada uusi soovitusi parlamendi töökorra tervikliku reformi kohta, mis peaks olema tõeliselt erakonnaülene, suurendada parlamendi autoriteeti, sõltumatust ja legitiimsust ning vältida selliste sündmuste kordumist; kutsub ametiasutusi üles moodustama koheselt uurimiskomisjoni, et see saaks alustada oma tähtsat tööd eesmärgiga taastada normaalne poliitiline protsess riigis; peab kahetsusväärseks, et parlamendist sunniti lahkuma ka ajakirjanikud ning nõuab dialoogi taastamist valitsuse ja ajakirjanike liidu vahel tingimustel, mida ajakirjanikud saaksid usaldada; |
| --- | --- |

8.

tervitab ja toetab täielikult hiljutist kokkulepet, mis aitab välja tulla riigi sisepoliitilise arengu ummikseisust, ning on seisukohal, et praegune kokkulepe aitab teha uusi edusamme ELiga ühinemise suunas enne Euroopa Ülemkogu arutelusid; palub kõikidel osapooltel jätkata poliitilist dialoogi ning rõhutab vajadust laialdase erakonnaülese toetuse ja ELi-suunalises tegevuses osalemise järele; rõhutab asjaolu, et riigi parlament on võtmetähtsusega demokraatlik institutsioon poliitiliste erimeelsuste arutamiseks ja lahendamiseks, ning palub riigi kõikidel poliitilistel jõududel selles vaimus tegutseda, austades parlamendi töökorda ja selle aluseks olevaid demokraatlikke väärtusi; toetab algatusi, mis aitavad parandada parlamendi toimimist, sh ettepanekut luua uurimiskomisjon, et selgitada välja, kes vastutavad 24. detsembri 2012. aasta sündmuste eest, esitada uusi soovitusi parlamendi töökorra tervikliku reformi kohta, mis peaks olema tõeliselt erakonnaülene, suurendada parlamendi autoriteeti, sõltumatust ja legitiimsust ning vältida selliste sündmuste kordumist; kutsub ametiasutusi üles moodustama koheselt uurimiskomisjoni, et see saaks alustada oma tähtsat tööd eesmärgiga taastada normaalne poliitiline protsess riigis; peab kahetsusväärseks, et parlamendist sunniti lahkuma ka ajakirjanikud ning nõuab dialoogi taastamist valitsuse ja ajakirjanike liidu vahel tingimustel, mida ajakirjanikud saaksid usaldada;

| 9. | väljendab sügavat muret rahvustevahelistes suhetes viimasel aastal üles kerkinud pingete pärast; on veendunud, et tihedam poliitiline dialoog on ülioluline, et jätkata edasiminekut rahumeelse mitmerahvuselise, multikultuurse ja mitmeusundilise ühiskonna suunas ning kõrvaldada oht, et ühiskond lõheneb etnilise päritolu alusel; mõistab kindlalt hukka kõik etnilisel sallimatusel põhinevad vahejuhtumid ja märgid sellisest sallimatusest; |
| --- | --- |

9.

väljendab sügavat muret rahvustevahelistes suhetes viimasel aastal üles kerkinud pingete pärast; on veendunud, et tihedam poliitiline dialoog on ülioluline, et jätkata edasiminekut rahumeelse mitmerahvuselise, multikultuurse ja mitmeusundilise ühiskonna suunas ning kõrvaldada oht, et ühiskond lõheneb etnilise päritolu alusel; mõistab kindlalt hukka kõik etnilisel sallimatusel põhinevad vahejuhtumid ja märgid sellisest sallimatusest;

| 10. | mainib tunnustavalt valitsuse aruannet Ohridi raamlepingu rakendamise kohta ning eeldab, et aruannet tutvustatakse ka üldsusele, et luua riigi mitmerahvuselise tuleviku jaoks laiapõhjaline ühiskondlik ja poliitiline toetus; innustab valitsust liikuma kiiresti edasi läbivaatamise järgmisesse etappi; |
| --- | --- |

10.

mainib tunnustavalt valitsuse aruannet Ohridi raamlepingu rakendamise kohta ning eeldab, et aruannet tutvustatakse ka üldsusele, et luua riigi mitmerahvuselise tuleviku jaoks laiapõhjaline ühiskondlik ja poliitiline toetus; innustab valitsust liikuma kiiresti edasi läbivaatamise järgmisesse etappi;

| 11. | kiidab heaks detsentraliseerimise programmi aastateks 2011–2014 ning nõuab regionaalarengu seaduse täielikku rakendamist; innustab valitsust jätkama fiskaalse detsentraliseerimisega, mille keskpika perspektiivi eesmärgiks on see, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kasutaksid kuludeks 9 % SKPst; tunnustab tööd, mida teeb ÜRO Arenguprogramm ja laiem rahastajate ringkond koostöös valitsusega, et suurendada kohalike omavalitsuste suutlikkust, eesmärgiga tagada hea valitsemistava ning kõikide kodanike jaoks võrdne juurdepääs; |
| --- | --- |

11.

kiidab heaks detsentraliseerimise programmi aastateks 2011–2014 ning nõuab regionaalarengu seaduse täielikku rakendamist; innustab valitsust jätkama fiskaalse detsentraliseerimisega, mille keskpika perspektiivi eesmärgiks on see, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kasutaksid kuludeks 9 % SKPst; tunnustab tööd, mida teeb ÜRO Arenguprogramm ja laiem rahastajate ringkond koostöös valitsusega, et suurendada kohalike omavalitsuste suutlikkust, eesmärgiga tagada hea valitsemistava ning kõikide kodanike jaoks võrdne juurdepääs;

| 12. | tunnustab võimude pingutusi teha lõpparve kommunistliku minevikuga ning peab õigeks, et avalikustatud on endise Jugoslaavia salateenistusega koostööd teinud agentide nimed ning pikendatud lustratsiooniseaduse kohaldamise tähtaega, kuni on vastu võetud seadus avaliku teabe kättesaadavuse kohta; samal ajal ergutab ametivõime tagasi nõudma Jugoslaavia salateenistuse arhiive Serbiast ning hõlmama lustratsiooniprotsessi ka luure- ja vastuluureteenistuse töötajad; kutsub üles tugevdama andmekontrolli komisjoni volitusi ning viima kõik vajalikud dokumendid luure- ja vastuluureteenistusest püsivalt komisjoni ruumidesse; rõhutab, et vaja on reformida julgeolekusektorit ja tugevdada parlamendi järelevalvet luure- ja vastuluureteenistuse üle; |
| --- | --- |

12.

tunnustab võimude pingutusi teha lõpparve kommunistliku minevikuga ning peab õigeks, et avalikustatud on endise Jugoslaavia salateenistusega koostööd teinud agentide nimed ning pikendatud lustratsiooniseaduse kohaldamise tähtaega, kuni on vastu võetud seadus avaliku teabe kättesaadavuse kohta; samal ajal ergutab ametivõime tagasi nõudma Jugoslaavia salateenistuse arhiive Serbiast ning hõlmama lustratsiooniprotsessi ka luure- ja vastuluureteenistuse töötajad; kutsub üles tugevdama andmekontrolli komisjoni volitusi ning viima kõik vajalikud dokumendid luure- ja vastuluureteenistusest püsivalt komisjoni ruumidesse; rõhutab, et vaja on reformida julgeolekusektorit ja tugevdada parlamendi järelevalvet luure- ja vastuluureteenistuse üle;

| 13. | on veendunud, et mitmerahvuseline ühiskond saavutatakse parimal moel tugevama poliitilise dialoogi, muude rahvuste tunnustamise ja sallivuse osas eeskuju andva juhtimise ning mitmerahvuselise ühiskonna väärtusi õpetava haritussüsteemi abil; kiidab seetõttu heaks valitsuse algatatud mitmerahvuselise hariduse projekti ning kutsub kõiki koole järgima selliste teerajajate eeskuju, nagu Kumanovo koolid, kes püüavad teha lõpu eri etniliste kogukondade eraldi koolitamisele; |
| --- | --- |

13.

on veendunud, et mitmerahvuseline ühiskond saavutatakse parimal moel tugevama poliitilise dialoogi, muude rahvuste tunnustamise ja sallivuse osas eeskuju andva juhtimise ning mitmerahvuselise ühiskonna väärtusi õpetava haritussüsteemi abil; kiidab seetõttu heaks valitsuse algatatud mitmerahvuselise hariduse projekti ning kutsub kõiki koole järgima selliste teerajajate eeskuju, nagu Kumanovo koolid, kes püüavad teha lõpu eri etniliste kogukondade eraldi koolitamisele;

| 14. | kutsub ametiasutusi ja kodanikuühiskonda tungivalt üles võtma asjakohaseid meetmeid, et saavutada ajalooline leppimine ning ületada lõhe eri etniliste ja rahvusrühmade (sh Bulgaaria päritolu kodanike) vahel ja sees; kordab oma nõudmist, et tehtaks edusamme selles, et pidada koos naabruses asuvate ELi liikmesriikidega meeles ühiseid ajaloolisi sündmusi ja isikuid; ergutab jätkama püüdlusi luua ühiseid ajaloo ja hariduse eksperdikomiteesid, et edendada objektiivset faktidel põhinevat ajaloo tõlgendamist, tugevdada akadeemilist koostööd ja aidata tekitada noorte seas positiivset suhtumist naabritesse; nõuab, et ametivõimud võtaksid kasutusele õppematerjalid, milles puudub ajaloo ideoloogiline tõlgendamine ning mille eesmärk on edendada ühist arusaamist; võtab murega teadmiseks antiikajale apelleerimise fenomeni; on veendunud, et kultuuri ja kunsti tuleks kasutada selleks, et inimesi üksteisele lähendada, mitte neid eraldada; nõuab, et valitsus annaks üldsusele ja meediale selgelt teada, et riigis rahvusel põhinevat diskrimineerimist (muu hulgas seoses õigussüsteemi, meedia, tööhõive ja ühiskondlike võimalustega) ei sallita; rõhutab, kui tähtsad on sellised meetmed eri etniliste rühmade integreerimise, stabiilsuse ning riigi Euroopaga integreerumise seisukohast; |
| --- | --- |

14.

kutsub ametiasutusi ja kodanikuühiskonda tungivalt üles võtma asjakohaseid meetmeid, et saavutada ajalooline leppimine ning ületada lõhe eri etniliste ja rahvusrühmade (sh Bulgaaria päritolu kodanike) vahel ja sees; kordab oma nõudmist, et tehtaks edusamme selles, et pidada koos naabruses asuvate ELi liikmesriikidega meeles ühiseid ajaloolisi sündmusi ja isikuid; ergutab jätkama püüdlusi luua ühiseid ajaloo ja hariduse eksperdikomiteesid, et edendada objektiivset faktidel põhinevat ajaloo tõlgendamist, tugevdada akadeemilist koostööd ja aidata tekitada noorte seas positiivset suhtumist naabritesse; nõuab, et ametivõimud võtaksid kasutusele õppematerjalid, milles puudub ajaloo ideoloogiline tõlgendamine ning mille eesmärk on edendada ühist arusaamist; võtab murega teadmiseks antiikajale apelleerimise fenomeni; on veendunud, et kultuuri ja kunsti tuleks kasutada selleks, et inimesi üksteisele lähendada, mitte neid eraldada; nõuab, et valitsus annaks üldsusele ja meediale selgelt teada, et riigis rahvusel põhinevat diskrimineerimist (muu hulgas seoses õigussüsteemi, meedia, tööhõive ja ühiskondlike võimalustega) ei sallita; rõhutab, kui tähtsad on sellised meetmed eri etniliste rühmade integreerimise, stabiilsuse ning riigi Euroopaga integreerumise seisukohast;

| 15. | kiidab heaks edusammud tugevdamaks normatiivset raamistikku laste õiguskaitse valdkonnas – siia alla kuuluvad ka alaealiste üle õigusemõistmise seaduse muudatusettepanekud, järelevalvesüsteemi loomine ja alaealiste kuritegevuse ennetamise riikliku strateegia väljatöötamine; märgib murelikult, et puudujääke on endiselt kuriteoohvritest laste (eelkõige väärkoheldud laste) kaitsmisel ning selle põhjuseks on ebapiisavad vahendid, professionaalsete töötajate vähesus ja lapsohvritega seoses tõhusa reageerimise süsteemi puudumine; nõuab, et sotsiaaltöö keskustele eraldataks rohkem rahalisi vahendeid ja inimressursse ning loodaks valdkondadevahelised töörühmad, mis suudaksid lapsohvritele pakkuda tuge tervenemiseks, taastumiseks ja integratsiooniks; |
| --- | --- |

15.

kiidab heaks edusammud tugevdamaks normatiivset raamistikku laste õiguskaitse valdkonnas – siia alla kuuluvad ka alaealiste üle õigusemõistmise seaduse muudatusettepanekud, järelevalvesüsteemi loomine ja alaealiste kuritegevuse ennetamise riikliku strateegia väljatöötamine; märgib murelikult, et puudujääke on endiselt kuriteoohvritest laste (eelkõige väärkoheldud laste) kaitsmisel ning selle põhjuseks on ebapiisavad vahendid, professionaalsete töötajate vähesus ja lapsohvritega seoses tõhusa reageerimise süsteemi puudumine; nõuab, et sotsiaaltöö keskustele eraldataks rohkem rahalisi vahendeid ja inimressursse ning loodaks valdkondadevahelised töörühmad, mis suudaksid lapsohvritele pakkuda tuge tervenemiseks, taastumiseks ja integratsiooniks;

Heanaaberlikud suhted ja nimeküsimus

| 16. | peab endiselt kahetsusväärseks tõsiasja, et suutmatus lahendada nimevaidlust on tõkestanud riigi tee ELi liikmesuse suunas; on nõus Euroopa Ülemkoguga, et nimevaidlus tuleb poolte venitamiseta otsustavalt lõpule viia ning tuleb jõustada Haagi otsus, mis on rahvusvahelise õiguse osa; toetab igati ÜRO erisaadiku pingutusi saavutada ühiselt vastuvõetav lahendus; tervitab laienemisvoliniku ettepanekut korraldada kolmepoolne kohtumine Skopje, Ateena ja Brüsseli vahel; on seisukohal, et see algatus võiks kaasa aidata ÜRO juhtimisel toimuvatele läbirääkimistele; väljendab heameelt positiivse arengu üle seoses vastastikuse mõistmise memorandumiga ning kiidab heaks hiljutised kontaktid ÜRO vahendajaga; kutsub kõiki pooli üles kasutama ära iga võimalust, et seda tegevust saadaks edu, ning pidama konstruktiivset dialoogi, et liikuda edasi lahenduse leidmise suunas; on seisukohal, et riigi juhtkond ja Euroopa Liit peaksid enne küsimuse rahvahääletusele panemist avalikkusele selgitama, mis kasu on nimevaidluse lahendusest; |
| --- | --- |

16.

peab endiselt kahetsusväärseks tõsiasja, et suutmatus lahendada nimevaidlust on tõkestanud riigi tee ELi liikmesuse suunas; on nõus Euroopa Ülemkoguga, et nimevaidlus tuleb poolte venitamiseta otsustavalt lõpule viia ning tuleb jõustada Haagi otsus, mis on rahvusvahelise õiguse osa; toetab igati ÜRO erisaadiku pingutusi saavutada ühiselt vastuvõetav lahendus; tervitab laienemisvoliniku ettepanekut korraldada kolmepoolne kohtumine Skopje, Ateena ja Brüsseli vahel; on seisukohal, et see algatus võiks kaasa aidata ÜRO juhtimisel toimuvatele läbirääkimistele; väljendab heameelt positiivse arengu üle seoses vastastikuse mõistmise memorandumiga ning kiidab heaks hiljutised kontaktid ÜRO vahendajaga; kutsub kõiki pooli üles kasutama ära iga võimalust, et seda tegevust saadaks edu, ning pidama konstruktiivset dialoogi, et liikuda edasi lahenduse leidmise suunas; on seisukohal, et riigi juhtkond ja Euroopa Liit peaksid enne küsimuse rahvahääletusele panemist avalikkusele selgitama, mis kasu on nimevaidluse lahendusest;

| 17. | kordab oma üleskutset komisjonile ja nõukogule alustada kooskõlas ELi aluslepingutega niisuguse üldiselt kohaldatava vahekohtumehhanismi väljatöötamist, mille eesmärk on lahendada kahepoolseid probleeme laienemisprotsessis osalevate riikide ja liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

17.

kordab oma üleskutset komisjonile ja nõukogule alustada kooskõlas ELi aluslepingutega niisuguse üldiselt kohaldatava vahekohtumehhanismi väljatöötamist, mille eesmärk on lahendada kahepoolseid probleeme laienemisprotsessis osalevate riikide ja liikmesriikide vahel;

| 18. | väljendab rahulolu Makedoonia nime kasutamise üle 2012. aasta eduaruandes, väljendades samal ajal austust eri keelte, identiteetide ja kultuuride vastu selles riigis ja naabruses asuvates ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

18.

väljendab rahulolu Makedoonia nime kasutamise üle 2012. aasta eduaruandes, väljendades samal ajal austust eri keelte, identiteetide ja kultuuride vastu selles riigis ja naabruses asuvates ELi liikmesriikides;

Poliitilised kriteeriumid

| 19. | on nõus komisjoni hinnanguga, et riik täidab endiselt poliitilisi kriteeriume; |
| --- | --- |

19.

on nõus komisjoni hinnanguga, et riik täidab endiselt poliitilisi kriteeriume;

| 20. | nõuab, et suurendataks parlamendi järelevalvet valitsuse üle, parandataks valimisseadust ja suurendataks erakondade rahastamise läbipaistvust; rõhutab sellega seoses, et pärast 2011. aasta parlamendivalimisi antud OSCE/ODIHRi soovitusi on ainult osaliselt täidetud, ning palub valitsusel sellega seoses muuta seadusi soovituste täielikuks rakendamiseks, sealhulgas seoses valijate registri läbivaatamise ja ajakohastamisega; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et suurendataks parlamendi järelevalvet valitsuse üle, parandataks valimisseadust ja suurendataks erakondade rahastamise läbipaistvust; rõhutab sellega seoses, et pärast 2011. aasta parlamendivalimisi antud OSCE/ODIHRi soovitusi on ainult osaliselt täidetud, ning palub valitsusel sellega seoses muuta seadusi soovituste täielikuks rakendamiseks, sealhulgas seoses valijate registri läbivaatamise ja ajakohastamisega;

| 21. | väljendab heameelt jätkuvate jõupingutuste üle tsiviil- ja avaliku teenistuse ning üldiste haldusmenetluste õigusraamistiku edendamisel, eriti seoses haldusteenistujate seaduse ja üldiste haldusmenetluste seadusega; nõuab lisapingutusi, et tagada avaliku halduse läbipaistvus, erapooletus ja professionaalsus, kindlustada tulemuspõhine töölevõtt ning tugevdada finantskontrolli, strateegilist kavandamist ja personalijuhtimist; |
| --- | --- |

21.

väljendab heameelt jätkuvate jõupingutuste üle tsiviil- ja avaliku teenistuse ning üldiste haldusmenetluste õigusraamistiku edendamisel, eriti seoses haldusteenistujate seaduse ja üldiste haldusmenetluste seadusega; nõuab lisapingutusi, et tagada avaliku halduse läbipaistvus, erapooletus ja professionaalsus, kindlustada tulemuspõhine töölevõtt ning tugevdada finantskontrolli, strateegilist kavandamist ja personalijuhtimist;

| 22. | nõuab lisapingutusi, et tagada ametisolevate kohtunike sõltumatus ja erapooletus; peab oluliseks kindlaks määrata selged nõuded kohtunike ametist vabastamiseks, et mitte ohustada kohtute sõltumatust; tunnustab edusamme kohtuasjade üldise kuhjumise vähendamisel, kuid nõuab meetmeid kohtuasjade kuhjumise vältimiseks ülemkohtus ja halduskohtus; nõuab kohtuvõrgu järkjärgulist ratsionaliseerimist ning kohtunike ja prokuröride akadeemia jätkuvat toetamist, arvestades selle tähtsust jätkuva koolituse, karjääriarengu ja tulemuspõhise töölevõtu tagamisel; |
| --- | --- |

22.

nõuab lisapingutusi, et tagada ametisolevate kohtunike sõltumatus ja erapooletus; peab oluliseks kindlaks määrata selged nõuded kohtunike ametist vabastamiseks, et mitte ohustada kohtute sõltumatust; tunnustab edusamme kohtuasjade üldise kuhjumise vähendamisel, kuid nõuab meetmeid kohtuasjade kuhjumise vältimiseks ülemkohtus ja halduskohtus; nõuab kohtuvõrgu järkjärgulist ratsionaliseerimist ning kohtunike ja prokuröride akadeemia jätkuvat toetamist, arvestades selle tähtsust jätkuva koolituse, karjääriarengu ja tulemuspõhise töölevõtu tagamisel;

| 23. | kiidab heaks püüdlused suurendada kohtusüsteemi tõhusust ja läbipaistvust ning eelkõige tunnustab kõigis kohtuastmetes tehtud otsuste avaldamist nende vastavatel veebisaitidel; rõhutab vajadust koostada ülevaade, mis näitaks esitatud süüdistusi ja süüdimõistvate kohtuotsuste jõustamist ning mille abil saaks edasiminekut mõõta; nõuab kohtupraktika ühtlustamist, et tagada usaldusväärne kohtusüsteem ja avalikkuse usaldus; |
| --- | --- |

23.

kiidab heaks püüdlused suurendada kohtusüsteemi tõhusust ja läbipaistvust ning eelkõige tunnustab kõigis kohtuastmetes tehtud otsuste avaldamist nende vastavatel veebisaitidel; rõhutab vajadust koostada ülevaade, mis näitaks esitatud süüdistusi ja süüdimõistvate kohtuotsuste jõustamist ning mille abil saaks edasiminekut mõõta; nõuab kohtupraktika ühtlustamist, et tagada usaldusväärne kohtusüsteem ja avalikkuse usaldus;

| 24. | toetab EULEXi uurimise erirakkerühma (SITF) ning ergutab riiki tegema sellega täielikku koostööd ja seda rühma abistama; |
| --- | --- |

24.

toetab EULEXi uurimise erirakkerühma (SITF) ning ergutab riiki tegema sellega täielikku koostööd ja seda rühma abistama;

| 25. | kiidab heaks korruptsioonivastase õigusraamistiku tugevdamise, sh huvide konflikte käsitleva seaduse muudatused, kuid on mures selle pärast, et korruptsioon on endiselt laialt levinud nii kõnealuses riigis kui ka piirkonnas tervikuna; nõuab suuremaid jõupingutusi kehtivate seaduste rakendamiseks ning nõuab pingutuste jätkamist, et saavutada tulemusi süüdimõistvate otsuste tegemisel kõrgemal tasemel aset leidvate juhtumite puhul; peab kiiduväärseks OSCE toetatavat korruptsioonivastast programmi ja projekti PrijaviKorupcija.org, mis võimaldab korruptsioonist teada anda SMSi teel, samuti kümne linnapea avaldust, milles kuulutatakse välja nulltolerants korruptsiooni suhtes nende omavalitsustes; |
| --- | --- |

25.

kiidab heaks korruptsioonivastase õigusraamistiku tugevdamise, sh huvide konflikte käsitleva seaduse muudatused, kuid on mures selle pärast, et korruptsioon on endiselt laialt levinud nii kõnealuses riigis kui ka piirkonnas tervikuna; nõuab suuremaid jõupingutusi kehtivate seaduste rakendamiseks ning nõuab pingutuste jätkamist, et saavutada tulemusi süüdimõistvate otsuste tegemisel kõrgemal tasemel aset leidvate juhtumite puhul; peab kiiduväärseks OSCE toetatavat korruptsioonivastast programmi ja projekti PrijaviKorupcija.org, mis võimaldab korruptsioonist teada anda SMSi teel, samuti kümne linnapea avaldust, milles kuulutatakse välja nulltolerants korruptsiooni suhtes nende omavalitsustes;

| 26. | täheldab, et kuigi korruptsioonikuritegude karistusi on karmistatud, on vara arestimise ja konfiskeerimise korraldused jäänud erandlikuks; on arvamusel, et vara arestimine ja konfiskeerimine on oluline vahend korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks; kutsub riigi ametivõime üles täielikult jõustama kriminaalseadustiku sätted, mis käsitlevad laiendatud konfiskeerimist, ebaseaduslikku rikastumist ja juriidiliste isikute kriminaalvastutust; |
| --- | --- |

26.

täheldab, et kuigi korruptsioonikuritegude karistusi on karmistatud, on vara arestimise ja konfiskeerimise korraldused jäänud erandlikuks; on arvamusel, et vara arestimine ja konfiskeerimine on oluline vahend korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks; kutsub riigi ametivõime üles täielikult jõustama kriminaalseadustiku sätted, mis käsitlevad laiendatud konfiskeerimist, ebaseaduslikku rikastumist ja juriidiliste isikute kriminaalvastutust;

| 27. | peab kiiduväärseks muudatuste tegemist erakondade rahastamise seaduses; märgib eelkõige riigikontrolli juhtrolli poliitilise rahastamise järelevalves; kutsub riigi ametivõime üles tagama riigikontrollile piisavad vahendid, et erakondade ja valimiskampaaniate rahastamist saaks ennetavalt ja põhjalikult kontrollida ning et oluliselt parandada avalike kulutuste ja erakondade rahastamise läbipaistvust; |
| --- | --- |

27.

peab kiiduväärseks muudatuste tegemist erakondade rahastamise seaduses; märgib eelkõige riigikontrolli juhtrolli poliitilise rahastamise järelevalves; kutsub riigi ametivõime üles tagama riigikontrollile piisavad vahendid, et erakondade ja valimiskampaaniate rahastamist saaks ennetavalt ja põhjalikult kontrollida ning et oluliselt parandada avalike kulutuste ja erakondade rahastamise läbipaistvust;

| 28. | võtab teadmiseks, et käimas on riikliku luureandmebaasi loomine; ergutab ametivõime pakkumismenetlust lõpule viima ning otsustama, kes rajab võimalikult kiiresti riikliku luureandmebaasi, et igati toetada võitlust organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni, pettuse, rahapesu ja muude tõsiste kuritegude, sh piiriüleste kuritegude vastu; |
| --- | --- |

28.

võtab teadmiseks, et käimas on riikliku luureandmebaasi loomine; ergutab ametivõime pakkumismenetlust lõpule viima ning otsustama, kes rajab võimalikult kiiresti riikliku luureandmebaasi, et igati toetada võitlust organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni, pettuse, rahapesu ja muude tõsiste kuritegude, sh piiriüleste kuritegude vastu;

| 29. | kiidab heaks laimu õigusliku dekriminaliseerimise ning valitsuse ja ajakirjanike vahelise sisulisema dialoogi sõnavabaduse teemal; kutsub ametivõime üles jätkuvalt tugevdama ja edendama ning järjekindlalt kohaldama teabevabadust ja pluralismi meedias, mis peab olema vaba igasugusest poliitilisest või rahalisest mõjutamisest; peab siiski murettekitavaks asjaolu, et riik on Piirideta Reporterite pressivabaduse indeksis märkimisväärselt langenud, ning nõuab lisapingutusi, et tugevdada ajakirjanduse kutsestandardeid ja uurivat ajakirjandust, edendada meedia pluralismi, avalik-õigusliku ringhäälingu sõltumatust, meediatöötajate õigusi, meediakanalite omandisuhete läbipaistvust, jätkusuutlikkust ja vastavust Euroopa standarditele; täheldab murelikult enesetsensuuri levikut ajakirjanike seas ning eneseregulatsiooni käsitleva meediaorganisatsiooni puudumist; peab murettekitavaks olukorda, kus suurem osa valitsuse rahastatavast reklaamist suunatakse valitsusmeelsesse meediasse; toetab sotsiaalmeedia aktiviste, kes on teinud lobitööd interneti tsenseerimise vastu; |
| --- | --- |

29.

kiidab heaks laimu õigusliku dekriminaliseerimise ning valitsuse ja ajakirjanike vahelise sisulisema dialoogi sõnavabaduse teemal; kutsub ametivõime üles jätkuvalt tugevdama ja edendama ning järjekindlalt kohaldama teabevabadust ja pluralismi meedias, mis peab olema vaba igasugusest poliitilisest või rahalisest mõjutamisest; peab siiski murettekitavaks asjaolu, et riik on Piirideta Reporterite pressivabaduse indeksis märkimisväärselt langenud, ning nõuab lisapingutusi, et tugevdada ajakirjanduse kutsestandardeid ja uurivat ajakirjandust, edendada meedia pluralismi, avalik-õigusliku ringhäälingu sõltumatust, meediatöötajate õigusi, meediakanalite omandisuhete läbipaistvust, jätkusuutlikkust ja vastavust Euroopa standarditele; täheldab murelikult enesetsensuuri levikut ajakirjanike seas ning eneseregulatsiooni käsitleva meediaorganisatsiooni puudumist; peab murettekitavaks olukorda, kus suurem osa valitsuse rahastatavast reklaamist suunatakse valitsusmeelsesse meediasse; toetab sotsiaalmeedia aktiviste, kes on teinud lobitööd interneti tsenseerimise vastu;

| 30. | tunneb muret analüütilise ja objektiivse meediakajastuse puudumise üle 2013. aasta märtsis toimunud kohalike valimiste eel, eriti seoses opositsiooni tegevusega, mida kampaania käigus sisuliselt ei kajastatud ei riiklikus ega erameedias; toonitab, et valvas ja professionaalne meedia on riigi demokraatliku kultuuri ja institutsioonide edasise arengu ning poliitiliste kriteeriumite täitmise vältimatu eeldus; |
| --- | --- |

30.

tunneb muret analüütilise ja objektiivse meediakajastuse puudumise üle 2013. aasta märtsis toimunud kohalike valimiste eel, eriti seoses opositsiooni tegevusega, mida kampaania käigus sisuliselt ei kajastatud ei riiklikus ega erameedias; toonitab, et valvas ja professionaalne meedia on riigi demokraatliku kultuuri ja institutsioonide edasise arengu ning poliitiliste kriteeriumite täitmise vältimatu eeldus;

| 31. | võtab teadmiseks Euroopa Inimõiguste Kohtu suurkoja 13. detsembri 2012. aasta otsuse El-Masri kohtuasjas, mille puhul kohus leidis, et Euroopa konventsiooni on mitmes punktis rikutud seoses Saksa kodaniku Khaled El-Masri röövimise, erakorralise üleviimise ja piinamisega 31. detsembril 2003 ning tema 23-päevase kinnipidamisega ühes Skopje hotellis, enne kui ta toimetati Skopje lennujaama kaudu Afganistani; kutsub valitsust üles täitma viivitamata Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuse kõik aspektid, sealhulgas ametlikult vabandama El-Masri ees, maksma kohtu määratud hüvitise ning algatama rahvusvahelise uurimiskomisjoni loomise; |
| --- | --- |

31.

võtab teadmiseks Euroopa Inimõiguste Kohtu suurkoja 13. detsembri 2012. aasta otsuse El-Masri kohtuasjas, mille puhul kohus leidis, et Euroopa konventsiooni on mitmes punktis rikutud seoses Saksa kodaniku Khaled El-Masri röövimise, erakorralise üleviimise ja piinamisega 31. detsembril 2003 ning tema 23-päevase kinnipidamisega ühes Skopje hotellis, enne kui ta toimetati Skopje lennujaama kaudu Afganistani; kutsub valitsust üles täitma viivitamata Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuse kõik aspektid, sealhulgas ametlikult vabandama El-Masri ees, maksma kohtu määratud hüvitise ning algatama rahvusvahelise uurimiskomisjoni loomise;

| 32. | mainib tunnustavalt seadust võrdsete võimaluste kohta, ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuuriga koostöös väljatöötatud viie aasta strateegiat soopõhiseks eelarvestamiseks, vahendite eraldamist romade kaasamist käsitlevale tegevuskavale ja projektile, millega aidatakse romadel oma eluasemeid legaliseerida; väljendab heameelt homo-, bi- ja transseksuaalide uue tugikeskuse avamise üle, kuid väljendab muret selle vastu suunatud vandalismiakti pärast; ergutab valitsust jätkama jõupingutusi diskrimineerimisvastaste, eriti rahvuse ja rahvusliku identiteedi alusel diskrimineerimise vastaste poliitikameetmete tugevdamiseks; |
| --- | --- |

32.

mainib tunnustavalt seadust võrdsete võimaluste kohta, ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuuriga koostöös väljatöötatud viie aasta strateegiat soopõhiseks eelarvestamiseks, vahendite eraldamist romade kaasamist käsitlevale tegevuskavale ja projektile, millega aidatakse romadel oma eluasemeid legaliseerida; väljendab heameelt homo-, bi- ja transseksuaalide uue tugikeskuse avamise üle, kuid väljendab muret selle vastu suunatud vandalismiakti pärast; ergutab valitsust jätkama jõupingutusi diskrimineerimisvastaste, eriti rahvuse ja rahvusliku identiteedi alusel diskrimineerimise vastaste poliitikameetmete tugevdamiseks;

| 33. | kutsub ministreid ja ametnikke üles avalikult hukka mõistma homo-, bi- ja transseksuaalide diskrimineerimise, tagama, et kavandatavaid geiparaade ja muid homo-, bi- ja transseksuaalide kogukonna korraldatavaid üritusi oleks võimalik turvaliselt ja edukalt läbi viia, ning toetama inimeste mittediskrimineerivat kohtlemist kõigil ELi lepingus nimetatud alustel; kutsub meediat hoiduma homo-, bi- ja transseksuaalide vastasest retoorikast, sealhulgas vaenu ja vihkamise õhutamisest; |
| --- | --- |

33.

kutsub ministreid ja ametnikke üles avalikult hukka mõistma homo-, bi- ja transseksuaalide diskrimineerimise, tagama, et kavandatavaid geiparaade ja muid homo-, bi- ja transseksuaalide kogukonna korraldatavaid üritusi oleks võimalik turvaliselt ja edukalt läbi viia, ning toetama inimeste mittediskrimineerivat kohtlemist kõigil ELi lepingus nimetatud alustel; kutsub meediat hoiduma homo-, bi- ja transseksuaalide vastasest retoorikast, sealhulgas vaenu ja vihkamise õhutamisest;

| 34. | tunneb muret politseipoolse väärkohtlemise juhtumite pärast; nõuab politseitöötajate pidevat koolitamist, professionaalsuse suurendamist ja depolitiseerimist; on seisukohal, et õiguskaitseasutuste sõltumatu järelevalvemehhanism on vajalik selleks, et võidelda karistamatusega ning tagada demokraatlik ja vastutustundlik politseiteenistus; |
| --- | --- |

34.

tunneb muret politseipoolse väärkohtlemise juhtumite pärast; nõuab politseitöötajate pidevat koolitamist, professionaalsuse suurendamist ja depolitiseerimist; on seisukohal, et õiguskaitseasutuste sõltumatu järelevalvemehhanism on vajalik selleks, et võidelda karistamatusega ning tagada demokraatlik ja vastutustundlik politseiteenistus;

| 35. | rõhutab, et kõnealuse riigi ja kõikide Lääne-Balkani riikide kodanikele kehtiv viisvabadus on ELi integreerumise protsessis äärmiselt oluline hüve ning ühtlasi ka tugev stiimul justiits- ja siseasjade valdkonna reformide kiirendamiseks; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et kõnealuse riigi ja kõikide Lääne-Balkani riikide kodanikele kehtiv viisvabadus on ELi integreerumise protsessis äärmiselt oluline hüve ning ühtlasi ka tugev stiimul justiits- ja siseasjade valdkonna reformide kiirendamiseks;

| 36. | kutsub ametivõime üles võtma meetmeid ja tegema koostööd ELi liikmesriikidega, et hoida ELis ära põhjendamatute varjupaigaigataotluste laekumist riigi kodanikelt, tagades samas kõigile kodanikele viisavaba reisimise ning hoidudes romade ja muude etniliste vähemuste esindajate igasugusest diskrimineerimisest või halvustamisest; palub liikmesriikide valitsustel mitte vaidlustada ega takistada kõnealuse riigi kodanike viisavaba reisimist, vaid nõuda riigi ametivõimudelt sellise poliitika rakendamist, mis tagaks kõigile kodanikele elamisväärse tuleviku oma riigis; |
| --- | --- |

36.

kutsub ametivõime üles võtma meetmeid ja tegema koostööd ELi liikmesriikidega, et hoida ELis ära põhjendamatute varjupaigaigataotluste laekumist riigi kodanikelt, tagades samas kõigile kodanikele viisavaba reisimise ning hoidudes romade ja muude etniliste vähemuste esindajate igasugusest diskrimineerimisest või halvustamisest; palub liikmesriikide valitsustel mitte vaidlustada ega takistada kõnealuse riigi kodanike viisavaba reisimist, vaid nõuda riigi ametivõimudelt sellise poliitika rakendamist, mis tagaks kõigile kodanikele elamisväärse tuleviku oma riigis;

| 37. | pidades kiiduväärseks naisparlamendiliikmete suurt arvu võrreldes mõne liikmesriigiga, peab siiski murettekitavaks naiste vähest osalust tööturul; kutsub ametivõime üles parandama lastehoiuteenuseid puuetega lastele, tänavalastele, uimasteid tarbivatele lastele ning lastele, kes on koduvägivalla, seksuaalse kuritarvitamise või inimkaubanduse ohvrid; |
| --- | --- |

37.

pidades kiiduväärseks naisparlamendiliikmete suurt arvu võrreldes mõne liikmesriigiga, peab siiski murettekitavaks naiste vähest osalust tööturul; kutsub ametivõime üles parandama lastehoiuteenuseid puuetega lastele, tänavalastele, uimasteid tarbivatele lastele ning lastele, kes on koduvägivalla, seksuaalse kuritarvitamise või inimkaubanduse ohvrid;

| 38. | tunnustab pidevaid edusamme, mida on teinud diskrimineerimisvastase kaitse komisjon; nõuab, et komisjonil oleks piisav arv töötajaid, ning on veendunud, et võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevate asutuste Euroopa võrgustiku tunnustus on eeskujuks teistele ametitele ja organisatsioonidele, kuidas edendada ELiga ühinemist, liitudes ise asjakohaste Euroopa võrgustikega; |
| --- | --- |

38.

tunnustab pidevaid edusamme, mida on teinud diskrimineerimisvastase kaitse komisjon; nõuab, et komisjonil oleks piisav arv töötajaid, ning on veendunud, et võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevate asutuste Euroopa võrgustiku tunnustus on eeskujuks teistele ametitele ja organisatsioonidele, kuidas edendada ELiga ühinemist, liitudes ise asjakohaste Euroopa võrgustikega;

Kodanikuühiskond

| 39. | on veendunud, et poliitiline kultuur, mida toetab sõltumatu, pluralistlik, mitmerahvuseline, multikultuurne ja erapooletu kodanikuühiskond, on äärmiselt vajalik demokraatia edasiarendamiseks riigis, ning kodanikuühiskonna tähelepanekud võivad suurendada võimalusi kujundada poliitikat tegelike asjaolude põhjal; rõhutab, et kodanikuühiskonna organisatsioone on vaja tugevdada, need peavad saama vabaks poliitilistest huvidest ning intensiivistama vastastikku kasutoovaid koostööprojekte kodanikuühiskonna organisatsioonidega naaberriikides ja ELis laiemalt; |
| --- | --- |

39.

on veendunud, et poliitiline kultuur, mida toetab sõltumatu, pluralistlik, mitmerahvuseline, multikultuurne ja erapooletu kodanikuühiskond, on äärmiselt vajalik demokraatia edasiarendamiseks riigis, ning kodanikuühiskonna tähelepanekud võivad suurendada võimalusi kujundada poliitikat tegelike asjaolude põhjal; rõhutab, et kodanikuühiskonna organisatsioone on vaja tugevdada, need peavad saama vabaks poliitilistest huvidest ning intensiivistama vastastikku kasutoovaid koostööprojekte kodanikuühiskonna organisatsioonidega naaberriikides ja ELis laiemalt;

| 40. | väljendab heameelt konsultatsioonide üle, mida peeti kodanikuühiskonna organisatsioonidega seoses muudatustega õigusabi ja sihtasutuste seaduses; nõuab, et kõigi oluliste poliitiliste algatuste, sealhulgas kõrgetasemelise ühinemisdialoogi puhul konsulteeritaks täiel määral ja õigeaegselt kodanikuühiskonnaga ning et kaastaks läbipaistvalt valitud kodanikuühiskonna liikmed vaatlejatena kõigisse valitsuse töörühmadesse; |
| --- | --- |

40.

väljendab heameelt konsultatsioonide üle, mida peeti kodanikuühiskonna organisatsioonidega seoses muudatustega õigusabi ja sihtasutuste seaduses; nõuab, et kõigi oluliste poliitiliste algatuste, sealhulgas kõrgetasemelise ühinemisdialoogi puhul konsulteeritaks täiel määral ja õigeaegselt kodanikuühiskonnaga ning et kaastaks läbipaistvalt valitud kodanikuühiskonna liikmed vaatlejatena kõigisse valitsuse töörühmadesse;

| 41. | rõhutab, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel võib olla otsustav osa ELi integratsiooniprotsessi muutmisel läbipaistvamaks, vastutustundlikumaks ja kaasavamaks; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel võib olla otsustav osa ELi integratsiooniprotsessi muutmisel läbipaistvamaks, vastutustundlikumaks ja kaasavamaks;

| 42. | on veendunud, et parlamendi uuring ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) kohta näitab, et valitsus peab tõsiselt võtma eesmärki edendada partnerlussuhteid kodanikuühiskonnaga ja looma riikliku fondi, millest kaasrahastatakse kodanikuühiskonna organisatsioone, et nad saaksid täielikult osaleda ELi rahastatavates programmides; nõuab, et kodanikuühiskonna organisatsioonid kaasataks täielikult järgmise IPA programmitööd käsitlevate otsuste tegemisse; |
| --- | --- |

42.

on veendunud, et parlamendi uuring ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) kohta näitab, et valitsus peab tõsiselt võtma eesmärki edendada partnerlussuhteid kodanikuühiskonnaga ja looma riikliku fondi, millest kaasrahastatakse kodanikuühiskonna organisatsioone, et nad saaksid täielikult osaleda ELi rahastatavates programmides; nõuab, et kodanikuühiskonna organisatsioonid kaasataks täielikult järgmise IPA programmitööd käsitlevate otsuste tegemisse;

Majandusküsimused

| 43. | avaldab riigile tunnustust makromajandusliku stabiilsuse säilitamise eest; sedastab siiski, et avaliku sektori võlg on suurenenud, riigi rahanduse kvaliteet on langenud ning ülemaailmne majanduslangus on negatiivselt mõjutanud riiki tehtavaid välismaiseid otseinvesteeringuid; |
| --- | --- |

43.

avaldab riigile tunnustust makromajandusliku stabiilsuse säilitamise eest; sedastab siiski, et avaliku sektori võlg on suurenenud, riigi rahanduse kvaliteet on langenud ning ülemaailmne majanduslangus on negatiivselt mõjutanud riiki tehtavaid välismaiseid otseinvesteeringuid;

| 44. | peab kiiduväärseks seadusandlikke meetmeid ettevõtluskeskkonna parandamiseks ja järjekindlat tegevust usaldusväärsete keskmise pikkusega makromajanduslike ja fiskaalpoliitika strateegiate väljatöötamisel; soovitab poliitilistel jõududel alustada läbipaistvat poliitilist dialoogi riigi rahanduse olukorra ja võlakohustuste teemal; |
| --- | --- |

44.

peab kiiduväärseks seadusandlikke meetmeid ettevõtluskeskkonna parandamiseks ja järjekindlat tegevust usaldusväärsete keskmise pikkusega makromajanduslike ja fiskaalpoliitika strateegiate väljatöötamisel; soovitab poliitilistel jõududel alustada läbipaistvat poliitilist dialoogi riigi rahanduse olukorra ja võlakohustuste teemal;

| 45. | märgib murelikult, et tööpuudus on jätkuvalt väga kõrge, kusjuures noorte tööpuuduse tase on üks maailma kõrgemaid ning naiste tööhõive on endiselt väga madal; kiidab heaks noorte tööpuudust käsitleva tegevuskava, mis töötati välja koos ILO inimväärse töö programmiga; kutsub valitsust üles parandama tööõiguse norme jõustavate asutuste tegevuse koordineerimist ja kasutama ühiskoolitust, mida korraldab Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon, et tugevdada tööturu osapoolte võimekust osaleda tõhusalt sotsiaaldialoogis; on seisukohal, et teadmistepõhise majanduse tekke hõlbustamise eesmärgil on vaja edasisi investeeringuid teadusuuringute, tehnoloogia arengu ja innovatsioonivõime toetuseks; |
| --- | --- |

45.

märgib murelikult, et tööpuudus on jätkuvalt väga kõrge, kusjuures noorte tööpuuduse tase on üks maailma kõrgemaid ning naiste tööhõive on endiselt väga madal; kiidab heaks noorte tööpuudust käsitleva tegevuskava, mis töötati välja koos ILO inimväärse töö programmiga; kutsub valitsust üles parandama tööõiguse norme jõustavate asutuste tegevuse koordineerimist ja kasutama ühiskoolitust, mida korraldab Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon, et tugevdada tööturu osapoolte võimekust osaleda tõhusalt sotsiaaldialoogis; on seisukohal, et teadmistepõhise majanduse tekke hõlbustamise eesmärgil on vaja edasisi investeeringuid teadusuuringute, tehnoloogia arengu ja innovatsioonivõime toetuseks;

| 46. | tunnustab transpordi-, energia- ja telekommunikatsioonivõrkude ajakohastamisel saavutatud edu, eriti jõupingutusi Euroopa X koridori (2) ehituse lõpuleviimiseks; pidades silmas raudteeühenduste tähtsust jätkusuutlikus transpordisüsteemis, hindab positiivselt valitsuse kavatsust ajakohastada või rajada raudteeühendused Skopjest naaberriikide pealinnadesse ning nõuab suuremaid edusamme, sh Euroopa VIII (3) koridori kuuluvate raudteeühenduste rahastamise lõpuleviimist; |
| --- | --- |

46.

tunnustab transpordi-, energia- ja telekommunikatsioonivõrkude ajakohastamisel saavutatud edu, eriti jõupingutusi Euroopa X koridori (2) ehituse lõpuleviimiseks; pidades silmas raudteeühenduste tähtsust jätkusuutlikus transpordisüsteemis, hindab positiivselt valitsuse kavatsust ajakohastada või rajada raudteeühendused Skopjest naaberriikide pealinnadesse ning nõuab suuremaid edusamme, sh Euroopa VIII (3) koridori kuuluvate raudteeühenduste rahastamise lõpuleviimist;

| 47. | rõhutab, et oluline on luua valitsuse ja eraettevõtete vahelise konsulteerimise mehhanism, kui tehakse majanduskriisi vastu võitlemist käsitlevaid otsuseid; märgib ühtlasi, et sellise mehhanismi abil saaks lahendada ka haridussüsteemi turunõudlusega kohandamise küsimuse, mis võiks vähendada noorte tööpuudust; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et oluline on luua valitsuse ja eraettevõtete vahelise konsulteerimise mehhanism, kui tehakse majanduskriisi vastu võitlemist käsitlevaid otsuseid; märgib ühtlasi, et sellise mehhanismi abil saaks lahendada ka haridussüsteemi turunõudlusega kohandamise küsimuse, mis võiks vähendada noorte tööpuudust;

| 48. | võtab teadmiseks valitsuse püüdlused korraldada ümber kohalik teedeinfrastruktuur maapiirkondades, eesmärgiga parandada alternatiivturismi võimalusi ja kodanike elutingimusi; soovitab sellega seoses riigil aktiivsemalt läheneda IPA regionaalarenguprojektidele, mis muudavad tihedamaks piiriülese koostöö ja suhted piirkonna riikide vahel; |
| --- | --- |

48.

võtab teadmiseks valitsuse püüdlused korraldada ümber kohalik teedeinfrastruktuur maapiirkondades, eesmärgiga parandada alternatiivturismi võimalusi ja kodanike elutingimusi; soovitab sellega seoses riigil aktiivsemalt läheneda IPA regionaalarenguprojektidele, mis muudavad tihedamaks piiriülese koostöö ja suhted piirkonna riikide vahel;

| 49. | juhib tähelepanu asjaolule, et suuri jõupingutusi on vaja teha keskkonnaküsimustes ning eeskätt vee kvaliteedi, looduskaitse ja tööstussaaste kontrollimise ja riskijuhtimise valdkonnas; rõhutab asjaolu, et olulist edu on võimalik saavutada siis, kui suurendatakse vajalikul määral haldussuutlikkust; kutsub riigi valitsust üles võtma selleks vajalikke meetmeid; |
| --- | --- |

49.

juhib tähelepanu asjaolule, et suuri jõupingutusi on vaja teha keskkonnaküsimustes ning eeskätt vee kvaliteedi, looduskaitse ja tööstussaaste kontrollimise ja riskijuhtimise valdkonnas; rõhutab asjaolu, et olulist edu on võimalik saavutada siis, kui suurendatakse vajalikul määral haldussuutlikkust; kutsub riigi valitsust üles võtma selleks vajalikke meetmeid;

| 50. | toob taas esile taastuvenergia olulisuse riigile ning tunneb heameelt edusammude üle, kuna on antud 21 uut kontsessiooni väikeste hüdroelektrijaamade rajamiseks, üks hüdroelektrijaam on juba töös ning ühe tuulepargi rajamine on alanud; kutsub valitsust laiendama avalikku arutelu kliimamuutuse mõju teemal ja tegema suuremaid jõupingutusi siseriiklike õigusaktide kooskõlastamiseks ELi õigustikuga kõnealuses valdkonnas ning rakendama eelkõige veemajandust, tööstussaaste kontrollimist, looduskaitset ja kliimamuutust käsitlevaid siseriiklikke õigusakte; rõhutab, et on vaja suurendada haldussuutlikkust nii kesk- kui ka kohaliku omavalitsuse tasandil; |
| --- | --- |

50.

toob taas esile taastuvenergia olulisuse riigile ning tunneb heameelt edusammude üle, kuna on antud 21 uut kontsessiooni väikeste hüdroelektrijaamade rajamiseks, üks hüdroelektrijaam on juba töös ning ühe tuulepargi rajamine on alanud; kutsub valitsust laiendama avalikku arutelu kliimamuutuse mõju teemal ja tegema suuremaid jõupingutusi siseriiklike õigusaktide kooskõlastamiseks ELi õigustikuga kõnealuses valdkonnas ning rakendama eelkõige veemajandust, tööstussaaste kontrollimist, looduskaitset ja kliimamuutust käsitlevaid siseriiklikke õigusakte; rõhutab, et on vaja suurendada haldussuutlikkust nii kesk- kui ka kohaliku omavalitsuse tasandil;

| 51. | ergutab ametivõime suurendama jõupingutusi e-valitsuse kasutuselevõtuks osana haldusreformist, mille eesmärk on osutada tõhusaid, kättesaadavaid ja läbipaistvaid teenuseid kodanikele ja ettevõtjatele; |
| --- | --- |

51.

ergutab ametivõime suurendama jõupingutusi e-valitsuse kasutuselevõtuks osana haldusreformist, mille eesmärk on osutada tõhusaid, kättesaadavaid ja läbipaistvaid teenuseid kodanikele ja ettevõtjatele;

Piirkondlik ja rahvusvaheline koostöö

| 52. | väljendab heameelt asjaolu üle, et riik juhib praegu Kagu-Euroopa koostööprotsessi ja panustab sellesse, ning loodab, et see aitab kaasa kindlale Euroopa-suunitlusele, heanaaberlikele suhetele ja kaasavusele; rõhutab, kui oluline on piirkondlik koostöö, mille puhul järgitakse Euroopa eesmärke ja väärtusi, ning nõuab edasiminekut selles valdkonnas; kinnitab, et ELi jaoks on tähtis seada eesmärgiks kõigi piirkonna riikide liiduga ühinemine ilma eranditeta; |
| --- | --- |

52.

väljendab heameelt asjaolu üle, et riik juhib praegu Kagu-Euroopa koostööprotsessi ja panustab sellesse, ning loodab, et see aitab kaasa kindlale Euroopa-suunitlusele, heanaaberlikele suhetele ja kaasavusele; rõhutab, kui oluline on piirkondlik koostöö, mille puhul järgitakse Euroopa eesmärke ja väärtusi, ning nõuab edasiminekut selles valdkonnas; kinnitab, et ELi jaoks on tähtis seada eesmärgiks kõigi piirkonna riikide liiduga ühinemine ilma eranditeta;

| 53. | on veendunud, et sellele püüdlusele aitaks kaasa hoiaku muutus, mille puhul Lääne-Balkani asemel nähtaks pigem Kagu-Euroopat; |
| --- | --- |

53.

on veendunud, et sellele püüdlusele aitaks kaasa hoiaku muutus, mille puhul Lääne-Balkani asemel nähtaks pigem Kagu-Euroopat;

| 54. | mainib tunnustavalt riigi osalust EUFOR Althea missioonis ja kokkulepet osaleda ÜJKP kriisiohjamise operatsioonides; kutsub riiki üles järgima ELi seisukohta seoses Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga; |
| --- | --- |

54.

mainib tunnustavalt riigi osalust EUFOR Althea missioonis ja kokkulepet osaleda ÜJKP kriisiohjamise operatsioonides; kutsub riiki üles järgima ELi seisukohta seoses Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga;

| 55. | kutsub valitsust ja kõiki pädevaid organisatsioone üles püüdma täita Schengeni ala viisavabaduseks vajalikke kriteeriume ja tingimusi; rõhutab, et on vaja tagada üldsuse piisav teavitamine viisanõudest loobumise piirangutest ning tagada, et ei kuritarvitataks viisanõudest loobumise ja viisavabaduse poliitikat; rõhutab, et viisanõudest loobumise peatamine tooks kaasa ebasoodsaid majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi; |
| --- | --- |

55.

kutsub valitsust ja kõiki pädevaid organisatsioone üles püüdma täita Schengeni ala viisavabaduseks vajalikke kriteeriume ja tingimusi; rõhutab, et on vaja tagada üldsuse piisav teavitamine viisanõudest loobumise piirangutest ning tagada, et ei kuritarvitataks viisanõudest loobumise ja viisavabaduse poliitikat; rõhutab, et viisanõudest loobumise peatamine tooks kaasa ebasoodsaid majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi;

o

o o

| 56. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

56.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0453.

(2)  X koridor on üks üleeuroopalisi transpordikoridore ja kulgeb Salzburgist (Austria) Thessalonikisse (Kreeka). Selle D-haru kulgeb marsruudil Veles – Prilep – Bitola – Florina – Igoumenitsa (Via Egnatia).

(3)  VIII koridor on üks üleeuroopalisi transpordikoridore ja kulgeb Durrėsist (Albaania) Varnasse (Bulgaaria). See läbib ka Skopjet.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/108 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/108

---

P7_TA(2013)0227

ELi kaubandus- ja investeerimislepingu läbirääkimised USAga

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon ELi kaubandus- ja investeerimisläbirääkimiste kohta Ameerika Ühendriikidega (2013/2558(RSP))

(2016/C 055/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi ja USA 28. novembri 2011. aasta tippkohtumisel tehtud ühisavaldust ning ELi ja USA Atlandi-ülese majandusnõukogu 29. novembril 2011 tehtud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja USA 28. novembri 2011. aasta tippkohtumisel tehtud ühisavaldust ning ELi ja USA Atlandi-ülese majandusnõukogu 29. novembril 2011 tehtud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse töökohtade ja majanduskasvu kõrgetasemelise töörühma 11. veebruari 2013. aasta lõpparuannet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse töökohtade ja majanduskasvu kõrgetasemelise töörühma 11. veebruari 2013. aasta lõpparuannet (1),

| — | võttes arvesse USA presidendi Barack Obama, Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Barroso ja Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy 13. veebruari 2013. aasta ühisavaldust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA presidendi Barack Obama, Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Barroso ja Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy 13. veebruari 2013. aasta ühisavaldust (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 7. ja 8. veebruaril 2013 toimunud kohtumise järeldusi (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 7. ja 8. veebruaril 2013 toimunud kohtumise järeldusi (3),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eeskätt 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Ameerika Ühendriikidega (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eeskätt 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Ameerika Ühendriikidega (4),

| — | võttes arvesse 30. novembril ja 1. detsembril 2012. aastal Washingtonis peetud õigusloojate Atlandi-ülese dialoogi 73. parlamentidevahelise kohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. novembril ja 1. detsembril 2012. aastal Washingtonis peetud õigusloojate Atlandi-ülese dialoogi 73. parlamentidevahelise kohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse Londonis asuva Majanduspoliitika Uuringute Keskuse 2013. aasta märtsis avaldatud projekti lõpparuannet „Majanduslik hinnang Atlandi-üleste kaubandus- ja investeerimistõkete vähendamisele” (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Londonis asuva Majanduspoliitika Uuringute Keskuse 2013. aasta märtsis avaldatud projekti lõpparuannet „Majanduslik hinnang Atlandi-üleste kaubandus- ja investeerimistõkete vähendamisele” (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et EL ja USA on kaks maailma suurimat kaubandusega tegelejat ja investorit, kelle arvel on ligi pool maailma SKPst ja üks kolmandik maailmakaubandusest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL ja USA on kaks maailma suurimat kaubandusega tegelejat ja investorit, kelle arvel on ligi pool maailma SKPst ja üks kolmandik maailmakaubandusest;

| B. | arvestades, et ELi ja USA turud on omavahel tihedalt seotud – vastastikku vahetatakse kaupu ja teenuseid keskmiselt ligi 2 miljardi euro eest päevas, millega toetatakse miljoneid töökohti mõlema poole majanduses, ning arvestades, et ELi ja USA investeeringud on tegelikuks tõukejõuks Atlandi-üleste suhete edendamisel ja et 2011. aastal ulatusid kahepoolsed investeeringud enam kui 2 394 triljoni euroni; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi ja USA turud on omavahel tihedalt seotud – vastastikku vahetatakse kaupu ja teenuseid keskmiselt ligi 2 miljardi euro eest päevas, millega toetatakse miljoneid töökohti mõlema poole majanduses, ning arvestades, et ELi ja USA investeeringud on tegelikuks tõukejõuks Atlandi-üleste suhete edendamisel ja et 2011. aastal ulatusid kahepoolsed investeeringud enam kui 2 394 triljoni euroni;

| C. | arvestades, et vastavalt komisjoni mõjuhinnangu aruandele, mis koostati Majanduspoliitika Uuringute Keskuse aruande alusel, võiks ambitsioonikas ja laiaulatuslik Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus täieliku rakendamise korral tuua märkimisväärset majanduskasu nii ELile (119,2 miljardit eurot aastas) kui ka USAle (94,9 miljardit eurot aastas); arvestades, et seega võiks ELi eksport USAsse kasvada 28 % ning ELi kogueksport võiks kasvada 6 %, millest saaksid kasu nii ELi kaupade ja teenuste eksportijad kui ka ELi tarbijad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt komisjoni mõjuhinnangu aruandele, mis koostati Majanduspoliitika Uuringute Keskuse aruande alusel, võiks ambitsioonikas ja laiaulatuslik Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus täieliku rakendamise korral tuua märkimisväärset majanduskasu nii ELile (119,2 miljardit eurot aastas) kui ka USAle (94,9 miljardit eurot aastas); arvestades, et seega võiks ELi eksport USAsse kasvada 28 % ning ELi kogueksport võiks kasvada 6 %, millest saaksid kasu nii ELi kaupade ja teenuste eksportijad kui ka ELi tarbijad;

| D. | arvestades, et EL ja USA jagavad ühiseid väärtusi, neil on võrreldavad õigussüsteemid ning kõrged (kuigi erinevad) töö-, tarbija- ja keskkonnakaitse standardid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL ja USA jagavad ühiseid väärtusi, neil on võrreldavad õigussüsteemid ning kõrged (kuigi erinevad) töö-, tarbija- ja keskkonnakaitse standardid;

| E. | arvestades, et maailmamajandus seisab silmitsi väljakutsete ja uute osaliste esilekerkimisega, ning nii EL kui ka USA peavad kasutama tihedama majanduskoostöö kogu potentsiaali, et suurendada rahvusvahelise kaubanduse panust majanduskriisi ületamisse ja maailmamajanduse kestlikkusse taastumisse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et maailmamajandus seisab silmitsi väljakutsete ja uute osaliste esilekerkimisega, ning nii EL kui ka USA peavad kasutama tihedama majanduskoostöö kogu potentsiaali, et suurendada rahvusvahelise kaubanduse panust majanduskriisi ületamisse ja maailmamajanduse kestlikkusse taastumisse;

| F. | arvestades, et pärast ELi ja USA 2011. aasta novembris toimunud tippkohtumist tehti ELi ja USA töökohtade ja majanduskasvu kõrgetasemelisele töörühmale ülesandeks teha kindlaks kaubanduse ja investeeringute suurendamise võimalused, et toetada vastastikku kasulikku töökohtade loomist, majanduskasvu ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et pärast ELi ja USA 2011. aasta novembris toimunud tippkohtumist tehti ELi ja USA töökohtade ja majanduskasvu kõrgetasemelisele töörühmale ülesandeks teha kindlaks kaubanduse ja investeeringute suurendamise võimalused, et toetada vastastikku kasulikku töökohtade loomist, majanduskasvu ja konkurentsivõimet;

| G. | arvestades, et töökohtade ja majanduskasvu kõrgetasemeline töörühm on analüüsinud paljusid potentsiaalseid võimalusi Atlandi-ülese kaubanduse ja investeeringute laiendamiseks, jõudes oma lõpparuandes järeldusele, et mõlema poole majandusele oleks kõige kasulikum sõlmida laiaulatuslik kaubandus- ja investeerimisleping; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et töökohtade ja majanduskasvu kõrgetasemeline töörühm on analüüsinud paljusid potentsiaalseid võimalusi Atlandi-ülese kaubanduse ja investeeringute laiendamiseks, jõudes oma lõpparuandes järeldusele, et mõlema poole majandusele oleks kõige kasulikum sõlmida laiaulatuslik kaubandus- ja investeerimisleping;

| H. | arvestades, et EL on veendunud, et mitmepoolse süsteemi arendamine ja tugevdamine on esmatähtis eesmärk; arvestades, et see ei takista siiski sõlmimast kahepoolseid lepinguid, mis ulatuksid WTO kohustustest kaugemale ja täiendaksid mitmepoolseid eeskirju, sest nii piirkondlikud lepingud kui ka vabakaubanduslepingud toovad kaasa suurema standardite ühtlustumise ja ulatuslikuma liberaliseerimise, mis soodustab mitmepoolset kaubandussüsteemi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL on veendunud, et mitmepoolse süsteemi arendamine ja tugevdamine on esmatähtis eesmärk; arvestades, et see ei takista siiski sõlmimast kahepoolseid lepinguid, mis ulatuksid WTO kohustustest kaugemale ja täiendaksid mitmepoolseid eeskirju, sest nii piirkondlikud lepingud kui ka vabakaubanduslepingud toovad kaasa suurema standardite ühtlustumise ja ulatuslikuma liberaliseerimise, mis soodustab mitmepoolset kaubandussüsteemi;

| I. | arvestades, et komisjon tegi 12. märtsil 2013 nõukogule arutamiseks ettepaneku anda luba alustada läbirääkimisi ja esitas läbirääkimisjuhiste eelnõu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjon tegi 12. märtsil 2013 nõukogule arutamiseks ettepaneku anda luba alustada läbirääkimisi ja esitas läbirääkimisjuhiste eelnõu;

Strateegiline, poliitiline ja majanduslik taust

| 1. | on veendunud, et ELi ja USA majandussuhete strateegilist tähtsust tuleks taaskinnitada ja süvendada, ning et EL ja USA peaksid kujundama ühise lähenemisviisi sellistele maailmakaubanduse, investeeringute ja kaubandusega seotud teemadele nagu standardid, normid ja eeskirjad, eesmärgiga töötada välja ulatuslikum Atlandi-ülene nägemus ja ühised strateegilised eesmärgid; |
| --- | --- |

1.

on veendunud, et ELi ja USA majandussuhete strateegilist tähtsust tuleks taaskinnitada ja süvendada, ning et EL ja USA peaksid kujundama ühise lähenemisviisi sellistele maailmakaubanduse, investeeringute ja kaubandusega seotud teemadele nagu standardid, normid ja eeskirjad, eesmärgiga töötada välja ulatuslikum Atlandi-ülene nägemus ja ühised strateegilised eesmärgid;

| 2. | peab hädavajalikuks, et EL ja USA realiseeriksid tõeliselt integreeritud Atlandi-ülese turu kasutamata potentsiaali, et luua võimalikult palju kvaliteetseid töökohti ja edendada arukat, tugevat, säästvat ja tasakaalustatud majanduskasvu; on seisukohal, et arvestades praegust majanduskriisi, finantsturgude olukorda ja rahastamistingimusi, avaliku sektori suuri võlgu, kõrget töötuse määra ja majanduskasvu tagasihoidlikke väljavaateid mõlemal pool Atlanti ning ühistele probleemidele tõeliselt koordineeritud reageerimise eeliseid, on selleks just õige aeg; |
| --- | --- |

2.

peab hädavajalikuks, et EL ja USA realiseeriksid tõeliselt integreeritud Atlandi-ülese turu kasutamata potentsiaali, et luua võimalikult palju kvaliteetseid töökohti ja edendada arukat, tugevat, säästvat ja tasakaalustatud majanduskasvu; on seisukohal, et arvestades praegust majanduskriisi, finantsturgude olukorda ja rahastamistingimusi, avaliku sektori suuri võlgu, kõrget töötuse määra ja majanduskasvu tagasihoidlikke väljavaateid mõlemal pool Atlanti ning ühistele probleemidele tõeliselt koordineeritud reageerimise eeliseid, on selleks just õige aeg;

| 3. | on veendunud, et EL peaks kasutama oma rikkalikke kogemusi põhjalike ja laiaulatuslike kahepoolsete kaubanduslepingute läbirääkimistel, et saavutada USAga veelgi ambitsioonikamad tulemused; |
| --- | --- |

3.

on veendunud, et EL peaks kasutama oma rikkalikke kogemusi põhjalike ja laiaulatuslike kahepoolsete kaubanduslepingute läbirääkimistel, et saavutada USAga veelgi ambitsioonikamad tulemused;

Töökohtade ja majanduskasvu kõrgetasemelise töörühma lõpparuanne

| 4. | hindab positiivselt töökohtade ja majanduskasvu kõrgetasemelise töörühma lõpparuande avaldamist ja kiidab täielikult heaks soovituse alustada läbirääkimisi laiaulatusliku kaubandus- ja investeerimislepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

4.

hindab positiivselt töökohtade ja majanduskasvu kõrgetasemelise töörühma lõpparuande avaldamist ja kiidab täielikult heaks soovituse alustada läbirääkimisi laiaulatusliku kaubandus- ja investeerimislepingu sõlmimiseks;

| 5. | väljendab heameelt, et lõpparuandes on peetud oluliseks järgmist: (i) parandada oluliselt vastastikust turulepääsu kaupade, teenuste, investeeringute ja avaliku hanke osas kõikidel valitsemistasanditel, (ii) vähendada mittetariifseid kaubandustõkkeid ja lähendada reguleerimissüsteeme ja (iii) töötada välja ühised eeskirjad, mille alusel tegeleda ühiste maailmakaubanduse probleemide ja võimalustega; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt, et lõpparuandes on peetud oluliseks järgmist: (i) parandada oluliselt vastastikust turulepääsu kaupade, teenuste, investeeringute ja avaliku hanke osas kõikidel valitsemistasanditel, (ii) vähendada mittetariifseid kaubandustõkkeid ja lähendada reguleerimissüsteeme ja (iii) töötada välja ühised eeskirjad, mille alusel tegeleda ühiste maailmakaubanduse probleemide ja võimalustega;

| 6. | toetab seisukohta, et juba olemasolevaid madalaid keskmisi tariife arvesse võttes sõltub Atlandi-üleste suhete potentsiaali ärakasutamine peamiselt mittetariifsete tõkete, esmajoones tolliprotseduuride, tehniliste standardite ja piiritaguste õigusnormidega seotud piirangutest tulenevate probleemide lahendamisest; toetab töökohtade ja majanduskasvu kõrgetasemelise töörühma pakutud eesmärki liikuda järk-järgult üha integreerituma Atlandi-ülese turu suunas; |
| --- | --- |

6.

toetab seisukohta, et juba olemasolevaid madalaid keskmisi tariife arvesse võttes sõltub Atlandi-üleste suhete potentsiaali ärakasutamine peamiselt mittetariifsete tõkete, esmajoones tolliprotseduuride, tehniliste standardite ja piiritaguste õigusnormidega seotud piirangutest tulenevate probleemide lahendamisest; toetab töökohtade ja majanduskasvu kõrgetasemelise töörühma pakutud eesmärki liikuda järk-järgult üha integreerituma Atlandi-ülese turu suunas;

| 7. | kiidab heaks soovituse uurida, kuidas saaks veel vähendada reguleerimisest tulenevaid tarbetuid kulusid ja haldusviivitusi, saavutades samal ajal mõlemale poolele vastuvõetaval tasemel ohutuse, tervise- ja keskkonnakaitse või täites samal ajal muid õiguspäraseid regulatiivseid eesmärke; |
| --- | --- |

7.

kiidab heaks soovituse uurida, kuidas saaks veel vähendada reguleerimisest tulenevaid tarbetuid kulusid ja haldusviivitusi, saavutades samal ajal mõlemale poolele vastuvõetaval tasemel ohutuse, tervise- ja keskkonnakaitse või täites samal ajal muid õiguspäraseid regulatiivseid eesmärke;

Läbirääkimisvolitused

| 8. | väljendab veel kord toetust põhjaliku ja laiaulatusliku kaubandus- ja investeerimislepingu sõlmimisele USAga, mis toetaks kvaliteetsete töökohtade loomist Euroopa töötajatele, annaks otsest kasu Euroopa tarbijatele, avaks ELi ettevõtetele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd) uusi võimalusi kaupade ja teenuste müügiks USAs, tagaks täieliku juurdepääsu USA riigihanketurgudele ning looks paremaid tingimusi ELi investeeringuteks USAs; |
| --- | --- |

8.

väljendab veel kord toetust põhjaliku ja laiaulatusliku kaubandus- ja investeerimislepingu sõlmimisele USAga, mis toetaks kvaliteetsete töökohtade loomist Euroopa töötajatele, annaks otsest kasu Euroopa tarbijatele, avaks ELi ettevõtetele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd) uusi võimalusi kaupade ja teenuste müügiks USAs, tagaks täieliku juurdepääsu USA riigihanketurgudele ning looks paremaid tingimusi ELi investeeringuteks USAs;

| 9. | palub, et nõukogu võtaks töökohtade ja majanduskasvu kõrgetasemelise töörühma lõpparuande soovituste kohaseid järelmeetmeid ja volitaks komisjoni alustama läbirääkimisi Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse lepingu sõlmimiseks USAga; |
| --- | --- |

9.

palub, et nõukogu võtaks töökohtade ja majanduskasvu kõrgetasemelise töörühma lõpparuande soovituste kohaseid järelmeetmeid ja volitaks komisjoni alustama läbirääkimisi Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse lepingu sõlmimiseks USAga;

| 10. | rõhutab, et Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse leping peab olema ambitsioonikas ja siduv kõikidel valitsemistasanditel mõlemal pool Atlandi ookeani, sealhulgas reguleerivate ja muude pädevate asutuste jaoks; rõhutab, et lepingu tulemusena peaks tekkima püsivalt tõeline avatud turg vastastikusel alusel ja peaks lihtsustuma kohapealne kaubavahetus ning et lepingus tuleks erilist tähelepanu pöörata õigusnormide Atlandi-ülese lähendamise struktuursetele viisidele; on seisukohal, et leping ei tohiks piirata Euroopa Liidu kultuurilist ja keelelist mitmekesisust, sh audiovisuaal- ja kultuuriteenuste valdkonnas; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse leping peab olema ambitsioonikas ja siduv kõikidel valitsemistasanditel mõlemal pool Atlandi ookeani, sealhulgas reguleerivate ja muude pädevate asutuste jaoks; rõhutab, et lepingu tulemusena peaks tekkima püsivalt tõeline avatud turg vastastikusel alusel ja peaks lihtsustuma kohapealne kaubavahetus ning et lepingus tuleks erilist tähelepanu pöörata õigusnormide Atlandi-ülese lähendamise struktuursetele viisidele; on seisukohal, et leping ei tohiks piirata Euroopa Liidu kultuurilist ja keelelist mitmekesisust, sh audiovisuaal- ja kultuuriteenuste valdkonnas;

| 11. | on seisukohal, et ELil ja selle liikmesriikidel tuleb vältimatult säilitada oma kultuuri- ja audiovisuaalpoliitika kaitsmise ja arendamise võimalus ning seda oma olemasolevate õigusaktide, standardite ja lepingute raames; nõuab seetõttu, et läbirääkimisvolitustes oleks selgelt osutatud kultuurilise ja audiovisuaalse sisuga (mh ka veebi teel osutatavate) teenuste väljajätmisele; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et ELil ja selle liikmesriikidel tuleb vältimatult säilitada oma kultuuri- ja audiovisuaalpoliitika kaitsmise ja arendamise võimalus ning seda oma olemasolevate õigusaktide, standardite ja lepingute raames; nõuab seetõttu, et läbirääkimisvolitustes oleks selgelt osutatud kultuurilise ja audiovisuaalse sisuga (mh ka veebi teel osutatavate) teenuste väljajätmisele;

| 12. | rõhutab, et intellektuaalomand on üks innovatsiooni ja loometegevuse liikumapanevatest jõududest ning teadmistepõhise majanduse tugisammastest ning et leping peaks sisaldama kindlat kaitset intellektuaalomandiõiguste täpselt ja selgelt määratletud valdkondades, sh geograafiliste tähiste kaitse, ja olema kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste lepingutega; on seisukohal, et muud lahknevused intellektuaalomandiõiguste osas tuleks lahendada vastavalt rahvusvahelistele kaitsenormidele; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et intellektuaalomand on üks innovatsiooni ja loometegevuse liikumapanevatest jõududest ning teadmistepõhise majanduse tugisammastest ning et leping peaks sisaldama kindlat kaitset intellektuaalomandiõiguste täpselt ja selgelt määratletud valdkondades, sh geograafiliste tähiste kaitse, ja olema kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste lepingutega; on seisukohal, et muud lahknevused intellektuaalomandiõiguste osas tuleks lahendada vastavalt rahvusvahelistele kaitsenormidele;

| 13. | on seisukohal, et lepinguga tuleb tagada täielik kinnipidamine ELi põhiõigusnormidest; väljendab veel kord toetust isikuandmete kõrgetasemelise kaitse tagamisele, mis oleks kasulik tarbijatele mõlemal pool Atlandi ookeani; on seisukohal, et lepingus tuleb arvesse võtta teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) isikuandmete kaitset käsitlevaid sätteid; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et lepinguga tuleb tagada täielik kinnipidamine ELi põhiõigusnormidest; väljendab veel kord toetust isikuandmete kõrgetasemelise kaitse tagamisele, mis oleks kasulik tarbijatele mõlemal pool Atlandi ookeani; on seisukohal, et lepingus tuleb arvesse võtta teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) isikuandmete kaitset käsitlevaid sätteid;

| 14. | tuletab meelde, kui oluline on majanduskasvu ja töökohtade loomise jaoks transpordisektor, eriti lennunduses, kus ELi ja USA turud moodustavad 60 % maailma lennuliiklusest; rõhutab, et läbirääkimistel tuleb tõsiselt tegeleda kehtivate piirangutega ELi ettevõtetele mere- ja õhutransporditeenuste valdkonnas, sh mis puudutab välismaist osalust lennuettevõtetes ja vastastikkuse põhimõtet kabotaaži puhul, samuti merekaubavedude jälgimist; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, kui oluline on majanduskasvu ja töökohtade loomise jaoks transpordisektor, eriti lennunduses, kus ELi ja USA turud moodustavad 60 % maailma lennuliiklusest; rõhutab, et läbirääkimistel tuleb tõsiselt tegeleda kehtivate piirangutega ELi ettevõtetele mere- ja õhutransporditeenuste valdkonnas, sh mis puudutab välismaist osalust lennuettevõtetes ja vastastikkuse põhimõtet kabotaaži puhul, samuti merekaubavedude jälgimist;

| 15. | rõhutab riskipõhise hindamise ja pooltevahelise teabevahetuse väärtust seoses turujärelevalve ja võltsitud toodete tuvastamisega; |
| --- | --- |

15.

rõhutab riskipõhise hindamise ja pooltevahelise teabevahetuse väärtust seoses turujärelevalve ja võltsitud toodete tuvastamisega;

| 16. | väljendab erilist heameelt selle üle, et töökohtade ja majanduskasvu kõrgetasemelise töörühma lõpparuandes soovitati ELil ja USA-l tegeleda kaubanduse keskkonna- ja töösuhete aspektiga ning jätkusuutliku arenguga; on seisukohal, et arvesse tuleks võtta ELi varasemaid kaubanduslepingute kogemusi ning ELi ja USA pikaajalisi kohustusi, et tugevdada töö- ja keskkonnaõiguse ja -poliitika arendamist ja jõustamist, samuti edendada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kehtestatud põhistandardeid ja kriteeriumeid, samuti kvaliteetseid töökohti ja jätkusuutlikku arengut; julgustab ühtlustama ettevõtete sotsiaalse vastutuse standardeid; tunnistab, et ühiste standardite kindlaksmääramine toob suure tõenäosusega kaasa nii tehnilisi kui poliitilisi probleeme, ning rõhutab, et ühiseks eesmärgiks peaks olema vältida keskkonnaalaste ambitsioonide vähenemist; |
| --- | --- |

16.

väljendab erilist heameelt selle üle, et töökohtade ja majanduskasvu kõrgetasemelise töörühma lõpparuandes soovitati ELil ja USA-l tegeleda kaubanduse keskkonna- ja töösuhete aspektiga ning jätkusuutliku arenguga; on seisukohal, et arvesse tuleks võtta ELi varasemaid kaubanduslepingute kogemusi ning ELi ja USA pikaajalisi kohustusi, et tugevdada töö- ja keskkonnaõiguse ja -poliitika arendamist ja jõustamist, samuti edendada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kehtestatud põhistandardeid ja kriteeriumeid, samuti kvaliteetseid töökohti ja jätkusuutlikku arengut; julgustab ühtlustama ettevõtete sotsiaalse vastutuse standardeid; tunnistab, et ühiste standardite kindlaksmääramine toob suure tõenäosusega kaasa nii tehnilisi kui poliitilisi probleeme, ning rõhutab, et ühiseks eesmärgiks peaks olema vältida keskkonnaalaste ambitsioonide vähenemist;

| 17. | rõhutab, et läbirääkimiste teatavad valdkonnad on tundlikud, nt põllumajandussektor, mille puhul geneetiliselt muundatud organismide, kloonimise ja tarbijate tervise küsimusi tajutakse USAs ja ELis mõnevõrra erinevalt; näeb põllumajanduslikus kaubanduses võimalust koostööd tihendada ning rõhutab, kui tähtis on saavutada selles valdkonnas kaugeleulatuvaid ja tasakaalustatud tulemusi; rõhutab, et leping ei tohi kahjustada kummagi poole põhiväärtusi, näiteks ELi ettevaatuspõhimõtet; kutsub Ameerika Ühendriike üles usaldust loova meetmena kõrvaldama impordikeelu ELi veiselihatoodetelt; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et läbirääkimiste teatavad valdkonnad on tundlikud, nt põllumajandussektor, mille puhul geneetiliselt muundatud organismide, kloonimise ja tarbijate tervise küsimusi tajutakse USAs ja ELis mõnevõrra erinevalt; näeb põllumajanduslikus kaubanduses võimalust koostööd tihendada ning rõhutab, kui tähtis on saavutada selles valdkonnas kaugeleulatuvaid ja tasakaalustatud tulemusi; rõhutab, et leping ei tohi kahjustada kummagi poole põhiväärtusi, näiteks ELi ettevaatuspõhimõtet; kutsub Ameerika Ühendriike üles usaldust loova meetmena kõrvaldama impordikeelu ELi veiselihatoodetelt;

| 18. | rõhutab vajadust lisada Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse lepingu läbirääkimistesse ka finantsteenused ning nõuab, et seoses sellega pöörataks erilist tähelepanu samaväärsusele, vastastikusele tunnustamisele, lähendamisele ja ekstraterritoriaalsusele, mis on mõlema poole jaoks keskse tähtsusega; rõhutab, et kasulik oleks liikuda ELi ja USA finantsvaldkonna ühtse regulatiivse raamistiku loomise suunas; toonitab, et kuigi turulepääsu tuleb käsitleda positiivse sammuna, on tõelise lähenemise saavutamiseks üliolulise tähtsusega luua usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve kord; rõhutab, et ekstraterritoriaalsuse negatiivne mõju tuleb viia miinimumini ning ei tohi sellel lasta kahjustada järjekindlat lähenemisviisi finantsteenuste reguleerimisele; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust lisada Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse lepingu läbirääkimistesse ka finantsteenused ning nõuab, et seoses sellega pöörataks erilist tähelepanu samaväärsusele, vastastikusele tunnustamisele, lähendamisele ja ekstraterritoriaalsusele, mis on mõlema poole jaoks keskse tähtsusega; rõhutab, et kasulik oleks liikuda ELi ja USA finantsvaldkonna ühtse regulatiivse raamistiku loomise suunas; toonitab, et kuigi turulepääsu tuleb käsitleda positiivse sammuna, on tõelise lähenemise saavutamiseks üliolulise tähtsusega luua usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve kord; rõhutab, et ekstraterritoriaalsuse negatiivne mõju tuleb viia miinimumini ning ei tohi sellel lasta kahjustada järjekindlat lähenemisviisi finantsteenuste reguleerimisele;

| 19. | kinnitab toetust tarbetute regulatiivsete tõkete kaotamisele ning soovitab komisjonil ja USA administratsioonil lisada lepingusse mehhanismid (sh reguleerimisele eelnev varajane õigusalane koostöö) selliste tõkete vältimiseks tulevikus; on seisukohal, et parem õiguslik reguleerimine ning regulatiivse ja halduskoormuse vähendamine on teemad, mis peavad olema Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse lepingu läbirääkimistel esikohal, ning et suurem Atlandi-ülene õigusnormide lähendamine peaks tooma kaasa sujuvama reguleerimise, mida on eelkõige VKEdel lihtne mõista ja kohaldada; |
| --- | --- |

19.

kinnitab toetust tarbetute regulatiivsete tõkete kaotamisele ning soovitab komisjonil ja USA administratsioonil lisada lepingusse mehhanismid (sh reguleerimisele eelnev varajane õigusalane koostöö) selliste tõkete vältimiseks tulevikus; on seisukohal, et parem õiguslik reguleerimine ning regulatiivse ja halduskoormuse vähendamine on teemad, mis peavad olema Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse lepingu läbirääkimistel esikohal, ning et suurem Atlandi-ülene õigusnormide lähendamine peaks tooma kaasa sujuvama reguleerimise, mida on eelkõige VKEdel lihtne mõista ja kohaldada;

| 20. | kordab oma veendumust, et ELi ja USA laiaulatuslik kaubandus- ja investeerimisleping võib osutuda kasulikuks mõlema osapoole majandusele, ning et integratsiooni süvendamine suurendaks olulisel määral kasu mõlemale majandusele; on veendunud, et võimaluse korral ELi ja USA regulatiivsete tehniliste standardite vastavusse viimisega tagatakse, et EL ja USA jätkavad ka edaspidi ülemaailmsete standardite kehtestamist, sillutades teed rahvusvaheliste standarditele; on kindlalt seisukohal, et sellest lepingust rahvusvahelise kaubanduse ja standardiseerimise jaoks tulenev kasu peab olema hoolikalt kaalutud ja formuleeritud; |
| --- | --- |

20.

kordab oma veendumust, et ELi ja USA laiaulatuslik kaubandus- ja investeerimisleping võib osutuda kasulikuks mõlema osapoole majandusele, ning et integratsiooni süvendamine suurendaks olulisel määral kasu mõlemale majandusele; on veendunud, et võimaluse korral ELi ja USA regulatiivsete tehniliste standardite vastavusse viimisega tagatakse, et EL ja USA jätkavad ka edaspidi ülemaailmsete standardite kehtestamist, sillutades teed rahvusvaheliste standarditele; on kindlalt seisukohal, et sellest lepingust rahvusvahelise kaubanduse ja standardiseerimise jaoks tulenev kasu peab olema hoolikalt kaalutud ja formuleeritud;

| 21. | tuletab meelde, et komisjon peab läbirääkimiste jooksul ilmutama proaktiivset lähenemisviisi ning pidevalt ja läbipaistvalt kaasama erinevaid sidusrühmi, sh ettevõtluse, keskkonnakaitse, põllumajanduse, tarbijate, töötajate ja muude valdkondade esindajaid, et tagada tegelikul olukorral põhinevad diskussioonid, luua usalduslik õhkkond läbirääkimistel, saada proportsionaalne panus eri osapooltelt ja kindlustada avalikkuse toetus, võttes arvesse sidusrühmade väljendatud probleeme; kutsub kõiki sidusrühmi aktiivselt osalema, esitama ettepanekuid ja teavet, mis on asjakohased seoses läbirääkimistega; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et komisjon peab läbirääkimiste jooksul ilmutama proaktiivset lähenemisviisi ning pidevalt ja läbipaistvalt kaasama erinevaid sidusrühmi, sh ettevõtluse, keskkonnakaitse, põllumajanduse, tarbijate, töötajate ja muude valdkondade esindajaid, et tagada tegelikul olukorral põhinevad diskussioonid, luua usalduslik õhkkond läbirääkimistel, saada proportsionaalne panus eri osapooltelt ja kindlustada avalikkuse toetus, võttes arvesse sidusrühmade väljendatud probleeme; kutsub kõiki sidusrühmi aktiivselt osalema, esitama ettepanekuid ja teavet, mis on asjakohased seoses läbirääkimistega;

| 22. | hoiatab, et kvaliteet on tähtsam kui kiirus, ning usub, et läbirääkijad ei kiirusta sõlmima lepingut, mis ei taga meie ettevõtjatele, töötajatele ja kodanikele reaalset ja olulist kasu; |
| --- | --- |

22.

hoiatab, et kvaliteet on tähtsam kui kiirus, ning usub, et läbirääkijad ei kiirusta sõlmima lepingut, mis ei taga meie ettevõtjatele, töötajatele ja kodanikele reaalset ja olulist kasu;

Parlamendi roll

| 23. | ootab läbirääkimiste alustamist USAga, kavatseb neid hoolikalt jälgida ja anda oma panuse eduka tulemuse saavutamisse; tuletab meelde, et komisjon on kohustatud parlamenti viivitamata ja täielikult teavitama kõikidest läbirääkimiste etappidest (enne ja pärast iga läbirääkimistevooru); on valmis tegelema õiguslike ja regulatiivsete küsimustega, mis võivad kerkida seoses läbirääkimiste ja tulevase lepinguga; kinnitab oma peamist kohustust esindada ELi kodanikke ning loodab aidata kaasa läbirääkimiste käigus toimuvatele kaasavatele ja avatud aruteludele; on valmis võtma endale aktiivse rolli, et teha koostööd oma USA partneritega uute eeskirjade kehtestamisel; |
| --- | --- |

23.

ootab läbirääkimiste alustamist USAga, kavatseb neid hoolikalt jälgida ja anda oma panuse eduka tulemuse saavutamisse; tuletab meelde, et komisjon on kohustatud parlamenti viivitamata ja täielikult teavitama kõikidest läbirääkimiste etappidest (enne ja pärast iga läbirääkimistevooru); on valmis tegelema õiguslike ja regulatiivsete küsimustega, mis võivad kerkida seoses läbirääkimiste ja tulevase lepinguga; kinnitab oma peamist kohustust esindada ELi kodanikke ning loodab aidata kaasa läbirääkimiste käigus toimuvatele kaasavatele ja avatud aruteludele; on valmis võtma endale aktiivse rolli, et teha koostööd oma USA partneritega uute eeskirjade kehtestamisel;

| 24. | on valmis tegema tihedat koostööd nõukoguga, komisjoniga, USA Kongressiga, USA administratsiooniga ja sidusrühmadega, et Atlandi-üleste suhete majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane potentsiaal täielikult ära kasutada ning tugevdada ELi ja USA juhtpositsiooni kaubanduse ja välisinvesteeringute liberaliseerimisel ja reguleerimisel; on valmis ergutama tihedamat kahepoolset koostööd ELi ja USA vahel, et kindlustada nende juhtpositsiooni rahvusvahelises kaubanduses ja investeeringutes; |
| --- | --- |

24.

on valmis tegema tihedat koostööd nõukoguga, komisjoniga, USA Kongressiga, USA administratsiooniga ja sidusrühmadega, et Atlandi-üleste suhete majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane potentsiaal täielikult ära kasutada ning tugevdada ELi ja USA juhtpositsiooni kaubanduse ja välisinvesteeringute liberaliseerimisel ja reguleerimisel; on valmis ergutama tihedamat kahepoolset koostööd ELi ja USA vahel, et kindlustada nende juhtpositsiooni rahvusvahelises kaubanduses ja investeeringutes;

| 25. | tuletab meelde, et Euroopa Parlamendil palutakse anda tulevase Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse lepingu sõlmimiseks nõusolek, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus, ja seepärast tuleks parlamendi seisukohti kõikides etappides arvesse võtta; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, et Euroopa Parlamendil palutakse anda tulevase Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse lepingu sõlmimiseks nõusolek, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus, ja seepärast tuleks parlamendi seisukohti kõikides etappides arvesse võtta;

| 26. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament kavatseb jälgida tulevase lepingu rakendamist; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde, et Euroopa Parlament kavatseb jälgida tulevase lepingu rakendamist;

o

o o

| 27. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning USA administratsioonile ja Kongressile. |
| --- | --- |

27.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning USA administratsioonile ja Kongressile.

---

(1)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2013/february/tradoc_150519.pdf.

(2)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-13-94_en.htm

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/135324.pdf

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0388.

(5)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2013/march/tradoc_150737.pdf.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/112 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/112

---

P7_TA(2013)0228

Üldiste tariifsete soodustuste andmine Myanmarile/Birmale

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon Myanmari/Birma üldiste tariifsete soodustuste taastamise kohta (2012/2929(RSP))

(2016/C 055/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Birma/Myanmari kohta, eelkõige 20. aprilli 2012. aasta (1) ja 22. novembri 2012. aasta (2) resolutsioone ning 13. septembri 2012. aasta resolutsiooni rohingya islamiusuliste tagakiusamise kohta Birmas/Myanmaris (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Birma/Myanmari kohta, eelkõige 20. aprilli 2012. aasta (1) ja 22. novembri 2012. aasta (2) resolutsioone ning 13. septembri 2012. aasta resolutsiooni rohingya islamiusuliste tagakiusamise kohta Birmas/Myanmaris (3),

| — | võttes arvesse ELi välisasjade nõukogu 23. aprilli 2012. aasta järeldusi Birma/Myanmari kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi välisasjade nõukogu 23. aprilli 2012. aasta järeldusi Birma/Myanmari kohta,

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni ja kaubandusvoliniku Karel De Guchti 15. juuni 2012. aasta ühisavaldust, milles nõutakse Birma/Myanmari üldiste tariifsete soodustuste taastamist, ning ELi kõrge esindaja pressiesindaja 6. veebruari 2013. aasta avaldust Myanmari ja ELi töörühma võimaliku moodustamise kohta majanduskoostöö tugevdamise eesmärgil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni ja kaubandusvoliniku Karel De Guchti 15. juuni 2012. aasta ühisavaldust, milles nõutakse Birma/Myanmari üldiste tariifsete soodustuste taastamist, ning ELi kõrge esindaja pressiesindaja 6. veebruari 2013. aasta avaldust Myanmari ja ELi töörühma võimaliku moodustamise kohta majanduskoostöö tugevdamise eesmärgil,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks Myanmarile/Birmale määrusega (EÜ) nr 552/97 ajutiselt antud üldiste tariifsete soodustuste peatamine (COM(2012)0524), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks Myanmarile/Birmale määrusega (EÜ) nr 552/97 ajutiselt antud üldiste tariifsete soodustuste peatamine (COM(2012)0524),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 732/2008 (4) kehtiva üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 732/2008 (4) kehtiva üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Töökonverentsi 13. juuni 2012. aasta resolutsiooni Myanmari suhtes kohaldatavate ILO põhikirja artikli 33 alusel vastu võetud meetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Töökonverentsi 13. juuni 2012. aasta resolutsiooni Myanmari suhtes kohaldatavate ILO põhikirja artikli 33 alusel vastu võetud meetmete kohta,

| — | võttes arvesse Myanmari ja ILO ühisstrateegiat sunniviisilise töö kaotamise kohta 31. detsembriks 2015. aastaks, mille Myanmari/Birma võimud kiitsid heaks 5. juulil 2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Myanmari ja ILO ühisstrateegiat sunniviisilise töö kaotamise kohta 31. detsembriks 2015. aastaks, mille Myanmari/Birma võimud kiitsid heaks 5. juulil 2012,

| — | võttes arvesse USA valitsuse 11. juuli 2012. aasta dokumenti (5) aruandlusnõuete kohta seoses vastutustundliku investeerimisega Birmas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA valitsuse 11. juuli 2012. aasta dokumenti (5) aruandlusnõuete kohta seoses vastutustundliku investeerimisega Birmas,

| — | võttes arvesse Myanmari/Birma inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 6. märtsi 2013. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Myanmari/Birma inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 6. märtsi 2013. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1998. aastal vastu võetud tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni ning ILO konventsioone, millega kehtestatakse tööõiguse üldised põhireeglid järgmistes valdkondades: sunniviisilise töö kaotamine (konventsioonid nr 29 (1930) ja nr 105 (1957)), ühinemisvabadus ja kollektiivse läbirääkimisõiguse kaitse (konventsioonid nr 87 (1948) ja nr 98 (1949)), lapsele sobimatu töö keelustamine (konventsioonid nr 138 (1973) ja nr 182 (1999)) ja tööalane mittediskrimineerimine (konventsioonid nr 100 (1951) ja nr 111 (1958)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1998. aastal vastu võetud tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni ning ILO konventsioone, millega kehtestatakse tööõiguse üldised põhireeglid järgmistes valdkondades: sunniviisilise töö kaotamine (konventsioonid nr 29 (1930) ja nr 105 (1957)), ühinemisvabadus ja kollektiivse läbirääkimisõiguse kaitse (konventsioonid nr 87 (1948) ja nr 98 (1949)), lapsele sobimatu töö keelustamine (konventsioonid nr 138 (1973) ja nr 182 (1999)) ja tööalane mittediskrimineerimine (konventsioonid nr 100 (1951) ja nr 111 (1958)),

| — | võttes arvesse Birma/Myanmari valitsuse ja ÜRO poolt 27. juunil 2012 allkirjastatud tegevuskava, mille eesmärk on ennetada laste värbamist Myanmari relvajõududesse ja nende seal kasutamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Birma/Myanmari valitsuse ja ÜRO poolt 27. juunil 2012 allkirjastatud tegevuskava, mille eesmärk on ennetada laste värbamist Myanmari relvajõududesse ja nende seal kasutamist,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja eelkõige selle artiklit 38, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja eelkõige selle artiklit 38,

| — | võttes arvesse ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid (6) ning välisasjade nõukogu 8. detsembri 2009. aasta järeldusi (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid (6) ning välisasjade nõukogu 8. detsembri 2009. aasta järeldusi (7),

| — | võttes arvesse 2011. aasta mais ajakohastatud OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. aasta mais ajakohastatud OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele,

| — | võttes arvesse ülemaailmse aruandluse algatust (Global Reporting Initiative), sh selle säästva arengu alase aruandluse suuniseid (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ülemaailmse aruandluse algatust (Global Reporting Initiative), sh selle säästva arengu alase aruandluse suuniseid (8),

| — | võttes arvesse ÜRO vastutustundlike investeeringute põhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO vastutustundlike investeeringute põhimõtteid,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Pakett „Vastutustundlikud ettevõtted”” (COM(2011)0685), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Pakett „Vastutustundlikud ettevõtted”” (COM(2011)0685),

| — | võttes arvesse käimasolevaid läbirääkimisi komisjoni ettepaneku üle võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvusdirektiiv) (COM(2011)0683), ja komisjoni ettepaneku üle võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta (COM(2011)0684), millega muudetakse direktiivi 2003/51/EÜ (raamatupidamisdirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse käimasolevaid läbirääkimisi komisjoni ettepaneku üle võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvusdirektiiv) (COM(2011)0683), ja komisjoni ettepaneku üle võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta (COM(2011)0684), millega muudetakse direktiivi 2003/51/EÜ (raamatupidamisdirektiiv),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (9),

| — | võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ettevõtja sotsiaalse vastutuse, ühiskonna huvide edendamise ning suuna kohta säästvale ja kaasavale taastumisele (10) ning resolutsiooni ettevõtja sotsiaalse vastutuse, usaldusväärse, läbipaistva ja vastutustundliku ettevõtluse ning jätkusuutliku majanduskasvu kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ettevõtja sotsiaalse vastutuse, ühiskonna huvide edendamise ning suuna kohta säästvale ja kaasavale taastumisele (10) ning resolutsiooni ettevõtja sotsiaalse vastutuse, usaldusväärse, läbipaistva ja vastutustundliku ettevõtluse ning jätkusuutliku majanduskasvu kohta (11),

| — | võttes arvesse 26. veebruarist2. märtsini 2012 toimunud esimest Euroopa Parlamendi ja Myanmari parlamendi vahelist kohtumist ja selle kohtumise aruannet (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. veebruarist2. märtsini 2012 toimunud esimest Euroopa Parlamendi ja Myanmari parlamendi vahelist kohtumist ja selle kohtumise aruannet (12),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et inimõiguste olukord Myanmaris/Birmas on jätkuvalt murettekitav, kuigi president Thein Seini valitsus on võtnud selle parandamiseks meetmeid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõiguste olukord Myanmaris/Birmas on jätkuvalt murettekitav, kuigi president Thein Seini valitsus on võtnud selle parandamiseks meetmeid;

| B. | arvestades, et geograafiliselt asub Myanmar/Birma piirkonnas, millel on eelkõige ELi, Ameerika Ühendriikide, Hiina, India ja Austraalia jaoks suur strateegiline ja geopoliitiline tähtsus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et geograafiliselt asub Myanmar/Birma piirkonnas, millel on eelkõige ELi, Ameerika Ühendriikide, Hiina, India ja Austraalia jaoks suur strateegiline ja geopoliitiline tähtsus;

| C. | arvestades, et käimasolevad muutused loovad olulisi võimalusi Euroopa Liidu ja Myanmari/Birma vaheliste suhete märkimisväärseks parandamiseks, aidates kaasa reformiprotsessile ning majandusliku, poliitilise ja sotsiaalse arengu edendamisele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et käimasolevad muutused loovad olulisi võimalusi Euroopa Liidu ja Myanmari/Birma vaheliste suhete märkimisväärseks parandamiseks, aidates kaasa reformiprotsessile ning majandusliku, poliitilise ja sotsiaalse arengu edendamisele;

| D. | arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku taastada Myanmari/Birma üldised tariifsed soodustused, lähtudes Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) otsusest, mille kohaselt ei ole ILO sunniviisilise töö konventsiooni rikkumised Myanmaris/Birmas enam tõsised ega süstemaatilised; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku taastada Myanmari/Birma üldised tariifsed soodustused, lähtudes Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) otsusest, mille kohaselt ei ole ILO sunniviisilise töö konventsiooni rikkumised Myanmaris/Birmas enam tõsised ega süstemaatilised;

| E. | arvestades, et ILO hinnangul on Myanmaris/Birmas endiselt ligikaudu 5 000 lapssõdurit; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ILO hinnangul on Myanmaris/Birmas endiselt ligikaudu 5 000 lapssõdurit;

| F. | arvestades, et ettevaatuseks on siiski põhjust, sest Myanmari/Birma inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri aruande kohaselt esineb riigis ikka tõsiseid inimõiguste rikkumisi, nagu omavoliline kinnipidamine, sundümberasustamine, maa konfiskeerimine, lapssõdurite kasutamine, vägivald etniliste vähemuste vastu ja nõrk kohtusüsteem; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ettevaatuseks on siiski põhjust, sest Myanmari/Birma inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri aruande kohaselt esineb riigis ikka tõsiseid inimõiguste rikkumisi, nagu omavoliline kinnipidamine, sundümberasustamine, maa konfiskeerimine, lapssõdurite kasutamine, vägivald etniliste vähemuste vastu ja nõrk kohtusüsteem;

| G. | arvestades, et minevikus olid paljud Myanmari/Birma majandussektorid, nagu kaevandussektor, puidutööstus, nafta- ja gaasitööstus ning tammiehitus, otseselt seotud tõsiste inimõiguste rikkumiste ja keskkonna hävitamisega, kuid samal ajal olid need ka sõjaväelise valitsuse peamiseks tuluallikas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et minevikus olid paljud Myanmari/Birma majandussektorid, nagu kaevandussektor, puidutööstus, nafta- ja gaasitööstus ning tammiehitus, otseselt seotud tõsiste inimõiguste rikkumiste ja keskkonna hävitamisega, kuid samal ajal olid need ka sõjaväelise valitsuse peamiseks tuluallikas;

| H. | arvestades, et Myanmari/Birma sarnastes ebastabiilsetes riikides ja nõrga valitsusega piirkondades tegutsevate ettevõtete puhul on inimõiguste rikkumise põhjustamise või sellele kaasaaitamise oht suurem; arvestades, et selle ohu vältimiseks on vaja võtta erimeetmeid, nagu on tunnistatud ka USA valitsuse dokumendis, milles käsitletakse aruandlusnõudeid seoses vastutustundliku investeerimisega Myanmaris/Birmas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Myanmari/Birma sarnastes ebastabiilsetes riikides ja nõrga valitsusega piirkondades tegutsevate ettevõtete puhul on inimõiguste rikkumise põhjustamise või sellele kaasaaitamise oht suurem; arvestades, et selle ohu vältimiseks on vaja võtta erimeetmeid, nagu on tunnistatud ka USA valitsuse dokumendis, milles käsitletakse aruandlusnõudeid seoses vastutustundliku investeerimisega Myanmaris/Birmas;

| I. | arvestades, et Euroopa ettevõtetel ning nende tütarettevõtetel ja alltöövõtjatel võib olla oluline roll sotsiaalsete ja töönormide edendamisel ja levitamisel kogu maailmas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa ettevõtetel ning nende tütarettevõtetel ja alltöövõtjatel võib olla oluline roll sotsiaalsete ja töönormide edendamisel ja levitamisel kogu maailmas;

| J. | arvestades, et kõigilt Myanmaris/Birmas tegutsevatelt ettevõtetelt tuleks nõuda inimõigusalaste rahvusvaheliste normide täitmist ja seega peaksid ettevõtted tegema järgmist:






  a) | täitma oma riiklikke ja rahvusvahelisi õiguslikke kohustusi inimõiguste, sotsiaalsete ja töönormide ning keskkonnaeeskirjade valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

J.

arvestades, et kõigilt Myanmaris/Birmas tegutsevatelt ettevõtetelt tuleks nõuda inimõigusalaste rahvusvaheliste normide täitmist ja seega peaksid ettevõtted tegema järgmist:

a)

täitma oma riiklikke ja rahvusvahelisi õiguslikke kohustusi inimõiguste, sotsiaalsete ja töönormide ning keskkonnaeeskirjade valdkonnas;

| b) | pühenduma tõeliselt oma töötajate ja üldiselt kodanike õigustele, kaitsele ja heaolule; |
| --- | --- |

b)

pühenduma tõeliselt oma töötajate ja üldiselt kodanike õigustele, kaitsele ja heaolule;

| c) | järgima ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste pidamise õigusi; |
| --- | --- |

c)

järgima ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste pidamise õigusi;

| d) | hoiduma maa hõivamisest ja kohaliku elanikkonna sundümberasustamisest; |
| --- | --- |

d)

hoiduma maa hõivamisest ja kohaliku elanikkonna sundümberasustamisest;

| e) | tegelema võimalike rikkumistega kiiresti ja tõhusalt; |
| --- | --- |

e)

tegelema võimalike rikkumistega kiiresti ja tõhusalt;

| 1. | tunnistab, et president Thein Sein ja muud reformijad on võtnud möödunud aasta jooksul Myanmaris/Birmas demokraatlike reformide läbiviimiseks olulisi meetmeid, mistõttu on komisjon teinud ettepaneku taastada Myanmari/Birma üldised tariifsed soodustused; ergutab neid seda protsessi kiiremas korras jätkama, et täielik üleminek demokraatiale, õigusriigi põhimõtete järgmise kindlustamine ning kõikide inimõiguste ja põhivabaduste austamine oleks püsiv ja pöördumatu; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et president Thein Sein ja muud reformijad on võtnud möödunud aasta jooksul Myanmaris/Birmas demokraatlike reformide läbiviimiseks olulisi meetmeid, mistõttu on komisjon teinud ettepaneku taastada Myanmari/Birma üldised tariifsed soodustused; ergutab neid seda protsessi kiiremas korras jätkama, et täielik üleminek demokraatiale, õigusriigi põhimõtete järgmise kindlustamine ning kõikide inimõiguste ja põhivabaduste austamine oleks püsiv ja pöördumatu;

| 2. | nõuab rahuläbirääkimiste jätkamist etniliste rühmadega, eelkõige katšinidega, ja nõuab tungivalt, et Myanmari/Birma ametivõimud koostaksid tegevuskava repressioonide lõpetamiseks rohingyade ja muude represseeritud vähemuste vastu, sealhulgas andes neile kodanikuõigused, tegeledes sügavalt juurdunud eelarvamuste ning diskrimineerivate hoiakutega, mis põhinevad etnilisel kuuluvusel ja usul, ning töötades välja riigisiseste põgenike integreerimise ja pikaajalise lepitamise poliitika; |
| --- | --- |

2.

nõuab rahuläbirääkimiste jätkamist etniliste rühmadega, eelkõige katšinidega, ja nõuab tungivalt, et Myanmari/Birma ametivõimud koostaksid tegevuskava repressioonide lõpetamiseks rohingyade ja muude represseeritud vähemuste vastu, sealhulgas andes neile kodanikuõigused, tegeledes sügavalt juurdunud eelarvamuste ning diskrimineerivate hoiakutega, mis põhinevad etnilisel kuuluvusel ja usul, ning töötades välja riigisiseste põgenike integreerimise ja pikaajalise lepitamise poliitika;

| 3. | kutsub Myanmari/Birma valitsust üles järgima hea valitsemistava põhimõtteid ning vabastama viivitamatult ja tingimusteta kõik veel vangistuses olevad poliitvangid; kutsub lisaks valitsust üles tagama mõtte-, sõna-, kogunemis-ja ühinemisvabaduse, jätkama sunniviisilise töö vastu võitlemiseks tihedat koostööd ILO ja teiste sarnaste organisatsioonidega ning tagama selle, et ametiühinguid ning rahumeelseid meeleavaldusi ja kogunemisi käsitlevate seaduste rakendamine on kooskõlas inimõiguste rahvusvaheliste normidega; |
| --- | --- |

3.

kutsub Myanmari/Birma valitsust üles järgima hea valitsemistava põhimõtteid ning vabastama viivitamatult ja tingimusteta kõik veel vangistuses olevad poliitvangid; kutsub lisaks valitsust üles tagama mõtte-, sõna-, kogunemis-ja ühinemisvabaduse, jätkama sunniviisilise töö vastu võitlemiseks tihedat koostööd ILO ja teiste sarnaste organisatsioonidega ning tagama selle, et ametiühinguid ning rahumeelseid meeleavaldusi ja kogunemisi käsitlevate seaduste rakendamine on kooskõlas inimõiguste rahvusvaheliste normidega;

| 4. | nõuab tungivalt, et Myanmari/Birma valitsus ratifitseeriks piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni ning selle fakultatiivprotokolli ning võimaldaks Rahvusvahelisel Punase Risti Komiteel ja riiklikel järelevalverühmadel pääseda vabalt ligi vanglatele ning võtaks viivitamatult tõhusaid meetmeid, et hoida ära piinamine ja väärkohtlemine; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et Myanmari/Birma valitsus ratifitseeriks piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni ning selle fakultatiivprotokolli ning võimaldaks Rahvusvahelisel Punase Risti Komiteel ja riiklikel järelevalverühmadel pääseda vabalt ligi vanglatele ning võtaks viivitamatult tõhusaid meetmeid, et hoida ära piinamine ja väärkohtlemine;

| 5. | nõuab tungivalt, et Myanmari/Birma valitsus kiirendaks jõupingutusi ning vaataks läbi rahvusvaheliste inimõiguste standarditega vastuolus olevad õigusaktid ja sätted ning reformiks neid, määrates igaks läbivaatamiseks kindlaks selge lõputähtaja; märgib, et need reformid peavad hõlmama kodanikuühiskonna rühmade takistamatut osalust ning rahvusvaheliste inimõiguste organite, nagu ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo abi; kutsub valitsust üles tagama uute ja muudetud õigusaktide tõhusa rakendamise, sealhulgas rakendusasutuste, õiguselukutse esindajate, õiguskaitseametnike ja kohtutöötajate koolitamise ja nende suutlikkuse suurendamise teel; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et Myanmari/Birma valitsus kiirendaks jõupingutusi ning vaataks läbi rahvusvaheliste inimõiguste standarditega vastuolus olevad õigusaktid ja sätted ning reformiks neid, määrates igaks läbivaatamiseks kindlaks selge lõputähtaja; märgib, et need reformid peavad hõlmama kodanikuühiskonna rühmade takistamatut osalust ning rahvusvaheliste inimõiguste organite, nagu ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo abi; kutsub valitsust üles tagama uute ja muudetud õigusaktide tõhusa rakendamise, sealhulgas rakendusasutuste, õiguselukutse esindajate, õiguskaitseametnike ja kohtutöötajate koolitamise ja nende suutlikkuse suurendamise teel;

| 6. | väljendab kahetsust asjaolu üle, et vaatamata president Thein Seini korduvatele lubadustele ei ole ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürool olnud võimalik saavutada riigis alalist kohaolekut; |
| --- | --- |

6.

väljendab kahetsust asjaolu üle, et vaatamata president Thein Seini korduvatele lubadustele ei ole ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürool olnud võimalik saavutada riigis alalist kohaolekut;

| 7. | rõhutab, kui oluline on tegeleda konfliktipiirkondades iga väidetava inimõiguste rikkumisega eraldi ning tagada ÜRO-le ning muudele abi- ja humanitaartöötajatele juurdepääs kõikidele humanitaarabi vajajatele nii valitsuse kontrolli all olevates piirkondades kui ka valitsuse kontrolli alt väljas olevates piirkondades; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, kui oluline on tegeleda konfliktipiirkondades iga väidetava inimõiguste rikkumisega eraldi ning tagada ÜRO-le ning muudele abi- ja humanitaartöötajatele juurdepääs kõikidele humanitaarabi vajajatele nii valitsuse kontrolli all olevates piirkondades kui ka valitsuse kontrolli alt väljas olevates piirkondades;

| 8. | kutsub lisaks Myanmari/Birma valitsust rakendama täies ulatuses ühist tegevuskava ILOga sunniviisilise töö likvideerimise kohta 31. detsembriks 2015, ning jätkama selle tava kaotamise nimel tihedat koostööd ILO ja teiste sarnaste organisatsioonidega, ning samuti tagama selle, et ametiühinguid ja rahumeelseid meeleavaldusi ning kogunemisvabadust käsitlevad seadused on kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste standarditega; |
| --- | --- |

8.

kutsub lisaks Myanmari/Birma valitsust rakendama täies ulatuses ühist tegevuskava ILOga sunniviisilise töö likvideerimise kohta 31. detsembriks 2015, ning jätkama selle tava kaotamise nimel tihedat koostööd ILO ja teiste sarnaste organisatsioonidega, ning samuti tagama selle, et ametiühinguid ja rahumeelseid meeleavaldusi ning kogunemisvabadust käsitlevad seadused on kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste standarditega;

| 9. | võtab teadmiseks 2012. aasta novembris vastu võetud välisinvesteeringute seaduse, mille rakendamisega kaasneb majanduse enneolematu liberaliseerimine; rõhutab, kui oluline on ratifitseerida Birma tööhõiveministri allkirjastatud ILO vastastikuse mõistmise memorandum, et kaotada 2015. aastaks igasugune sunniviisiline töö, ning rakendada tegevuskava, mille eesmärk on korruptsioonivastast võitlust ja maksustamist käsitlevate seaduste vastuvõtmine; |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks 2012. aasta novembris vastu võetud välisinvesteeringute seaduse, mille rakendamisega kaasneb majanduse enneolematu liberaliseerimine; rõhutab, kui oluline on ratifitseerida Birma tööhõiveministri allkirjastatud ILO vastastikuse mõistmise memorandum, et kaotada 2015. aastaks igasugune sunniviisiline töö, ning rakendada tegevuskava, mille eesmärk on korruptsioonivastast võitlust ja maksustamist käsitlevate seaduste vastuvõtmine;

| 10. | tunnistab, et kaua kestnud sõjaväelise riigikorra tõttu, mis on kõikidesse Birma ühiskonnakihtidesse tunginud ja neid kujundanud, ning arvestatavatele demokratiseerimisalgatustele vaatamata toimuvad muutused aeglaselt ning eeldavad rahvusvahelist abi ja toetust; |
| --- | --- |

10.

tunnistab, et kaua kestnud sõjaväelise riigikorra tõttu, mis on kõikidesse Birma ühiskonnakihtidesse tunginud ja neid kujundanud, ning arvestatavatele demokratiseerimisalgatustele vaatamata toimuvad muutused aeglaselt ning eeldavad rahvusvahelist abi ja toetust;

| 11. | peab väga murettekitavaks teateid, et laste sunniviisiline värbamine Myanmari armeesse (Tatmadaw Kyi) ja piirivalvesse on endiselt aktuaalne, ning kutsub seetõttu Myanmari/Birma valitsust üles rakendama kiiresti ja täielikult ÜROga allkirjastatud lapssõdurite tegevuskava ning seadma lastekaitse üheks reformiprogrammi prioriteetseks eesmärgiks; |
| --- | --- |

11.

peab väga murettekitavaks teateid, et laste sunniviisiline värbamine Myanmari armeesse (Tatmadaw Kyi) ja piirivalvesse on endiselt aktuaalne, ning kutsub seetõttu Myanmari/Birma valitsust üles rakendama kiiresti ja täielikult ÜROga allkirjastatud lapssõdurite tegevuskava ning seadma lastekaitse üheks reformiprogrammi prioriteetseks eesmärgiks;

| 12. | kutsub Myanmari/Birma valitsust üles tagama, et põllumajandusettevõtjaid ja kogukondi kaitstakse maa konfiskeerimise ja sundväljatõstmiste eest vastavalt rahvusvahelistele normidele; väljendab muret seoses asjaoluga, et põhiseadus, põllumajandusmaa seadus ja uudismaa majandamise seadus võimaldavad valitsusel konfiskeerida maad kõikide riikliku tähtsusega projektideks kuulutatud ettevõtmiste jaoks, samuti saab valitsus nende seaduste alusel kasutada kogu nn vaba maad, millest osa on juba kasutusel tervete kogukondade elatusallikana; märgib ka seda, et tutvusi omavad ettevõtjad kasutavad seadusi ära sellise maa enda nimele registreerimiseks; |
| --- | --- |

12.

kutsub Myanmari/Birma valitsust üles tagama, et põllumajandusettevõtjaid ja kogukondi kaitstakse maa konfiskeerimise ja sundväljatõstmiste eest vastavalt rahvusvahelistele normidele; väljendab muret seoses asjaoluga, et põhiseadus, põllumajandusmaa seadus ja uudismaa majandamise seadus võimaldavad valitsusel konfiskeerida maad kõikide riikliku tähtsusega projektideks kuulutatud ettevõtmiste jaoks, samuti saab valitsus nende seaduste alusel kasutada kogu nn vaba maad, millest osa on juba kasutusel tervete kogukondade elatusallikana; märgib ka seda, et tutvusi omavad ettevõtjad kasutavad seadusi ära sellise maa enda nimele registreerimiseks;

| 13. | rõhutab, kui tähtis on komisjoni lühiajaline kaubandusalane abiprogramm, mis peaks algama 2013. aastal; kutsub Myanmari/Birma valitsust üles tugevdama oma kaubandusasutusi ja -poliitikat, et riigi majandust positiivselt mõjutada, ning võtma kõik vajalikud meetmed, et maksimeerida ELi kaubandusalasest abist ning algatusega „Kõik peale relvade” seotud soodustuste taaskehtestamisest saadavat kasu; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, kui tähtis on komisjoni lühiajaline kaubandusalane abiprogramm, mis peaks algama 2013. aastal; kutsub Myanmari/Birma valitsust üles tugevdama oma kaubandusasutusi ja -poliitikat, et riigi majandust positiivselt mõjutada, ning võtma kõik vajalikud meetmed, et maksimeerida ELi kaubandusalasest abist ning algatusega „Kõik peale relvade” seotud soodustuste taaskehtestamisest saadavat kasu;

| 14. | nõuab Myanmarile/Birmale antava ELi kahepoolse arenguabi suurendamist uue mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) raames ning nõuab samuti, et Myanmari/Birma valitsus edendaks ja toetaks meetmete võtmist demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendiga hõlmatud põhivaldkondades, milleks on demokraatia ja õigusriigi põhimõtete kindlustamine ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine; tõstab sellega seoses esile ELi poolt rahastatava Myanmari rahukeskuse tegevust; loodab, et Myanmari/Birma valitsus aktsepteerib ja hõlbustab ettevõtmist avada ÜRO inimõiguste voliniku piirkondlik büroo, millel on laialdased volitused, sest Birma vajab lisaks tehnilisele abile ka inimõiguste jälgimise põhjalikku mehhanismi; |
| --- | --- |

14.

nõuab Myanmarile/Birmale antava ELi kahepoolse arenguabi suurendamist uue mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) raames ning nõuab samuti, et Myanmari/Birma valitsus edendaks ja toetaks meetmete võtmist demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendiga hõlmatud põhivaldkondades, milleks on demokraatia ja õigusriigi põhimõtete kindlustamine ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine; tõstab sellega seoses esile ELi poolt rahastatava Myanmari rahukeskuse tegevust; loodab, et Myanmari/Birma valitsus aktsepteerib ja hõlbustab ettevõtmist avada ÜRO inimõiguste voliniku piirkondlik büroo, millel on laialdased volitused, sest Birma vajab lisaks tehnilisele abile ka inimõiguste jälgimise põhjalikku mehhanismi;

| 15. | võtab teadmiseks, et usalduse taastumise märgina toetas Kagu-Aasia Maade Assotsiatsioon oma otsusega Myanmari/Birma taotlust saada 2014. aastal organisatsiooni eesistujaks; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmiseks, et usalduse taastumise märgina toetas Kagu-Aasia Maade Assotsiatsioon oma otsusega Myanmari/Birma taotlust saada 2014. aastal organisatsiooni eesistujaks;

| 16. | rõhutab, et Myanmari/Birma valitsus peab tugevdama oma kaubandusasutusi ja -poliitikat, koostama kava korruptsioonivastast võitlust ja maksustamist käsitlevate seaduste tugevdamiseks ning looma ettevõtja sotsiaalse ja keskkonnaalase vastutuse raamistiku, mis vastab rahvusvahelistele normidele; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et Myanmari/Birma valitsus peab tugevdama oma kaubandusasutusi ja -poliitikat, koostama kava korruptsioonivastast võitlust ja maksustamist käsitlevate seaduste tugevdamiseks ning looma ettevõtja sotsiaalse ja keskkonnaalase vastutuse raamistiku, mis vastab rahvusvahelistele normidele;

| 17. | tunneb heameelt Myanmari/Birma valitsuse lubaduse üle ühineda mäetööstuse läbipaistvuse algatusega, mis tähendab valitsusele kohustust avalikustada kaevandustööstusest ja majandustegevusest saadavad sissetulekud; kutsub ühtlasi Myanmari/Birma valitsust üles võtma meetmeid, et täita võimalikult kiiresti ja täielikult kõik mäetööstuse läbipaistvuse algatuse nõuded, kaasates sellesse protsessi täielikult ka kodanikuühiskonna; |
| --- | --- |

17.

tunneb heameelt Myanmari/Birma valitsuse lubaduse üle ühineda mäetööstuse läbipaistvuse algatusega, mis tähendab valitsusele kohustust avalikustada kaevandustööstusest ja majandustegevusest saadavad sissetulekud; kutsub ühtlasi Myanmari/Birma valitsust üles võtma meetmeid, et täita võimalikult kiiresti ja täielikult kõik mäetööstuse läbipaistvuse algatuse nõuded, kaasates sellesse protsessi täielikult ka kodanikuühiskonna;

| 18. | märgib, et vastutustundlik ja säästev kaubandus ja investeeringud, milles osaleb muu hulgas ka EL, võivad toetada Myanmari/Birma jõupingutusi vaesuse vastu võitlemisel ja tagada, et meetmetest on kasu laiemale elanikkonnale; märgib siiski, et seda tuleb teha, edendades usaldusväärsuse ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse kõige kõrgemate normide rakendamist, nagu on sedastatud OECD suunistes rahvusvahelistele ettevõtetele, aga ka ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtetes ning ELi ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegias aastateks 2011–2014 (COM(2011)0681); |
| --- | --- |

18.

märgib, et vastutustundlik ja säästev kaubandus ja investeeringud, milles osaleb muu hulgas ka EL, võivad toetada Myanmari/Birma jõupingutusi vaesuse vastu võitlemisel ja tagada, et meetmetest on kasu laiemale elanikkonnale; märgib siiski, et seda tuleb teha, edendades usaldusväärsuse ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse kõige kõrgemate normide rakendamist, nagu on sedastatud OECD suunistes rahvusvahelistele ettevõtetele, aga ka ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtetes ning ELi ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegias aastateks 2011–2014 (COM(2011)0681);

| 19. | on seisukohal, et teabe avalikustamine investoritele ja tarbijatele on ettevõtja sotsiaalse vastutuse peamine edasiviiv jõud ning see peab tuginema lihtsalt kohaldatavatele ja mõõdetavatele sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele põhimõtetele; rõhutab, et see on tähtis ka Euroopa investeeringute väärtuse pikaajaliseks kaitseks; nõuab, et kõnealune avalikustamine põhineks kindlalt ÜRO vastutustundlike investeeringute põhimõtete ja integreeritud aruandluse põhimõtte toetamisel; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et teabe avalikustamine investoritele ja tarbijatele on ettevõtja sotsiaalse vastutuse peamine edasiviiv jõud ning see peab tuginema lihtsalt kohaldatavatele ja mõõdetavatele sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele põhimõtetele; rõhutab, et see on tähtis ka Euroopa investeeringute väärtuse pikaajaliseks kaitseks; nõuab, et kõnealune avalikustamine põhineks kindlalt ÜRO vastutustundlike investeeringute põhimõtete ja integreeritud aruandluse põhimõtte toetamisel;

| 20. | märgib, et läbipaistvusdirektiivi ja raamatupidamisdirektiivi käimasoleva reformimisega tehti ettevõtja sotsiaalse vastutuse küsimuse vallas edusamme, püüdes samal ajal tasakaalustada läbipaistvuse ja ettevõtte vastutusega seotud õigustatud nõudeid ja ettevõtete aruandluskoormust; toetab kindlalt seadusandlikku ettepanekut, milles käsitletakse mäetööstuse läbipaistvuse algatuse normidel põhinevat riigipõhist aruandlust ning müügi, kasumi, maksude ja tulu alast aruandlust, mille eesmärk on vältida korruptsiooni ja maksudest kõrvalehoidmist; rõhutab, et selline riigipõhine aruandlus peaks hõlmama sektoreid, mis on olnud Myanmaris/Birmas otseselt seotud inimõiguste tõsise ja süstemaatilise rikkumise ja keskkonna hävitamisega (näiteks kaevandus-, puidu-, nafta- ja gaasitööstus); |
| --- | --- |

20.

märgib, et läbipaistvusdirektiivi ja raamatupidamisdirektiivi käimasoleva reformimisega tehti ettevõtja sotsiaalse vastutuse küsimuse vallas edusamme, püüdes samal ajal tasakaalustada läbipaistvuse ja ettevõtte vastutusega seotud õigustatud nõudeid ja ettevõtete aruandluskoormust; toetab kindlalt seadusandlikku ettepanekut, milles käsitletakse mäetööstuse läbipaistvuse algatuse normidel põhinevat riigipõhist aruandlust ning müügi, kasumi, maksude ja tulu alast aruandlust, mille eesmärk on vältida korruptsiooni ja maksudest kõrvalehoidmist; rõhutab, et selline riigipõhine aruandlus peaks hõlmama sektoreid, mis on olnud Myanmaris/Birmas otseselt seotud inimõiguste tõsise ja süstemaatilise rikkumise ja keskkonna hävitamisega (näiteks kaevandus-, puidu-, nafta- ja gaasitööstus);

| 21. | kutsub Myanmariga/Birmaga ärisuhetes olevaid Euroopa suurettevõtteid üles andma aru oma hoolsuskohustuse järgimise poliitika ning inimõiguste, töötajate õiguste ja keskkonnaküsimustega seotud korra ja nende kohaldamise kohta; |
| --- | --- |

21.

kutsub Myanmariga/Birmaga ärisuhetes olevaid Euroopa suurettevõtteid üles andma aru oma hoolsuskohustuse järgimise poliitika ning inimõiguste, töötajate õiguste ja keskkonnaküsimustega seotud korra ja nende kohaldamise kohta;

| 22. | palub, et komisjon jälgiks ELi ettevõtete kohustuste täitmist, pidades silmas ettevõtja sotsiaalse vastutuse rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtteid ja suuniseid ning ELi ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiat käsitlevat teatist, jälgiks lisaks ka ELi ettevõtete vabatahtlikult ja ühepoolselt võetud võimalikke kohustusi ning koostaks nafta- ja gaasisektori jaoks inimõigustealased suunised; |
| --- | --- |

22.

palub, et komisjon jälgiks ELi ettevõtete kohustuste täitmist, pidades silmas ettevõtja sotsiaalse vastutuse rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtteid ja suuniseid ning ELi ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiat käsitlevat teatist, jälgiks lisaks ka ELi ettevõtete vabatahtlikult ja ühepoolselt võetud võimalikke kohustusi ning koostaks nafta- ja gaasisektori jaoks inimõigustealased suunised;

| 23. | kutsub komisjoni üles jälgima jätkuvalt Myanmari/Birma arengusuundi seoses sunniviisilise töö kasutamise ja inimõiguste muude tõsiste ja süstemaatiliste rikkumistega ning reageerima neile kehtivate menetluste ja vahendite abil, tehes muu hulgas vajaduse korral ettepaneku kaubandussoodustused uuesti tühistada; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles jälgima jätkuvalt Myanmari/Birma arengusuundi seoses sunniviisilise töö kasutamise ja inimõiguste muude tõsiste ja süstemaatiliste rikkumistega ning reageerima neile kehtivate menetluste ja vahendite abil, tehes muu hulgas vajaduse korral ettepaneku kaubandussoodustused uuesti tühistada;

| 24. | ootab, et Euroopa välisteenistus konsulteeriks parlamendiga ja teavitaks teda inimõiguste dialoogi sisseseadmisest Myanmariga/Birmaga; |
| --- | --- |

24.

ootab, et Euroopa välisteenistus konsulteeriks parlamendiga ja teavitaks teda inimõiguste dialoogi sisseseadmisest Myanmariga/Birmaga;

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Myanmari/Birma valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Myanmari/Birma valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0142.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0464.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0355.

(4)  ELT L 211, 6.8.2008, lk 1.

(5)  http://www.humanrights.gov/wp-content/uploads/2012/07/Burma-Responsible-Investment-Reporting-Reqs.pdf

(6)  ÜRO inimõiguste nõukogus 16. juunil 2011. aastal heaks kiidetud dokument „Ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted: ÜRO raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada” elluviimine” http://www.business-humanrights.org/media/documents/ruggie/ruggie-guiding-principles-21-mar-2011.pdf

(7)  http://www.business-humanrights.org/SpecialRepPortal/Home/Protect Respect-Remedy-Framework ning http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/111819.pdf.

(8)  Versioon 3.1 (märts 2011): https://www.globalreporting.org/resourcelibrary/G3.1-Sustainability-Reporting-Guidelines.pdf

(9)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 101.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0050.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0049.

(12)  http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/dase/cr/897/897838/897838en.pdf

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/117 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/117

---

P7_TA(2013)0229

Alpide makropiirkondlik strateegia

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon Alpide makropiirkondliku strateegia kohta (2013/2549(RSP))

(2016/C 055/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 192, artikli 265 lõiget 5 ja artiklit 174, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 192, artikli 265 lõiget 5 ja artiklit 174,

| — | võttes arvesse ELi Läänemere piirkonna strateegiat (COM(2009)0248), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi Läänemere piirkonna strateegiat (COM(2009)0248),

| — | võttes arvesse 7. novembri 1991. aasta Alpi konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. novembri 1991. aasta Alpi konventsiooni,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. detsembri 2010. aasta teatist „ELi Doonau piirkonna strateegia” (COM(2010)0715) ja strateegiaga kaasnevat soovituslikku tegevuskava (SEC(2009)0712), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. detsembri 2010. aasta teatist „ELi Doonau piirkonna strateegia” (COM(2010)0715) ja strateegiaga kaasnevat soovituslikku tegevuskava (SEC(2009)0712),

| — | võttes arvesse 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni ELi Doonau piirkonna strateegia elluviimise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni ELi Doonau piirkonna strateegia elluviimise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. juuni 2011. aasta järeldusi, milles Euroopa Ülemkogu kutsub liikmesriike üles „jätkama koostöös komisjoniga tööd võimalike tulevaste makropiirkondlike strateegiatega”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. juuni 2011. aasta järeldusi, milles Euroopa Ülemkogu kutsub liikmesriike üles „jätkama koostöös komisjoniga tööd võimalike tulevaste makropiirkondlike strateegiatega”,

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus erisätete kohta, milles käsitletakse Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist seoses eesmärgiga „Euroopa territoriaalne koostöö” (COM(2011)0611), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus erisätete kohta, milles käsitletakse Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist seoses eesmärgiga „Euroopa territoriaalne koostöö” (COM(2011)0611),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et makropiirkondlike strateegiate eesmärk on kasutada paremini olemasolevaid ressursse, et lahendada territoriaalse arengu probleeme, määrata kindlaks ühised lahendusviisid ühistele probleemidele, parandada ruumilist integratsiooni ning tõhustada mitmete ELi poolt toetatavate poliitikavaldkondade tulemuslikkust ning riiklike haldusorganite, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, muude ametiasutuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelist partnerlust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et makropiirkondlike strateegiate eesmärk on kasutada paremini olemasolevaid ressursse, et lahendada territoriaalse arengu probleeme, määrata kindlaks ühised lahendusviisid ühistele probleemidele, parandada ruumilist integratsiooni ning tõhustada mitmete ELi poolt toetatavate poliitikavaldkondade tulemuslikkust ning riiklike haldusorganite, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, muude ametiasutuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelist partnerlust;

| B. | arvestades komisjoni ettepanekut tugevdada territoriaalse koostööpoliitika riikidevahelist valdkonda ning algatada vabatahtlikkuse alusel uusi makropiirkondlike strateegiaid, tuginedes siiski varasematele kogemustele ja parimale tavale; |
| --- | --- |

B.

arvestades komisjoni ettepanekut tugevdada territoriaalse koostööpoliitika riikidevahelist valdkonda ning algatada vabatahtlikkuse alusel uusi makropiirkondlike strateegiaid, tuginedes siiski varasematele kogemustele ja parimale tavale;

| C. | arvestades, et nendel territooriumidel, mis moodustavad Alpide piirkonna, on palju ühiseid tunnuseid, nagu kõrgel asuvate mägipiirkondade ainulaadne geograafiline asend ning nende tihe ühendus Alpide jalamil asuvate suuremate linnadega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nendel territooriumidel, mis moodustavad Alpide piirkonna, on palju ühiseid tunnuseid, nagu kõrgel asuvate mägipiirkondade ainulaadne geograafiline asend ning nende tihe ühendus Alpide jalamil asuvate suuremate linnadega;

| D. | arvestades, et Alpide makropiirkondlik strateegia, mis peaks olema võrreldav Läänemere ja Doonau piirkondade jaoks koostatud ELi strateegiatega, võimaldab anda Alpide piirkonnale ELi kontekstis uue mõõtme ja suurema osakaalu (pidades silmas paremat juurdepääsu rahastamisele); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Alpide makropiirkondlik strateegia, mis peaks olema võrreldav Läänemere ja Doonau piirkondade jaoks koostatud ELi strateegiatega, võimaldab anda Alpide piirkonnale ELi kontekstis uue mõõtme ja suurema osakaalu (pidades silmas paremat juurdepääsu rahastamisele);

| E. | arvestades, et Alpide piirkond jaguneb mitmete ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide territooriumite vahel ja kujutab endast tihedalt seotud, kuid ebaühtlase majandusliku suutlikkusega makropiirkonda, millel on üha suuremad probleemid keskkonnaküsimuste, demograafiliste muutuste, transpordi infrastruktuuri, turismi ja energeetikaga seotud mureküsimuste pärast, ning et kõikide sidusrühmade sise- ja välispoliitika kooskõlastamine annaks paremaid tulemusi ja lisandväärtust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Alpide piirkond jaguneb mitmete ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide territooriumite vahel ja kujutab endast tihedalt seotud, kuid ebaühtlase majandusliku suutlikkusega makropiirkonda, millel on üha suuremad probleemid keskkonnaküsimuste, demograafiliste muutuste, transpordi infrastruktuuri, turismi ja energeetikaga seotud mureküsimuste pärast, ning et kõikide sidusrühmade sise- ja välispoliitika kooskõlastamine annaks paremaid tulemusi ja lisandväärtust;

| F. | arvestades, et Alpid on Euroopale ja rahvusvahelisele üldsusele huvi pakkuv mäestik, kus on tundlikud ökosüsteemid ja arvukalt liustikke, mida tõsiselt ohustavad kliimamuutused, samuti palju looduskaitsealasid ning erinevaid kaitsealuseid päriskoduseid taime- ja loomaliike; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Alpid on Euroopale ja rahvusvahelisele üldsusele huvi pakkuv mäestik, kus on tundlikud ökosüsteemid ja arvukalt liustikke, mida tõsiselt ohustavad kliimamuutused, samuti palju looduskaitsealasid ning erinevaid kaitsealuseid päriskoduseid taime- ja loomaliike;

| G. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika eesmärk on saavutada kogu ELi majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika eesmärk on saavutada kogu ELi majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus;

| 1. | on seisukohal, et ulatuslike strateegiate, nagu makropiirkondlike strateegiate väljatöötamine peaks aitama kaasa kohaliku ja piirkondliku tasandi osatähtsuse suurendamisele ELi poliitika rakendamisel, ning Alpide strateegia planeerimisel ja rakendamisel tuleks lähtuda peamiselt mitmetasandilise juhtimise põhimõttest; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et ulatuslike strateegiate, nagu makropiirkondlike strateegiate väljatöötamine peaks aitama kaasa kohaliku ja piirkondliku tasandi osatähtsuse suurendamisele ELi poliitika rakendamisel, ning Alpide strateegia planeerimisel ja rakendamisel tuleks lähtuda peamiselt mitmetasandilise juhtimise põhimõttest;

| 2. | tuletab meelde Läänemere strateegia ja Doonau piirkonna strateegia rakendamisel omandatud kogemuste tulemusi, mis saadi seoses läbipaistvusega otsuste tegemisel ning ELi rahaliste vahendite eraldamisega; kutsub komisjoni üles esitama selles valdkonnas viivitamata konkreetse tegevuskava, et lahendada mägipiirkondade struktuursed puudused ja luua majanduskasvuks ning piirkonna sotsiaalseks ja territoriaalseks ühtekuuluvuseks õiged tingimused; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde Läänemere strateegia ja Doonau piirkonna strateegia rakendamisel omandatud kogemuste tulemusi, mis saadi seoses läbipaistvusega otsuste tegemisel ning ELi rahaliste vahendite eraldamisega; kutsub komisjoni üles esitama selles valdkonnas viivitamata konkreetse tegevuskava, et lahendada mägipiirkondade struktuursed puudused ja luua majanduskasvuks ning piirkonna sotsiaalseks ja territoriaalseks ühtekuuluvuseks õiged tingimused;

| 3. | rõhutab, kui positiivselt mõjuvad makropiirkondadele sellised ELi õiguslikud vahendid nagu Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused, kuna nende abil on võimalik pakkuda struktuuritoetust konkreetsetele koostöövaldkondadele ja heade tavade vahetamisele, samuti ka territoriaalse arengu strateegiate väljatöötamisele ja rakendamisele, võimaldades nii eri tasandi ametiasutuste koostööd; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, kui positiivselt mõjuvad makropiirkondadele sellised ELi õiguslikud vahendid nagu Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused, kuna nende abil on võimalik pakkuda struktuuritoetust konkreetsetele koostöövaldkondadele ja heade tavade vahetamisele, samuti ka territoriaalse arengu strateegiate väljatöötamisele ja rakendamisele, võimaldades nii eri tasandi ametiasutuste koostööd;

| 4. | peab kiiduväärseks Alpide ala praeguseid arenguid ja tugevat keskendumist alt üles suunatud algatustele, ning märgib, et Alpide piirkonnad on avaldanud korduvalt soovi Alpide strateegia järele, et käsitleda tulemuslikult piirkonna ühiseid probleeme, realiseerida järjekindlamalt oma arvestatavat potentsiaali ning tegeleda vajadusega parandada Alpide territooriumil liikuvust, energiajulgeolekut, keskkonnakaitset, sotsiaalset ja majanduslikku arengut, kultuurivahetust ja kodanikukaitset; |
| --- | --- |

4.

peab kiiduväärseks Alpide ala praeguseid arenguid ja tugevat keskendumist alt üles suunatud algatustele, ning märgib, et Alpide piirkonnad on avaldanud korduvalt soovi Alpide strateegia järele, et käsitleda tulemuslikult piirkonna ühiseid probleeme, realiseerida järjekindlamalt oma arvestatavat potentsiaali ning tegeleda vajadusega parandada Alpide territooriumil liikuvust, energiajulgeolekut, keskkonnakaitset, sotsiaalset ja majanduslikku arengut, kultuurivahetust ja kodanikukaitset;

| 5. | peab Alpide säästlikku arengut makropiirkondliku strateegia üheks peamiseks eesmärgiks, arvestades, kui paljusid liustikke ohustab kliimamuutus; |
| --- | --- |

5.

peab Alpide säästlikku arengut makropiirkondliku strateegia üheks peamiseks eesmärgiks, arvestades, kui paljusid liustikke ohustab kliimamuutus;

| 6. | on seisukohal, et strateegia peaks edendama ja püüdma lihtsustada koostööd Euroopa looduskaitsealade määratlemisel, mille näiteks on Prantsusmaa Mercantouri rahvuspargi (Parc National du Mercantour, France) ja Itaalia mereäärsete Alpide looduspargi (Parco Naturale delle Alpi Marittime, Italy) hiljutine ühisalgatus; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et strateegia peaks edendama ja püüdma lihtsustada koostööd Euroopa looduskaitsealade määratlemisel, mille näiteks on Prantsusmaa Mercantouri rahvuspargi (Parc National du Mercantour, France) ja Itaalia mereäärsete Alpide looduspargi (Parco Naturale delle Alpi Marittime, Italy) hiljutine ühisalgatus;

| 7. | juhib tähelepanu sellele, et oluline on ühtlustada Alpide strateegia sisulised elemendid Alpi konventsiooni ja selle protokollides sätestatud põhimõtetega ning võtta arvesse asjaomases valdkonnas praegu tehtavat piiriülest koos- ja võrgustikutööd; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu sellele, et oluline on ühtlustada Alpide strateegia sisulised elemendid Alpi konventsiooni ja selle protokollides sätestatud põhimõtetega ning võtta arvesse asjaomases valdkonnas praegu tehtavat piiriülest koos- ja võrgustikutööd;

| 8. | rõhutab, et Alpide makropiirkondlikus strateegias tuleks arvestada traditsioonilise (peamiselt põllumajandusliku) maakasutuse jätkumisega, et aidata kaasa bioloogilise mitmekesisuse püsimisele ning olemasolevate kaitsealade säilitamisele; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et Alpide makropiirkondlikus strateegias tuleks arvestada traditsioonilise (peamiselt põllumajandusliku) maakasutuse jätkumisega, et aidata kaasa bioloogilise mitmekesisuse püsimisele ning olemasolevate kaitsealade säilitamisele;

| 9. | nõuab, et komisjon hindaks objektiivsete kriteeriumide ja mõõdetavate näitajate alusel põhjalikult Alpide makropiirkondlikku strateegiat; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et komisjon hindaks objektiivsete kriteeriumide ja mõõdetavate näitajate alusel põhjalikult Alpide makropiirkondlikku strateegiat;

| 10. | kutsub komisjoni üles tegelikult rakendama Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 174 strateegilise kava kaudu, et ületada mägipiirkondade struktuursed puudused ning luua Alpide piirkonnas õiged tingimused majanduskasvuks ning tulemuslikuks sotsiaalseks ja territoriaalseks ühtekuuluvuseks; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles tegelikult rakendama Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 174 strateegilise kava kaudu, et ületada mägipiirkondade struktuursed puudused ning luua Alpide piirkonnas õiged tingimused majanduskasvuks ning tulemuslikuks sotsiaalseks ja territoriaalseks ühtekuuluvuseks;

| 11. | on arvamusel, et strateegia territoriaalne mõõde aitab konkreetselt arendada arusaama territoriaalsest ühtekuuluvusest; |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et strateegia territoriaalne mõõde aitab konkreetselt arendada arusaama territoriaalsest ühtekuuluvusest;

| 12. | toonitab, et Alpide makropiirkondlik strateegia on tõhus vahend, mille abil saab suurendada kõnealuses piirkonnas Euroopa territoriaalset koostööd, kohaldades altpoolt tulevaid algatusi, laiendades koostööd olemasolevate vahendite parema kasutamise kaudu ning lihtsustades sel viisil eri poliitikavaldkondade kooskõlastamist; |
| --- | --- |

12.

toonitab, et Alpide makropiirkondlik strateegia on tõhus vahend, mille abil saab suurendada kõnealuses piirkonnas Euroopa territoriaalset koostööd, kohaldades altpoolt tulevaid algatusi, laiendades koostööd olemasolevate vahendite parema kasutamise kaudu ning lihtsustades sel viisil eri poliitikavaldkondade kooskõlastamist;

| 13. | rõhutab, et Alpide makropiirkondliku strateegiaga tagatakse olukord, kus ELi erinevad Alpide piirkonna ja mägipiirkondadega seotud algatused täiendavad üksteist ning annavad konkreetsetele projektidele tõelise lisaväärtuse; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et Alpide makropiirkondliku strateegiaga tagatakse olukord, kus ELi erinevad Alpide piirkonna ja mägipiirkondadega seotud algatused täiendavad üksteist ning annavad konkreetsetele projektidele tõelise lisaväärtuse;

| 14. | on arvamusel, et Alpide makropiirkondlikus strateegias tuleb kooskõlastada olemasolevaid ELi vahendeid, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika raames eraldatud vahendeid, et rakendada projekte, mille eesmärk on tegeleda selliste ühiste probleemidega nagu keskkonnakaitse, konkurentsivõimesse ja innovatsiooni investeerimine, põllumajandus, metsandus, veeküsimused, energia, keskkonna- ja kliimaprobleemid ja transport; |
| --- | --- |

14.

on arvamusel, et Alpide makropiirkondlikus strateegias tuleb kooskõlastada olemasolevaid ELi vahendeid, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika raames eraldatud vahendeid, et rakendada projekte, mille eesmärk on tegeleda selliste ühiste probleemidega nagu keskkonnakaitse, konkurentsivõimesse ja innovatsiooni investeerimine, põllumajandus, metsandus, veeküsimused, energia, keskkonna- ja kliimaprobleemid ja transport;

| 15. | toonitab, et makropiirkondliku strateegia võimalik koostamine Alpide ala jaoks oleks kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega ja aitaks seetõttu tagada, et EL täidab aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegias võetud kohustusi; |
| --- | --- |

15.

toonitab, et makropiirkondliku strateegia võimalik koostamine Alpide ala jaoks oleks kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega ja aitaks seetõttu tagada, et EL täidab aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegias võetud kohustusi;

| 16. | rõhutab, kui oluline on selline strateegia Alpide piirkonna innovatsioonisuutlikkuse suurendamisele, kasutades ära piirkonna töötava elanikkonna oskusi, ergutades peamiste sidusrühmade (tööturg, haridus, koolitus ja teadustöö ning tööandjad) vaheliste partnerlussuhete loomist ja koostööd, hoides piirkonnas aktiivseid noori, toetades loovust ja suurendades eri piirkondade suutlikkust hariduse, teaduse ja teadusuuringute vallas; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, kui oluline on selline strateegia Alpide piirkonna innovatsioonisuutlikkuse suurendamisele, kasutades ära piirkonna töötava elanikkonna oskusi, ergutades peamiste sidusrühmade (tööturg, haridus, koolitus ja teadustöö ning tööandjad) vaheliste partnerlussuhete loomist ja koostööd, hoides piirkonnas aktiivseid noori, toetades loovust ja suurendades eri piirkondade suutlikkust hariduse, teaduse ja teadusuuringute vallas;

| 17. | rõhutab asjaolu, et uue makropiirkondliku koostöö raamistikuga tuleb tagada, et ääremaade loomulikud puudused, näiteks kõrgmäestikud, muudetakse eelisteks ja võimalusteks ning stimuleeritakse nende piirkondade säästvat arengut; |
| --- | --- |

17.

rõhutab asjaolu, et uue makropiirkondliku koostöö raamistikuga tuleb tagada, et ääremaade loomulikud puudused, näiteks kõrgmäestikud, muudetakse eelisteks ja võimalusteks ning stimuleeritakse nende piirkondade säästvat arengut;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele ja muudele asjaomastele institutsioonidele. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele ja muudele asjaomastele institutsioonidele.

---

(1)  ELT C 188 E, 28.6.2012, lk 30.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/120 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/120

---

P7_TA(2013)0230

Töötingimused ning tervishoiu- ja ohutusstandardid pärast hiljutisi vabrikupõlenguid ja hoonevaringut Bangladeshis

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon töötingimuste ning tervisekaitse- ja ohutusnõuete kohta, pidades silmas hiljutisi vabrikupõlenguid ja hoonevaringut Bangladeshis (2013/2638(RSP))

(2016/C 055/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bangladeshi kohta, eriti 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni tekstiilivabrikute hiljutiste põlengute inimohvrite kohta, pidades eelkõige silmas Bangladeshi (1) ning 14. märtsi 2013. aasta resolutsioone olukorra kohta Bangladeshis (2) ja jätkusuutlikkuse kohta ülemaailmses puuvilla väärtusahelas (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bangladeshi kohta, eriti 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni tekstiilivabrikute hiljutiste põlengute inimohvrite kohta, pidades eelkõige silmas Bangladeshi (1) ning 14. märtsi 2013. aasta resolutsioone olukorra kohta Bangladeshis (2) ja jätkusuutlikkuse kohta ülemaailmses puuvilla väärtusahelas (3),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni ja ELi kaubandusvoliniku Karel De Guchti 30. aprilli 2013. aasta ühisavaldust pärast hiljutist hoonevaringut Bangladeshis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni ja ELi kaubandusvoliniku Karel De Guchti 30. aprilli 2013. aasta ühisavaldust pärast hiljutist hoonevaringut Bangladeshis,

| — | võttes arvesse Bangladeshi tule- ja ehitusohutuse kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bangladeshi tule- ja ehitusohutuse kokkulepet,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni, ÜRO ülemaailmset kokkulepet ning OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni, ÜRO ülemaailmset kokkulepet ning OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele,

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsioone inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (4) ning ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsioone inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (4) ning ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Bangladeshi Rahvavabariigi vahel sõlmitud partnerlus- ja arengualase koostöö lepingut (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Bangladeshi Rahvavabariigi vahel sõlmitud partnerlus- ja arengualase koostöö lepingut (6),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2006. aastal vastu võetud tööohutust ja töötervishoidu arendavat raamistikku (C-187) ning 1981. aastal vastu võetud tööohutuse ja töötervishoiu konventsiooni (C-155), mida Bangladesh ei ole ratifitseerinud, ning neile lisatud soovitusi (R-197); võttes arvesse ka 1947. aasta konventsiooni tööinspektsioonide kohta (C-081), mille Bangladesh on allkirjastanud, ning selle soovitusi (R-164), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2006. aastal vastu võetud tööohutust ja töötervishoidu arendavat raamistikku (C-187) ning 1981. aastal vastu võetud tööohutuse ja töötervishoiu konventsiooni (C-155), mida Bangladesh ei ole ratifitseerinud, ning neile lisatud soovitusi (R-197); võttes arvesse ka 1947. aasta konventsiooni tööinspektsioonide kohta (C-081), mille Bangladesh on allkirjastanud, ning selle soovitusi (R-164),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” (COM(2011)0681),

| — | võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ettevõtja sotsiaalse vastutuse, usaldusväärse, läbipaistva ja vastutustundliku ettevõtluse ning jätkusuutliku majanduskasvu kohta (7) ning ettevõtja sotsiaalse vastutuse, ühiskonna huvide edendamise ning suuna kohta säästvale ja kaasavale taastumisele (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ettevõtja sotsiaalse vastutuse, usaldusväärse, läbipaistva ja vastutustundliku ettevõtluse ning jätkusuutliku majanduskasvu kohta (7) ning ettevõtja sotsiaalse vastutuse, ühiskonna huvide edendamise ning suuna kohta säästvale ja kaasavale taastumisele (8),

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogus 2011. aasta juunis heaks kiidetud ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, millega loodi valitsustele ja ettevõtetele inimõiguste kaitse ja järgimise raamistik, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogus 2011. aasta juunis heaks kiidetud ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, millega loodi valitsustele ja ettevõtetele inimõiguste kaitse ja järgimise raamistik,

| — | võttes arvesse ühendust Clean Clothes Campaign, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühendust Clean Clothes Campaign,

| — | võttes arvesse 1.–4. mail 2013 Bangladeshi külastanud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kõrgetasemelise missiooni järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1.–4. mail 2013 Bangladeshi külastanud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kõrgetasemelise missiooni järeldusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et 24. aprillil 2013 varises Bangladeshis Dhakas kokku rõivavabriku hoone Rana Plaza ning selles maailma rõivatööstuse ajaloo kõige rängemas õnnetuses hukkus üle 1 100 ja sai vigastada umbes 2 500 inimest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 24. aprillil 2013 varises Bangladeshis Dhakas kokku rõivavabriku hoone Rana Plaza ning selles maailma rõivatööstuse ajaloo kõige rängemas õnnetuses hukkus üle 1 100 ja sai vigastada umbes 2 500 inimest;

| B. | arvestades, et 24. novembril 2012 hukkus Dhakas Ashulia piirkonnas asuvas rõivavabrikus Tazreen Fashion puhkenud tulekahjus vähemalt 112 inimest; et 8. mail 2013 hukkus vabrikupõlengus Dhakas kaheksa inimest; ning et hinnangute kohaselt on 2005. aastast saadik ja enne Rana Plaza tragöödiat ainuüksi Bangladeshi vabrikupõlengutes hukkunud üle 600 rõivatootja; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 24. novembril 2012 hukkus Dhakas Ashulia piirkonnas asuvas rõivavabrikus Tazreen Fashion puhkenud tulekahjus vähemalt 112 inimest; et 8. mail 2013 hukkus vabrikupõlengus Dhakas kaheksa inimest; ning et hinnangute kohaselt on 2005. aastast saadik ja enne Rana Plaza tragöödiat ainuüksi Bangladeshi vabrikupõlengutes hukkunud üle 600 rõivatootja;

| C. | arvestades, et Rana Plaza omanik ja veel kaheksa isikut vahistati ja neile esitati kriminaalsüüdistused selle eest, et hoone oli püstitatud ebaseaduslikult ja selle ehituskonstruktsioonides olid tekkinud rängad defektid, kuid töölisi sunniti seal edasi töötama, ehkki nad kartsid oma ohutuse pärast; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Rana Plaza omanik ja veel kaheksa isikut vahistati ja neile esitati kriminaalsüüdistused selle eest, et hoone oli püstitatud ebaseaduslikult ja selle ehituskonstruktsioonides olid tekkinud rängad defektid, kuid töölisi sunniti seal edasi töötama, ehkki nad kartsid oma ohutuse pärast;

| D. | arvestades, et tingimused sellistes tekstiilivabrikutes on tihtipeale halvad, neis ei järgita peamistes ILO konventsioonides tunnustatud töötajate õigusi ning sageli eiratakse osaliselt või täielikult ohutuseeskirju; arvestades, et selliste vabrikute omanikud on tihtipeale jäänud karistuseta ning ei ole seega töötingimuste parandamiseks midagi ette võtnud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tingimused sellistes tekstiilivabrikutes on tihtipeale halvad, neis ei järgita peamistes ILO konventsioonides tunnustatud töötajate õigusi ning sageli eiratakse osaliselt või täielikult ohutuseeskirju; arvestades, et selliste vabrikute omanikud on tihtipeale jäänud karistuseta ning ei ole seega töötingimuste parandamiseks midagi ette võtnud;

| E. | arvestades, et kuigi Tazreeni vabriku juhtumi asjus loodud valitsuse uurimiskomisjon, mille moodustasid siseministeerium ja parlamendi alaline komisjon tööministeeriumi juures, jõudis järeldusele, et vabriku omanikule tuleks andestamatu hooletuse tõttu esitada kriminaalsüüdistus, ei ole teda ikka veel vahistatud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kuigi Tazreeni vabriku juhtumi asjus loodud valitsuse uurimiskomisjon, mille moodustasid siseministeerium ja parlamendi alaline komisjon tööministeeriumi juures, jõudis järeldusele, et vabriku omanikule tuleks andestamatu hooletuse tõttu esitada kriminaalsüüdistus, ei ole teda ikka veel vahistatud;

| F. | arvestades, et Euroopa on Bangladeshi rõivaste ja tekstiilitoodete suurim eksporditurg, ja et tuntud lääne äriühingud tunnistavad, et neil olid Tazreeni vabriku omanikega sõlmitud lepingud rõivaste tarnimiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa on Bangladeshi rõivaste ja tekstiilitoodete suurim eksporditurg, ja et tuntud lääne äriühingud tunnistavad, et neil olid Tazreeni vabriku omanikega sõlmitud lepingud rõivaste tarnimiseks;

| G. | arvestades, et Bangladeshist on saanud Hiina järel maailma suuruselt teine valmisrõivaste eksportija, et seal on nüüd üle 5 000 tekstiilivabriku, mis annavad tööd umbes 4 miljonile inimesele ning et rõivad moodustavad nüüd 75 % riigi ekspordist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Bangladeshist on saanud Hiina järel maailma suuruselt teine valmisrõivaste eksportija, et seal on nüüd üle 5 000 tekstiilivabriku, mis annavad tööd umbes 4 miljonile inimesele ning et rõivad moodustavad nüüd 75 % riigi ekspordist;

| H. | arvestades, et tekstiilitööstust peetakse üheks enim saastavaks tööstusharuks; arvestades, et tehiskiudude ketramine, kudumine ja tootmine võib halvendada õhu kvaliteeti ja paisata õhku paljusid töötajatele, tarbijatele ja keskkonnale eriti kahjulikke lenduvaid aineid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tekstiilitööstust peetakse üheks enim saastavaks tööstusharuks; arvestades, et tehiskiudude ketramine, kudumine ja tootmine võib halvendada õhu kvaliteeti ja paisata õhku paljusid töötajatele, tarbijatele ja keskkonnale eriti kahjulikke lenduvaid aineid;

| I. | arvestades, et teadete kohaselt maksti Rana Plaza töötajatele kõigest 29 eurot kuus; arvestades, et ühenduse Clean Clothes Campaign andmetel moodustavad sektori tööjõukulud kõigest 1–3 % toodete lõpphinnast ning surve hindadele suureneb; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et teadete kohaselt maksti Rana Plaza töötajatele kõigest 29 eurot kuus; arvestades, et ühenduse Clean Clothes Campaign andmetel moodustavad sektori tööjõukulud kõigest 1–3 % toodete lõpphinnast ning surve hindadele suureneb;

| J. | arvestades, et pärast seda, kui kohalike rõivatootjatega koostööd tegevaid rahvusvahelisi ettevõtteid tabas kriitikatulv, on mitmed suured lääne firmad nüüd ühinenud kohalike töövõtjate organisatsioonidega sõlmitud õiguslikult siduva kokkuleppega, mille eesmärk on tagada Bangladeshi rõivavabrikutes põhilised töökoha ohutusnõuded; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et pärast seda, kui kohalike rõivatootjatega koostööd tegevaid rahvusvahelisi ettevõtteid tabas kriitikatulv, on mitmed suured lääne firmad nüüd ühinenud kohalike töövõtjate organisatsioonidega sõlmitud õiguslikult siduva kokkuleppega, mille eesmärk on tagada Bangladeshi rõivavabrikutes põhilised töökoha ohutusnõuded;

| 1. | väljendab kurbust Rana Plaza kokkuvarisemisel traagiliselt hukkunud enam kui 1 100 inimese ja tuhandete vigastatute pärast, kusjuures see kõik oleks olnud välditav; avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele ja vigastatutele ning mõistab hukka vastutavad isikud, kes järjekordselt ei suutnud ohvriterohket õnnetust ära hoida; |
| --- | --- |

1.

väljendab kurbust Rana Plaza kokkuvarisemisel traagiliselt hukkunud enam kui 1 100 inimese ja tuhandete vigastatute pärast, kusjuures see kõik oleks olnud välditav; avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele ja vigastatutele ning mõistab hukka vastutavad isikud, kes järjekordselt ei suutnud ohvriterohket õnnetust ära hoida;

| 2. | rõhutab, et sellised õnnetused toovad traagiliselt esile puudulikud ohutusnõuded tootmispaikades ning tõendavad pakilist vajadust võtta meetmeid, et parandada ILO tööõiguse põhireeglite rakendamist ning tõhustada ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtete järgimist rahvusvaheliste tekstiilitoodete jaemüügiettevõtete poolt; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et sellised õnnetused toovad traagiliselt esile puudulikud ohutusnõuded tootmispaikades ning tõendavad pakilist vajadust võtta meetmeid, et parandada ILO tööõiguse põhireeglite rakendamist ning tõhustada ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtete järgimist rahvusvaheliste tekstiilitoodete jaemüügiettevõtete poolt;

| 3. | kaitseb Bangladeshi töötajate õigust moodustada ja registreerida sõltumatuid ametiühinguid ning nendega ühineda, ilma et peaks kartma tagakiusamist; peab demokraatlike ametiühingustruktuuride olemasolu ülivajalikuks vahendiks võitluses paremate töötervishoiu- ja tööohutusnormide ning töötingimuste, sh kõrgema palga eest; kutsub Bangladeshi valitsust üles tagama nimetatud põhiõigused; |
| --- | --- |

3.

kaitseb Bangladeshi töötajate õigust moodustada ja registreerida sõltumatuid ametiühinguid ning nendega ühineda, ilma et peaks kartma tagakiusamist; peab demokraatlike ametiühingustruktuuride olemasolu ülivajalikuks vahendiks võitluses paremate töötervishoiu- ja tööohutusnormide ning töötingimuste, sh kõrgema palga eest; kutsub Bangladeshi valitsust üles tagama nimetatud põhiõigused;

| 4. | tervitab 15. mail 2013 ametiühingute, valitsusväliste organisatsioonide ja ligikaudu 40 rahvusvahelise tekstiilitoodete jaemüüja vahel sõlmitud Bangladeshi tule- ja ehitusohutuse kokkulepet, mille eesmärk on tõhustada tootmiskohtade ohutusnõudeid (lepe sisaldab ka nende meetmete rahastamise korda), eeskätt sõltumatu kontrollisüsteemi loomisega, mis hõlmab ka avalikke aruandeid ja kohustuslikke remondi- ja renoveerimistöid, ning toetades aktiivselt tervisekaitse- ja ohutuskomisjonide loomist, millesse kuuluvad iga vabriku töötajate esindajad; kutsub seda ettevõtmist toetama kõiki asjaomaseid tekstiilitööstuse kaubamärgiettevõtteid ning ka jaemüügifirmasid Walmart, Gap, Metro, NKD ja Ernstings, kes on siiani keelduvad kõigist siduvatest lepetest; |
| --- | --- |

4.

tervitab 15. mail 2013 ametiühingute, valitsusväliste organisatsioonide ja ligikaudu 40 rahvusvahelise tekstiilitoodete jaemüüja vahel sõlmitud Bangladeshi tule- ja ehitusohutuse kokkulepet, mille eesmärk on tõhustada tootmiskohtade ohutusnõudeid (lepe sisaldab ka nende meetmete rahastamise korda), eeskätt sõltumatu kontrollisüsteemi loomisega, mis hõlmab ka avalikke aruandeid ja kohustuslikke remondi- ja renoveerimistöid, ning toetades aktiivselt tervisekaitse- ja ohutuskomisjonide loomist, millesse kuuluvad iga vabriku töötajate esindajad; kutsub seda ettevõtmist toetama kõiki asjaomaseid tekstiilitööstuse kaubamärgiettevõtteid ning ka jaemüügifirmasid Walmart, Gap, Metro, NKD ja Ernstings, kes on siiani keelduvad kõigist siduvatest lepetest;

| 5. | väljendab heameelt tegevuskava üle, mille 4. mail 2013. aastal võtsid vastu valitsus, tööandjad, töötajad ja ILO ning mis eelkõige kohustab osapooli reformima tööõigust nii, et töötajad saavad ilma vabrikomanikelt luba küsimata moodustada ametiühinguid ja pidada kollektiivläbirääkimisi, hindama 2013. aasta lõpuks kõigi tegutsevate ja ekspordile suunatud Bangladeshi valmisrõivavabrikute ohutust, ohtlikud vabrikud mujale üle viima ja palkama täiendavalt sadu inspektoreid; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt tegevuskava üle, mille 4. mail 2013. aastal võtsid vastu valitsus, tööandjad, töötajad ja ILO ning mis eelkõige kohustab osapooli reformima tööõigust nii, et töötajad saavad ilma vabrikomanikelt luba küsimata moodustada ametiühinguid ja pidada kollektiivläbirääkimisi, hindama 2013. aasta lõpuks kõigi tegutsevate ja ekspordile suunatud Bangladeshi valmisrõivavabrikute ohutust, ohtlikud vabrikud mujale üle viima ja palkama täiendavalt sadu inspektoreid;

| 6. | loodab, et lepe ja tegevuskava täidetakse täielikult ja õigeaegselt; tunneb sellega seoses heameelt asjaolust, et Bangladeshi valitsus võttis 13. mail 2013 vastu Bangladeshi muudetud 2013. aasta tööseaduse, mis sisaldab sätteid kollektiivse kindlustuse ja vabriku tervishoiuteenuste kohta; nõuab tungivalt, et Bangladeshi parlament võtaks muudatusettepaneku oma järgmisel istungil viivitamatult vastu; tervitab ka Bangladeshi valitsuse otsust tõsta lähinädalatel miinimumpalka ning nõuab tungivalt, et valitsus võtaks vastutusele ettevõtted, kes ebaseaduslikult sellest vähem maksavad; |
| --- | --- |

6.

loodab, et lepe ja tegevuskava täidetakse täielikult ja õigeaegselt; tunneb sellega seoses heameelt asjaolust, et Bangladeshi valitsus võttis 13. mail 2013 vastu Bangladeshi muudetud 2013. aasta tööseaduse, mis sisaldab sätteid kollektiivse kindlustuse ja vabriku tervishoiuteenuste kohta; nõuab tungivalt, et Bangladeshi parlament võtaks muudatusettepaneku oma järgmisel istungil viivitamatult vastu; tervitab ka Bangladeshi valitsuse otsust tõsta lähinädalatel miinimumpalka ning nõuab tungivalt, et valitsus võtaks vastutusele ettevõtted, kes ebaseaduslikult sellest vähem maksavad;

| 7. | tuletab meelde, et Bangladesh saab kasu tolli- ja kvoodivabast pääsust ELi turule üldise soodustuste süsteemi erikorra „Kõik peale relvade” alusel, ning et need soodustused võib üldise soodustuste süsteemi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt peatada, kui asjaomaste kontrollorganite järelduste kohaselt leiab aset III lisa A osas loetletud konventsioonide põhimõtete tõsine ja süstemaatiline rikkumine; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et Bangladesh saab kasu tolli- ja kvoodivabast pääsust ELi turule üldise soodustuste süsteemi erikorra „Kõik peale relvade” alusel, ning et need soodustused võib üldise soodustuste süsteemi määruse artikli 15 lõike 1 kohaselt peatada, kui asjaomaste kontrollorganite järelduste kohaselt leiab aset III lisa A osas loetletud konventsioonide põhimõtete tõsine ja süstemaatiline rikkumine;

| 8. | palub komisjonil uurida, kuidas Bangladesh neid konventsioone täidab, ja eeldab, et kaalutakse uurimise korraldamist vastavalt üldise soodustuste süsteemi määruse artiklile 18, kui peaks leitama, et Bangladesh neis sätestatud põhimõtteid rängalt ja süstemaatiliselt rikub; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil uurida, kuidas Bangladesh neid konventsioone täidab, ja eeldab, et kaalutakse uurimise korraldamist vastavalt üldise soodustuste süsteemi määruse artiklile 18, kui peaks leitama, et Bangladesh neis sätestatud põhimõtteid rängalt ja süstemaatiliselt rikub;

| 9. | peab väga kahetsusväärseks asjaolu, et Bangladeshi valitsus ei suuda jõustada riiklikke ehitusalaseid õigusakte; kutsub valitsust ja asjaomaseid kohtuorganeid üles kontrollima väiteid, mille kohaselt nimetatud õigusakte ei rakendatud korrumpeerunud ametnike ja kulusid vähendada soovinud omanike salakokkulepete tõttu; |
| --- | --- |

9.

peab väga kahetsusväärseks asjaolu, et Bangladeshi valitsus ei suuda jõustada riiklikke ehitusalaseid õigusakte; kutsub valitsust ja asjaomaseid kohtuorganeid üles kontrollima väiteid, mille kohaselt nimetatud õigusakte ei rakendatud korrumpeerunud ametnike ja kulusid vähendada soovinud omanike salakokkulepete tõttu;

| 10. | ootab Rana Plaza varingu, Tazreeni vabrikupõlengu ja mis tahes muude põlengutega seoses kuritegelikus hooletuses või muudes kuritegudes süüdistatavate isikute kohtu alla andmist; eeldab, et kohalikud ametivõimud ja vabrikute juhid teevad koostööd, et tagada kõigile kannatanutele täielik juurdepääs kohtusüsteemile, et nad saaksid hüvitust nõuda; eeldab kõnealustes vabrikutes toodetud rõivaste rahvusvaheliste jaemüüjate kaasamist rahalise hüvitamise kavasse; peab tervitatavaks Bangladeshi valitsuse seniseid samme kannatanute ja nende perekondade toetamiseks; |
| --- | --- |

10.

ootab Rana Plaza varingu, Tazreeni vabrikupõlengu ja mis tahes muude põlengutega seoses kuritegelikus hooletuses või muudes kuritegudes süüdistatavate isikute kohtu alla andmist; eeldab, et kohalikud ametivõimud ja vabrikute juhid teevad koostööd, et tagada kõigile kannatanutele täielik juurdepääs kohtusüsteemile, et nad saaksid hüvitust nõuda; eeldab kõnealustes vabrikutes toodetud rõivaste rahvusvaheliste jaemüüjate kaasamist rahalise hüvitamise kavasse; peab tervitatavaks Bangladeshi valitsuse seniseid samme kannatanute ja nende perekondade toetamiseks;

| 11. | kutsub kõiki ettevõtteid, eelkõige rõivatööstuse kaubamärgiettevõtteid, kes sõlmivad töövõtu- või alltöövõtulepinguid Bangladeshis ja teistes riikides, täiel määral järgima rahvusvaheliselt tunnustatud ettevõtja sotsiaalse vastutuse tavasid, eelkõige hiljuti ajakohastatud OECD juhiseid rahvusvahelistele ettevõtetele, ÜRO ülemaailmse kokkuleppe kümmet põhimõtet, sotsiaalse vastutuse ISO 26000 näidisstandardit, ILO kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika kohta ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, ning vaatama kriitilise pilguga üle oma tarneahelad, tagamaks et nende kaupu toodetakse üksnes vabrikutes, kus täielikult järgitakse ohutusnõudeid ja töötajate õigusi; |
| --- | --- |

11.

kutsub kõiki ettevõtteid, eelkõige rõivatööstuse kaubamärgiettevõtteid, kes sõlmivad töövõtu- või alltöövõtulepinguid Bangladeshis ja teistes riikides, täiel määral järgima rahvusvaheliselt tunnustatud ettevõtja sotsiaalse vastutuse tavasid, eelkõige hiljuti ajakohastatud OECD juhiseid rahvusvahelistele ettevõtetele, ÜRO ülemaailmse kokkuleppe kümmet põhimõtet, sotsiaalse vastutuse ISO 26000 näidisstandardit, ILO kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika kohta ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, ning vaatama kriitilise pilguga üle oma tarneahelad, tagamaks et nende kaupu toodetakse üksnes vabrikutes, kus täielikult järgitakse ohutusnõudeid ja töötajate õigusi;

| 12. | kutsub komisjoni üles edendama välismaal tegutsevate ELi ettevõtete seas aktiivselt vastutustundlikku ettevõtlust, pöörates erilist tähelepanu sellele, et nad järgiksid rangelt kõiki oma õiguslikke kohustusi, eelkõige inimõiguste, töötajate ja keskkonnaga seotud rahvusvahelisi norme ja eeskirju; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles edendama välismaal tegutsevate ELi ettevõtete seas aktiivselt vastutustundlikku ettevõtlust, pöörates erilist tähelepanu sellele, et nad järgiksid rangelt kõiki oma õiguslikke kohustusi, eelkõige inimõiguste, töötajate ja keskkonnaga seotud rahvusvahelisi norme ja eeskirju;

| 13. | kutsub jaemüüjaid, valitsusväliseid organisatsioone ja kõiki teisi asjaosalisi, sealhulgas vajaduse korral ka komisjoni üles tegema koostööd, et töötada välja vabatahtlik märgistamise standard, mis tõendab, et toode on kogu tarneahela ulatuses valmistatud ILO tööõiguse põhireegleid järgides; kutsub ettevõtja sotsiaalset vastutust turundusvahendina kasutavaid ettevõtted üles tagama, et kõik nende väited oleksid tõesed; |
| --- | --- |

13.

kutsub jaemüüjaid, valitsusväliseid organisatsioone ja kõiki teisi asjaosalisi, sealhulgas vajaduse korral ka komisjoni üles tegema koostööd, et töötada välja vabatahtlik märgistamise standard, mis tõendab, et toode on kogu tarneahela ulatuses valmistatud ILO tööõiguse põhireegleid järgides; kutsub ettevõtja sotsiaalset vastutust turundusvahendina kasutavaid ettevõtted üles tagama, et kõik nende väited oleksid tõesed;

| 14. | väljendab heameelt abi üle, mida komisjon on andnud Bangladeshi töö- ja tööhõiveministeeriumile ning Bangladeshi rõivatootjate ja -eksportijate ühendusele; nõuab sellise koostöö tugevdamist ja vajaduse korral selle laiendamist ka piirkonna teistele riikidele; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt abi üle, mida komisjon on andnud Bangladeshi töö- ja tööhõiveministeeriumile ning Bangladeshi rõivatootjate ja -eksportijate ühendusele; nõuab sellise koostöö tugevdamist ja vajaduse korral selle laiendamist ka piirkonna teistele riikidele;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Inimõiguste Nõukogule, Bangladeshi valitsusele ja parlamendile ning ILO peadirektorile. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Inimõiguste Nõukogule, Bangladeshi valitsusele ja parlamendile ning ILO peadirektorile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0027.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0100.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0099.

(4)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 31.

(5)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 101.

(6)  EÜT L 118, 27.4.2001, lk 48.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0049.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0050.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/123 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/123

---

P7_TA(2013)0231

Guantánamo vangide näljastreik

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon Guantánamo ning sealsete vangide näljastreigi kohta (2013/2654(RSP))

(2016/C 055/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Guantánamo kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Guantánamo kohta,

| — | võttes arvesse oma 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni, mis käsitleb aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas 2010. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas ning mõju ELi strateegilisele inimõiguste poliitikale (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni, mis käsitleb aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas 2010. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas ning mõju ELi strateegilisele inimõiguste poliitikale (1),

| — | võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste valdkonna ning meelevaldset kinnipidamist, sunniviisilist kadumist ja piinamist keelustavaid rahvusvahelisi, ELi ja siseriiklikke instrumente, nagu 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt ja piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- või karistamisviiside vastane ÜRO 10. detsembri 1984. aasta konventsioon ning nendele lisatud asjaomaseid protokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste valdkonna ning meelevaldset kinnipidamist, sunniviisilist kadumist ja piinamist keelustavaid rahvusvahelisi, ELi ja siseriiklikke instrumente, nagu 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt ja piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- või karistamisviiside vastane ÜRO 10. detsembri 1984. aasta konventsioon ning nendele lisatud asjaomaseid protokolle,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide 15. juuni 2009. aasta ühisavaldust Guantánamo Bay kinnipidamiskeskuse sulgemise ning tulevase terrorismivastase koostöö kohta, mis põhineb ühistel väärtustel, rahvusvahelisel õigusel ning austusel õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Ameerika Ühendriikide 15. juuni 2009. aasta ühisavaldust Guantánamo Bay kinnipidamiskeskuse sulgemise ning tulevase terrorismivastase koostöö kohta, mis põhineb ühistel väärtustel, rahvusvahelisel õigusel ning austusel õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste vastu,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navi Pillay 5. aprilli 2013. aasta avaldust Guantánamos kinnipidamise korra kohta, milles ta ütles, et paljude kinnipeetavate jätkuv tähtajatu vangistus võrdub meelevaldse kinnipidamisega ja sellega rikutakse selgelt rahvusvahelist õigust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navi Pillay 5. aprilli 2013. aasta avaldust Guantánamos kinnipidamise korra kohta, milles ta ütles, et paljude kinnipeetavate jätkuv tähtajatu vangistus võrdub meelevaldse kinnipidamisega ja sellega rikutakse selgelt rahvusvahelist õigust,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjas sätestatud põhimõtteid ning inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjas sätestatud põhimõtteid ning inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 122, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 122,

| A. | arvestades, et paljud Guantánamo Bay 166st järelejäänud vangist on alustanud näljastreiki, et protesteerida kinnipidamisasutuses valitsevate tingimuste vastu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paljud Guantánamo Bay 166st järelejäänud vangist on alustanud näljastreiki, et protesteerida kinnipidamisasutuses valitsevate tingimuste vastu;

| B. | arvestades, et 86 järelejäänud vangi suhtes on tehtud vabastamisotsus, kuid neid peetakse endiselt tähtajatult kinni; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 86 järelejäänud vangi suhtes on tehtud vabastamisotsus, kuid neid peetakse endiselt tähtajatult kinni;

| C. | arvestades, et Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid peavad tähtsaks ühesuguseid põhiväärtusi, milleks on vabadus, demokraatia ning austus rahvusvahelise õiguse, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste vastu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid peavad tähtsaks ühesuguseid põhiväärtusi, milleks on vabadus, demokraatia ning austus rahvusvahelise õiguse, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste vastu;

| D. | arvestades, et vähemalt 10 näljastreigis osalevat kinnipeetavat on sunniviisiliselt toidetud, et neid elus hoida; arvestades, et arstide rahvusvaheliste kokkulepete kohaselt tuleb austada üksikisiku teadlikku ja vabatahtlikku otsust osaleda näljastreigis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vähemalt 10 näljastreigis osalevat kinnipeetavat on sunniviisiliselt toidetud, et neid elus hoida; arvestades, et arstide rahvusvaheliste kokkulepete kohaselt tuleb austada üksikisiku teadlikku ja vabatahtlikku otsust osaleda näljastreigis;

| E. | arvestades, et Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid peavad mõlemad tähtsaks usuvabadust; arvestades, et mitmete teadete kohaselt on USA sõjaväelased kongide läbiotsimise käigus kinnipeetavatele kuuluvate koraanidega halvasti ümber käinud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid peavad mõlemad tähtsaks usuvabadust; arvestades, et mitmete teadete kohaselt on USA sõjaväelased kongide läbiotsimise käigus kinnipeetavatele kuuluvate koraanidega halvasti ümber käinud;

| F. | arvestades, et ELi ja USA 15. juuni 2009. aasta ühisavalduses on sõnastatud president Obama lubadus sulgeda Guantánamo Bay kinnipidamiskeskus 22. jaanuariks 2010, ning avalduses tervitatakse teisi tehtavaid samme, sealhulgas terrorismivastases võitluses kasutatava kinnipidamis-, üleviimis-, kohtupidamis- ja ülekuulamispoliitika põhjalikku läbivaatamist ja suuremat läbipaistvust selle poliitika varasemate kasutusviiside suhtes; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi ja USA 15. juuni 2009. aasta ühisavalduses on sõnastatud president Obama lubadus sulgeda Guantánamo Bay kinnipidamiskeskus 22. jaanuariks 2010, ning avalduses tervitatakse teisi tehtavaid samme, sealhulgas terrorismivastases võitluses kasutatava kinnipidamis-, üleviimis-, kohtupidamis- ja ülekuulamispoliitika põhjalikku läbivaatamist ja suuremat läbipaistvust selle poliitika varasemate kasutusviiside suhtes;

| G. | arvestades, et USA lõpetab ainsa tsiviillennuühenduse Guantánamoga, nii et ainsaks lennuvõimaluseks jääb sõjaväetransport, mille kasutamiseks on üksikisikutel vaja Pentagoni luba, mistõttu piiratakse nii ajakirjanike, advokaatide ja inimõiguste valdkonna töötajate juurdepääsu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et USA lõpetab ainsa tsiviillennuühenduse Guantánamoga, nii et ainsaks lennuvõimaluseks jääb sõjaväetransport, mille kasutamiseks on üksikisikutel vaja Pentagoni luba, mistõttu piiratakse nii ajakirjanike, advokaatide ja inimõiguste valdkonna töötajate juurdepääsu;

| 1. | märgib ära tihedad Atlandi-ülesed suhted, mis põhinevad jagatud põhiväärtustel ja austusel põhiliste, universaalsete ja tingimatute inimõiguste vastu, nagu õigus õiglasele kohtupidamisele ja meelevaldse kinnipidamise keeld; peab tervitatavaks tihedat Atlandi-ülest koostööd väga erinevates rahvusvahelistes inimõiguste küsimustes; |
| --- | --- |

1.

märgib ära tihedad Atlandi-ülesed suhted, mis põhinevad jagatud põhiväärtustel ja austusel põhiliste, universaalsete ja tingimatute inimõiguste vastu, nagu õigus õiglasele kohtupidamisele ja meelevaldse kinnipidamise keeld; peab tervitatavaks tihedat Atlandi-ülest koostööd väga erinevates rahvusvahelistes inimõiguste küsimustes;

| 2. | kutsub USA ametivõime üles kohtlema kinnipeetavaid nende inimväärikust austavalt ning austama kinnipeetavate inimõigusi ja põhivabadusi; |
| --- | --- |

2.

kutsub USA ametivõime üles kohtlema kinnipeetavaid nende inimväärikust austavalt ning austama kinnipeetavate inimõigusi ja põhivabadusi;

| 3. | väljendab muret näljastreiki pidavate ja sunniviisilisele toitmisele allutatud kinnipeetavate heaolu pärast ning palub USA-l austada kinnipeetavate õigusi ja otsuseid; |
| --- | --- |

3.

väljendab muret näljastreiki pidavate ja sunniviisilisele toitmisele allutatud kinnipeetavate heaolu pärast ning palub USA-l austada kinnipeetavate õigusi ja otsuseid;

| 4. | nõuab tungivalt, et USA vaataks läbi otsuse lõpetada ainuke tsiviillennuühendus Guantánamo Bayga, kuna see piiraks ajakirjanike ja kodanikuühiskonna esindajate juurdepääsu; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et USA vaataks läbi otsuse lõpetada ainuke tsiviillennuühendus Guantánamo Bayga, kuna see piiraks ajakirjanike ja kodanikuühiskonna esindajate juurdepääsu;

| 5. | nõuab tungivalt, et USA kohtleks kohustuslike läbiotsimismenetluste ajal religiooniga seotud esemeid nõuetekohaselt ja austusega; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et USA kohtleks kohustuslike läbiotsimismenetluste ajal religiooniga seotud esemeid nõuetekohaselt ja austusega;

| 6. | rõhutab, et endiselt kinnipeetavatele vangidele tuleb tagada õigus lasta kinnipidamise seaduslikkus regulaarselt läbi vaadata kooskõlas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikliga 9, mille kohaselt on igaühel, kellelt on võetud vabadus vahistamise või kinnipidamise teel, õigus taotleda menetlust, millega kohus otsustaks kiires korras tema kinnipidamise seaduslikkuse ning korraldaks tema vabastamise, kui kinnipidamine osutub ebaseaduslikuks; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et endiselt kinnipeetavatele vangidele tuleb tagada õigus lasta kinnipidamise seaduslikkus regulaarselt läbi vaadata kooskõlas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikliga 9, mille kohaselt on igaühel, kellelt on võetud vabadus vahistamise või kinnipidamise teel, õigus taotleda menetlust, millega kohus otsustaks kiires korras tema kinnipidamise seaduslikkuse ning korraldaks tema vabastamise, kui kinnipidamine osutub ebaseaduslikuks;

| 7. | kinnitab veel kord oma meelepaha ja nördimust massiterrorirünnakute suhtes ning solidaarsust kõigi selliste rünnakute ohvritega ja kaastunnet nende perekondade, sõprade ja sugulaste valu ja kannatuste suhtes; kordab siiski taas, et terrorismi vastu ei saa võidelda selliste väljakujunenud põhiliste jagatud väärtuste arvel nagu inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamine; |
| --- | --- |

7.

kinnitab veel kord oma meelepaha ja nördimust massiterrorirünnakute suhtes ning solidaarsust kõigi selliste rünnakute ohvritega ja kaastunnet nende perekondade, sõprade ja sugulaste valu ja kannatuste suhtes; kordab siiski taas, et terrorismi vastu ei saa võidelda selliste väljakujunenud põhiliste jagatud väärtuste arvel nagu inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamine;

| 8. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et USA presidendi lubadust Guantánamo 2010. aasta jaanuariks sulgeda ei ole senini täidetud; kordab oma üleskutset USA ametiasutustele vaadata läbi oma sõjaväeliste komisjonide süsteem, et tagada õiglane kohtupidamine, sulgeda Guantánamo ning keelustada igasugune piinamise, väärkohtlemise ning ilma kohtumõistmiseta tähtajatu kinnipidamise kasutamine; |
| --- | --- |

8.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et USA presidendi lubadust Guantánamo 2010. aasta jaanuariks sulgeda ei ole senini täidetud; kordab oma üleskutset USA ametiasutustele vaadata läbi oma sõjaväeliste komisjonide süsteem, et tagada õiglane kohtupidamine, sulgeda Guantánamo ning keelustada igasugune piinamise, väärkohtlemise ning ilma kohtumõistmiseta tähtajatu kinnipidamise kasutamine;

| 9. | avaldab kahetsust USA presidendi 7. märtsi 2011. aasta otsuse üle allkirjastada vahistamiskorraldus ja tühistada sõjaväetribunalide keeld; on veendunud, et tavalised tsiviilkohtualluvuses toimuvad kriminaalmenetlused oleks parim viis Guantánamo kinnipeetavate olukorra lahendamiseks; rõhutab, et USA poolt kinnipeetavatele tuleks viivitamatult esitada süüdistus ja nende üle kohut mõista vastavalt rahvusvahelistele õigusriigi normidele või vastasel juhul nad vabastada; rõhutab seoses sellega, et samu õiglase kohtupidamise standardeid tuleb ilma diskrimineerimata rakendada kõigi suhtes; |
| --- | --- |

9.

avaldab kahetsust USA presidendi 7. märtsi 2011. aasta otsuse üle allkirjastada vahistamiskorraldus ja tühistada sõjaväetribunalide keeld; on veendunud, et tavalised tsiviilkohtualluvuses toimuvad kriminaalmenetlused oleks parim viis Guantánamo kinnipeetavate olukorra lahendamiseks; rõhutab, et USA poolt kinnipeetavatele tuleks viivitamatult esitada süüdistus ja nende üle kohut mõista vastavalt rahvusvahelistele õigusriigi normidele või vastasel juhul nad vabastada; rõhutab seoses sellega, et samu õiglase kohtupidamise standardeid tuleb ilma diskrimineerimata rakendada kõigi suhtes;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon sõjaväelise komisjoni kokkukutsuvale ametiisikule, USA riigisekretärile, USA presidendile, USA kongressile ja senatile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassamblee presidendile ning ÜRO liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon sõjaväelise komisjoni kokkukutsuvale ametiisikule, USA riigisekretärile, USA presidendile, USA kongressile ja senatile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassamblee presidendile ning ÜRO liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0126.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/125 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/125

---

P7_TA(2013)0232

India: Mohammad Afzal Guru hukkamine ja selle tagajärjed

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon India ning Mohammad Afzal Guru hukkamise ja selle tagajärgede kohta (2013/2640(RSP))

(2016/C 055/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 62/149, milles nõutakse moratooriumi kehtestamist surmanuhtluse kohaldamisele, ning ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni 63/168, milles nõutakse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 62/149 rakendamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 62/149, milles nõutakse moratooriumi kehtestamist surmanuhtluse kohaldamisele, ning ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni 63/168, milles nõutakse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 62/149 rakendamist,

| — | võttes arvesse Genfis 24.–26. veebruaril 2010 toimunud surmanuhtluse vastasel neljandal maailmakongressil vastu võetud lõppdeklaratsiooni, milles nõutakse surmanuhtluse kaotamist kogu maailmas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Genfis 24.–26. veebruaril 2010 toimunud surmanuhtluse vastasel neljandal maailmakongressil vastu võetud lõppdeklaratsiooni, milles nõutakse surmanuhtluse kaotamist kogu maailmas,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 11. augusti 2010. aasta aruannet surmanuhtluse kohaldamisele kehtestatud moratooriumite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 11. augusti 2010. aasta aruannet surmanuhtluse kohaldamisele kehtestatud moratooriumite kohta,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone surmanuhtluse kaotamise kohta, eriti Euroopa Parlamendi 26. aprilli 2007. aasta resolutsiooni surmanuhtluse üldise moratooriumi algatuse kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone surmanuhtluse kaotamise kohta, eriti Euroopa Parlamendi 26. aprilli 2007. aasta resolutsiooni surmanuhtluse üldise moratooriumi algatuse kohta (1),

| — | võttes arvesse India ülemkohtu ja kõrgema kohtu 14 endise kohtuniku 2012. aasta juulis esitatud taotlust presidendile, milles nad palusid muuta ära 13 vangi suhtes kehtivad surmamõistvad otsused, kuna ülemkohus oli need viimase üheksa aasta jooksul ekslikult jõusse jätnud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse India ülemkohtu ja kõrgema kohtu 14 endise kohtuniku 2012. aasta juulis esitatud taotlust presidendile, milles nad palusid muuta ära 13 vangi suhtes kehtivad surmamõistvad otsused, kuna ülemkohus oli need viimase üheksa aasta jooksul ekslikult jõusse jätnud,

| — | võttes arvesse ülemaailmse surmanuhtluse vastase päeva ja surmanuhtluse vastase Euroopa päeva tähistamist iga aasta 10. oktoobril, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ülemaailmse surmanuhtluse vastase päeva ja surmanuhtluse vastase Euroopa päeva tähistamist iga aasta 10. oktoobril,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Mohammad Afzal Gurule mõisteti surmanuhtlus 2002. aastal, pärast süüdimõistmist 2001. aastal toimunud India parlamendi vastases rünnakus osalemises, ning ta hukati India ametivõimude poolt 9. veebruaril 2013; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Mohammad Afzal Gurule mõisteti surmanuhtlus 2002. aastal, pärast süüdimõistmist 2001. aastal toimunud India parlamendi vastases rünnakus osalemises, ning ta hukati India ametivõimude poolt 9. veebruaril 2013;

| B. | arvestades, et surmanuhtlus on ülimalt julm, ebainimlik ja alandav karistus, millega rikutakse inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud õigust elule; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et surmanuhtlus on ülimalt julm, ebainimlik ja alandav karistus, millega rikutakse inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud õigust elule;

| C. | arvestades, et maailmas on surmanuhtluse de jure või de facto kaotanud 154 riiki, ning arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogus enne 20. mai 2011. aasta valimisi oma kandidatuuri esitades tõotas India edendada ja kaitsta inimõigusi kõrgeimal võimalikul tasemel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et maailmas on surmanuhtluse de jure või de facto kaotanud 154 riiki, ning arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogus enne 20. mai 2011. aasta valimisi oma kandidatuuri esitades tõotas India edendada ja kaitsta inimõigusi kõrgeimal võimalikul tasemel;

| D. | arvestades, et India katkestas hukkamiste suhtes kehtinud mitteametliku kaheksa-aastase moratooriumi 2012. aasta novembris, kui hukkas Ajmal Kasabi, kes oli süüdi mõistetud 2008. aasta Mumbai rünnakutes osalemise eest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et India katkestas hukkamiste suhtes kehtinud mitteametliku kaheksa-aastase moratooriumi 2012. aasta novembris, kui hukkas Ajmal Kasabi, kes oli süüdi mõistetud 2008. aasta Mumbai rünnakutes osalemise eest;

| E. | arvestades, et riikide ja rahvusvahelised inimõigusorganisatsioonid on Afzal Guru üle kohtumõistmise õigluse tõsise kahtluse alla seadnud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et riikide ja rahvusvahelised inimõigusorganisatsioonid on Afzal Guru üle kohtumõistmise õigluse tõsise kahtluse alla seadnud;

| F. | arvestades, et surmanuhtluse täideviimise ootel on Indias praegu üle 1 455 vangi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et surmanuhtluse täideviimise ootel on Indias praegu üle 1 455 vangi;

| G. | arvestades, et vaatamata India hallatavas Kashmiris ulatuslikult kehtestatud liikumiskeelule järgnesid Afzal Guru hukkamisele meeleavaldused; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vaatamata India hallatavas Kashmiris ulatuslikult kehtestatud liikumiskeelule järgnesid Afzal Guru hukkamisele meeleavaldused;

| 1. | kinnitab veel kord oma pikaajalist vastuseisu surmanuhtlusele mis tahes asjaoludel ning kordab uuesti nõudmist kehtestada nendes riikides, kus surmanuhtlust ikka veel kohaldatakse, hukkamiste suhtes viivitamatult moratoorium; |
| --- | --- |

1.

kinnitab veel kord oma pikaajalist vastuseisu surmanuhtlusele mis tahes asjaoludel ning kordab uuesti nõudmist kehtestada nendes riikides, kus surmanuhtlust ikka veel kohaldatakse, hukkamiste suhtes viivitamatult moratoorium;

| 2. | mõistab hukka India valitsuse poolt 9. veebruaril 2013 toime pandud Afzal Guru salajase hukkamise New Delhi Tihari vanglas, mis on vastuolus ülemaailmse suundumusega surmanuhtlus kaotada, ning peab kahetsusväärseks, et Afzal Guru naist ja teisi perekonnaliikmeid ei teavitatud tema eesseisvast hukkamisest ja matmisest; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka India valitsuse poolt 9. veebruaril 2013 toime pandud Afzal Guru salajase hukkamise New Delhi Tihari vanglas, mis on vastuolus ülemaailmse suundumusega surmanuhtlus kaotada, ning peab kahetsusväärseks, et Afzal Guru naist ja teisi perekonnaliikmeid ei teavitatud tema eesseisvast hukkamisest ja matmisest;

| 3. | palub India valitsusel tagastada Afzal Guru surnukeha tema perekonnale; |
| --- | --- |

3.

palub India valitsusel tagastada Afzal Guru surnukeha tema perekonnale;

| 4. | nõuab tungivalt, et India ametivõimud järgiksid kõikide kohtuprotsesside ja kohtumenetluste puhul kohtumenetluse riiklikke ja rahvusvahelisi kõrgeimaid standardeid ning tagaksid kõikidele vangidele ja kohtumõistmist ootavatele isikutele vajaliku õigusabi; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et India ametivõimud järgiksid kõikide kohtuprotsesside ja kohtumenetluste puhul kohtumenetluse riiklikke ja rahvusvahelisi kõrgeimaid standardeid ning tagaksid kõikidele vangidele ja kohtumõistmist ootavatele isikutele vajaliku õigusabi;

| 5. | väljendab kahetsust kolme noore Kashmiri elaniku hukkumise pärast Afzal Guru hukkamise järel toimunud meeleavalduste käigus; palub korrakaitsejõududel piirata jõu kasutamist rahumeelsete meeleavaldajate vastu; tunneb muret võimaliku negatiivse mõju pärast Kashmiri rahuprotsessile; |
| --- | --- |

5.

väljendab kahetsust kolme noore Kashmiri elaniku hukkumise pärast Afzal Guru hukkamise järel toimunud meeleavalduste käigus; palub korrakaitsejõududel piirata jõu kasutamist rahumeelsete meeleavaldajate vastu; tunneb muret võimaliku negatiivse mõju pärast Kashmiri rahuprotsessile;

| 6. | kutsub India valitsust üles viivitamatult loobuma edasiste surmanuhtluse täideviimise otsuste kinnitamisest; |
| --- | --- |

6.

kutsub India valitsust üles viivitamatult loobuma edasiste surmanuhtluse täideviimise otsuste kinnitamisest;

| 7. | kutsub India valitsust ja parlamenti üles võtma vastu seadusakte, millega kehtestatakse hukkamistele alaline moratoorium eesmärgiga lähemas tulevikus surmanuhtlus täielikult kaotada; |
| --- | --- |

7.

kutsub India valitsust ja parlamenti üles võtma vastu seadusakte, millega kehtestatakse hukkamistele alaline moratoorium eesmärgiga lähemas tulevikus surmanuhtlus täielikult kaotada;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Rahvaste Ühenduse peasekretärile, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassamblee presidendile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning India presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Rahvaste Ühenduse peasekretärile, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassamblee presidendile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning India presidendile, valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 775.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/127 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/127

---

P7_TA(2013)0233

Rwanda: Victoire Ingabire juhtum

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta resolutsioon Rwanda ja Victoire Ingabire juhtum (2013/2641(RSP))

(2016/C 055/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Rwanda ratifitseeris 1975. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Rwanda ratifitseeris 1975. aastal,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse Aafrika hartat demokraatia, valimiste ja valitsemistava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika hartat demokraatia, valimiste ja valitsemistava kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO ning Aafrika inimõiguste ja rahvaste õiguste komisjoni juriidilisi dokumente, eelkõige põhimõtteid ja suuniseid õiglast kohtulikku arutamist ja õigusabi käsitlevate õiguste kohta Aafrikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ning Aafrika inimõiguste ja rahvaste õiguste komisjoni juriidilisi dokumente, eelkõige põhimõtteid ja suuniseid õiglast kohtulikku arutamist ja õigusabi käsitlevate õiguste kohta Aafrikas,

| — | võttes arvesse asepresidendi ja kõrge esindaja Ashtoni 4. veebruari 2013. aasta vastust kirjalikule küsimusele E-010366/2012 Victoire Ingabire kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asepresidendi ja kõrge esindaja Ashtoni 4. veebruari 2013. aasta vastust kirjalikule küsimusele E-010366/2012 Victoire Ingabire kohta,

| — | võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühma liikmete ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis allkirjastati Cotonous 23. juunil 2000, ja eriti selle VII lisa, milles nõutakse inimõiguste austamist, õigusriigile rajatud demokraatiat ning läbipaistvat ja vastutustundlikku valitsemist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühma liikmete ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis allkirjastati Cotonous 23. juunil 2000, ja eriti selle VII lisa, milles nõutakse inimõiguste austamist, õigusriigile rajatud demokraatiat ning läbipaistvat ja vastutustundlikku valitsemist,

| — | võttes arvesse piinamise ning julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast ÜRO konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piinamise ning julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast ÜRO konventsiooni,

| — | võttes arvesse Amnesty Internationali 2013. aastal avaldatud aruannet „Õigus on ohus: Victoire Ingabire üle peetud esimese astme kohtuprotsess”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amnesty Internationali 2013. aastal avaldatud aruannet „Õigus on ohus: Victoire Ingabire üle peetud esimese astme kohtuprotsess”,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 2010. aastal, pärast 16 aastat kestnud pagulust Hollandis, pöördus Victoire Ingabire, Rwanda opositsioonierakondade moodustatud koalitsiooni Ühinenud Demokraatiajõud (FDU (1)) president, tagasi Rwandasse, et kandideerida presidendivalimistel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2010. aastal, pärast 16 aastat kestnud pagulust Hollandis, pöördus Victoire Ingabire, Rwanda opositsioonierakondade moodustatud koalitsiooni Ühinenud Demokraatiajõud (FDU (1)) president, tagasi Rwandasse, et kandideerida presidendivalimistel;

| B. | arvestades, et Victoire Ingabirel ei lastud valimistel kandideerida ning ta vahistati 14. oktoobril 2010. aastal; arvestades, et valimised võitis 93 % häältega senine president Paul Kagame, Rwanda Patriootliku Rinde (RPF) juht; arvestades, et FDU-l ei olnud võimalik end enne 2010. aasta valimisi erakonnana registreerida; arvestades, et samuti koheldi ka teisi opositsioonierakondi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Victoire Ingabirel ei lastud valimistel kandideerida ning ta vahistati 14. oktoobril 2010. aastal; arvestades, et valimised võitis 93 % häältega senine president Paul Kagame, Rwanda Patriootliku Rinde (RPF) juht; arvestades, et FDU-l ei olnud võimalik end enne 2010. aasta valimisi erakonnana registreerida; arvestades, et samuti koheldi ka teisi opositsioonierakondi;

| C. | arvestades, et pr Ingabire poliitiline tegevus on keskendunud muu hulgas õigusriigi põhimõtetele, poliitilisele ühinemisvabadusele ja naiste mõjuvõimu suurendamisele Rwandas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pr Ingabire poliitiline tegevus on keskendunud muu hulgas õigusriigi põhimõtetele, poliitilisele ühinemisvabadusele ja naiste mõjuvõimu suurendamisele Rwandas;

| D. | arvestades, et RPF on president Kagame juhtimisel endiselt domineeriv erakond Rwandas, kontrollides avalikku elu üheparteilise süsteemi tingimustes, kus Rwanda võimude kritiseerijaid kiusatakse, ähvardatakse ja vangistatakse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et RPF on president Kagame juhtimisel endiselt domineeriv erakond Rwandas, kontrollides avalikku elu üheparteilise süsteemi tingimustes, kus Rwanda võimude kritiseerijaid kiusatakse, ähvardatakse ja vangistatakse;

| E. | arvestades, et 30. oktoobril 2012 mõisteti Victoire Ingabirele kaheksa-aastane vanglakaristus; arvestades, et ta mõisteti süüdi kahe ajakohastatud süüdistuse alusel ning nelja ülejäänud süüdistuse osas mõisteti ta õigeks; arvestades, et tema süüdimõistmine vandenõus kahjustada riigivõimu terrorismi abil ning 1994. aasta genotsiidi alahindamises põhines tema oletatavatel sidemetel hutu mässuliste rühmitusega Rwanda Demokraatlikud Vabastusjõud (FDLR); arvestades, et riiklik süüdistaja nõudis talle eluaegset vanglakaristust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 30. oktoobril 2012 mõisteti Victoire Ingabirele kaheksa-aastane vanglakaristus; arvestades, et ta mõisteti süüdi kahe ajakohastatud süüdistuse alusel ning nelja ülejäänud süüdistuse osas mõisteti ta õigeks; arvestades, et tema süüdimõistmine vandenõus kahjustada riigivõimu terrorismi abil ning 1994. aasta genotsiidi alahindamises põhines tema oletatavatel sidemetel hutu mässuliste rühmitusega Rwanda Demokraatlikud Vabastusjõud (FDLR); arvestades, et riiklik süüdistaja nõudis talle eluaegset vanglakaristust;

| F. | arvestades, et 25. märtsil 2013 pöördus Victoire Ingabire apellatsioonikohtusse ja nõudis tõendite uut ülevaatamist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 25. märtsil 2013 pöördus Victoire Ingabire apellatsioonikohtusse ja nõudis tõendite uut ülevaatamist;

| G. | arvestades, et Victoire Ingabire süüdistamine „genotsiidi-ideoloogias” ja „divisionismis” peegeldab Rwanda valitsuse sallimatust poliitilise pluralismi suhtes; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Victoire Ingabire süüdistamine „genotsiidi-ideoloogias” ja „divisionismis” peegeldab Rwanda valitsuse sallimatust poliitilise pluralismi suhtes;

| H. | arvestades, et 2013. aasta aprillis, ülemkohtule esitatud apellatsioonikaebuse käigus, kui ta oli vabastatud prokuröri esitatud kuuest süüdistusest, mõisteti ta süüdi uute süüdistuste alusel, mis ei põhinenud õigusdokumentidel ja mida tema kaitsja väitel kohtumenetluse käigus ei olnud tutvustatud; arvestades, et need kaks uut süüdistust hõlmavad negatsionismi/revisionismi ja riigireetmist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2013. aasta aprillis, ülemkohtule esitatud apellatsioonikaebuse käigus, kui ta oli vabastatud prokuröri esitatud kuuest süüdistusest, mõisteti ta süüdi uute süüdistuste alusel, mis ei põhinenud õigusdokumentidel ja mida tema kaitsja väitel kohtumenetluse käigus ei olnud tutvustatud; arvestades, et need kaks uut süüdistust hõlmavad negatsionismi/revisionismi ja riigireetmist;

| I. | arvestades, et 2013. aasta mais, pärast 2012. aastal Rwanda kõrgemas kohtus Victoire Ingabire vastu antud tunnistusi, väitsid neli prokuröripoolset tunnistajat ja üks kaassüüdistatu ülemkohtule, et nende tunnistusi on võltsitud; arvestades, et üks väljapaistev inimõigusorganisatsioon väljendas muret nende „pikaajalise suhtlemisvõimaluseta kinnipidamise” ja „tunnistuste saamiseks piinamise kasutamise” pärast; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2013. aasta mais, pärast 2012. aastal Rwanda kõrgemas kohtus Victoire Ingabire vastu antud tunnistusi, väitsid neli prokuröripoolset tunnistajat ja üks kaassüüdistatu ülemkohtule, et nende tunnistusi on võltsitud; arvestades, et üks väljapaistev inimõigusorganisatsioon väljendas muret nende „pikaajalise suhtlemisvõimaluseta kinnipidamise” ja „tunnistuste saamiseks piinamise kasutamise” pärast;

| J. | arvestades, et 2011. aastal alanud kohtuprotsessi peavad paljud vaatlejad poliitiliselt motiveerituks; arvestades, et Rwanda seadused ja kohtuvõim rikuvad rahvusvahelisi konventsioone, mille osaliseks Rwanda on, eelkõige kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Rwanda valitsus allkirjastas 16. juulil 1997. aastal, ja konkreetselt selle sätteid sõna- ja mõttevabaduse kohta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2011. aastal alanud kohtuprotsessi peavad paljud vaatlejad poliitiliselt motiveerituks; arvestades, et Rwanda seadused ja kohtuvõim rikuvad rahvusvahelisi konventsioone, mille osaliseks Rwanda on, eelkõige kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Rwanda valitsus allkirjastas 16. juulil 1997. aastal, ja konkreetselt selle sätteid sõna- ja mõttevabaduse kohta;

| K. | arvestades, et alates 16. aprillist 2012 oli pr Ingabire boikoteerinud oma kohtuprotsessi, protesteerimaks ähvarduste ja ebaseaduslike ülekuulamismenetluste vastu, mida kasutati mõnede tema kaassüüdistatavate – endiste FLDRi liikmete kolonelleitnant Tharcisse Nditurende, kolonelleitnant Noël Habiyaremye, kapten Jean Marie Vianney Karuta ja major Vital Uwumuremyi – suhtes, ning samuti kohtu otsuse vastu lühendada kaitse esitatud tunnistaja, Michel Habimana (kes süüdistab Rwanda ametivõime tõendite võltsimises) ärakuulamiseks ette nähtud aega; arvestades, et Rwanda ametivõimud ei ole neid asjaolusid kinnitanud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et alates 16. aprillist 2012 oli pr Ingabire boikoteerinud oma kohtuprotsessi, protesteerimaks ähvarduste ja ebaseaduslike ülekuulamismenetluste vastu, mida kasutati mõnede tema kaassüüdistatavate – endiste FLDRi liikmete kolonelleitnant Tharcisse Nditurende, kolonelleitnant Noël Habiyaremye, kapten Jean Marie Vianney Karuta ja major Vital Uwumuremyi – suhtes, ning samuti kohtu otsuse vastu lühendada kaitse esitatud tunnistaja, Michel Habimana (kes süüdistab Rwanda ametivõime tõendite võltsimises) ärakuulamiseks ette nähtud aega; arvestades, et Rwanda ametivõimud ei ole neid asjaolusid kinnitanud;

| L. | arvestades, et Bernard Ntaganda, erakonna PS-Imberakuri asutaja, mõisteti neljaks aastaks vanglasse, süüdistatuna riikliku julgeoleku ohustamises, „divisionismis” ja katses korraldada sanktsioneerimata meeleavaldusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Bernard Ntaganda, erakonna PS-Imberakuri asutaja, mõisteti neljaks aastaks vanglasse, süüdistatuna riikliku julgeoleku ohustamises, „divisionismis” ja katses korraldada sanktsioneerimata meeleavaldusi;

| M. | arvestades, et 13. septembril 2012 esitati Victoire Ingabire – koos kahe muu Rwanda poliitiku, Bernard Ntaganda ja Deogratias Mushyayidiga, keda kõiki praegu Kigalis vangis hoitakse – Euroopa Parlamendi Sahharovi mõttevabaduse auhinna kandidaatideks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 13. septembril 2012 esitati Victoire Ingabire – koos kahe muu Rwanda poliitiku, Bernard Ntaganda ja Deogratias Mushyayidiga, keda kõiki praegu Kigalis vangis hoitakse – Euroopa Parlamendi Sahharovi mõttevabaduse auhinna kandidaatideks;

| N. | arvestades, et Rwanda on allkirjastanud Cotonou lepingu, milles on sätestatud, et inimõiguste austamine on ELi ja AKV riikide vahelise koostöö oluline aspekt; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Rwanda on allkirjastanud Cotonou lepingu, milles on sätestatud, et inimõiguste austamine on ELi ja AKV riikide vahelise koostöö oluline aspekt;

| O. | arvestades, et põhiliste inimõiguste austamine, sh poliitiline pluralism, sõna- ja ühinemisvabadus, on Rwandas tõsiselt piiratud, mis muudab opositsioonierakondade tegutsemise ja ajakirjanike kriitilised seisukohavõtud raskeks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et põhiliste inimõiguste austamine, sh poliitiline pluralism, sõna- ja ühinemisvabadus, on Rwandas tõsiselt piiratud, mis muudab opositsioonierakondade tegutsemise ja ajakirjanike kriitilised seisukohavõtud raskeks;

| P. | arvestades, et demokraatia tugevdamine, sh kohtunike sõltumatuse ja opositsioonierakondade osalemise tagamine, on äärmiselt oluline, pidades eelkõige silmas 2013. aasta parlamendivalimisi ja 2017. aastal toimuvaid presidendivalimisi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et demokraatia tugevdamine, sh kohtunike sõltumatuse ja opositsioonierakondade osalemise tagamine, on äärmiselt oluline, pidades eelkõige silmas 2013. aasta parlamendivalimisi ja 2017. aastal toimuvaid presidendivalimisi;

| Q. | arvestades, et 1994. aasta Rwanda genotsiid ja kodusõda avaldavad jätkuvalt negatiivset mõju piirkonna stabiilsusele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 1994. aasta Rwanda genotsiid ja kodusõda avaldavad jätkuvalt negatiivset mõju piirkonna stabiilsusele;

| 1. | väljendab sügavat muret Victoire Ingabire üle peetud esimese astme kohtuprotsessi pärast, kus ei peetud kinni rahvusvahelistest standarditest, eelkõige tema õigusest süütuse presumptsioonile, ning mis põhines fabritseeritud tõenditel ja tema kaassüüdistatavate tunnistustel, keda oli kinni peetud Camp Kami sõjalises kinnipidamisasutuses, kus tunnistuste saamiseks olevat väidetavalt kasutatud piinamist; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret Victoire Ingabire üle peetud esimese astme kohtuprotsessi pärast, kus ei peetud kinni rahvusvahelistest standarditest, eelkõige tema õigusest süütuse presumptsioonile, ning mis põhines fabritseeritud tõenditel ja tema kaassüüdistatavate tunnistustel, keda oli kinni peetud Camp Kami sõjalises kinnipidamisasutuses, kus tunnistuste saamiseks olevat väidetavalt kasutatud piinamist;

| 2. | mõistab teravalt hukka kohtuprotsessi poliitilise motiveerituse, poliitiliste oponentide kohtu alla andmise ning kohtuprotsesside tulemuste eelneva kindlaksmääramise; kutsub Rwanda kohtuvõime üles tagama Victoire Ingabirele viivitamatu ja õiglane edasikaebamise võimalus, mis vastab nii Rwanda kui ka rahvusvahelise õiguse kehtestatud standarditele; |
| --- | --- |

2.

mõistab teravalt hukka kohtuprotsessi poliitilise motiveerituse, poliitiliste oponentide kohtu alla andmise ning kohtuprotsesside tulemuste eelneva kindlaksmääramise; kutsub Rwanda kohtuvõime üles tagama Victoire Ingabirele viivitamatu ja õiglane edasikaebamise võimalus, mis vastab nii Rwanda kui ka rahvusvahelise õiguse kehtestatud standarditele;

| 3. | nõuab kinnipidamist võrdõiguslikkuse põhimõttest, võttes meetmeid tagamaks, et mõlemad osapooled – süüdistus ja kaitse – saaksid kasutada ühesuguseid protseduurilisi vahendeid ja võimalusi kohtumenetluse ajal saadaolevate tõendusmaterjalide leidmiseks ning võrdseid võimalusi oma seisukohtade kaitsmiseks; julgustab tõendeid paremini kontrollima, sh kasutades vahendeid selle tagamiseks, et neid ei ole saadud piinamise abil; |
| --- | --- |

3.

nõuab kinnipidamist võrdõiguslikkuse põhimõttest, võttes meetmeid tagamaks, et mõlemad osapooled – süüdistus ja kaitse – saaksid kasutada ühesuguseid protseduurilisi vahendeid ja võimalusi kohtumenetluse ajal saadaolevate tõendusmaterjalide leidmiseks ning võrdseid võimalusi oma seisukohtade kaitsmiseks; julgustab tõendeid paremini kontrollima, sh kasutades vahendeid selle tagamiseks, et neid ei ole saadud piinamise abil;

| 4. | kutsub ELi üles saatma vaatlejad Victoire Ingabire apellatsioonimenetlust jälgima; |
| --- | --- |

4.

kutsub ELi üles saatma vaatlejad Victoire Ingabire apellatsioonimenetlust jälgima;

| 5. | rõhutab oma austust Rwanda kohtusüsteemi sõltumatuse vastu, kuid tuletab Rwanda ametivõimudele meelde, et Cotonou lepingu artikli 8 alusel Rwandaga peetava ametliku poliitilise dialoogi käigus on EL väljendanud oma muret seoses inimõiguste austamise ning õigusega õiglasele kohtumõistmisele; |
| --- | --- |

5.

rõhutab oma austust Rwanda kohtusüsteemi sõltumatuse vastu, kuid tuletab Rwanda ametivõimudele meelde, et Cotonou lepingu artikli 8 alusel Rwandaga peetava ametliku poliitilise dialoogi käigus on EL väljendanud oma muret seoses inimõiguste austamise ning õigusega õiglasele kohtumõistmisele;

| 6. | tuletab meelde, et kogunemis-, ühinemis- ja sõnavabadus on mis tahes demokraatia põhikomponendid, ning on seisukohal, et neile põhimõtetele on Rwandas seatud tõsiseid piiranguid; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et kogunemis-, ühinemis- ja sõnavabadus on mis tahes demokraatia põhikomponendid, ning on seisukohal, et neile põhimõtetele on Rwandas seatud tõsiseid piiranguid;

| 7. | mõistab hukka igal kujul repressioonid, ähvardamised ning poliitikute, ajakirjanike ja inimõiguste aktivistide vahistamised; nõuab tungivalt, et Rwanda ametivõimud vabastaksid viivitamatult kõik üksikisikud jt aktivistid, keda peetakse kinni või kes on süüdi mõistetud üksnes selle eest, et nad kasutasid oma õigust sõna-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadusele; nõuab seoses sellega tungivalt, et Rwanda ametivõimud korrigeeriksid sõnavabaduse tagamiseks oma siseriiklikku õigust; |
| --- | --- |

7.

mõistab hukka igal kujul repressioonid, ähvardamised ning poliitikute, ajakirjanike ja inimõiguste aktivistide vahistamised; nõuab tungivalt, et Rwanda ametivõimud vabastaksid viivitamatult kõik üksikisikud jt aktivistid, keda peetakse kinni või kes on süüdi mõistetud üksnes selle eest, et nad kasutasid oma õigust sõna-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadusele; nõuab seoses sellega tungivalt, et Rwanda ametivõimud korrigeeriksid sõnavabaduse tagamiseks oma siseriiklikku õigust;

| 8. | nõuab tungivalt, et Rwanda valitsus järgiks rahvusvahelist õigust ning austaks inimõiguste ülddeklaratsiooni, 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ja inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et Rwanda valitsus järgiks rahvusvahelist õigust ning austaks inimõiguste ülddeklaratsiooni, 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ja inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat;

| 9. | tuletab meelde, et piinamise või muu väärkohtlemise abil saadud tunnistuste kasutamine mis tahes kohtumenetluses on vastuvõetamatu; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et piinamise või muu väärkohtlemise abil saadud tunnistuste kasutamine mis tahes kohtumenetluses on vastuvõetamatu;

| 10. | kutsub Rwanda õigusorganeid üles tõhusalt uurima väiteid piinamiste jt inimõiguste rikkumiste kohta ning andma selliste kuritegude sooritajad kohtu alla, sest karistamatusega ei saa leppida; |
| --- | --- |

10.

kutsub Rwanda õigusorganeid üles tõhusalt uurima väiteid piinamiste jt inimõiguste rikkumiste kohta ning andma selliste kuritegude sooritajad kohtu alla, sest karistamatusega ei saa leppida;

| 11. | väljendab oma muret seoses asjaoluga, et 19 aastat pärast RPFi võimuletulekut ja kaks aastat pärast president Kagame tagasivalimist puuduvad Rwandas endiselt toimivad opositsioonierakonnad; |
| --- | --- |

11.

väljendab oma muret seoses asjaoluga, et 19 aastat pärast RPFi võimuletulekut ja kaks aastat pärast president Kagame tagasivalimist puuduvad Rwandas endiselt toimivad opositsioonierakonnad;

| 12. | palub Rwanda ametivõimudel tagada seadusandliku, täidesaatva ja kohtuvõimu lahusus ja eelkõige kohtunike sõltumatus ning edendada opositsioonierakondade osalemist vastastikuse austuse ja demokraatiaprotsessi osana peetava kaasava dialoogi raames; |
| --- | --- |

12.

palub Rwanda ametivõimudel tagada seadusandliku, täidesaatva ja kohtuvõimu lahusus ja eelkõige kohtunike sõltumatus ning edendada opositsioonierakondade osalemist vastastikuse austuse ja demokraatiaprotsessi osana peetava kaasava dialoogi raames;

| 13. | on seisukohal, et 2008. aasta seadus genotsiidi-ideoloogia kohta, mida kasutati Victoire Ingabire süüdistamiseks, kujutab endast poliitilist vahendit valitsusevastase kriitika summutamiseks; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et 2008. aasta seadus genotsiidi-ideoloogia kohta, mida kasutati Victoire Ingabire süüdistamiseks, kujutab endast poliitilist vahendit valitsusevastase kriitika summutamiseks;

| 14. | kutsub Rwanda valitsust üles vaatama läbi „genotsiidi-ideoloogiat” käsitlevat seadust, et viia see kooskõlla Rwanda rahvusvahelistest õigustest tulenevate kohustustega, ning muutma seadust, millega nähakse ette karistus diskrimineerimise ja sektantlusega seotud õigusrikkumiste eest, et viia see kooskõlla Rwanda kohustustega rahvusvaheliste inimõigusi käsitlevate õigusaktide alusel; |
| --- | --- |

14.

kutsub Rwanda valitsust üles vaatama läbi „genotsiidi-ideoloogiat” käsitlevat seadust, et viia see kooskõlla Rwanda rahvusvahelistest õigustest tulenevate kohustustega, ning muutma seadust, millega nähakse ette karistus diskrimineerimise ja sektantlusega seotud õigusrikkumiste eest, et viia see kooskõlla Rwanda kohustustega rahvusvaheliste inimõigusi käsitlevate õigusaktide alusel;

| 15. | rõhutab, et Victoire Ingabire üle peetud kriminaalmenetlus, mis oli üks pikemaid Rwanda ajaloos, on nii poliitilises kui ka juriidilises mõttes oluline proovikivi Rwanda kohtuvõimu suutlikkusele käsitleda kõrgetasemelisi poliitilisi kohtuasju õiglaselt ja sõltumatult; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et Victoire Ingabire üle peetud kriminaalmenetlus, mis oli üks pikemaid Rwanda ajaloos, on nii poliitilises kui ka juriidilises mõttes oluline proovikivi Rwanda kohtuvõimu suutlikkusele käsitleda kõrgetasemelisi poliitilisi kohtuasju õiglaselt ja sõltumatult;

| 16. | tuletab Rwanda ametivõimudele meelde, et demokraatia aluseks on pluralistlik valitsus, toimiv opositsioon, sõltumatu meedia ja kohtuvõim, inimõiguste ning sõna- ja kogunemisvabaduse austamine; kutsub seoses sellega Rwandat üles neid standardeid täitma ja parandama inimõigustealast olukorda riigis; |
| --- | --- |

16.

tuletab Rwanda ametivõimudele meelde, et demokraatia aluseks on pluralistlik valitsus, toimiv opositsioon, sõltumatu meedia ja kohtuvõim, inimõiguste ning sõna- ja kogunemisvabaduse austamine; kutsub seoses sellega Rwandat üles neid standardeid täitma ja parandama inimõigustealast olukorda riigis;

| 17. | rõhutab, et seoses Rwandas toimuva rahvusvahelise arengualase tööga tuleks üha enam tähtsustada inimõigusi, õigusriigi põhimõtteid ning läbipaistvat ning reageerivat valitsemissüsteemi; kutsub ELi üles avaldama koostöös teiste rahvusvaheliste abiandjatega jätkuvat survet inimõigustealaste reformide läbiviimiseks Rwandas; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et seoses Rwandas toimuva rahvusvahelise arengualase tööga tuleks üha enam tähtsustada inimõigusi, õigusriigi põhimõtteid ning läbipaistvat ning reageerivat valitsemissüsteemi; kutsub ELi üles avaldama koostöös teiste rahvusvaheliste abiandjatega jätkuvat survet inimõigustealaste reformide läbiviimiseks Rwandas;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO peasekretärile, Aafrika Liidu institutsioonidele, Ida-Aafrika Ühendusele, AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Victoire Ingabire kaitsjatele ning Rwanda presidendile. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO peasekretärile, Aafrika Liidu institutsioonidele, Ida-Aafrika Ühendusele, AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Victoire Ingabire kaitsjatele ning Rwanda presidendile.

---

(1)  Prantsuse keeles: Forces Democratiques Unifiées (FDU-Inkingi).

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 21. mai 2013

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/131 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/131

---

P7_TA(2013)0195

Gabriele Albertini puutumatuse kaitsmise taotlus

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta otsus Gabriele Albertini puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2012/2240(IMM))

(2016/C 055/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Gabriele Albertini 19. juuli 2012. aasta taotlust, millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 10. septembril 2012. aastal, tema puutumatuse kaitsmiseks seoses Milano (Itaalia) kohtus käimasoleva menetlusega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Gabriele Albertini 19. juuli 2012. aasta taotlust, millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 10. septembril 2012. aastal, tema puutumatuse kaitsmiseks seoses Milano (Itaalia) kohtus käimasoleva menetlusega,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Gabriele Albertini ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Gabriele Albertini ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Itaalia Vabariigi põhiseaduse artiklit 68, nagu seda on muudetud 29. oktoobri 1993. aasta põhiseadusliku aktiga nr 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Itaalia Vabariigi põhiseaduse artiklit 68, nagu seda on muudetud 29. oktoobri 1993. aasta põhiseadusliku aktiga nr 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 7 (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll) artiklit 8 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 7 (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll) artiklit 8 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ning 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ning 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 3 ja artiklit 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 3 ja artiklit 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0149/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0149/2013),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi liige Gabriele Albertini on taotlenud oma parlamentaarse puutumatuse kaitsmist seoses Itaalias toimuva kohtumenetlusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi liige Gabriele Albertini on taotlenud oma parlamentaarse puutumatuse kaitsmist seoses Itaalias toimuva kohtumenetlusega;

| B. | arvestades, et Gabriele Albertini taotlus seondub talle Milano kohtu poolt Alfredo Robledo nimel esitatud kohtukutsega ja täpsemalt avaldustega, mis Gabriele Albertini tegi esmalt 26. oktoobril 2011. aastal Itaalia ajalehes Il Sole 24 Ore avaldatud intervjuus ning seejärel 19. veebruaril 2012. aastal Itaalia ajalehes Corriere della Sera avaldatud teises intervjuus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Gabriele Albertini taotlus seondub talle Milano kohtu poolt Alfredo Robledo nimel esitatud kohtukutsega ja täpsemalt avaldustega, mis Gabriele Albertini tegi esmalt 26. oktoobril 2011. aastal Itaalia ajalehes Il Sole 24 Ore avaldatud intervjuus ning seejärel 19. veebruaril 2012. aastal Itaalia ajalehes Corriere della Sera avaldatud teises intervjuus;

| C. | arvestades, et kohtukutse kohaselt on nendes intervjuudes esitatud väited laim, mille eest nõutakse kahju hüvitamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kohtukutse kohaselt on nendes intervjuudes esitatud väited laim, mille eest nõutakse kahju hüvitamist;

| D. | arvestades, et mõlemas intervjuus esitatud väidetes käsitletakse tuletisinstrumentide müügi kohtuasja ning 2005. aastal toimunud sündmuste uurimist, mis seondub Milano linnavalitsuse ja Gabriele Albertini tegevusega Milano linnapeana; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mõlemas intervjuus esitatud väidetes käsitletakse tuletisinstrumentide müügi kohtuasja ning 2005. aastal toimunud sündmuste uurimist, mis seondub Milano linnavalitsuse ja Gabriele Albertini tegevusega Milano linnapeana;

| E. | arvestades, et Gabriele Albertini oli mõlema intervjuu andmise ajal Euroopa Parlamendi liige (valiti Euroopa Parlamenti nii 2004. kui ka 2009. aastal toimunud valimistel); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Gabriele Albertini oli mõlema intervjuu andmise ajal Euroopa Parlamendi liige (valiti Euroopa Parlamenti nii 2004. kui ka 2009. aastal toimunud valimistel);

| F. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 8 ei või Euroopa Parlamendi liikmeid üle kuulata, neid kinni pidada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 8 ei või Euroopa Parlamendi liikmeid üle kuulata, neid kinni pidada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu;

| G. | arvestades, et parlamendis väljakujunenud tava kohaselt ei takista see, kui tegemist on tsiviil- või haldusõiguse valdkonna kohtumenetlusega või kui selle teatavad aspektid kuuluvad tsiviil- või haldusõiguse valdkonda, per se nimetatud artikli alusel võimaldatud immuniteedi kohaldamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et parlamendis väljakujunenud tava kohaselt ei takista see, kui tegemist on tsiviil- või haldusõiguse valdkonna kohtumenetlusega või kui selle teatavad aspektid kuuluvad tsiviil- või haldusõiguse valdkonda, per se nimetatud artikli alusel võimaldatud immuniteedi kohaldamist;

| H. | arvestades, et kohtukutses ja Gabriele Albertini poolt õiguskomisjoni ees juhtumi kohta antud suulises selgituses esitatud üksikasjadest nähtub, et kõnealustel väidetel ei ole mingit otsest ja selget seost Gabriele Albertini kui Euroopa Parlamendi liikme töökohustuste täitmisega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kohtukutses ja Gabriele Albertini poolt õiguskomisjoni ees juhtumi kohta antud suulises selgituses esitatud üksikasjadest nähtub, et kõnealustel väidetel ei ole mingit otsest ja selget seost Gabriele Albertini kui Euroopa Parlamendi liikme töökohustuste täitmisega;

| I. | arvestades, et Gabriele Albertini ei täitnud tuletisinstrumentide müüki käsitleva kohtuasja kohta kõnealuseid intervjuusid andes seega Euroopa Parlamendi liikme tööülesandeid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Gabriele Albertini ei täitnud tuletisinstrumentide müüki käsitleva kohtuasja kohta kõnealuseid intervjuusid andes seega Euroopa Parlamendi liikme tööülesandeid;

| 1. | otsustab mitte kaitsta Gabriele Albertini puutumatust ja eesõigusi; |
| --- | --- |

1.

otsustab mitte kaitsta Gabriele Albertini puutumatust ja eesõigusi;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus viivitamatult Itaalia Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Gabriele Albertinile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus viivitamatult Itaalia Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Gabriele Albertinile.

---

(1)  12. mai 1964. aasta otsus kohtuasjas 101/63: Wagner vs. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 195; 10. juuli 1986. aasta otsus kohtuasjas 149/85: Wybot vs. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2403; 15. oktoobri 2008. aasta otsus kohtuasjas T-345/05: Mote vs. parlament, EKL 2008, lk II-2849; 21. oktoobri 2008. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-200/07 ja C-201/07: Marra vs. De Gregorio ja Clemente, EKL 2008, lk I-7929; 19. märtsi 2010. aasta otsus kohtuasjas T-42/06: Gollnisch vs. parlament, EKL 2010, lk II-1135; 6. septembri 2011. aasta otsus kohtuasjas C-163/10: Patriciello, EKL 2011, lk I-7565.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/132 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/132

---

P7_TA(2013)0196

Spyros Danellise parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlus (I)

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta otsus Spyros Danellise puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (I) (2013/2014(IMM))

(2016/C 055/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Spyros Danellise puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 11. detsembril 2012. aastal Kreeka Vabariigi kõrgeima kohtu aseprokurör (viitenumber 4634/2012) seoses Kreeta kolmeliikmelise apellatsioonikohtu 22. märtsi 2012. aasta otsusega (viitenumber 584/2012) ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 14. jaanuaril 2013. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Spyros Danellise puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 11. detsembril 2012. aastal Kreeka Vabariigi kõrgeima kohtu aseprokurör (viitenumber 4634/2012) seoses Kreeta kolmeliikmelise apellatsioonikohtu 22. märtsi 2012. aasta otsusega (viitenumber 584/2012) ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 14. jaanuaril 2013. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Spyros Danellise ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Spyros Danellise ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9, otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2 ning Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklit 62, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9, otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2 ning Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklit 62,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ja 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta ja 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0159/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0159/2013),

| A. | arvestades, et Kreeka Vabariigi kõrgeima kohtu aseprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Spyros Danellise parlamendiliikme puutumatuse äravõtmist seoses väidetava süüteo võimaliku kohtumenetlusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kreeka Vabariigi kõrgeima kohtu aseprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Spyros Danellise parlamendiliikme puutumatuse äravõtmist seoses väidetava süüteo võimaliku kohtumenetlusega;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| C. | arvestades, et Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklis 62 on sätestatud, et parlamendiliikmeid ei tohi parlamendi koosseisu ametiajal kohtulikult vastutusele võtta, vahistada, vangistada või muul viisil piirata, kui parlament ei ole selleks eelnevalt luba andnud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklis 62 on sätestatud, et parlamendiliikmeid ei tohi parlamendi koosseisu ametiajal kohtulikult vastutusele võtta, vahistada, vangistada või muul viisil piirata, kui parlament ei ole selleks eelnevalt luba andnud;

| D. | arvestades, et Spyros Danellist süüdistatakse ametikohustuste täitmata jätmises, kuna ta väidetavalt Irákleio maakonnas asuva Hersonissose linnapeana ei astunud samme selleks, et sulgeda tema omavalitsuses tegutsev ettevõte vaatamata sanitaarasutuste otsusele, milles nõuti selliste sammude astumist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Spyros Danellist süüdistatakse ametikohustuste täitmata jätmises, kuna ta väidetavalt Irákleio maakonnas asuva Hersonissose linnapeana ei astunud samme selleks, et sulgeda tema omavalitsuses tegutsev ettevõte vaatamata sanitaarasutuste otsusele, milles nõuti selliste sammude astumist;

| E. | arvestades, et nimetatud väidetava teo puhul ei ole tegemist Euroopa Parlamendi liikme poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nimetatud väidetava teo puhul ei ole tegemist Euroopa Parlamendi liikme poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses;

| F. | arvestades, et süüdistus ei ole ilmselgelt seotud Spyros Danellise ametipositsiooniga Euroopa Parlamendi liikmena, vaid tema varasema ametikohaga Hersonissose linnapeana; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et süüdistus ei ole ilmselgelt seotud Spyros Danellise ametipositsiooniga Euroopa Parlamendi liikmena, vaid tema varasema ametikohaga Hersonissose linnapeana;

| G. | arvestades, et ei ole põhjust kahtlustada fumus persecutionis’t, pidades eelkõige silmas seda, et Spyros Danellis ei ole kõnealuse juhtumi puhul ainus süüdistatav isik; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ei ole põhjust kahtlustada fumus persecutionis’t, pidades eelkõige silmas seda, et Spyros Danellis ei ole kõnealuse juhtumi puhul ainus süüdistatav isik;

| 1. | otsustab Spyros Danellise puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Spyros Danellise puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamata Kreeka Vabariigi kõrgeima kohtu aseprokurörile ja Spyros Danellisele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamata Kreeka Vabariigi kõrgeima kohtu aseprokurörile ja Spyros Danellisele.

---

(1)  12. mai 1964. aasta otsus kohtuasjas 101/63: Wagner vs. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 195; 10. juuli 1986. aasta otsus kohtuasjas 149/85: Wybot vs. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2403; 15. oktoobri 2008. aasta otsus kohtuasjas T-345/05: Mote vs. parlament, EKL 2008, lk II-2849; 21. oktoobri 2008. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-200/07 ja C-201/07: Marra vs. De Gregorio ja Clemente, EKL 2008, lk I-7929; 19. märtsi 2010. aasta otsus kohtuasjas T-42/06: Gollnisch vs. parlament, EKL 2010, lk II-1135; 6. septembri 2011. aasta otsus kohtuasjas C-163/10: Patriciello, EKL 2011, lk I-7565.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/133 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/133

---

P7_TA(2013)0197

Spyros Danellise parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlus (II)

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta otsus Spyros Danellise puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (II) (2013/2028(IMM))

(2016/C 055/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Spyros Danellise puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 11. detsembril 2012. aastal Kreeka Vabariigi kõrgeima kohtu aseprokurör (viitenumber 4825/2012) seoses Kreeta kolmeliikmelise apellatsioonikohtu 9. ja 16. oktoobri 2012. aasta otsusega (viitenumber 1382/2012) ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 6. veebruaril 2013. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Spyros Danellise puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 11. detsembril 2012. aastal Kreeka Vabariigi kõrgeima kohtu aseprokurör (viitenumber 4825/2012) seoses Kreeta kolmeliikmelise apellatsioonikohtu 9. ja 16. oktoobri 2012. aasta otsusega (viitenumber 1382/2012) ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 6. veebruaril 2013. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Spyros Danellise ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Spyros Danellise ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9, otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2 ning Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklit 62, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9, otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2 ning Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklit 62,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19 märtsi 2010. aasta ja 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19 märtsi 2010. aasta ja 6. septembri 2011. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0160/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0160/2013),

| A. | arvestades, et Kreeka Vabariigi kõrgeima kohtu aseprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Spyros Danellise parlamendiliikme puutumatuse äravõtmist seoses väidetava süüteo võimaliku kohtumenetlusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kreeka Vabariigi kõrgeima kohtu aseprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Spyros Danellise parlamendiliikme puutumatuse äravõtmist seoses väidetava süüteo võimaliku kohtumenetlusega;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| C. | arvestades, et Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklis 62 on sätestatud, et parlamendiliikmeid ei tohi parlamendi koosseisu ametiajal kohtulikult vastutusele võtta, vahistada, vangistada või muul viisil piirata, kui parlament ei ole selleks eelnevalt luba andnud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklis 62 on sätestatud, et parlamendiliikmeid ei tohi parlamendi koosseisu ametiajal kohtulikult vastutusele võtta, vahistada, vangistada või muul viisil piirata, kui parlament ei ole selleks eelnevalt luba andnud;

| D. | arvestades, et Spyros Danellist süüdistatakse selles, et ta süüdistas valelikult kolmandat isikut õigusvastases teos eesmärgil, et nimetatud isik selle teo eest vastutusele võetaks, ning esitas kolmanda isiku kohta valetunnistusi, mis võisid kahjustada selle isiku mainet ja head nime, kuigi Spyros Danellis teadis, et need tunnistused on valed; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Spyros Danellist süüdistatakse selles, et ta süüdistas valelikult kolmandat isikut õigusvastases teos eesmärgil, et nimetatud isik selle teo eest vastutusele võetaks, ning esitas kolmanda isiku kohta valetunnistusi, mis võisid kahjustada selle isiku mainet ja head nime, kuigi Spyros Danellis teadis, et need tunnistused on valed;

| E. | arvestades, et need võimalikud valetunnistused ja süüdistused on seotud võõrandatud maal ülesjuuritud oliivi- ja teiste puude viljade müügiga töövõtja poolt, kes tegi avaliku sektori tellitud ehitustöid tammi rajamisel Irákleio maakonnas asuva Hersonissose linna territooriumil, kus Spyros Danellis oli linnapea; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et need võimalikud valetunnistused ja süüdistused on seotud võõrandatud maal ülesjuuritud oliivi- ja teiste puude viljade müügiga töövõtja poolt, kes tegi avaliku sektori tellitud ehitustöid tammi rajamisel Irákleio maakonnas asuva Hersonissose linna territooriumil, kus Spyros Danellis oli linnapea;

| F. | arvestades, et nimetatud väidetavate tegude puhul ei ole tegemist Euroopa Parlamendi liikme poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et nimetatud väidetavate tegude puhul ei ole tegemist Euroopa Parlamendi liikme poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses;

| G. | arvestades, et süüdistus ei ole ilmselgelt seotud Spyros Danellise ametipositsiooniga Euroopa Parlamendi liikmena, vaid tema varasema ametikohaga Hersonissose linnapeana; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et süüdistus ei ole ilmselgelt seotud Spyros Danellise ametipositsiooniga Euroopa Parlamendi liikmena, vaid tema varasema ametikohaga Hersonissose linnapeana;

| H. | arvestades, et ei ole põhjust kahtlustada fumus persecutionis’t, pidades eelkõige silmas seda, et Spyros Danellis ei ole kõnealuse juhtumi puhul ainus süüdistatav isik; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ei ole põhjust kahtlustada fumus persecutionis’t, pidades eelkõige silmas seda, et Spyros Danellis ei ole kõnealuse juhtumi puhul ainus süüdistatav isik;

| 1. | otsustab Spyros Danellise puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Spyros Danellise puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Kreeka Vabariigi Ülemkohtu peaprokurörile ja Spyros Danellisele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Kreeka Vabariigi Ülemkohtu peaprokurörile ja Spyros Danellisele.

---

(1)  12. mai 1964. aasta otsus kohtuasjas 101/63: Wagner vs. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 195; 10. juuli 1986. aasta otsus kohtuasjas 149/85: Wybot vs. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2403; 15. oktoobri 2008. aasta otsus kohtuasjas T-345/05: Mote vs. parlament, EKL 2008, lk II-2849; 21. oktoobri 2008. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-200/07 ja C-201/07: Marra vs. De Gregorio ja Clemente, EKL 2008, lk I-7929; 19. märtsi 2010. aasta otsus kohtuasjas T-42/06: Gollnisch vs. parlament, EKL 2010, lk II-1135; 6. septembri 2011. aasta otsus kohtuasjas C-163/10: Patriciello, EKL 2011, lk I-7565.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/135 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/135

---

P7_TA(2013)0207

Suuline muudatusettepanek ja muu suuline muudatus (kodukorra artikli 156 lõike 6 tõlgendamine)

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta otsus suulise muudatusettepaneku ja muu suulise muudatuse kohta (kodukorra artikli 156 lõike 6 tõlgendamine)

(2016/C 055/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni esimehe 24. aprilli 2013. aasta kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni esimehe 24. aprilli 2013. aasta kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 211, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 211,

| 1. | võtab vastu kodukorra artikli 156 lõike 6 järgmise tõlgenduse:
  „Presidendi ettepanekul käsitletakse suulist muudatusettepanekut või igat muud suulist muudatust samamoodi kui muudatusettepanekut, mis ei ole välja jagatud kõigis ametlikes keeltes. Kui president leiab, et see on artikli 157 lõike 3 kohaselt vastuvõetav, ja välja arvatud juhul kui sellele ollakse vastu artikli 156 lõike 6 kohaselt, pannakse see hääletusele vastavalt ettenähtud hääletuse järjekorrale.
  Parlamendikomisjonis määratakse sellise muudatusettepaneku või muudatuse hääletusele panemise vastu olemiseks vajalik häälte arv kindlaks artikli 196 alusel proportsionaalselt täiskogus kohaldatavaga ning vajaduse korral ümardatakse see arv järgmise suurema täisarvuni.” |
| --- | --- |

1.

võtab vastu kodukorra artikli 156 lõike 6 järgmise tõlgenduse:

„Presidendi ettepanekul käsitletakse suulist muudatusettepanekut või igat muud suulist muudatust samamoodi kui muudatusettepanekut, mis ei ole välja jagatud kõigis ametlikes keeltes. Kui president leiab, et see on artikli 157 lõike 3 kohaselt vastuvõetav, ja välja arvatud juhul kui sellele ollakse vastu artikli 156 lõike 6 kohaselt, pannakse see hääletusele vastavalt ettenähtud hääletuse järjekorrale.

Parlamendikomisjonis määratakse sellise muudatusettepaneku või muudatuse hääletusele panemise vastu olemiseks vajalik häälte arv kindlaks artikli 196 alusel proportsionaalselt täiskogus kohaldatavaga ning vajaduse korral ümardatakse see arv järgmise suurema täisarvuni.”

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 21. mai 2013

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/136 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/136

---

P7_TA(2013)0191

ELi ja Sri Lanka vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping ***

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (15318/2012 – C7-0391/2012 – 2012/0018(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 055/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (15318/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (15318/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vahelist teatavaid lennundusküsimusi käsitlevat lepingut (08176/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vahelist teatavaid lennundusküsimusi käsitlevat lepingut (08176/2012),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ja artikli 218 lõike 8 esimesele lõigule (C7-0391/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ja artikli 218 lõike 8 esimesele lõigule (C7-0391/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A7-0169/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A7-0169/2013),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/136 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/136

---

P7_TA(2013)0192

Tõhustatud koostöö Euroopa Liidu ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni vahel ***

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta Euroopa Liidu ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni vahelise lepingu, millega luuakse tõhustatud koostöö üldine raamistik, sõlmimise kohta (05822/2013 – C7-0044/2013 – 2012/0213 (NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 055/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05822/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05822/2013),

| — | võttes arvesse nõukogu otsust Euroopa Liidu ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni vahelise lepingu, millega luuakse tõhustatud koostöö üldine raamistik, liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (13792/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsust Euroopa Liidu ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni vahelise lepingu, millega luuakse tõhustatud koostöö üldine raamistik, liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (13792/2012),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0044/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0044/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A7-0157/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A7-0157/2013),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioonile.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/137 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/137

---

P7_TA(2013)0193

Määruse (EMÜ/Euratom) nr 354/83 muutmine osas, mis käsitleb Euroopa institutsioonide ajalooliste arhiivide üleandmist Firenzes asuvale Euroopa Ülikooli Instituudile ***

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EMÜ/Euratom) nr 354/83 osas, mis käsitleb Euroopa institutsioonide ajalooliste arhiivide üleandmist Firenzes asuvale Euroopa Ülikooli Instituudile (06867/2013 – C7-0081/2013 – 2012/0221(APP))

(Seadusandlik erimenetlus – nõusolek)

(2016/C 055/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu (06867/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu (06867/2013),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 352 (C7-0081/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 352 (C7-0081/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 81 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 81 lõiget 1,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni soovitust ja põhiseaduskomisjoni arvamust (A7-0156/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni soovitust ja põhiseaduskomisjoni arvamust (A7-0156/2013),

| 1. | annab nõusoleku nõukogu määruse eelnõule; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku nõukogu määruse eelnõule;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/138 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/138

---

P7_TA(2013)0194

Tähtaeg esindajate kaheksandaks otseseks ja üldiseks valimiseks Euroopa Parlamenti *

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega määratakse kindlaks tähtaeg esindajate kaheksandaks otseseks ja üldiseks valimiseks Euroopa Parlamenti (07279/2013 – C7-0068/2013 – 2013/0802(CNS))

(Konsulteerimine)

(2016/C 055/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (07279/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (07279/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitleva akti (1) artikli 11 lõike 2 teist lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0068/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitleva akti (1) artikli 11 lõike 2 teist lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0068/2013),

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2014. aasta valimiste kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2014. aasta valimiste kohta (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ning artikli 46 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ning artikli 46 lõiget 1,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0138/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0138/2013),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ning teavitamise eesmärgil liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Horvaatia Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ning teavitamise eesmärgil liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Horvaatia Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Akt, mis on lisatud nõukogu 20. septembri 1976. aasta otsusele 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom (EÜT L 278, 8.10.1976, lk 1), mida on muudetud nõukogu otsusega 93/81/Euratom, ESTÜ, EMÜ (EÜT L 33, 9.2.1993, lk 15) ja nõukogu otsusega 2002/772/EÜ, Euratom (EÜT L 283, 21.10.2002, lk 1).

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0462.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/138 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/138

---

P7_TA(2013)0200

Avamerel nafta ja gaasi geoloogilise luure, uurimise ja tootmise ohutus ***I

Euroopa Parlamendi 21. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse avamerel nafta ja gaasi geoloogilise luure, uuringute ja tootmise ohutust (COM(2011)0688 – C7-0392/2011 – 2011/0309(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 055/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0688), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0688),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0392/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0392/2011);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. veebruari 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. veebruari 2012. aasta arvamust (1),

| — | olles konsulteerinud Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 6. märtsi 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 6. märtsi 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0121/2013); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0121/2013);

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 143, 22.5.2012, lk 107.

---

P7_TC1-COD(2011)0309

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. mail 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, milles käsitletakse avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ohutust ja millega muudetakse direktiivi 2004/35/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2013/30/EL) lõplikule kujule).

---

Kolmapäev, 22. mai 2013

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/140 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/140

---

P7_TA(2013)0208

Protokolli eelnõu Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigi suhtes (nõusolek) ***

Euroopa Parlamendi 22. mai 2013. aasta otsus, mis käsitleb Euroopa Ülemkogu ettepanekut konventi mitte kokku kutsuda, et lisada protokoll Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigi suhtes Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule (00091/2011 – C7-0386/2011 – 2011/0818(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 055/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Tšehhi valitsuse 5. septembri 2011. aasta kirja nõukogule protokolli eelnõu kohta Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta”) kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigi suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tšehhi valitsuse 5. septembri 2011. aasta kirja nõukogule protokolli eelnõu kohta Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta”) kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigi suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja 25. oktoobri 2011. aastal Euroopa Parlamendi presidendile saadetud kirja, mis käsitleb protokolli eelnõu harta kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigi suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja 25. oktoobri 2011. aastal Euroopa Parlamendi presidendile saadetud kirja, mis käsitleb protokolli eelnõu harta kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigi suhtes,

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks konventi mitte kokku kutsuda, mille Euroopa Ülemkogu esitas vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõike 3 teisele lõigule (C7-0386/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks konventi mitte kokku kutsuda, mille Euroopa Ülemkogu esitas vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõike 3 teisele lõigule (C7-0386/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõiget 1 ja hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõiget 1 ja hartat,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogus kokku tulnud liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide 29.–30. oktoobri 2009. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogus kokku tulnud liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide 29.–30. oktoobri 2009. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 74a ja artikli 81 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 74a ja artikli 81 lõiget 1,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni soovitust (A7-0282/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni soovitust (A7-0282/2012),

ning arvestades järgmist:

| A. | harta koostas konvent, mille töö toimus 17. detsembrist 1999. aastal kuni 2. oktoobrini 2000. aastal ja mis koosnes Euroopa Parlamendi, liikmesriikide, riiklike parlamentide ja komisjoni esindajatest; harta kuulutati välja 7. detsembril 2000. aastal ja selle teksti kohandati Strasbourgis 12. detsembril 2007. aastal; |
| --- | --- |

A.

harta koostas konvent, mille töö toimus 17. detsembrist 1999. aastal kuni 2. oktoobrini 2000. aastal ja mis koosnes Euroopa Parlamendi, liikmesriikide, riiklike parlamentide ja komisjoni esindajatest; harta kuulutati välja 7. detsembril 2000. aastal ja selle teksti kohandati Strasbourgis 12. detsembril 2007. aastal;

| B. | 22. veebruarist 2002 kuni 18. juulini 2003 kokku tulnud teise konvendi töö tulemusena valmistati ette Euroopa põhiseaduse lepingu projekt, mille sisu on enamuses üle võetud 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingus; |
| --- | --- |

B.

22. veebruarist 2002 kuni 18. juulini 2003 kokku tulnud teise konvendi töö tulemusena valmistati ette Euroopa põhiseaduse lepingu projekt, mille sisu on enamuses üle võetud 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingus;

| C. | mõlemad konvendid kutsuti kokku, et arutada liidu põhiseaduslikku korda käsitlevaid olulisi küsimusi, sealhulgas võtta vastu siduv tekst, millega sätestatakse põhiõigused ja peamised põhimõtted, mida liit tunnustab; |
| --- | --- |

C.

mõlemad konvendid kutsuti kokku, et arutada liidu põhiseaduslikku korda käsitlevaid olulisi küsimusi, sealhulgas võtta vastu siduv tekst, millega sätestatakse põhiõigused ja peamised põhimõtted, mida liit tunnustab;

| D. | eeltoodut silmas pidades ei ole vaja konventi kokku kutsuda ettepaneku läbivaatamiseks, et laiendada protokolli nr 30 Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaldamise kohta Poola ja Ühendkuningriigi suhtes ka Tšehhi Vabariigile, kuna ettepaneku võimalik mõju oleks piiratud; |
| --- | --- |

D.

eeltoodut silmas pidades ei ole vaja konventi kokku kutsuda ettepaneku läbivaatamiseks, et laiendada protokolli nr 30 Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaldamise kohta Poola ja Ühendkuningriigi suhtes ka Tšehhi Vabariigile, kuna ettepaneku võimalik mõju oleks piiratud;

| 1. | annab Euroopa Ülemkogule nõusoleku konventi mitte kokku kutsuda; |
| --- | --- |

1.

annab Euroopa Ülemkogule nõusoleku konventi mitte kokku kutsuda;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/141 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/141

---

P7_TA(2013)0209

Protokolli eelnõu Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigi suhtes (konsultatsioon) *

Euroopa Parlamendi 22. mai 2013. aasta resolutsioon protokolli eelnõu kohta Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigi suhtes (Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõige 3) (00091/2011 – C7-0385/2011 – 2011/0817(NLE))

(2016/C 055/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Tšehhi Vabariigi valitsuse 5. septembri 2011. aasta kirja nõukogule protokolli eelnõu kohta Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta”) kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigi suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi valitsuse 5. septembri 2011. aasta kirja nõukogule protokolli eelnõu kohta Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta”) kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigi suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja 25. oktoobril 2011. aastal Euroopa Parlamendi presidendile saadetud kirja, mis käsitleb protokolli eelnõu harta kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigi suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja 25. oktoobril 2011. aastal Euroopa Parlamendi presidendile saadetud kirja, mis käsitleb protokolli eelnõu harta kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigi suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel Euroopa Ülemkogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0385/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel Euroopa Ülemkogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0385/2011),

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 6 lõiget 1 ja hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 6 lõiget 1 ja hartat,

| — | võttes arvesse protokolli nr 30 Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaldamise kohta Poola ja Ühendkuningriigi suhtes, mis on lisatud ELi lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 30 Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaldamise kohta Poola ja Ühendkuningriigi suhtes, mis on lisatud ELi lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu raames toimunud liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide 29.–30. oktoobri 2009. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu raames toimunud liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide 29.–30. oktoobri 2009. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse hartat käsitlevaid deklaratsioone, mis on lisatud 13. detsembril 2007 allkirjastatud Lissaboni lepingu vastu võtnud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile, eelkõige kõigi liikmesriikide deklaratsiooni nr 1, Tšehhi Vabariigi deklaratsiooni nr 53 ja Poola Vabariigi deklaratsioone nr 61 ja 62, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse hartat käsitlevaid deklaratsioone, mis on lisatud 13. detsembril 2007 allkirjastatud Lissaboni lepingu vastu võtnud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile, eelkõige kõigi liikmesriikide deklaratsiooni nr 1, Tšehhi Vabariigi deklaratsiooni nr 53 ja Poola Vabariigi deklaratsioone nr 61 ja 62,

| — | võttes arvesse Tšehhi Senati 12. istungil 6. oktoobril 2011. aastal vastu võetud resolutsiooni 330, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tšehhi Senati 12. istungil 6. oktoobril 2011. aastal vastu võetud resolutsiooni 330,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 74a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 74a,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0174/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0174/2013),

ning arvestades järgmist:

| A. | Euroopa Ülemkogu 29.–30. oktoobri 2009. aasta kohtumisel osalenud riigipead ja valitsusjuhid leppisid kokku, et nad lisavad järgmise ühinemislepingu sõlmimise ajal ja kooskõlas oma põhiseadusest tulenevate nõuetega aluslepingutele protokolli harta kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigi suhtes; |
| --- | --- |

A.

Euroopa Ülemkogu 29.–30. oktoobri 2009. aasta kohtumisel osalenud riigipead ja valitsusjuhid leppisid kokku, et nad lisavad järgmise ühinemislepingu sõlmimise ajal ja kooskõlas oma põhiseadusest tulenevate nõuetega aluslepingutele protokolli harta kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigi suhtes;

| B. | Tšehhi Vabariigi valitsus esitas oma alalise esindaja saadetud kirjas 5. septembril 2011 nõukogule ELi lepingu artikli 48 lõike 2 kohase ettepaneku aluslepingute muutmiseks, et lisada protokoll harta kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigi suhtes; |
| --- | --- |

B.

Tšehhi Vabariigi valitsus esitas oma alalise esindaja saadetud kirjas 5. septembril 2011 nõukogule ELi lepingu artikli 48 lõike 2 kohase ettepaneku aluslepingute muutmiseks, et lisada protokoll harta kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigi suhtes;

| C. | nõukogu esitas 11. oktoobril 2011 vastavalt ELi lepingu artikli 48 lõikele 2 Euroopa Ülemkogule ettepaneku aluslepingute muutmiseks, et lisada protokoll harta kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigi suhtes; |
| --- | --- |

C.

nõukogu esitas 11. oktoobril 2011 vastavalt ELi lepingu artikli 48 lõikele 2 Euroopa Ülemkogule ettepaneku aluslepingute muutmiseks, et lisada protokoll harta kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigi suhtes;

| D. | vastavalt ELi lepingu artikli 48 lõikele 3 konsulteeris Euroopa Ülemkogu Euroopa Parlamendiga, kas kavandatavad muudatused tuleks läbi vaadata; |
| --- | --- |

D.

vastavalt ELi lepingu artikli 48 lõikele 3 konsulteeris Euroopa Ülemkogu Euroopa Parlamendiga, kas kavandatavad muudatused tuleks läbi vaadata;

| E. | vastavalt ELi lepingu artikli 6 lõikele 1 tunnustab Euroopa Liit hartas sätestatud õigusi, vabadusi ja põhimõtteid, mis on samavõrra siduvad ja samaväärse õigusjõuga nagu aluslepingud; |
| --- | --- |

E.

vastavalt ELi lepingu artikli 6 lõikele 1 tunnustab Euroopa Liit hartas sätestatud õigusi, vabadusi ja põhimõtteid, mis on samavõrra siduvad ja samaväärse õigusjõuga nagu aluslepingud;

| F. | protokollid on aluslepingute lahutamatu osa ja seepärast on nõutav aluslepingute läbivaatamine, kui lisatakse protokoll, millega kehtestatakse erieeskirjad liidu õiguse osade kohaldamiseks liikmesriigi suhtes; |
| --- | --- |

F.

protokollid on aluslepingute lahutamatu osa ja seepärast on nõutav aluslepingute läbivaatamine, kui lisatakse protokoll, millega kehtestatakse erieeskirjad liidu õiguse osade kohaldamiseks liikmesriigi suhtes;

| G. | vastavalt ELi lepingu artikli 6 lõike 1 teisele lõigule ei laienda harta sätted mingil viisil liidu pädevust, mis on määratud aluslepingutega; |
| --- | --- |

G.

vastavalt ELi lepingu artikli 6 lõike 1 teisele lõigule ei laienda harta sätted mingil viisil liidu pädevust, mis on määratud aluslepingutega;

| H. | vastavalt harta artiklile 51 on harta sätted subsidiaarsuse põhimõtet arvesse võttes ette nähtud liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ning liikmesriikidele üksnes liidu õiguse kohaldamise korral. Seepärast peavad need institutsioonid, organid ja asutused austama õigusi, järgima põhimõtteid ning edendama nende kohaldamist oma asjaomase pädevuse kohaselt, võttes arvesse liidule aluslepingute muudes osades antud volituste piire. Nagu on kinnitatud liikmesriikide deklaratsioonis nr 1, ei laienda harta liidu õiguse reguleerimisala kaugemale senisest pädevusest, ei lisa liidule uusi pädevusvaldkondi ja ülesandeid ega muuda aluslepingute teistes osades määratletud pädevust ja ülesandeid; |
| --- | --- |

H.

vastavalt harta artiklile 51 on harta sätted subsidiaarsuse põhimõtet arvesse võttes ette nähtud liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ning liikmesriikidele üksnes liidu õiguse kohaldamise korral. Seepärast peavad need institutsioonid, organid ja asutused austama õigusi, järgima põhimõtteid ning edendama nende kohaldamist oma asjaomase pädevuse kohaselt, võttes arvesse liidule aluslepingute muudes osades antud volituste piire. Nagu on kinnitatud liikmesriikide deklaratsioonis nr 1, ei laienda harta liidu õiguse reguleerimisala kaugemale senisest pädevusest, ei lisa liidule uusi pädevusvaldkondi ja ülesandeid ega muuda aluslepingute teistes osades määratletud pädevust ja ülesandeid;

| I. | Tšehhi Vabariigi deklaratsiooni nr 53 lõikes 2 on sätestatud, et harta „ei kitsenda siseriikliku õiguse kohaldamisala ega piira ühtegi siseriiklike asutuste pädevust selles valdkonnas”, seega määratakse, et Tšehhi Vabariigi õiguskorra terviklikkus on tagatud, ilma et oleks vajadust täiendava õigusakti järele; |
| --- | --- |

I.

Tšehhi Vabariigi deklaratsiooni nr 53 lõikes 2 on sätestatud, et harta „ei kitsenda siseriikliku õiguse kohaldamisala ega piira ühtegi siseriiklike asutuste pädevust selles valdkonnas”, seega määratakse, et Tšehhi Vabariigi õiguskorra terviklikkus on tagatud, ilma et oleks vajadust täiendava õigusakti järele;

| J. | tuginedes teaduslikele tõenditele ja kohtupraktikale, protokoll nr 30 ei vabasta Poolat ja Ühendkuningriiki harta siduvatest sätetest, see ei ole kohaldamisest loobumine (opt-out), protokoll ei täienda hartat ega muuda õiguslikku seisundit, mis valitseks siis, kui seda protokolli ei eksisteeriks (1). Protokolli ainus mõju seisneb selles, et see tekitab õiguslikku ebakindlust mitte ainult Poolas ja Ühendkuningriigis, vaid ka teistes liikmesriikides; |
| --- | --- |

J.

tuginedes teaduslikele tõenditele ja kohtupraktikale, protokoll nr 30 ei vabasta Poolat ja Ühendkuningriiki harta siduvatest sätetest, see ei ole kohaldamisest loobumine (opt-out), protokoll ei täienda hartat ega muuda õiguslikku seisundit, mis valitseks siis, kui seda protokolli ei eksisteeriks (1). Protokolli ainus mõju seisneb selles, et see tekitab õiguslikku ebakindlust mitte ainult Poolas ja Ühendkuningriigis, vaid ka teistes liikmesriikides;

| K. | harta oluline ülesanne on rõhutada põhiõiguste tähtsust ja muuta nad nähtavamaks, kuid protokoll nr 30 suurendab õiguslikku ebakindlust ja poliitilist segadust, kahjustades liidu pingutusi saavutada ja hoida õiguste kaitse ühtlaselt kõrget ja võrdset taset; |
| --- | --- |

K.

harta oluline ülesanne on rõhutada põhiõiguste tähtsust ja muuta nad nähtavamaks, kuid protokoll nr 30 suurendab õiguslikku ebakindlust ja poliitilist segadust, kahjustades liidu pingutusi saavutada ja hoida õiguste kaitse ühtlaselt kõrget ja võrdset taset;

| L. | kui protokolli nr 30 tõlgendada selliselt, et see piirab harta sätete kohaldamisala või kehtivust, siis oleks tulemuseks Poola, Ühendkuningriigi ja eeldatavalt Tšehhi Vabariigi elanikele põhiõiguste ja -vabaduste kaitse nõrgenemine; |
| --- | --- |

L.

kui protokolli nr 30 tõlgendada selliselt, et see piirab harta sätete kohaldamisala või kehtivust, siis oleks tulemuseks Poola, Ühendkuningriigi ja eeldatavalt Tšehhi Vabariigi elanikele põhiõiguste ja -vabaduste kaitse nõrgenemine;

| M. | Tšehhi parlament ratifitseeris Lissaboni lepingu täpselt sellisel kujul, nagu see oli allkirjastatud, ilma mingite reservatsioonide või piiranguteta, mis käsitleksid harta kehtivust Tšehhi Vabariigis (2); |
| --- | --- |

M.

Tšehhi parlament ratifitseeris Lissaboni lepingu täpselt sellisel kujul, nagu see oli allkirjastatud, ilma mingite reservatsioonide või piiranguteta, mis käsitleksid harta kehtivust Tšehhi Vabariigis (2);

| N. | Tšehhi Senat on oma 6. oktoobri 2011. aasta resolutsioonis 330 selle vastu, et kohaldada protokolli nr 30 Tšehhi Vabariigi suhtes, põhjendusega, et see vähendaks põhiõiguste ja -vabaduste kaitsestandardeid Tšehhi Vabariigi kodanike jaoks. Tšehhi Senat pidas samuti küsitavaks ebaselgeid riigiõiguslikke asjaolusid, mille alusel selle küsimuse algselt tõstatas vabariigi president alles siis, kui Lissaboni leping oli parlamendis ratifitseerimise läbinud; |
| --- | --- |

N.

Tšehhi Senat on oma 6. oktoobri 2011. aasta resolutsioonis 330 selle vastu, et kohaldada protokolli nr 30 Tšehhi Vabariigi suhtes, põhjendusega, et see vähendaks põhiõiguste ja -vabaduste kaitsestandardeid Tšehhi Vabariigi kodanike jaoks. Tšehhi Senat pidas samuti küsitavaks ebaselgeid riigiõiguslikke asjaolusid, mille alusel selle küsimuse algselt tõstatas vabariigi president alles siis, kui Lissaboni leping oli parlamendis ratifitseerimise läbinud;

| O. | Tšehhi konstitutsioonikohus lükkas 2008. ja 2009. aastal tagasi kaks petitsiooni ning leidis, et Lissaboni leping on täielikult kooskõlas Tšehhi põhiseadusega, kuid ei saa välistada võimalust, et petitsioon aluslepingute kavandatava muudatuse vastu esitatakse samale kohtule; |
| --- | --- |

O.

Tšehhi konstitutsioonikohus lükkas 2008. ja 2009. aastal tagasi kaks petitsiooni ning leidis, et Lissaboni leping on täielikult kooskõlas Tšehhi põhiseadusega, kuid ei saa välistada võimalust, et petitsioon aluslepingute kavandatava muudatuse vastu esitatakse samale kohtule;

| P. | Euroopa Parlament on kohustatud avatud koostöö vaimus esitama Euroopa Ülemkogule oma seisukoha kõigi aluslepingu kavandatavate muudatuste kohta, olenemata muudatuste tähtsusest, kuid ta ei ole kohustatud olema Euroopa Ülemkoguga samal arvamusel; |
| --- | --- |

P.

Euroopa Parlament on kohustatud avatud koostöö vaimus esitama Euroopa Ülemkogule oma seisukoha kõigi aluslepingu kavandatavate muudatuste kohta, olenemata muudatuste tähtsusest, kuid ta ei ole kohustatud olema Euroopa Ülemkoguga samal arvamusel;

| Q. | on kaheldav, kas Tšehhi parlament on valmis ratifitseerima uue protokolli, millega laiendatakse protokolli nr 30 kohaldamist Tšehhi Vabariigile; juhul kui Euroopa Ülemkogu otsustab läbi vaadata kavandatava muudatuse, ei pruugi teised liikmesriigid alustada oma ratifitseerimismenetlusi enne seda, kui Tšehhi Vabariik on oma ratifitseerimismenetluse lõpetanud; |
| --- | --- |

Q.

on kaheldav, kas Tšehhi parlament on valmis ratifitseerima uue protokolli, millega laiendatakse protokolli nr 30 kohaldamist Tšehhi Vabariigile; juhul kui Euroopa Ülemkogu otsustab läbi vaadata kavandatava muudatuse, ei pruugi teised liikmesriigid alustada oma ratifitseerimismenetlusi enne seda, kui Tšehhi Vabariik on oma ratifitseerimismenetluse lõpetanud;

| 1. | kutsub Euroopa Ülemkogu üles aluslepingute kavandatavat muudatust mitte käsitlema; |
| --- | --- |

1.

kutsub Euroopa Ülemkogu üles aluslepingute kavandatavat muudatust mitte käsitlema;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon parlamendi seisukohana Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, Tšehhi Vabariigi valitsusele ja parlamendile ning teiste liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon parlamendi seisukohana Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, Tšehhi Vabariigi valitsusele ja parlamendile ning teiste liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Kohtu 21. detsembri 2011. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-411/10 ja C-493/10, eelkõige punkt 120.

(2)  Tšehhi Esindajatekoda ratifitseeris Lissaboni lepingu 18. veebruaril 2009 ja Tšehhi Senat 9. mail 2009.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/143 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/143

---

P7_TA(2013)0210

Tsiviilasjades kohaldatavate kaitsemeetmete vastastikune tunnustamine ***I

Euroopa Parlamendi 22. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviilasjades kohaldatavate kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta (COM(2011)0276 – C7-0128/2011 – 2011/0130(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 055/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0276), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0276),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 81 lõike 2 punkte a, e ja f, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0128/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 81 lõike 2 punkte a, e ja f, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0128/2011);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 16. veebruari 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 16. veebruari 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 8. märtsi 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 8. märtsi 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ühisarutelusid kodukorra artikli 51 alusel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ühisarutelusid kodukorra artikli 51 alusel,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A7-0126/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A7-0126/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 113, 18.4.2012, lk 56.

---

P7_TC1-COD(2011)0130

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. mail 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 tsiviilasjades kohaldatavate kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 606/2013) lõplikule kujule).

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/144 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/144

---

P7_TA(2013)0211

ELi ja Kanada vaheline tarneahela turvalisusega seotud küsimustes tehtava tollikoostöö leping ***

Euroopa Parlamendi 22. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Kanada vahelise tarneahela turvalisusega seotud küsimustes tehtava tollikoostöö lepingu sõlmimise kohta (11362/2012 – C7-0078/2013 – 2012/0073(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 055/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11362/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11362/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kanada vahelise tarneahela turvalisusega seotud küsimustes tehtava tollikoostöö lepingu eelnõu (11587/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kanada vahelise tarneahela turvalisusega seotud küsimustes tehtava tollikoostöö lepingu eelnõu (11587/2012),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0078/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0078/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0152/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0152/2013),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kanada valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kanada valitsusele ja parlamendile.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/145 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/145

---

P7_TA(2013)0212

Euroopa Pangandusjärelevalve ja krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ***I

Euroopa Parlamendi 22. mail 2013. aastal vastuvõetud muudatused ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), seoses selle koostoimega nõukogu määrusega (EL) nr .../..., millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (COM(2012)0512 – C7-0289/2012 – 2012/0244(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 055/36)

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile tagasi uueks läbivaatamiseks (A7-0393/2012).

(*)  Muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▌.

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) NR .../2013,

millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), seoses selle koostoimega nõukogu määrusega (EL) nr .../..., millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (2),

tegutsedes seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | 29. juunil 2012 palusid euroala riigipead ja valitsusjuhid komisjonil esitada ettepanekud, millega luuakse ühtne järelevalvemehhanism, mis hõlmaks Euroopa Keskpanka (EKP). Euroopa Ülemkogu kutsus 29. juuni 2012. aasta järeldustes Euroopa Ülemkogu eesistujat üles töötama tihedas koostöös komisjoni presidendi, eurorühma esimehe ja Euroopa Keskpanga presidendiga välja konkreetne ja tähtajaline tegevuskava tõelise majandus- ja rahaliidu saavutamiseks, mis sisaldaks konkreetseid ettepanekuid finantsteenuste ühtse turu ühtsuse ja terviklikkuse säilitamise kohta. ▌ |
| --- | --- |

(1)

29. juunil 2012 palusid euroala riigipead ja valitsusjuhid komisjonil esitada ettepanekud, millega luuakse ühtne järelevalvemehhanism, mis hõlmaks Euroopa Keskpanka (EKP). Euroopa Ülemkogu kutsus 29. juuni 2012. aasta järeldustes Euroopa Ülemkogu eesistujat üles töötama tihedas koostöös komisjoni presidendi, eurorühma esimehe ja Euroopa Keskpanga presidendiga välja konkreetne ja tähtajaline tegevuskava tõelise majandus- ja rahaliidu saavutamiseks, mis sisaldaks konkreetseid ettepanekuid finantsteenuste ühtse turu ühtsuse ja terviklikkuse säilitamise kohta. ▌

| (2) | Ühtse järelevalvemehhanismi loomine oleks esimene samm Euroopa pangandusliidu rajamise suunas, mis tugineks finantsteenuste ühtsetele eeskirjadele ja hõlmaks ka
  uusi
  hoiuste tagamise ja krediidiasutuste likvideerimise
  raamistikke
  . |
| --- | --- |

(2)

Ühtse järelevalvemehhanismi loomine oleks esimene samm Euroopa pangandusliidu rajamise suunas, mis tugineks finantsteenuste ühtsetele eeskirjadele ja hõlmaks ka
  uusi
  hoiuste tagamise ja krediidiasutuste likvideerimise
  raamistikke
  .

| (3) | Ühtse järelevalvemehhanismi loomiseks antakse nõukogu määrusega (EL) nr .../... [artikli 127 lõikel 6 põhinev määrus] EKP-le eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga euro kasutusele võtnud liikmesriikides. Muud liikmesriigid võivad seada sisse tiheda koostöö EKPga. ▌ |
| --- | --- |

(3)

Ühtse järelevalvemehhanismi loomiseks antakse nõukogu määrusega (EL) nr .../... [artikli 127 lõikel 6 põhinev määrus] EKP-le eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga euro kasutusele võtnud liikmesriikides. Muud liikmesriigid võivad seada sisse tiheda koostöö EKPga. ▌

| (4) | Pangandussektori järelevalveülesannete andmine EKP-le liidu osade liikmesriikide puhul ei tohiks mingil viisil takistada finantsteenuste siseturu toimimist.
  Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) peaks seega säilitama oma rolli ja kõik praegused volitused ja ülesanded. Ta peaks jätkama kõigile liikmesriikidele kohaldatavate ühtsete eeskirjade koostamist ja nende järjekindla kohaldamise toetamist ning edendama järelevalvetavade ühtlustamist kogu liidus. |
| --- | --- |

(4)

Pangandussektori järelevalveülesannete andmine EKP-le liidu osade liikmesriikide puhul ei tohiks mingil viisil takistada finantsteenuste siseturu toimimist.
  Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) peaks seega säilitama oma rolli ja kõik praegused volitused ja ülesanded. Ta peaks jätkama kõigile liikmesriikidele kohaldatavate ühtsete eeskirjade koostamist ja nende järjekindla kohaldamise toetamist ning edendama järelevalvetavade ühtlustamist kogu liidus.

| (4 a) | On äärmiselt oluline, et pangandusliit hõlmaks demokraatliku aruandekohustuse mehhanisme. |
| --- | --- |

(4 a)

On äärmiselt oluline, et pangandusliit hõlmaks demokraatliku aruandekohustuse mehhanisme.

| (4 b) | Talle antud ülesannete täitmisel ja ilma et see piiraks krediidiasutuste turvalisuse ja usaldusväärsuse tagamise eesmärki, peaks EBA võtma nõuetekohaselt arvesse krediidiasutuste mitmekesisust ning nende suurust ja ärimudelit, samuti Euroopa panganduse mitmekesisusest tulenevaid süsteemseid hüvesid. |
| --- | --- |

(4 b)

Talle antud ülesannete täitmisel ja ilma et see piiraks krediidiasutuste turvalisuse ja usaldusväärsuse tagamise eesmärki, peaks EBA võtma nõuetekohaselt arvesse krediidiasutuste mitmekesisust ning nende suurust ja ärimudelit, samuti Euroopa panganduse mitmekesisusest tulenevaid süsteemseid hüvesid.

| (4 c) | Et edendada siseturul parimaid järelevalvetavasid, on väga tähtis, et ühtsetele eeskirjadele lisanduks finantseerimisasutuste järelevalvet käsitlev Euroopa järelevalve käsiraamat, mille EBA on koostanud pädevate asutustega konsulteerides. Järelevalve käsiraamatus peaksid olema kindlaks määratud järelevalvemetoodika ja -menetluste parimad tavad kogu liidu ulatuses, nii et need oleksid vastavuses peamiste rahvusvaheliste ja liidu põhimõtetega. Käsiraamat ei tohiks olla õiguslikult siduvate aktide kogum ega piirata otsustusvõimepõhist järelevalvet. See peaks hõlmama kõiki EBA volituste piiresse kuuluvaid teemasid, sealhulgas kohaldataval määral tarbijakaitse valdkondi ja rahapesuvastast võitlust. Käsiraamatus tuleks kehtestada riskianalüüsi parameetrid ja metoodika, määrata kindlaks varased hoiatused ja kehtestada järelevalvemeetmete võtmise kriteeriumid. Pädevad asutused peaksid käsiraamatut kasutama. Käsiraamatu kasutamist tuleks pidada oluliseks komponendiks järelevalvetavade ühtlustamise hindamisel ja käesolevas määruses osutatud vastastikuse eksperdihinnangu andmisel. |
| --- | --- |

(4 c)

Et edendada siseturul parimaid järelevalvetavasid, on väga tähtis, et ühtsetele eeskirjadele lisanduks finantseerimisasutuste järelevalvet käsitlev Euroopa järelevalve käsiraamat, mille EBA on koostanud pädevate asutustega konsulteerides. Järelevalve käsiraamatus peaksid olema kindlaks määratud järelevalvemetoodika ja -menetluste parimad tavad kogu liidu ulatuses, nii et need oleksid vastavuses peamiste rahvusvaheliste ja liidu põhimõtetega. Käsiraamat ei tohiks olla õiguslikult siduvate aktide kogum ega piirata otsustusvõimepõhist järelevalvet. See peaks hõlmama kõiki EBA volituste piiresse kuuluvaid teemasid, sealhulgas kohaldataval määral tarbijakaitse valdkondi ja rahapesuvastast võitlust. Käsiraamatus tuleks kehtestada riskianalüüsi parameetrid ja metoodika, määrata kindlaks varased hoiatused ja kehtestada järelevalvemeetmete võtmise kriteeriumid. Pädevad asutused peaksid käsiraamatut kasutama. Käsiraamatu kasutamist tuleks pidada oluliseks komponendiks järelevalvetavade ühtlustamise hindamisel ja käesolevas määruses osutatud vastastikuse eksperdihinnangu andmisel.

| (4 d) | EBA teabenõuded peaksid olema nõuetekohaselt põhjendatud. Vastuväited selle kohta, kas teatav EBA teabenõue vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, tuleks esitada kooskõlas vastava menetlusega. Vastuväite esitamine ei peaks vabastama teabenõude adressaati teabenõudele vastamisest. Euroopa Liidu Kohtu pädevuses peaks olema otsustada kooskõlas aluslepingus sätestatud menetlusega, kas EBA konkreetne teabenõue vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(4 d)

EBA teabenõuded peaksid olema nõuetekohaselt põhjendatud. Vastuväited selle kohta, kas teatav EBA teabenõue vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, tuleks esitada kooskõlas vastava menetlusega. Vastuväite esitamine ei peaks vabastama teabenõude adressaati teabenõudele vastamisest. Euroopa Liidu Kohtu pädevuses peaks olema otsustada kooskõlas aluslepingus sätestatud menetlusega, kas EBA konkreetne teabenõue vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele.

| (4 e) | EBA võimalus käesolevas määruses sätestatud tingimuste kohaselt finantseerimisasutustelt teavet küsida peaks olema seotud teabega, millele finantseerimisasutusel on seaduslik juurdepääs, kaasa arvatud finantseerimisasutuselt teatava tegevuse eest tasu saavate isikute valduses olev teave, välisaudiitorite poolt finantseerimisasutuses sooritatud auditid, asjaomaste dokumentide, raamatupidamisandmete ja aruannete koopiad. |
| --- | --- |

(4 e)

EBA võimalus käesolevas määruses sätestatud tingimuste kohaselt finantseerimisasutustelt teavet küsida peaks olema seotud teabega, millele finantseerimisasutusel on seaduslik juurdepääs, kaasa arvatud finantseerimisasutuselt teatava tegevuse eest tasu saavate isikute valduses olev teave, välisaudiitorite poolt finantseerimisasutuses sooritatud auditid, asjaomaste dokumentide, raamatupidamisandmete ja aruannete koopiad.

| (4 f) | Tuleks kindlustada ühtne turg ja liidu ühtekuuluvus. Sellega seoses tuleks EBA juhtimise ja hääletuskorraga seotud küsimusi hoolikalt kaaluda ning tagada ühtses järelevalvemehhanismis osalevate liikmesriikide ja muude liikmesriikide võrdne kohtlemine. |
| --- | --- |

(4 f)

Tuleks kindlustada ühtne turg ja liidu ühtekuuluvus. Sellega seoses tuleks EBA juhtimise ja hääletuskorraga seotud küsimusi hoolikalt kaaluda ning tagada ühtses järelevalvemehhanismis osalevate liikmesriikide ja muude liikmesriikide võrdne kohtlemine.

| (4 g) | Pidades silmas, et EBA, mille töös kõik liikmesriigid osalevad võrdsete õigustega, loodi eesmärgiga töötada välja ühtsed eeskirjad ja toetada nende järjekindlat rakendamist ning tugevdada ELi järelevalvetavade sidusust, ning arvestades EKP juhtivat rolli ühtse järelevalvemehhanismi loomisel, tuleks EBA varustada asjakohaste vahenditega, mis võimaldaksid tal tulemuslikult täita talle seoses ühtse turu terviklikkusega usaldatud ülesandeid. |
| --- | --- |

(4 g)

Pidades silmas, et EBA, mille töös kõik liikmesriigid osalevad võrdsete õigustega, loodi eesmärgiga töötada välja ühtsed eeskirjad ja toetada nende järjekindlat rakendamist ning tugevdada ELi järelevalvetavade sidusust, ning arvestades EKP juhtivat rolli ühtse järelevalvemehhanismi loomisel, tuleks EBA varustada asjakohaste vahenditega, mis võimaldaksid tal tulemuslikult täita talle seoses ühtse turu terviklikkusega usaldatud ülesandeid.

| (5) | Pidades silmas EKP-le nõukogu määrusega (EL) nr .../... [artikli 127 lõike 6 kohane määrus] antud järelevalveülesandeid, peaks EBA saama täita oma ülesandeid ka EKP suhtes
  samal viisil nagu teiste pädevate asutuste suhtes
  .
  Eelkõige tuleks
  erimeelsuste lahendamise
  menetlusi
  ja eriolukorras
  võetavaid meetmeid vastavalt kohandada, et tagada nende
  jätkuvalt tõhus toimimine. ▌ |
| --- | --- |

(5)

Pidades silmas EKP-le nõukogu määrusega (EL) nr .../... [artikli 127 lõike 6 kohane määrus] antud järelevalveülesandeid, peaks EBA saama täita oma ülesandeid ka EKP suhtes
  samal viisil nagu teiste pädevate asutuste suhtes
  .
  Eelkõige tuleks
  erimeelsuste lahendamise
  menetlusi
  ja eriolukorras
  võetavaid meetmeid vastavalt kohandada, et tagada nende
  jätkuvalt tõhus toimimine. ▌

| (5 a) | Selleks et Euroopa Pangandusjärelevalve saaks eriolukordades oma soodustavat ja koordineerivat rolli täita, tuleks teda täielikult teavitada kõigist asjaomastest arengutest ning kutsuda teda vaatlejana osalema kõikidel asjaomastel pädevate järelevalveasutuste kohtumistel. Tal peaks olema õigus sõna võtta ja mis tahes muul viisil osaleda. |
| --- | --- |

(5 a)

Selleks et Euroopa Pangandusjärelevalve saaks eriolukordades oma soodustavat ja koordineerivat rolli täita, tuleks teda täielikult teavitada kõigist asjaomastest arengutest ning kutsuda teda vaatlejana osalema kõikidel asjaomastel pädevate järelevalveasutuste kohtumistel. Tal peaks olema õigus sõna võtta ja mis tahes muul viisil osaleda.

| (6) | Et tagada kõigi liikmesriikide huvide piisav arvessevõtmine ning võimaldada EBA-l nõuetekohaselt tegutseda finantsteenuste siseturu säilitamise ning tugevdamise eesmärgil, tuleks muuta järelevalvenõukogu hääletuskorda ▌. |
| --- | --- |

(6)

Et tagada kõigi liikmesriikide huvide piisav arvessevõtmine ning võimaldada EBA-l nõuetekohaselt tegutseda finantsteenuste siseturu säilitamise ning tugevdamise eesmärgil, tuleks muuta järelevalvenõukogu hääletuskorda ▌.

| (7) | Liidu õiguse rikkumisega ja erimeelsuste lahendamisega seotud otsuseid peaks uurima järelevalvenõukogu hääleõiguslikest liikmetest moodustatud sõltumatu töörühm, kellel puuduvad huvide konfliktid ning kelle nimetab ametisse järelevalvenõukogu. Sõltumatu töörühma poolt järelevalvenõukogule ette pandud otsused tuleks
  vastu võtta ühtses järelevalvemehhanismis osalevatest liikmesriikidest pärit järelevalvenõukogu liikmete
  lihthäälteenamusega
  ja ühtses järelevalvemehhanismis mitteosalevatest liikmesriikidest pärit järelevalvenõukogu liikmete lihthäälteenamusega
  . |
| --- | --- |

(7)

Liidu õiguse rikkumisega ja erimeelsuste lahendamisega seotud otsuseid peaks uurima järelevalvenõukogu hääleõiguslikest liikmetest moodustatud sõltumatu töörühm, kellel puuduvad huvide konfliktid ning kelle nimetab ametisse järelevalvenõukogu. Sõltumatu töörühma poolt järelevalvenõukogule ette pandud otsused tuleks
  vastu võtta ühtses järelevalvemehhanismis osalevatest liikmesriikidest pärit järelevalvenõukogu liikmete
  lihthäälteenamusega
  ja ühtses järelevalvemehhanismis mitteosalevatest liikmesriikidest pärit järelevalvenõukogu liikmete lihthäälteenamusega
  .

| (7 a) | Eriolukorras tegutsemist käsitlevad otsused tuleks võtta vastu järelevalvenõukogu lihthäälteenamusega, mis peaks hõlmama ühtses järelevalvemehhanismis osalevatest liikmesriikidest pärit järelevalvenõukogu liikmete lihthäälteenamust ja ühtses järelevalvemehhanismis mitteosalevatest liikmesriikidest pärit järelevalvenõukogu liikmete lihthäälteenamust. |
| --- | --- |

(7 a)

Eriolukorras tegutsemist käsitlevad otsused tuleks võtta vastu järelevalvenõukogu lihthäälteenamusega, mis peaks hõlmama ühtses järelevalvemehhanismis osalevatest liikmesriikidest pärit järelevalvenõukogu liikmete lihthäälteenamust ja ühtses järelevalvemehhanismis mitteosalevatest liikmesriikidest pärit järelevalvenõukogu liikmete lihthäälteenamust.

| (7 b) | Määruse (EL) nr 1093/2010 artiklites 10–16 nimetatud õigusakte käsitlevad otsused ning kõnealuse määruse artikli 9 lõike 5 kolmanda lõigu ja VI peatüki alusel vastu võetavad meetmed ja otsused tuleks vastu võtta järelevalvenõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega, mis peaks hõlmama ühtses järelevalvemehhanismis osalevatest liikmesriikidest pärit järelevalvenõukogu liikmete lihthäälteenamust ja ühtses järelevalvemehhanismis mitteosalevatest liikmesriikidest pärit järelevalvenõukogu liikmete lihthäälteenamust. |
| --- | --- |

(7 b)

Määruse (EL) nr 1093/2010 artiklites 10–16 nimetatud õigusakte käsitlevad otsused ning kõnealuse määruse artikli 9 lõike 5 kolmanda lõigu ja VI peatüki alusel vastu võetavad meetmed ja otsused tuleks vastu võtta järelevalvenõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega, mis peaks hõlmama ühtses järelevalvemehhanismis osalevatest liikmesriikidest pärit järelevalvenõukogu liikmete lihthäälteenamust ja ühtses järelevalvemehhanismis mitteosalevatest liikmesriikidest pärit järelevalvenõukogu liikmete lihthäälteenamust.

| (8) | ▌EBA peaks töörühma jaoks välja töötama kodukorra, mis tagaks selle sõltumatuse ja objektiivsuse. |
| --- | --- |

(8)

▌EBA peaks töörühma jaoks välja töötama kodukorra, mis tagaks selle sõltumatuse ja objektiivsuse.

| (9) | Juhatuse koosseis peaks olema tasakaalus ja tagada tuleks ühtses järelevalvemehhanismis mitteosalevate liikmesriikide piisav esindatus. |
| --- | --- |

(9)

Juhatuse koosseis peaks olema tasakaalus ja tagada tuleks ühtses järelevalvemehhanismis mitteosalevate liikmesriikide piisav esindatus.

| (9 a) | EBA ametisiseste organite ja komiteede liikmete ametisse nimetamisel tuleks tagada liikmesriikide vahel geograafiline tasakaal. |
| --- | --- |

(9 a)

EBA ametisiseste organite ja komiteede liikmete ametisse nimetamisel tuleks tagada liikmesriikide vahel geograafiline tasakaal.

| (10) | EBA nõuetekohase tegutsemise ja kõigi liikmesriikide piisava esindatuse tagamiseks tuleks
  hääletuskorda
  , juhatuse
  koosseisu
  ja sõltumatu töörühma
  koosseisu jälgida ja need
  sobiva aja tagant läbi vaadata, et võtta arvesse kogemusi ja edasisi arenguid. |
| --- | --- |

(10)

EBA nõuetekohase tegutsemise ja kõigi liikmesriikide piisava esindatuse tagamiseks tuleks
  hääletuskorda
  , juhatuse
  koosseisu
  ja sõltumatu töörühma
  koosseisu jälgida ja need
  sobiva aja tagant läbi vaadata, et võtta arvesse kogemusi ja edasisi arenguid.

| (10 a) | Ühtegi liikmesriiki ega liikmesriikide rühma ei tohiks finantsteenuste osutamise kohana otseselt ega kaudselt diskrimineerida. |
| --- | --- |

(10 a)

Ühtegi liikmesriiki ega liikmesriikide rühma ei tohiks finantsteenuste osutamise kohana otseselt ega kaudselt diskrimineerida.

| (10 b) | EBA-le tuleks käesolevas määruses sätestatud täiendavate ülesannete piisavaks täitmiseks eraldada vajalikul määral rahalisi vahendeid ja töötajaid. Selleks tuleks neid ülesandeid võtta nõuetekohaselt arvesse määruse (EL) nr 1093/2010 artiklites 63 ja 64 sätestatud menetluses asutuse eelarve koostamise, täitmise ja kontrolli kohta. EBA peaks tagama kõrgeimate tõhususnormide täitmise. |
| --- | --- |

(10 b)

EBA-le tuleks käesolevas määruses sätestatud täiendavate ülesannete piisavaks täitmiseks eraldada vajalikul määral rahalisi vahendeid ja töötajaid. Selleks tuleks neid ülesandeid võtta nõuetekohaselt arvesse määruse (EL) nr 1093/2010 artiklites 63 ja 64 sätestatud menetluses asutuse eelarve koostamise, täitmise ja kontrolli kohta. EBA peaks tagama kõrgeimate tõhususnormide täitmise.

| (11) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt tagada
  tõhusa ja järjepideva usaldatavusnõuete kohase reguleerimise ja järelevalve kõrge tase kõigis liikmesriikides
  , kaitsta
  siseturu
  terviklikkust, tõhusust ja nõuetekohast toimimist ning tagada finantssüsteemi stabiilsus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(11)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt tagada
  tõhusa ja järjepideva usaldatavusnõuete kohase reguleerimise ja järelevalve kõrge tase kõigis liikmesriikides
  , kaitsta
  siseturu
  terviklikkust, tõhusust ja nõuetekohast toimimist ning tagada finantssüsteemi stabiilsus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 1093/2010 muudetakse käesolevaga järgmiselt.

| -1. | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:










  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:




  „2.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalve tegutseb käesolevast määrusest tulenevate volituste alusel ja järgmiste õigusaktide reguleerimisala piires: direktiiv 2006/48/EÜ, direktiiv 2006/49/EÜ, direktiiv 2002/87/EÜ, määrus (EÜ) nr 1781/2006, direktiiv 94/19/EÜ ning direktiivi 2005/60/EÜ, direktiivi 2002/65/EÜ, direktiivi 2007/64/EÜ ja direktiivi 2009/110/EÜ asjakohased osad, mis on kohaldatavad krediidi- ja finantseerimisasutuste ning nende üle järelevalvet teostavate pädevate asutuste suhtes, sealhulgas kõik direktiivid, määrused ja otsused, mis põhinevad kõnealustel õigusaktidel, ning mis tahes hilisemad õiguslikult siduvad liidu õigusaktid, millega antakse Euroopa Pangandusjärelevalvele ülesandeid. Ühtlasi tegutseb Euroopa Pangandusjärelevalve nõukogu määruse (EL) nr .../... [millega antakse EKP-le eriülesanded] alusel.” |
| --- | --- | --- |

-1.

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalve tegutseb käesolevast määrusest tulenevate volituste alusel ja järgmiste õigusaktide reguleerimisala piires: direktiiv 2006/48/EÜ, direktiiv 2006/49/EÜ, direktiiv 2002/87/EÜ, määrus (EÜ) nr 1781/2006, direktiiv 94/19/EÜ ning direktiivi 2005/60/EÜ, direktiivi 2002/65/EÜ, direktiivi 2007/64/EÜ ja direktiivi 2009/110/EÜ asjakohased osad, mis on kohaldatavad krediidi- ja finantseerimisasutuste ning nende üle järelevalvet teostavate pädevate asutuste suhtes, sealhulgas kõik direktiivid, määrused ja otsused, mis põhinevad kõnealustel õigusaktidel, ning mis tahes hilisemad õiguslikult siduvad liidu õigusaktid, millega antakse Euroopa Pangandusjärelevalvele ülesandeid. Ühtlasi tegutseb Euroopa Pangandusjärelevalve nõukogu määruse (EL) nr .../... [millega antakse EKP-le eriülesanded] alusel.”

| b) | lõike 5 teine lõik asendatakse järgmisega:




  „Selleks aitab Euroopa Pangandusjärelevalve kaasa lõikes 2 osutatud õigusaktide ühtsele, tõhusale ja tulemuslikule kohaldamisele, edendab järelevalvealast lähenemist, esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile arvamusi ning teostab turgude majandusanalüüse, et edendada Euroopa Pangandusjärelevalve eesmärkide saavutamist.”; |
| --- | --- |

b)

lõike 5 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Selleks aitab Euroopa Pangandusjärelevalve kaasa lõikes 2 osutatud õigusaktide ühtsele, tõhusale ja tulemuslikule kohaldamisele, edendab järelevalvealast lähenemist, esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile arvamusi ning teostab turgude majandusanalüüse, et edendada Euroopa Pangandusjärelevalve eesmärkide saavutamist.”;

| c) | lõike 5 neljas lõik asendatakse järgmisega:




  „Oma ülesannete täitmisel tegutseb Euroopa Pangandusjärelevalve sõltumatult ja objektiivselt ning mittediskrimineerival viisil liidu kui terviku huve silmas pidades.”. |
| --- | --- |

c)

lõike 5 neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Oma ülesannete täitmisel tegutseb Euroopa Pangandusjärelevalve sõltumatult ja objektiivselt ning mittediskrimineerival viisil liidu kui terviku huve silmas pidades.”.

| -1 a. | Artikli 2 lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega:










  „f) | käesoleva määruse, määruse (EL) nr 1094/2010 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktides täpsustatud pädevad või järelevalveasutused, kaasa arvatud Euroopa Keskpank ülesannetes, mis on talle antud nõukogu määrusega (EL) nr .../... [millega antakse EKP-le eriülesanded].”. |
| --- | --- | --- |

-1 a.

Artikli 2 lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

käesoleva määruse, määruse (EL) nr 1094/2010 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 1 lõikes 2 osutatud liidu õigusaktides täpsustatud pädevad või järelevalveasutused, kaasa arvatud Euroopa Keskpank ülesannetes, mis on talle antud nõukogu määrusega (EL) nr .../... [millega antakse EKP-le eriülesanded].”.

| -1 b. | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:




  „Artikkel 3




  Asutuste aruandekohustus




  Artikli 2 lõike 2 punktides a–d osutatud asutused annavad oma tegevusest aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule. EKP annab talle nõukogu määrusega (EL) nr .../... [ELi toimimise lepingu artikli 127 lõikel 6 põhinev nõukogu määrus] pandud järelevalveülesannete täitmisest Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru kooskõlas nimetatud määrusega.”. |
| --- | --- |

-1 b.

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Asutuste aruandekohustus

Artikli 2 lõike 2 punktides a–d osutatud asutused annavad oma tegevusest aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule. EKP annab talle nõukogu määrusega (EL) nr .../... [ELi toimimise lepingu artikli 127 lõikel 6 põhinev nõukogu määrus] pandud järelevalveülesannete täitmisest Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru kooskõlas nimetatud määrusega.”.

| 1. | Artikli 4 lõike 2 punkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | Pädevad asutused, mis on määratletud direktiivides 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, sealhulgas EKP talle nõukogu määrusega (EL) nr .../... (*)[ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 6 kohane nõukogu määrus] antud ülesannetega seotud küsimustes, direktiivis 2007/64/EÜ ja millele on osutatud direktiivis 2009/110/EÜ. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 4 lõike 2 punkt i asendatakse järgmisega:

„i)

Pädevad asutused, mis on määratletud direktiivides 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, sealhulgas EKP talle nõukogu määrusega (EL) nr .../... (*)[ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 6 kohane nõukogu määrus] antud ülesannetega seotud küsimustes, direktiivis 2007/64/EÜ ja millele on osutatud direktiivis 2009/110/EÜ.

(*)  ELT L ..., ....., lk....”;"

| 1 a. | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:










  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:




  „1.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalvel on järgmised ülesanded:










  a) | aidata kaasa kõrgekvaliteediliste ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, eelkõige esitades arvamusi liidu institutsioonidele ning koostades artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikel aktidel põhinevaid suuniseid, soovitusi, regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõusid ja muid otsuseid; |
| --- | --- | --- | --- |

1 a.

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalvel on järgmised ülesanded:

a)

aidata kaasa kõrgekvaliteediliste ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, eelkõige esitades arvamusi liidu institutsioonidele ning koostades artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikel aktidel põhinevaid suuniseid, soovitusi, regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõusid ja muid otsuseid;

| a b) | töötada muu hulgas finantseerimisasutuste muutuvaid äritavasid ja ärimudeleid arvestades välja kogu liidu finantseerimisasutuste järelevalvet käsitlev Euroopa järelevalve käsiraamat ja ajakohastada seda. Euroopa järelevalve käsiraamatus määratakse kindlaks järelevalvemetoodika ja -menetluste parimad tavad; |
| --- | --- |

a b)

töötada muu hulgas finantseerimisasutuste muutuvaid äritavasid ja ärimudeleid arvestades välja kogu liidu finantseerimisasutuste järelevalvet käsitlev Euroopa järelevalve käsiraamat ja ajakohastada seda. Euroopa järelevalve käsiraamatus määratakse kindlaks järelevalvemetoodika ja -menetluste parimad tavad;

| b) | aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, edendades eelkõige ühtset järelevalvekultuuri, tagades artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktide ühetaolise, tõhusa ja tulemusliku kohaldamise, vältides õiguslikku arbitraaži, vahendades ja lahendades pädevate asutuste vahelisi erimeelsusi, tagades finantseerimisasutuste tulemusliku ja järjepideva järelevalve, tagades järelevalvekolleegiumide ühtse toimimise ning võttes muu hulgas meetmeid eriolukordades; |
| --- | --- |

b)

aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, edendades eelkõige ühtset järelevalvekultuuri, tagades artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktide ühetaolise, tõhusa ja tulemusliku kohaldamise, vältides õiguslikku arbitraaži, vahendades ja lahendades pädevate asutuste vahelisi erimeelsusi, tagades finantseerimisasutuste tulemusliku ja järjepideva järelevalve, tagades järelevalvekolleegiumide ühtse toimimise ning võttes muu hulgas meetmeid eriolukordades;

| c) | lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

c)

lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel;

| d) | teha tihedat koostööd Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga, esitades talle tema ülesannete täitmiseks vajalikku teavet ning tagades, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu antud hoiatuste ja soovituste põhjal võetakse nõuetekohaseid järelmeetmeid; |
| --- | --- |

d)

teha tihedat koostööd Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga, esitades talle tema ülesannete täitmiseks vajalikku teavet ning tagades, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu antud hoiatuste ja soovituste põhjal võetakse nõuetekohaseid järelmeetmeid;

| e) | korraldada ja teostada pädevate asutuste vastastikuseid eksperdihinnanguid, sealhulgas anda suuniseid ja soovitusi ning määrata kindlaks parimad tavad, et tagada järelevalvetulemuste sidusus; |
| --- | --- |

e)

korraldada ja teostada pädevate asutuste vastastikuseid eksperdihinnanguid, sealhulgas anda suuniseid ja soovitusi ning määrata kindlaks parimad tavad, et tagada järelevalvetulemuste sidusus;

| f) | jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas, sealhulgas vajaduse korral suundumusi laenude andmises eelkõige kodumajapidamistele ja VKEdele; |
| --- | --- |

f)

jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas, sealhulgas vajaduse korral suundumusi laenude andmises eelkõige kodumajapidamistele ja VKEdele;

| g) | teostada turgude majandusanalüüse, et anda teavet Euroopa Pangandusjärelevalve ülesannete täitmise kohta; |
| --- | --- |

g)

teostada turgude majandusanalüüse, et anda teavet Euroopa Pangandusjärelevalve ülesannete täitmise kohta;

| h) | tugevdada hoiustajate ja investorite kaitset; |
| --- | --- |

h)

tugevdada hoiustajate ja investorite kaitset;

| i) | edendada vastavalt artiklitele 21–26 järelevalvekolleegiumide ühtset ja järjepidevat tegevust, süsteemse riski jälgimist, hindamist ja mõõtmist, saneerimis- ja likvideerimiskavade väljatöötamist ja koordineerimist, tagades hoiustajate ja investorite kaitse kõrge taseme kogu liidus ning töötades välja meetodid raskustesse sattunud finantseerimisasutuste probleemide lahendamiseks ja hinnangu selle kohta, milline on vajadus asjakohaste finantsinstrumentide järele, et soodustada koostööd pädevate asutuste vahel, kes tegelevad selliste piiriüleste asutuste kriisihaldusega, mis võivad endast kujutada süsteemset ohtu; |
| --- | --- |

i)

edendada vastavalt artiklitele 21–26 järelevalvekolleegiumide ühtset ja järjepidevat tegevust, süsteemse riski jälgimist, hindamist ja mõõtmist, saneerimis- ja likvideerimiskavade väljatöötamist ja koordineerimist, tagades hoiustajate ja investorite kaitse kõrge taseme kogu liidus ning töötades välja meetodid raskustesse sattunud finantseerimisasutuste probleemide lahendamiseks ja hinnangu selle kohta, milline on vajadus asjakohaste finantsinstrumentide järele, et soodustada koostööd pädevate asutuste vahel, kes tegelevad selliste piiriüleste asutuste kriisihaldusega, mis võivad endast kujutada süsteemset ohtu;

| j) | täita mis tahes muid käesolevas määruses või muudes seadusandlikes aktides sätestatud ülesandeid; |
| --- | --- |

j)

täita mis tahes muid käesolevas määruses või muudes seadusandlikes aktides sätestatud ülesandeid;

| k) | avaldada ja korrapäraselt ajakohastada oma veebisaidil teavet oma tegevuse kohta, eriti registreeritud finantseerimisasutustega seotud pädevusvaldkonnas, et teave oleks üldsusele kergesti kättesaadav. |
| --- | --- |

k)

avaldada ja korrapäraselt ajakohastada oma veebisaidil teavet oma tegevuse kohta, eriti registreeritud finantseerimisasutustega seotud pädevusvaldkonnas, et teave oleks üldsusele kergesti kättesaadav.

1 a.
     
  Käesolevas määruses sätestatud ülesannete täitmisel Euroopa Pangandusjärelevalve:

| a) | kasutab täielikult talle antud volitusi ning |
| --- | --- |

a)

kasutab täielikult talle antud volitusi ning

| b) | ilma et see piiraks krediidiasutuste turvalisuse ja usaldusväärsuse tagamise eesmärki, võtab nõuetekohaselt arvesse krediidiasutuste eri tüüpe, ärimudeleid ja suurust.”; |
| --- | --- |

b)

ilma et see piiraks krediidiasutuste turvalisuse ja usaldusväärsuse tagamise eesmärki, võtab nõuetekohaselt arvesse krediidiasutuste eri tüüpe, ärimudeleid ja suurust.”;

| b) | lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:




  „Lõikes 1 osutatud ülesannete täitmisel ja käesolevas lõikes osutatud volituste kasutamisel pöörab Euroopa Pangandusjärelevalve nõuetekohast tähelepanu parema õigusloome põhimõtetele, sealhulgas tasuvusanalüüsi tulemustele, mis on saadud kooskõlas käesoleva määruse nõuetega.” |
| --- | --- |

b)

lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

„Lõikes 1 osutatud ülesannete täitmisel ja käesolevas lõikes osutatud volituste kasutamisel pöörab Euroopa Pangandusjärelevalve nõuetekohast tähelepanu parema õigusloome põhimõtetele, sealhulgas tasuvusanalüüsi tulemustele, mis on saadud kooskõlas käesoleva määruse nõuetega.”

| 1 b. | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:










  a) | lõige 4 asendatakse järgmisega:




  „4.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalve moodustab oma lahutamatu osana finantsuuenduse komitee, mis koondab kõiki asjaomaseid pädevaid [...] järelevalveasutusi, et saavutada uute või uuenduslike finantstegevuste reguleerimise ja järelevalve kooskõlastatud käsitlus ning anda Euroopa Pangandusjärelevalvele nõuandeid edastamiseks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.”; |
| --- | --- | --- |

1 b.

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalve moodustab oma lahutamatu osana finantsuuenduse komitee, mis koondab kõiki asjaomaseid pädevaid [...] järelevalveasutusi, et saavutada uute või uuenduslike finantstegevuste reguleerimise ja järelevalve kooskõlastatud käsitlus ning anda Euroopa Pangandusjärelevalvele nõuandeid edastamiseks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.”;

| b) | lõike 5 neljas lõik asendatakse järgmisega:




  „Euroopa Pangandusjärelevalve võib ka hinnata teatavat liiki finantstegevuse keelustamise või piiramise vajadust ning vajaduse korral teavitada sellest komisjoni ja pädevaid asutusi, et hõlbustada sellise keelu või piirangute vastuvõtmist.”. |
| --- | --- |

b)

lõike 5 neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Euroopa Pangandusjärelevalve võib ka hinnata teatavat liiki finantstegevuse keelustamise või piiramise vajadust ning vajaduse korral teavitada sellest komisjoni ja pädevaid asutusi, et hõlbustada sellise keelu või piirangute vastuvõtmist.”.

| 2. | Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ebasoodsate arengute korral, mis võivad tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsust, soodustab ja vajaduse korral koordineerib Euroopa Pangandusjärelevalve aktiivselt liikmesriikide asjakohaste pädevate järelevalveasutuste võetud meetmeid.
  Selleks et Euroopa Pangandusjärelevalve saaks seda soodustavat ja koordineerivat rolli täita, teavitatakse teda kõigist asjaomastest arengutest ning kutsutakse osalema vaatlejana kõikidel asjaomastel pädevate järelevalveasutuste kohtumistel.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ebasoodsate arengute korral, mis võivad tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsust, soodustab ja vajaduse korral koordineerib Euroopa Pangandusjärelevalve aktiivselt liikmesriikide asjakohaste pädevate järelevalveasutuste võetud meetmeid.

Selleks et Euroopa Pangandusjärelevalve saaks seda soodustavat ja koordineerivat rolli täita, teavitatakse teda kõigist asjaomastest arengutest ning kutsutakse osalema vaatlejana kõikidel asjaomastel pädevate järelevalveasutuste kohtumistel.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega
  :
  „
  3.
     Kui
  nõukogu on vastu võtnud lõike 2 kohase otsuse, ning erandjuhtudel, kui on vaja pädevate asutuste kooskõlastatud tegevust, et reageerida ebasoodsatele arengutele, mis võivad tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu kogu finantssüsteemi või selle osa stabiilsust, võib Euroopa Pangandusjärelevalve teha üksikotsuse, millega
  nõuab
  pädevatelt asutustelt kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktidega
  vajalike meetmete võtmist
  selliste arengutega tegelemiseks, tagades, et finantseerimisasutused ja pädevad asutused täidavad kõnealustes õigusaktides sätestatud nõudeid.
  ”. |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega
  :

„
  3.
     Kui
  nõukogu on vastu võtnud lõike 2 kohase otsuse, ning erandjuhtudel, kui on vaja pädevate asutuste kooskõlastatud tegevust, et reageerida ebasoodsatele arengutele, mis võivad tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu kogu finantssüsteemi või selle osa stabiilsust, võib Euroopa Pangandusjärelevalve teha üksikotsuse, millega
  nõuab
  pädevatelt asutustelt kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktidega
  vajalike meetmete võtmist
  selliste arengutega tegelemiseks, tagades, et finantseerimisasutused ja pädevad asutused täidavad kõnealustes õigusaktides sätestatud nõudeid.
  ”.

| 3. | Artikli 19 lõike
  1 esimene lõik asendatakse järgmisega
  :


  „1.
     
  Kui pädev asutus ei ole nõus selliste meetmete menetluse või sisuga, mida teine pädev asutus võtab artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktides sätestatud juhtudel, või selliste meetmete võtmatajätmisega, võib Euroopa Pangandusjärelevalve, ilma et see piiraks artiklis 17 sätestatud volitusi, aidata ühe või mitme asjaomase pädeva asutuse taotlusel asjaomastel asutustel jõuda kokkuleppele käesoleva artikli lõigetes 2–4 osutatud korras.”.


  ▌ |
| --- | --- |

3.

Artikli 19 lõike
  1 esimene lõik asendatakse järgmisega
  :

„1.
     
  Kui pädev asutus ei ole nõus selliste meetmete menetluse või sisuga, mida teine pädev asutus võtab artikli 1 lõikes 2 osutatud õigusaktides sätestatud juhtudel, või selliste meetmete võtmatajätmisega, võib Euroopa Pangandusjärelevalve, ilma et see piiraks artiklis 17 sätestatud volitusi, aidata ühe või mitme asjaomase pädeva asutuse taotlusel asjaomastel asutustel jõuda kokkuleppele käesoleva artikli lõigetes 2–4 osutatud korras.”.

▌

| 3 a. | Artikli 20 järele lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 20 a




  Teise samba lähendamine




  Euroopa Pangandusjärelevalve edendab oma volituste piires järelevalve- ja hindamismenetluse (nn teise samba) lähendamist kooskõlas direktiiviga .../...EL [CRD4], et luua liidus tugevad järelevalvestandardid.”. |
| --- | --- |

3 a.

Artikli 20 järele lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 20 a

Teise samba lähendamine

Euroopa Pangandusjärelevalve edendab oma volituste piires järelevalve- ja hindamismenetluse (nn teise samba) lähendamist kooskõlas direktiiviga .../...EL [CRD4], et luua liidus tugevad järelevalvestandardid.”.

| 3 b. | Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:










  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:




  „1.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalve edendab oma volituste piires direktiivis 2006/48/EÜ osutatud järelevalvekolleegiumide tõhusat, tulemuslikku ja järjepidevat toimimist ning liidu õiguse ühetaolist kohaldamist kõigis järelevalvekolleegiumides. Parimate järelevalvetavade lähendamiseks edendab Euroopa Pangandusjärelevalve ühiseid järelevalvekavasid ja ühiskontrolle ning Euroopa Pangandusjärelevalve töötajatel on võimalus osaleda järelevalvekolleegiumide tegevuses, sealhulgas kohapealsetes kontrollides, mida teostavad koos kaks või enam pädevat asutust.”; |
| --- | --- | --- |

3 b.

Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalve edendab oma volituste piires direktiivis 2006/48/EÜ osutatud järelevalvekolleegiumide tõhusat, tulemuslikku ja järjepidevat toimimist ning liidu õiguse ühetaolist kohaldamist kõigis järelevalvekolleegiumides. Parimate järelevalvetavade lähendamiseks edendab Euroopa Pangandusjärelevalve ühiseid järelevalvekavasid ja ühiskontrolle ning Euroopa Pangandusjärelevalve töötajatel on võimalus osaleda järelevalvekolleegiumide tegevuses, sealhulgas kohapealsetes kontrollides, mida teostavad koos kaks või enam pädevat asutust.”;

| b) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:




  „2.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalve võtab juhtrolli, et tagada piiriüleste institutsioonide järelevalvekolleegiumide järjepidev toimimine kogu liidus, võttes arvesse artiklis 23 osutatud finantseerimisasutustega seotud süsteemset riski, ning kutsub vajaduse korral kokku kolleegiumi koosoleku.”. |
| --- | --- |

b)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalve võtab juhtrolli, et tagada piiriüleste institutsioonide järelevalvekolleegiumide järjepidev toimimine kogu liidus, võttes arvesse artiklis 23 osutatud finantseerimisasutustega seotud süsteemset riski, ning kutsub vajaduse korral kokku kolleegiumi koosoleku.”.

| 3 c. | Artikli 22 lõike 1 järele lisatakse järgmine lõige:




  „1 a.
     
  Vähemalt kord aastas kaalub Euroopa Pangandusjärelevalve, kas oleks asjakohane korraldada kogu liitu hõlmav hindamine finantseerimisasutuste kohanemisvõime kohta kooskõlas artikliga 32 ja teavitab Euroopa Parlamenti, komisjoni ning nõukogu oma kaalutlustest. Kui niisugune hindamine läbi viiakse, teavitab Euroopa Pangandusjärelevalve, kui ta peab seda asjakohaseks või vajalikuks, iga osalevat finantseerimisasutust hindamise tulemustest.”. |
| --- | --- |

3 c.

Artikli 22 lõike 1 järele lisatakse järgmine lõige:

„1 a.
     
  Vähemalt kord aastas kaalub Euroopa Pangandusjärelevalve, kas oleks asjakohane korraldada kogu liitu hõlmav hindamine finantseerimisasutuste kohanemisvõime kohta kooskõlas artikliga 32 ja teavitab Euroopa Parlamenti, komisjoni ning nõukogu oma kaalutlustest. Kui niisugune hindamine läbi viiakse, teavitab Euroopa Pangandusjärelevalve, kui ta peab seda asjakohaseks või vajalikuks, iga osalevat finantseerimisasutust hindamise tulemustest.”.

| 3 d. | Artikli 25 lõige 1 asendatakse järgmisega:




  „1.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalve osaleb aktiivselt finantseerimisasutuste jaoks tõhusate, järjepidevate ja ajakohaste saneerimis- ja likvideerimiskavade väljatöötamises ning kooskõlastamises. Euroopa Pangandusjärelevalve aitab ühtlasi artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides ette nähtud juhtudel välja töötada eriolukorras kasutatavaid menetlusi ja ennetusmeetmeid eesmärgiga minimeerida pankrotiohtude süsteemset mõju.”. |
| --- | --- |

3 d.

Artikli 25 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalve osaleb aktiivselt finantseerimisasutuste jaoks tõhusate, järjepidevate ja ajakohaste saneerimis- ja likvideerimiskavade väljatöötamises ning kooskõlastamises. Euroopa Pangandusjärelevalve aitab ühtlasi artikli 1 lõikes 2 osutatud seadusandlikes aktides ette nähtud juhtudel välja töötada eriolukorras kasutatavaid menetlusi ja ennetusmeetmeid eesmärgiga minimeerida pankrotiohtude süsteemset mõju.”.

| 3 e. | Artikli 27 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:




  „2.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalve hindab vajadust ühtsete, töökindlate ja usaldusväärsete rahastamismehhanismide süsteemi järele, mis hõlmaks asjakohaseid finantseerimisinstrumente ja oleks seotud koordineeritud siseriikliku kriisiohjamiskorraga.”. |
| --- | --- |

3 e.

Artikli 27 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalve hindab vajadust ühtsete, töökindlate ja usaldusväärsete rahastamismehhanismide süsteemi järele, mis hõlmaks asjakohaseid finantseerimisinstrumente ja oleks seotud koordineeritud siseriikliku kriisiohjamiskorraga.”.

| 3 f. | Artikli 29 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:




  „Ühise järelevalvekultuuri loomiseks ja võttes muu hulgas arvesse finantseerimisasutuste muutuvaid äritavasid ning ärimudeleid, töötab Euroopa Pangandusjärelevalve välja kogu liidu finantseerimisasutuste järelevalvet käsitleva Euroopa järelevalve käsiraamatu ning ajakohastab seda. Euroopa järelevalve käsiraamatus määratakse kindlaks järelevalvemetoodika ja -menetluste parimad tavad.”. |
| --- | --- |

3 f.

Artikli 29 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Ühise järelevalvekultuuri loomiseks ja võttes muu hulgas arvesse finantseerimisasutuste muutuvaid äritavasid ning ärimudeleid, töötab Euroopa Pangandusjärelevalve välja kogu liidu finantseerimisasutuste järelevalvet käsitleva Euroopa järelevalve käsiraamatu ning ajakohastab seda. Euroopa järelevalve käsiraamatus määratakse kindlaks järelevalvemetoodika ja -menetluste parimad tavad.”.

| 3 g. | Artikli 30 lõige 3 asendatakse järgmisega:




  „3.
     
  Vastastikuse eksperdihinnangu alusel võib Euroopa Pangandusjärelevalve anda artikli 16 kohaseid suuniseid ja soovitusi. Vastavalt artikli 16 lõikele 3 püüavad pädevad asutused järgida Euroopa Pangandusjärelevalve suuniseid ja soovitusi. Artiklite 10–15 kohaste regulatiivsete tehniliste või rakenduslike tehniliste standardite eelnõude väljatöötamisel võtab Euroopa Pangandusjärelevalve arvesse vastastikuse eksperdihinnangu tulemusi ja mis tahes muud teavet, mida ta on oma ülesannete täitmisel saanud, et tagada vastavus kõrgeimatele standarditele ja parimatele tavadele.




  3 a.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalve esitab komisjonile arvamuse, kui vastastikusest eksperdihinnangust või mis tahes muust teabest, mille ta on oma ülesannete täitmisel saanud, nähtub, et usaldatavusmääratluste ja nõuete edasiseks ühtlustamiseks on vaja seadusandlikku algatust.”. |
| --- | --- |

3 g.

Artikli 30 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Vastastikuse eksperdihinnangu alusel võib Euroopa Pangandusjärelevalve anda artikli 16 kohaseid suuniseid ja soovitusi. Vastavalt artikli 16 lõikele 3 püüavad pädevad asutused järgida Euroopa Pangandusjärelevalve suuniseid ja soovitusi. Artiklite 10–15 kohaste regulatiivsete tehniliste või rakenduslike tehniliste standardite eelnõude väljatöötamisel võtab Euroopa Pangandusjärelevalve arvesse vastastikuse eksperdihinnangu tulemusi ja mis tahes muud teavet, mida ta on oma ülesannete täitmisel saanud, et tagada vastavus kõrgeimatele standarditele ja parimatele tavadele.

3 a.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalve esitab komisjonile arvamuse, kui vastastikusest eksperdihinnangust või mis tahes muust teabest, mille ta on oma ülesannete täitmisel saanud, nähtub, et usaldatavusmääratluste ja nõuete edasiseks ühtlustamiseks on vaja seadusandlikku algatust.”.

| 3 h. | Artikli 31 teine lõik asendatakse järgmisega:




  „Euroopa Pangandusjärelevalve soodustab liidu koordineeritud meetmete võtmist, tehes selleks muu hulgas järgmist:










  a) | lihtsustab teabevahetust pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- | --- |

3 h.

Artikli 31 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Euroopa Pangandusjärelevalve soodustab liidu koordineeritud meetmete võtmist, tehes selleks muu hulgas järgmist:

a)

lihtsustab teabevahetust pädevate asutuste vahel;

| b) | määrab kindlaks kõigile asjaomastele pädevatele asutustele kättesaadavaks tehtava teabe ulatuse ja kontrollib vajaduse korral teabe usaldusväärsust; |
| --- | --- |

b)

määrab kindlaks kõigile asjaomastele pädevatele asutustele kättesaadavaks tehtava teabe ulatuse ja kontrollib vajaduse korral teabe usaldusväärsust;

| c) | viib pädevate asutuste taotlusel või omal algatusel läbi mittesiduvat vahendamist, ilma et see piiraks artikli 19 kohaldamist; |
| --- | --- |

c)

viib pädevate asutuste taotlusel või omal algatusel läbi mittesiduvat vahendamist, ilma et see piiraks artikli 19 kohaldamist;

| d) | teavitab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, nõukogu ja komisjoni viivitamata mis tahes võimalikust eriolukorrast; |
| --- | --- |

d)

teavitab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, nõukogu ja komisjoni viivitamata mis tahes võimalikust eriolukorrast;

| e) | võtab finantsturgude toimimist ohustada võivate sündmuste korral kõik asjakohased meetmed, et kooskõlastada asjaomaste pädevate asutuste võetavaid meetmeid; |
| --- | --- |

e)

võtab finantsturgude toimimist ohustada võivate sündmuste korral kõik asjakohased meetmed, et kooskõlastada asjaomaste pädevate asutuste võetavaid meetmeid;

| f) | koondab kesksüsteemi pädevatelt asutustelt artiklite 21 ja 35 kohaselt saadud teabe, mis on saadud finantseerimisasutuste aruandekohustuse tulemusena. Euroopa Pangandusjärelevalve jagab seda teavet teiste asjaomaste pädevate asutustega;”. |
| --- | --- |

f)

koondab kesksüsteemi pädevatelt asutustelt artiklite 21 ja 35 kohaselt saadud teabe, mis on saadud finantseerimisasutuste aruandekohustuse tulemusena. Euroopa Pangandusjärelevalve jagab seda teavet teiste asjaomaste pädevate asutustega;”.

| 3 i. | Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:










  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:




  „2.
     
  Koostöös Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga algatab ja koordineerib Euroopa Pangandusjärelevalve kogu liitu hõlmavaid hinnanguid finantseerimisasutuste kohanemisvõime kohta ebasoodsate turusuundumuste korral. Selleks töötab ta välja:










  a) | ühtsed meetodid, mille kohaselt hinnata majanduslike stsenaariumide mõju finantseerimisasutuste finantsseisundile; |
| --- | --- | --- | --- |

3 i.

Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.
     
  Koostöös Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga algatab ja koordineerib Euroopa Pangandusjärelevalve kogu liitu hõlmavaid hinnanguid finantseerimisasutuste kohanemisvõime kohta ebasoodsate turusuundumuste korral. Selleks töötab ta välja:

a)

ühtsed meetodid, mille kohaselt hinnata majanduslike stsenaariumide mõju finantseerimisasutuste finantsseisundile;

| b) | ühtsed lähenemisviisid finantseerimisasutuste kohanemisvõimet käsitlevate hindamiste tulemuste edastamise kohta; |
| --- | --- |

b)

ühtsed lähenemisviisid finantseerimisasutuste kohanemisvõimet käsitlevate hindamiste tulemuste edastamise kohta;

| c) | ühise metoodika konkreetsete toodete omaduste ja levitamistoimingute mõju hindamiseks finantseerimisasutusele ning |
| --- | --- |

c)

ühise metoodika konkreetsete toodete omaduste ja levitamistoimingute mõju hindamiseks finantseerimisasutusele ning

| d) | varade hindamise ühise metoodika, juhul kui seda peetakse stressitesti tegemiseks vajalikuks.”; |
| --- | --- |

d)

varade hindamise ühise metoodika, juhul kui seda peetakse stressitesti tegemiseks vajalikuks.”;

| b) | lõike 3 järele lisatakse järgmised lõiked:




  „3 a.
     
  Käesolevas artiklis kirjeldatud kogu liitu hõlmava finantseerimisasutuste kohanemisvõime hindamise eesmärgil võib Euroopa Pangandusjärelevalve kooskõlas artikliga 35 ja selles artiklis kindlaks määratud tingimustel nõuda teavet otse finantseerimisasutustelt. Ühtlasi võib Euroopa Pangandusjärelevalve nõuda pädevatelt asutustelt konkreetseid kontrolle. Ta võib nõuda pädevatelt asutustelt kohapealseid kontrolle, milles võib osaleda ka Euroopa Pangandusjärelevalve kooskõlas artikliga 21 ja selles artiklis kindlaks määratud tingimustel, et tagada meetodite, tavade ja tulemuste võrreldavus ja usaldusväärsus.




  3 b.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalve võib nõuda, et pädevad asutused allutaksid finantseerimisasutused lõikes 3 a osutatud teabe sõltumatule välisauditile.”. |
| --- | --- |

b)

lõike 3 järele lisatakse järgmised lõiked:

„3 a.
     
  Käesolevas artiklis kirjeldatud kogu liitu hõlmava finantseerimisasutuste kohanemisvõime hindamise eesmärgil võib Euroopa Pangandusjärelevalve kooskõlas artikliga 35 ja selles artiklis kindlaks määratud tingimustel nõuda teavet otse finantseerimisasutustelt. Ühtlasi võib Euroopa Pangandusjärelevalve nõuda pädevatelt asutustelt konkreetseid kontrolle. Ta võib nõuda pädevatelt asutustelt kohapealseid kontrolle, milles võib osaleda ka Euroopa Pangandusjärelevalve kooskõlas artikliga 21 ja selles artiklis kindlaks määratud tingimustel, et tagada meetodite, tavade ja tulemuste võrreldavus ja usaldusväärsus.

3 b.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalve võib nõuda, et pädevad asutused allutaksid finantseerimisasutused lõikes 3 a osutatud teabe sõltumatule välisauditile.”.

| 4. | Artikkel 35
  asendatakse
  järgmisega
  :


  „Artikkel 35




  Teabe kogumine


  1.   Euroopa Pangandusjärelevalve taotlusel annavad pädevad asutused Euroopa Pangandusjärelevalvele
  kindlaks määratud vormis
  kogu teabe, mida on vaja käesoleva määrusega ettenähtud ülesannete täitmiseks, eeldusel et asjaomane teave on neile seaduslikult kättesaadav ▌.
  Teave peab olema täpne, sidus, täielik ja õigeaegne.


  2.   Euroopa Pangandusjärelevalve võib ka nõuda, et teavet esitataks korrapäraste ajavahemike järel ja kindlas vormis
  või kasutades võrreldavaid aruandevorme, mille pangandusjärelevalve on heaks kiitnud
  . Võimaluse korral kasutatakse kõnealuste teabenõuete puhul ühtseid aruandevorme.
  3.   Euroopa Pangandusjärelevalve
  annab
  pädeva asutuse nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel teavet, mis on vajalik pädeva asutuse ülesannete täitmiseks, järgides asjaomase valdkonna õigusaktides ja artiklis 70 kehtestatud ametisaladuse hoidmise kohustust.”


  4.
     
  Enne teabe nõudmist vastavalt käesolevale artiklile ning selleks, et vältida mitmekordset aruandluskohustust, võtab Euroopa Pangandusjärelevalve arvesse olemasolevat asjakohast statistikat, mida koostavad ja levitavad Euroopa Statistikasüsteem ja Euroopa Keskpankade Süsteem.




  5.
     
  Kui teave ei ole kättesaadav või kui pädevad asutused ei tee seda õigeaegselt kättesaadavaks, võib Euroopa Pangandusjärelevalve esitada nõuetekohaselt põhjendatud teabenõude asjaomase liikmesriigi teistele järelevalveasutustele, finantsvaldkonna eest vastutavale ministeeriumile (juhul kui ministeeriumi käsutuses on usaldatavusnormatiivide täitmisega seotud teavet), keskpangale või statistikaametile.




  6.
     
  Kui täielik või täpne teave ei ole kättesaadav või kui pädevad asutused ei tee seda lõike 1 või 5 kohaselt õigeaegselt kättesaadavaks, võib Euroopa Pangandusjärelevalve esitada nõuetekohaselt põhjendatud teabenõude otse:










  a) | asjaomastele finantseerimisasutustele; |
| --- | --- | --- |

4.

Artikkel 35
  asendatakse
  järgmisega
  :

„Artikkel 35

Teabe kogumine

1.   Euroopa Pangandusjärelevalve taotlusel annavad pädevad asutused Euroopa Pangandusjärelevalvele
  kindlaks määratud vormis
  kogu teabe, mida on vaja käesoleva määrusega ettenähtud ülesannete täitmiseks, eeldusel et asjaomane teave on neile seaduslikult kättesaadav ▌.
  Teave peab olema täpne, sidus, täielik ja õigeaegne.

2.   Euroopa Pangandusjärelevalve võib ka nõuda, et teavet esitataks korrapäraste ajavahemike järel ja kindlas vormis
  või kasutades võrreldavaid aruandevorme, mille pangandusjärelevalve on heaks kiitnud
  . Võimaluse korral kasutatakse kõnealuste teabenõuete puhul ühtseid aruandevorme.

3.   Euroopa Pangandusjärelevalve
  annab
  pädeva asutuse nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel teavet, mis on vajalik pädeva asutuse ülesannete täitmiseks, järgides asjaomase valdkonna õigusaktides ja artiklis 70 kehtestatud ametisaladuse hoidmise kohustust.”

4.
     
  Enne teabe nõudmist vastavalt käesolevale artiklile ning selleks, et vältida mitmekordset aruandluskohustust, võtab Euroopa Pangandusjärelevalve arvesse olemasolevat asjakohast statistikat, mida koostavad ja levitavad Euroopa Statistikasüsteem ja Euroopa Keskpankade Süsteem.

5.
     
  Kui teave ei ole kättesaadav või kui pädevad asutused ei tee seda õigeaegselt kättesaadavaks, võib Euroopa Pangandusjärelevalve esitada nõuetekohaselt põhjendatud teabenõude asjaomase liikmesriigi teistele järelevalveasutustele, finantsvaldkonna eest vastutavale ministeeriumile (juhul kui ministeeriumi käsutuses on usaldatavusnormatiivide täitmisega seotud teavet), keskpangale või statistikaametile.

6.
     
  Kui täielik või täpne teave ei ole kättesaadav või kui pädevad asutused ei tee seda lõike 1 või 5 kohaselt õigeaegselt kättesaadavaks, võib Euroopa Pangandusjärelevalve esitada nõuetekohaselt põhjendatud teabenõude otse:

a)

asjaomastele finantseerimisasutustele;

| b) | asjaomase finantseerimisasutuse valdusettevõtjale ja/või filiaalidele; |
| --- | --- |

b)

asjaomase finantseerimisasutuse valdusettevõtjale ja/või filiaalidele;

| c) | finantskontserni või konglomeraadi reguleerimata tegevusüksustele, mis on antud finantseerimisasutuse finantstegevuse seisukohast olulised. |
| --- | --- |

c)

finantskontserni või konglomeraadi reguleerimata tegevusüksustele, mis on antud finantseerimisasutuse finantstegevuse seisukohast olulised.

Need, kellele selline teabenõue esitatakse, esitavad Euroopa Pangandusjärelevalvele selge, täpse ja täieliku teabe kiiresti ja põhjendamatu viivituseta.

Euroopa Pangandusjärelevalve teavitab asjakohaseid pädevaid asutusi käesoleva lõike ja lõike 5 kohastest teabenõuetest.

Euroopa Pangandusjärelevalve taotlusel aitavad pädevad asutused Euroopa Pangandusjärelevalvel sellist teavet koguda.

7.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalve võib kasutada käesoleva artikli alusel saadud konfidentsiaalset teavet ainult käesoleva määrusega ettenähtud ülesannete täitmiseks.

8.
     
  Kui lõike 6 kohase teabenõude saajad ei esita kiiresti selget, täpset ja täielikku teavet, teavitab Euroopa Pangandusjärelevalve sellest vajaduse korral EKPd ja vastavate liikmesriikide asjaomaseid asutusi, kes riikliku seaduse kohaselt teevad Euroopa Pangandusjärelevalvega koostööd, et tagada täielik juurdepääs teabele ja võimalikele algdokumentidele, raamatupidamisandmetele või aruannetele, millele teabenõude saajal on seaduslik juurdepääs, et teavet kontrollida.”.

| 4 a. | Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:










  a) | lõike 4 kolmas lõik asendatakse järgmisega:




  „Kui Euroopa Pangandusjärelevalve ei järgi soovitust, põhjendab ta seda Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule ja nõukogule. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teavitab Euroopa Parlamenti kooskõlas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu määruse artikli 19 lõikega 5.”; |
| --- | --- | --- |

4 a.

Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 4 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Kui Euroopa Pangandusjärelevalve ei järgi soovitust, põhjendab ta seda Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule ja nõukogule. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teavitab Euroopa Parlamenti kooskõlas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu määruse artikli 19 lõikega 5.”;

| b) | lõike 5 kolmas lõik asendatakse järgmisega:




  „Kui pädev asutus teavitab nõukogu ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 17 kohaselt, võtab ta nõuetekohaselt arvesse järelevalvenõukogu seisukohti. Kui pädev asutus teavitab nõukogu ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, siis teavitab ta ka komisjoni.”. |
| --- | --- |

b)

lõike 5 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Kui pädev asutus teavitab nõukogu ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 17 kohaselt, võtab ta nõuetekohaselt arvesse järelevalvenõukogu seisukohti. Kui pädev asutus teavitab nõukogu ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, siis teavitab ta ka komisjoni.”.

| 4 b. | Artiklit 37 muudetakse järgmiselt:










  a) | lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:




  „Pangandussektori sidusrühmade kogu tuleb omal algatusel kokku iga kord, kui seda vajalikuks peetakse, kuid vähemalt neli korda aastas.”; |
| --- | --- | --- |

4 b.

Artiklit 37 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Pangandussektori sidusrühmade kogu tuleb omal algatusel kokku iga kord, kui seda vajalikuks peetakse, kuid vähemalt neli korda aastas.”;

| b) | lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:




  „4.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalve annab kogu vajaliku teabe, mille suhtes kohaldatakse artiklis 70 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust, ja tagab pangandussektori sidusrühmade kogule piisava abi sekretariaaditeenuste valdkonnas. Pangandussektori sidusrühmade kogu liikmete jaoks, kes esindavad mittetulundusorganisatsioone, kehtestatakse nõuetekohane hüvitis, mida ei kohaldata tööstuse esindajate suhtes. Hüvitis on vähemalt samaväärne Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade V lisa 2. jaos toodud ametnike hüvitiste määradega. Pangandussektori sidusrühmade kogu võib luua tehniliste küsimuste töörühmi. Pangandussektori sidusrühmade kogu liikmete volitused kestavad kaks ja pool aastat, pärast seda korraldatakse uus valikumenetlus.”. |
| --- | --- |

b)

lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„4.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalve annab kogu vajaliku teabe, mille suhtes kohaldatakse artiklis 70 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust, ja tagab pangandussektori sidusrühmade kogule piisava abi sekretariaaditeenuste valdkonnas. Pangandussektori sidusrühmade kogu liikmete jaoks, kes esindavad mittetulundusorganisatsioone, kehtestatakse nõuetekohane hüvitis, mida ei kohaldata tööstuse esindajate suhtes. Hüvitis on vähemalt samaväärne Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade V lisa 2. jaos toodud ametnike hüvitiste määradega. Pangandussektori sidusrühmade kogu võib luua tehniliste küsimuste töörühmi. Pangandussektori sidusrühmade kogu liikmete volitused kestavad kaks ja pool aastat, pärast seda korraldatakse uus valikumenetlus.”.

| 4 c. | Artiklit 40 muudetakse järgmiselt:










  a) | lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:










  „d) | üks Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu nimetatud esindaja, kellel ei ole hääleõigust;”; |
| --- | --- | --- | --- |

4 c.

Artiklit 40 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

üks Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu nimetatud esindaja, kellel ei ole hääleõigust;”;

| b) | lõike 4 järele lisatakse järgmine lõige:




  „4 a.
     
  Arutelude puhul, mis ei ole artikli 44 lõike 4 kohaselt seotud üksikute finantseerimisasutustega, võib lisaks EKP esindajale osaleda teine esindaja, kellel on eksperditeadmised keskpanganduse ülesannete valdkonnas.”. |
| --- | --- |

b)

lõike 4 järele lisatakse järgmine lõige:

„4 a.
     
  Arutelude puhul, mis ei ole artikli 44 lõike 4 kohaselt seotud üksikute finantseerimisasutustega, võib lisaks EKP esindajale osaleda teine esindaja, kellel on eksperditeadmised keskpanganduse ülesannete valdkonnas.”.

| 5. | Artiklit 41 muudetakse järgmiselt
  :








  a) | lõike 1 järele lisatakse järgmine lõige:




  „1 a.
     
  Artikli 17 kohaldamiseks moodustab järelevalvenõukogu sõltumatu töörühma, kuhu kuuluvad järelevalvenõukogu eesistuja ja kuus järelevalvenõukogu liiget, kes ei ole väidetavalt liidu õigust rikkunud pädeva asutuse esindajad ning kelle huvisid konflikt ei puuduta ja kes ei ole asjaomase pädeva asutusega otseselt seotud.




  Igal töörühma liikmel on üks hääl.




  Töörühm teeb otsuse, kui vähemalt neli töörühma liiget hääletab antud otsuse poolt.”; |
| --- | --- | --- |

5.

Artiklit 41 muudetakse järgmiselt
  :

a)

lõike 1 järele lisatakse järgmine lõige:

„1 a.
     
  Artikli 17 kohaldamiseks moodustab järelevalvenõukogu sõltumatu töörühma, kuhu kuuluvad järelevalvenõukogu eesistuja ja kuus järelevalvenõukogu liiget, kes ei ole väidetavalt liidu õigust rikkunud pädeva asutuse esindajad ning kelle huvisid konflikt ei puuduta ja kes ei ole asjaomase pädeva asutusega otseselt seotud.

Igal töörühma liikmel on üks hääl.

Töörühm teeb otsuse, kui vähemalt neli töörühma liiget hääletab antud otsuse poolt.”;

| b) | lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmistega:
  „2.   
  Artikli
  19 kohaldamiseks
  kutsub
  järelevalvenõukogu
  kokku
  sõltumatu töörühma, kuhu kuuluvad
  järelevalvenõukogu
  eesistuja ja kuus
  järelevalvenõukogu
  liiget,
  kes ei ole
  erimeelsusel olevate pädevate asutuste esindajad
  ning kelle huvisid konflikt ei puuduta ja kes ei ole asjaomaste pädevate asutustega otseselt seotud
  .


  Igal töörühma liikmel on üks hääl.




  Töörühm teeb otsuse, kui vähemalt neli töörühma liiget hääletab antud otsuse poolt.


  3.   Töörühm teeb
  artikli 17 või 19 alusel
  otsuse ettepaneku, mis esitatakse järelevalvenõukogule lõplikuks vastuvõtmiseks ▌.
  4.   Järelevalvenõukogu võtab vastu
  lõigetes 1a ja
  2 osutatud töörühma kodukorra ▌.” |
| --- | --- |

b)

lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmistega:

„2.   
  Artikli
  19 kohaldamiseks
  kutsub
  järelevalvenõukogu
  kokku
  sõltumatu töörühma, kuhu kuuluvad
  järelevalvenõukogu
  eesistuja ja kuus
  järelevalvenõukogu
  liiget,
  kes ei ole
  erimeelsusel olevate pädevate asutuste esindajad
  ning kelle huvisid konflikt ei puuduta ja kes ei ole asjaomaste pädevate asutustega otseselt seotud
  .

Igal töörühma liikmel on üks hääl.

Töörühm teeb otsuse, kui vähemalt neli töörühma liiget hääletab antud otsuse poolt.

3.   Töörühm teeb
  artikli 17 või 19 alusel
  otsuse ettepaneku, mis esitatakse järelevalvenõukogule lõplikuks vastuvõtmiseks ▌.

4.   Järelevalvenõukogu võtab vastu
  lõigetes 1a ja
  2 osutatud töörühma kodukorra ▌.”

| 6. | Artiklile 42 lisatakse järgmine lõik:
  „Esimene ja teine lõik ei mõjuta EKP-le määrusega (EL) nr .../... [ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 6 kohane nõukogu määrus] antud ülesandeid.” |
| --- | --- |

6.

Artiklile 42 lisatakse järgmine lõik:

„Esimene ja teine lõik ei mõjuta EKP-le määrusega (EL) nr .../... [ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 6 kohane nõukogu määrus] antud ülesandeid.”

| 7. | Artiklit 44 muudetakse järgmiselt
  :








  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:


  „1.   Järelevalvenõukogu otsused võetakse vastu liikmete lihthäälteenamusega. Igal liikmel on üks hääl.
  Artiklites 10–16 osutatud õigusaktide ning artikli 9 lõike 5 kolmanda lõigu ja VI peatüki kohaselt võetud meetmete ja otsuste puhul teeb järelevalvenõukogu erandina käesoleva lõike esimesest lõigust otsused oma liikmete kvalifitseeritud häälteenamusega vastavalt ELi lepingu artikli 16 lõikele 4 ning üleminekusätteid käsitleva protokolli (nr 36) artiklile 3
  , nii et see hõlmab vähemalt osalevatest liikmesriikidest pärit liikmete lihthäälteenamust kooskõlas määrusega (EL) nr .../... [ELi toimimise lepingu artikli 127 lõikel 6 põhinev nõukogu määrus] ja mitteosalevatest liikmesriikidest pärit liikmete lihthäälteenamust
  .
  Artiklite 17 ja 19 kohaste otsuste puhul
  võetakse
  sõltumatu töörühma poolt ette pandud otsus
  vastu osalevatest liikmesriikidest pärit järelevalvenõukogu liikmete
  lihthäälteenamusega
  kooskõlas määrusega
  (EL) nr .../... [ELi toimimise lepingu artikli 127 lõikel 6 põhinev nõukogu määrus]
  ja mitteosalevatest liikmesriikidest pärit liikmete lihthäälteenamusega
  .
  Erandina kolmandast lõigust
  võetakse
  alates kuupäevast, kui neli või vähem liikmesriiki ei ole kooskõlas määrusega (EL) nr .../... [ELi toimimise lepingu artikli 127 lõikel 6 põhinev nõukogu määrus] osalevad liikmesriigid ▌, sõltumatu töörühma poolt ette pandud otsus
  vastu järelevalvenõukogu liikmete
  lihthäälteenamusega, mis hõlmab vähemalt ühte häält sellistest liikmesriikidest pärit liikmetelt.
  Igal liikmel on üks hääl.
  Artikli 41 lõike 2 kohase töörühma koosseisu suhtes püüab järelevalvenõukogu jõuda konsensusele. Konsensuse puudumisel võetakse järelevalvenõukogu otsused vastu liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega. Igal liikmel on üks hääl.


  Artikli 18 lõigete 3 ja 4 alusel vastu võetud otsuste puhul ning erandina käesoleva lõike esimesest lõigust teeb järelevalvenõukogu otsused osalevatest liikmesriikidest pärit liikmete lihthäälteenamusega kooskõlas määrusega (EL) nr .../... [ELi toimimise lepingu artikli 127 lõikel 6 põhinev nõukogu määrus] ja mitteosalevatest liikmesriikidest pärit liikmete lihthäälteenamusega.
  ”; |
| --- | --- | --- |

7.

Artiklit 44 muudetakse järgmiselt
  :

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Järelevalvenõukogu otsused võetakse vastu liikmete lihthäälteenamusega. Igal liikmel on üks hääl.

Artiklites 10–16 osutatud õigusaktide ning artikli 9 lõike 5 kolmanda lõigu ja VI peatüki kohaselt võetud meetmete ja otsuste puhul teeb järelevalvenõukogu erandina käesoleva lõike esimesest lõigust otsused oma liikmete kvalifitseeritud häälteenamusega vastavalt ELi lepingu artikli 16 lõikele 4 ning üleminekusätteid käsitleva protokolli (nr 36) artiklile 3
  , nii et see hõlmab vähemalt osalevatest liikmesriikidest pärit liikmete lihthäälteenamust kooskõlas määrusega (EL) nr .../... [ELi toimimise lepingu artikli 127 lõikel 6 põhinev nõukogu määrus] ja mitteosalevatest liikmesriikidest pärit liikmete lihthäälteenamust
  .

Artiklite 17 ja 19 kohaste otsuste puhul
  võetakse
  sõltumatu töörühma poolt ette pandud otsus
  vastu osalevatest liikmesriikidest pärit järelevalvenõukogu liikmete
  lihthäälteenamusega
  kooskõlas määrusega
  (EL) nr .../... [ELi toimimise lepingu artikli 127 lõikel 6 põhinev nõukogu määrus]
  ja mitteosalevatest liikmesriikidest pärit liikmete lihthäälteenamusega
  .

Erandina kolmandast lõigust
  võetakse
  alates kuupäevast, kui neli või vähem liikmesriiki ei ole kooskõlas määrusega (EL) nr .../... [ELi toimimise lepingu artikli 127 lõikel 6 põhinev nõukogu määrus] osalevad liikmesriigid ▌, sõltumatu töörühma poolt ette pandud otsus
  vastu järelevalvenõukogu liikmete
  lihthäälteenamusega, mis hõlmab vähemalt ühte häält sellistest liikmesriikidest pärit liikmetelt.

Igal liikmel on üks hääl.

Artikli 41 lõike 2 kohase töörühma koosseisu suhtes püüab järelevalvenõukogu jõuda konsensusele. Konsensuse puudumisel võetakse järelevalvenõukogu otsused vastu liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega. Igal liikmel on üks hääl.

Artikli 18 lõigete 3 ja 4 alusel vastu võetud otsuste puhul ning erandina käesoleva lõike esimesest lõigust teeb järelevalvenõukogu otsused osalevatest liikmesriikidest pärit liikmete lihthäälteenamusega kooskõlas määrusega (EL) nr .../... [ELi toimimise lepingu artikli 127 lõikel 6 põhinev nõukogu määrus] ja mitteosalevatest liikmesriikidest pärit liikmete lihthäälteenamusega.
  ”;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:




  „4.
     
  Hääleõiguseta liikmed ja vaatlejad, välja arvatud eesistuja, tegevdirektor ja järelevalvenõukogu nimetatud EKP esindaja, ei osale järelevalvenõukogu aruteludel, mis on seotud üksikute finantseerimisasutustega, kui artikli 75 lõikes 3 või artikli 1 lõikes 2 viidatud õigusaktides ei ole teisiti ette nähtud.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.
     
  Hääleõiguseta liikmed ja vaatlejad, välja arvatud eesistuja, tegevdirektor ja järelevalvenõukogu nimetatud EKP esindaja, ei osale järelevalvenõukogu aruteludel, mis on seotud üksikute finantseerimisasutustega, kui artikli 75 lõikes 3 või artikli 1 lõikes 2 viidatud õigusaktides ei ole teisiti ette nähtud.”;

| c) | lisatakse järgmine lõige:




  „4 a.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalve eesistujal on õigus igal ajal hääletus korraldada. Ilma et see piiraks nimetatud õigust või Euroopa Pangandusjärelevalve otsustamismenetluse tulemuslikkust, püüab Euroopa Pangandusjärelevalve järelevalvenõukogu otsuste tegemisel konsensust saavutada.”. |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„4 a.
     
  Euroopa Pangandusjärelevalve eesistujal on õigus igal ajal hääletus korraldada. Ilma et see piiraks nimetatud õigust või Euroopa Pangandusjärelevalve otsustamismenetluse tulemuslikkust, püüab Euroopa Pangandusjärelevalve järelevalvenõukogu otsuste tegemisel konsensust saavutada.”.

| 8. | Artikli 45 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Järelevalvenõukogu poolt valitud liikmete ametiaeg on kaks ja pool aastat. Ametiaega võib pikendada üks kord. Juhatuse koosseisu puhul on tagatud tasakaalustatud ja proportsionaalne esindatus ning see kajastab liitu tervikuna. Juhatusse kuulub vähemalt kaks selliste liikmesriikide esindajat, kes ei ole määruse [ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 6 kohane nõukogu määrus] kohaselt osalevad liikmesriigid ega ole sisse seadnud tihedat koostööd EKPga kooskõlas kõnealuse määrusega. Ametiajad on osaliselt kattuvad ning kohaldatakse asjakohast rotatsioonikorda.”. |
| --- | --- |

8.

Artikli 45 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Järelevalvenõukogu poolt valitud liikmete ametiaeg on kaks ja pool aastat. Ametiaega võib pikendada üks kord. Juhatuse koosseisu puhul on tagatud tasakaalustatud ja proportsionaalne esindatus ning see kajastab liitu tervikuna. Juhatusse kuulub vähemalt kaks selliste liikmesriikide esindajat, kes ei ole määruse [ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 6 kohane nõukogu määrus] kohaselt osalevad liikmesriigid ega ole sisse seadnud tihedat koostööd EKPga kooskõlas kõnealuse määrusega. Ametiajad on osaliselt kattuvad ning kohaldatakse asjakohast rotatsioonikorda.”.

| 8 a. | Artikli 49 järele lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 49 a




  Kulud




  Eesistuja avalikustab peetud koosolekud ja saadud hüved. Kulutused registreeritakse avalikult kooskõlas Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjadega.”. |
| --- | --- |

8 a.

Artikli 49 järele lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 49 a

Kulud

Eesistuja avalikustab peetud koosolekud ja saadud hüved. Kulutused registreeritakse avalikult kooskõlas Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjadega.”.

| 8 b. | Artikli 52 järele lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 52 a




  Kulud




  Tegevdirektor avalikustab peetud koosolekud ja saadud hüved. Kulutused registreeritakse avalikult kooskõlas Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjadega.”. |
| --- | --- |

8 b.

Artikli 52 järele lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 52 a

Kulud

Tegevdirektor avalikustab peetud koosolekud ja saadud hüved. Kulutused registreeritakse avalikult kooskõlas Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjadega.”.

| 8 c. | Artikli 63 lõige 7 jäetakse välja. |
| --- | --- |

8 c.

Artikli 63 lõige 7 jäetakse välja.

| 8 d. | Artikli 81 lõige 3 asendatakse järgmisega:




  „3.
     
  Üleeuroopalise ulatusega finantseerimisasutuste või infrastruktuuride üle otsese järelevalve teostamise küsimusega seoses koostab komisjon turusuundumusi, siseturu stabiilsust ja liidu kui terviku ühtekuuluvust arvesse võttes iga-aastase aruande selle kohta, kas Euroopa Pangandusjärelevalvele on kohane antud valdkonnas täiendavaid järelevalveülesandeid usaldada.”. |
| --- | --- |

8 d.

Artikli 81 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Üleeuroopalise ulatusega finantseerimisasutuste või infrastruktuuride üle otsese järelevalve teostamise küsimusega seoses koostab komisjon turusuundumusi, siseturu stabiilsust ja liidu kui terviku ühtekuuluvust arvesse võttes iga-aastase aruande selle kohta, kas Euroopa Pangandusjärelevalvele on kohane antud valdkonnas täiendavaid järelevalveülesandeid usaldada.”.

| 8 e. | Artikli 81 järele lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 81 a




  Hääletuskorra läbivaatamine




  Alates kuupäevast, mil nende liikmesriikide arv, kes ei ole osalevad liikmesriigid, jõuab neljani, vaatab komisjon artiklites 41 ja 44 kirjeldatud hääletuskorra läbi ja esitab selle kohta Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule aruande, võttes arvesse kogemusi, mis on saadud pärast käesoleva määruse jõustumist.”. |
| --- | --- |

8 e.

Artikli 81 järele lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 81 a

Hääletuskorra läbivaatamine

Alates kuupäevast, mil nende liikmesriikide arv, kes ei ole osalevad liikmesriigid, jõuab neljani, vaatab komisjon artiklites 41 ja 44 kirjeldatud hääletuskorra läbi ja esitab selle kohta Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule aruande, võttes arvesse kogemusi, mis on saadud pärast käesoleva määruse jõustumist.”.

Artikkel 2

Mõjutamata määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 81 kohaldamist, avaldab komisjon 1. jaanuariks 2016 aruande käesoleva määruse sätete kohaldamise kohta seoses järgmisega:

▌

| (b) | juhatuse koosseis; ja |
| --- | --- |

(b)

juhatuse koosseis; ja

| (c) | artiklite 17 ja 19 kohaseid otsuseid ette valmistava sõltumatu töörühma koosseis. |
| --- | --- |

(c)

artiklite 17 ja 19 kohaseid otsuseid ette valmistava sõltumatu töörühma koosseis.

Aruandes võetakse eelkõige arvesse mis tahes arenguid liikmesriikides, kus on kasutusel euro või kelle pädevad asutused on määruse (EL) nr .../2013 artikli 6 kohaselt seadnud sisse tiheda koostöö, ning uuritakse, kas selliseid arenguid arvesse võttes on vaja kõnealuste sätete täiendavaid muudatusi, et tagada, et EBA on otsused teinud finantsteenuste siseturu säilitamise ja tugevdamise huvides.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 11, 15.1.2013, lk 34.

1

(2)  ELT C 30, 1.2.2013, lk 6.

2

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/157 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/157

---

P7_TA(2013)0213

Eriülesannete andmine Euroopa Keskpangale seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga *

Euroopa Parlamendi 22. mail 2013. aastal vastuvõetud muudatused ettepanekule võtta vastu nõukogu määrus, millega Euroopa Keskpangale antakse eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (COM(2012)0511 – C7-0314/2012 – 2012/0242(CNS)) (1)

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2016/C 055/37)

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile tagasi uueks läbivaatamiseks (A7-0392/2012).

(*)  Muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▌.

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) NR .../2013,

millega Euroopa Keskpangale antakse eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 127 lõiget 6,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (2),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Viimastel aastakümnetel on EL teinud olulisi edusamme pangandusteenuste siseturu loomisel. Sellest tulenevalt on mitmes liikmesriigis pangakontsernidel, mille peakorterid
  on asutatud
  teises liikmesriigis, märkimisväärne turuosa ning krediidiasutused on oma tegevust geograafiliselt mitmekesistanud
  nii
  euroalal
  kui ka väljaspool euroala
  . |
| --- | --- |

(1)

Viimastel aastakümnetel on EL teinud olulisi edusamme pangandusteenuste siseturu loomisel. Sellest tulenevalt on mitmes liikmesriigis pangakontsernidel, mille peakorterid
  on asutatud
  teises liikmesriigis, märkimisväärne turuosa ning krediidiasutused on oma tegevust geograafiliselt mitmekesistanud
  nii
  euroalal
  kui ka väljaspool euroala
  .

| (1a) | Praegune finants- ja majanduskriis on näidanud, et finantssektori killustatus võib ohustada ühisraha ja ühtse turu terviklikkust. Seetõttu on väga oluline süvendada pangandusjärelevalve integreerimist, et tugevdada Euroopa Liitu, taastada finantsstabiilsus ja panna alus majanduse elavdamisele. |
| --- | --- |

(1a)

Praegune finants- ja majanduskriis on näidanud, et finantssektori killustatus võib ohustada ühisraha ja ühtse turu terviklikkust. Seetõttu on väga oluline süvendada pangandusjärelevalve integreerimist, et tugevdada Euroopa Liitu, taastada finantsstabiilsus ja panna alus majanduse elavdamisele.

| (2) | Pangandusteenuste siseturu säilitamine ja
  tugevdamine
  on oluline, et
  edendada majanduskasvu
  liidus
  ning reaalmajanduse piisavat rahastamist
  . Siiski on see üha keerukam.
  Tõendid näitavad
  , et liidu pangandusturgude integratsioon on peatumas. |
| --- | --- |

(2)

Pangandusteenuste siseturu säilitamine ja
  tugevdamine
  on oluline, et
  edendada majanduskasvu
  liidus
  ning reaalmajanduse piisavat rahastamist
  . Siiski on see üha keerukam.
  Tõendid näitavad
  , et liidu pangandusturgude integratsioon on peatumas.

| (3) | Samal ajal peavad järelevalveasutused
  lisaks tõhustatud ELi õigusraamistiku vastuvõtmisele
  suurendama oma järelevalvealast kontrolli, et võtta arvesse viimaste aastate finantskriisi õppetunde, ning suutma järelevalvet teostada väga keerukate omavahel seotud turgude ja asutuste üle. |
| --- | --- |

(3)

Samal ajal peavad järelevalveasutused
  lisaks tõhustatud ELi õigusraamistiku vastuvõtmisele
  suurendama oma järelevalvealast kontrolli, et võtta arvesse viimaste aastate finantskriisi õppetunde, ning suutma järelevalvet teostada väga keerukate omavahel seotud turgude ja asutuste üle.

| (4) | Individuaalsete pankade järelevalve ELis on peamiselt liikmesriikide pädevuses.
  Järelevalveasutuste vaheline koordineerimine on väga oluline, aga kriis on näidanud, et pelgalt koordineerimisest ei piisa, eriti seoses ühisrahaga.
  Selleks et säilitada
  liidus finantsstabiilsus
  ning suurendada turgude
  integreerituse
  positiivset mõju majanduskasvule ja heaolule, tuleks suurendada järelevalveülesannete integreeritust.
  See on eriti oluline selleks, et tagada tõrgeteta ja usaldusväärne järelevalve kogu pangakontserni ja selle üldise seisundi üle, ning vähendada üksuste tasandil erinevate tõlgenduste ja vastukäivate otsuste tegemise ohtu. |
| --- | --- |

(4)

Individuaalsete pankade järelevalve ELis on peamiselt liikmesriikide pädevuses.
  Järelevalveasutuste vaheline koordineerimine on väga oluline, aga kriis on näidanud, et pelgalt koordineerimisest ei piisa, eriti seoses ühisrahaga.
  Selleks et säilitada
  liidus finantsstabiilsus
  ning suurendada turgude
  integreerituse
  positiivset mõju majanduskasvule ja heaolule, tuleks suurendada järelevalveülesannete integreeritust.
  See on eriti oluline selleks, et tagada tõrgeteta ja usaldusväärne järelevalve kogu pangakontserni ja selle üldise seisundi üle, ning vähendada üksuste tasandil erinevate tõlgenduste ja vastukäivate otsuste tegemise ohtu.

| (5) | Krediidiasutuse usaldatavus on sageli siiski tugevalt seotud liikmesriigiga, kus
  krediidiasutus on asutatud
  . Kahtlused valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse, majanduskasvu väljavaadete ja krediidiasutuste elujõulisuse suhtes on loonud negatiivseid, üksteist vastastikku tugevdavaid turusuundumusi. See võib ohustada mõnede krediidiasutuste elujõulisust ning finantssüsteemi stabiilsust
  euroalal ja kogu liidus ning võib
  tõsiselt koormata
  asjaomaste liikmesriikide
  juba niigi pingelist riigi rahandust. ▌ |
| --- | --- |

(5)

Krediidiasutuse usaldatavus on sageli siiski tugevalt seotud liikmesriigiga, kus
  krediidiasutus on asutatud
  . Kahtlused valitsemissektori võla jätkusuutlikkuse, majanduskasvu väljavaadete ja krediidiasutuste elujõulisuse suhtes on loonud negatiivseid, üksteist vastastikku tugevdavaid turusuundumusi. See võib ohustada mõnede krediidiasutuste elujõulisust ning finantssüsteemi stabiilsust
  euroalal ja kogu liidus ning võib
  tõsiselt koormata
  asjaomaste liikmesriikide
  juba niigi pingelist riigi rahandust. ▌

| (6) | Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), mis loodi 2011. aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1093/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve)), (3) ning Euroopa Finantsjärelevalve Süsteem, mis loodi kõnealuse määruse artikliga 2 ja 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1094/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve)) (4) ja 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve)) (5) on oluliselt parandanud panganduse järelevalveasutuste vahelist koostööd ELis. EBA aitab oluliselt kaasa finantsteenuste
  ühtse reeglistiku
  loomisele ELis ning tal on olnud keskne roll 2011. aasta oktoobris Euroopa Ülemkogu
  kohtumisel
  kokku lepitud peamiste ELi krediidiasutuste rekapitaliseerimise järjepideval rakendamisel
  kooskõlas komisjoni poolt vastu võetud riigiabi käsitlevate suuniste ja tingimustega
  . |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), mis loodi 2011. aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1093/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve)), (3) ning Euroopa Finantsjärelevalve Süsteem, mis loodi kõnealuse määruse artikliga 2 ja 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1094/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve)) (4) ja 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve)) (5) on oluliselt parandanud panganduse järelevalveasutuste vahelist koostööd ELis. EBA aitab oluliselt kaasa finantsteenuste
  ühtse reeglistiku
  loomisele ELis ning tal on olnud keskne roll 2011. aasta oktoobris Euroopa Ülemkogu
  kohtumisel
  kokku lepitud peamiste ELi krediidiasutuste rekapitaliseerimise järjepideval rakendamisel
  kooskõlas komisjoni poolt vastu võetud riigiabi käsitlevate suuniste ja tingimustega
  .

| (7) | Euroopa Parlament on
  kutsunud mitmel korral üles looma
  Euroopa organi, kes oleks otseselt vastutav finantseerimisasutuste
  üle
  teatavate järelevalveülesannete täitmise eest, alates oma resolutsioonidest 13. aprillil 2000. aastal komisjoni teatise „Finantsturgude raamistiku rakendamisest: tegevuskava” kohta (6) ja 21. novembril 2002. aastal usaldatavusnõuete täitmise järelevalve kohta Euroopa Liidus (7). |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlament on
  kutsunud mitmel korral üles looma
  Euroopa organi, kes oleks otseselt vastutav finantseerimisasutuste
  üle
  teatavate järelevalveülesannete täitmise eest, alates oma resolutsioonidest 13. aprillil 2000. aastal komisjoni teatise „Finantsturgude raamistiku rakendamisest: tegevuskava” kohta (6) ja 21. novembril 2002. aastal usaldatavusnõuete täitmise järelevalve kohta Euroopa Liidus (7).

| (8) | Euroopa Ülemkogu 29. juuni 2012. aasta järeldustes kutsuti Euroopa Ülemkogu eesistujat töötama välja tegevuskava tõelise majandus- ja rahaliidu saavutamiseks. Samal päeval rõhutasid euroala riigipead ja valitsusjuhid, et kui
  luuakse tulemuslik
  ühtne järelevalvemehhanism, mis hõlmab EKPd, võiks euroala pankade puhul olla ESMil võimalik
  korralist otsust järgides
  pankasid otse rekapitaliseerida, mis põhineks asjakohastel tingimustel, sealhulgas riigiabi eeskirjade järgimisel. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Ülemkogu 29. juuni 2012. aasta järeldustes kutsuti Euroopa Ülemkogu eesistujat töötama välja tegevuskava tõelise majandus- ja rahaliidu saavutamiseks. Samal päeval rõhutasid euroala riigipead ja valitsusjuhid, et kui
  luuakse tulemuslik
  ühtne järelevalvemehhanism, mis hõlmab EKPd, võiks euroala pankade puhul olla ESMil võimalik
  korralist otsust järgides
  pankasid otse rekapitaliseerida, mis põhineks asjakohastel tingimustel, sealhulgas riigiabi eeskirjade järgimisel.

| (8a) | Euroopa Ülemkogu tõdes 19. oktoobril 2012, et liikumine sügavama majandus- ja rahaliidu suunas peaks tuginema ELi institutsioonilisele ja õiguslikule raamistikule ja seda peaks iseloomustama avatus ja läbipaistvus ühisraha mittekasutavate liikmesriikide suhtes ning ühtse turu terviklikkuse austamine. Integreeritud finantsraamistikul saab olema ühtne järelevalvemehhanism, mis on võimalikult ulatuslikult avatud kõigile selles osaleda soovivatele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(8a)

Euroopa Ülemkogu tõdes 19. oktoobril 2012, et liikumine sügavama majandus- ja rahaliidu suunas peaks tuginema ELi institutsioonilisele ja õiguslikule raamistikule ja seda peaks iseloomustama avatus ja läbipaistvus ühisraha mittekasutavate liikmesriikide suhtes ning ühtse turu terviklikkuse austamine. Integreeritud finantsraamistikul saab olema ühtne järelevalvemehhanism, mis on võimalikult ulatuslikult avatud kõigile selles osaleda soovivatele liikmesriikidele.

| (9) | Seega tuleks luua Euroopa pangandusliit, mida toetatakse
  kõikehõlmavate ja üksikasjalike
  ühtsete eeskirjadega ühtse turu kui terviku finantsteenuste jaoks ja mis koosneb ühtsest järelevalvemehhanismist
  ning uutest
  hoiuste tagamise ja krediidiasutuste likvideerimise
  raamistikest
  . Pidades silmas ühisrahas osalevate liikmesriikide vahelisi tihedaid seoseid ja suhteid, peaks pangandusliitu kohaldama vähemalt kõigi euroala liikmesriikide suhtes. Selleks et siseturgu säilitada ja tugevdada ning ulatuses, mil määral see on institutsiooniliselt võimalik, peaks pangandusliit olema avatud ka teistele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(9)

Seega tuleks luua Euroopa pangandusliit, mida toetatakse
  kõikehõlmavate ja üksikasjalike
  ühtsete eeskirjadega ühtse turu kui terviku finantsteenuste jaoks ja mis koosneb ühtsest järelevalvemehhanismist
  ning uutest
  hoiuste tagamise ja krediidiasutuste likvideerimise
  raamistikest
  . Pidades silmas ühisrahas osalevate liikmesriikide vahelisi tihedaid seoseid ja suhteid, peaks pangandusliitu kohaldama vähemalt kõigi euroala liikmesriikide suhtes. Selleks et siseturgu säilitada ja tugevdada ning ulatuses, mil määral see on institutsiooniliselt võimalik, peaks pangandusliit olema avatud ka teistele liikmesriikidele.

| (10) | Esimese sammuna pangandusliidu suunas peaks ühtne järelevalvemehhanism tagama, et ELi poliitikat seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega rakendatakse ühtselt ja tulemuslikult, et finantsteenuste ühtset reeglistikku kohaldatakse krediidiasutuste suhtes võrdselt kõigis asjaomastes liikmesriikides ning et kõnealuste krediidiasutuste suhtes kohaldatakse
  kõrgeima kvaliteediga
  järelevalvet, mis on vaba muudest, usaldatavusnõuetega mitteseotud kaalutlustest. Eelkõige peaks ühtne järelevalvemehhanism olema kooskõlas finantsteenuste siseturu toimimisega ning kapitali vaba liikumisega. Ühtne järelevalvemehhanism on aluseks järgmistele sammudele pangandusliidu suunas. See kajastab põhimõtet, et
  pärast tulemusliku ühtse järelevalvemehhanismi loomist on ESMil võimalik korralist otsust järgides pankasid otse rekapitaliseerida. Euroopa Ülemkogu sedastas oma 13.–14. detsembri 2012. aasta järeldustes, et „olukorras, kus pangandusjärelevalve antakse tulemuslikult üle ühtsele järelevalvemehhanismile, osutub vajalikuks ühtse likvideerimismehhanismi olemasolu, millel on vajalikud volitused tagamaks, et iga osaleva liikmesriigi panka saaks likvideerida asjakohasel viisil” ning et „ühtne likvideerimismehhanism peaks tuginema finantssektori enda osalusel ja sisaldama asjakohaseid ja tõhusaid kaitsemeetmeid”
  . |
| --- | --- |

(10)

Esimese sammuna pangandusliidu suunas peaks ühtne järelevalvemehhanism tagama, et ELi poliitikat seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega rakendatakse ühtselt ja tulemuslikult, et finantsteenuste ühtset reeglistikku kohaldatakse krediidiasutuste suhtes võrdselt kõigis asjaomastes liikmesriikides ning et kõnealuste krediidiasutuste suhtes kohaldatakse
  kõrgeima kvaliteediga
  järelevalvet, mis on vaba muudest, usaldatavusnõuetega mitteseotud kaalutlustest. Eelkõige peaks ühtne järelevalvemehhanism olema kooskõlas finantsteenuste siseturu toimimisega ning kapitali vaba liikumisega. Ühtne järelevalvemehhanism on aluseks järgmistele sammudele pangandusliidu suunas. See kajastab põhimõtet, et
  pärast tulemusliku ühtse järelevalvemehhanismi loomist on ESMil võimalik korralist otsust järgides pankasid otse rekapitaliseerida. Euroopa Ülemkogu sedastas oma 13.–14. detsembri 2012. aasta järeldustes, et „olukorras, kus pangandusjärelevalve antakse tulemuslikult üle ühtsele järelevalvemehhanismile, osutub vajalikuks ühtse likvideerimismehhanismi olemasolu, millel on vajalikud volitused tagamaks, et iga osaleva liikmesriigi panka saaks likvideerida asjakohasel viisil” ning et „ühtne likvideerimismehhanism peaks tuginema finantssektori enda osalusel ja sisaldama asjakohaseid ja tõhusaid kaitsemeetmeid”
  .

| (11) | EKP, kes on euroala keskpank ning
  kellel on ulatuslikud eksperditeadmised
  makromajanduslikes ja finantsstabiilsuse küsimustes, sobib täitma
  selgelt kindlaks määratud
  järelevalveülesandeid, keskendudes Euroopa finantssüsteemi stabiilsuse kaitsmisele. Mitmes liikmesriigis keskpangad juba vastutavad panganduse järelevalve eest. Seepärast tuleks EKP-le anda eriülesanded seoses
  osalevate liikmesriikide
  krediidiasutuste järelevalve poliitikaga. |
| --- | --- |

(11)

EKP, kes on euroala keskpank ning
  kellel on ulatuslikud eksperditeadmised
  makromajanduslikes ja finantsstabiilsuse küsimustes, sobib täitma
  selgelt kindlaks määratud
  järelevalveülesandeid, keskendudes Euroopa finantssüsteemi stabiilsuse kaitsmisele. Mitmes liikmesriigis keskpangad juba vastutavad panganduse järelevalve eest. Seepärast tuleks EKP-le anda eriülesanded seoses
  osalevate liikmesriikide
  krediidiasutuste järelevalve poliitikaga.

| (11a) | EKP ja mitteosalevate liikmesriikide pädevad asutused peaksid sõlmima vastastikuse mõistmise memorandumi, milles kirjeldatakse üldiselt nende omavahelist koostööd liidu õiguse alusel järelvalveülesannete täitmisel seoses käesolevas määruses osutatud finantseerimisasutustega. Vastastikuse mõistmise memorandumis võiks muu hulgas selgitada konsulteerimist seoses EKP otsustega, millel on mõju nendele mitteosalevas liikmesriigis asutatud tütarettevõtjatele ja filiaalidele, kelle emaettevõtja on asutatud osalevas liikmesriigis, ning koostööd eriolukordades, sealhulgas varajase hoiatamise mehhanisme, kooskõlas asjakohases liidu õiguses sätestatud menetlustega. Memorandum tuleks korrapäraselt läbi vaadata. |
| --- | --- |

(11a)

EKP ja mitteosalevate liikmesriikide pädevad asutused peaksid sõlmima vastastikuse mõistmise memorandumi, milles kirjeldatakse üldiselt nende omavahelist koostööd liidu õiguse alusel järelvalveülesannete täitmisel seoses käesolevas määruses osutatud finantseerimisasutustega. Vastastikuse mõistmise memorandumis võiks muu hulgas selgitada konsulteerimist seoses EKP otsustega, millel on mõju nendele mitteosalevas liikmesriigis asutatud tütarettevõtjatele ja filiaalidele, kelle emaettevõtja on asutatud osalevas liikmesriigis, ning koostööd eriolukordades, sealhulgas varajase hoiatamise mehhanisme, kooskõlas asjakohases liidu õiguses sätestatud menetlustega. Memorandum tuleks korrapäraselt läbi vaadata.

| (12) | EKP-le tuleks anda need järelevalvealased eriülesanded, mis on määrava tähtsusega krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ELi poliitika ühtse ja tulemusliku rakendamise tagamiseks,
  ning
  ülejäänud ülesannete täitmine peaks jääma liikmesriikide ametiasutustele. EKP ülesanded peaksid hõlmama meetmeid, mis võetakse
  makrotasandil
  stabiilsuse saavutamiseks
  , tingimusel et kohaldatakse erikorda, mis võtab arvesse riikide asutuste rolli
  . |
| --- | --- |

(12)

EKP-le tuleks anda need järelevalvealased eriülesanded, mis on määrava tähtsusega krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ELi poliitika ühtse ja tulemusliku rakendamise tagamiseks,
  ning
  ülejäänud ülesannete täitmine peaks jääma liikmesriikide ametiasutustele. EKP ülesanded peaksid hõlmama meetmeid, mis võetakse
  makrotasandil
  stabiilsuse saavutamiseks
  , tingimusel et kohaldatakse erikorda, mis võtab arvesse riikide asutuste rolli
  .

| (13) | Suurte pankade
  toimekindlus
  on eriti
  oluline
  , et tagada finantssüsteemi stabiilsus. Siiski nähtub hiljutisest kogemusest, et ka väiksemad pangad võivad finantsstabiilsuse ohtu seada. Seepärast peaks EKP saama täita järelevalveülesandeid
  kõikide krediidiasutuste
  suhtes
  , kes on saanud tegevusloa või kelle filiaalid on asutatud osalevates liikmesriikides
  . |
| --- | --- |

(13)

Suurte pankade
  toimekindlus
  on eriti
  oluline
  , et tagada finantssüsteemi stabiilsus. Siiski nähtub hiljutisest kogemusest, et ka väiksemad pangad võivad finantsstabiilsuse ohtu seada. Seepärast peaks EKP saama täita järelevalveülesandeid
  kõikide krediidiasutuste
  suhtes
  , kes on saanud tegevusloa või kelle filiaalid on asutatud osalevates liikmesriikides
  .

| (13a) | EKP peaks talle antud ülesannete täitmisel, ja ilma et see piiraks krediidiasutuste toimekindluse tagamise eesmärki, võtma täielikult arvesse krediidiasutuste mitmekesisust, nende suurust ja ärimudelit ning Euroopa pangandussektori mitmekesisusest tulenevaid süsteemseid hüvesid. |
| --- | --- |

(13a)

EKP peaks talle antud ülesannete täitmisel, ja ilma et see piiraks krediidiasutuste toimekindluse tagamise eesmärki, võtma täielikult arvesse krediidiasutuste mitmekesisust, nende suurust ja ärimudelit ning Euroopa pangandussektori mitmekesisusest tulenevaid süsteemseid hüvesid.

| (13b) | EKP ülesannete täitmine peaks aitama eelkõige tagada, et krediidiasutused kannavad kõik oma tegevustest tekkivad kulud täielikult ise, et vältida moraaliriske ja neist tulenevat liigset riskeerimist. Kõnealuste ülesannete täitmisel tuleks võtta täielikult arvesse liikmesriikide asjaomaseid makromajanduslikke tingimusi, eelkõige laenupakkumise stabiilsust ja tootmistegevuse hõlbustamist kogu majanduse hüvanguks. |
| --- | --- |

(13b)

EKP ülesannete täitmine peaks aitama eelkõige tagada, et krediidiasutused kannavad kõik oma tegevustest tekkivad kulud täielikult ise, et vältida moraaliriske ja neist tulenevat liigset riskeerimist. Kõnealuste ülesannete täitmisel tuleks võtta täielikult arvesse liikmesriikide asjaomaseid makromajanduslikke tingimusi, eelkõige laenupakkumise stabiilsust ja tootmistegevuse hõlbustamist kogu majanduse hüvanguks.

| (13c) | Käesoleva määruse sätteid ei tohiks tõlgendada muude liidu ja riigisiseste õigusaktide kohase raamatupidamisarvestuse raamistiku muutmisena. |
| --- | --- |

(13c)

Käesoleva määruse sätteid ei tohiks tõlgendada muude liidu ja riigisiseste õigusaktide kohase raamatupidamisarvestuse raamistiku muutmisena.

| (14) | Krediidiasutustele tegevuslubade andmine enne tegevuse alustamist on peamine usaldatavusnõuete täitmise meetod tagamaks, et sellist tegevust teostavad ainult ettevõtjad, kellel on kindel majanduslik alus, korraldus, mis võimaldab tegeleda hoiuste kaasamise ja laenuandmisega seotud spetsiifiliste riskidega, ning sobivad juhid. EKP-l peaks seepärast olema ülesanne anda krediidiasutustele
  tegevuslubasid
  ja ta peaks vastutama tegevuslubade kehtetuks tunnistamise eest
  , tingimusel et kohaldatakse erikorda, mis võtab arvesse riikide asutuste rolli
  . |
| --- | --- |

(14)

Krediidiasutustele tegevuslubade andmine enne tegevuse alustamist on peamine usaldatavusnõuete täitmise meetod tagamaks, et sellist tegevust teostavad ainult ettevõtjad, kellel on kindel majanduslik alus, korraldus, mis võimaldab tegeleda hoiuste kaasamise ja laenuandmisega seotud spetsiifiliste riskidega, ning sobivad juhid. EKP-l peaks seepärast olema ülesanne anda krediidiasutustele
  tegevuslubasid
  ja ta peaks vastutama tegevuslubade kehtetuks tunnistamise eest
  , tingimusel et kohaldatakse erikorda, mis võtab arvesse riikide asutuste rolli
  .

| (15) | Lisaks
  liidu õiguses
  sätestatud krediidiasutustele tegevusloa andmise tingimustele ning
  selliste tegevuslubade kehtetuks tunnistamise
  asjaoludele võivad liikmesriigid praegu ette näha tegevusloa andmise täiendavaid tingimusi ning tegevusloa
  kehtetuks tunnistamise
  täiendavaid asjaolusid. Seepärast peaks EKP oma ülesandeid seoses krediidiasutustele tegevusloa andmise ja tegevusloa
  kehtetuks tunnistamisega
  siseriikliku õiguse mittejärgmise korral täitma asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse ettepaneku alusel, kes hindab siseriiklikus õiguses sätestatud asjakohaste tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(15)

Lisaks
  liidu õiguses
  sätestatud krediidiasutustele tegevusloa andmise tingimustele ning
  selliste tegevuslubade kehtetuks tunnistamise
  asjaoludele võivad liikmesriigid praegu ette näha tegevusloa andmise täiendavaid tingimusi ning tegevusloa
  kehtetuks tunnistamise
  täiendavaid asjaolusid. Seepärast peaks EKP oma ülesandeid seoses krediidiasutustele tegevusloa andmise ja tegevusloa
  kehtetuks tunnistamisega
  siseriikliku õiguse mittejärgmise korral täitma asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse ettepaneku alusel, kes hindab siseriiklikus õiguses sätestatud asjakohaste tingimuste täitmist.

| (16) | Mis tahes uue omaniku sobilikkuse hindamine enne märkimisväärse osaluse ostmist krediidiasutuses on asendamatu vahend krediidiasutuste omanike jätkuva sobilikkuse ja rahandusliku usaldusväärsuse tagamiseks. EKP kui liidu institutsioon saab sellist hindamist teostada ilma, et kehtestataks põhjendamatuid piiranguid siseturule. EKP-l peaks olema ülesanne hinnata krediidiasutustes märkimisväärse osaluse omandamist ja võõrandamist
  , välja arvatud pankade ümberkorraldamise või likvideerimise kontekstis
  . |
| --- | --- |

(16)

Mis tahes uue omaniku sobilikkuse hindamine enne märkimisväärse osaluse ostmist krediidiasutuses on asendamatu vahend krediidiasutuste omanike jätkuva sobilikkuse ja rahandusliku usaldusväärsuse tagamiseks. EKP kui liidu institutsioon saab sellist hindamist teostada ilma, et kehtestataks põhjendamatuid piiranguid siseturule. EKP-l peaks olema ülesanne hinnata krediidiasutustes märkimisväärse osaluse omandamist ja võõrandamist
  , välja arvatud pankade ümberkorraldamise või likvideerimise kontekstis
  .

| (17) | Krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmisega seotud usaldusväärsuse eeltingimus on nende ELi eeskirjade täitmine, millega nõutakse krediidiasutustelt, et neil on teatav kapitalitase krediidiasutuste majandustegevusele omaste riskide katmiseks, et nad piiravad individuaalsetest vastaspooltest tulenevate riskipositsioonide mahtu, et nad avalikustavad teabe krediidiasutuse finantsseisundi kohta, et nad omavad piisavalt likviidseid varasid turupingete olukorras vastupidamiseks ning et nad piiravad finantsvõimendust. EKP ülesanne peaks olema tagada
  kõnealuste
  eeskirjade järgimine
  , sealhulgas eelkõige andes nende eeskirjadega seoses heakskiite, väljastades lube või tehes erandeid
  . |
| --- | --- |

(17)

Krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmisega seotud usaldusväärsuse eeltingimus on nende ELi eeskirjade täitmine, millega nõutakse krediidiasutustelt, et neil on teatav kapitalitase krediidiasutuste majandustegevusele omaste riskide katmiseks, et nad piiravad individuaalsetest vastaspooltest tulenevate riskipositsioonide mahtu, et nad avalikustavad teabe krediidiasutuse finantsseisundi kohta, et nad omavad piisavalt likviidseid varasid turupingete olukorras vastupidamiseks ning et nad piiravad finantsvõimendust. EKP ülesanne peaks olema tagada
  kõnealuste
  eeskirjade järgimine
  , sealhulgas eelkõige andes nende eeskirjadega seoses heakskiite, väljastades lube või tehes erandeid
  .

| (18) | Peamisteks usaldatavusnõuete täitmise vahenditeks on
  täiendavad kapitalipuhvrid, sealhulgas kapitali säilitamise puhver, vastutsükliline kapitalipuhver
  , millega tagatakse
  , et krediidiasutused koguvad majanduskasvu perioodidel piisava omakapitali, et katta kahjud
  stressiperioodidel, globaalsete ja muude süsteemselt oluliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhvrid ning muud süsteemseid või makrotasandi riske käsitlevad meetmed. Selleks et tagada täielik koordineeritus, kui riikide asutused kehtestavad sellised meetmed, tuleks EKPd nõuetekohaselt teavitada. Lisaks sellele
  peaks EKP-l olema
  vajaduse korral võimalik kohaldada kõrgemaid nõudeid ja rangemaid meetmeid, tingimusel et tehakse tihedat koostööd riikide asutustega. Käesoleva määruse sätted, mis käsitlevad süsteemsete või makrotasandi riskidega tegelemise meetmeid, ei piira muude liidu õigusaktidega ette nähtud koordineerimismenetluste kohaldamist. Pärast käesolevas määruses ette nähtud menetluste järgimist tegutsevad riigi pädevad või määratud asutused ja EKP mis tahes koordineerimismenetluse kohaselt, mis on selliste õigusaktidega ette nähtud
  . |
| --- | --- |

(18)

Peamisteks usaldatavusnõuete täitmise vahenditeks on
  täiendavad kapitalipuhvrid, sealhulgas kapitali säilitamise puhver, vastutsükliline kapitalipuhver
  , millega tagatakse
  , et krediidiasutused koguvad majanduskasvu perioodidel piisava omakapitali, et katta kahjud
  stressiperioodidel, globaalsete ja muude süsteemselt oluliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhvrid ning muud süsteemseid või makrotasandi riske käsitlevad meetmed. Selleks et tagada täielik koordineeritus, kui riikide asutused kehtestavad sellised meetmed, tuleks EKPd nõuetekohaselt teavitada. Lisaks sellele
  peaks EKP-l olema
  vajaduse korral võimalik kohaldada kõrgemaid nõudeid ja rangemaid meetmeid, tingimusel et tehakse tihedat koostööd riikide asutustega. Käesoleva määruse sätted, mis käsitlevad süsteemsete või makrotasandi riskidega tegelemise meetmeid, ei piira muude liidu õigusaktidega ette nähtud koordineerimismenetluste kohaldamist. Pärast käesolevas määruses ette nähtud menetluste järgimist tegutsevad riigi pädevad või määratud asutused ja EKP mis tahes koordineerimismenetluse kohaselt, mis on selliste õigusaktidega ette nähtud
  .

| (19) | Krediidiasutuse toimekindlus sõltub ka asjakohase sisemise kapitali allokeerimisest, võttes arvesse riske, millele krediidiasutus võib olla avatud, ning asjakohaste asutusesiseste organisatsiooniliste struktuuride ja äriühingu üldjuhtimise korra olemasolust. Seepärast peaks EKP-l olema ülesanne kohaldada nõudeid, millega tagatakse, et krediidiasutused on kehtestanud töökindla üldjuhtimise korra, protsessid ja mehhanismid, sealhulgas strateegiad ja menetlused oma sisemise kapitali asjakohasuse hindamiseks ja säilitamiseks. Puuduste korral peaks EKP-l olema ka ülesanne kehtestada asjakohaseid meetmeid, sealhulgas täiendavate omavahendite erinõudeid,
  avalikustamise
  erinõudeid ja likviidsuse erinõudeid. |
| --- | --- |

(19)

Krediidiasutuse toimekindlus sõltub ka asjakohase sisemise kapitali allokeerimisest, võttes arvesse riske, millele krediidiasutus võib olla avatud, ning asjakohaste asutusesiseste organisatsiooniliste struktuuride ja äriühingu üldjuhtimise korra olemasolust. Seepärast peaks EKP-l olema ülesanne kohaldada nõudeid, millega tagatakse, et krediidiasutused on kehtestanud töökindla üldjuhtimise korra, protsessid ja mehhanismid, sealhulgas strateegiad ja menetlused oma sisemise kapitali asjakohasuse hindamiseks ja säilitamiseks. Puuduste korral peaks EKP-l olema ka ülesanne kehtestada asjakohaseid meetmeid, sealhulgas täiendavate omavahendite erinõudeid,
  avalikustamise
  erinõudeid ja likviidsuse erinõudeid.

| (20) | Ohud krediidiasutuse toimekindlusele võivad tekkida nii individuaalse krediidiasutuse tasandil kui ka pangakontserni või finantskonglomeraadi tasandil. Konkreetne järelevalvekord nende ohtude leevendamiseks on oluline krediidiasutuste toimekindluse tagamiseks. Lisaks individuaalsete krediidiasutuste järelevalvele peaks EKP ülesanded hõlmama konsolideeritud järelevalvet, täiendavat järelevalvet, finantsvaldusettevõtjate järelevalvet ning segafinantsvaldusettevõtjate järelevalvet
  , välja arvatud kindlustusseltside järelevalve
  . |
| --- | --- |

(20)

Ohud krediidiasutuse toimekindlusele võivad tekkida nii individuaalse krediidiasutuse tasandil kui ka pangakontserni või finantskonglomeraadi tasandil. Konkreetne järelevalvekord nende ohtude leevendamiseks on oluline krediidiasutuste toimekindluse tagamiseks. Lisaks individuaalsete krediidiasutuste järelevalvele peaks EKP ülesanded hõlmama konsolideeritud järelevalvet, täiendavat järelevalvet, finantsvaldusettevõtjate järelevalvet ning segafinantsvaldusettevõtjate järelevalvet
  , välja arvatud kindlustusseltside järelevalve
  .

| (21) | Finantsstabiilsuse säilitamiseks tuleb krediidiasutuse finants- ja majandusliku olukorra halvenemist parandada
  varases etapis
  . EKP-l peaks olema ülesanne rakendada varajase sekkumise meetmeid, nagu on määratletud asjakohases liidu õiguses. Ta peaks siiski
  koordineerima
  oma varajase sekkumise meetmeid asjaomaste likvideerimisasutustega. Kuni
  riikide asutused on pädevad krediidiasutusi likvideerima
  , peaks EKP seda enam
  koordineerima tegevust
  asjaomaste
  riikide asutustega
  , et tagada kriiside korral ühtne arusaam vastavatest ülesannetest, eelkõige selleks loodavate piiriüleste kriisihalduse rühmade ja tulevaste likvideerimiskolleegiumide raames. |
| --- | --- |

(21)

Finantsstabiilsuse säilitamiseks tuleb krediidiasutuse finants- ja majandusliku olukorra halvenemist parandada
  varases etapis
  . EKP-l peaks olema ülesanne rakendada varajase sekkumise meetmeid, nagu on määratletud asjakohases liidu õiguses. Ta peaks siiski
  koordineerima
  oma varajase sekkumise meetmeid asjaomaste likvideerimisasutustega. Kuni
  riikide asutused on pädevad krediidiasutusi likvideerima
  , peaks EKP seda enam
  koordineerima tegevust
  asjaomaste
  riikide asutustega
  , et tagada kriiside korral ühtne arusaam vastavatest ülesannetest, eelkõige selleks loodavate piiriüleste kriisihalduse rühmade ja tulevaste likvideerimiskolleegiumide raames.

| (22) | Järelevalveülesanded, mida ei anta EKP-le, peaksid jääma
  riikide asutustele
  . Need ülesanded
  peaksid
  hõlmama õigust saada krediidiasutustelt teatisi seoses asutamisõigusega ja teenuste osutamise vabadusega; teostada järelevalvet nende organite üle, kes ei ole hõlmatud liidu õiguse kohase krediidiasutuste määratlusega, kuid kelle üle teostatakse krediidiasutustena järelevalvet siseriikliku õiguse kohaselt; teostada järelevalvet kolmanda riigi krediidiasutuste üle, kes asutavad ELis filiaali või osutavad piiriüleseid teenuseid; teostada järelevalvet makseteenuste üle; viia läbi krediidiasutuste igapäevast kontrollimist; täita pädevate asutuste ülesandeid krediidiasutuste suhtes seoses finantsinstrumentide turgudega, takistada finantssüsteemi kasutamist rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil
  ning kaitsta tarbijaid
  . |
| --- | --- |

(22)

Järelevalveülesanded, mida ei anta EKP-le, peaksid jääma
  riikide asutustele
  . Need ülesanded
  peaksid
  hõlmama õigust saada krediidiasutustelt teatisi seoses asutamisõigusega ja teenuste osutamise vabadusega; teostada järelevalvet nende organite üle, kes ei ole hõlmatud liidu õiguse kohase krediidiasutuste määratlusega, kuid kelle üle teostatakse krediidiasutustena järelevalvet siseriikliku õiguse kohaselt; teostada järelevalvet kolmanda riigi krediidiasutuste üle, kes asutavad ELis filiaali või osutavad piiriüleseid teenuseid; teostada järelevalvet makseteenuste üle; viia läbi krediidiasutuste igapäevast kontrollimist; täita pädevate asutuste ülesandeid krediidiasutuste suhtes seoses finantsinstrumentide turgudega, takistada finantssüsteemi kasutamist rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil
  ning kaitsta tarbijaid
  .

| (22a) | Kui see on asjakohane, peaks EKP tegema täielikult koostööd liikmesriikide ametiasutustega, kes vastutavad kõrgetasemelise tarbijakaitse tagamise ja rahapesu vastase võitluse eest. |
| --- | --- |

(22a)

Kui see on asjakohane, peaks EKP tegema täielikult koostööd liikmesriikide ametiasutustega, kes vastutavad kõrgetasemelise tarbijakaitse tagamise ja rahapesu vastase võitluse eest.

| (23) | EKP peaks täitma temale antud ülesandeid eesmärgiga tagada krediidiasutuste
  toimekindlus ning liidu ja konkreetse osaleva liikmesriigi
  finantssüsteemi stabiilsus ja siseturu terviklikkus, tagades sellega ka hoiustajate kaitse ja parandades siseturu toimimist kooskõlas ELi
  finantsteenuste ühtse reeglistikuga
  .
  Eelkõige peaks EKP võtma nõuetekohaselt arvesse võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid. |
| --- | --- |

(23)

EKP peaks täitma temale antud ülesandeid eesmärgiga tagada krediidiasutuste
  toimekindlus ning liidu ja konkreetse osaleva liikmesriigi
  finantssüsteemi stabiilsus ja siseturu terviklikkus, tagades sellega ka hoiustajate kaitse ja parandades siseturu toimimist kooskõlas ELi
  finantsteenuste ühtse reeglistikuga
  .
  Eelkõige peaks EKP võtma nõuetekohaselt arvesse võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid.

| (24) | Järelevalveülesannete andmine EKP-le peaks olema kooskõlas 2010. aastal loodud Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi raamistikuga ja selle aluseesmärgiga töötada välja
  ühtne reeglistik
  ja ühtlustada järelevalvetavasid kogu ELis. Koostöö panganduse järelevalveasutuste ning kindlustuse ja väärpaberiturgude järelevalveasutuste vahel on oluline, et tegeleda ühist huvi pakkuvate küsimustega ja tagada nende krediidiasutuste nõuetekohane järelevalve, kes tegutsevad ka kindlustuse ja väärtpaberite sektoris. Seepärast peaks EKP olema kohustatud tegema Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi raames tihedat koostööd
  Euroopa Pangandusjärelevalve
  , Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvega.
  EKP peaks täitma oma ülesandeid vastavalt käesoleva määruse sätetele, ilma et see piiraks Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi teiste osaliste pädevusi ja ülesandeid. Samuti peaks EKP olema kohustatud tegema koostööd asjaomaste likvideerimisasutustega ning vahenditega, millest otseselt või kaudselt rahastatakse avaliku sektori finantsabi. |
| --- | --- |

(24)

Järelevalveülesannete andmine EKP-le peaks olema kooskõlas 2010. aastal loodud Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi raamistikuga ja selle aluseesmärgiga töötada välja
  ühtne reeglistik
  ja ühtlustada järelevalvetavasid kogu ELis. Koostöö panganduse järelevalveasutuste ning kindlustuse ja väärpaberiturgude järelevalveasutuste vahel on oluline, et tegeleda ühist huvi pakkuvate küsimustega ja tagada nende krediidiasutuste nõuetekohane järelevalve, kes tegutsevad ka kindlustuse ja väärtpaberite sektoris. Seepärast peaks EKP olema kohustatud tegema Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi raames tihedat koostööd
  Euroopa Pangandusjärelevalve
  , Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvega.
  EKP peaks täitma oma ülesandeid vastavalt käesoleva määruse sätetele, ilma et see piiraks Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi teiste osaliste pädevusi ja ülesandeid. Samuti peaks EKP olema kohustatud tegema koostööd asjaomaste likvideerimisasutustega ning vahenditega, millest otseselt või kaudselt rahastatakse avaliku sektori finantsabi.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (26) | EKP ülesannete täitmise suhtes
  tuleks kohaldada asjakohast
  liidu
  õigust
  , sealhulgas kogu esmast ja teisest liidu õigust, komisjoni otsuseid riigiabi valdkonnas, konkurentsieeskirju ja ühinemiste kontrolli ning kõigi liikmesriikide suhtes kohaldatavaid ühtseid eeskirju. EBA-le on antud ülesanne töötada välja tehniliste standardite ning suuniste ja soovituste eelnõud, millega tagatakse järelevalve ühtsus ja järelevalvetulemuste sidusus ELis. EKP ei peaks asendama
  EBAd
  nende ülesannete täitmisel ja seepärast peaks ta kasutama oma volitusi võtta vastu määrusi vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 132
  , kooskõlas
  Euroopa Komisjoni poolt EBA esitatud eelnõude alusel vastu võetud liidu
  õigusaktidega ning vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 16
  . |
| --- | --- |

(26)

EKP ülesannete täitmise suhtes
  tuleks kohaldada asjakohast
  liidu
  õigust
  , sealhulgas kogu esmast ja teisest liidu õigust, komisjoni otsuseid riigiabi valdkonnas, konkurentsieeskirju ja ühinemiste kontrolli ning kõigi liikmesriikide suhtes kohaldatavaid ühtseid eeskirju. EBA-le on antud ülesanne töötada välja tehniliste standardite ning suuniste ja soovituste eelnõud, millega tagatakse järelevalve ühtsus ja järelevalvetulemuste sidusus ELis. EKP ei peaks asendama
  EBAd
  nende ülesannete täitmisel ja seepärast peaks ta kasutama oma volitusi võtta vastu määrusi vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 132
  , kooskõlas
  Euroopa Komisjoni poolt EBA esitatud eelnõude alusel vastu võetud liidu
  õigusaktidega ning vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 16
  .

| (26a) | Vajaduse korral peaks EKP sõlmima finantsinstrumentide turgude eest vastutavate pädevate asutustega vastastikuse mõistmise memorandumid, milles kirjeldatakse üldiselt nende omavahelist koostööd liidu õiguse alusel järelvalveülesannete täitmisel seoses artiklis 2 osutatud finantseerimisasutustega. Sellised memorandumid tuleks teha kättesaadavaks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kõigi liikmesriikide pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

(26a)

Vajaduse korral peaks EKP sõlmima finantsinstrumentide turgude eest vastutavate pädevate asutustega vastastikuse mõistmise memorandumid, milles kirjeldatakse üldiselt nende omavahelist koostööd liidu õiguse alusel järelvalveülesannete täitmisel seoses artiklis 2 osutatud finantseerimisasutustega. Sellised memorandumid tuleks teha kättesaadavaks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kõigi liikmesriikide pädevatele asutustele.

| (26b) | Oma ülesannete täitmisel ja järelevalvevolituste kasutamisel peaks EKP kohaldama krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega seotud materiaalõiguse eeskirju. Kõnealused eeskirjad koosnevad asjakohasest liidu õigusest, eelkõige vahetult kohaldatavatest määrustest või direktiividest, näiteks pankade kapitalinõuete ja finantskonglomeraatide kohta. Kui krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega seotud materiaalõiguse eeskirjad on sätestatud direktiivides, peaks EKP kohaldama neid direktiive siseriiklikusse õigusesse üleviivaid õigusakte. Kui asjakohane liidu õigus koosneb määrustest ja sellistes valdkondades, kus kõnealused määrused annavad käesoleva määruse jõustumise kuupäeval liikmesriikidele selgesõnaliselt valikuvõimalused, peaks EKP kohaldama ka kõnealuseid valikuvõimalusi võimaldavaid riigisiseseid õigusakte. Nimetatud valikuvõimalusi tuleks tõlgendada selliselt, et need ei hõlma valikuvõimalusi, mis on kättesaadavad üksnes pädevatele või määratud asutustele. See ei piira liidu õiguse ülimuslikkuse põhimõtet. Sellest tulenevalt peaks EKP suuniste või soovituste vastuvõtmisel või otsuste tegemisel tuginema ja tegutsema vastavalt asjakohasele siduvale liidu õigusele. |
| --- | --- |

(26b)

Oma ülesannete täitmisel ja järelevalvevolituste kasutamisel peaks EKP kohaldama krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega seotud materiaalõiguse eeskirju. Kõnealused eeskirjad koosnevad asjakohasest liidu õigusest, eelkõige vahetult kohaldatavatest määrustest või direktiividest, näiteks pankade kapitalinõuete ja finantskonglomeraatide kohta. Kui krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega seotud materiaalõiguse eeskirjad on sätestatud direktiivides, peaks EKP kohaldama neid direktiive siseriiklikusse õigusesse üleviivaid õigusakte. Kui asjakohane liidu õigus koosneb määrustest ja sellistes valdkondades, kus kõnealused määrused annavad käesoleva määruse jõustumise kuupäeval liikmesriikidele selgesõnaliselt valikuvõimalused, peaks EKP kohaldama ka kõnealuseid valikuvõimalusi võimaldavaid riigisiseseid õigusakte. Nimetatud valikuvõimalusi tuleks tõlgendada selliselt, et need ei hõlma valikuvõimalusi, mis on kättesaadavad üksnes pädevatele või määratud asutustele. See ei piira liidu õiguse ülimuslikkuse põhimõtet. Sellest tulenevalt peaks EKP suuniste või soovituste vastuvõtmisel või otsuste tegemisel tuginema ja tegutsema vastavalt asjakohasele siduvale liidu õigusele.

| (26c) | EKP-le antud ülesannete ulatuses antakse riigisiseste õigusaktidega riikide pädevatele asutustele teatavad volitused, mida praegu liidu õigusaktidega ei nõuta, sealhulgas teatavad varajase sekkumise ja ettevaatusega seotud volitused. EKP peaks olema võimeline nõudma riikide asutustelt kõnealuste volituste kasutamist, et tagada ühtse järelevalvemehhanismi raames täielik ja tõhus järelevalve. |
| --- | --- |

(26c)

EKP-le antud ülesannete ulatuses antakse riigisiseste õigusaktidega riikide pädevatele asutustele teatavad volitused, mida praegu liidu õigusaktidega ei nõuta, sealhulgas teatavad varajase sekkumise ja ettevaatusega seotud volitused. EKP peaks olema võimeline nõudma riikide asutustelt kõnealuste volituste kasutamist, et tagada ühtse järelevalvemehhanismi raames täielik ja tõhus järelevalve.

| (27) | Tagamaks et krediidiasutused, finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad kohaldavad järelevalvealaseid eeskirju ja otsuseid, tuleks rikkumiste korral kohaldada tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoiatavaid sanktsioone. Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 132 lõikega 3 ning nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 2532/98 (Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone) (8) on EKP-l õigus määrata ettevõtjatele EKP määrustest ja otsustest tulenevate kohustuste täitmata jätmise eest trahve või perioodilisi karistusmakseid. Selleks et EKP saaks tulemuslikult täita oma ülesanded seoses vahetult kohaldatavas liidu õiguses sätestatud järelevalvealaste eeskirjade jõustamisega, tuleks EKP-le lisaks anda õigus kehtestada nende eeskirjade rikkumise eest krediidiasutuste, finantsvaldusettevõtjate ja segafinantsvaldusettevõtjate suhtes rahalisi
  karistusi
  .
  Riikide asutustele
  peaks jääma võimalus kohaldada sanktsioone juhul, kui ei täideta kohustusi, mis tulenevad liidu direktiivi ülevõtvast riigisisesest õigusest. Juhul kui EKP leiab oma ülesannete täitmiseks olevat asjakohane selliste rikkumiste korral kohaldada sanktsiooni, peaks ta saama selleks pöörduda
  riikide asutuste
  poole. |
| --- | --- |

(27)

Tagamaks et krediidiasutused, finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad kohaldavad järelevalvealaseid eeskirju ja otsuseid, tuleks rikkumiste korral kohaldada tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoiatavaid sanktsioone. Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 132 lõikega 3 ning nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 2532/98 (Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone) (8) on EKP-l õigus määrata ettevõtjatele EKP määrustest ja otsustest tulenevate kohustuste täitmata jätmise eest trahve või perioodilisi karistusmakseid. Selleks et EKP saaks tulemuslikult täita oma ülesanded seoses vahetult kohaldatavas liidu õiguses sätestatud järelevalvealaste eeskirjade jõustamisega, tuleks EKP-le lisaks anda õigus kehtestada nende eeskirjade rikkumise eest krediidiasutuste, finantsvaldusettevõtjate ja segafinantsvaldusettevõtjate suhtes rahalisi
  karistusi
  .
  Riikide asutustele
  peaks jääma võimalus kohaldada sanktsioone juhul, kui ei täideta kohustusi, mis tulenevad liidu direktiivi ülevõtvast riigisisesest õigusest. Juhul kui EKP leiab oma ülesannete täitmiseks olevat asjakohane selliste rikkumiste korral kohaldada sanktsiooni, peaks ta saama selleks pöörduda
  riikide asutuste
  poole.

| (28) | Riikide
  järelevalveasutustel on
  suured
  ja pikaajalised eksperditeadmised krediidiasutuste järelevalve kohta oma territooriumil ning oma majanduslike, korralduslike ja kultuuriliste eripärade kohta.
  Neil on nimetatud eesmärkide täitmiseks suur hulk
  pühendunud ja kõrgelt kvalifitseeritud
  töötajaid
  . Et tagada Euroopa järelevalve kõrge kvaliteet, peaksid liikmesriikide järelevalveasutused
  sellest tulenevalt vastutama selle eest, et abistada
  EKPd mis tahes
  selliste
  õigusaktide ettevalmistamisel ja rakendamisel
  , mis on seotud
  EKP järelevalveülesannete
  täitmisega
  . See peaks eelkõige hõlmama panga olukorra pidevat igapäevast hindamist ja seotud kohapealseid kontrolle. |
| --- | --- |

(28)

Riikide
  järelevalveasutustel on
  suured
  ja pikaajalised eksperditeadmised krediidiasutuste järelevalve kohta oma territooriumil ning oma majanduslike, korralduslike ja kultuuriliste eripärade kohta.
  Neil on nimetatud eesmärkide täitmiseks suur hulk
  pühendunud ja kõrgelt kvalifitseeritud
  töötajaid
  . Et tagada Euroopa järelevalve kõrge kvaliteet, peaksid liikmesriikide järelevalveasutused
  sellest tulenevalt vastutama selle eest, et abistada
  EKPd mis tahes
  selliste
  õigusaktide ettevalmistamisel ja rakendamisel
  , mis on seotud
  EKP järelevalveülesannete
  täitmisega
  . See peaks eelkõige hõlmama panga olukorra pidevat igapäevast hindamist ja seotud kohapealseid kontrolle.

| (28a) | Artikli 5 lõikes 4b sätestatud kriteeriume selle kohta, kuidas määratleda, millised krediidiasutused on vähem olulised, tuleks kohaldada kõrgeimal konsolideerimisastmel osalevas liikmesriigis, tuginedes konsolideeritud andmetele. Kui EKP täidab talle käesoleva määrusega antud ülesandeid seoses krediidiasutuste konsolideerimisgrupiga, mis ei ole konsolideerituna vähem oluline, peaks ta täitma oma ülesandeid konsolideerimisgrupi suhtes konsolideeritud alusel ning kõnealuse osalevas liikmesriigis asutatud konsolideerimisgrupi pangandusega tegelevate tütarettevõtjate ja filiaalide suhtes individuaalsel alusel. |
| --- | --- |

(28a)

Artikli 5 lõikes 4b sätestatud kriteeriume selle kohta, kuidas määratleda, millised krediidiasutused on vähem olulised, tuleks kohaldada kõrgeimal konsolideerimisastmel osalevas liikmesriigis, tuginedes konsolideeritud andmetele. Kui EKP täidab talle käesoleva määrusega antud ülesandeid seoses krediidiasutuste konsolideerimisgrupiga, mis ei ole konsolideerituna vähem oluline, peaks ta täitma oma ülesandeid konsolideerimisgrupi suhtes konsolideeritud alusel ning kõnealuse osalevas liikmesriigis asutatud konsolideerimisgrupi pangandusega tegelevate tütarettevõtjate ja filiaalide suhtes individuaalsel alusel.

| (28b) | Artikli 5 lõikes 4b sätestatud kriteeriume selle kohta, kuidas määratleda, millised krediidiasutused on vähem olulised, tuleks täpsustada EKP poolt riikide pädevate asutustega konsulteerides vastu võetud ja avaldatud raamistikus. Seetõttu peaks EKP vastutama kõnealuste kriteeriumide kohaldamise eest ja kontrollima oma arvutuste kaudu, kas nimetatud kriteeriume täidetakse. EKP teabenõue oma arvutuste tegemiseks vajaliku teabe saamiseks ei tohiks sundida krediidiasutusi kohaldama sellist raamatupidamisarvestuse raamistikku, mis erineb neile teiste liidu või riigisiseste õigusaktide kohaselt kehtivast raamistikust. |
| --- | --- |

(28b)

Artikli 5 lõikes 4b sätestatud kriteeriume selle kohta, kuidas määratleda, millised krediidiasutused on vähem olulised, tuleks täpsustada EKP poolt riikide pädevate asutustega konsulteerides vastu võetud ja avaldatud raamistikus. Seetõttu peaks EKP vastutama kõnealuste kriteeriumide kohaldamise eest ja kontrollima oma arvutuste kaudu, kas nimetatud kriteeriume täidetakse. EKP teabenõue oma arvutuste tegemiseks vajaliku teabe saamiseks ei tohiks sundida krediidiasutusi kohaldama sellist raamatupidamisarvestuse raamistikku, mis erineb neile teiste liidu või riigisiseste õigusaktide kohaselt kehtivast raamistikust.

| (28c) | Hinnangut selle kohta, kas panka peetakse oluliseks või vähem oluliseks, ei tuleks üldiselt muuta sagedamini kui kord 12 kuu jooksul, välja arvatud siis, kui pangakontsernides on toimunud struktuurilisi muutusi, näiteks ühinemisi või loovutamisi. |
| --- | --- |

(28c)

Hinnangut selle kohta, kas panka peetakse oluliseks või vähem oluliseks, ei tuleks üldiselt muuta sagedamini kui kord 12 kuu jooksul, välja arvatud siis, kui pangakontsernides on toimunud struktuurilisi muutusi, näiteks ühinemisi või loovutamisi.

| (28d) | Kui EKP teeb pärast riigi pädevalt asutuselt saadud teavitust otsuse selle kohta, kas krediidiasutus on asjaomase riigi majanduse jaoks märkimisväärselt oluline ja peaks seetõttu kuuluma EKP järelevalve alla, peaks ta võtma arvesse kõiki asjaomaseid asjaolusid, sealhulgas võrdsete tingimustega seotud kaalutlusi. |
| --- | --- |

(28d)

Kui EKP teeb pärast riigi pädevalt asutuselt saadud teavitust otsuse selle kohta, kas krediidiasutus on asjaomase riigi majanduse jaoks märkimisväärselt oluline ja peaks seetõttu kuuluma EKP järelevalve alla, peaks ta võtma arvesse kõiki asjaomaseid asjaolusid, sealhulgas võrdsete tingimustega seotud kaalutlusi.

| (29) | Nende piiriüleste pankade järelevalve puhul, mis tegutsevad nii euroalal kui ka sellest väljaspool, peaks EKP tegema tihedat koostööd mitteosalevate liikmesriikide pädevate asutustega. EKP kui pädeva asutuse suhtes kohaldatakse seotud kohustusi teha koostööd ja vahetada teavet liidu õiguse kohaselt ning ta peaks täiel määral osalema järelevalvekolleegiumides. Kuna järelevalveülesannete täitmine Euroopa institutsiooni poolt on kasulik finantsstabiilsuse ja turgude jätkusuutliku integreerimise seisukohast, peaks ka ühisrahas mitteosalevatel liikmesriikidel olema võimalik osaleda uues mehhanismis. Järelevalveülesannete tulemusliku täitmise vajalik eeltingimus on siiski, et järelevalvealaseid otsuseid rakendatakse täielikult ja viivituseta. Liikmesriigid, kes soovivad osaleda uues mehhanismis, peaksid seega tagama, et nende pädevad asutused järgivad
  kõiki meetmeid
  ja võtavad vastu
  kõik meetmed,
  mis
  on
  EKP
  poolt
  nõutud seoses krediidiasutustega. EKP peaks saama seada sisse tiheda koostöö ühisrahas mitteosaleva liikmesriigi pädevate asutustega. Tal peaks olema kohustus seada sisse koostöö, kui käesolevas määruses sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(29)

Nende piiriüleste pankade järelevalve puhul, mis tegutsevad nii euroalal kui ka sellest väljaspool, peaks EKP tegema tihedat koostööd mitteosalevate liikmesriikide pädevate asutustega. EKP kui pädeva asutuse suhtes kohaldatakse seotud kohustusi teha koostööd ja vahetada teavet liidu õiguse kohaselt ning ta peaks täiel määral osalema järelevalvekolleegiumides. Kuna järelevalveülesannete täitmine Euroopa institutsiooni poolt on kasulik finantsstabiilsuse ja turgude jätkusuutliku integreerimise seisukohast, peaks ka ühisrahas mitteosalevatel liikmesriikidel olema võimalik osaleda uues mehhanismis. Järelevalveülesannete tulemusliku täitmise vajalik eeltingimus on siiski, et järelevalvealaseid otsuseid rakendatakse täielikult ja viivituseta. Liikmesriigid, kes soovivad osaleda uues mehhanismis, peaksid seega tagama, et nende pädevad asutused järgivad
  kõiki meetmeid
  ja võtavad vastu
  kõik meetmed,
  mis
  on
  EKP
  poolt
  nõutud seoses krediidiasutustega. EKP peaks saama seada sisse tiheda koostöö ühisrahas mitteosaleva liikmesriigi pädevate asutustega. Tal peaks olema kohustus seada sisse koostöö, kui käesolevas määruses sätestatud tingimused on täidetud.

| (29a) | Arvestades et osalevad liikmesriigid, mille rahaühik ei ole euro, ei ole EKP nõukogus esindatud seni, kuni nad ei ole aluslepingu kohaselt euroalaga ühinenud, ja nad ei saa täiel määral kasu muudest euroala liikmesriikidele ettenähtud mehhanismidest, nähakse käesoleva määrusega otsustusprotsessi jaoks ette lisatagatised. Neid tagatisi, eelkõige artikli 6 lõikes 5d sätestatuid, tuleks siiski kasutada nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel. Neid tuleks kasutada üksnes seni, kuni kehtivad kõnealused konkreetsed asjaolud. Tagatised on tingitud konkreetsetest asjaoludest, mis euroalasse mittekuuluvate osalevate liikmesriikide suhtes käesoleva määruse kohaselt kehtivad, kuna nad ei ole EKP nõukogus esindatud ega saa täiel määral kasu muudest euroala liikmesriikidele ettenähtud mehhanismidest. Seetõttu ei saa ega tohiks neid tagatisi tõlgendada kui pretsedenti muude ELi poliitikavaldkondade puhul. |
| --- | --- |

(29a)

Arvestades et osalevad liikmesriigid, mille rahaühik ei ole euro, ei ole EKP nõukogus esindatud seni, kuni nad ei ole aluslepingu kohaselt euroalaga ühinenud, ja nad ei saa täiel määral kasu muudest euroala liikmesriikidele ettenähtud mehhanismidest, nähakse käesoleva määrusega otsustusprotsessi jaoks ette lisatagatised. Neid tagatisi, eelkõige artikli 6 lõikes 5d sätestatuid, tuleks siiski kasutada nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel. Neid tuleks kasutada üksnes seni, kuni kehtivad kõnealused konkreetsed asjaolud. Tagatised on tingitud konkreetsetest asjaoludest, mis euroalasse mittekuuluvate osalevate liikmesriikide suhtes käesoleva määruse kohaselt kehtivad, kuna nad ei ole EKP nõukogus esindatud ega saa täiel määral kasu muudest euroala liikmesriikidele ettenähtud mehhanismidest. Seetõttu ei saa ega tohiks neid tagatisi tõlgendada kui pretsedenti muude ELi poliitikavaldkondade puhul.

| (29b) | Käesolev määrus ei tohiks mingil moel muuta praegust tütarettevõtjate või filiaalide õigusliku vormi muutmist reguleerivat raamistikku ja niisuguse raamistiku kohaldamist ning käesolevat määrust ei tohiks mõista ega kohaldada niisuguse muutmise jaoks stiimuleid andvana. Sellega seoses tuleks austada täiel määral ühtses järelevalvemehhanismis mitteosalevate liikmesriikide pädevate asutuste vastutust, nii et kõnealustel asutustel oleksid jätkuvalt piisavad järelevalvevahendid ja -volitused nende territooriumil tegutsevate krediidiasutuste üle järelevalve teostamiseks, et nad oleksid suutlikud kõnealust vastutust täitma ning kaitsma tõhusalt finantsstabiilsust ja avalikku huvi. Samuti tuleks selleks, et abistada pädevaid asutusi nende ülesannete täitmisel, anda hoiustajatele ja pädevatele asutustele õigel ajal teavet tütarettevõtjate või filiaalide õigusliku vormi muutmise kohta. |
| --- | --- |

(29b)

Käesolev määrus ei tohiks mingil moel muuta praegust tütarettevõtjate või filiaalide õigusliku vormi muutmist reguleerivat raamistikku ja niisuguse raamistiku kohaldamist ning käesolevat määrust ei tohiks mõista ega kohaldada niisuguse muutmise jaoks stiimuleid andvana. Sellega seoses tuleks austada täiel määral ühtses järelevalvemehhanismis mitteosalevate liikmesriikide pädevate asutuste vastutust, nii et kõnealustel asutustel oleksid jätkuvalt piisavad järelevalvevahendid ja -volitused nende territooriumil tegutsevate krediidiasutuste üle järelevalve teostamiseks, et nad oleksid suutlikud kõnealust vastutust täitma ning kaitsma tõhusalt finantsstabiilsust ja avalikku huvi. Samuti tuleks selleks, et abistada pädevaid asutusi nende ülesannete täitmisel, anda hoiustajatele ja pädevatele asutustele õigel ajal teavet tütarettevõtjate või filiaalide õigusliku vormi muutmise kohta.

| (30) | EKP-l peaks olema oma ülesannete täitmiseks asjakohased järelevalvevolitused. Krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet käsitleva liidu õigusega nähakse ette teatavate volituste andmine liikmesriikide poolt selleks määratud pädevatele asutustele. Ulatuses, mil määral need volitused kuuluvad EKP-le antud järelevalveülesannete hulka, tuleks osalevate liikmesriikide puhul pädeva asutusena käsitada EKPd ning tal peaks olema liidu õigusega pädevatele asutustele antud volitused. See hõlmab volitusi, mis kõnealuste õigusaktidega on antud päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele ning määratud ametiasutustele. |
| --- | --- |

(30)

EKP-l peaks olema oma ülesannete täitmiseks asjakohased järelevalvevolitused. Krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet käsitleva liidu õigusega nähakse ette teatavate volituste andmine liikmesriikide poolt selleks määratud pädevatele asutustele. Ulatuses, mil määral need volitused kuuluvad EKP-le antud järelevalveülesannete hulka, tuleks osalevate liikmesriikide puhul pädeva asutusena käsitada EKPd ning tal peaks olema liidu õigusega pädevatele asutustele antud volitused. See hõlmab volitusi, mis kõnealuste õigusaktidega on antud päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele ning määratud ametiasutustele.

| (30a) | EKP-l peaks olema järelevalvevolitused juhtorgani liikme ametist kõrvaldamiseks käesoleva määruse kohaselt. |
| --- | --- |

(30a)

EKP-l peaks olema järelevalvevolitused juhtorgani liikme ametist kõrvaldamiseks käesoleva määruse kohaselt.

| (31) | Oma ülesannete tulemuslikuks täitmiseks peaks EKP saama nõuda kogu vajalikku teavet
  ning
  teostada uurimisi ja kohapealseid kontrolle
  , vajaduse korral koostöös liikmesriikide pädevate asutustega. EKP-l ja liikmesriikide järelevalveasutustel peaks olema juurdepääs samale teabele, ilma et krediidiasutused peaksid topeltaruandeid esitama
  . |
| --- | --- |

(31)

Oma ülesannete tulemuslikuks täitmiseks peaks EKP saama nõuda kogu vajalikku teavet
  ning
  teostada uurimisi ja kohapealseid kontrolle
  , vajaduse korral koostöös liikmesriikide pädevate asutustega. EKP-l ja liikmesriikide järelevalveasutustel peaks olema juurdepääs samale teabele, ilma et krediidiasutused peaksid topeltaruandeid esitama
  .

| (31a) | Advokaatidega suhtlemist kaitsev kutsesaladus on liidu õiguse aluspõhimõte, mis kaitseb füüsiliste või juriidiliste isikute ja nende nõustajate vahelise suhtluse konfidentsiaalsust kooskõlas Euroopa Kohtu praktikas sätestatud tingimustega. |
| --- | --- |

(31a)

Advokaatidega suhtlemist kaitsev kutsesaladus on liidu õiguse aluspõhimõte, mis kaitseb füüsiliste või juriidiliste isikute ja nende nõustajate vahelise suhtluse konfidentsiaalsust kooskõlas Euroopa Kohtu praktikas sätestatud tingimustega.

| (31b) | Kui EKP-l on vaja taotleda teavet mitteosalevas liikmesriigis asutatud isikult, kes aga kuulub krediidiasutusse, finantsvaldusettevõttesse või segafinantsvaldusettevõttesse, mis on asutatud osalevas liikmesriigis, või kellelt niisugune krediidiasutus, finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja tellib allahankena tööülesandeid või tegevusi, ning kui mitteosalevas liikmesriigis niisuguseid taotlusi ei kohaldata ning need seal ei kehti, peaks EKP koordineerima tegevust asjaomase mitteosaleva liikmesriigi pädeva asutusega. |
| --- | --- |

(31b)

Kui EKP-l on vaja taotleda teavet mitteosalevas liikmesriigis asutatud isikult, kes aga kuulub krediidiasutusse, finantsvaldusettevõttesse või segafinantsvaldusettevõttesse, mis on asutatud osalevas liikmesriigis, või kellelt niisugune krediidiasutus, finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja tellib allahankena tööülesandeid või tegevusi, ning kui mitteosalevas liikmesriigis niisuguseid taotlusi ei kohaldata ning need seal ei kehti, peaks EKP koordineerima tegevust asjaomase mitteosaleva liikmesriigi pädeva asutusega.

| (31c) | Käesolev määrus ei piira EKP põhikirja käsitleva protokolli artiklitega 34 ja 42 kehtestatud eeskirjade kohaldamist. EKP poolt käesoleva määruse alusel vastuvõetud õigusaktid ei loo mingeid õigusi ega kehtesta ühtegi kohustust mitteosalevates liikmeriikides, välja arvatud juhul, kui sellised õigusaktid on kooskõlas asjakohase liidu õigusega, vastavalt protokollidele nr 4 ja 15. |
| --- | --- |

(31c)

Käesolev määrus ei piira EKP põhikirja käsitleva protokolli artiklitega 34 ja 42 kehtestatud eeskirjade kohaldamist. EKP poolt käesoleva määruse alusel vastuvõetud õigusaktid ei loo mingeid õigusi ega kehtesta ühtegi kohustust mitteosalevates liikmeriikides, välja arvatud juhul, kui sellised õigusaktid on kooskõlas asjakohase liidu õigusega, vastavalt protokollidele nr 4 ja 15.

| (32) | Olukordades, kus krediidiasutused kasutavad teises liikmesriigis oma asutamisõigust või õigust osutada teenuseid, või juhul, kui mitu ühte gruppi kuuluvat üksust on asutatud eri liikmesriikides, nähakse liidu õigusega ette erimenetlused ja pädevuste jaotamine asjaomaste liikmesriikide vahel. Määral, mil EKP võtab üle teatavad järelevalveülesanded kõigi osalevate liikmesriikide puhul, ei tuleks kõnealuseid menetlusi ja jaotamist kohaldada teises osalevas liikmesriigis asutamisõiguse ja teenuste osutamise õiguse suhtes. |
| --- | --- |

(32)

Olukordades, kus krediidiasutused kasutavad teises liikmesriigis oma asutamisõigust või õigust osutada teenuseid, või juhul, kui mitu ühte gruppi kuuluvat üksust on asutatud eri liikmesriikides, nähakse liidu õigusega ette erimenetlused ja pädevuste jaotamine asjaomaste liikmesriikide vahel. Määral, mil EKP võtab üle teatavad järelevalveülesanded kõigi osalevate liikmesriikide puhul, ei tuleks kõnealuseid menetlusi ja jaotamist kohaldada teises osalevas liikmesriigis asutamisõiguse ja teenuste osutamise õiguse suhtes.

| (32a) | Käesoleva määruse alusel oma ülesannete täitmisel ja riigi pädevatelt asutustelt abi küsimisel peaks EKP võtma nõuetekohaselt arvesse õiglast tasakaalu kõikide riigi pädevate asutuste kaasamisel kooskõlas kohaldatavates liidu õigusaktides sätestatud üksiku ettevõtja üle teostatava, allkonsolideeritud või konsolideeritud järelevalve vastutusega. |
| --- | --- |

(32a)

Käesoleva määruse alusel oma ülesannete täitmisel ja riigi pädevatelt asutustelt abi küsimisel peaks EKP võtma nõuetekohaselt arvesse õiglast tasakaalu kõikide riigi pädevate asutuste kaasamisel kooskõlas kohaldatavates liidu õigusaktides sätestatud üksiku ettevõtja üle teostatava, allkonsolideeritud või konsolideeritud järelevalve vastutusega.

| (32b) | Käesoleva määruse sätteid ei tohiks tõlgendada EKP-le volituse andmisena kehtestada sanktsioone selliste füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, kes ei ole krediidiasutused, finantsvaldusettevõtjad ega segafinantsvaldusettevõtjad, ilma et see piiraks EKP õigust nõuda riikide asutustelt tegutsemist, et tagada asjakohaste sanktsioonide kehtestamist. |
| --- | --- |

(32b)

Käesoleva määruse sätteid ei tohiks tõlgendada EKP-le volituse andmisena kehtestada sanktsioone selliste füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, kes ei ole krediidiasutused, finantsvaldusettevõtjad ega segafinantsvaldusettevõtjad, ilma et see piiraks EKP õigust nõuda riikide asutustelt tegutsemist, et tagada asjakohaste sanktsioonide kehtestamist.

| (33) | Aluslepingutega loodud institutsioonina on EKP liidu kui terviku institutsioon.
  Oma otsuste tegemisel peaks ta järgima ELi eeskirju ning nõuetekohase menetluse ja läbipaistvuse üldpõhimõtteid. Täielikult tuleks järgida EKP otsuste adressaatide õigust esitada oma seisukohti
  ning nende õigust taotleda EKP otsuste läbivaatamist käesolevas määruses sätestatud korra kohaselt
  . |
| --- | --- |

(33)

Aluslepingutega loodud institutsioonina on EKP liidu kui terviku institutsioon.
  Oma otsuste tegemisel peaks ta järgima ELi eeskirju ning nõuetekohase menetluse ja läbipaistvuse üldpõhimõtteid. Täielikult tuleks järgida EKP otsuste adressaatide õigust esitada oma seisukohti
  ning nende õigust taotleda EKP otsuste läbivaatamist käesolevas määruses sätestatud korra kohaselt
  .

| (34) | Järelevalveülesannete andmisega kaasneb EKP-l oluline vastutus tagada ELis finantsstabiilsus ning kasutada oma järelevalvevolitusi võimalikult tulemuslikult ja proportsionaalselt.
  Järelevalvevolituste liikumist liikmesriigi tasandilt liidu tasandile tuleks tasakaalustada asjakohaste läbipaistvuse ja aruandluse nõuetega.
  Seepärast peaks EKP olema nende ülesannete täitmisega seoses aruandekohustuslik Euroopa Parlamendi ja nõukogu ees, kes on demokraatlikult seadustatud institutsioonid, esindades Euroopa rahvast ja ELi liikmesriike. See
  kohustus
  peaks hõlmama korrapärast aruannete esitamist
  ning vastamist Euroopa Parlamendi
  küsimustele
  kooskõlas parlamendi kodukorraga ja
  vastamist
  eurorühma küsimustele
  .
  Aruandekohustuse täitmisel tuleks järgida asjaomaseid ametisaladuse hoidmise nõudeid. |
| --- | --- |

(34)

Järelevalveülesannete andmisega kaasneb EKP-l oluline vastutus tagada ELis finantsstabiilsus ning kasutada oma järelevalvevolitusi võimalikult tulemuslikult ja proportsionaalselt.
  Järelevalvevolituste liikumist liikmesriigi tasandilt liidu tasandile tuleks tasakaalustada asjakohaste läbipaistvuse ja aruandluse nõuetega.
  Seepärast peaks EKP olema nende ülesannete täitmisega seoses aruandekohustuslik Euroopa Parlamendi ja nõukogu ees, kes on demokraatlikult seadustatud institutsioonid, esindades Euroopa rahvast ja ELi liikmesriike. See
  kohustus
  peaks hõlmama korrapärast aruannete esitamist
  ning vastamist Euroopa Parlamendi
  küsimustele
  kooskõlas parlamendi kodukorraga ja
  vastamist
  eurorühma küsimustele
  .
  Aruandekohustuse täitmisel tuleks järgida asjaomaseid ametisaladuse hoidmise nõudeid.

| (34a) | EKP peaks edastama aruanded, mille ta saadab Euroopa Parlamendile ja nõukogule, ka osalevate liikmesriikide parlamentidele. Osalevate liikmesriikide parlamentidel peaks olema võimalik saata EKP-le mis tahes tähelepanekuid või küsimusi EKP järelevalveülesannete täitmise kohta, millele EKP võib vastata. Kõnealustes riikide parlamentide sise-eeskirjades tuleks arvestada EKP-le tähelepanekute ja küsimuste esitamist käsitlevate asjaomaste menetluste ja korralduste üksikasjadega. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata tähelepanekutele või küsimustele, mis puudutavad nende krediidiasutuste tegevuslubade kehtetuks tunnistamist, mille suhtes on liikmesriikide ametiasutused võtnud kooskõlas artikli 13 lõikega 2a krediidiasutuse likvideerimiseks või finantsstabiilsuse tagamiseks vajalikke meetmeid. Osaleva liikmesriigi parlamendil peaks olema samuti võimalik kutsuda järelevalvenõukogu esimees või esindaja koos riigi pädeva asutuse esindajaga osalema kõnealuse liikmesriigi krediidiasutuse järelevalvet käsitlevas arutelus. Selline riikide parlamentide roll on asjakohane, arvestades võimalikku mõju, mida järelevalvemeetmed võivad avaldada riigi rahandusele, krediidiasutustele, nende klientidele ja töötajatele ning osalevate liikmesriikide turgudele.
  Kui liikmesriikide järelevalveasutused võtavad meetmeid käesoleva määruse alusel, kohaldatakse jätkuvalt siseriikliku õiguse kohast aruandluskorda. |
| --- | --- |

(34a)

EKP peaks edastama aruanded, mille ta saadab Euroopa Parlamendile ja nõukogule, ka osalevate liikmesriikide parlamentidele. Osalevate liikmesriikide parlamentidel peaks olema võimalik saata EKP-le mis tahes tähelepanekuid või küsimusi EKP järelevalveülesannete täitmise kohta, millele EKP võib vastata. Kõnealustes riikide parlamentide sise-eeskirjades tuleks arvestada EKP-le tähelepanekute ja küsimuste esitamist käsitlevate asjaomaste menetluste ja korralduste üksikasjadega. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata tähelepanekutele või küsimustele, mis puudutavad nende krediidiasutuste tegevuslubade kehtetuks tunnistamist, mille suhtes on liikmesriikide ametiasutused võtnud kooskõlas artikli 13 lõikega 2a krediidiasutuse likvideerimiseks või finantsstabiilsuse tagamiseks vajalikke meetmeid. Osaleva liikmesriigi parlamendil peaks olema samuti võimalik kutsuda järelevalvenõukogu esimees või esindaja koos riigi pädeva asutuse esindajaga osalema kõnealuse liikmesriigi krediidiasutuse järelevalvet käsitlevas arutelus. Selline riikide parlamentide roll on asjakohane, arvestades võimalikku mõju, mida järelevalvemeetmed võivad avaldada riigi rahandusele, krediidiasutustele, nende klientidele ja töötajatele ning osalevate liikmesriikide turgudele.
  Kui liikmesriikide järelevalveasutused võtavad meetmeid käesoleva määruse alusel, kohaldatakse jätkuvalt siseriikliku õiguse kohast aruandluskorda.

| (34b) | Käesoleva määrusega ei piirata Euroopa Parlamendi õigust moodustada vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 226 ajutine uurimiskomisjon, et uurida väidetavaid rikkumisi või halduslikku omavoli liidu õiguse rakendamisel, ega õigust täita oma poliitilise kontrolli ülesandeid vastavalt aluslepingutes sätestatule, sealhulgas Euroopa Parlamendi õigust võtta seisukoht või võtta vastu resolutsioon küsimustes, mida parlament peab asjakohaseks. |
| --- | --- |

(34b)

Käesoleva määrusega ei piirata Euroopa Parlamendi õigust moodustada vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 226 ajutine uurimiskomisjon, et uurida väidetavaid rikkumisi või halduslikku omavoli liidu õiguse rakendamisel, ega õigust täita oma poliitilise kontrolli ülesandeid vastavalt aluslepingutes sätestatule, sealhulgas Euroopa Parlamendi õigust võtta seisukoht või võtta vastu resolutsioon küsimustes, mida parlament peab asjakohaseks.

| (34c) | EKP peaks oma tegevuses järgima nõuetekohase menetluse ja läbipaistvuse põhimõtteid. |
| --- | --- |

(34c)

EKP peaks oma tegevuses järgima nõuetekohase menetluse ja läbipaistvuse põhimõtteid.

| (34d) | ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikes 3 osutatud määruses tuleks määrata aluslepingu kohaselt kindlaks üksikasjalikud eeskirjad, millega võimaldatakse ligipääs järelevalveülesannete täitmisest tulenevalt EKP valduses olevatele dokumentidele. |
| --- | --- |

(34d)

ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikes 3 osutatud määruses tuleks määrata aluslepingu kohaselt kindlaks üksikasjalikud eeskirjad, millega võimaldatakse ligipääs järelevalveülesannete täitmisest tulenevalt EKP valduses olevatele dokumentidele.

| (34e) | ELi toimimise lepingu artikli 263 kohaselt kontrollib Euroopa Liidu Kohus muu hulgas EKP selliste aktide (v.a soovituste ja arvamuste) seaduslikkust, mille eesmärgiks on tekitada õiguslikke tagajärgi kolmandatele isikutele. |
| --- | --- |

(34e)

ELi toimimise lepingu artikli 263 kohaselt kontrollib Euroopa Liidu Kohus muu hulgas EKP selliste aktide (v.a soovituste ja arvamuste) seaduslikkust, mille eesmärgiks on tekitada õiguslikke tagajärgi kolmandatele isikutele.

| (34f) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 340 kohaselt peaks EKP hüvitama vastavalt liikmesriikide õiguse ühistele põhimõtetele kõik kahjud, mida tema või tema töötajad oma ülesannete täitmisel on tekitanud. See ei tohiks mõjutada riikide pädevate asutuste vastutust hüvitada vastavalt oma riigisisestele õigusaktidele kõik kahjud, mida need asutused või nende töötajad oma ülesannete täitmisel on tekitanud. |
| --- | --- |

(34f)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 340 kohaselt peaks EKP hüvitama vastavalt liikmesriikide õiguse ühistele põhimõtetele kõik kahjud, mida tema või tema töötajad oma ülesannete täitmisel on tekitanud. See ei tohiks mõjutada riikide pädevate asutuste vastutust hüvitada vastavalt oma riigisisestele õigusaktidele kõik kahjud, mida need asutused või nende töötajad oma ülesannete täitmisel on tekitanud.

| (34 g) | ELi toimimise lepingu artikli 342 kohaselt kohaldatakse EKP suhtes määrust nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled. |
| --- | --- |

(34 g)

ELi toimimise lepingu artikli 342 kohaselt kohaldatakse EKP suhtes määrust nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled.

| (34h) | Määrates kindlaks, kas tuleks piirata asjaomaste isikute toimikuga tutvumise õigust, peaks EKP austama põhiõigusi ja järgima Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele. |
| --- | --- |

(34h)

Määrates kindlaks, kas tuleks piirata asjaomaste isikute toimikuga tutvumise õigust, peaks EKP austama põhiõigusi ja järgima Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele.

| (34i) | EKP peaks andma füüsilistele ja juriidilistele isikutele võimaluse taotleda EKP-le käesoleva määrusega antud volituste alusel tehtud ning neile adresseeritud või neid otseselt või isiklikult puudutavate otsuste läbivaatamist. Läbivaatamine peaks piirduma selle hindamisega, kas sellised otsused on menetluslikult ja sisuliselt vastavuses käesoleva määrusega, austades EKP-le jäetud kaalutlusõigust otsustada kõnealuste otsuste tegemise võimaluse üle. Selleks ja menetlusökonoomia huvides peaks EKP looma niisuguseks asutusesiseseks läbivaatamiseks apellatsiooniküsimuste haldusnõukogu. Haldusnõukogu moodustamiseks peaks EKP nõukogu määrama ametisse hea reputatsiooniga isikud. Otsuse tegemisel peaks EKP nõukogu tagama võimalikult suurel määral asjakohase geograafilise ja soolise tasakaalu liikmesriikide vahel. Läbivaatamiseks sätestatava menetlusega tuleks näha ette, et järelevalvenõukogu kaalub vajaduse korral oma eelmist otsuse eelnõu. |
| --- | --- |

(34i)

EKP peaks andma füüsilistele ja juriidilistele isikutele võimaluse taotleda EKP-le käesoleva määrusega antud volituste alusel tehtud ning neile adresseeritud või neid otseselt või isiklikult puudutavate otsuste läbivaatamist. Läbivaatamine peaks piirduma selle hindamisega, kas sellised otsused on menetluslikult ja sisuliselt vastavuses käesoleva määrusega, austades EKP-le jäetud kaalutlusõigust otsustada kõnealuste otsuste tegemise võimaluse üle. Selleks ja menetlusökonoomia huvides peaks EKP looma niisuguseks asutusesiseseks läbivaatamiseks apellatsiooniküsimuste haldusnõukogu. Haldusnõukogu moodustamiseks peaks EKP nõukogu määrama ametisse hea reputatsiooniga isikud. Otsuse tegemisel peaks EKP nõukogu tagama võimalikult suurel määral asjakohase geograafilise ja soolise tasakaalu liikmesriikide vahel. Läbivaatamiseks sätestatava menetlusega tuleks näha ette, et järelevalvenõukogu kaalub vajaduse korral oma eelmist otsuse eelnõu.

| (35) | EKP vastutab rahapoliitika funktsioonide täitmise eest, mille eesmärk on säilitada hindade stabiilsus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikele 1. Järelevalveülesannete täitmise eesmärk on kaitsta krediidiasutuste
  toimekindlust
  ning finantssüsteemi stabiilsust.
  Seepärast tuleks neid funktsioone täita täielikult eraldi, et vältida huvide konflikti ja tagada,
  et iga funktsiooni täidetakse vastavalt kohaldatavatele eesmärkidele.
  EKP peaks suutma tagada, et EKP nõukogu teostab oma rahapoliitikat ja järelevalveülesandeid täielikult diferentseeritult. Selline ülesannete diferentseeritus peaks hõlmama vähemalt rangelt eraldi peetavaid koosolekuid ja eri päevakordi. |
| --- | --- |

(35)

EKP vastutab rahapoliitika funktsioonide täitmise eest, mille eesmärk on säilitada hindade stabiilsus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikele 1. Järelevalveülesannete täitmise eesmärk on kaitsta krediidiasutuste
  toimekindlust
  ning finantssüsteemi stabiilsust.
  Seepärast tuleks neid funktsioone täita täielikult eraldi, et vältida huvide konflikti ja tagada,
  et iga funktsiooni täidetakse vastavalt kohaldatavatele eesmärkidele.
  EKP peaks suutma tagada, et EKP nõukogu teostab oma rahapoliitikat ja järelevalveülesandeid täielikult diferentseeritult. Selline ülesannete diferentseeritus peaks hõlmama vähemalt rangelt eraldi peetavaid koosolekuid ja eri päevakordi.

| (35a) | Töötajate organisatsiooniline eraldatus peaks hõlmama kõiki iseseisvaks rahapoliitikaks vajalikke talitusi ja sellega peaks tagatama, et käesoleva määrusega antud ülesannete täitmisel järgitakse täielikult käesoleva määrusega ette nähtud demokraatlikku vastutust ja järelevalvet. EKP-le käesoleva määrusega antud ülesannete täitmisega seotud töötajad peaksid töötama järelevalvenõukogu esimehe alluvuses. |
| --- | --- |

(35a)

Töötajate organisatsiooniline eraldatus peaks hõlmama kõiki iseseisvaks rahapoliitikaks vajalikke talitusi ja sellega peaks tagatama, et käesoleva määrusega antud ülesannete täitmisel järgitakse täielikult käesoleva määrusega ette nähtud demokraatlikku vastutust ja järelevalvet. EKP-le käesoleva määrusega antud ülesannete täitmisega seotud töötajad peaksid töötama järelevalvenõukogu esimehe alluvuses.

| (36) | Eelkõige tuleks EKPs luua järelevalvealaste otsuste ettevalmistamise eest vastutav järelevalvenõukogu,
  kellel on kasutada
  liikmesriikide järelevalveasutuste
  konkreetsed eksperditeadmised
  . Seepärast peaks
  järelevalvenõukogul olema esimees ja aseesimees ning sellesse peaksid kuuluma
  EKP ja
  riikide asutuste esindajad
  .
  Järelevalvenõukogu liikmete ametisse nimetamisel käesoleva määruse kohaselt tuleks järgida soolise tasakaalu, kogemuste ja kvalifikatsiooni põhimõtet. Kõiki järelevalvenõukogu liikmeid tuleks täielikult ja õigel ajal teavitada järelevalvenõukogu koosolekute päevakorrapunktidest, et muuta arutelude ja otsuste eelnõude tegemise protsess tulemuslikumaks. |
| --- | --- |

(36)

Eelkõige tuleks EKPs luua järelevalvealaste otsuste ettevalmistamise eest vastutav järelevalvenõukogu,
  kellel on kasutada
  liikmesriikide järelevalveasutuste
  konkreetsed eksperditeadmised
  . Seepärast peaks
  järelevalvenõukogul olema esimees ja aseesimees ning sellesse peaksid kuuluma
  EKP ja
  riikide asutuste esindajad
  .
  Järelevalvenõukogu liikmete ametisse nimetamisel käesoleva määruse kohaselt tuleks järgida soolise tasakaalu, kogemuste ja kvalifikatsiooni põhimõtet. Kõiki järelevalvenõukogu liikmeid tuleks täielikult ja õigel ajal teavitada järelevalvenõukogu koosolekute päevakorrapunktidest, et muuta arutelude ja otsuste eelnõude tegemise protsess tulemuslikumaks.

| (36a) | Järelevalvenõukogu võtab oma ülesannete täitmisel arvesse kõiki asjakohaseid fakte ja asjaolusid osalevates liikmesriikides ning täidab oma ülesandeid liidu kui terviku huvides. |
| --- | --- |

(36a)

Järelevalvenõukogu võtab oma ülesannete täitmisel arvesse kõiki asjakohaseid fakte ja asjaolusid osalevates liikmesriikides ning täidab oma ülesandeid liidu kui terviku huvides.

| (36b) | Pidades täielikult kinni aluslepingutega kehtestatud institutsioonilisest korraldusest ja hääletuskorrast, peaks järelevalvenõukogu olema peamine organ EKP järelevalveülesannete täitmisel, mis on seni olnud alati riikide pädevate asutuste ülesanne. Seetõttu tuleks anda nõukogule õigus võtta vastu rakendusotsus, millega nimetatakse ametisse järelevalvenõukogu esimees ja aseesimees. Pärast järelevalvenõukogu ärakuulamist peaks EKP esitama esimehe ja aseesimehe ametisse nimetamist käsitleva ettepaneku Euroopa Parlamendile heakskiidu saamiseks. Pärast parlamendi heakskiidu saamist peaks nõukogu kõnealuse rakendusotsuse vastu võtma. Esimees tuleks valida avaliku valikumenetluse teel, hoides Euroopa Parlamenti ja nõukogu nõuetekohaselt kursis. |
| --- | --- |

(36b)

Pidades täielikult kinni aluslepingutega kehtestatud institutsioonilisest korraldusest ja hääletuskorrast, peaks järelevalvenõukogu olema peamine organ EKP järelevalveülesannete täitmisel, mis on seni olnud alati riikide pädevate asutuste ülesanne. Seetõttu tuleks anda nõukogule õigus võtta vastu rakendusotsus, millega nimetatakse ametisse järelevalvenõukogu esimees ja aseesimees. Pärast järelevalvenõukogu ärakuulamist peaks EKP esitama esimehe ja aseesimehe ametisse nimetamist käsitleva ettepaneku Euroopa Parlamendile heakskiidu saamiseks. Pärast parlamendi heakskiidu saamist peaks nõukogu kõnealuse rakendusotsuse vastu võtma. Esimees tuleks valida avaliku valikumenetluse teel, hoides Euroopa Parlamenti ja nõukogu nõuetekohaselt kursis.

| (36c) | Asjakohase rotatsiooni ning
  samas esimehe
  täieliku sõltumatuse tagamiseks
  ei tohiks tema
  ametiaeg ületada
  viit
  aastat ning
  teda
  ei tohiks saada valida tagasi järgmiseks ametiajaks. Tagamaks täielikku kooskõla EBA tegevuse ja ELi usaldatavusnõudeid käsitleva poliitikaga,
  peaks järelevalvenõukogu saama kutsuda EBAd
  ja Euroopa
  Komisjoni
  osalema vaatlejatena.
  Üleeuroopalise likvideerimisasutuse, kui see on loodud, esimees peaks osalema vaatlejana järelevalvenõukogu koosolekutel. |
| --- | --- |

(36c)

Asjakohase rotatsiooni ning
  samas esimehe
  täieliku sõltumatuse tagamiseks
  ei tohiks tema
  ametiaeg ületada
  viit
  aastat ning
  teda
  ei tohiks saada valida tagasi järgmiseks ametiajaks. Tagamaks täielikku kooskõla EBA tegevuse ja ELi usaldatavusnõudeid käsitleva poliitikaga,
  peaks järelevalvenõukogu saama kutsuda EBAd
  ja Euroopa
  Komisjoni
  osalema vaatlejatena.
  Üleeuroopalise likvideerimisasutuse, kui see on loodud, esimees peaks osalema vaatlejana järelevalvenõukogu koosolekutel.

| (36d) | Järelevalvenõukogu
  peaks abistama
  juhtkomitee, kuhu kuulub vähem liikmeid.
  Juhtkomitee peaks valmistama ette järelevalvenõukogu koosolekuid ja täitma oma ülesandeid ainult liidu kui terviku huvides ning tegema järelevalvenõukoguga täiesti läbipaistvat koostööd. |
| --- | --- |

(36d)

Järelevalvenõukogu
  peaks abistama
  juhtkomitee, kuhu kuulub vähem liikmeid.
  Juhtkomitee peaks valmistama ette järelevalvenõukogu koosolekuid ja täitma oma ülesandeid ainult liidu kui terviku huvides ning tegema järelevalvenõukoguga täiesti läbipaistvat koostööd.

| (36e) | EKP nõukogu peaks kutsuma esindajad osalevatest liikmesriikidest, mille rahaühik ei ole euro, osalema alati, kui EKP nõukogu kaalub vastuväidete esitamist järelevalvenõukogu koostatud otsuse eelnõu suhtes või kui asjaomased riikide pädevad asutused teavitavad EKP nõukogu nende põhjendatud mittenõustumisest järelevalvenõukogu otsuse eelnõuga, kui niisugune otsus on adresseeritud riikide asutustele seoses krediidiasutustega osalevates liikmesriikides, mille rahaühik ei ole euro. |
| --- | --- |

(36e)

EKP nõukogu peaks kutsuma esindajad osalevatest liikmesriikidest, mille rahaühik ei ole euro, osalema alati, kui EKP nõukogu kaalub vastuväidete esitamist järelevalvenõukogu koostatud otsuse eelnõu suhtes või kui asjaomased riikide pädevad asutused teavitavad EKP nõukogu nende põhjendatud mittenõustumisest järelevalvenõukogu otsuse eelnõuga, kui niisugune otsus on adresseeritud riikide asutustele seoses krediidiasutustega osalevates liikmesriikides, mille rahaühik ei ole euro.

| (36f) | Rahapoliitika ja järelevalveülesannete lahususe tagamise eesmärgil tuleks EKP-lt nõuda vahenduskomisjoni loomist. Vahenduskomisjoni loomine ja eelkõige selle koosseis peaksid tagama, et erimeelsused lahendatakse tasakaalukalt liidu kui terviku huvides. |
| --- | --- |

(36f)

Rahapoliitika ja järelevalveülesannete lahususe tagamise eesmärgil tuleks EKP-lt nõuda vahenduskomisjoni loomist. Vahenduskomisjoni loomine ja eelkõige selle koosseis peaksid tagama, et erimeelsused lahendatakse tasakaalukalt liidu kui terviku huvides.

| (37) | Järelevalvenõukogu
  , juhtkomitee
  ja EKP töötajate suhtes, kes täidavad järelevalveülesandeid, tuleks kohaldada asjakohast ametisaladuse hoidmise kohustust. Sarnast kohustust tuleks kohaldada ka teabevahetuse suhtes EKP nende töötajatega, kes ei osale järelevalvealases tegevuses. See ei peaks takistama EKPd vahetamast teavet asjaomastes ELi õigusaktides sätestatud ulatuses ja tingimustel, sealhulgas Euroopa Komisjoniga Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaste ülesannete ning majanduse ja eelarve tugevdatud järelevalvet käsitlevate liidu õiguse kohaste ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

(37)

Järelevalvenõukogu
  , juhtkomitee
  ja EKP töötajate suhtes, kes täidavad järelevalveülesandeid, tuleks kohaldada asjakohast ametisaladuse hoidmise kohustust. Sarnast kohustust tuleks kohaldada ka teabevahetuse suhtes EKP nende töötajatega, kes ei osale järelevalvealases tegevuses. See ei peaks takistama EKPd vahetamast teavet asjaomastes ELi õigusaktides sätestatud ulatuses ja tingimustel, sealhulgas Euroopa Komisjoniga Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaste ülesannete ning majanduse ja eelarve tugevdatud järelevalvet käsitlevate liidu õiguse kohaste ülesannete täitmisel.

| (38) | Oma ülesannete tulemuslikuks täitmiseks peaks EKP täitma talle antud järelevalveülesandeid täielikult sõltumatult, eelkõige sõltumatuna lubamatust poliitilisest mõjust ja sektori sekkumisest, mis võiks kahjustada tema tegevuslikku sõltumatust. |
| --- | --- |

(38)

Oma ülesannete tulemuslikuks täitmiseks peaks EKP täitma talle antud järelevalveülesandeid täielikult sõltumatult, eelkõige sõltumatuna lubamatust poliitilisest mõjust ja sektori sekkumisest, mis võiks kahjustada tema tegevuslikku sõltumatust.

| (38a) | Järelevalveasutuste poolt teostatava järelevalve tõhususe ja sõltumatuse tagamiseks on tähtis kasutada järelemõtlemisaega. Sel eesmärgil ja ilma et see piiraks rangemate riigisiseste eeskirjade kohaldamist, peaks EKP kehtestama ja säilitama terviklikud ja formaalsed menetlused, sealhulgas proportsionaalsed läbivaatamise perioodid, et hinnata eelnevalt ja hoida ära võimalikke konflikte ühtse järelevalvemehhanismi ja EKP õigustatud huviga, kui järelevalvenõukogu endine liige asub tööle pangandussektoris, mille üle ta teostas varem järelevalvet. |
| --- | --- |

(38a)

Järelevalveasutuste poolt teostatava järelevalve tõhususe ja sõltumatuse tagamiseks on tähtis kasutada järelemõtlemisaega. Sel eesmärgil ja ilma et see piiraks rangemate riigisiseste eeskirjade kohaldamist, peaks EKP kehtestama ja säilitama terviklikud ja formaalsed menetlused, sealhulgas proportsionaalsed läbivaatamise perioodid, et hinnata eelnevalt ja hoida ära võimalikke konflikte ühtse järelevalvemehhanismi ja EKP õigustatud huviga, kui järelevalvenõukogu endine liige asub tööle pangandussektoris, mille üle ta teostas varem järelevalvet.

| (39) | EKP-l peaksid olema
  piisavad vahendid, et ta saaks oma järelevalveülesandeid tulemuslikult
  täita
  . Need vahendid tuleks saada viisil, millega tagatakse EKP sõltumatus liikmesriikide pädevate asutuste ja turuosaliste lubamatust mõjust ning rahapoliitika ja järelevalvealaste ülesannete eraldatus. Järelevalvega seotud kulud peaksid kandma järelevalve alla kuuluvad üksused. Seepärast tuleks EKP poolt järelevalveülesannete täitmist rahastada
  osalevates liikmesriikides asutatud
  krediidiasutustelt võetavate
  iga-aastaste
  tasudega.
  EKP-l peaks olema võimalik nõuda ka mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalidelt tasu maksmist, et katta kulusid, mis on EKP-l tekkinud oma ülesannete täitmisel nende filiaalide vastuvõtva riigi järelevalveasutusena. Kui krediidiasutuse või filiaali üle teostatakse järelevalvet konsolideeritud alusel, tuleks tasu summa kehtestada osalevas liikmesriigis asutatud asjaomasesse konsolideerimisgruppi kuuluva krediidiasutuse kõrgeimal tasemel. Tasude arvutamisel tuleks välja jätta kõik mitteosalevates liikmesriikides asutatud tütarettevõtjad. |
| --- | --- |

(39)

EKP-l peaksid olema
  piisavad vahendid, et ta saaks oma järelevalveülesandeid tulemuslikult
  täita
  . Need vahendid tuleks saada viisil, millega tagatakse EKP sõltumatus liikmesriikide pädevate asutuste ja turuosaliste lubamatust mõjust ning rahapoliitika ja järelevalvealaste ülesannete eraldatus. Järelevalvega seotud kulud peaksid kandma järelevalve alla kuuluvad üksused. Seepärast tuleks EKP poolt järelevalveülesannete täitmist rahastada
  osalevates liikmesriikides asutatud
  krediidiasutustelt võetavate
  iga-aastaste
  tasudega.
  EKP-l peaks olema võimalik nõuda ka mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalidelt tasu maksmist, et katta kulusid, mis on EKP-l tekkinud oma ülesannete täitmisel nende filiaalide vastuvõtva riigi järelevalveasutusena. Kui krediidiasutuse või filiaali üle teostatakse järelevalvet konsolideeritud alusel, tuleks tasu summa kehtestada osalevas liikmesriigis asutatud asjaomasesse konsolideerimisgruppi kuuluva krediidiasutuse kõrgeimal tasemel. Tasude arvutamisel tuleks välja jätta kõik mitteosalevates liikmesriikides asutatud tütarettevõtjad.

| (39a) | Kui krediidiasutus on kaasatud konsolideeritud järelevalvesse, tuleks tasu arvestada osalevate liikmesriikide piires kõrgeimal konsolideerimistasemel ning see tuleks kehtestada osalevas liikmesriigis asutatud ja konsolideeritud järelevalvesse kaasatud krediidiasutustele objektiivsete kriteeriumide alusel, pidades silmas asjaomase krediidiasutuse olulisust ja riskiprofiili, sealhulgas selle riskidega kaalutud varasid. |
| --- | --- |

(39a)

Kui krediidiasutus on kaasatud konsolideeritud järelevalvesse, tuleks tasu arvestada osalevate liikmesriikide piires kõrgeimal konsolideerimistasemel ning see tuleks kehtestada osalevas liikmesriigis asutatud ja konsolideeritud järelevalvesse kaasatud krediidiasutustele objektiivsete kriteeriumide alusel, pidades silmas asjaomase krediidiasutuse olulisust ja riskiprofiili, sealhulgas selle riskidega kaalutud varasid.

| (40) | Tõhusaks järelevalveks on vaja motiveeritud, koolitatud ja erapooletuid töötajaid.
  Tõeliselt integreeritud
  järelevalvemehhanismi loomiseks tuleb ette näha
  kõigi osalevate liikmesriikide
  järelevalveasutuste ja Euroopa Keskpanga töötajate vahetused ja lähetused.
  Selleks et tagada pidev vastastikune kontroll
  , eelkõige
  seoses suurte
  pankade järelevalvega
  , peaks EKP
  saama nõuda, et riikide järelevalverühmadesse kuuluks ka muude osalevate liikmesriikide pädevate asutuste töötajaid
  , mis võimaldab koostada konkreetsete eksperditeadmiste ja profiiliga geograafiliselt mitmekesised järelevalverühmad
  .
  Töötajate vahetuse ja lähetustega luuakse ühine järelevalvekultuur. EKP esitab korrapäraselt teavet selle kohta, kui palju osalevate liikmesriikide pädevate asutuste töötajaid on ühtse järelevalvemehhanismi eesmärgil EKP-sse lähetatud. |
| --- | --- |

(40)

Tõhusaks järelevalveks on vaja motiveeritud, koolitatud ja erapooletuid töötajaid.
  Tõeliselt integreeritud
  järelevalvemehhanismi loomiseks tuleb ette näha
  kõigi osalevate liikmesriikide
  järelevalveasutuste ja Euroopa Keskpanga töötajate vahetused ja lähetused.
  Selleks et tagada pidev vastastikune kontroll
  , eelkõige
  seoses suurte
  pankade järelevalvega
  , peaks EKP
  saama nõuda, et riikide järelevalverühmadesse kuuluks ka muude osalevate liikmesriikide pädevate asutuste töötajaid
  , mis võimaldab koostada konkreetsete eksperditeadmiste ja profiiliga geograafiliselt mitmekesised järelevalverühmad
  .
  Töötajate vahetuse ja lähetustega luuakse ühine järelevalvekultuur. EKP esitab korrapäraselt teavet selle kohta, kui palju osalevate liikmesriikide pädevate asutuste töötajaid on ühtse järelevalvemehhanismi eesmärgil EKP-sse lähetatud.

| (41) | Pangandusteenuste üleilmastumist ja rahvusvaheliste standardite tähtsuse kasvu silmas pidades peaks EKP oma töös järgima rahvusvahelisi standardeid ning pidama dialoogi ja tegema tihedat koostööd liiduväliste järelevalveasutustega, dubleerimata samas EBA rahvusvahelist rolli. EKP-l peaksid olema volitused kontaktide loomiseks ja halduskokkulepete sõlmimiseks kolmandate riikide järelevalve- ja haldusasutuste ning rahvusvaheliste organisatsioonidega,
  koordineerides samal ajal
  sellist tegevust EBAga ning
  austades
  täielikult liikmesriikide ja liidu institutsioonide olemasolevaid ülesandeid ja pädevust. |
| --- | --- |

(41)

Pangandusteenuste üleilmastumist ja rahvusvaheliste standardite tähtsuse kasvu silmas pidades peaks EKP oma töös järgima rahvusvahelisi standardeid ning pidama dialoogi ja tegema tihedat koostööd liiduväliste järelevalveasutustega, dubleerimata samas EBA rahvusvahelist rolli. EKP-l peaksid olema volitused kontaktide loomiseks ja halduskokkulepete sõlmimiseks kolmandate riikide järelevalve- ja haldusasutuste ning rahvusvaheliste organisatsioonidega,
  koordineerides samal ajal
  sellist tegevust EBAga ning
  austades
  täielikult liikmesriikide ja liidu institutsioonide olemasolevaid ülesandeid ja pädevust.

| (42) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (10) kohaldatakse täies ulatuses, kui
  EKP töötleb
  isikuandmeid käesoleva määruse kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(42)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (10) kohaldatakse täies ulatuses, kui
  EKP töötleb
  isikuandmeid käesoleva määruse kohaldamiseks.

| (43) | EKP suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (11). EKP on
  vastu võtnud 3. juuni 2004. aasta otsuse EKP/2004/11
  Euroopa Pettustevastase Ameti poolt läbiviidava Euroopa Keskpanga uurimise tingimuste kohta (12). |
| --- | --- |

(43)

EKP suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (11). EKP on
  vastu võtnud 3. juuni 2004. aasta otsuse EKP/2004/11
  Euroopa Pettustevastase Ameti poolt läbiviidava Euroopa Keskpanga uurimise tingimuste kohta (12).

| (44) | Selleks
  et tagada, et krediidiasutuste suhtes kohaldatakse kvaliteetset järelevalvet, mis on vaba muudest, usaldatavusnõuetega mitteseotud kaalutlustest, ning et turuarengute negatiivset vastastikmõju pankade ja riikide vahel piirataks õigeaegselt ja tõhusalt, peaks EKP hakkama järelevalvealaseid eriülesandeid täitma võimalikult kiiresti. Järelevalveülesannete üleminek riikide järelevalveasutustelt EKP-le nõuab siiski teatavat ettevalmistust. Seepärast tuleb ette näha asjakohane üleminekuperiood. ▌ |
| --- | --- |

(44)

Selleks
  et tagada, et krediidiasutuste suhtes kohaldatakse kvaliteetset järelevalvet, mis on vaba muudest, usaldatavusnõuetega mitteseotud kaalutlustest, ning et turuarengute negatiivset vastastikmõju pankade ja riikide vahel piirataks õigeaegselt ja tõhusalt, peaks EKP hakkama järelevalvealaseid eriülesandeid täitma võimalikult kiiresti. Järelevalveülesannete üleminek riikide järelevalveasutustelt EKP-le nõuab siiski teatavat ettevalmistust. Seepärast tuleb ette näha asjakohane üleminekuperiood. ▌

| (44a) | EKP näeb talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmise üksikasjaliku tegevuskorra vastuvõtmisel ette üleminekukorra, millega tagatakse käimasolevate järelevalvemenetluste, sealhulgas enne käesoleva määruse jõustumist vastu võetud otsuste ja/või meetmete või alustatud uurimiste lõpuleviimine.


  ▌ |
| --- | --- |

(44a)

EKP näeb talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmise üksikasjaliku tegevuskorra vastuvõtmisel ette üleminekukorra, millega tagatakse käimasolevate järelevalvemenetluste, sealhulgas enne käesoleva määruse jõustumist vastu võetud otsuste ja/või meetmete või alustatud uurimiste lõpuleviimine.

▌

| (45a) | Komisjon on oma 28. novembri 2012. aasta teatises „Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu loomise tegevuskava. Üleeuroopalise arutelu avamine” märkinud, et „võiks muuta ELi toimimise lepingu artikli 127 lõiget 6, et tagada seadusandliku tavamenetluse kohaldamine ja kõrvaldada mõned juriidilised piirangud, mis on praegu kehtestatud ühtse järelevalvemehhanismi korraldusele (näiteks võiks minna kaugemale tiheda koostöö mudelist ja sätestada, et euroalasse mitte kuuluvad liikmesriigid saavad automaatselt ja pöördumatult otsustada osaleda ühtses järelevalvemehhanismis ning sellisel juhul saavad nad EKP otsuste tegemisel kõik võrdsed õigused, kusjuures EKP otsuste tegemine rahapoliitika ja järelevalve valdkonnas lahutatakse teineteisest veelgi)”. Samuti on ta märkinud, et „tuleks pöörata eraldi tähelepanu EKP demokraatliku aruandekohustuse suurendamisele, niivõrd kui EKP tegeleb pangandusjärelevalvega”. Tuletatakse meelde, et Euroopa Liidu lepingus on sätestatud, et ettepanekuid aluslepingute muutmiseks võivad esitada iga liikmesriigi valitsus, Euroopa Parlament või Euroopa Komisjon ning need võivad olla seotud aluslepingute mis tahes aspektiga. |
| --- | --- |

(45a)

Komisjon on oma 28. novembri 2012. aasta teatises „Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu loomise tegevuskava. Üleeuroopalise arutelu avamine” märkinud, et „võiks muuta ELi toimimise lepingu artikli 127 lõiget 6, et tagada seadusandliku tavamenetluse kohaldamine ja kõrvaldada mõned juriidilised piirangud, mis on praegu kehtestatud ühtse järelevalvemehhanismi korraldusele (näiteks võiks minna kaugemale tiheda koostöö mudelist ja sätestada, et euroalasse mitte kuuluvad liikmesriigid saavad automaatselt ja pöördumatult otsustada osaleda ühtses järelevalvemehhanismis ning sellisel juhul saavad nad EKP otsuste tegemisel kõik võrdsed õigused, kusjuures EKP otsuste tegemine rahapoliitika ja järelevalve valdkonnas lahutatakse teineteisest veelgi)”. Samuti on ta märkinud, et „tuleks pöörata eraldi tähelepanu EKP demokraatliku aruandekohustuse suurendamisele, niivõrd kui EKP tegeleb pangandusjärelevalvega”. Tuletatakse meelde, et Euroopa Liidu lepingus on sätestatud, et ettepanekuid aluslepingute muutmiseks võivad esitada iga liikmesriigi valitsus, Euroopa Parlament või Euroopa Komisjon ning need võivad olla seotud aluslepingute mis tahes aspektiga.

| (46) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust isikuandmete kaitsele, ettevõtlusvabadust ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, ja seda rakendatakse kooskõlas kõnealuste õiguste ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

(46)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust isikuandmete kaitsele, ettevõtlusvabadust ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, ja seda rakendatakse kooskõlas kõnealuste õiguste ja põhimõtetega.

| (47) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt luua tõhus ja mõjus raamistik järelevalvealaste eriülesannete täitmiseks liidu institutsiooni poolt krediidiasutuste suhtes ning tagada krediidiasutuste ühtsete eeskirjade järjepidev rakendamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, ning pangandusturu üleeuroopalise struktuuri ja mõju tõttu, mida pankade makseraskused avaldavad teistele liikmesriikidele, on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(47)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt luua tõhus ja mõjus raamistik järelevalvealaste eriülesannete täitmiseks liidu institutsiooni poolt krediidiasutuste suhtes ning tagada krediidiasutuste ühtsete eeskirjade järjepidev rakendamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, ning pangandusturu üleeuroopalise struktuuri ja mõju tõttu, mida pankade makseraskused avaldavad teistele liikmesriikidele, on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I peatükk

Reguleerimisese ja – ala ning mõisted

Artikkel 1

Reguleerimisese

  ja -ala

Käesoleva määrusega antakse EKP-le krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga seotud eriülesanded eesmärgiga
  aidata kaasa
  krediidiasutuste
  toimekindlusele
  ning finantssüsteemi
  stabiilsusele ELis ja igas liikmesriigis
  , pidades
  täiel määral ja vastutuskohustuslikult
  silmas siseturu ühtsust ja terviklikkust
  , tuginedes krediidiasutuste võrdsele kohtlemisele, et vältida õigusnormide erinevuste ärakasutamist
  .

Direktiivi 2006/48/EÜ artiklis 2 osutatud asutused jäävad käesoleva määruse artikli 4 kohaselt EKP-le antavate järelevalveülesannete alt välja. EKP järelevalveülesannete ulatus piirdub käesoleva määruse kohaselt krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega. Käesoleva määrusega ei anta EKP-le ühtegi muud järelevalveülesannet, nagu näiteks ülesanded seoses kesksete vastaspoolte usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega.

Ilma et see piiraks krediidiasutuste toimekindluse tagamise eesmärgi täitmist, võtab EKP talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmisel täielikult arvesse krediidiasutuste erinevaid liike, ärimudeleid ja suurust.

Ükski EKP meede, ettepanek ega poliitika ei diskrimineeri otseselt või kaudselt ühtegi liikmesriiki ega liikmesriikide rühma kui kohta pangandus- või finantsteenuste osutamiseks mis tahes vääringus.

Käesolev määrus ei mõjuta osalevate liikmesriikide pädevate asutuste kohustust ja sellega seotud volitusi teostada käesoleva määrusega EKP-le mitte antud järelevalveülesandeid.

Samuti ei mõjuta käesolev määrus osalevate liikmesriikide pädevate või määratud asutuste kohustust ja sellega seotud volitusi kohaldada asjakohases liidu õiguses sätestamata makrotasandi finantsjärelevalve vahendeid.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| (1) | „osalev liikmesriik” – liikmesriik, mille rahaühik on euro
  , või liikmesriik, mille rahaühik ei ole euro, kuid kes on seadnud sisse tiheda koostöö EKPga artikli 6 kohaselt
  ; |
| --- | --- |

(1)

„osalev liikmesriik” – liikmesriik, mille rahaühik on euro
  , või liikmesriik, mille rahaühik ei ole euro, kuid kes on seadnud sisse tiheda koostöö EKPga artikli 6 kohaselt
  ;

| (2) | „riigi pädev asutus” –
  iga
  riigiasutus, kelle on määranud osalev liikmesriik kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiviga 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (13) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta
  direktiiviga
  2006/49/EÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (uuestisõnastamine) (14); |
| --- | --- |

(2)

„riigi pädev asutus” –
  iga
  riigiasutus, kelle on määranud osalev liikmesriik kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiviga 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (13) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta
  direktiiviga
  2006/49/EÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (uuestisõnastamine) (14);

| (3) | „krediidiasutus” – direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 punktis 1 määratletud krediidiasutus; |
| --- | --- |

(3)

„krediidiasutus” – direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 punktis 1 määratletud krediidiasutus;

| (4) | „finantsvaldusettevõtja” – direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 punktis 19 määratletud finantsvaldusettevõtja; |
| --- | --- |

(4)

„finantsvaldusettevõtja” – direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 punktis 19 määratletud finantsvaldusettevõtja;

| (5) | „segafinantsvaldusettevõtja” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/87/EÜ (milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet) (15) artikli 2 punktis 15 määratletud segafinantsvaldusettevõtja; |
| --- | --- |

(5)

„segafinantsvaldusettevõtja” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/87/EÜ (milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet) (15) artikli 2 punktis 15 määratletud segafinantsvaldusettevõtja;

| (6) | „finantskonglomeraat” – direktiivi 2002/87/EÜ artikli 2 punktis 14 määratletud finantskonglomeraat; |
| --- | --- |

(6)

„finantskonglomeraat” – direktiivi 2002/87/EÜ artikli 2 punktis 14 määratletud finantskonglomeraat;

| (6a) | „määratud riigiasutus” – määratud asutus asjakohase liidu õiguse tähenduses; |
| --- | --- |

(6a)

„määratud riigiasutus” – määratud asutus asjakohase liidu õiguse tähenduses;

| (6b) | „oluline osalus” – direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 punktis 11 määratletud oluline osalus; |
| --- | --- |

(6b)

„oluline osalus” – direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 punktis 11 määratletud oluline osalus;

| (6c) | „ühtne järelevalvemehhanism” – Euroopa Keskpangast ja osalevate liikmesriikide pädevatest asutustest koosnev Euroopa finantsjärelevalve süsteem, nagu on kirjeldatud käesoleva määruse artiklis 5. |
| --- | --- |

(6c)

„ühtne järelevalvemehhanism” – Euroopa Keskpangast ja osalevate liikmesriikide pädevatest asutustest koosnev Euroopa finantsjärelevalve süsteem, nagu on kirjeldatud käesoleva määruse artiklis 5.

II peatükk

Koostöö ja ülesanded

Artikkel 3

Koostöö

1.
     EKP teeb
  tihedalt
  koostööd Euroopa Pangandusjärelevalvega, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvega ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga
  ning teiste asutustega
  , mis moodustavad osa määruste (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 artikli 2 kohaselt rajatud Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemist
  , mis tagab liidus piisava reguleerimise ja järelevalve taseme
  .

Vajaduse korral sõlmib EKP vastastikuse mõistmise memorandumid finantsinstrumentide turgude eest vastutavate liikmesriikide pädevate asutustega. Sellised memorandumid tehakse kättesaadavaks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kõigi liikmesriikide pädevatele asutustele.

1a.
     
  Käesoleva määruse kohaldamisel osaleb EKP Euroopa Pangandusjärelevalve järelevalvenõukogus määruse (EL) nr 1093/2010 artiklis 40 sätestatud tingimustel.

1b.
     
  EKP täidab oma ülesandeid käesoleva määruse kohaselt ja ilma et see piiraks EBA, ESMA, EIOPA ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu pädevusi ja ülesandeid.

1c.
     
  EKP teeb tihedalt koostööd asutustega, kellele on tehtud ülesandeks krediidiasutuste likvideerimine, sealhulgas likvideerimiskavade ettevalmistamisel.

1d.
     
  Kui artiklitest 1, 4 ja 5 ei tulene teisiti, teeb EKP tihedalt koostööd iga avaliku sektori finantsabi vahendiga, sealhulgas Euroopa Finantsstabiilsuse Fondiga (EFSF) ja Euroopa stabiilsusmehhanismiga (ESM), eelkõige kui sellise vahendiga on antud või tõenäoliselt antakse kas otse või kaudselt finantsabi krediidiasutusele, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 4.

1e.
     
  EKP ja mitteosalevate liikmesriikide pädevad asutused sõlmivad vastastikuse mõistmise memorandumi, milles kirjeldatakse üldiselt nende omavahelist koostööd liidu õiguse alusel järelvalveülesannete täitmisel seoses artiklis 2 osutatud finantseerimisasutustega. Memorandum vaadatakse korrapäraselt läbi.

Ilma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist, sõlmib EKP vastastikuse mõistmise memorandumi iga sellise mitteosaleva liikmesriigi pädeva ametiasutusega, mis on vähemalt ühe ülemaailmse süsteemse olulisusega finantseerimisasutuse asukohariigiks liidu õiguse kohaselt.

Iga memorandum vaadatakse korrapäraselt läbi ning avaldatakse vastavalt konfidentsiaalse teabe nõuetekohase käsitlemise nõuetele.

Artikkel 4

EKP-le antavad ülesanded

1.   
  EKP-l on artikli 5 raamistikus käesoleva artikli lõike 3 kohaselt
  ainupädevus täita usaldatavusnõuete täitmise järelevalve
  eesmärgil
  järgmisi ülesandeid seoses kõigi osalevates liikmesriikides asutatud krediidiasutustega:

| a) | krediidiasutustele tegevuslubade andmine ja krediidiasutuste tegevuslubade
  kehtetuks tunnistamine artikli 13 sätete kohaselt
  ; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutustele tegevuslubade andmine ja krediidiasutuste tegevuslubade
  kehtetuks tunnistamine artikli 13 sätete kohaselt
  ;

| aa) | osalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuste puhul, kes soovivad asutada filiaali või osutada piiriüleseid teenuseid mitteosalevas liikmesriigis, nende ülesannete täitmine, mis on asukohaliikmesriigi pädeval asutusel asjakohase liidu õiguse alusel; |
| --- | --- |

aa)

osalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuste puhul, kes soovivad asutada filiaali või osutada piiriüleseid teenuseid mitteosalevas liikmesriigis, nende ülesannete täitmine, mis on asukohaliikmesriigi pädeval asutusel asjakohase liidu õiguse alusel;

| b) | krediidiasutustes
  olulise
  osaluse omandamise ja võõrandamise
  taotluste
  hindamine
  , välja arvatud krediidiasutuse likvideerimise korral, ja tingimusel et kohaldatakse artikli 13a sätteid
  ; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutustes
  olulise
  osaluse omandamise ja võõrandamise
  taotluste
  hindamine
  , välja arvatud krediidiasutuse likvideerimise korral, ja tingimusel et kohaldatakse artikli 13a sätteid
  ;

| c) | vastavuse tagamine
  artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus osutatud
  õigusaktidele, millega kehtestatakse krediidiasutuste usaldatavusnõuded seoses omavahendite,
  väärtpaberistamise,
  riskipiirangute, likviidsuse, finantsvõimenduse ning aruandluse ja teabe avalikustamisega
  kõnealustes küsimustes
  ; |
| --- | --- |

c)

vastavuse tagamine
  artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus osutatud
  õigusaktidele, millega kehtestatakse krediidiasutuste usaldatavusnõuded seoses omavahendite,
  väärtpaberistamise,
  riskipiirangute, likviidsuse, finantsvõimenduse ning aruandluse ja teabe avalikustamisega
  kõnealustes küsimustes
  ;

▌

| f) | vastavuse tagamine artikli neile artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus osutatud õigusaktidele, millega kehtestatakse krediidiasutustele
  usaldusväärse juhtimiskorra
  nõuded, sealhulgas asjakohased nõuded krediidiasutuste juhtimise eest vastutavate isikute, riskijuhtimisprotsesside, sisekontrollimehhanismide, tasustamispoliitika ja -tavade
  ning tõhusate sisemise kapitali adekvaatsuse hindamise protsesside
  , sealhulgas sisereitingute mudelite jaoks
  ; |
| --- | --- |

f)

vastavuse tagamine artikli neile artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus osutatud õigusaktidele, millega kehtestatakse krediidiasutustele
  usaldusväärse juhtimiskorra
  nõuded, sealhulgas asjakohased nõuded krediidiasutuste juhtimise eest vastutavate isikute, riskijuhtimisprotsesside, sisekontrollimehhanismide, tasustamispoliitika ja -tavade
  ning tõhusate sisemise kapitali adekvaatsuse hindamise protsesside
  , sealhulgas sisereitingute mudelite jaoks
  ;

| g) | järelevalvealane läbivaatamine, sealhulgas vajaduse korral EBA-ga koordineeritult stressitestide tegemine ja nende tulemuste võimalik avaldamine, et otsustada
  , kas krediidiasutuste rakendatav kord, strateegiad, protsessid ja mehhanismid ning
  nende
  asutuste omavahendid tagavad nende riskide usaldusväärse juhtimise ja piisava katmise, ning kõnealusele
  järelevalvealasele läbivaatamisele tuginedes
  krediidiasutustele konkreetsete täiendavate omavahendite, konkreetsete avaldamis- ja likviidsusnõuete ja muude meetmete kehtestamine
  konkreetsetel juhtudel, mis on tehtud pädevate asutuste jaoks võimalikuks asjakohase liidu õigusega
  ; |
| --- | --- |

g)

järelevalvealane läbivaatamine, sealhulgas vajaduse korral EBA-ga koordineeritult stressitestide tegemine ja nende tulemuste võimalik avaldamine, et otsustada
  , kas krediidiasutuste rakendatav kord, strateegiad, protsessid ja mehhanismid ning
  nende
  asutuste omavahendid tagavad nende riskide usaldusväärse juhtimise ja piisava katmise, ning kõnealusele
  järelevalvealasele läbivaatamisele tuginedes
  krediidiasutustele konkreetsete täiendavate omavahendite, konkreetsete avaldamis- ja likviidsusnõuete ja muude meetmete kehtestamine
  konkreetsetel juhtudel, mis on tehtud pädevate asutuste jaoks võimalikuks asjakohase liidu õigusega
  ;

▌

| i) | konsolideeritud järelevalve teostamine krediidiasutuste osalevates liikmesriikides asutatud emaettevõtjate, sealhulgas finantsvaldusettevõtjate ja segafinantsvaldusettevõtjate üle, ning selliste emaettevõtjate konsolideeritud järelevalves osalemine, mis ei ole asutatud osalevas liikmesriigis, sealhulgas osalemine järelevalvekolleegiumides
  , ilma see piiraks osalevate liikmesriikide pädevate asutuste osalemist nendes kolleegiumides vaatlejana
  ; |
| --- | --- |

i)

konsolideeritud järelevalve teostamine krediidiasutuste osalevates liikmesriikides asutatud emaettevõtjate, sealhulgas finantsvaldusettevõtjate ja segafinantsvaldusettevõtjate üle, ning selliste emaettevõtjate konsolideeritud järelevalves osalemine, mis ei ole asutatud osalevas liikmesriigis, sealhulgas osalemine järelevalvekolleegiumides
  , ilma see piiraks osalevate liikmesriikide pädevate asutuste osalemist nendes kolleegiumides vaatlejana
  ;

| j) | finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste
  lisajärelevalves
  osalemine ja koordinaatori ülesannete täitmine, kui EKP on
  asjakohase
  liidu
  õigusega
  sätestatud kriteeriumide alusel määratud finantskonglomeraadi koordinaatoriks; |
| --- | --- |

j)

finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste
  lisajärelevalves
  osalemine ja koordinaatori ülesannete täitmine, kui EKP on
  asjakohase
  liidu
  õigusega
  sätestatud kriteeriumide alusel määratud finantskonglomeraadi koordinaatoriks;

| k) | järelevalveülesannete täitmine
  seoses likvideerimiskavaga ning varajane sekkumine juhul
  , kui krediidiasutus
  või kontsern, kelle suhtes teostab EKP konsolideeritud järelevalvet
  , ei täida kohaldatavaid usaldatavusnõudeid või võib need tõenäoliselt täitmata jätta,
  ning üksnes asjakohases liidu õiguses pädevate asutuste jaoks selgesõnaliselt ettenähtud juhtudel krediidiasutustes struktuuriliste muudatuste tegemine, et vältida finantsstressi või -krahhi, välja arvatud mis tahes likvideerimisvolituste kasutamine
  ; |
| --- | --- |

k)

järelevalveülesannete täitmine
  seoses likvideerimiskavaga ning varajane sekkumine juhul
  , kui krediidiasutus
  või kontsern, kelle suhtes teostab EKP konsolideeritud järelevalvet
  , ei täida kohaldatavaid usaldatavusnõudeid või võib need tõenäoliselt täitmata jätta,
  ning üksnes asjakohases liidu õiguses pädevate asutuste jaoks selgesõnaliselt ettenähtud juhtudel krediidiasutustes struktuuriliste muudatuste tegemine, et vältida finantsstressi või -krahhi, välja arvatud mis tahes likvideerimisvolituste kasutamine
  ;

▌

2.   Mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuste
  puhul
  ,
  kes
  asutavad filiaali osalevas liikmesriigis või osutavad seal piiriüleseid teenuseid, täidab EKP
  lõike
  1
  kohaldamisala piires
  ülesandeid, milleks osaleva liikmesriigi
  pädevatel asutustel
  on
  pädevus asjakohase liidu õiguse kohaselt
  .

3.   
  EKP kohaldab talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmisel ja järelevalve kõrgete standardite tagamise eesmärki silmas pidades kogu asjakohast liidu õigust ja kui kõnealusteks liidu õigusaktideks on direktiivid, neid direktiive siseriiklikusse õigusesse ülevõtvaid õigusakte. Kui asjakohane liidu õigus koosneb määrustest ja kui kõnealused määrused tagavad praegu liikmesriikidele selgesõnaliselt valikuvõimalused, kohaldab EKP ka kõnealuseid valikuvõimalusi võimaldavaid siseriiklikke õigusakte.

Selleks võtab EKP vastu suuniseid ja soovitusi ning teeb otsuseid asjakohase liidu õiguse kohaselt ja kooskõlas sellega, eelkõige kooskõlas seadusandlike ja muude kui seadusandlike aktidega, sealhulgas kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklites 290 ja 291 osutatud õigusaktidega. Eelkõige kohaldatakse tema suhtes siduvaid regulatiivseid ja rakenduslikke standardeid, mis on EBA poolt välja töötatud ja komisjoni poolt vastu võetud määruse (EL) nr 1093/2010 artiklite 10–15 kohaselt, nimetatud määruse artiklit 16 suuniste ja soovituste kohta ning EBA määruse sätteid, mis käsitlevad Euroopa järelevalvekäsiraamatut, mis on EBA poolt nimetatud määruse kohaselt välja töötatud. Samuti võib EKP võtta vastu määrusi üksnes ulatuses, mis on vajalik nende ülesannete täitmise korraldamiseks või täpsustamiseks.

Enne määruse vastuvõtmist korraldab EKP avaliku konsulteerimise ning analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja saadavat kasu, välja arvatud juhul, kui selliste konsultatsioonide ja analüüside läbiviimine on ebaproportsionaalne asjaomaste määruste kohaldamisala ja mõju või küsimuse kiireloomulisust arvestades; viimasel juhul põhjendab EKP küsimuse kiireloomulisust.

Vajaduse korral annab EKP oma panuse, aidates EBA-l välja töötada regulatiivsete või rakenduslike tehniliste standardite eelnõusid määruse(EL) nr 1093/2010 kohaselt, või juhib EBA tähelepanu võimalikule vajadusele esitada komisjonile standardite eelnõud, millega muudetakse olemasolevaid regulatiivseid või rakenduslikke tehnilisi standardeid.

Artikkel 4a

Makrotasandi finantsjärelevalve ülesanded ja vahendid

1.
     
  Kui see on asjakohane või seda peetakse vajalikuks ning ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, kohaldavad osalevate liikmesriikide pädevad või määratud asutused krediidiasutuste suhtes lisaks artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud omavahendite nõuetele ka kapitalipuhvrite nõudeid asjakohasel tasandil kooskõlas asjakohase liidu õigusega, sealhulgas vastutsüklilise puhvri määrasid, ning mis tahes muid meetmeid, mille eesmärk on käsitleda direktiivides 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ ettenähtud süsteemseid riske või makrotasandi riske asjakohases liidu õiguses konkreetselt sätestatud juhtudel, kasutades kõnealustes direktiivides sätestatud menetlusi. Kümme tööpäeva enne sellise otsuse tegemist teavitab asjaomane asutus nõuetekohaselt oma kavatsusest EKPd. EKP vastuväite korral esitab ta kirjalikult vastuväite põhjused viie tööpäeva jooksul. Asjaomane asutus kaalub nõuetekohaselt EKP põhjusi, enne kui ta jätkab vajaduse korral otsuse menetlemist.

2.
     
  Vajaduse korral võib EKP osaleva liikmesriigi pädeva või määratud asutuse asemel kohaldada krediidiasutuste suhtes lisaks artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud omavahendite nõuetele ka kapitalipuhvrite nõudeid asjakohasel tasandil kooskõlas asjakohase liidu õigusega, mis on rangemad osalevate liikmesriikide pädevate või määratud asutuste kohaldatavatest nõuetest, sealhulgas vastutsüklilise puhvri määrasid, kui lõigetes 3 ja 4 sätestatud tingimused on täidetud, ning kohaldada rangemaid meetmeid, mille eesmärk on käsitleda süsteemseid riske või makrotasandi riske krediidiasutuste tasandil, kasutades direktiivides 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ sätestatud menetlusi, asjaomastes liidu õigusaktides konkreetselt ettenähtud juhtudel.

3.
     
  Mis tahes riigi pädev või määratud asutus võib teha EKP-le ettepaneku lõike 2 kohaselt tegutsemiseks, et käsitleda spetsiifilist finantssüsteemi olukorda ja majandusseisu asjaomases liikmesriigis.

4.
     
  Kui EKP kavatseb tegutseda kooskõlas lõikega 2, teeb ta mis tahes meetme kaalumisel tihedalt koostööd asjaomaste liikmesriikide määratud asutustega. Eelkõige teavitab ta oma kavatsusest asjaomaseid pädevaid või määratud asutusi kümme tööpäeva enne sellise otsuse tegemist. Mis tahes asjaomase asutuse vastuväite korral esitab see asutus kirjalikult vastuväite põhjused viie tööpäeva jooksul. EKP kaalub nõuetekohaselt esitatud põhjusi, enne kui ka jätkab vajaduse korral otsuse menetlemist.

5.
     
  Lõikes 2 osutatud ülesannete täitmisel võtab EKP arvesse finantssüsteemi konkreetset olukorda, majandusseisu ja majandustsüklit konkreetses liikmesriigis või liikmesriigi osades.

Artikkel 5

Koostöö ühtse järelevalvemehhanismi raames

1.   EKP täidab oma ülesandeid ühtse järelevalvemehhanismi raames, mis hõlmab EKP-d ja
  riikide
  pädevaid asutusi.
  EKP vastutab ühtse järelevalvemehhanismi tõhusa ja järjepideva toimimise eest.

2.   
  Nii EKP kui ka riikide
  pädevad asutused
  kohustuvad tegema heas usus koostööd ja vahetama teavet
  .

Ilma et see piiraks EKP õigust saada krediidiasutuste poolt pidevalt esitatud teavet otse või omada sellele otsest juurdepääsu, annavad riikide pädevad asutused EKP-le eelkõige kogu teabe, mida EKP vajab talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks.

▌

4a.
     
  Kui see on asjakohane ning ilma et see piiraks EKP vastutust ja aruandekohustust talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmisel, vastutavad riikide pädevad asutused selle eest, et abistada lõikes 7 nimetatud raamistikus sätestatud tingimustel EKPd seoses lõikes
   4e osutatud ülesannetega
  , mis on
  seotud
  kõigi krediidiasutustega
  , mis tahes
  õigusaktide
  ettevalmistamisel ja rakendamisel
  , sealhulgas kontrollitegevuses
  .
  Nad järgivad artiklis 4 nimetatud ülesannete täitmisel EKP-lt saadud juhiseid.

4b.
     
  Seoses artiklis 4, välja arvatud lõike 1 punktides a ja b, kindlaksmääratud ülesannetega on EKP-l lõikes 4c sätestatud vastutus ning riikide pädevatel asutustel lõikes 6 sätestatud vastutus lõikes 4d osutatud raamistikus ja lõikes 4e sätestatud menetlusi kasutades järgmiste krediidiasutuste, finantsvaldusettevõtjate või segafinantsvaldusettevõtjate või mitteosalevates liikmesriikides asutatud krediidiasutuste osalevates liikmesriikides asutatud filiaalide üle:

| — | krediidiasutused, mis on konsolideerituna vähem olulised osalevate liikmesriikide piires kõrgeimal konsolideerimistasemel või üksikult konkreetsetel juhtudel mitteosalevates liikmesriikides asutatud krediidiasutuste osalevates liikmesriikides asutatud filiaalide puhul. Olulisust hinnatakse järgmiste kriteeriumide alusel:










  i) | suurus; |
| --- | --- | --- |

—

krediidiasutused, mis on konsolideerituna vähem olulised osalevate liikmesriikide piires kõrgeimal konsolideerimistasemel või üksikult konkreetsetel juhtudel mitteosalevates liikmesriikides asutatud krediidiasutuste osalevates liikmesriikides asutatud filiaalide puhul. Olulisust hinnatakse järgmiste kriteeriumide alusel:

i)

suurus;

| ii) | olulisus ELi või mis tahes osaleva liikmesriigi majanduse seisukohast; |
| --- | --- |

ii)

olulisus ELi või mis tahes osaleva liikmesriigi majanduse seisukohast;

| iii) | piiriülese tegevuse olulisus. |
| --- | --- |

iii)

piiriülese tegevuse olulisus.

Eespool esitatud esimest lõiku silmas pidades ei peeta krediidiasutust, finantsvaldusettevõtjat või segafinantsvaldusettevõtjat vähem oluliseks, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest, välja arvatud juhul, kui see on õigustatud konkreetse olukorraga, mis täpsustatakse metoodikas:

| i) | varade koguväärtus ületab 30 miljardit eurot; või |
| --- | --- |

i)

varade koguväärtus ületab 30 miljardit eurot; või

| ii) | varade koguväärtuse ja asutamiskohaks oleva osaleva liikmesriigi SKP suhe ületab 20 %, välja arvatud juhul, kui varade koguväärtus jääb alla 5 miljardi euro; või |
| --- | --- |

ii)

varade koguväärtuse ja asutamiskohaks oleva osaleva liikmesriigi SKP suhe ületab 20 %, välja arvatud juhul, kui varade koguväärtus jääb alla 5 miljardi euro; või

| iii) | kui riigi pädev asutus on teatanud, et ta peab sellist krediidiasutust sisemajanduse jaoks märkimisväärselt oluliseks, teeb EKP otsuse, millega pärast EKP poolt kõnealuse krediidiasutuse, sealhulgas selle bilansi põhjalikult hindamist kinnitatakse sellist olulisust. |
| --- | --- |

iii)

kui riigi pädev asutus on teatanud, et ta peab sellist krediidiasutust sisemajanduse jaoks märkimisväärselt oluliseks, teeb EKP otsuse, millega pärast EKP poolt kõnealuse krediidiasutuse, sealhulgas selle bilansi põhjalikult hindamist kinnitatakse sellist olulisust.

Samuti võib EKP omal algatusel pidada krediidiasutust olulise tähtsusega asutuseks, kui see on asutanud pangandusega tegelevaid tütarettevõtjaid rohkem kui ühes osalevas liikmesriigis ning tema piiriülesed varad ja kohustused moodustavad märkimisväärse osa asutuse varade või kohustuste koguväärtusest vastavalt metoodikas sätestatud tingimustele.

Krediidiasutusi, kes on taotlenud või saanud otse avaliku sektori finantsabi EFSFist või ESMist, ei käsitata vähem olulistena.

Olenemata eelmistest lõikudest, täidab EKP talle käesoleva määrusega antud ülesandeid kolme kõige olulisema krediidiasutuse suhtes igas osalevas liikmesriigis, kui konkreetsete asjaoludega ei ole põhjendatud teisiti.

4c.
     
  Lõikes 4b osutatud krediidiasutuste puhul teeb EKP lõikes 4e kindlaks määratud raamistikus järgmist:

| a) | väljastab riikide pädevatele asutustele määrusi, suuniseid või üldisi juhiseid, mille kohaselt riikide pädevad asutused täidavad artiklis 4, välja arvatud selle punktides a ja b, kindlaks määratud ülesandeid ja võtavad vastu järelevalvealaseid otsuseid.



  Sellised juhised võivad olla seotud artikli 13b lõikes 2 osutatud konkreetsete volitustega krediidiasutuste konsolideerimisgruppide või kategooriate puhul, eesmärgiga tagada ühtse järelevalvemehhanismi raames järelevalvetulemuste järjepidevus; |
| --- | --- |

a)

väljastab riikide pädevatele asutustele määrusi, suuniseid või üldisi juhiseid, mille kohaselt riikide pädevad asutused täidavad artiklis 4, välja arvatud selle punktides a ja b, kindlaks määratud ülesandeid ja võtavad vastu järelevalvealaseid otsuseid.

| b) | kui see on vajalik kõrgete järelevalvestandardite järjepideva kohaldamise tagamiseks, võib EKP igal ajal kas omal algatusel pärast riikide asutustega konsulteerimist või riigi pädeva asutuse taotlusel otsustada teostada ise vahetult kõiki asjakohaseid volitusi ühe või enama lõikes 4b osutatud krediidiasutuse puhul, sealhulgas juhul, kui krediidiasutus on taotlenud või saanud kaudset finantsabi EFSFist või ESMist; |
| --- | --- |

b)

kui see on vajalik kõrgete järelevalvestandardite järjepideva kohaldamise tagamiseks, võib EKP igal ajal kas omal algatusel pärast riikide asutustega konsulteerimist või riigi pädeva asutuse taotlusel otsustada teostada ise vahetult kõiki asjakohaseid volitusi ühe või enama lõikes 4b osutatud krediidiasutuse puhul, sealhulgas juhul, kui krediidiasutus on taotlenud või saanud kaudset finantsabi EFSFist või ESMist;

| c) | teostab süsteemi toimimise üle järelevalvet, tuginedes käesolevas artiklis ja eelkõige lõike 4e punktis c sätestatud vastutusele ja menetlustele; |
| --- | --- |

c)

teostab süsteemi toimimise üle järelevalvet, tuginedes käesolevas artiklis ja eelkõige lõike 4e punktis c sätestatud vastutusele ja menetlustele;

| d) | võib igal ajal kasutada artiklites 9–12 osutatud volitusi; |
| --- | --- |

d)

võib igal ajal kasutada artiklites 9–12 osutatud volitusi;

| e) | võib taotleda riikide pädevatelt asutustelt samuti ajutiselt või pidevalt teavet nende poolt käesoleva artikli alusel ülesannete täitmise kohta. |
| --- | --- |

e)

võib taotleda riikide pädevatelt asutustelt samuti ajutiselt või pidevalt teavet nende poolt käesoleva artikli alusel ülesannete täitmise kohta.

4d.
     
  Ilma et see piiraks lõike 4c kohaldamist, täidavad riikide pädevad asutused artikli 4 lõike 1 punktides aa, c, f, g, i ja k osutatud ülesandeid ja vastutavad nende täitmise eest ning võtavad vastu kõik asjakohased järelevalvealased otsused seoses lõike 4b esimeses lõigus osutatud krediidiasutustega lõikes 4e osutatud raamistikus ja seal sätestatud menetlusi kasutades.

Ilma et see piiraks artiklite 9–12 kohaldamist, jäävad riikide pädevatele ja määratud asutustele alles volitused saada siseriikliku õiguse kohaselt teavet krediidiasutustelt, valdusettevõtjatelt, segavaldusettevõtjatelt ja ettevõtjatelt, kes on hõlmatud krediidiasutuse konsolideeritud finantsseisundiga, ning teostada kohapealset kontrolli nende krediidiasutuste, valdusettevõtjate, segavaldusettevõtjate ja ettevõtjate üle. Riikide pädevad asutused teavitavad EKPd kooskõlas lõikes 4e sätestatud raamistikuga käesoleva lõike kohaselt võetavatest meetmetest ja koodineerivad hoolikalt neid meetmeid EKPga.

Riikide pädevad asutused annavad EKP-le regulaarselt aru nende poolt käesoleva artikli alusel ülesannete täitmise kohta.

4e.
     
  EKP võtab osalevate liikmesriikide pädevate asutustega konsulteerides ja järelevalvenõukogu ettepaneku põhjal vastu ja avaldab raamistiku käesoleva artikli rakendamise praktiliseks korraldamiseks. Raamistik hõlmab vähemalt järgmist:

| a) | konkreetne metoodika lõike 4b lõikudes 1–3 osutatud kriteeriumide ja nende kriteeriumide hindamiseks, mille olemasolu korral peatatakse konkreetse krediidiasutuse suhtes lõike 4b lõigu 4 kohaldamine, ja sellest tulenevalt lõigete 4c ja 4d rakendamise kord. Lõike 4b lõikudes 1–3 osutatud kriteeriumide hindamise kord ja metoodika vaadatakse läbi, et kajastada mis tahes asjakohaseid muutusi, ning tagatakse, et hinnangut selle kohta, kas panka peetakse oluliseks või vähem oluliseks, muudetakse üksnes siis, kui asjaolud, eelkõige sellised panga seisundit käsitlevad asjaolud, mis on hinnangu jaoks asjakohased, on oluliselt ja püsivalt muutunud; |
| --- | --- |

a)

konkreetne metoodika lõike 4b lõikudes 1–3 osutatud kriteeriumide ja nende kriteeriumide hindamiseks, mille olemasolu korral peatatakse konkreetse krediidiasutuse suhtes lõike 4b lõigu 4 kohaldamine, ja sellest tulenevalt lõigete 4c ja 4d rakendamise kord. Lõike 4b lõikudes 1–3 osutatud kriteeriumide hindamise kord ja metoodika vaadatakse läbi, et kajastada mis tahes asjakohaseid muutusi, ning tagatakse, et hinnangut selle kohta, kas panka peetakse oluliseks või vähem oluliseks, muudetakse üksnes siis, kui asjaolud, eelkõige sellised panga seisundit käsitlevad asjaolud, mis on hinnangu jaoks asjakohased, on oluliselt ja püsivalt muutunud;

| b) | menetlused EKP ja riikide pädevate asutuste vaheliste suhete reguleerimiseks, sealhulgas tähtajad ning võimalus valmistada ette EKP-le kaalumiseks saadetavate otsuste eelnõusid, seoses selliste krediidiasutuste üle järelevalve teostamisega, keda lõike 4b kohaselt ei käsitata vähem olulistena; |
| --- | --- |

b)

menetlused EKP ja riikide pädevate asutuste vaheliste suhete reguleerimiseks, sealhulgas tähtajad ning võimalus valmistada ette EKP-le kaalumiseks saadetavate otsuste eelnõusid, seoses selliste krediidiasutuste üle järelevalve teostamisega, keda lõike 4b kohaselt ei käsitata vähem olulistena;

| c) | menetlused EKP ja riikide pädevate asutuste vaheliste suhete reguleerimiseks, sealhulgas tähtajad, seoses selliste krediidiasutuste üle järelevalve teostamisega, keda lõike 4b kohaselt käsitatakse vähem olulistena. Selliste menetlustega nõutakse riikide pädevatelt asutustelt sõltuvalt raamistikus kindlaks määratud juhtudest, järgmist:










  i) | teavitada EKPd igast sisulisest järelevalvemenetlusest; |
| --- | --- | --- |

c)

menetlused EKP ja riikide pädevate asutuste vaheliste suhete reguleerimiseks, sealhulgas tähtajad, seoses selliste krediidiasutuste üle järelevalve teostamisega, keda lõike 4b kohaselt käsitatakse vähem olulistena. Selliste menetlustega nõutakse riikide pädevatelt asutustelt sõltuvalt raamistikus kindlaks määratud juhtudest, järgmist:

i)

teavitada EKPd igast sisulisest järelevalvemenetlusest;

| ii) | teostada EKP taotlusel menetluse konkreetsete aspektide lisahindamine; |
| --- | --- |

ii)

teostada EKP taotlusel menetluse konkreetsete aspektide lisahindamine;

| iii) | esitada EKP-le järelevalvealaste sisuliste otsuste eelnõud, mille suhtes EKP võib väljendada oma arvamust. |
| --- | --- |

iii)

esitada EKP-le järelevalvealaste sisuliste otsuste eelnõud, mille suhtes EKP võib väljendada oma arvamust.

4f.
     
  Kui EKPd abistavad talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmisel riikide pädevad või määratud asutused, järgivad EKP ja riikide pädevad asutused asjakohastes liidu õigusaktides eri liikmesriikide pädevate asutuste vahel vastutuse jagamist ja koostööd käsitlevaid sätteid.

Artikkel 6

Tihe koostöö
  nende
  osalevate liikmesriikide pädevate asutustega

  , mille rahaühik ei ole euro

1.   Käesoleva artikliga ette nähtud piirides täidab EKP artikli 4 lõigetes 1 ja 2
  ning artiklis 4a
  osutatud ülesandeid sellistes liikmesriikides asutatud krediidiasutuste
  puhul
  , mille rahaühik ei ole euro, kui EKP ja kõnealuse liikmesriigi pädeva asutuse vahel on käesoleva artikli kohaselt sisse seatud tihe koostöö.

Sel eesmärgil võib EKP esitada
  juhiseid sellise
  osaleva liikmesriigi pädevale asutusele
  , mille rahaühik ei ole euro
  .

2.   EKP ja
  sellise
  osaleva liikmesriigi pädeva
  asutuse, mille rahaühik ei ole euro,
  vahel seatakse EKP otsusega sisse tihe koostöö, kui on täidetud järgmised tingimused.

| a) | Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike, komisjoni, EKPd ja EBAd soovist
  alustada
  EKPga
  vastavalt artiklile 5 tihedat koostööd
  artiklis 4
  ja artiklis 4a
  osutatud ülesannete täitmisel kõigi asjaomases liikmesriigis asutatud krediidiasutuste
  puhul
  . |
| --- | --- |

a)

Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike, komisjoni, EKPd ja EBAd soovist
  alustada
  EKPga
  vastavalt artiklile 5 tihedat koostööd
  artiklis 4
  ja artiklis 4a
  osutatud ülesannete täitmisel kõigi asjaomases liikmesriigis asutatud krediidiasutuste
  puhul
  .

| b) | Teates
  võtab
  asjaomane liikmesriik
  endale kohustuse
  :






  — | tagada
  , et riigi pädev asutus
  või määratud riigiasutus
  täidab kõiki EKP antud suuniseid ja nõudeid; |
| --- | --- | --- |

b)

Teates
  võtab
  asjaomane liikmesriik
  endale kohustuse
  :

—

tagada
  , et riigi pädev asutus
  või määratud riigiasutus
  täidab kõiki EKP antud suuniseid ja nõudeid;

| — | esitada
  asjaomases liikmesriigis asutatud krediidiasutuste kohta kogu teabe, mida EKP võib
  küsida
  kõnealuste krediidiasutuste põhjalikuks hindamiseks. |
| --- | --- |

—

esitada
  asjaomases liikmesriigis asutatud krediidiasutuste kohta kogu teabe, mida EKP võib
  küsida
  kõnealuste krediidiasutuste põhjalikuks hindamiseks.

| c) | Asjaomane liikmesriik on vastu võtnud
  asjakohased
  siseriiklikud õigusaktid, millega tagatakse riigi pädeva asutuse kohustus võtta krediidiasutuste suhtes kooskõlas lõikega 5 kõik EKP nõutud meetmed. |
| --- | --- |

c)

Asjaomane liikmesriik on vastu võtnud
  asjakohased
  siseriiklikud õigusaktid, millega tagatakse riigi pädeva asutuse kohustus võtta krediidiasutuste suhtes kooskõlas lõikega 5 kõik EKP nõutud meetmed.

▌

4.   Lõikes 2 osutatud otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Otsus jõustub 14 päeva pärast avaldamist.

5.   Kui EKP leiab, et asjaomase liikmesriigi pädev asutus peaks mõne krediidiasutuse, finantsvaldusettevõtja
  või
  segafinantsvaldusettevõtja suhtes võtma lõikes 1 osutatud ülesannetega seotud meetmeid,
  annab
  ta kõnealusele pädevale asutusele
  juhiseid
  , milles näidatakse ära ajakava.

Meetme võtmise tähtaeg ei tohi olla lühem kui 48 tundi, välja arvatud juhul, kui meetme varasem võtmine on korvamatu kahju ärahoidmiseks vältimatult vajalik. Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võtab kõik vajalikud meetmed kooskõlas lõike 2 punktis c osutatud kohustusega.

5a
     .
  EKP võib otsustada saata asjaomasele liikmesriigile hoiatuse, et tihe koostöö võidakse peatada või lõpetada, kui ei võeta otsustavaid parandusmeetmeid järgmistel juhtudel:

| a) | kui
  asjaomane liikmesriik ei vasta
  EKP arvates
  enam lõike 2 punktides a–c sätestatud tingimustele või |
| --- | --- |

a)

kui
  asjaomane liikmesriik ei vasta
  EKP arvates
  enam lõike 2 punktides a–c sätestatud tingimustele või

| b) | kui
  liikmesriigi
  pädev asutus ei
  tegutse EKP arvates kooskõlas
  lõike 2 punktis c osutatud
  kohustusega
  . |
| --- | --- |

b)

kui
  liikmesriigi
  pädev asutus ei
  tegutse EKP arvates kooskõlas
  lõike 2 punktis c osutatud
  kohustusega
  .

Kui selliseid meetmeid ei ole võetud 15 päeva jooksul pärast sellise hoiatuse teatavaks tegemist, võib EKP peatada või lõpetada tiheda koostöö kõnealuse liikmesriigiga.

Sellest otsusest teatatakse asjaomasele liikmesriigile ning see avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Otsuses näidatakse ära otsuse kohaldamise
  alguskuupäev
  , võttes nõuetekohaselt arvesse järelevalve tõhusust ja krediidiasutuste
  õigustatud
  huve.

5b.
     
  Liikmesriik võib teha EKP-le taotluse tiheda koostöö lõpetamiseks igal ajal pärast kolme aasta möödumist EKP poolt tiheda koostöö sisseseadmise kohta vastuvõetud otsuse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. Taotluses selgitatakse lõpetamise põhjuseid, sealhulgas võimalikku märkimisväärset negatiivset mõju liikmesriigi fiskaalvastutusele, kui see on asjakohane. Sellisel juhul alustab EKP viivitamata menetlust tiheda koostöö lõpetamist käsitleva otsuse vastuvõtmiseks ning näitab ära otsuse kohaldamise alguskuupäeva, mis jääb maksimaalselt kolme kuu piiresse, võttes nõuetekohaselt arvesse järelevalve tõhusust ja krediidiasutuste õigustatud huve. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

5c.
     
  Kui osalev liikmesriik, millerahaühik ei ole euro, teavitab EKPd artikli 19 lõike 3 kohaselt oma põhjendatud mittenõustumisest järelevalvenõukogu otsuse eelnõu suhtes EKP nõukogu poolt esitatud vastuväitega, esitab EKP nõukogu 30 päeva jooksul oma arvamuse liikmesriigi väljendatud põhjendatud mittenõustumise kohta, ning märkides ära sellise teguviisi põhjused, kinnitab oma vastuväidet või võtab selle tagasi.

Kui EKP nõukogu kinnitab oma vastuväidet, võib osalev liikmesriik, mille rahaühik ei ole euro, teavitada EKPd, et potentsiaalne otsus järelevalvenõukogu poolt esitatava võimaliku muudetud otsuse eelnõu kohta ei ole tema suhtes siduv.

Seejärel kaalub EKP kõnealuse liikmesriigiga tehtava tiheda koostöö võimalikku peatamist või lõpetamist, võttes nõuetekohaselt arvesse järelevalve tõhusust, ning teeb vastava otsuse.

EKP võtab arvesse eelkõige järgmisi kaalutlusi:

| — | kas sellise peatamise või lõpetamise ärajätmine võib olla kahjulik ühtse järelevalvemehhanismi terviklikkusele või kas see võib olla märkimisväärselt negatiivse mõjuga liikmesriikide fiskaalvastutusele; |
| --- | --- |

—

kas sellise peatamise või lõpetamise ärajätmine võib olla kahjulik ühtse järelevalvemehhanismi terviklikkusele või kas see võib olla märkimisväärselt negatiivse mõjuga liikmesriikide fiskaalvastutusele;

| — | kas sellisel peatamisel või lõpetamisel võib olla märkimisväärselt negatiivne mõju artikli 19 lõike 3 kohaselt vastuväitest teavitanud liikmesriigi fiskaalvastutusele; |
| --- | --- |

—

kas sellisel peatamisel või lõpetamisel võib olla märkimisväärselt negatiivne mõju artikli 19 lõike 3 kohaselt vastuväitest teavitanud liikmesriigi fiskaalvastutusele;

| — | kas ta leiab, et asjaomane riigi pädev asutus on võtnud vastu meetmeid, mis EKP arvates:










  a) | tagavad, et eelmise lõigu kohaselt oma vastuväitest teavitanud liikmesriigis ei kohelda krediidiasutusi soodsamalt kui krediidiasutusi teistes osalevates liikmesriikides; |
| --- | --- | --- |

—

kas ta leiab, et asjaomane riigi pädev asutus on võtnud vastu meetmeid, mis EKP arvates:

a)

tagavad, et eelmise lõigu kohaselt oma vastuväitest teavitanud liikmesriigis ei kohelda krediidiasutusi soodsamalt kui krediidiasutusi teistes osalevates liikmesriikides;

| b) | on eelmise lõigu alusel võetava EKP nõukogu otsusega võrreldes sama tõhusad käesoleva määruse artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamisel ja asjakohase liidu õigusega kooskõla tagamisel. |
| --- | --- |

b)

on eelmise lõigu alusel võetava EKP nõukogu otsusega võrreldes sama tõhusad käesoleva määruse artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamisel ja asjakohase liidu õigusega kooskõla tagamisel.

EKP lisab need kaalutlused oma otsusesse ja teavitab nendest kõnealust liikmesriiki.

5d.
     
  Kui osalev liikmesriik, mille rahaühik ei ole euro, ei ole nõus järelevalvenõukogu otsuse eelnõuga, teavitab ta EKP nõukogu oma põhjendatud mittenõustumisest viie tööpäeva jooksul alates otsuse eelnõu kättesaamisest. EKP nõukogu otsustab küsimuse üle viie tööpäeva jooksul, võttes kõnealuseid põhjendusi täielikult arvesse, ning selgitab kirjalikult oma otsust asjaomasele liikmesriigile. Asjaomane liikmesriik võib esitada EKP-le tiheda koostöö lõpetamise taotluse, mis jõustub otsekohe, ning kõnealuses küsimuses vastu võetud otsus ei ole tema suhtes siduv.

5e.
     
  Liikmesriik, kes on lõpetanud tiheda koostöö EKPga, ei või alustada uut tihedat koostööd enne, kui EKP poolt tiheda koostöö lõpetamise kohta vastuvõetud otsuse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas on möödunud kolm aastat.

Artikkel 7

Rahvusvahelised suhted

Mõjutamata liikmesriikide ja liidu muude institutsioonide
  ja organite, sealhulgas EBA
  pädevust, võib EKP talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks arendada suhteid ja sõlmida halduskokkuleppeid järelevalveasutustega, rahvusvaheliste organisatsioonidega ja kolmandate riikide ametiasutustega, kooskõlastades oma
  tegevuse
  nõuetekohaselt EBAga. Kõnealused halduskokkulepped ei too liidule ega selle liikmesriikidele kaasa õiguslikke kohustusi.

III peatükk

EKP volitused

Artikkel 8

Järelevalve- ja uurimisvolitused

1.   
  Pidades silmas üksnes
  EKP-le artikli 4 lõigetega 1 ja 2
  ning artikli 4a lõikega 2
  antud ülesannete
  täitmist
  , käsitatakse EKPd
  , kui see on asjakohane,
  osalevates liikmesriikides
  asjakohase liidu õiguse kohaselt asutatud
  pädeva
  või määratud
  asutusena ▌.

Samal ainsal eesmärgil on EKP-l kõik käesolevas määruses sätestatud volitused ja kohustused. EKP-l on ka kõik volitused ja kohustused, mis on pädevatel ja määratud asutustel asjakohase liidu õiguse alusel, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti. Eelkõige on EKP-l käesoleva peatüki 1. ja 2. jaos loetletud volitused.

EKP-le käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses võib EKP nõuda juhiste andmise teel, et kõnealused riikide asutused kasutaksid oma volitusi siseriiklikus õiguses sätestatud tingimustel ja nendega kooskõlas, kui käesolev määrus ei anna niisuguseid volitusi EKP-le. Kõnealused riikide asutused teavitavad EKP-d täielikult kõnealuste volituste kasutamisest.

▌

2a.
     
  EKP kasutab lõikes 1 osutatud volitusi kooskõlas artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus osutatud õigusaktidega. EKP ja riikide pädevad asutused teevad oma vastavate järelevalve- ja uurimisvolituste teostamisel tihedat koostööd.

2b.
     
  Erandina lõikest 1 kasutab EKP oma volitusi vastavalt artiklile 6 seoses krediidiasutustega, mis on asutatud liikmesriikides, kes on alustanud tihedat koostööd vastavalt artiklile 6.

1. JAGU

Uurimisvolitused

Artikkel 9

Teabenõuded

1.   
  Ilma et see piiraks artikli 8 lõikes 1 osutatud volitusi ja vastavalt asjakohases liidu õiguses sätestatud tingimustele,
  võib EKP,
  kui artiklist 4 ei tulene teisiti,
  nõuda
  , et järgmised juriidilised või füüsilised isikud esitavad
  kogu teabe, mis on vajalik EKP-le käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks, sealhulgas korrapäraste ajavahemike tagant ja kindlaksmääratud kujul
  esitatav teave järelevalve või sellega seotud statistilistel eesmärkidel
  :

| a) | osalevates liikmesriikides asutatud
  krediidiasutused; |
| --- | --- |

a)

osalevates liikmesriikides asutatud
  krediidiasutused;

| b) | osalevates liikmesriikides asutatud
  finantsvaldusettevõtjad; |
| --- | --- |

b)

osalevates liikmesriikides asutatud
  finantsvaldusettevõtjad;

| c) | osalevates liikmesriikides asutatud
  segafinantsvaldusettevõtjad; |
| --- | --- |

c)

osalevates liikmesriikides asutatud
  segafinantsvaldusettevõtjad;

| d) | osalevates liikmesriikides asutatud
  segavaldusettevõtjad; |
| --- | --- |

d)

osalevates liikmesriikides asutatud
  segavaldusettevõtjad;

| e) | punktides a–d osutatud
  üksustesse kuuluvad isikud [...]
  ; |
| --- | --- |

e)

punktides a–d osutatud
  üksustesse kuuluvad isikud [...]
  ;

| f) | punktides a–d osutatud üksuste ülesandeid või tegevusi teostavad allhankijatest kolmandad isikud; |
| --- | --- |

f)

punktides a–d osutatud üksuste ülesandeid või tegevusi teostavad allhankijatest kolmandad isikud;

▌

2.   Lõikes 1 osutatud isikud esitavad nõutud teabe.
  Kutsesaladuse hoidmise sätted ei vabasta nimetatud isikuid teabe andmise kohustusest. Teabe andmist ei peeta kutsesaladuse paljastamiseks.

2a.
     
  Kui EKP saab teavet otse lõikes 1 osutatud füüsiliselt või juriidiliselt isikult, teeb ta selle teabe kättesaadavaks asjaomastele riikide pädevatele asutustele.

Artikkel 10

Üldised uurimised

1.   EKP võib talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks
  ja vastavalt asjakohases liidu õiguses sätestatud muudele tingimustele
  korraldada
  kõiki vajalikke uurimisi
  artikli 9 lõike 1 punktides a–
  f
  osutatud
  mis tahes isiku suhtes, kes on asutatud või kelle asukoht on osalevas liikmesriigis
  .

Sel eesmärgil on EKP-l õigus:

| a) | nõuda dokumentide esitamist; |
| --- | --- |

a)

nõuda dokumentide esitamist;

| b) | uurida artikli 9 lõike 1 punktides a–
  f
  osutatud isikute raamatupidamis- ja muid dokumente ning teha sellistest dokumentidest koopiaid ja väljavõtteid; |
| --- | --- |

b)

uurida artikli 9 lõike 1 punktides a–
  f
  osutatud isikute raamatupidamis- ja muid dokumente ning teha sellistest dokumentidest koopiaid ja väljavõtteid;

| c) | saada artikli 9 lõike 1 punktides a–
  f
  osutatud isikutelt, nende esindajatelt või töötajatelt kirjalikke või suulisi selgitusi; |
| --- | --- |

c)

saada artikli 9 lõike 1 punktides a–
  f
  osutatud isikutelt, nende esindajatelt või töötajatelt kirjalikke või suulisi selgitusi;

| d) | küsitleda teisi küsitlemisega nõustuvaid isikuid, et koguda uurimise esemega seotud teavet; |
| --- | --- |

d)

küsitleda teisi küsitlemisega nõustuvaid isikuid, et koguda uurimise esemega seotud teavet;

2.   Artikli 9 lõike 1 punktides a–
  f
  osutatud
  isikute suhtes kohaldatakse
  EKP otsuse alusel algatatud
  uurimisi
  .

Kui isik takistab uurimise läbiviimist,
  pakub selle osaleva liikmesriigi pädev asutus
  , kus asjaomased tööruumid asuvad,
  vastavalt siseriiklikule õigusele
  vajalikku abi, sealhulgas
  hõlbustades artiklites 11 ja 12 osutatud juhtudel
  EKP juurdepääsu artikli 9 lõike 1 punktides a–
  f
  osutatud juriidiliste isikute tööruumidele
  , nii et eespool nimetatud õigusi saaks kasutada
  .

Artikkel 11

Kohapealsed kontrollid

1.   EKP võib talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks
  ning vastavalt asjakohases liidu õiguses sätestatud muudele tingimustele
  korraldada
  kooskõlas artikliga 12 ja tingimusel, et asjaomase riigi pädevat asutust teavitatakse ette, kõiki
  vajalikke kohapealseid kontrolle
  artikli 9 lõike 1 punktides a–f osutatud juriidiliste isikute tööruumides ja mis tahes muude konsolideeritud järelevalvega hõlmatud ettevõtjate ruumides, kui EKP teostab konsolideeritud järelevalvet
  kooskõlas
  artikli 4 lõike 1 punktiga i
  . Kui see on tingitud kontrollide nõuetekohase läbiviimise ja tõhususe vajadusest, võib EKP
  viia kõnealuste juriidiliste isikute suhtes
  kohapealse kontrolli läbi ette teatamata.

2.   EKP ametnikud ja muud isikud, keda EKP on volitanud läbi viima kohapealseid kontrolle, võivad siseneda nende juriidiliste isikute tööruumidesse ja kinnistutele, kelle suhtes kohaldatakse EKP vastuvõetud uurimisotsust, ning neil isikutel on kõik artikli 10 lõikes 1 sätestatud õigused. ▌

3.   Artikli 9 lõike 1 punktides a–
  f
  osutatud
  juriidiliste isikute suhtes kohaldatakse kohapealseid kontrolle
  EKP
  otsuse alusel
  .

4.   Selle liikmesriigi pädeva asutuse poolt volitatud või määratud ametnikud
  ja teised nendega kaasas olevad isikud
  , kus kontrollimine toimub, abistavad EKP
  juhendamisel ja EKP-ga koordineeritult
  aktiivselt EKP ametnikke ja teisi
  EKP
  volitatud isikuid. Selleks võivad volitatud isikud kasutada lõikes 2 sätestatud volitusi. Asjaomase osaleva liikmesriigi pädeva asutuse
  ametnikel on samuti õigus
  osaleda
  kohapealsetes kontrollides
  .

5.   Kui EKP ametnikud ja teised kaasasolevad volitatud
  või määratud
  isikud leiavad, et isik ei nõustu käesoleva artikli kohaselt ette nähtud kontrolliga, osutab
  asjaomase
  osaleva liikmesriigi pädev asutus neile vajalikku abi
  vastavalt siseriiklikule õigusele
  .
  Nimetatud abi hõlmab ka äriruumide ning raamatupidamis- ja muude dokumentide pitseerimist kontrolli läbiviimiseks vajalikus ulatuses. Kui asjaomasel riigi pädeval asutusel ei ole selleks luba, kasutab ta oma õigust taotleda vajalikku abi teistelt riigiasutustelt.

Artikkel 12

Õigusasutuse luba

1.   Kui artikli 11
  lõigetes
  1
  ja 2
  sätestatud kohapealseks kontrolliks või artikli 11 lõikes 5 sätestatud abiks on liikmesriigi õiguse kohaselt nõutav õigusasutuse luba, taotletakse seda.

2.   Lõikes 1 osutatud loa taotlemisel kontrollib liikmesriigi õigusasutus EKP otsuse autentsust ning seda, et kavandatavad sunnimeetmed ei oleks kontrolli eseme seisukohast omavolilised ega ebaproportsionaalsed. Kontrollides sunnimeetmete proportsionaalsust, võib liikmesriigi õigusasutus küsida EKP-lt üksikasjalikke selgitusi, eelkõige põhjuste kohta, miks EKP kahtlustab
  artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus osutatud
  õigusaktide rikkumist, ja kahtlustatava rikkumise tõsiduse kohta ja selle isiku seotuse laadi kohta, kellele sunnimeetmed on suunatud. Samas ei vaata liikmesriigi õigusasutus läbi uurimise vajalikkust ega nõua, et talle esitataks EKP toimikus sisalduv teave. EKP otsuse seaduslikkuse üle teostab kohtulikku kontrolli ainult Euroopa Liidu Kohus.

2. JAGU

Järelevalvealased erivolitused

Artikkel 13

Tegevusloa andmine

1.   Taotlus osaleva liikmesriigi krediidiasutuse tegevusloa saamiseks esitatakse selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus krediidiasutus asutatakse, asjaomase riigi
  õiguse
  kohaselt.

1a.
     Kui
  taotleja
  vastab kõigile
  kõnealuse riigi õiguses
  tegevusloa saamiseks sätestatud tingimustele,
  koostab
  liikmesriigi pädev asutus
  asjakohases riigi õiguses ettenähtud tähtaja jooksul otsuse eelnõu, milles tehakse
  EKP-le ettepanek tegevusloa andmiseks.
  Otsuse eelnõust
  teavitatakse EKPd ja tegevusloa taotlejat. Muudel juhtudel lükkab riigi pädev asutus tegevusloa taotluse tagasi.

1b.
     
  Otsuse eelnõu loetakse EKP poolt vastuvõetuks, kui EKP ei ole esitanud vastuväiteid maksimaalselt 10 tööpäeva pikkuse ajavahemiku jooksul, kusjuures seda tähtaega võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel sama ajavahemiku võrra ühe korra pikendada. EKP esitab otsuse eelnõu suhtes vastuväiteid üksnes siis, kui asjakohases liidu õiguses sätestatud tegevusloa andmise tingimused ei ole täidetud. Vastuväite korral esitab EKP kirjalikult tagasilükkamise põhjused.

1c.
     
  Riigi pädev asutus teavitab lõigete 1a ja 1b kohaselt tehtud otsusest tegevusloa taotlejat.

2.   
  Kui lõikest 2a ei tulene teisiti,
  võib EKP
  asjakohases liidu õiguses
  sätestatud juhtudel tegevusloa
  kehtetuks tunnistada
  omal algatusel
  pärast selle osaleva liikmesriigi pädeva asutusega konsulteerimist, kus krediidiasutus on asutatud,
  või selle
  osaleva
  liikmesriigi pädeva asutuse ettepaneku alusel, kus krediidiasutus on asutatud.
  Eelkõige tagatakse nende konsultatsioonidega, et EKP jätab enne kehtetuks tunnistamise otsuse tegemist riikide asutustele piisavalt aega vajalike parandusmeetmete, sealhulgas võimalike likvideerimismeetmete üle otsustamiseks, ning võtab neid meetmeid arvesse.

Kui lõike 1 kohaselt tegevusloa andmiseks ettepaneku teinud riigi pädev asutus leiab, et asjakohase siseriikliku õiguse kohaselt tuleb tegevusluba kehtetuks tunnistada, teeb ta EKP-le vastava ettepaneku. Sellisel juhul
  teeb
  EKP
  otsuse ettepandud kehtetuks tunnistamise kohta, võttes täielikult arvesse riigi pädeva asutuse esitatud kehtetuks tunnistamise põhjendust
  .

2a.
     
  Kuni liikmesriikide asutused on pädevad krediidiasutusi likvideerima, teavitavad nad juhul, kui nad leiavad, et tegevusloa kehtetuks tunnistamine ohustaks likvideerimiseks või finantsstabiilsuse säilitamiseks vajalike meetmete piisavat rakendamist, nõuetekohaselt oma vastuväidetest EKPd, selgitades üksikasjalikult kehtetuks tunnistamisega kaasneda võivat ohtu. Sellistel juhtudel peatab EKP kehtetuks tunnistamise menetluse liikmesriikide asutustega kokkulepitud ajavahemikuks. EKP võib otsustada kõnealust tähtaega pikendada, kui ta leiab, et on tehtud piisavalt edusamme. Kui EKP siiski sedastab põhjendatud otsuses, et liikmesriikide asutused ei ole finantsstabiilsuse säilitamiseks vajalikke nõuetekohaseid meetmeid ellu viinud, kohaldatakse tegevusloa kehtetuks tunnistamist viivitamatult.

Artikkel 13a

Olulise osaluse omandamise hindamine

1.
     
  Ilma et see piiraks artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud erandite kohaldamist, esitatakse teade osalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuses olulise osaluse omandamise kohta või mis tahes muu sellega seotud teave kooskõlas artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus osutatud õigusaktidele tugineva asjakohase siseriikliku õigusega selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus krediidiasutus on asutatud.

2.
     
  Liikmesriigi pädev asutus hindab kavandatud omandamist ning edastab teatise ja artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus osutatud õigusaktides sätestatud kriteeriumide põhjal ettepaneku otsuse kohta kas olla omandamisele vastu või mitte EKP-le vähemalt kümne tööpäeva jooksul enne asjakohases liidu õiguses sätestatud asjakohase hindamisperioodi lõppu ning abistab EKPd vastavalt artiklile 5.

3.
     
  EKP teeb otsuse, kas olla omandamise vastu, asjakohases liidu õiguses sätestatud hindamiskriteeriumide põhjal kooskõlas liidu õiguses ettenähtud menetlusega ja ettenähtud hindamisperioodi jooksul.

Artikkel 13b

Järelevalvevolitused

1.
     
  Artikli 4 lõikes 1 osutatud ülesannete täitmiseks ning ilma et see piiraks EKP-le antud muude volituste teostamist, on EKP-l lõikes 2 sätestatud volitused nõuda igalt osaleva liikmesriigi krediidiasutuselt, finantsvaldusettevõtjalt või segafinantsvaldusettevõtjalt varases etapis vajalike meetmete võtmist, et käsitleda asjakohaseid probleeme igas järgnevalt nimetatud olukorras:

| a) | krediidiasutus ei vasta artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus osutatud õigusaktide nõuetele; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutus ei vasta artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus osutatud õigusaktide nõuetele;

| b) | EKP-l on tõendeid, et krediidiasutus tõenäoliselt rikub artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus osutatud õigusaktide nõudeid järgmise 12 kuu jooksul; |
| --- | --- |

b)

EKP-l on tõendeid, et krediidiasutus tõenäoliselt rikub artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus osutatud õigusaktide nõudeid järgmise 12 kuu jooksul;

| c) | artikli 4 lõike 1 punkti g kohase järelevalvemenetluse raames on tehtud kindlaks, et krediidiasutuse rakendatud kord, strateegiad, protsessid ja mehhanismid ning tema omavahendid ja likviidsus ei taga tema riskide usaldusväärset juhtimist ega katmist. |
| --- | --- |

c)

artikli 4 lõike 1 punkti g kohase järelevalvemenetluse raames on tehtud kindlaks, et krediidiasutuse rakendatud kord, strateegiad, protsessid ja mehhanismid ning tema omavahendid ja likviidsus ei taga tema riskide usaldusväärset juhtimist ega katmist.

2.
     
  Olenemata artikli 8 lõikes 1 sätestatust, on EKP-l järgmised volitused:

| a) | nõuda, et krediidiasutused hoiaksid artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus osutatud õigusaktides sätestatud kapitalinõudeid ületavaid omavahendeid, mis on seotud riskielementidega ja riskidega, mis ei ole asjakohaste liidu õigusaktidega hõlmatud; |
| --- | --- |

a)

nõuda, et krediidiasutused hoiaksid artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus osutatud õigusaktides sätestatud kapitalinõudeid ületavaid omavahendeid, mis on seotud riskielementidega ja riskidega, mis ei ole asjakohaste liidu õigusaktidega hõlmatud;

| b) | nõuda korra, protsesside, mehhanismide ja strateegiate tugevdamist; |
| --- | --- |

b)

nõuda korra, protsesside, mehhanismide ja strateegiate tugevdamist;

| c) | nõuda, et krediidiasutused esitaksid kava artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus osutatud õigusaktidest tulenevatele järelevalvealastele nõuetele vastavuse taastamiseks, ja kehtestada tähtaeg selle rakendamiseks, sealhulgas kavasse seoses kava ulatuse ja tähtajaga paranduste tegemiseks; |
| --- | --- |

c)

nõuda, et krediidiasutused esitaksid kava artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus osutatud õigusaktidest tulenevatele järelevalvealastele nõuetele vastavuse taastamiseks, ja kehtestada tähtaeg selle rakendamiseks, sealhulgas kavasse seoses kava ulatuse ja tähtajaga paranduste tegemiseks;

| d) | nõuda, et krediidiasutused kohaldaksid konkreetset provisjoneerimise korda või varade käsitlemist tulenevalt omavahenditele esitatavatest nõuetest; |
| --- | --- |

d)

nõuda, et krediidiasutused kohaldaksid konkreetset provisjoneerimise korda või varade käsitlemist tulenevalt omavahenditele esitatavatest nõuetest;

| e) | piirata krediidiasutuste äritegevust, operatsioone või võrgustikku või nõuda sellise tegevuse lõpetamist, mis ülemääraselt ohustab asjaomase krediidiasutuse usaldusväärsust; |
| --- | --- |

e)

piirata krediidiasutuste äritegevust, operatsioone või võrgustikku või nõuda sellise tegevuse lõpetamist, mis ülemääraselt ohustab asjaomase krediidiasutuse usaldusväärsust;

| f) | nõuda krediidiasutuste tegevuse, toodete ja süsteemidega seonduvate riskide vähendamist; |
| --- | --- |

f)

nõuda krediidiasutuste tegevuse, toodete ja süsteemidega seonduvate riskide vähendamist;

| g) | nõuda, et krediidiasutused piiraksid muutuvtasu osakaalu kogu puhastulus, juhul kui see muutuvtasu ei ole kooskõlas tugeva kapitalibaasi säilitamisega; |
| --- | --- |

g)

nõuda, et krediidiasutused piiraksid muutuvtasu osakaalu kogu puhastulus, juhul kui see muutuvtasu ei ole kooskõlas tugeva kapitalibaasi säilitamisega;

| h) | nõuda, et krediidiasutused kasutaksid puhaskasumit omavahendite tugevdamiseks; |
| --- | --- |

h)

nõuda, et krediidiasutused kasutaksid puhaskasumit omavahendite tugevdamiseks;

| i) | piirata või keelata ära asjaomase krediidiasutuse väljamaksed aktsionäridele, liikmetele või täiendavate esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide omanikele, kui keelustamine ei too kaasa krediidiasutuse makseviivitust; |
| --- | --- |

i)

piirata või keelata ära asjaomase krediidiasutuse väljamaksed aktsionäridele, liikmetele või täiendavate esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide omanikele, kui keelustamine ei too kaasa krediidiasutuse makseviivitust;

| j) | kehtestada täiendava või sagedasema aruandluse nõuded, sealhulgas aruandluse kapitali või likviidsuse olukorra kohta; |
| --- | --- |

j)

kehtestada täiendava või sagedasema aruandluse nõuded, sealhulgas aruandluse kapitali või likviidsuse olukorra kohta;

| k) | kehtestada konkreetsed likviidsusnõuded, sealhulgas piirangud varade ja kohustuste lõpptähtaegade erinevusele; |
| --- | --- |

k)

kehtestada konkreetsed likviidsusnõuded, sealhulgas piirangud varade ja kohustuste lõpptähtaegade erinevusele;

| l) | nõuda täiendavat avalikustamist; |
| --- | --- |

l)

nõuda täiendavat avalikustamist;

| m) | kõrvaldada mis tahes ajal ametist krediidiasutuste juhtorgani liikmeid, kes ei vasta artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus osutatud õigusaktides sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

m)

kõrvaldada mis tahes ajal ametist krediidiasutuste juhtorgani liikmeid, kes ei vasta artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus osutatud õigusaktides sätestatud nõuetele.

Artikkel 14

Vastuvõtva riigi pädevate asutuste volitused ja konsolideeritud järelevalve alane koostöö

1.   
  Asjakohases liidu õiguses sätestatud
  menetlusi krediidiasutuste jaoks, kes soovivad asutada filiaali või kasutada teenuste osutamise vabadust, tegutsedes teise liikmesriigi territooriumil, ning asukoha- ja vastuvõtva liikmesriigi sellega seotud pädevust kohaldatakse osalevate liikmesriikide vahel ainult selliste ülesannete puhul, mida käesoleva määruse artikliga 4 ei ole antud EKP-le.

2.   
  Asjakohase liidu õiguse
  sätteid eri liikmesriikide pädevate asutuste vahelise koostöö kohta konsolideeritud järelevalve teostamiseks ei kohaldata
  juhul, kui EKP
  on
  ainus asjaomane pädev asutus
  .

2a.
     
  Artiklites 4 ja 4a osutatud ülesande täitmisel järgib EKP õiglast tasakaalu kõigi osalevate liikmesriikide vahel artikli 5 lõike 8 kohaselt ja oma suhetes mitteosalevate liikmesriikidega järgib EKP asjakohases liidu õiguses kehtestatud tasakaalu päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide vahel.

Artikkel 15

Haldussanktsioonid

1.   Kui krediidiasutused, finantsvaldusettevõtjad või segafinantsvaldusettevõtjad rikuvad tahtlikult või hooletuse tõttu mõne
  asjakohase
  vahetult kohaldatava liidu õigusakti sätet,
  millega seoses võivad
  pädevad asutused
  asjakohaste
  liidu õigusaktide kohaselt kohaldada rahalist halduskaristust, võib EKP talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks kehtestada rahalised halduskaristused, mis vastavad kuni kahekordsele kasule, mis on saadud sellise rikkumise tulemusel, või kuni kahekordsele kahjule, mis on ära hoitud sellise rikkumise tulemusel, kui kõnealust kasu või kahju on võimalik kindlaks määrata, või kuni 10 % juriidilise isiku
  eelneva majandusaasta
  aastasest kogukäibest
  , nagu on määratletud asjakohase liidu õigusega, või muid selliseid rahalisi karistusi, mis võivad olla ette nähtud asjakohase liidu õiguse kohaselt
  .

2.   Kui asjaomane juriidiline isik on emaettevõtja tütarettevõtja, on
  lõikes 1
  osutatud aastane kogukäive põhiemaettevõtja eelmise majandusaasta konsolideeritud aastaaruandest tulenev aastane kogukäive.

3.   Kohaldatavad sanktsioonid on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Otsustades, kas sanktsiooni kohaldada ja milline sanktsioon on otstarbekas,
  tegutseb
  EKP
  kooskõlas artikli 8 lõikega 2a
  .

4.   EKP kohaldab käesolevat artiklit kooskõlas
  artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus osutatud õigusaktide, sealhulgas vajaduse korral
  nõukogu
  määruses
  (EÜ) nr 2532/98
  esitatud menetlustega
  .

5.   Lõikega 1 hõlmamata juhtudel võib EKP talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks nõuda, et riikide pädevad asutused
  alustaksid menetlust eesmärgiga võtta
  meetmeid
  , et tagada
  asjakohaste sanktsioonide
  kehtestamine kooskõlas artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus osutatud õigusaktide ning mis tahes asjakohaste riigisiseste õigusaktidega, millega antakse konkreetseid volitusi, mida praegu liidu õiguse alusel ei nõuta
  . Riikide pädevate asutuste kohaldatavad sanktsioonid on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Esimest lõiku kohaldatakse eelkõige selliste rahaliste karistuste suhtes, mis määratakse krediidiasutustele, finantsvaldusettevõtjatele või segafinantsvaldusettevõtjatele asjaomaseid ELi direktiive üle võtvate riigisiseste õigusaktide rikkumise eest, ning mis tahes halduskaristuste või -meetmete suhtes, mis määratakse
  krediidiasutuse, finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja
  juhatuse liikmetele ja mis tahes muudele isikutele, kes riigisiseste õigusaktide kohaselt vastutavad krediidiasutuse, finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja õigusrikkumise eest.

6.   
  EKP teeb asjakohases liidu õiguses sätestatud juhtudel ja tingimuste kohaselt teatavaks
  kõik lõikes 1 osutatud sanktsioonid
  , olenemata sellest, kas need on vaidlustatud või mitte
  .

7.   Ilma et see
  piiraks
  lõigete 1–6 kohaldamist, võib EKP talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2532/98 kohaldada
  sanktsioone
  EKP määruste või otsuste rikkumise korral.

IV peatükk

Korralduslikud põhimõtted

Artikkel 16

Sõltumatus

1.   
  Ühtse järelevalvemehhanismi raames tegutsevad
  EKP
  ja liikmesriikide pädevad asutused täidavad neile
  käesoleva määrusega antud
  ülesandeid
  sõltumatult.
  Järelevalvenõukogu ja juhtkomitee liikmed täidavad oma ülesandeid sõltumatult ja objektiivselt liidu kui terviku huvides ning nad ei küsi ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt ja organitelt, liikmesriikide valitsustelt ega muudelt avalik- või eraõiguslikelt isikutelt.

2.   Liidu institutsioonid, organid ja asutused ning liikmesriikide valitsused
  ja mis tahes muud asutused
  austavad seda sõltumatust.

2a.
     
  Kui järelevalvenõukogu peab analüüsi tulemusel seda vajalikuks, koostab ja avaldab EKP nõukogu tegevusjuhendi, mida kohaldatakse panganduse järelevalvega seotud EKP töötajate ja juhtkonna suhtes ja milles käsitletakse eelkõige huvide konflikte.

Artikkel 17

Vastutus ja aruandlus

1.   EKP annab käesoleva määruse rakendamise kohta käesoleva peatüki kohaselt aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

1a.
     
  EKP esitab kord aastas Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja eurorühmale aruande talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmise kohta, sealhulgas teabe artiklis 24 nimetatud järelevalvetasude struktuuri ja suuruse kavandatava muutmise kohta.

1b.
     
  EKP järelevalvenõukogu esimees esitab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja eurorühmale selliste osalevate liikmesriikide esindajate juuresolekul, mille rahaühik ei ole euro.

1c.
     
  EKP järelevalvenõukogu esimehe võib eurorühma taotlusel seoses tema järelevalveülesannete täitmisega ära kuulata eurorühm iga selliste osalevate liikmesriikide esindajate juuresolekul, mille rahaühik ei ole euro.

1d.
     
  Euroopa Parlamendi taotlusel osaleb järelevalvenõukogu esimees järelevalveülesannete täitmise teemal parlamendi pädevate komisjonide poolt korraldataval kuulamisel.

1e.
     
  EKP vastab suuliselt või kirjalikult Euroopa Parlamendi või vastavalt eurorühma töökorrale eurorühma küsimustele iga sellise osaleva liikmesriigi esindajate juuresolekul, mille rahaühik ei ole euro.

1f.
     
  Kui Euroopa Kontrollikoda kontrollib EKP juhtimise efektiivsust EKP põhikirja artikli 27 lõike 2 alusel, võtab ta arvesse ka käesoleva määrusega EKP-le antud järelevalveülesandeid.

1 g.
     
  Järelevalvenõukogu esimees korraldab taotluse korral Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni esimehe ja aseesimeestega kinniseid konfidentsiaalseid suuliseid arutelusid oma järelevalveülesannete üle, kui selliseid arutelusid on vaja pidada Euroopa Parlamendi aluslepingu kohaste volituste täitmiseks. Euroopa Parlament ja EKP lepivad kokku selliste arutelude korraldamise üksikasjalikus korras, pidades silmas täieliku konfidentsiaalsuse tagamist kooskõlas EKP-le kui pädevale asutusele asjakohase liidu õiguse kohaselt pandud konfidentsiaalsuskohustusega.

1h.
     
  EKP teeb aluslepingu kohaselt parlamendiga mis tahes uurimisel lojaalset koostööd. EKP ja parlament sõlmivad asjakohased kokkulepped demokraatliku vastutuse ja järelevalve teostamise praktilise korra kohta seoses EKP-le käesoleva määrusega antud ülesannete täitmisega. Nimetatud kokkulepped hõlmavad muu hulgas teabele juurdepääsu, uurimistel tehtavat koostööd ja esimehe valimise menetlust käsitlevat teavet.

Artikkel 17a

Liikmesriikide parlamendid

1.
     
  Artikli 17 lõikes 2 ettenähtud aruande esitamisel edastab EKP selle samal ajal otse osalevate liikmesriikide parlamentidele.

Liikmesriikide parlamendid võivad esitada nimetatud aruande kohta EKP-le oma põhjendatud tähelepanekuid.

2.
     
  Osalevate liikmesriikide parlamendid võivad oma menetluste kohaselt taotleda EKP-lt kirjalikku vastust mis tahes tähelepanekutele või küsimustele, mille nad on esitanud EKP-le seoses talle käesoleva määruse alusel antud ülesannetega.

3.
     
  Osaleva liikmesriigi parlament võib kutsuda järelevalvenõukogu esimehe või liikme koos riigi pädeva asutuse esindajaga osalema kõnealuse liikmesriigi krediidiasutuse järelevalvet käsitlevas arutelus.

4.
     
  Käesolev määrus ei piira siseriikliku õiguse kohast riikide pädevate asutuste vastutust riikide parlamentide ees seoses käesoleva määrusega EKP-le mitte antud ülesannete täitmise ning nende poolt vastavalt artiklile 5 ülesannete täitmisega.

Artikkel 17b

Nõuetekohane menetlus järelevalvealaste otsuste vastuvõtmiseks

1.
     
  Enne artikli 4 ja 2. jao kohaste järelevalvega seotud otsuste tegemist annab EKP isikutele, kelle suhtes on algatatud menetlus, võimaluse esitada oma seisukohad. EKP otsused põhinevad ainult vastuväidetel, mille kohta asjaomastel pooltel on olnud võimalik esitada oma seisukoht.

Esimest lõiku ei kohaldata, kui on vaja kohest sekkumist, et hoida ära märkimisväärset kahju finantssüsteemile. Sellisel juhul võib EKP võtta vastu esialgse otsuse ning ta annab asjaomastele isikutele võimaluse esitada oma seisukohad võimalikult kiiresti pärast otsuse vastuvõtmist.

2.
     
  Menetluse käigus tagatakse täielikult asjaomaste isikute õigus kaitsele. Neil on õigus saada juurdepääs EKP toimikule, tingimusel et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet.

EKP otsustes esitatakse otsuse aluseks olevad asjaolud.

Artikkel 17c

Rikkumistest teatamine

EKP tagab, et võetakse kasutusele tõhusad mehhanismid krediidiasutuste, finantsvaldusettevõtjate, segafinantsvaldusettevõtjate või pädevate asutuste poolt toime pandud artikli 4 lõikes 3 osutatud õigusaktide rikkumistest teavitamiseks, sealhulgas konkreetne kord rikkumisteadete vastuvõtmise ja nende edasise menetlemise kohta. Sellised menetlused on kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega ja nendega tagatakse järgmiste põhimõtete täitmine: rikkumistest teatavate isikute asjakohane kaitse, [...] isikuandmete kaitse ja süüdistatava isiku asjakohane kaitse [...].

Artikkel 17d

Apellatsiooniküsimuste haldusnõukogu

1.
     
  EKP loob apellatsiooniküsimuste haldusnõukogu, et vaadata pärast lõike 5 kohaselt esitatud läbivaatamise taotluse saamist asutusesiseselt halduskorras läbi otsused, mis EKP on teinud käesoleva määrusega talle antud volituste täitmisel. Asutusesisene halduskorras läbivaatamine piirdub selle hindamisega, kas asjaomane otsus on menetluslikult ja sisuliselt vastavuses käesoleva määrusega.

2.
     
  Apellatsiooniküsimuste haldusnõukogu koosneb liikmesriikidest pärit viiest hea reputatsiooniga liikmest, kellel on tõendatud teadmised asjakohases valdkonnas ning piisav erialane töökogemus, sealhulgas järelevalvealane töökogemus panganduse või muude finantsteenuste valdkonnas, ning kes ei ole EKP praegused töötajad ega muude käesoleva määruse alusel EKP-le antud ülesannete täitmisesse kaasatud pädevate asutuste ega liikmesriikide asutuste või liidu institutsioonide, organite või asutuste ametis olevad töötajad. Apellatsiooniküsimuste haldusnõukogul on piisavad vahendid ja teadmised, et hinnata käesoleva määruse kohaste volituste täitmist EKP poolt. EKP nimetab apellatsiooniküsimuste haldusnõukogu liikmed ja kaks asendusliiget ametisse viieaastaseks ametiajaks, mida võib pikendada ühe korra, pärast avaliku osalemiskutse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Nad ei ole seotud mingite juhistega.

3.
     
  Apellatsiooniküsimuste haldusnõukogu teeb otsuseid häälteenamuse alusel, mille puhul viiest liikmest vähemalt kolm on otsuse poolt.

4.
     
  Apellatsiooniküsimuste haldusnõukogu liikmed tegutsevad sõltumatult ja avalikes huvides. Selleks esitavad nad avaliku kohustuste deklaratsiooni ja avaliku huvide deklaratsiooni, näidates ära kõik otsesed või kaudsed huvid, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks, või selliste huvide puudumise.

5.
     
  Iga füüsiline või juriidiline isik võib lõikes 1 osutatud juhtudel taotleda talle adresseeritud või teda otseselt või isiklikult puudutava, käesoleva määruse alusel EKP poolt tehtud otsuse läbivaatamist. Lõikes 7 osutatud EKP nõukogu otsuse läbivaatamise taotlust vastu ei võeta.

6.
     
  Läbivaatamise taotlus koos selle põhjendustega esitatakse EKP-le kirjalikult ühe kuu jooksul alates otsuse teatavaks tegemisest läbivaatamist taotlevale isikule või, kui seda ei ole tehtud, ühe kuu jooksul alates päevast, mil kõnealune isik sai sellest teada.

7.
     
  Apellatsiooniküsimuste haldusnõukogu esitab pärast läbivaatamise taotluse vastuvõetavuse kohta otsuse tegemist arvamuse küsimuse kiireloomulisust arvestava ajavahemiku jooksul, kuid hiljemalt kahe kuu jooksul alates taotluse saamisest, ning saadab juhtumi edasi järelevalvenõukogule uue otsuse eelnõu ettevalmistamiseks. Järelevalvenõukogu võtab apellatsiooniküsimuste haldusnõukogu arvamust arvesse ning esitab EKP nõukogule viivitamatult uue otsuse eelnõu. Uus otsuse eelnõu kas tühistab esialgse otsuse, asendab selle identse sisuga otsusega või asendab selle muudetud otsusega. Uus otsuse eelnõu loetakse vastuvõetuks, kui EKP nõukogu ei ole selle suhtes esitanud vastuväiteid maksimaalselt kümne tööpäevase ajavahemiku jooksul.

8.
     
  Lõike 5 kohaselt esitatud läbivaatamise taotlus ei peata otsuse täitmist. EKP nõukogu võib apellatsiooniküsimuste haldusnõukogu ettepanekul vaidlustatud otsuse täitmise siiski peatada, kui ta leiab, et olukord seda nõuab.

9.
     
  Apellatsiooniküsimuste haldusnõukogu väljendatud arvamust, järelevalvenõukogu esitatud uut otsuse eelnõu ja EKP nõukogu poolt käesoleva artikli alusel vastuvõetud otsust põhjendatakse ja neist teavitatakse pooli.

10.
     
  EKP võtab vastu otsuse, millega kehtestatakse apellatsiooniküsimuste haldusnõukogu kodukord.

11.
     
  Käesolev artikkel ei piira õigust algatada menetlust Euroopa Liidu Kohtus vastavalt aluslepingutele.

Artikkel 18

Eraldatus rahapoliitikaga seotud ülesannetest

1.   EKP lähtub talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmisel ainult käesolevas määruses sätestatud eesmärkidest.

2.   EKP täidab talle käesoleva määrusega antud ülesandeid,
  ilma
  rahapoliitikaga seotud
  ülesandeid
  ja mis tahes
  muid ülesandeid mõjutamata ja nendest eraldi
  . EKP-le käesoleva määrusega antud ülesanded ei takista EKP-l täitmast
  rahapoliitikaga seotud ülesandeid ning need ei mõjuta omakorda EKP-le käesoleva määrusega antud ülesandeid. Samuti ei takista EKP-le käesoleva määrusega antud ülesanded EKP-l täitmast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga seotud ja muid ülesandeid. EKP annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru sellest sättest kinnipidamise kohta. EKP-le käesoleva määrusega antud ülesanded ei muuda praegust rahapoliitika osapoolte maksevõime kontrollimist.

EKP-le käesoleva määrusega antud ülesannete täitmisega seotud töötajad eraldatakse organisatsiooniliselt EKP-le antud muude ülesannete täitmisega seotud töötajatest ning nende suhtes kohaldatakse eraldi aruandlussuhteid.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel võtab EKP vastu
  ja avaldab
  mis tahes vajalikud sise-eeskirjad, sealhulgas eeskirjad ametisaladuse hoidmise
  ja kahe tegevusvaldkonna vahel teabe vahetamise
  kohta.

3a.
     
  EKP tagab, et EKP nõukogu teostab oma rahapoliitikat ja järelevalveülesandeid täielikult diferentseeritult. Selline diferentseeritus hõlmab rangelt eraldi peetavaid koosolekuid ja eri päevakordi.

3b.
     
  Rahapoliitika ja järelevalveülesannete lahususe tagamise eesmärgil loob EKP vahenduskomisjoni. Vahenduskomisjon lahendab erimeelsusi asjaomaste osalevate liikmesriikide pädevate asutuste väljendatud seisukohtades seoses EKP nõukogu esitatud vastuväidetega järelevalvenõukogu tehtud otsuse eelnõu suhtes. Vahenduskomisjoni kuulub üks liige igast osalevast liikmesriigist, kelle iga liikmesriik valib EKP nõukogu liikmete ja järelevalvenõukogu liikmete hulgast, ning see teeb otsuseid lihthäälteenamusega, mille puhul igal liikmel on üks hääl. EKP võtab vastu ja avaldab määruse, millega luuakse selline vahenduskomisjon ja kehtestatakse selle kodukord.

Artikkel 19

Järelevalvenõukogu

1.   EKP-le antud ülesandeid kavandab ja täidab
  täielikult
  siseüksus, mis koosneb
  esimehest ja aseesimehest, kes nimetatakse ametisse vastavalt lõikele 1b, ja
  neljast EKP esindajast,
  kes nimetatakse ametisse vastavalt lõikele 1d
  , ja iga osaleva liikmesriigi krediidiasutuste järelevalve eest vastutava pädeva asutuse
  ühest
  esindajast (edaspidi „järelevalvenõukogu”).
  Kõik järelevalvenõukogu liikmed tegutsevad liidu kui terviku huvides.

Kui pädevaks asutuseks ei ole keskpank, võib käesolevas lõikes osutatud järelevalvenõukogu liige otsustada kaasata esindaja liikmesriigi keskpangast. Lõikes 1e sätestatud hääletuskorra kohaldamiseks loetakse ühe ja sama liikmesriigi mitme asutuse esindajad kokku üheks liikmeks.

1a.
     
  Järelevalvenõukogu liikmete ametisse nimetamisel käesoleva määruse kohaselt järgitakse soolise tasakaalu, kogemuste ja kvalifikatsiooni põhimõtet.

1b.
     
  Pärast järelevalvenõukogu ärakuulamist esitab EKP esimehe ja aseesimehe ametisse nimetamist käsitleva ettepaneku Euroopa Parlamendile heakskiidu saamiseks. Pärast selle ettepaneku heakskiitmist võtab nõukogu vastu rakendusotsuse, millega nimetatakse ametisse järelevalvenõukogu esimees ja aseesimees. Esimees valitakse avaliku valikumenetluse teel pangandus- ja finantsküsimustes tunnustatud ja erialaste kogemustega isikute hulgast, kes ei ole EKP nõukogu liikmed, ning Euroopa Parlamenti ja nõukogu hoitakse menetlusest nõuetekohaselt kursis. Järelevalvenõukogu aseesimees valitakse EKP juhatuse liikmete hulgast. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega, võtmata arvesse nende nõukogu liikmete häält, kes ei ole osalevad liikmesriigid.

Pärast ametisse nimetamist töötab esimees täistööajaga ega ole enam ametis riigi pädevates asutustes. Ametiaeg kestab viis aastat ja seda ei saa pikendada.

1c.
     
  Kui järelevalvenõukogu esimees ei vasta enam oma tööülesannete täitmiseks vajalikele tingimustele või kui ta leitakse olevat süüdi tõsises üleastumises, võib nõukogu EKP ettepaneku põhjal, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament, võtta vastu rakendusotsuse esimehe ametist kõrvaldamise kohta. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega, võtmata arvesse nende nõukogu liikmete häält, kes ei ole osalevad liikmesriigid.

Pärast seda, kui järelevalvenõukogu aseesimees on EKP juhatuse liikme ametist tagandatud kooskõlas EKPSi ja EKP põhikirjaga, võib nõukogu EKP ettepaneku põhjal, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament, võtta vastu rakendusotsuse aseesimehe ametist kõrvaldamise kohta. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega, võtmata arvesse nende nõukogu liikmete häält, kes ei ole osalevad liikmesriigid.

Nendel eesmärkidel võivad Euroopa Parlament ja nõukogu teatada EKP-le, et nad leiavad, et järelevalvenõukogu esimehe ja aseesimehe ametist kõrvaldamise tingimused on täidetud, millele EKP esitab oma vastuse.

1d.
     
  EKP nõukogu poolt nimetatud neli EKP esindajat ei täida EKP rahapoliitikaga vahetult seotud ülesandeid. Kõigil EKP esindajatel on hääleõigus.

1e.
     
  Järelevalvenõukogu otsused võetakse vastu liikmete lihthäälteenamusega. Igal liikmel on üks hääl. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab esimehe hääl.

1f.
     
  Erandina lõikest 1e teeb järelevalvenõukogu otsused artikli 4 lõike 3 kohaselt määruste vastuvõtmiseks oma liikmete kvalifitseeritud häälteenamusega, nagu see on määratletud ELi lepingu artikli 16 lõikes 4 ning üleminekusätteid käsitleva protokolli nr 36 artiklis 3 osalevate liikmesriikide asutusi esindavate liikmete puhul. EKP nõukogu poolt nimetatud iga nelja esindaja hääl on võrdne teiste liikmete mediaanhäälega.

1 g.
     
  Ilma et see piiraks artikli 5 sätete kohaldamist, teeb järelevalvenõukogu ettevalmistustööd seoses EKP-le antud järelevalveülesannetega ja pakub EKP nõukogule välja terviklikud otsuste eelnõud EKP nõukogu poolt vastuvõtmiseks vastavalt EKP kehtestatavale menetlusele. Otsuste eelnõud edastatakse samal ajal asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele. Otsuse eelnõu loetakse vastuvõetuks, kui EKP nõukogu ei ole selle suhtes esitanud vastuväiteid eespool nimetatud menetluse käigus kindlaks määratud ajavahemiku jooksul, mis ei ületa maksimaalselt kümmet tööpäeva. Kui osalev liikmesriik, mille rahaühik ei ole euro, ei ole nõus järelevalvenõukogu otsuse eelnõuga, kohaldatakse artikli 6 lõikes 5d sätestatud menetlust. Eriolukordades ei ületa eespool nimetatud ajavahemik 48 tundi. Kui EKP nõukogu esitab otsuse eelnõu suhtes vastuväiteid, põhjendab ta selliselt toimimist kirjalikult, tuues eelkõige välja rahapoliitikaga seotud aspektid. Kui otsust pärast EKP nõukogu vastuväidet muudetakse, võib osalev liikmesriik, mille rahaühik ei ole euro, teavitada EKPd oma põhjendatud mittenõustumisest vastuväitega, ning sellisel juhul kohaldatakse artikli 6 lõikes 5c sätestatud menetlust.

1h.
     
  Sekretariaat toetab täistööajaga järelevalvenõukogu tegevust, sealhulgas koosolekute ettevalmistamist.

1i.
     
  Järelevalvenõukogu valib lõikes 1e sätestatud eeskirja kohaselt hääletades oma liikmete hulgast piiratuma koosseisuga juhtkomitee, kes toetab järelevalvenõukogu tegevust, sealhulgas koosolekute ettevalmistamist.

Järelevalvenõukogu juhtkomiteel ei ole õigust teha otsuseid. Juhtkomiteed juhib järelevalvenõukogu esimees või aseesimees, juhul kui esimees erandkorras puudub. Juhtkomitee koosseis tagab õiglase tasakaalu ja rotatsiooni riikide pädevate asutuste vahel. Juhtkomitees on kõige rohkem kümme liiget, sealhulgas esimees, aseesimees ja veel üks EKP esindaja. Juhtkomitee täidab oma ettevalmistavaid ülesandeid liidu kui terviku huvides ning teeb järelevalvenõukoguga täiesti läbipaistvat koostööd.

▌

6.   Järelevalvenõukogu
  koosolekutel võib kutse korral
  osaleda vaatlejana Euroopa Komisjoni
  esindaja
  .
  Vaatlejatel ei ole juurdepääsu konkreetseid asutusi käsitlevale konfidentsiaalsele teabele.

7.   EKP nõukogu võtab vastu
  sise-eeskirjad, milles kirjeldatakse üksikasjalikult tema suhteid järelevalvenõukoguga
  .
  Järelevalvenõukogu võtab lõikes 1e sätestatud eeskirja kohaselt hääletades vastu ka oma kodukorra. Mõlemad eeskirjakogumid tehakse üldsusele kättesaadavaks. Järelevalvenõukogu kodukorraga tagatakse kõigi osalevate liikmesriikide võrdne kohtlemine.

Artikkel 20

Ametisaladus ja teabevahetus

1.   Järelevalvenõukogu liikmete
  ning
  järelevalveülesandeid täitvate EKP töötajate
  ja osalevate liikmesriikide lähetatud töötajate
  suhtes kohaldatakse
  EKPSi ja EKP põhikirja
  artiklis 37 ja
  asjakohastes
  liidu õigusaktides sätestatud ametisaladuse hoidmise
  nõudeid
  isegi pärast nende ametikohustuste lõppemist.

EKP tagab, et selliste isikute suhtes, kes osutavad otseselt või kaudselt, pidevalt või ühekordselt järelevalveülesannete täitmisega seotud teenuseid, kohaldatakse samaväärseid ametisaladuse hoidmise nõudeid.

2.   EKP-l lubatakse talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks
  asjakohases
  liidu
  õiguses
  sätestatud piirides ja tingimustel vahetada teavet riikide ja Euroopa ametiasutustega ja organitega juhul, kui
  asjakohane
  liidu
  õigus võimaldab
  riikide pädevatel asutustel sellistele üksustele teavet avaldada või kui liikmesriigid näevad ette sellise avalikustamise kooskõlas
  asjakohase
  liidu
  õigusega
  .

▌

Artikkel 22

Vahendid

EKP
  vastutab
  talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks
  vajalike inimressursside ja rahaliste vahendite tagamise eest
  .

Artikkel 23

Eelarve

  ja raamatupidamise aastaaruanne

1.   EKP kulud talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmisel
  on
  EKP
  eelarves
  eraldi
  kindlaks tehtavad
  .

2.   EKP annab
  osana artikli 17 kohasest aruandlusest
  üksikasjalikult aru järelevalveülesanneteks kulutatud
  eelarve
  kohta. EKP
  poolt kooskõlas EKPSi ja EKP
  põhikirja artikliga 26.2
  koostatud ja avaldatud raamatupidamise aastaaruandes on ära märgitud järelevalveülesannetega seotud tulud ja kulud
  .

2a.
     
  Vastavalt EKPSi ja EKP põhikirja artiklile 27.1 viiakse raamatupidamise aastaaruande järelevalveülesannete eelarvejao suhtes läbi audit.

Artikkel 24

Järelevalvetasud

1.   EKP
  nõuab osalevates liikmesriikides asutatud krediidiasutustelt ja mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalidelt iga-aastase järelevalvetasu maksmist. Tasu katab EKP-le käesoleva määruse artiklitega 4 ja 5 antud ülesannetega seoses tekkinud kulud. Need tasud ei ületa nende ülesannetega seotud kulusid.

2.   Krediidiasutuselt
  või filiaalilt
  nõutava tasu summa
  arvutatakse kooskõlas EKP poolt varem kindlaksmääratud ja avaldatud korraga
  .

Enne nimetatud korra kindlaksmääramist korraldab EKP avaliku arutelu ja analüüsib võimalikke seonduvaid kulusid ja kasu ning avaldab mõlema tulemused.

2a.   
  Tasud arvutatakse osalevates liikmesriikides kõige kõrgemal konsolideerimistasemel ning objektiivsete kriteeriumide alusel, pidades silmas
  asjaomase krediidiasutuse
  olulisust ja riskiprofiili, sealhulgas selle riskiga kaalutud varasid.

Konkreetseks kalendriaastaks iga-aastase järelevalvetasu arvutamise aluseks on krediidiasutuste ja filiaalide järelevalvega seotud kulude eelarvestus. EKP võib nõuda iga-aastase järelevalvetasu ettemaksmist, tuginedes mõistlikule eelarvestusele. EKP võtab enne lõpliku tasumäära kohta otsuse tegemist ühendust riigi pädeva asutusega tagamaks, et järelevalve oleks kõikide asjaomaste krediidiasutuste ja filiaalide jaoks kulutõhus ja mõistlikul tasemel. EKP teavitab krediidiasutusi ja filiaale iga-aastase järelevalvetasu arvutamise alusest.

2b.
     
  EKP esitab kooskõlas artikliga 17 aruande.

2c.
     
  Käesolev artikkel ei piira liikmesriikide pädevate asutuste õigust nõuda tasusid kooskõlas siseriikliku õigusega, kui EKP-le ei ole antud vastavaid järelevalveülesandeid, või seoses kuludega, mis kaasnevad EKPga tehtava koostöö ja EKP abistamisega ning tema antud juhiste järgi tegutsemisega, kooskõlas asjakohase liidu õigusega ning vastavalt käesoleva määruse, sealhulgas selle artiklite 5 ja 11 rakendamiseks ettenähtud korrale.

Artikkel 25

Töötajad ja

  töötajate vahetus

1.   EKP
  seab koos kõikide riikide pädevate asutustega sisse korra, et tagada asjakohane töötajate vahetus
  riikide pädevate asutustega ja pädevate asutuste vahel ning töötajate
  lähetamine
  riikide pädevatesse asutustesse.

2.   Vajaduse korral
  võib
  EKP
  nõuda
  , et riikide pädevate asutuste järelevalverühmad, kes teostavad käesoleva määruse kohaselt järelevalvet ühes osalevas liikmesriigis asuva krediidiasutuse, finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja üle, kaasaksid oma tegevusse ka teiste osalevate liikmesriikide pädevate asutuste töötajaid.

2a.
     
  EKP kehtestab ja säilitab terviklikud ja formaalsed menetlused, sealhulgas eetikamenetlused ja proportsionaalsed perioodid, et hinnata eelnevalt ja hoida ära võimalikke huvide konflikte, mis tulenevad järelevalvenõukogu liikmete ja järelevalveülesandeid täitvate EKP töötajate asumisest uuele tööle kahe aasta jooksul, ning näeb ette asjakohase avalikustamise kehtivate andmekaitse-eeskirjade kohaselt.

Kõnealused menetlused ei piira rangemate riigisiseste eeskirjade kohaldamist. Riikide pädevaid asutusi esindavate järelevalvenõukogu liikmete puhul toimub nende menetluste kehtestamine ja rakendamine kooskõlas riikide pädevate asutustega, ilma et see piiraks kehtiva siseriikliku õiguse kohaldamist.

Järelevalveülesandeid täitvate EKP töötajate puhul määratakse kõnealustes menetlustes kindlaks ametikohtade kategooriad, mille suhtes hindamist kohaldatakse, ning perioodid, mis on proportsionaalsed nimetatud töötajate järelevalveülesannete täitmisega EKP-s töötamise ajal.

2b.
     
  Lõikes 2a osutatud menetlustes nähakse ette, et EKP hindab, kas esineb vastuväiteid sellele, et järelevalvenõukogu liikmed asuvad pärast ametist lahkumist tasustatud tööle erasektori asutuses, mille suhtes EKP järelevalvet teostab.

Lõikes 2a osutatud menetlusi kohaldatakse üldjuhul kahe aasta jooksul pärast järelevalvenõukogu liikme ametist lahkumist ning neid võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kohandada proportsionaalselt ametiaja jooksul täidetud tööülesannetega ja ametiaja pikkusega.

2c.
     
  Artikli 17 kohane EKP aastaaruanne sisaldab üksikasjalikku teavet, sealhulgas lõigetes 2a ja 2b osutatud menetluste kohaldamise statistilisi andmeid.

V peatükk

Üld- ja lõppsätted

Artikkel 26

Läbivaatamine

Komisjon avaldab 31. detsembriks 2015
  ja seejärel iga kolme aasta tagant
  aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta
  , pöörates erilist tähelepanu võimalikule mõjule, mis on määrusel ühtse turu sujuvale toimimisele
  . Kõnealuses aruandes hinnatakse muu hulgas järgmist:

| a) | ühtse järelevalvemehhanismi toimimine
  Euroopa Finantsjärelevalve
  Süsteemi raames ja EKP järelevalvetegevuse mõju liidu kui terviku huvidele ning finantsteenuste ühtse turu sidususele ja terviklikkusele, sealhulgas selle võimalik mõju riikide pangandussüsteemide struktuuridele ELis, ning ühtse järelevalvemehhanismi ja mitteosalevate liikmesriikide pädevate asutuste vahelise koostöö ja teabevahetuse tulemuslikkus
  ; |
| --- | --- |

a)

ühtse järelevalvemehhanismi toimimine
  Euroopa Finantsjärelevalve
  Süsteemi raames ja EKP järelevalvetegevuse mõju liidu kui terviku huvidele ning finantsteenuste ühtse turu sidususele ja terviklikkusele, sealhulgas selle võimalik mõju riikide pangandussüsteemide struktuuridele ELis, ning ühtse järelevalvemehhanismi ja mitteosalevate liikmesriikide pädevate asutuste vahelise koostöö ja teabevahetuse tulemuslikkus
  ;

| aa) | ülesannete jagunemine EKP ja riikide pädevate asutuste vahel ühtse järelevalvemehhanismi raames, EKP poolt vastu võetud töö praktilise korraldamise tõhusus ja ühtse järelevalvemehhanismi mõju muude järelevalvekolleegiumide toimimisele; |
| --- | --- |

aa)

ülesannete jagunemine EKP ja riikide pädevate asutuste vahel ühtse järelevalvemehhanismi raames, EKP poolt vastu võetud töö praktilise korraldamise tõhusus ja ühtse järelevalvemehhanismi mõju muude järelevalvekolleegiumide toimimisele;

| ab) | EKP järelevalvevolituste ja sanktsioonide kehtestamise õiguste kasutamise tulemuslikkus ja EKP-le täiendavate sanktsioonide kehtestamise õiguse andmise asjakohasus, sealhulgas seoses muude isikutega kui krediidiasutused, finantsvaldusettevõtjad või segafinantsvaldusettevõtjad; |
| --- | --- |

ab)

EKP järelevalvevolituste ja sanktsioonide kehtestamise õiguste kasutamise tulemuslikkus ja EKP-le täiendavate sanktsioonide kehtestamise õiguse andmise asjakohasus, sealhulgas seoses muude isikutega kui krediidiasutused, finantsvaldusettevõtjad või segafinantsvaldusettevõtjad;

| ac) | vastavalt artikli 4a alusel makrotasandi finantsjärelevalve ülesannete ja vahendite ning artikli 13 alusel tegevuslubade andmise ja kehtetuks tunnistamise jaoks kehtestatud korra asjakohasus; |
| --- | --- |

ac)

vastavalt artikli 4a alusel makrotasandi finantsjärelevalve ülesannete ja vahendite ning artikli 13 alusel tegevuslubade andmise ja kehtetuks tunnistamise jaoks kehtestatud korra asjakohasus;

| b) | sõltumatuse ja aruandekohustusega seotud meetmete tõhusus; |
| --- | --- |

b)

sõltumatuse ja aruandekohustusega seotud meetmete tõhusus;

| c) | suhted EKP ja Euroopa Pangandusjärelevalve vahel; |
| --- | --- |

c)

suhted EKP ja Euroopa Pangandusjärelevalve vahel;

| d) | järelevalvenõukogu
  juhtimiskorra, sealhulgas
  selle
  koosseisu
  ja hääletamiskorra
  asjakohasus
  ja järelevalvenõukogu suhted EKP nõukoguga ning järelevalvenõukogus tehtav koostöö euroala liikmesriikide ja muude ühtses järelevalvemehhanismis osalevate liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

d)

järelevalvenõukogu
  juhtimiskorra, sealhulgas
  selle
  koosseisu
  ja hääletamiskorra
  asjakohasus
  ja järelevalvenõukogu suhted EKP nõukoguga ning järelevalvenõukogus tehtav koostöö euroala liikmesriikide ja muude ühtses järelevalvemehhanismis osalevate liikmesriikide vahel;

| da) | suhted EKP ja mitteosalevate liikmesriikide pädevate asutuste vahel ning ühtse järelevalvemehhanismi mõju nendele liikmesriikidele; |
| --- | --- |

da)

suhted EKP ja mitteosalevate liikmesriikide pädevate asutuste vahel ning ühtse järelevalvemehhanismi mõju nendele liikmesriikidele;

| db) | EKP otsuste vaidlustamise mehhanismi tulemuslikkus; |
| --- | --- |

db)

EKP otsuste vaidlustamise mehhanismi tulemuslikkus;

| dc) | ühtse järelevalvemehhanismi kulutasuvus; |
| --- | --- |

dc)

ühtse järelevalvemehhanismi kulutasuvus;

| dd) | artikli 6 lõigete 5b, 5c ja 5d kohaldamise võimalik mõju ühtse järelevalvemehhanismi toimimisele ja terviklikkusele; |
| --- | --- |

dd)

artikli 6 lõigete 5b, 5c ja 5d kohaldamise võimalik mõju ühtse järelevalvemehhanismi toimimisele ja terviklikkusele;

| de) | EKPs rahapoliitika ja järelevalveülesannete lahususe tulemuslikkus ja järelevalveülesannete täitmiseks EKP eelarvest rahaliste vahendite eraldatuse tulemuslikkus, võttes arvesse asjaomaste õigusnormide muutumist, sealhulgas esmase õiguse tasandil; |
| --- | --- |

de)

EKPs rahapoliitika ja järelevalveülesannete lahususe tulemuslikkus ja järelevalveülesannete täitmiseks EKP eelarvest rahaliste vahendite eraldatuse tulemuslikkus, võttes arvesse asjaomaste õigusnormide muutumist, sealhulgas esmase õiguse tasandil;

| df) | ühtse järelevalvemehhanismi raames tehtavate järelevalveotsuste fiskaalmõju osalevatele liikmesriikidele ja likvideerimise rahastamise korra mis tahes arengutest tulenev mõju; |
| --- | --- |

df)

ühtse järelevalvemehhanismi raames tehtavate järelevalveotsuste fiskaalmõju osalevatele liikmesriikidele ja likvideerimise rahastamise korra mis tahes arengutest tulenev mõju;

| dg) | võimalused arendada ühtset järelevalvemehhanismi edasi, arvestades asjakohaste õigusnormide muutumist, sealhulgas esmase õiguse tasandil, ja arvestades, kas käesoleva määruse institutsiooniliste sätete kehtestamise põhjused endiselt eksisteerivad, sealhulgas võimalust ühtlustada täielikult euroala liikmesriikide ja muude osalevate liikmesriikide õigused ja kohustused. |
| --- | --- |

dg)

võimalused arendada ühtset järelevalvemehhanismi edasi, arvestades asjakohaste õigusnormide muutumist, sealhulgas esmase õiguse tasandil, ja arvestades, kas käesoleva määruse institutsiooniliste sätete kehtestamise põhjused endiselt eksisteerivad, sealhulgas võimalust ühtlustada täielikult euroala liikmesriikide ja muude osalevate liikmesriikide õigused ja kohustused.

Aruanne esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Komisjon teeb asjakohased kaasnevad ettepanekud.

Artikkel 27

Üleminekusätted

1.   EKP
  avaldab artikli 5 lõikes 7 osutatud raamistiku hiljemalt ...

   (*).

2.   EKP hakkab talle käesoleva määrusega antud ülesandeid täitma 1.
  märtsil 2014 või kui käesoleva määruse jõustumisest on möödunud 12 kuud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem, vastavalt järgmistes lõikudes sätestatud rakenduskorrale ja -meetmetele
  .

EKP avaldab pärast käesoleva määruse jõustumist määrustes ja otsustes talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmise üksikasjaliku tegevuskorra.

Alates käesoleva määruse jõustumisest esitab EKP Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile igas kvartalis aruande käesoleva määruse tegeliku rakendamise edenemise kohta.

Kui kolmandas lõigus osutatud aruannetest ning nõukogus ja Euroopa Parlamendis aruannete üle peetud aruteludest ilmneb, et EKP ei ole valmis täitma täielikult oma ülesandeid alates 1. märtsist 2014 või kui käesoleva määruse jõustumisest on möödunud 12 kuud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem, võib EKP võtta vastu otsuse, millega määratakse esimeses lõigus osutatud kuupäevast hilisem kuupäev, et tagada järjepidevus riiklikult järelevalvelt ühtsele järelevalvemehhanismile ülemineku ajal, ning võttes arvesse personali kättesaadavust, asjakohaste aruandlusmenetluste kehtestamist ja riiklike järelevalveasutustega tehtava koostöö korda vastavalt artiklile 5.

▌

3a.
     
  Olenemata lõikest 2 ja ilma et see piiraks EKP-le käesoleva määruse alusel antud uurimisvolituste teostamist, võib EKP alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev] alustada talle käesoleva määrusega antud muude ülesannete kui järelevalve alaste otsuste vastuvõtmine täitmist iga krediidiasutuse, finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja puhul pärast asjaomastele üksustele ja asjaomaste osalevate liikmesriikide pädevatele asutustele adresseeritud otsuse tegemist.

Olenemata lõikest 2, kui ESM taotleb ühehäälselt, et EKP võtaks üle krediidiasutuse, finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja üle otsese järelevalve teostamise kui eeltingimuse sellise asutuse või ettevõtja otseseks rekapitaliseerimiseks, võib EKP otsekohe alustada talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmist kõnealuse krediidiasutuse, finantsvaldusettevõtja ja segafinantsvaldusettevõtja suhtes, pärast asjaomastele üksustele ja asjaomaste osalevate liikmesriikide pädevatele asutustele adresseeritud otsuse tegemist.

4.   
  Oma
  ülesannete
  täitmise eesmärgil
  võib EKP käesoleva määruse jõustumisest alates nõuda osalevate liikmesriikide pädevatelt asutustelt ja artiklis 9 osutatud isikutelt kogu teavet, mida EKP vajab osaleva liikmesriigi krediidiasutuste põhjalikuks hindamiseks
  , sealhulgas bilansi hindamiseks
  .
  EKP teeb sellise hindamise vähemalt artikli 5 lõikega 4 hõlmamata krediidiasutuste puhul.
  Krediidiasutus ja pädev asutus esitavad nõutud teabe.

▌

6.   Krediidiasutused, kellele osalevad liikmesriigid on andnud artiklis 28 osutatud kuupäeva või vajaduse korral lõigetes 2 ja 3 osutatud kuupäeva seisuga tegevusloa, loetakse artikli 13 kohaselt loa saanuteks ning võivad oma tegevust jätkata. Riikide pädevad asutused teatavad EKP-le enne käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva või vajaduse korral lõigetes 2 ja 3 osutatud kuupäevi selliste krediidiasutuste nimed koos aruandega nende järelevalve ja riskiprofiili kohta, ning mis tahes muu EKP nõutud teabe. Kõnealune teave esitatakse EKP nõutud kujul.

6a.
     
  Olenemata artikli 19 lõikest 2b, kohaldatakse artikli 4 lõikes 3 nimetatud määruste vastuvõtmisel kuni artiklis 26 nimetatud esimese kuupäevani kvalifitseeritud häälteenamusega ja lihthäälteenamusega hääletamist koos.

Artikkel 28

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub
  viiendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas
  .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C., lk..

1

(2)  ELT C., lk..

2

(3)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 12.

3

(4)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 37.

4

(5)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

5

(6)  EÜT C 40, 7.2.2001, lk 453.

6

(7)  ELT C 25 E, 29.1.2004, lk 394.

7

(8)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 4.

8

(9)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

9

(10)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

10

(11)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

11

(12)  

  ELT L 230, 30.6.2004, lk 56.

12

ELT L 230, 30.6.2004, lk 56.

(13)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.

13

(14)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 277.

14

(15)  ELT L 35, 11.2.2003, lk 1.

15

(*)  Kuus kuud käesoleva määruse jõustumisest.

*

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/192 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/192

---

P7_TA(2013)0214

Pürotehnilised tooted ***I

Euroopa Parlamendi 22. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv pürotehniliste toodete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2011)0764 – C7-0425/2011 – 2011/0358(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

(2016/C 055/38)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0764), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0764),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0425/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0425/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2),

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 6. novembri 2012. aasta kirja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 6. novembri 2012. aasta kirja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonile,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. märtsi 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. märtsi 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A7-0375/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A7-0375/2012),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 105.

(2)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0358

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. mail 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL pürotehniliste toodete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2013/29/EL) lõplikule kujule).

---

Neljapäev, 23. mai 2013

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/194 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/194

---

P7_TA(2013)0217

Ühenduse tolliseadustik ja selle kohaldamiskuupäev ***I

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik), selle kohaldamiskuupäeva osas (COM(2013)0193 – C7-0096/2013 – 2013/0104(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 055/39)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0193), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0193),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikleid 33, 114 ja 207, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0096/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikleid 33, 114 ja 207, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0096/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. mai 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. mai 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 26. aprilli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 26. aprilli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A7-0170/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A7-0170/2013),

| A. | arvestades, et kuna asjaga on kiire, on õigustatud ettepaneku hääletusele panek enne seda, kui saab läbi kaheksanädalane tähtaeg, mis on sätestatud protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) artiklis 6; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kuna asjaga on kiire, on õigustatud ettepaneku hääletusele panek enne seda, kui saab läbi kaheksanädalane tähtaeg, mis on sätestatud protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) artiklis 6;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P7_TC1-COD(2013)0104

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. mail 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse kohaldamiskuupäeva osas määrust (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 528/2013) lõplikule kujule).

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/195 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/195

---

P7_TA(2013)0218

Myanmarile/Birmale antud üldiste tariifsete soodustuste taastamine ***I

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks Myanmarile/Birmale määrusega (EÜ) nr 552/97 ajutiselt antud üldiste tariifsete soodustuste peatamine (COM(2012)0524 – C7-0297/2012 – 2012/0251(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 055/40)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0524), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0524),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0297/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0297/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. märtsi 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. märtsi 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0122/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0122/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P7_TC1-COD(2012)0251

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. mail 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 552/97, millega peatatakse ajutiselt Myanmarile/Birmale antud üldised tariifsed soodustused

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 607/2013) lõplikule kujule).

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/196 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/196

---

P7_TA(2013)0219

Finantsvastutus, mis on seotud nende rahvusvaheliste lepingutega loodud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise vahekohtutega, mille osaline on EL ***I

Euroopa Parlamendi 23. mail 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse nende rahvusvaheliste lepingutega loodud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise vahekohtutega, mille osaline on Euroopa Liit, seotud finantsvastutuse kindlaksmääramise raamistik (COM(2012)0335 – C7-0155/2012 – 2012/0163(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 055/41)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse nende rahvusvaheliste lepingutega loodud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise vahekohtutega, mille osaline on Euroopa Liit, seotud finantsvastutuse kindlaksmääramise raamistik | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse nende rahvusvaheliste lepingutega loodud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise vahekohtutega, mille osaline on Euroopa Liit, seotud finantsvastutuse kindlaksmääramise raamistik

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Lissaboni lepingu jõustumisega on liit omandanud ainupädevuse investeeringute kaitset käsitlevate rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks. Liit on juba
  lepinguosaline
  energiaharta lepingus, milles on sätestatud investeeringute kaitse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Lissaboni lepingu jõustumisega on liit omandanud ainupädevuse investeeringute kaitset käsitlevate rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks. Liit on juba
  lepinguosaline
  energiaharta lepingus, milles on sätestatud investeeringute kaitse.

| (1) | Lissaboni lepingu jõustumisega on liit omandanud ainupädevuse investeeringute kaitset käsitlevate rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks. Liit
  , nagu ka liikmesriigid,
  on juba
  lepinguosalised
  energiaharta lepingus, milles on sätestatud investeeringute kaitse. |
| --- | --- |

(1)

Lissaboni lepingu jõustumisega on liit omandanud ainupädevuse investeeringute kaitset käsitlevate rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks. Liit
  , nagu ka liikmesriigid,
  on juba
  lepinguosalised
  energiaharta lepingus, milles on sätestatud investeeringute kaitse.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Lepingud, milles sätestatakse
  investeeringute kaitse
  , sisaldavad tavaliselt
  investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi, mis võimaldab kolmanda riigi investoril esitada nõude riigi vastu, kuhu ta on investeeringu teinud. Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine võib viia otsusega mõistetud rahalise hüvitise maksmiseni. Lisaks tekivad igal juhul seoses vahekohtumenetlusega ja nõude vastu kaitsmisega vältimatult märkimisväärsed kulud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Lepingud, milles sätestatakse
  investeeringute kaitse
  , sisaldavad tavaliselt
  investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi, mis võimaldab kolmanda riigi investoril esitada nõude riigi vastu, kuhu ta on investeeringu teinud. Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine võib viia otsusega mõistetud rahalise hüvitise maksmiseni. Lisaks tekivad igal juhul seoses vahekohtumenetlusega ja nõude vastu kaitsmisega vältimatult märkimisväärsed kulud.

| (2) | Põhjendatud juhtudel võivad Euroopa Liidu sõlmitavad tulevased
  investeeringute kaitse
  lepingud sisaldada
  investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi, mis võimaldab kolmanda riigi investoril esitada nõude riigi vastu, kuhu ta on investeeringu teinud. Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine võib viia otsusega mõistetud rahalise hüvitise maksmiseni. Lisaks tekivad igal juhul seoses vahekohtumenetlusega ja nõude vastu kaitsmisega vältimatult märkimisväärsed kulud. |
| --- | --- |

(2)

Põhjendatud juhtudel võivad Euroopa Liidu sõlmitavad tulevased
  investeeringute kaitse
  lepingud sisaldada
  investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi, mis võimaldab kolmanda riigi investoril esitada nõude riigi vastu, kuhu ta on investeeringu teinud. Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine võib viia otsusega mõistetud rahalise hüvitise maksmiseni. Lisaks tekivad igal juhul seoses vahekohtumenetlusega ja nõude vastu kaitsmisega vältimatult märkimisväärsed kulud.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Kui investeerimislepingutes pakutud kaitsestandardid peaksid märgatavalt ületama liidus ja enamikus liikmesriikides tunnustatud vastutusriski piire, ei saa finantsvastutust nõuetekohaselt juhtida. Seega peaksid liidu tulevased lepingud pakkuma välisinvestoritele sama kõrget kaitsetaset, kuid mitte kõrgemat kaitsetaset kui see, mida liidu õigusaktidega ja liikmesriikide õigusaktide ühiste üldpõhimõtetega pakutakse liidust pärinevatele investoritele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Kui investeerimislepingutes pakutud kaitsestandardid peaksid märgatavalt ületama liidus ja enamikus liikmesriikides tunnustatud vastutusriski piire, ei saa finantsvastutust nõuetekohaselt juhtida. Seega peaksid liidu tulevased lepingud pakkuma välisinvestoritele sama kõrget kaitsetaset, kuid mitte kõrgemat kaitsetaset kui see, mida liidu õigusaktidega ja liikmesriikide õigusaktide ühiste üldpõhimõtetega pakutakse liidust pärinevatele investoritele.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3b) | Finantsvastutuse välispiiride kindlaksmääramine vastavalt käesolevale määrusele seondub ka liidu seadusandliku võimu kindlustamisega, mida kasutatakse aluslepingutes sätestatud ja seaduspärasuse suhtes pädevuste raames, mida Euroopa Kohus kontrollib, ja neid ei tohi põhjendamatult piirata väljaspool aluslepingutega loodud tasakaalustatud süsteemi määratletud võimaliku vastutusriskiga. Euroopa Kohus on vastavalt kinnitanud, et liidu vastutus seadusandlike aktide eest, eelkõige koostoimes rahvusvahelise õigusega, peab olema kitsalt piiritletud ning seda ei saa kasutada süü selge tõendamiseta

   (2)

  . Liidu sõlmitavates tulevastes investeerimislepingutes tuleks neid liidu seadusandliku võimu kaitsemeetmeid austada ning nendega ei tohiks kehtestada rangemaid vastutusstandardeid, mis võimaldaksid hoida kõrvale Euroopa Kohtu määratletud standarditest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3b)

Finantsvastutuse välispiiride kindlaksmääramine vastavalt käesolevale määrusele seondub ka liidu seadusandliku võimu kindlustamisega, mida kasutatakse aluslepingutes sätestatud ja seaduspärasuse suhtes pädevuste raames, mida Euroopa Kohus kontrollib, ja neid ei tohi põhjendamatult piirata väljaspool aluslepingutega loodud tasakaalustatud süsteemi määratletud võimaliku vastutusriskiga. Euroopa Kohus on vastavalt kinnitanud, et liidu vastutus seadusandlike aktide eest, eelkõige koostoimes rahvusvahelise õigusega, peab olema kitsalt piiritletud ning seda ei saa kasutada süü selge tõendamiseta

   (2)

  . Liidu sõlmitavates tulevastes investeerimislepingutes tuleks neid liidu seadusandliku võimu kaitsemeetmeid austada ning nendega ei tohiks kehtestada rangemaid vastutusstandardeid, mis võimaldaksid hoida kõrvale Euroopa Kohtu määratletud standarditest.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Kui kohaldatava kohtlemise rahvusvaheline vastutus lasub liidul, eeldatakse temalt rahvusvahelise õiguse kohaselt, et ta maksab ebasoodsate otsustega mõistetud hüvitised ja kannab vaidluse kulud. Ebasoodne otsus võib tuleneda kas liidu enda kohaldatud kohtlemisest või liikmesriigi kohaldatud kohtlemisest. Seega oleks ebaõiglane, kui otsusega mõistetud hüvitise ja vahekohtu kulud makstaks liidu eelarvest, kui kohtlemist on kohaldanud liikmesriik. Seepärast tuleb liidu õiguse kohaselt ja ilma, et see piiraks liidu rahvusvahelist vastutust, jagada finantsvastutus liidu ja kohaldatud kohtlemise eest vastutava liikmesriigi vahel käesoleva määrusega kehtestatud kriteeriumide alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Kui kohaldatava kohtlemise rahvusvaheline vastutus lasub liidul, eeldatakse temalt rahvusvahelise õiguse kohaselt, et ta maksab ebasoodsate otsustega mõistetud hüvitised ja kannab vaidluse kulud. Ebasoodne otsus võib tuleneda kas liidu enda kohaldatud kohtlemisest või liikmesriigi kohaldatud kohtlemisest. Seega oleks ebaõiglane, kui otsusega mõistetud hüvitise ja vahekohtu kulud makstaks liidu eelarvest, kui kohtlemist on kohaldanud liikmesriik. Seepärast tuleb liidu õiguse kohaselt ja ilma, et see piiraks liidu rahvusvahelist vastutust, jagada finantsvastutus liidu ja kohaldatud kohtlemise eest vastutava liikmesriigi vahel käesoleva määrusega kehtestatud kriteeriumide alusel.

| (4) | Kui kohaldatava kohtlemise rahvusvaheline vastutus lasub liidul
  kui juriidilisel isikul
  , eeldatakse temalt rahvusvahelise õiguse kohaselt, et ta maksab ebasoodsate otsustega mõistetud hüvitised ja kannab vaidluse kulud. Ebasoodne otsus võib tuleneda kas liidu enda kohaldatud kohtlemisest või liikmesriigi kohaldatud kohtlemisest. Seega oleks ebaõiglane, kui otsusega mõistetud hüvitise ja vahekohtu kulud makstaks
  Euroopa Liidu eelarvest (
  liidu eelarvest), kui kohtlemist on kohaldanud liikmesriik. Seepärast tuleb liidu õiguse kohaselt ja ilma, et see piiraks liidu rahvusvahelist vastutust, jagada finantsvastutus liidu
  enese
  ja kohaldatud kohtlemise eest vastutava liikmesriigi vahel käesoleva määrusega kehtestatud kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

(4)

Kui kohaldatava kohtlemise rahvusvaheline vastutus lasub liidul
  kui juriidilisel isikul
  , eeldatakse temalt rahvusvahelise õiguse kohaselt, et ta maksab ebasoodsate otsustega mõistetud hüvitised ja kannab vaidluse kulud. Ebasoodne otsus võib tuleneda kas liidu enda kohaldatud kohtlemisest või liikmesriigi kohaldatud kohtlemisest. Seega oleks ebaõiglane, kui otsusega mõistetud hüvitise ja vahekohtu kulud makstaks
  Euroopa Liidu eelarvest (
  liidu eelarvest), kui kohtlemist on kohaldanud liikmesriik. Seepärast tuleb liidu õiguse kohaselt ja ilma, et see piiraks liidu rahvusvahelist vastutust, jagada finantsvastutus liidu
  enese
  ja kohaldatud kohtlemise eest vastutava liikmesriigi vahel käesoleva määrusega kehtestatud kriteeriumide alusel.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Finantsvastutus tuleks määrata üksusele, kes vastutab kohtlemise eest, mis leitakse olevat vastuolus lepingu asjaomaste sätetega. See tähendab, et liit peaks kandma finantsvastutust, kui asjaomast kohtlemist on kohaldanud liidu institutsioon, asutus
  või
  amet. Asjaomane liikmesriik peaks kandma finantsvastutust, kui asjaomast kohtlemist on kohaldanud liikmesriik. Ent kui liikmesriik toimib viisil, nagu on nõutud liidu õigusaktidega, näiteks võttes üle liidu vastu võetud direktiivi, peaks liit kandma finantsvastutust, kui asjaomast kohtlemist nõutakse liidu õigusaktidega. Määrusega on vaja ette näha ka võimalus, et üksikjuhtumi puhul võidakse käsitleda nii liikmesriigi kohaldatud kohtlemist kui ka liidu õigusaktidega nõutud kohtlemist. See hõlmab kõiki meetmeid, mida on võtnud liikmesriigid ja
  Euroopa Liit
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Finantsvastutus tuleks määrata üksusele, kes vastutab kohtlemise eest, mis leitakse olevat vastuolus lepingu asjaomaste sätetega. See tähendab, et liit peaks kandma finantsvastutust, kui asjaomast kohtlemist on kohaldanud liidu institutsioon, asutus
  või
  amet. Asjaomane liikmesriik peaks kandma finantsvastutust, kui asjaomast kohtlemist on kohaldanud liikmesriik. Ent kui liikmesriik toimib viisil, nagu on nõutud liidu õigusaktidega, näiteks võttes üle liidu vastu võetud direktiivi, peaks liit kandma finantsvastutust, kui asjaomast kohtlemist nõutakse liidu õigusaktidega. Määrusega on vaja ette näha ka võimalus, et üksikjuhtumi puhul võidakse käsitleda nii liikmesriigi kohaldatud kohtlemist kui ka liidu õigusaktidega nõutud kohtlemist. See hõlmab kõiki meetmeid, mida on võtnud liikmesriigid ja
  Euroopa Liit
  .

| (6) | Finantsvastutus tuleks määrata üksusele, kes vastutab kohtlemise eest, mis leitakse olevat vastuolus lepingu asjaomaste sätetega. See tähendab, et liit
  ise
  peaks kandma finantsvastutust, kui asjaomast kohtlemist on kohaldanud liidu
  mis tahes
  institutsioon, asutus, amet
  või muu juriidiline isik
  . Asjaomane liikmesriik peaks kandma finantsvastutust, kui asjaomast kohtlemist on kohaldanud
  see
  liikmesriik. Ent kui liikmesriik toimib viisil, nagu on nõutud liidu õigusaktidega, näiteks võttes üle liidu vastu võetud direktiivi, peaks liit
  ise
  kandma finantsvastutust, kui asjaomast kohtlemist nõutakse liidu õigusaktidega. Määrusega on vaja ette näha ka võimalus, et üksikjuhtumi puhul võidakse käsitleda nii liikmesriigi kohaldatud kohtlemist kui ka liidu õigusaktidega nõutud kohtlemist. See hõlmab kõiki meetmeid, mida on võtnud liikmesriigid ja
  liit
  .
  Sellisel juhul peaksid liikmesriigid ja liit kandma finantsvastutust konkreetse kohtlemise eest, mida kumbki neist on kohaldanud. |
| --- | --- |

(6)

Finantsvastutus tuleks määrata üksusele, kes vastutab kohtlemise eest, mis leitakse olevat vastuolus lepingu asjaomaste sätetega. See tähendab, et liit
  ise
  peaks kandma finantsvastutust, kui asjaomast kohtlemist on kohaldanud liidu
  mis tahes
  institutsioon, asutus, amet
  või muu juriidiline isik
  . Asjaomane liikmesriik peaks kandma finantsvastutust, kui asjaomast kohtlemist on kohaldanud
  see
  liikmesriik. Ent kui liikmesriik toimib viisil, nagu on nõutud liidu õigusaktidega, näiteks võttes üle liidu vastu võetud direktiivi, peaks liit
  ise
  kandma finantsvastutust, kui asjaomast kohtlemist nõutakse liidu õigusaktidega. Määrusega on vaja ette näha ka võimalus, et üksikjuhtumi puhul võidakse käsitleda nii liikmesriigi kohaldatud kohtlemist kui ka liidu õigusaktidega nõutud kohtlemist. See hõlmab kõiki meetmeid, mida on võtnud liikmesriigid ja
  liit
  .
  Sellisel juhul peaksid liikmesriigid ja liit kandma finantsvastutust konkreetse kohtlemise eest, mida kumbki neist on kohaldanud.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Kui liikmesriik tegutseb vastuolus liidu õiguses nõutud toimimisviisiga, näiteks kui liikmesriik ei suuda võtta üle liidu vastuvõetud direktiivi või ületab liidu vastuvõetud direktiivi sätteid selle rakendamisel riiklikus õiguses, peaks liikmesriik selle tagajärjel kandma finantsvastutust asjaomase kohtlemise eest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Kui liikmesriik tegutseb vastuolus liidu õiguses nõutud toimimisviisiga, näiteks kui liikmesriik ei suuda võtta üle liidu vastuvõetud direktiivi või ületab liidu vastuvõetud direktiivi sätteid selle rakendamisel riiklikus õiguses, peaks liikmesriik selle tagajärjel kandma finantsvastutust asjaomase kohtlemise eest.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Teisest küljest kui liikmesriik kannab vaidlusest tulenevat võimalikku finantsvastutust, on põhimõtteliselt asjakohane lubada sellisel liikmesriigil esineda vastustajana kohtlemise kaitsmisel, mida ta on investori suhtes kohaldanud. Käesolevas määruses sätestatud korra kohaselt on see võimalik. Sellel on märkimisväärne eelis, sest liidu eelarvet ja vahendeid ei koormataks isegi ajutiselt protsessi kulude või asjaomase liikmesriigi vastu tehtud otsusega mõistetud võimaliku hüvitisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Teisest küljest kui liikmesriik kannab vaidlusest tulenevat võimalikku finantsvastutust, on põhimõtteliselt asjakohane lubada sellisel liikmesriigil esineda vastustajana kohtlemise kaitsmisel, mida ta on investori suhtes kohaldanud. Käesolevas määruses sätestatud korra kohaselt on see võimalik. Sellel on märkimisväärne eelis, sest liidu eelarvet ja vahendeid ei koormataks isegi ajutiselt protsessi kulude või asjaomase liikmesriigi vastu tehtud otsusega mõistetud võimaliku hüvitisega.

| (8) | Teisest küljest kui liikmesriik kannab vaidlusest tulenevat võimalikku finantsvastutust, on põhimõtteliselt
  õiglane ja
  asjakohane lubada sellisel liikmesriigil esineda vastustajana kohtlemise kaitsmisel, mida ta on investori suhtes kohaldanud. Käesolevas määruses sätestatud korra kohaselt on see võimalik. Sellel on märkimisväärne eelis, sest liidu eelarvet ja
  liidu mitterahalisi
  vahendeid ei koormataks isegi ajutiselt protsessi kulude või asjaomase liikmesriigi vastu tehtud otsusega mõistetud võimaliku hüvitisega. |
| --- | --- |

(8)

Teisest küljest kui liikmesriik kannab vaidlusest tulenevat võimalikku finantsvastutust, on põhimõtteliselt
  õiglane ja
  asjakohane lubada sellisel liikmesriigil esineda vastustajana kohtlemise kaitsmisel, mida ta on investori suhtes kohaldanud. Käesolevas määruses sätestatud korra kohaselt on see võimalik. Sellel on märkimisväärne eelis, sest liidu eelarvet ja
  liidu mitterahalisi
  vahendeid ei koormataks isegi ajutiselt protsessi kulude või asjaomase liikmesriigi vastu tehtud otsusega mõistetud võimaliku hüvitisega.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Teatavatel tingimustel on liidu huvide asjakohase kaitsmise tagamise eesmärgil oluline, et liit
  esineb
  ise vastustajana vaidlustes mis on seotud liikmesriigi kohaldatud kohtlemisega. See võib olla nii eelkõige siis, kui vaidlus on seotud liidu kohaldatud kohtlemisega, kui selgub, et liikmesriigi kohaldatud kohtlemist on nõutud liidu õigusaktidega, kui
  on tõenäoline, et
  samasuguseid nõudeid
  võidakse esitada
  teiste liikmesriikide vastu või kui juhtum on seotud
  lahendamata
  õigusküsimustega, mille lahendamine võib mõjutada võimalikke tulevasi kaebusi teiste liikmesriikide või liidu vastu. Kui vaidlus käsitleb osaliselt liidu kohaldatud või liidu õigusaktidega nõutud kohtlemist, peaks liit esinema vastustajana nõuete puhul, mis käsitlevad liikmesriigi kohaldatud kohtlemist, kui sellist kohtlemist käsitlevad nõuded ei ole vähetähtsad, võttes arvesse sellega seotud võimalikku finantsvastutust ja tõstatatud õigusküsimusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Teatavatel tingimustel on liidu huvide asjakohase kaitsmise tagamise eesmärgil oluline, et liit
  esineb
  ise vastustajana vaidlustes mis on seotud liikmesriigi kohaldatud kohtlemisega. See võib olla nii eelkõige siis, kui vaidlus on seotud liidu kohaldatud kohtlemisega, kui selgub, et liikmesriigi kohaldatud kohtlemist on nõutud liidu õigusaktidega, kui
  on tõenäoline, et
  samasuguseid nõudeid
  võidakse esitada
  teiste liikmesriikide vastu või kui juhtum on seotud
  lahendamata
  õigusküsimustega, mille lahendamine võib mõjutada võimalikke tulevasi kaebusi teiste liikmesriikide või liidu vastu. Kui vaidlus käsitleb osaliselt liidu kohaldatud või liidu õigusaktidega nõutud kohtlemist, peaks liit esinema vastustajana nõuete puhul, mis käsitlevad liikmesriigi kohaldatud kohtlemist, kui sellist kohtlemist käsitlevad nõuded ei ole vähetähtsad, võttes arvesse sellega seotud võimalikku finantsvastutust ja tõstatatud õigusküsimusi.

| (10) | Teatavatel tingimustel on liidu huvide asjakohase kaitsmise tagamise eesmärgil oluline, et liit
  võib
  ise
  esineda
  vastustajana vaidlustes, mis on seotud liikmesriigi kohaldatud kohtlemisega. See võib olla nii eelkõige siis, kui vaidlus on seotud liidu kohaldatud kohtlemisega, kui selgub, et liikmesriigi kohaldatud kohtlemist on nõutud liidu õigusaktidega, kui samasuguseid nõudeid
  on esitatud
  teiste liikmesriikide vastu või kui juhtum on seotud õigusküsimustega, mille lahendamine võib mõjutada
  praeguseid või
  võimalikke tulevasi kaebusi teiste liikmesriikide või liidu vastu. Kui vaidlus käsitleb osaliselt liidu kohaldatud või liidu õigusaktidega nõutud kohtlemist, peaks liit esinema vastustajana nõuete puhul, mis käsitlevad liikmesriigi kohaldatud kohtlemist, kui sellist kohtlemist käsitlevad nõuded ei ole vähetähtsad, võttes arvesse sellega seotud võimalikku finantsvastutust ja tõstatatud õigusküsimusi. |
| --- | --- |

(10)

Teatavatel tingimustel on liidu huvide asjakohase kaitsmise tagamise eesmärgil oluline, et liit
  võib
  ise
  esineda
  vastustajana vaidlustes, mis on seotud liikmesriigi kohaldatud kohtlemisega. See võib olla nii eelkõige siis, kui vaidlus on seotud liidu kohaldatud kohtlemisega, kui selgub, et liikmesriigi kohaldatud kohtlemist on nõutud liidu õigusaktidega, kui samasuguseid nõudeid
  on esitatud
  teiste liikmesriikide vastu või kui juhtum on seotud õigusküsimustega, mille lahendamine võib mõjutada
  praeguseid või
  võimalikke tulevasi kaebusi teiste liikmesriikide või liidu vastu. Kui vaidlus käsitleb osaliselt liidu kohaldatud või liidu õigusaktidega nõutud kohtlemist, peaks liit esinema vastustajana nõuete puhul, mis käsitlevad liikmesriigi kohaldatud kohtlemist, kui sellist kohtlemist käsitlevad nõuded ei ole vähetähtsad, võttes arvesse sellega seotud võimalikku finantsvastutust ja tõstatatud õigusküsimusi.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | On asjakohane, et
  komisjon
  otsustab
  käesolevas määruses sätestatud raamistiku põhjal, kas vastustajana peaks esinema liit või liikmesriik. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

On asjakohane, et
  komisjon
  otsustab
  käesolevas määruses sätestatud raamistiku põhjal, kas vastustajana peaks esinema liit või liikmesriik.

| (12) | Toimiva süsteemi loomiseks peaks
  komisjon
  otsustama
  käesolevas määruses sätestatud raamistiku põhjal, kas vastustajana peaks esinema liit või liikmesriik
  , ning teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu mis tahes sellisest otsusest oma käesoleva määruse rakendamist käsitleva aastaaruande osana
  . |
| --- | --- |

(12)

Toimiva süsteemi loomiseks peaks
  komisjon
  otsustama
  käesolevas määruses sätestatud raamistiku põhjal, kas vastustajana peaks esinema liit või liikmesriik
  , ning teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu mis tahes sellisest otsusest oma käesoleva määruse rakendamist käsitleva aastaaruande osana
  .

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Samamoodi, kui liikmesriik esineb vastustajana on asjakohane, et hoiab komisjoni kursis juhtumi arengutega ja et komisjon saab vajaduse korral nõuda, et vastustajana esinev liikmesriik võtab liidu
  huvidega seotud
  küsimustes teatava seisukoha. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Samamoodi, kui liikmesriik esineb vastustajana on asjakohane, et hoiab komisjoni kursis juhtumi arengutega ja et komisjon saab vajaduse korral nõuda, et vastustajana esinev liikmesriik võtab liidu
  huvidega seotud
  küsimustes teatava seisukoha.

| (14) | Samamoodi, kui liikmesriik esineb vastustajana, on asjakohane, et
  ta
  hoiab komisjoni kursis juhtumi arengutega ja et komisjon saab vajaduse korral nõuda, et vastustajana esinev liikmesriik võtab liidu
  ülekaalukaid huvisid mõjutavates
  küsimustes teatava seisukoha. |
| --- | --- |

(14)

Samamoodi, kui liikmesriik esineb vastustajana, on asjakohane, et
  ta
  hoiab komisjoni kursis juhtumi arengutega ja et komisjon saab vajaduse korral nõuda, et vastustajana esinev liikmesriik võtab liidu
  ülekaalukaid huvisid mõjutavates
  küsimustes teatava seisukoha.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Liikmesriik
  võib
  igal ajal nõustuda sellega, et ta võtab finantsvastutuse juhul, kui tuleb maksta hüvitis. Sellisel juhul võivad liikmesriik ja komisjon leppida kokku perioodiliste maksete tegemises kulude katmiseks ja hüvitise maksmises. Selline nõusolek ei tähenda, et liikmesriik nõustub sellega, et vaidlusalune nõue on põhjendatud.
  Komisjonil peab olema võimalik
  võtta vastu
  otsus
  , millega nõutakse liikmesriigilt, et ta tagab selliste kulude maksmise. Juhul kui vahekohus mõistab otsusega kulud liidu kasuks, peaks komisjon tagama, et kõik kulude ettemaksed hüvitatakse asjaomasele liikmesriigile viivitamata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Liikmesriik
  võib
  igal ajal nõustuda sellega, et ta võtab finantsvastutuse juhul, kui tuleb maksta hüvitis. Sellisel juhul võivad liikmesriik ja komisjon leppida kokku perioodiliste maksete tegemises kulude katmiseks ja hüvitise maksmises. Selline nõusolek ei tähenda, et liikmesriik nõustub sellega, et vaidlusalune nõue on põhjendatud.
  Komisjonil peab olema võimalik
  võtta vastu
  otsus
  , millega nõutakse liikmesriigilt, et ta tagab selliste kulude maksmise. Juhul kui vahekohus mõistab otsusega kulud liidu kasuks, peaks komisjon tagama, et kõik kulude ettemaksed hüvitatakse asjaomasele liikmesriigile viivitamata.

| (15) | Ilma et see piiraks vahekohtu menetluste tulemusi, võib
  liikmesriik igal ajal nõustuda sellega, et ta võtab finantsvastutuse juhul, kui tuleb maksta hüvitis. Sellisel juhul võivad liikmesriik ja komisjon leppida kokku perioodiliste maksete tegemises kulude katmiseks ja hüvitise maksmises. Selline nõusolek ei tähenda
  ühelgi õiguslikul viisil
  , et liikmesriik nõustub sellega, et vaidlusalune nõue on põhjendatud.
  Komisjon võib sellisel juhul
  võtta vastu
  otsuse
  , millega nõutakse liikmesriigilt, et ta tagab selliste kulude maksmise. Juhul kui vahekohus mõistab otsusega kulud liidu kasuks, peaks komisjon tagama, et kõik kulude ettemaksed hüvitatakse asjaomasele liikmesriigile viivitamata. |
| --- | --- |

(15)

Ilma et see piiraks vahekohtu menetluste tulemusi, võib
  liikmesriik igal ajal nõustuda sellega, et ta võtab finantsvastutuse juhul, kui tuleb maksta hüvitis. Sellisel juhul võivad liikmesriik ja komisjon leppida kokku perioodiliste maksete tegemises kulude katmiseks ja hüvitise maksmises. Selline nõusolek ei tähenda
  ühelgi õiguslikul viisil
  , et liikmesriik nõustub sellega, et vaidlusalune nõue on põhjendatud.
  Komisjon võib sellisel juhul
  võtta vastu
  otsuse
  , millega nõutakse liikmesriigilt, et ta tagab selliste kulude maksmise. Juhul kui vahekohus mõistab otsusega kulud liidu kasuks, peaks komisjon tagama, et kõik kulude ettemaksed hüvitatakse asjaomasele liikmesriigile viivitamata.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Teatavatel juhtudel võib olla asjakohane saavutada kokkulepe, et vältida kulukat ja tarbetut vahekohtumenetlust. On vaja sätestada
  kord
  selliste kokkulepete tegemiseks. Selline menetlus peaks lubama komisjonil, kes tegutseb kontrollimenetluse kohaselt, saavutada juhtumi puhul kokkulepe, kui see on liidu huvides. Kui juhtum on seotud liikmesriigi kohaldatud kohtlemisega, on asjakohane, et komisjoni ja asjaomase liikmesriigi vahel toimuks tihe koostöö ja konsultatsioonid. Liikmesriigile peaks igal ajal jääma vabadus saavutada juhtumi puhul kokkulepe tingimusel, et ta võtab täieliku finantsvastutuse ja et selline kokkulepe on kooskõlas liidu õigusaktidega ega ole liidu huvidega vastuolus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Teatavatel juhtudel võib olla asjakohane saavutada kokkulepe, et vältida kulukat ja tarbetut vahekohtumenetlust. On vaja sätestada
  kord
  selliste kokkulepete tegemiseks. Selline menetlus peaks lubama komisjonil, kes tegutseb kontrollimenetluse kohaselt, saavutada juhtumi puhul kokkulepe, kui see on liidu huvides. Kui juhtum on seotud liikmesriigi kohaldatud kohtlemisega, on asjakohane, et komisjoni ja asjaomase liikmesriigi vahel toimuks tihe koostöö ja konsultatsioonid. Liikmesriigile peaks igal ajal jääma vabadus saavutada juhtumi puhul kokkulepe tingimusel, et ta võtab täieliku finantsvastutuse ja et selline kokkulepe on kooskõlas liidu õigusaktidega ega ole liidu huvidega vastuolus.

| (16) | Teatavatel juhtudel võib olla asjakohane saavutada kokkulepe, et vältida kulukat ja tarbetut vahekohtumenetlust. On vaja sätestada
  tõhus ja kiire menetlus
  selliste kokkulepete tegemiseks. Selline menetlus peaks lubama komisjonil, kes tegutseb kontrollimenetluse kohaselt, saavutada juhtumi puhul kokkulepe, kui see on liidu huvides. Kui juhtum on seotud liikmesriigi kohaldatud kohtlemisega, on asjakohane, et komisjoni ja asjaomase liikmesriigi vahel toimuks tihe koostöö ja konsultatsioonid
  , sealhulgas seoses kokkuleppemenetluse korraga ning rahalise hüvitise suurusega
  . Liikmesriigile peaks igal ajal jääma vabadus saavutada juhtumi puhul kokkulepe tingimusel, et ta võtab täieliku finantsvastutuse ja et selline kokkulepe on kooskõlas liidu õigusaktidega ega ole liidu
  kui terviku
  huvidega vastuolus. |
| --- | --- |

(16)

Teatavatel juhtudel võib olla asjakohane saavutada kokkulepe, et vältida kulukat ja tarbetut vahekohtumenetlust. On vaja sätestada
  tõhus ja kiire menetlus
  selliste kokkulepete tegemiseks. Selline menetlus peaks lubama komisjonil, kes tegutseb kontrollimenetluse kohaselt, saavutada juhtumi puhul kokkulepe, kui see on liidu huvides. Kui juhtum on seotud liikmesriigi kohaldatud kohtlemisega, on asjakohane, et komisjoni ja asjaomase liikmesriigi vahel toimuks tihe koostöö ja konsultatsioonid
  , sealhulgas seoses kokkuleppemenetluse korraga ning rahalise hüvitise suurusega
  . Liikmesriigile peaks igal ajal jääma vabadus saavutada juhtumi puhul kokkulepe tingimusel, et ta võtab täieliku finantsvastutuse ja et selline kokkulepe on kooskõlas liidu õigusaktidega ega ole liidu
  kui terviku
  huvidega vastuolus.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Komisjon peaks pidama tihedaid konsultatsioone asjaomase liikmesriigiga, et saavutada kokkulepe finantsvastutuse jaotamise üle. Kui komisjon otsustab, et liikmesriik vastutab ja liikmesriik ei nõustu selle otsusega, peaks komisjon maksma otsusega mõistetud hüvitise, kuid adresseerima liikmesriigile otsuse, milles palutakse tal maksta asjaomased summad koos kohaldatava intressiga
  Euroopa Liidu
  eelarvesse. Makstav intress tuleks kehtestada [nõukogu
  25. juuni 2002. aasta
  määruse (
  EÜ,
  Euratom)
  nr 1605/2002
  (mis käsitleb
  Euroopa ühenduste
  üldeelarve suhtes
  kohaldatavat finantsmäärust, (muudetud kujul)) artikli 71 lõike 4]
  kohaselt. Aluslepingu artikli 263 kohaldamine on võimalik juhtudel, kui liikmesriik leiab, et otsus ei täida käesolevas määruses sätestatud kriteeriume. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Komisjon peaks pidama tihedaid konsultatsioone asjaomase liikmesriigiga, et saavutada kokkulepe finantsvastutuse jaotamise üle. Kui komisjon otsustab, et liikmesriik vastutab ja liikmesriik ei nõustu selle otsusega, peaks komisjon maksma otsusega mõistetud hüvitise, kuid adresseerima liikmesriigile otsuse, milles palutakse tal maksta asjaomased summad koos kohaldatava intressiga
  Euroopa Liidu
  eelarvesse. Makstav intress tuleks kehtestada [nõukogu
  25. juuni 2002. aasta
  määruse (
  EÜ,
  Euratom)
  nr 1605/2002
  (mis käsitleb
  Euroopa ühenduste
  üldeelarve suhtes
  kohaldatavat finantsmäärust, (muudetud kujul)) artikli 71 lõike 4]
  kohaselt. Aluslepingu artikli 263 kohaldamine on võimalik juhtudel, kui liikmesriik leiab, et otsus ei täida käesolevas määruses sätestatud kriteeriume.

| (18) | Komisjon peaks pidama tihedaid konsultatsioone asjaomase liikmesriigiga, et saavutada kokkulepe finantsvastutuse jaotamise üle. Kui komisjon otsustab, et liikmesriik vastutab ja liikmesriik ei nõustu selle otsusega, peaks komisjon maksma otsusega mõistetud hüvitise, kuid adresseerima liikmesriigile otsuse, milles palutakse tal maksta asjaomased summad koos kohaldatava intressiga
  liidu
  eelarvesse. Makstav intress tuleks kehtestada
  Euroopa Parlamendi ja
  nõukogu
  25. oktoobri 2012. aasta
  määruse (
  EL,
  Euratom)
  nr 966/2012
  (mis käsitleb
  Euroopa Liidu
  üldeelarve suhtes
  kohaldatavaid finantseeskirju)

   (3)

  artikli 78 lõike 4
  kohaselt. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 kohaldamine on võimalik juhtudel, kui liikmesriik leiab, et otsus ei täida käesolevas määruses sätestatud kriteeriume. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon peaks pidama tihedaid konsultatsioone asjaomase liikmesriigiga, et saavutada kokkulepe finantsvastutuse jaotamise üle. Kui komisjon otsustab, et liikmesriik vastutab ja liikmesriik ei nõustu selle otsusega, peaks komisjon maksma otsusega mõistetud hüvitise, kuid adresseerima liikmesriigile otsuse, milles palutakse tal maksta asjaomased summad koos kohaldatava intressiga
  liidu
  eelarvesse. Makstav intress tuleks kehtestada
  Euroopa Parlamendi ja
  nõukogu
  25. oktoobri 2012. aasta
  määruse (
  EL,
  Euratom)
  nr 966/2012
  (mis käsitleb
  Euroopa Liidu
  üldeelarve suhtes
  kohaldatavaid finantseeskirju)

   (3)

  artikli 78 lõike 4
  kohaselt. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 kohaldamine on võimalik juhtudel, kui liikmesriik leiab, et otsus ei täida käesolevas määruses sätestatud kriteeriume.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Liidu eelarves tuleks ette näha nende kulutuste katmine, mis tulenevad aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest, milles on sätestatud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine. Kui liikmesriigil lasub käesoleva määruse kohaselt finantsvastutus, peaks liidul olema võimalik kas asjaomase liikmesriigi osamakseid akumuleerida enne asjaomase kulutuse tegemist või teha vastav kulutus kõigepealt ja asjaomane liikmesriik teeb hiljem tagasimakse. Mõlema kõnealuse mehhanismi kasutamine peaks olema eelarvemenetluses võimalik, sõltuvalt sellest, mis on teostatav, eelkõige ajalisest seisukohast. Mõlema mehhanismi puhul tuleks liikmesriigi tehtavaid osamakseid või tagasimakseid käsitleda Liidu eelarve sihtotstarbelise sisetuluna. Kõnealusest sihtotstarbelisest sisetulust tulenevad assigneeringud peaks vastavate kulude katmise kõrval olema kõlblikud ülekandmiseks muudesse liidu eelarve osadesse, millest nähti ette algsed assigneeringud teise mehhanismi raames vastavate kulutuste rakendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Liidu eelarves tuleks ette näha nende kulutuste katmine, mis tulenevad aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest, milles on sätestatud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine. Kui liikmesriigil lasub käesoleva määruse kohaselt finantsvastutus, peaks liidul olema võimalik kas asjaomase liikmesriigi osamakseid akumuleerida enne asjaomase kulutuse tegemist või teha vastav kulutus kõigepealt ja asjaomane liikmesriik teeb hiljem tagasimakse. Mõlema kõnealuse mehhanismi kasutamine peaks olema eelarvemenetluses võimalik, sõltuvalt sellest, mis on teostatav, eelkõige ajalisest seisukohast. Mõlema mehhanismi puhul tuleks liikmesriigi tehtavaid osamakseid või tagasimakseid käsitleda Liidu eelarve sihtotstarbelise sisetuluna. Kõnealusest sihtotstarbelisest sisetulust tulenevad assigneeringud peaks vastavate kulude katmise kõrval olema kõlblikud ülekandmiseks muudesse liidu eelarve osadesse, millest nähti ette algsed assigneeringud teise mehhanismi raames vastavate kulutuste rakendamiseks.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | vahekohtumenetluse kulud – vahekohtu tasud ja kulud ning esindamise kulud ja kulud, mille vahekohus on nõude esitaja kasuks otsusega välja mõistnud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

vahekohtumenetluse kulud – vahekohtu tasud ja kulud ning esindamise kulud ja kulud, mille vahekohus on nõude esitaja kasuks otsusega välja mõistnud;

| b) | vahekohtumenetluse kulud – vahekohtu
  ja arbitraažiasutuse
  tasud ja kulud ning esindamise kulud ja kulud, mille vahekohus on nõude esitaja kasuks otsusega välja mõistnud; |
| --- | --- |

b)

vahekohtumenetluse kulud – vahekohtu
  ja arbitraažiasutuse
  tasud ja kulud ning esindamise kulud ja kulud, mille vahekohus on nõude esitaja kasuks otsusega välja mõistnud;

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | vaidlus – nõue, mille nõude esitaja on esitanud Euroopa Liidu vastu lepingu kohaselt ja mille kohta vahekohus teeb otsuse; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

vaidlus – nõue, mille nõude esitaja on esitanud Euroopa Liidu vastu lepingu kohaselt ja mille kohta vahekohus teeb otsuse;

| c) | vaidlus – nõue, mille nõude esitaja on esitanud Euroopa Liidu
  või liikmesriigi
  vastu lepingu kohaselt ja mille kohta vahekohus teeb otsuse; |
| --- | --- |

c)

vaidlus – nõue, mille nõude esitaja on esitanud Euroopa Liidu
  või liikmesriigi
  vastu lepingu kohaselt ja mille kohta vahekohus teeb otsuse;

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt ja (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ja) | liidu ülekaalukad huvid – mis tahes järgmine olukord: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ja)

liidu ülekaalukad huvid – mis tahes järgmine olukord:

| | i) | tõsises ohus on sellise lepingu investeerimist käsitlevate sätete järjekindel ja ühtne kohaldamine või rakendamine, mille suhtes on alustatud investori ja riigi vahelist vaidlust ja milles liit on osaline; |
| --- | --- | --- |

i)

tõsises ohus on sellise lepingu investeerimist käsitlevate sätete järjekindel ja ühtne kohaldamine või rakendamine, mille suhtes on alustatud investori ja riigi vahelist vaidlust ja milles liit on osaline;

| | ii) | liikmesriigi meede võib minna vastuollu liidu tulevase investeerimispoliitika arenguga; |
| --- | --- | --- |

ii)

liikmesriigi meede võib minna vastuollu liidu tulevase investeerimispoliitika arenguga;

| | iii) | vaidlusest võib tuleneda märkimisväärne finantsmõju liidu eelarvele kas kõnealusel aastal või mitmeaastase finantsraamistiku osana. |
| --- | --- | --- |

iii)

vaidlusest võib tuleneda märkimisväärne finantsmõju liidu eelarvele kas kõnealusel aastal või mitmeaastase finantsraamistiku osana.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesolevas määruses sätestatud juhtudel võtab komisjon vastu otsuse, milles määratakse kindlaks asjaomase liikmesriigi finantsvastutus lõikes 1 sätestatud kriteeriumide kohaselt. | 2.   Käesolevas määruses sätestatud juhtudel võtab komisjon vastu otsuse, milles määratakse kindlaks asjaomase liikmesriigi finantsvastutus lõikes 1 sätestatud kriteeriumide kohaselt.
  Sellisest otsusest teavitatakse Euroopa Parlamenti ja nõukogu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesolevas määruses sätestatud juhtudel võtab komisjon vastu otsuse, milles määratakse kindlaks asjaomase liikmesriigi finantsvastutus lõikes 1 sätestatud kriteeriumide kohaselt.

2.   Käesolevas määruses sätestatud juhtudel võtab komisjon vastu otsuse, milles määratakse kindlaks asjaomase liikmesriigi finantsvastutus lõikes 1 sätestatud kriteeriumide kohaselt.
  Sellisest otsusest teavitatakse Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Niipea kui komisjon saab nõude esitajalt teate, milles see väljendab oma kavatsust algatada
  lepingu sätete kohaselt
  vahekohtumenetlus, teatab ta sellest asjaomasele liikmesriigile. | Niipea kui komisjon saab nõude esitajalt teate, milles see väljendab oma kavatsust algatada vahekohtumenetlus
  või niipea kui komisjoni teavitatakse taotlusest konsultatsioonideks või nõudest liikmesriigi vastu
  , teatab ta sellest asjaomasele liikmesriigile
  ja teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu nõude esitaja eelnevast taotlusest konsultatsioonideks, teatest, milles nõude esitaja väljendab oma kavatsusest algatada vahekohtumenetlus liidu või liikmesriigi vastu 15 päeva jooksul alates teate saamisest, sealhulgas nõude esitaja nimest, väidetavalt rikutud lepingusätetest, asjaomasest majandussektorist, kohtlemisest, millega väidetavalt rikuti lepingut, ja kahjude eest nõutavatest summadest
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Niipea kui komisjon saab nõude esitajalt teate, milles see väljendab oma kavatsust algatada
  lepingu sätete kohaselt
  vahekohtumenetlus, teatab ta sellest asjaomasele liikmesriigile.

Niipea kui komisjon saab nõude esitajalt teate, milles see väljendab oma kavatsust algatada vahekohtumenetlus
  või niipea kui komisjoni teavitatakse taotlusest konsultatsioonideks või nõudest liikmesriigi vastu
  , teatab ta sellest asjaomasele liikmesriigile
  ja teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu nõude esitaja eelnevast taotlusest konsultatsioonideks, teatest, milles nõude esitaja väljendab oma kavatsusest algatada vahekohtumenetlus liidu või liikmesriigi vastu 15 päeva jooksul alates teate saamisest, sealhulgas nõude esitaja nimest, väidetavalt rikutud lepingusätetest, asjaomasest majandussektorist, kohtlemisest, millega väidetavalt rikuti lepingut, ja kahjude eest nõutavatest summadest
  .

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | on tõenäoline, et
  sama lepingu raames
  esitatakse
  samasuguseid nõudeid teiste liikmesriikide vastu ja komisjon on kõige sobivam institutsioon tagamaks nõuete vastu tulemusliku ja järjekindla kaitse; või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

on tõenäoline, et
  sama lepingu raames
  esitatakse
  samasuguseid nõudeid teiste liikmesriikide vastu ja komisjon on kõige sobivam institutsioon tagamaks nõuete vastu tulemusliku ja järjekindla kaitse; või

| c) | sama lepingu raames
  on esitatud
  samasuguseid nõudeid
  või taotlusi samasuguseid nõudeid puudutavateks konsultatsioonideks
  teiste liikmesriikide vastu ja komisjon on kõige sobivam institutsioon tagamaks nõuete vastu tulemusliku ja järjekindla kaitse; või |
| --- | --- |

c)

sama lepingu raames
  on esitatud
  samasuguseid nõudeid
  või taotlusi samasuguseid nõudeid puudutavateks konsultatsioonideks
  teiste liikmesriikide vastu ja komisjon on kõige sobivam institutsioon tagamaks nõuete vastu tulemusliku ja järjekindla kaitse; või

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | vaidluses tõestatakse

  reguleerimata
  õigusküsimusi
  , mis võivad korduda muudes vaidlustes liidu sama või muu lepingu raames, mis käsitleb liidu või teiste liikmesriikide kohaldatud kohtlemist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

d)

vaidluses tõestatakse

  reguleerimata
  õigusküsimusi
  , mis võivad korduda muudes vaidlustes liidu sama või muu lepingu raames, mis käsitleb liidu või teiste liikmesriikide kohaldatud kohtlemist
  .

| d) | vaidluses tõstatatakse

  tundlikke
  õigusküsimusi
  , mille lahendamine võib mõjutada kõnealuse lepingu või muude lepingute tulevast tõlgendamist
  . |
| --- | --- |

d)

vaidluses tõstatatakse

  tundlikke
  õigusküsimusi
  , mille lahendamine võib mõjutada kõnealuse lepingu või muude lepingute tulevast tõlgendamist
  .

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kui liit kavatseb vastavalt komisjoni lõike 2 kohasele otsusele või lõikes 1 sätestatud vaike-eeskirjale esineda vastustajana, on selline otsus vastustaja staatuse kohta siduv nii nõude esitajale kui vahekohtule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Kui liit kavatseb vastavalt komisjoni lõike 2 kohasele otsusele või lõikes 1 sätestatud vaike-eeskirjale esineda vastustajana, on selline otsus vastustaja staatuse kohta siduv nii nõude esitajale kui vahekohtule.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Komisjon teatab
  teistele liikmesriikidele ja
  Euroopa parlamendile kõikidest vaidlustest, milles käesolevat artiklit kohaldatakse ja kuidas seda kohaldatakse. | 4.   Komisjon teatab Euroopa Parlamendile
  ja nõukogule
  kõikidest vaidlustest, milles käesolevat artiklit kohaldatakse ja kuidas seda kohaldatakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Komisjon teatab
  teistele liikmesriikidele ja
  Euroopa parlamendile kõikidest vaidlustest, milles käesolevat artiklit kohaldatakse ja kuidas seda kohaldatakse.

4.   Komisjon teatab Euroopa Parlamendile
  ja nõukogule
  kõikidest vaidlustest, milles käesolevat artiklit kohaldatakse ja kuidas seda kohaldatakse.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | teatab komisjonile kõikidest olulistest menetlustoimingutest ja peab regulaarselt konsultatsioone ning igal juhul alati siis, kui komisjon seda nõuab; ning |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

teatab komisjonile kõikidest olulistest menetlustoimingutest ja peab regulaarselt konsultatsioone ning igal juhul alati siis, kui komisjon seda nõuab; ning

| b) | teatab komisjonile
  viivitamata
  kõikidest olulistest menetlustoimingutest ja peab regulaarselt konsultatsioone ning igal juhul alati siis, kui komisjon seda nõuab; ning |
| --- | --- |

b)

teatab komisjonile
  viivitamata
  kõikidest olulistest menetlustoimingutest ja peab regulaarselt konsultatsioone ning igal juhul alati siis, kui komisjon seda nõuab; ning

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon
  võib
  igal ajal nõuda, et
  asjaomane
  liikmesriik võtaks teatava seisukoha vaidluses tõstatatud õigusküsimustes või
  liidu huve puudutava mis tahes muu aspektiga seoses
  . | 2.   
  Kui liidu ülekaalukad huvid seda nõuavad, võib
  komisjon
  pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist
  igal ajal nõuda, et
  see
  liikmesriik võtaks teatava seisukoha vaidluses tõstatatud õigusküsimustes või
  muudes õigusküsimustes, mille lahendamine võib mõjutada kõnealuse lepingu või muude lepingute tulevast tõlgendamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon
  võib
  igal ajal nõuda, et
  asjaomane
  liikmesriik võtaks teatava seisukoha vaidluses tõstatatud õigusküsimustes või
  liidu huve puudutava mis tahes muu aspektiga seoses
  .

2.   
  Kui liidu ülekaalukad huvid seda nõuavad, võib
  komisjon
  pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist
  igal ajal nõuda, et
  see
  liikmesriik võtaks teatava seisukoha vaidluses tõstatatud õigusküsimustes või
  muudes õigusküsimustes, mille lahendamine võib mõjutada kõnealuse lepingu või muude lepingute tulevast tõlgendamist
  .

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kui komisjoni nõue ohustab asjaomase liikmesriigi arvamuse kohaselt tema tulemuslikku kaitsmist, alustab ta konsultatsioone, eesmärgiga leida vastuvõetav lahendus. Kui vastuvõetavat lahendust ei leita, võib komisjon võtta vastu otsuse, millega nõutakse asjaomaselt liikmesriigilt konkreetse õigusliku seisukoha võtmist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Kui komisjoni nõue ohustab asjaomase liikmesriigi arvamuse kohaselt tema tulemuslikku kaitsmist, alustab ta konsultatsioone, eesmärgiga leida vastuvõetav lahendus. Kui vastuvõetavat lahendust ei leita, võib komisjon võtta vastu otsuse, millega nõutakse asjaomaselt liikmesriigilt konkreetse õigusliku seisukoha võtmist.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui lepingus või selles viidatud eeskirjades on ette nähtud võimalus vahekohtuotsuses sisalduva õigusliku aspekti tühistamiseks, edasikaebamiseks või läbivaatamiseks, võib komisjon, kui ta leiab, et kokkuleppe järjekindla või korrektse tõlgendamise huvides on see põhjendatud, nõuda
  liikmesriigilt
  , et
  ta
  esitaks sellise tühistamis-, edasikaebamis- või läbivaatamistaotluse. Sellises olukorras kuuluvad komisjoni esindajad delegatsiooni ning nad võivad väljendada kõnealuse õigusliku aspektiga seoses liidu seisukohti. | 3.   Kui lepingus või selles viidatud eeskirjades on ette nähtud võimalus vahekohtuotsuses sisalduva õigusliku aspekti tühistamiseks, edasikaebamiseks või läbivaatamiseks, võib komisjon, kui ta leiab, et kokkuleppe järjekindla või korrektse tõlgendamise huvides on see põhjendatud,
  pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist
  nõuda, et
  see liikmesriik
  esitaks sellise tühistamis-, edasikaebamis- või läbivaatamistaotluse. Sellises olukorras kuuluvad komisjoni esindajad delegatsiooni ning nad võivad väljendada kõnealuse õigusliku aspektiga seoses liidu seisukohti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui lepingus või selles viidatud eeskirjades on ette nähtud võimalus vahekohtuotsuses sisalduva õigusliku aspekti tühistamiseks, edasikaebamiseks või läbivaatamiseks, võib komisjon, kui ta leiab, et kokkuleppe järjekindla või korrektse tõlgendamise huvides on see põhjendatud, nõuda
  liikmesriigilt
  , et
  ta
  esitaks sellise tühistamis-, edasikaebamis- või läbivaatamistaotluse. Sellises olukorras kuuluvad komisjoni esindajad delegatsiooni ning nad võivad väljendada kõnealuse õigusliku aspektiga seoses liidu seisukohti.

3.   Kui lepingus või selles viidatud eeskirjades on ette nähtud võimalus vahekohtuotsuses sisalduva õigusliku aspekti tühistamiseks, edasikaebamiseks või läbivaatamiseks, võib komisjon, kui ta leiab, et kokkuleppe järjekindla või korrektse tõlgendamise huvides on see põhjendatud,
  pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist
  nõuda, et
  see liikmesriik
  esitaks sellise tühistamis-, edasikaebamis- või läbivaatamistaotluse. Sellises olukorras kuuluvad komisjoni esindajad delegatsiooni ning nad võivad väljendada kõnealuse õigusliku aspektiga seoses liidu seisukohti.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kui asjaomane liikmesriik keeldub esitamast tühistamis-, edasikaebamis- või läbivaatamistaotlust, teavitab ta sellest komisjoni 30 päeva jooksul. Sellisel juhul võib komisjon võtta vastu otsuse, millega nõutakse liikmesriigilt tühistamis-, edasikaebamis- või läbivaatamistaotluse esitamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Kui asjaomane liikmesriik keeldub esitamast tühistamis-, edasikaebamis- või läbivaatamistaotlust, teavitab ta sellest komisjoni 30 päeva jooksul. Sellisel juhul võib komisjon võtta vastu otsuse, millega nõutakse liikmesriigilt tühistamis-, edasikaebamis- või läbivaatamistaotluse esitamist.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | komisjon esitab liikmesriigile kõik menetlusega seotud dokumendid, et tagada võimalikult tulemuslik kaitsmine; ning |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

komisjon esitab liikmesriigile kõik menetlusega seotud dokumendid, et tagada võimalikult tulemuslik kaitsmine; ning

| c) | komisjon esitab liikmesriigile kõik menetlusega seotud dokumendid
  , teavitab liikmesriiki kõigist olulistest menetlustoimingutest ning teavitab liikmesriiki viivitamata kõigist menetlustoimingutest ja peab liikmesriigiga konsultatsioone siis, kui asjaomane liikmesriik seda taotleb
  , et tagada võimalikult tulemuslik kaitsmine; ning |
| --- | --- |

c)

komisjon esitab liikmesriigile kõik menetlusega seotud dokumendid
  , teavitab liikmesriiki kõigist olulistest menetlustoimingutest ning teavitab liikmesriiki viivitamata kõigist menetlustoimingutest ja peab liikmesriigiga konsultatsioone siis, kui asjaomane liikmesriik seda taotleb
  , et tagada võimalikult tulemuslik kaitsmine; ning

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon teavitab regulaarselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu esimeses lõigus osutatud vahekohtumenetluse arengutest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon teavitab regulaarselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu esimeses lõigus osutatud vahekohtumenetluse arengutest.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui liit esineb vastustajana vaidluses, mis käsitleb kohtlemist, mida on täielikult või osaliselt kohaldanud liikmesriik, ning komisjon leiab, et vaidluse lahendamine kokkuleppe teel on liidu huvides, konsulteerib ta kõigepealt asjaomase liikmesriigiga. Liikmesriik võib samuti algatada selliseid konsultatsioone komisjoniga. | 1.   Kui liit esineb vastustajana vaidluses, mis käsitleb kohtlemist, mida on täielikult või osaliselt kohaldanud liikmesriik, ning komisjon leiab, et vaidluse lahendamine kokkuleppe teel on liidu huvides, konsulteerib ta kõigepealt asjaomase liikmesriigiga. Liikmesriik võib samuti algatada selliseid konsultatsioone komisjoniga.
  Liikmesriik ja komisjon tagavad vastastikuse mõistmise õiguslikust olukorrast ja võimalikest tagajärgedest ning väldivad mis tahes lahkarvamusi seoses juhtumi lahendamisega kokkuleppe teel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui liit esineb vastustajana vaidluses, mis käsitleb kohtlemist, mida on täielikult või osaliselt kohaldanud liikmesriik, ning komisjon leiab, et vaidluse lahendamine kokkuleppe teel on liidu huvides, konsulteerib ta kõigepealt asjaomase liikmesriigiga. Liikmesriik võib samuti algatada selliseid konsultatsioone komisjoniga.

1.   Kui liit esineb vastustajana vaidluses, mis käsitleb kohtlemist, mida on täielikult või osaliselt kohaldanud liikmesriik, ning komisjon leiab, et vaidluse lahendamine kokkuleppe teel on liidu huvides, konsulteerib ta kõigepealt asjaomase liikmesriigiga. Liikmesriik võib samuti algatada selliseid konsultatsioone komisjoniga.
  Liikmesriik ja komisjon tagavad vastastikuse mõistmise õiguslikust olukorrast ja võimalikest tagajärgedest ning väldivad mis tahes lahkarvamusi seoses juhtumi lahendamisega kokkuleppe teel.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Juhul kui liikmesriik ei ole vaidluse lahendamisega kokkuleppe teel nõus, võib komisjon vaidluse lahendada, kui liidu ülekaalukad huvid seda nõuavad. | 3.   Juhul kui liikmesriik ei ole vaidluse lahendamisega kokkuleppe teel nõus, võib komisjon vaidluse lahendada, kui liidu ülekaalukad huvid seda nõuavad.
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kogu asjakohase teabe komisjoni otsuse kohta vaidlus lahendada, eelkõige selle põhjendusest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Juhul kui liikmesriik ei ole vaidluse lahendamisega kokkuleppe teel nõus, võib komisjon vaidluse lahendada, kui liidu ülekaalukad huvid seda nõuavad.

3.   Juhul kui liikmesriik ei ole vaidluse lahendamisega kokkuleppe teel nõus, võib komisjon vaidluse lahendada, kui liidu ülekaalukad huvid seda nõuavad.
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kogu asjakohase teabe komisjoni otsuse kohta vaidlus lahendada, eelkõige selle põhjendusest.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 3a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kui liikmesriik esineb vastustajana vaidluses, mis puudutab üksnes tema ametivõimude kohaldatud kohtlemist, ning otsustab vaidluse lahendada kokkuleppe teel, teatab ta komisjonile kokkuleppekorra eelnõust ja teavitab komisjoni läbirääkimistest ja kokkuleppe rakendamisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Kui liikmesriik esineb vastustajana vaidluses, mis puudutab üksnes tema ametivõimude kohaldatud kohtlemist, ning otsustab vaidluse lahendada kokkuleppe teel, teatab ta komisjonile kokkuleppekorra eelnõust ja teavitab komisjoni läbirääkimistest ja kokkuleppe rakendamisest.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui liit esineb artikli 8 kohaselt vastustajana ja komisjon leiab, et asjaomase, otsusega mõistetud või kokkuleppel põhineva hüvitise peaks kas täielikult või osaliselt maksma asjaomane liikmesriik artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide alusel, kohaldatakse lõigetes 2–5 sätestatud menetlust. | 1.   Kui liit esineb artikli 8 kohaselt vastustajana ja komisjon leiab, et asjaomase, otsusega mõistetud või kokkuleppel põhineva hüvitise peaks kas täielikult või osaliselt maksma asjaomane liikmesriik artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide alusel, kohaldatakse
  käesoleva artikli
  lõigetes 2–5 sätestatud menetlust.
  Seda menetlust kohaldatakse ka siis, kui liit, kes esineb artikli 8 kohaselt vastustajana, on vahekohtumenetluses edukas, kuid peab kandma vahekohtumenetlusest tulenevad kulud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui liit esineb artikli 8 kohaselt vastustajana ja komisjon leiab, et asjaomase, otsusega mõistetud või kokkuleppel põhineva hüvitise peaks kas täielikult või osaliselt maksma asjaomane liikmesriik artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide alusel, kohaldatakse lõigetes 2–5 sätestatud menetlust.

1.   Kui liit esineb artikli 8 kohaselt vastustajana ja komisjon leiab, et asjaomase, otsusega mõistetud või kokkuleppel põhineva hüvitise peaks kas täielikult või osaliselt maksma asjaomane liikmesriik artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide alusel, kohaldatakse
  käesoleva artikli
  lõigetes 2–5 sätestatud menetlust.
  Seda menetlust kohaldatakse ka siis, kui liit, kes esineb artikli 8 kohaselt vastustajana, on vahekohtumenetluses edukas, kuid peab kandma vahekohtumenetlusest tulenevad kulud.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kolme kuu jooksul alates lõpliku otsusega mõistetud või kokkuleppega seotud hüvitise maksenõude kättesaamisest võtab komisjon vastu asjaomasele liikmeriigile adresseeritud otsuse, milles määratakse kindlaks kõnealuse liikmesriigi makstav summa. | 3.   Kolme kuu jooksul alates lõpliku otsusega mõistetud või kokkuleppega seotud hüvitise maksenõude kättesaamisest võtab komisjon vastu asjaomasele liikmeriigile adresseeritud otsuse, milles määratakse kindlaks kõnealuse liikmesriigi makstav summa.
  Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu sellisest otsusest ja selle finantspõhjendusest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kolme kuu jooksul alates lõpliku otsusega mõistetud või kokkuleppega seotud hüvitise maksenõude kättesaamisest võtab komisjon vastu asjaomasele liikmeriigile adresseeritud otsuse, milles määratakse kindlaks kõnealuse liikmesriigi makstav summa.

3.   Kolme kuu jooksul alates lõpliku otsusega mõistetud või kokkuleppega seotud hüvitise maksenõude kättesaamisest võtab komisjon vastu asjaomasele liikmeriigile adresseeritud otsuse, milles määratakse kindlaks kõnealuse liikmesriigi makstav summa.
  Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu sellisest otsusest ja selle finantspõhjendusest.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui asjaomane liikmesriik ei vaidlusta komisjoni otsust ühe kuu jooksul, maksab asjaomane liikmesriik liidu eelarvesse otsusega mõistetud või kokkuleppega seotud hüvitise hiljemalt kolme kuu jooksul pärast komisjoni otsust. Asjaomane liikmesriik on kohustatud maksma intressimäära, mida kohaldatakse muude liidu eelarve võlgnevuste suhtes. | 4.   Kui asjaomane liikmesriik ei vaidlusta komisjoni otsust ühe kuu jooksul, maksab asjaomane liikmesriik liidu eelarvesse otsusega mõistetud või kokkuleppega seotud hüvitise
  võrdväärses summas
  hiljemalt kolme kuu jooksul pärast komisjoni otsust. Asjaomane liikmesriik on kohustatud maksma intressimäära, mida kohaldatakse muude liidu eelarve võlgnevuste suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui asjaomane liikmesriik ei vaidlusta komisjoni otsust ühe kuu jooksul, maksab asjaomane liikmesriik liidu eelarvesse otsusega mõistetud või kokkuleppega seotud hüvitise hiljemalt kolme kuu jooksul pärast komisjoni otsust. Asjaomane liikmesriik on kohustatud maksma intressimäära, mida kohaldatakse muude liidu eelarve võlgnevuste suhtes.

4.   Kui asjaomane liikmesriik ei vaidlusta komisjoni otsust ühe kuu jooksul, maksab asjaomane liikmesriik liidu eelarvesse otsusega mõistetud või kokkuleppega seotud hüvitise
  võrdväärses summas
  hiljemalt kolme kuu jooksul pärast komisjoni otsust. Asjaomane liikmesriik on kohustatud maksma intressimäära, mida kohaldatakse muude liidu eelarve võlgnevuste suhtes.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon
  võib
  võtta vastu otsuse, milles nõutakse asjaomaselt liikmesriigilt
  maksete
  tegemist liidu eelarvesse seoses vahekohtumenetlustest tulenevate kuludega
  , kui ta leiab, et liikmesriik on kohustatud maksma otsusega mõistetud hüvitise
  artiklis 3 sätestatud
  kriteeriumide alusel
  . | 1.   
  Kui liit esineb artikli 8 kohaselt vastustajana ja kui ei ole vastavalt artiklile 11 sõlmitud kokkulepet, võib
  komisjon võtta vastu otsuse, milles nõutakse asjaomaselt liikmesriigilt
  ettemaksete
  tegemist liidu eelarvesse seoses vahekohtumenetlustest tulenevate
  prognoositavate või tekkinud
  kuludega.
  Selline otsus maksete kohta on proportsionaalne, võttes arvesse
  artiklis 3 sätestatud
  kriteeriume
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon
  võib
  võtta vastu otsuse, milles nõutakse asjaomaselt liikmesriigilt
  maksete
  tegemist liidu eelarvesse seoses vahekohtumenetlustest tulenevate kuludega
  , kui ta leiab, et liikmesriik on kohustatud maksma otsusega mõistetud hüvitise
  artiklis 3 sätestatud
  kriteeriumide alusel
  .

1.   
  Kui liit esineb artikli 8 kohaselt vastustajana ja kui ei ole vastavalt artiklile 11 sõlmitud kokkulepet, võib
  komisjon võtta vastu otsuse, milles nõutakse asjaomaselt liikmesriigilt
  ettemaksete
  tegemist liidu eelarvesse seoses vahekohtumenetlustest tulenevate
  prognoositavate või tekkinud
  kuludega.
  Selline otsus maksete kohta on proportsionaalne, võttes arvesse
  artiklis 3 sätestatud
  kriteeriume
  .

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigi tagasimakset või makset liidu eelarvesse otsusega mõistetud hüvitise või kokkuleppega määratud summa või kulude maksmiseks käsitletakse sihtotstarbelise sisetuluna
  [nõukogu 25. juuni 2002. aasta
  määruse (
  EÜ
  , Euratom)
  1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, artikli 18]
  tähenduses. Seda võib kasutada kulutuste katmiseks, mis tulenevad aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest, milles on ette nähtud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine või selliste assigneeringute täiendamine, mis algselt olid ette nähtud otsusega mõistetud hüvitise või kokkuleppega seotud hüvitise või kulude katmiseks. | Liikmesriigi tagasimakset või makset liidu eelarvesse otsusega mõistetud hüvitise või kokkuleppega määratud summa või kulude
  , sh käesoleva määruse artikli 18 lõikes 1 nimetatud kulude
  maksmiseks käsitletakse sihtotstarbelise sisetuluna määruse (
  EL
  , Euratom)
  nr 966/2012 artikli 21 lõike 4
  tähenduses. Seda võib kasutada kulutuste katmiseks, mis tulenevad aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest, milles on ette nähtud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine või selliste assigneeringute täiendamine, mis algselt olid ette nähtud otsusega mõistetud hüvitise või kokkuleppega seotud hüvitise või kulude katmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigi tagasimakset või makset liidu eelarvesse otsusega mõistetud hüvitise või kokkuleppega määratud summa või kulude maksmiseks käsitletakse sihtotstarbelise sisetuluna
  [nõukogu 25. juuni 2002. aasta
  määruse (
  EÜ
  , Euratom)
  1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, artikli 18]
  tähenduses. Seda võib kasutada kulutuste katmiseks, mis tulenevad aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest, milles on ette nähtud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine või selliste assigneeringute täiendamine, mis algselt olid ette nähtud otsusega mõistetud hüvitise või kokkuleppega seotud hüvitise või kulude katmiseks.

Liikmesriigi tagasimakset või makset liidu eelarvesse otsusega mõistetud hüvitise või kokkuleppega määratud summa või kulude
  , sh käesoleva määruse artikli 18 lõikes 1 nimetatud kulude
  maksmiseks käsitletakse sihtotstarbelise sisetuluna määruse (
  EL
  , Euratom)
  nr 966/2012 artikli 21 lõike 4
  tähenduses. Seda võib kasutada kulutuste katmiseks, mis tulenevad aluslepingu artikli 218 kohaselt sõlmitud lepingutest, milles on ette nähtud investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine või selliste assigneeringute täiendamine, mis algselt olid ette nähtud otsusega mõistetud hüvitise või kokkuleppega seotud hüvitise või kulude katmiseks.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjoni abistab
  [määrusega [2010/197 COD] loodud
  investeerimiskokkulepete komitee]. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. | 1.   Komisjoni abistab investeerimiskokkulepete komitee
  , mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1219/2012, millega kehtestatakse üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete investeerimislepingute jaoks

   (4). Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjoni abistab
  [määrusega [2010/197 COD] loodud
  investeerimiskokkulepete komitee]. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

1.   Komisjoni abistab investeerimiskokkulepete komitee
  , mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1219/2012, millega kehtestatakse üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete investeerimislepingute jaoks

   (4). Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon esitab korrapäraste ajavahemike järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaldamise kohta aruande. Esimene aruanne esitatakse hiljemalt
  kolm
  aastat pärast käesoleva määruse jõustumist. Järgmised aruanded esitatakse iga kolme aasta järel. | 1.   Komisjon esitab korrapäraste ajavahemike järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaldamise kohta
  üksikasjaliku
  aruande.
  Aruanne sisaldab kogu asjakohase teabe, mille hulka kuulub nimekiri, kus on ära toodud liidu või liikmesriikide vastu esitatud nõuded, vastavad menetlused, kohtuotsused ja finantsmõju vastavatele eelarvetele.
  Esimene aruanne esitatakse hiljemalt
  viis
  aastat pärast käesoleva määruse jõustumist. Järgmised aruanded esitatakse iga kolme aasta järel
  , välja arvatud juhul, kui pädev eelarveasutus, mis koosneb Euroopa Parlamendist ja nõukogust, otsustab teisiti
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon esitab korrapäraste ajavahemike järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaldamise kohta aruande. Esimene aruanne esitatakse hiljemalt
  kolm
  aastat pärast käesoleva määruse jõustumist. Järgmised aruanded esitatakse iga kolme aasta järel.

1.   Komisjon esitab korrapäraste ajavahemike järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaldamise kohta
  üksikasjaliku
  aruande.
  Aruanne sisaldab kogu asjakohase teabe, mille hulka kuulub nimekiri, kus on ära toodud liidu või liikmesriikide vastu esitatud nõuded, vastavad menetlused, kohtuotsused ja finantsmõju vastavatele eelarvetele.
  Esimene aruanne esitatakse hiljemalt
  viis
  aastat pärast käesoleva määruse jõustumist. Järgmised aruanded esitatakse iga kolme aasta järel
  , välja arvatud juhul, kui pädev eelarveasutus, mis koosneb Euroopa Parlamendist ja nõukogust, otsustab teisiti
  .

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule nimekirja, kus on ära toodud nõude esitajate taotlused konsultatsioonideks, nõuded ja vahekohtu otsused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule nimekirja, kus on ära toodud nõude esitajate taotlused konsultatsioonideks, nõuded ja vahekohtu otsused.

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile tagasi uueks läbivaatamiseks (A7-0124/2013).

(2)  
  Euroopa Kohtu 9. septembri 2008. aasta otsus liidetud kohtuasjades C–120/06 P ja C-121/06 P, FIAMM ja Fedon vs nõukogu ja komisjon, (EKL [2008], lk I-6513).

(3)  

  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(4)  

  ELT L 351, 20.12.2012, lk 40.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/212 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/212

---

P7_TA(2013)0220

Lemmikloomade mittekaubanduslik liikumine ***I

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta (COM(2012)0089 – C7-0060/2012 – 2012/0039(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – esimene lugemine)

(2016/C 055/42)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0089), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0089),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 43 lõiget 2 ja artikli 168 lõike 4 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0060/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 43 lõiget 2 ja artikli 168 lõike 4 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0060/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2012. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 13. märtsi 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 13. märtsi 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0371/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0371/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | võtab teadmiseks komisjoni avalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks komisjoni avalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 229, 31.7.2012, lk 119.

---

P7_TC1-COD(2012)0039

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. mail 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 998/2003

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 576/2013) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus

Loomade kaitset ja heaolu käsitleva Euroopa Liidu strateegia raames (1) koostab komisjon uuringu kaubandustegevuses osalevate koerte ja kasside heaolu kohta.

Kui selle uuringu tulemused osutavad kõnealusest kaubandustegevusest tulenevatele terviseriskidele, kaalub komisjon sobivaid võimalusi inimeste ja loomade tervise kaitsmiseks, sh võib komisjon teha Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku kohandada vastavalt koerte ja kassidega kauplemist hõlmavat praegust liidu õigustikku, sh võtta kasutusele ühilduvad ja kõigis liikmesriikides juurdepääsetavad süsteemid koerte ja kasside registreerimiseks.

Seda arvestades hindab komisjon, kas sellist registreerimissüsteemi on võimalik ja asjakohane laiendada koertele ja kassidele, kes on märgistatud ja identifitseeritud lemmikloomade mittekaubanduslikku liikumist käsitlevate liidu õigusaktide kohaselt.

---

(1)  COM(2012)0006 – Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele loomade kaitset ja heaolu käsitleva Euroopa Liidu strateegia kohta aastateks 2012–2015.

---

| 12.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 55/213 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 55/213

---

P7_TA(2013)0221

Loomatervishoiunõuded kauplemiseks koerte, kasside ja valgetuhkrutega ***I

Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/65/EMÜ seoses loomatervishoiunõuetega Euroopa Liidu siseseks kauplemiseks koerte, kasside ja valgetuhkrutega ning nende Euroopa Liitu importimiseks (COM(2012)0090 – C7-0061/2012 – 2012/0040(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 055/43)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0090), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0090),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0061/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0061/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 13. märtsi 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 13. märtsi 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0366/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0366/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 229, 31.7.2012, lk 119.

---

P7_TC1-COD(2012)0040

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. mail 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse direktiivi 92/65/EMÜ seoses loomatervishoiunõuetega liidusiseseks kauplemiseks koerte, kasside ja valgetuhkrutega ning nende liitu importimiseks

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2013/31/EL) lõplikule kujule).

---