# Uradni list L 33/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 33 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 5910. februar 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 33

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 5910. februar 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/171 z dne 20. novembra 2015 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/98 o izvajanju mednarodnih obveznosti Unije iz člena 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v okviru Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku in Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/172 z dne 24. novembra 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 691/2011 Evropskega parlamenta in Sveta glede specifikacije energetskih proizvodov (
  1
  ) | 3 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/173 z dne 9. februarja 2016 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Aachener Weihnachts-Leberwurst/Oecher Weihnachtsleberwurst (ZGO)) | 9 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/174 z dne 9. februarja 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 10 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/175 z dne 8. februarja 2016 o ukrepu Španije za prepoved dajanja v promet tipa visokotlačnega čistilnika v skladu z Direktivo 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 670)

   (
  1
  ) | 12 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/176 z dne 9. februarja 2016 o ustavitvi protidampinškega postopka za uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jo proizvaja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd | 14 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/171 z dne 20. novembra 2015 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/98 o izvajanju mednarodnih obveznosti Unije iz člena 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v okviru Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku in Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/172 z dne 24. novembra 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 691/2011 Evropskega parlamenta in Sveta glede specifikacije energetskih proizvodov (
  1
  )

1

3

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/173 z dne 9. februarja 2016 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Aachener Weihnachts-Leberwurst/Oecher Weihnachtsleberwurst (ZGO))

9

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/174 z dne 9. februarja 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

10

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/175 z dne 8. februarja 2016 o ukrepu Španije za prepoved dajanja v promet tipa visokotlačnega čistilnika v skladu z Direktivo 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 670)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 670)

1

12

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/176 z dne 9. februarja 2016 o ustavitvi protidampinškega postopka za uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jo proizvaja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd

14

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Sklepa št. 1/2016 Odbora Skupnost–Švica za kopenski promet z dne 16. decembra 2015 o spremembi prilog 1, 3, 4 in 7 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o cestnem in železniškem prevozu blaga in potnikov [2016/122] ( UL L 23, 29.1.2016 ) | 38 |
| | * | Popravek Sklepa Skupnega odbora EU-Švica št. 2/2016 z dne 3. decembra 2015 o spremembi Protokola 3 k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o opredelitvi pojma izdelki s poreklom in načinih upravnega sodelovanja [2016/121] ( UL L 23, 29.1.2016 ) | 38 |

Popravki

*

Popravek Sklepa št. 1/2016 Odbora Skupnost–Švica za kopenski promet z dne 16. decembra 2015 o spremembi prilog 1, 3, 4 in 7 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o cestnem in železniškem prevozu blaga in potnikov [2016/122] ( UL L 23, 29.1.2016 )

( UL L 23, 29.1.2016 )

38

*

Popravek Sklepa Skupnega odbora EU-Švica št. 2/2016 z dne 3. decembra 2015 o spremembi Protokola 3 k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o opredelitvi pojma izdelki s poreklom in načinih upravnega sodelovanja [2016/121] ( UL L 23, 29.1.2016 )

( UL L 23, 29.1.2016 )

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 10.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/171

z dne 20. novembra 2015

o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/98 o izvajanju mednarodnih obveznosti Unije iz člena 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v okviru Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku in Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (1) in zlasti člena 15(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odstavek 4 Priporočila št. 14-01 Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (v nadaljnjem besedilu: ICCAT) o večletnem programu za ohranjanje in upravljanje tropskega tuna določa, da ribiška plovila skupne dolžine 20 metrov ali več, ki niso v registru ICCAT pooblaščenih plovil za ribolov tropskega tuna, ne smejo loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, prevažati, prenašati, predelovati ali iztovarjati veleokega in/ali rumenoplavutega tuna na območju Konvencije ICCAT. Člen 3 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/98 (2) izvzema to pravilo ICCAT iz uporabe obveznosti iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, vendar le v zvezi z veleokim tunom. Ker je v praksi mogoč prilov rumenoplavutega tuna pri drugih vrstah ribolova, ki niso usmerjene na rumenoplavutega tuna, za katere velja obveznost iztovarjanja, bi bilo treba člen 3 Delegirane uredbe (EU) 2015/98 spremeniti tako, da bo poleg rumenoplavutega tuna vključeval veleokega tuna. |
| --- | --- |

(1)

Odstavek 4 Priporočila št. 14-01 Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (v nadaljnjem besedilu: ICCAT) o večletnem programu za ohranjanje in upravljanje tropskega tuna določa, da ribiška plovila skupne dolžine 20 metrov ali več, ki niso v registru ICCAT pooblaščenih plovil za ribolov tropskega tuna, ne smejo loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, prevažati, prenašati, predelovati ali iztovarjati veleokega in/ali rumenoplavutega tuna na območju Konvencije ICCAT. Člen 3 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/98 (2) izvzema to pravilo ICCAT iz uporabe obveznosti iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, vendar le v zvezi z veleokim tunom. Ker je v praksi mogoč prilov rumenoplavutega tuna pri drugih vrstah ribolova, ki niso usmerjene na rumenoplavutega tuna, za katere velja obveznost iztovarjanja, bi bilo treba člen 3 Delegirane uredbe (EU) 2015/98 spremeniti tako, da bo poleg rumenoplavutega tuna vključeval veleokega tuna.

| (2) | Člen 4(2) Delegirane Uredbe (EU) 2015/98 določa odstopanje od obveznosti iztovarjanja za modroplavutega tuna pod najmanjšo velikostjo, določeno v členu 9(1) Uredbe Sveta (ES) št. 302/2009 (3). Najmanjša velikost, določena v členu 9(1) uredbe (ES) št. 302/2009, je 30 kg ali 115 cm. Vendar je v členu 9(2) in (8) navedene uredbe določena drugačna najmanjša velikost za modroplavutega tuna, (i) ulovljenega v vzhodnem Atlantiku s plovili za prevoz vabe in plovili, ki lovijo s panulo; (ii) ulovljenega v Jadranskem morju zaradi gojenja; in (iii) ki so ga v Sredozemskem morju ulovili obalni mali ribiči, ki lovijo sveže ribe s plovili za prevoz vabe, parangali in plovili z ročnimi ribiškimi vrvicami. Člen 4(2) Delegirane uredbe (EU) 2015/98 bi bilo treba spremeniti, da bo vključeval najmanjšo velikost pod 30 kg ali 115 cm, določeno v členu 9(2) in (8) Uredbe (ES) 302/2009. |
| --- | --- |

(2)

Člen 4(2) Delegirane Uredbe (EU) 2015/98 določa odstopanje od obveznosti iztovarjanja za modroplavutega tuna pod najmanjšo velikostjo, določeno v členu 9(1) Uredbe Sveta (ES) št. 302/2009 (3). Najmanjša velikost, določena v členu 9(1) uredbe (ES) št. 302/2009, je 30 kg ali 115 cm. Vendar je v členu 9(2) in (8) navedene uredbe določena drugačna najmanjša velikost za modroplavutega tuna, (i) ulovljenega v vzhodnem Atlantiku s plovili za prevoz vabe in plovili, ki lovijo s panulo; (ii) ulovljenega v Jadranskem morju zaradi gojenja; in (iii) ki so ga v Sredozemskem morju ulovili obalni mali ribiči, ki lovijo sveže ribe s plovili za prevoz vabe, parangali in plovili z ročnimi ribiškimi vrvicami. Člen 4(2) Delegirane uredbe (EU) 2015/98 bi bilo treba spremeniti, da bo vključeval najmanjšo velikost pod 30 kg ali 115 cm, določeno v členu 9(2) in (8) Uredbe (ES) 302/2009.

| (3) | Člen 5 Delegirane uredbe (EU) 2015/98 določa odstopanja od obveznosti iztovarjanja glede mečarice (Xiphias gladius) v severnem Atlantiku. Ker odstavek 9 Priporočila št. 13-02 ICCAT za ohranjanje mečarice v severnem Atlantiku velja za mečarico, natovorjeno ali iztovorjeno v celotnem Atlantiku, bi bilo treba navedeni člen spremeniti, da bo zajet ves Atlantik. |
| --- | --- |

(3)

Člen 5 Delegirane uredbe (EU) 2015/98 določa odstopanja od obveznosti iztovarjanja glede mečarice (Xiphias gladius) v severnem Atlantiku. Ker odstavek 9 Priporočila št. 13-02 ICCAT za ohranjanje mečarice v severnem Atlantiku velja za mečarico, natovorjeno ali iztovorjeno v celotnem Atlantiku, bi bilo treba navedeni člen spremeniti, da bo zajet ves Atlantik.

| (4) | Delegirano uredbo (EU) 2015/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Delegirano uredbo (EU) 2015/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Delegirana uredba (EU) 2015/98 se spremeni:

| 1. | Člen 3 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 3
  Veleoki in rumenoplavuti tun

  1.   Ta člen se uporablja za veleokega tuna (Thunnus obesus) in rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares) v Atlantiku.


  2.   Z odstopanjem od člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ribiška plovila, katerih skupna dolžina znaša 20 metrov ali več in ki niso v registru ICCAT pooblaščenih plovil za ribolov veleokega in rumenoplavutega tuna, ne smejo loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, prevažati, prenašati, predelovati ali iztovarjati veleokega in rumenoplavutega tuna v Atlantiku.“ |
| --- | --- |

1.

Člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Veleoki in rumenoplavuti tun

1.   Ta člen se uporablja za veleokega tuna (Thunnus obesus) in rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares) v Atlantiku.

2.   Z odstopanjem od člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ribiška plovila, katerih skupna dolžina znaša 20 metrov ali več in ki niso v registru ICCAT pooblaščenih plovil za ribolov veleokega in rumenoplavutega tuna, ne smejo loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, prevažati, prenašati, predelovati ali iztovarjati veleokega in rumenoplavutega tuna v Atlantiku.“

| 2. | V členu 4 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Z odstopanjem od člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 je prepovedano loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, prenašati, iztovarjati, prevažati, skladiščiti, prodajati, razstavljati ali ponujati v prodajo navadnega tuna:






  (a) | katerega velikost ne presega najmanjše velikosti iz člena 9(1) Uredbe (ES) št. 302/2009; ali |
| --- | --- | --- |

2.

V členu 4 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Z odstopanjem od člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 je prepovedano loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, prenašati, iztovarjati, prevažati, skladiščiti, prodajati, razstavljati ali ponujati v prodajo navadnega tuna:

(a)

katerega velikost ne presega najmanjše velikosti iz člena 9(1) Uredbe (ES) št. 302/2009; ali

| (b) | v primerih, navedenih v členu 9(2) in (8) Uredbe (ES) št. 302/2009, katerega velikost ne presega najmanjše velikosti iz člena 9(2) in (8).“ |
| --- | --- |

(b)

v primerih, navedenih v členu 9(2) in (8) Uredbe (ES) št. 302/2009, katerega velikost ne presega najmanjše velikosti iz člena 9(2) in (8).“

| 3. | V členu 5 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Ta člen se uporablja za mečarico (Xiphias gladius) v Atlantiku.“ |
| --- | --- |

3.

V členu 5 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Ta člen se uporablja za mečarico (Xiphias gladius) v Atlantiku.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. novembra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/98 z dne 18. novembra 2014 o izvajanju mednarodnih obveznosti Unije iz člena 15(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v okviru Mednarodne konvencije za ohranitev tunov v Atlantiku in Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištva severozahodnega Atlantika (UL L 16, 23.1.2015, str. 23).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 302/2009 z dne 6. aprila 2009 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, spremembah Uredbe (ES) št. 43/2009 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1559/2007 (UL L 96, 15.4.2009, str. 1).

3

---

| 10.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/3

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/172

z dne 24. novembra 2015

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 691/2011 Evropskega parlamenta in Sveta glede specifikacije energetskih proizvodov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 691/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2011 o evropskih okoljsko-ekonomskih računih (1) in zlasti člena 3(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 691/2011 je vzpostavila modularno strukturo za okoljsko-ekonomske račune, vključno z modulom za račune fizičnega pretoka energije, ki je določen v Prilogi VI k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 691/2011 je vzpostavila modularno strukturo za okoljsko-ekonomske račune, vključno z modulom za račune fizičnega pretoka energije, ki je določen v Prilogi VI k navedeni uredbi.

| (2) | Oblikovanje seznama energetskih proizvodov za namene Uredbe (EU) št. 691/2011 o evropskih okoljsko-ekonomskih računih je bistveni element za določitev področja uporabe računov fizičnega pretoka energije, za zagotovitev primerljivosti statističnih podatkov med državami članicami in zagotovitev notranje skladnosti (izravnavanja) računov fizičnega pretoka energije. |
| --- | --- |

(2)

Oblikovanje seznama energetskih proizvodov za namene Uredbe (EU) št. 691/2011 o evropskih okoljsko-ekonomskih računih je bistveni element za določitev področja uporabe računov fizičnega pretoka energije, za zagotovitev primerljivosti statističnih podatkov med državami članicami in zagotovitev notranje skladnosti (izravnavanja) računov fizičnega pretoka energije.

| (3) | V prilogi B k Uredbi (ES) št. 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2) je določen seznam energetskih proizvodov za statistiko energetike. Na podlagi tega seznama je treba določiti energetske proizvode za namene energetskih računov. Cilj energetskih računov je analiza interakcij med okoljem in človekovim delovanjem z namenom, da se oceni celoten cikel okolje-ekonomija-okolje, ki ga ustvarja človekovo delovanje. Energetski računi bi morali zato vključevati zlasti ostanke, ki nastajajo zaradi končne uporabe energetskih proizvodov, surovih naravnih ter predelanih proizvodov. |
| --- | --- |

(3)

V prilogi B k Uredbi (ES) št. 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2) je določen seznam energetskih proizvodov za statistiko energetike. Na podlagi tega seznama je treba določiti energetske proizvode za namene energetskih računov. Cilj energetskih računov je analiza interakcij med okoljem in človekovim delovanjem z namenom, da se oceni celoten cikel okolje-ekonomija-okolje, ki ga ustvarja človekovo delovanje. Energetski računi bi morali zato vključevati zlasti ostanke, ki nastajajo zaradi končne uporabe energetskih proizvodov, surovih naravnih ter predelanih proizvodov.

| (4) | Opredelitev energetskih proizvodov, ki niso zajeti v Prilogi B k Uredbi (ES) št. 1099/2008, bi morala temeljiti na mednarodnih standardih za okoljsko-ekonomske račune, da se zagotovi stroškovna učinkovitost in prepreči nepotrebno breme za poročevalske oddelke – |
| --- | --- |

(4)

Opredelitev energetskih proizvodov, ki niso zajeti v Prilogi B k Uredbi (ES) št. 1099/2008, bi morala temeljiti na mednarodnih standardih za okoljsko-ekonomske račune, da se zagotovi stroškovna učinkovitost in prepreči nepotrebno breme za poročevalske oddelke –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za namene oddelka 3 Priloge VI k Uredbi (EU) št. 691/2011 države članice pripravijo račune fizičnega pretoka energije z energetskimi proizvodi, navedenimi v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. novembra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 192, 22.7.2011, str. 1.

1

(2)  Uredba (ES) št. 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o statistiki energetike (UL L 304, 14.11.2008, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Oznaka | Ujemanje s Prilogo B k Uredbi (ES) št. 1099/2008
  (če ujemanje obstaja) | Opredelitev energetskega proizvoda
  (če ni ujemanja s Prilogo B k Uredbi (ES) št. 1099/2008) |
| --- | --- | --- |
| Vložki naravne energije | | Pretok energije, ki se prenese iz naravnega okolja kot del dejavnosti gospodarske proizvodnje ali se neposredno uporablja pri proizvodnji |
| N01 | Vložki naravne energije iz neobnovljivih fosilnih virov | | Pretok energije, z dejavnostmi gospodarske proizvodnje prenesene iz fosilnih virov energije (naftni viri, viri zemeljskega plina, viri premoga in šote) v naravnem okolju |
| N02 | Vložki naravne energije iz neobnovljivih jedrskih virov | | Pretok uporabne jedrske energije, z dejavnostmi gospodarske proizvodnje prenesene iz mineralnih virov v naravnem okolju |
| N03 | Vložki naravne energije iz obnovljivih virov na osnovi vodne energije | | Pretok energije iz obnovljivih virov, z dejavnostmi gospodarske proizvodnje prenesene iz naravnega okolja – v tem primeru hidrokinetična energija |
| N04 | Vložki naravne energije iz obnovljivih virov na osnovi energije vetra | | Pretok energije iz obnovljivih virov, z dejavnostmi gospodarske proizvodnje prenesene iz naravnega okolja – v tem primeru kinetična energija, z dejavnostmi gospodarske proizvodnje pridobljena iz vetra |
| N05 | Vložki naravne energije iz obnovljivih virov na osnovi energije sonca | | Pretok energije iz obnovljivih virov, z dejavnostmi gospodarske proizvodnje prenesene iz naravnega okolja – v tem primeru energija, z dejavnostmi gospodarske proizvodnje pridobljena iz sončnega sevanja |
| N06 | Vložki naravne energije iz obnovljivih virov na osnovi biomase | | Pretok energije iz obnovljivih virov, z dejavnostmi gospodarske proizvodnje prenesene iz naravnega okolja – v tem primeru energija na podlagi biomase |
| N07 | Drugi vložki naravne energije iz obnovljivih virov | | Pretok energije iz obnovljivih virov, z dejavnostmi gospodarske proizvodnje prenesene iz naravnega okolja – v tem primeru iz drugih virov kot N03, N04, N05 in N06, na primer geotermalna energija, energija valovanja ter plimovanja |
| Energetski proizvodi | | Pretok energije, pridobljene kot rezultat dejavnosti gospodarske proizvodnje (proizvodi, kot so opredeljeni v Evropskem sistemu nacionalnih računov) |
| P08 | Črni premog | 1.1 – 1. | Antracit |

Oznaka

Ujemanje s Prilogo B k Uredbi (ES) št. 1099/2008

(če ujemanje obstaja)

Opredelitev energetskega proizvoda

(če ni ujemanja s Prilogo B k Uredbi (ES) št. 1099/2008)

Vložki naravne energije

Pretok energije, ki se prenese iz naravnega okolja kot del dejavnosti gospodarske proizvodnje ali se neposredno uporablja pri proizvodnji

N01

Vložki naravne energije iz neobnovljivih fosilnih virov

Pretok energije, z dejavnostmi gospodarske proizvodnje prenesene iz fosilnih virov energije (naftni viri, viri zemeljskega plina, viri premoga in šote) v naravnem okolju

N02

Vložki naravne energije iz neobnovljivih jedrskih virov

Pretok uporabne jedrske energije, z dejavnostmi gospodarske proizvodnje prenesene iz mineralnih virov v naravnem okolju

N03

Vložki naravne energije iz obnovljivih virov na osnovi vodne energije

Pretok energije iz obnovljivih virov, z dejavnostmi gospodarske proizvodnje prenesene iz naravnega okolja – v tem primeru hidrokinetična energija

N04

Vložki naravne energije iz obnovljivih virov na osnovi energije vetra

Pretok energije iz obnovljivih virov, z dejavnostmi gospodarske proizvodnje prenesene iz naravnega okolja – v tem primeru kinetična energija, z dejavnostmi gospodarske proizvodnje pridobljena iz vetra

N05

Vložki naravne energije iz obnovljivih virov na osnovi energije sonca

Pretok energije iz obnovljivih virov, z dejavnostmi gospodarske proizvodnje prenesene iz naravnega okolja – v tem primeru energija, z dejavnostmi gospodarske proizvodnje pridobljena iz sončnega sevanja

N06

Vložki naravne energije iz obnovljivih virov na osnovi biomase

Pretok energije iz obnovljivih virov, z dejavnostmi gospodarske proizvodnje prenesene iz naravnega okolja – v tem primeru energija na podlagi biomase

N07

Drugi vložki naravne energije iz obnovljivih virov

Pretok energije iz obnovljivih virov, z dejavnostmi gospodarske proizvodnje prenesene iz naravnega okolja – v tem primeru iz drugih virov kot N03, N04, N05 in N06, na primer geotermalna energija, energija valovanja ter plimovanja

Energetski proizvodi

Pretok energije, pridobljene kot rezultat dejavnosti gospodarske proizvodnje (proizvodi, kot so opredeljeni v Evropskem sistemu nacionalnih računov)

P08

Črni premog

1.1 – 1.

Antracit

| 1.1 – 2. | Premog za koksanje |
| --- | --- |

1.1 – 2.

Premog za koksanje

| 1.1 – 3. | Drugi bituminozni premog (parni premog) |
| --- | --- |

1.1 – 3.

Drugi bituminozni premog (parni premog)

P09

Rjavi premog in šota

| 1.1 – 4. | Sub-bituminozni premog |
| --- | --- |

1.1 – 4.

Sub-bituminozni premog

| 1.1 – 5. | Lignit |
| --- | --- |

1.1 – 5.

Lignit

| 1.1 – 15. | Šota |
| --- | --- |

1.1 – 15.

Šota

| 1.1 – 17. | Naftni skrilavec in katranski pesek |
| --- | --- |

1.1 – 17.

Naftni skrilavec in katranski pesek

P10

Sintetično pridobljeni plini (= industrijski plini razen bioplina)

| 1.1 – 11. | Plin iz plinarn |
| --- | --- |

1.1 – 11.

Plin iz plinarn

| 1.1 – 12. | Koksarniški plin |
| --- | --- |

1.1 – 12.

Koksarniški plin

| 1.1 – 13. | Plavžni plin |
| --- | --- |

1.1 – 13.

Plavžni plin

| 1.1 – 14. | Drugi pridobljeni plini |
| --- | --- |

1.1 – 14.

Drugi pridobljeni plini

P11

Sekundarni proizvodi iz premoga (koks, katran črnega premoga, briketi iz črnega premoga, briketi iz rjavega premoga in proizvodi iz šote)

| 1.1 – 6. | Briketi iz črnega premoga |
| --- | --- |

1.1 – 6.

Briketi iz črnega premoga

| 1.1 – 7. | Koks za koksarne |
| --- | --- |

1.1 – 7.

Koks za koksarne

| 1.1 – 8. | Plinski koks |
| --- | --- |

1.1 – 8.

Plinski koks

| 1.1 – 9. | Katran črnega premoga |
| --- | --- |

1.1 – 9.

Katran črnega premoga

| 1.1 – 10. | BKB (briketi iz rjavega premoga) |
| --- | --- |

1.1 – 10.

BKB (briketi iz rjavega premoga)

| 1.1 – 16. | Proizvodi iz šote |
| --- | --- |

1.1 – 16.

Proizvodi iz šote

P12

Surova nafta, NGL in drugi ogljikovodiki (razen bio)

| 4.1 – 1. | Surova nafta |
| --- | --- |

4.1 – 1.

Surova nafta

| 4.1 – 2. | NGL |
| --- | --- |

4.1 – 2.

NGL

| 4.1 – 5. | Drugi ogljikovodiki |
| --- | --- |

4.1 – 5.

Drugi ogljikovodiki

P13

Zemeljski plin (brez bio)

| 2.1 – | Zemeljski plin |
| --- | --- |

2.1 –

Zemeljski plin

P14

Motorni in letalski bencin (brez bio)

| 4.1 – 10. | Motorni bencin |
| --- | --- |

4.1 – 10.

Motorni bencin

| 4.1 – 11. | Letalski bencin |
| --- | --- |

4.1 – 11.

Letalski bencin

P15

Kerozini in reaktivna goriva (brez bio)

| 4.1 – 12. | Bencinsko reaktivno gorivo |
| --- | --- |

4.1 – 12.

Bencinsko reaktivno gorivo

| 4.1 – 13. | Kerozinsko reaktivno gorivo (brez bio sestavin) |
| --- | --- |

4.1 – 13.

Kerozinsko reaktivno gorivo (brez bio sestavin)

| 4.1 – 14. | Drugi kerozini |
| --- | --- |

4.1 – 14.

Drugi kerozini

P16

Primarni bencin

| 4.1 – 9. | Primarni bencin |
| --- | --- |

4.1 – 9.

Primarni bencin

P17

Transportno dizelsko gorivo (brez bio)

| 4.1 – 15.1. | Dizelsko gorivo za motorna vozila |
| --- | --- |

4.1 – 15.1.

Dizelsko gorivo za motorna vozila

P18

Plinsko olje za ogrevanje in drugo plinsko olje (razen bio)

| 4.1 – 15.2. | Plinsko olje za ogrevanje in drugo plinsko olje |
| --- | --- |

4.1 – 15.2.

Plinsko olje za ogrevanje in drugo plinsko olje

P19

Ostanki kurilnega olja

| 4.1 – 16.1. | Kurilno olje – nizka vsebnost žvepla |
| --- | --- |

4.1 – 16.1.

Kurilno olje – nizka vsebnost žvepla

| 4.1 – 16.2. | Kurilno olje – visoka vsebnost žvepla |
| --- | --- |

4.1 – 16.2.

Kurilno olje – visoka vsebnost žvepla

P20

Plin iz rafinerije, etan in LPG

| 4.1 – 6. | Plin iz rafinerije (neutekočinjeni) |
| --- | --- |

4.1 – 6.

Plin iz rafinerije (neutekočinjeni)

| 4.1 – 7. | Etan |
| --- | --- |

4.1 – 7.

Etan

| 4.1 – 8. | UNP (utekočinjeni naftni plin) |
| --- | --- |

4.1 – 8.

UNP (utekočinjeni naftni plin)

P21

Drugi naftni derivati, vključno z aditivi/kisikovimi spojinami in petrokemičnimi surovinami

| 4.1 – 4. | Aditivi/kisikove spojine |
| --- | --- |

4.1 – 4.

Aditivi/kisikove spojine

| 4.1 – 3. | Rafinerijske surovine |
| --- | --- |

4.1 – 3.

Rafinerijske surovine

| 4.1 – 17. | Beli špirit in SBP |
| --- | --- |

4.1 – 17.

Beli špirit in SBP

| 4.1 – 18. | Maziva |
| --- | --- |

4.1 – 18.

Maziva

| 4.1 – 19. | Bitumen |
| --- | --- |

4.1 – 19.

Bitumen

| 4.1 – 21. | Petrolkoks |
| --- | --- |

4.1 – 21.

Petrolkoks

| 4.1 – 20. | Parafinski voski |
| --- | --- |

4.1 – 20.

Parafinski voski

| 4.1 – 22. | Drugi naftni derivati |
| --- | --- |

4.1 – 22.

Drugi naftni derivati

P22

Jedrsko gorivo

| 3.2.1 – 1.1. | Jedrsko |
| --- | --- |

3.2.1 – 1.1.

Jedrsko

P23

Les, lesni odpadki in druga trdna biomasa, oglje

| 5.1 – 8.1. | Oglje |
| --- | --- |

5.1 – 8.1.

Oglje

| 5.2.7 – 1.1. | Lesno gorivo, lesni odpadki in stranski proizvodi |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.1.

Lesno gorivo, lesni odpadki in stranski proizvodi

| 5.2.7 – 1.2. | Črni lug |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.2.

Črni lug

| 5.2.7 – 1.3. | Odpadki sladkornega trsa |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.3.

Odpadki sladkornega trsa

| 5.2.7 – 1.4. | Živalski odpadki |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.4.

Živalski odpadki

| 5.2.7 – 1.5. | Drugi rastlinski materiali in ostanki |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.5.

Drugi rastlinski materiali in ostanki

P24

Tekoča biogoriva

| 5.1 – 10.1. | Biobencin |
| --- | --- |

5.1 – 10.1.

Biobencin

| 5.1 – 10.2. | Biodizel |
| --- | --- |

5.1 – 10.2.

Biodizel

| 5.1 – 10.3. | Biokerozin za reaktivne motorje |
| --- | --- |

5.1 – 10.3.

Biokerozin za reaktivne motorje

| 5.1 – 10.4. | Druga tekoča biogoriva |
| --- | --- |

5.1 – 10.4.

Druga tekoča biogoriva

P25

Bioplin

| 5.2.7 – 2.1. | Deponijski plin |
| --- | --- |

5.2.7 – 2.1.

Deponijski plin

| 5.2.7 – 2.2. | Plin iz čistilnih naprav |
| --- | --- |

5.2.7 – 2.2.

Plin iz čistilnih naprav

| 5.2.7 – 2.3. | Drugi bioplini, proizvedeni z anaerobno fermentacijo |
| --- | --- |

5.2.7 – 2.3.

Drugi bioplini, proizvedeni z anaerobno fermentacijo

| 5.2.7 – 3. | Bioplini, proizvedeni s termičnimi postopki |
| --- | --- |

5.2.7 – 3.

Bioplini, proizvedeni s termičnimi postopki

P26

Električna energija

| 3.1. | Elektrarne |
| --- | --- |

3.1.

Elektrarne

P27

Toplota

| 3.1. | Toplota |
| --- | --- |

3.1.

Toplota

| 5.1 – 2. | Geotermalna energija |
| --- | --- |

5.1 – 2.

Geotermalna energija

| 5.1 – 3. | Sončna energija |
| --- | --- |

5.1 – 3.

Sončna energija

Ostanki energije

Pretok energijske vrednosti v neproizvodih, odvrženih, odvajanih ali izpuščenih pri gospodarskih dejavnostih proizvodnje, potrošnje in akumulacije

R28

Obnovljivi odpadki

| 5.1 – 7.1. | Obnovljivi komunalni odpadki |
| --- | --- |

5.1 – 7.1.

Obnovljivi komunalni odpadki

R29

Neobnovljivi odpadki

| 5.1 – 6. | Industrijski odpadki (neobnovljivi) |
| --- | --- |

5.1 – 6.

Industrijski odpadki (neobnovljivi)

| 5.1 – 7.2. | Neobnovljivi komunalni odpadki |
| --- | --- |

5.1 – 7.2.

Neobnovljivi komunalni odpadki

R30

Vsakršna izguba energije (med pridobivanjem, distribucijo, shranjevanjem in pretvorbo ter disipativna toplota zaradi končne uporabe)

Pretok energije (večinoma v obliki disipativne toplote), odvržene, odvajane ali izpuščene v okolje pri gospodarskih dejavnostih

R31

Energija, vključena v proizvode za neenergetsko rabo

Pretok energije, vključene v proizvode za neenergetsko rabo, na primer maziva, bitumen

---

| 10.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/9

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/173

z dne 9. februarja 2016

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Aachener Weihnachts-Leberwurst/Oecher Weihnachtsleberwurst (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Nemčije za registracijo imena „Aachener Weihnachts-Leberwurst“/„Oecher Weihnachtsleberwurst“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Nemčije za registracijo imena „Aachener Weihnachts-Leberwurst“/„Oecher Weihnachtsleberwurst“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba ime „Aachener Weihnachts-Leberwurst“/„Oecher Weihnachtsleberwurst“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba ime „Aachener Weihnachts-Leberwurst“/„Oecher Weihnachtsleberwurst“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime (ZGO) „Aachener Weihnachts-Leberwurst“/„Oecher Weihnachtsleberwurst“ se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.) iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. februarja 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 312, 22.9.2015, str. 5.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 10.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/10

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/174

z dne 9. februarja 2016

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. februarja 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | EG | 253,6 |
| IL | 236,2 |
| MA | 91,3 |
| TR | 116,3 |
| ZZ | 174,4 |
| 0707 00 05 | MA | 85,0 |
| TR | 182,4 |
| ZZ | 133,7 |
| 0709 91 00 | EG | 194,3 |
| ZZ | 194,3 |
| 0709 93 10 | MA | 33,6 |
| TR | 158,4 |
| ZZ | 96,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,5 |
| MA | 59,2 |
| TN | 46,2 |
| TR | 47,6 |
| ZZ | 49,6 |
| 0805 20 10 | IL | 127,8 |
| MA | 87,0 |
| ZZ | 107,4 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | EG | 72,6 |
| IL | 156,9 |
| JM | 156,4 |
| MA | 118,2 |
| TR | 65,1 |
| ZZ | 113,8 |
| 0805 50 10 | TR | 99,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0808 10 80 | CA | 138,9 |
| CL | 88,1 |
| US | 146,9 |
| ZZ | 124,6 |
| 0808 30 90 | CL | 181,1 |
| CN | 93,5 |
| TR | 81,0 |
| ZA | 110,4 |
| ZZ | 116,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

EG

253,6

IL

236,2

MA

91,3

TR

116,3

ZZ

174,4

0707 00 05

MA

85,0

TR

182,4

ZZ

133,7

0709 91 00

EG

194,3

ZZ

194,3

0709 93 10

MA

33,6

TR

158,4

ZZ

96,0

0805 10 20

EG

45,5

MA

59,2

TN

46,2

TR

47,6

ZZ

49,6

0805 20 10

IL

127,8

MA

87,0

ZZ

107,4

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

EG

72,6

IL

156,9

JM

156,4

MA

118,2

TR

65,1

ZZ

113,8

0805 50 10

TR

99,6

ZZ

99,6

0808 10 80

CA

138,9

CL

88,1

US

146,9

ZZ

124,6

0808 30 90

CL

181,1

CN

93,5

TR

81,0

ZA

110,4

ZZ

116,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 10.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/12

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/175

z dne 8. februarja 2016

o ukrepu Španije za prepoved dajanja v promet tipa visokotlačnega čistilnika v skladu z Direktivo 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 670)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o strojih in spremembah Direktive 95/16/ES (1), ter zlasti člena 11(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Španija je v skladu s postopkom iz člena 11(2) Direktive 2006/42/ES obvestila Komisijo o ukrepu za prepoved dajanja v promet visokotlačnega čistilnika tipa Parkside PHD 100 B2 proizvajalca Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG, Nemčija, in distributerja LIDL Supermercados, S.A.U., Španija. |
| --- | --- |

(1)

Španija je v skladu s postopkom iz člena 11(2) Direktive 2006/42/ES obvestila Komisijo o ukrepu za prepoved dajanja v promet visokotlačnega čistilnika tipa Parkside PHD 100 B2 proizvajalca Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG, Nemčija, in distributerja LIDL Supermercados, S.A.U., Španija.

| (2) | Razlog za ukrep je bila neskladnost visokotlačnega čistilnika z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami iz Priloge I k Direktivi 2006/42/ES. |
| --- | --- |

(2)

Razlog za ukrep je bila neskladnost visokotlačnega čistilnika z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami iz Priloge I k Direktivi 2006/42/ES.

| (3) | V oddelku 1.5.1 (Električno napajanje) Priloge I k Direktivi 2006/42/EC je zahtevano, da morajo biti stroji z električnim napajanjem načrtovani, izdelani in opremljeni tako, da je vse nevarnosti električnega značaja mogoče preprečiti. V oddelku 1.5.2 (Statična elektrika) navedene priloge I je zahtevano, da morajo biti stroji načrtovani in izdelani tako, da je preprečeno ali omejeno kopičenje potencialno nevarnih elektrostatičnih nabojev, in/ali opremljeni s sistemom za praznjenje. |
| --- | --- |

(3)

V oddelku 1.5.1 (Električno napajanje) Priloge I k Direktivi 2006/42/EC je zahtevano, da morajo biti stroji z električnim napajanjem načrtovani, izdelani in opremljeni tako, da je vse nevarnosti električnega značaja mogoče preprečiti. V oddelku 1.5.2 (Statična elektrika) navedene priloge I je zahtevano, da morajo biti stroji načrtovani in izdelani tako, da je preprečeno ali omejeno kopičenje potencialno nevarnih elektrostatičnih nabojev, in/ali opremljeni s sistemom za praznjenje.

| (4) | ES-izjava o skladnosti, ki jo je izdal proizvajalec za visokotlačni čistilnik, je med drugim vsebovala sklic na harmonizirani standard EN 60335-2-67:2009 „Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – 2-67. del: Posebne zahteve za stroje za nego in čiščenje tal za komercialno uporabo (IEC 60335-2-67:2002 (spremenjen) + A1:2005 (spremenjen))“. |
| --- | --- |

(4)

ES-izjava o skladnosti, ki jo je izdal proizvajalec za visokotlačni čistilnik, je med drugim vsebovala sklic na harmonizirani standard EN 60335-2-67:2009 „Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – 2-67. del: Posebne zahteve za stroje za nego in čiščenje tal za komercialno uporabo (IEC 60335-2-67:2002 (spremenjen) + A1:2005 (spremenjen))“.

| (5) | Po mnenju španskih organov je imel visokotlačni čistilnik naslednje pomanjkljivosti:






  — | stopnja zaščite pred škodljivim vdorom vode je bila nižja od stopnje IPX7, ki se zahteva za ročne naprave, zaradi česar je obstajalo tveganje električnega udara. To ni bilo v skladu z oddelkoma 1.5.1 in 1.5.2 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES ter odstavkom 6.2 harmoniziranega standarda EN 60335-2- 67: 2009 v zvezi z ročnimi napravami, |
| --- | --- | --- |

(5)

Po mnenju španskih organov je imel visokotlačni čistilnik naslednje pomanjkljivosti:

—

stopnja zaščite pred škodljivim vdorom vode je bila nižja od stopnje IPX7, ki se zahteva za ročne naprave, zaradi česar je obstajalo tveganje električnega udara. To ni bilo v skladu z oddelkoma 1.5.1 in 1.5.2 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES ter odstavkom 6.2 harmoniziranega standarda EN 60335-2- 67: 2009 v zvezi z ročnimi napravami,

| — | električni kabel je bil krajši od 15 m, zaradi česar je obstajalo tveganje električnega udara. To ni bilo v skladu z oddelkoma 1.5.1 in 1.5.2 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES ter odstavkom 25.7 harmoniziranega standarda EN 60335-2- 67: 2009 v zvezi z ročnimi napravami, |
| --- | --- |

—

električni kabel je bil krajši od 15 m, zaradi česar je obstajalo tveganje električnega udara. To ni bilo v skladu z oddelkoma 1.5.1 in 1.5.2 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES ter odstavkom 25.7 harmoniziranega standarda EN 60335-2- 67: 2009 v zvezi z ročnimi napravami,

| — | visokotlačni čistilnik je imel manj kot 60 mm nad tlemi odprtino, skozi katero bi lahko tekočina dosegla aktivne dele, zaradi česar je obstajalo tveganje električnega udara. To ni bilo v skladu z oddelkoma 1.5.1 in 1.5.2 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES ter odstavkom 22.101 harmoniziranega standarda EN 60335-2- 67: 2009. |
| --- | --- |

—

visokotlačni čistilnik je imel manj kot 60 mm nad tlemi odprtino, skozi katero bi lahko tekočina dosegla aktivne dele, zaradi česar je obstajalo tveganje električnega udara. To ni bilo v skladu z oddelkoma 1.5.1 in 1.5.2 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES ter odstavkom 22.101 harmoniziranega standarda EN 60335-2- 67: 2009.

| (6) | Komisija je proizvajalca Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG in distributerja LIDL Supermercados, S.A.U pozvala, naj predložita svoje pripombe k ukrepu, ki ga je sprejela Španija. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je proizvajalca Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG in distributerja LIDL Supermercados, S.A.U pozvala, naj predložita svoje pripombe k ukrepu, ki ga je sprejela Španija.

| (7) | Odgovora proizvajalca ni prejela. Distributer je bil na podlagi odgovora, ki ga je prejel od svojega zastopnika, mnenja, da gre pri stroju za prenosno napravo ter da so manj stroge tehnične zahteve, stopnja zaščite in dolžina električnega kabla v skladu s predpisi za prenosne naprave, pomanjkljivosti, ki so jih navedli španski organi, pa se nanašajo na zahteve za ročne naprave. Glede odprtine je distributer menil, da je zahteva izpolnjena, saj v visokotlačnem čistilniku ni aktivnih delov, ki bi bili od tal oddaljeni manj kot 60 mm. |
| --- | --- |

(7)

Odgovora proizvajalca ni prejela. Distributer je bil na podlagi odgovora, ki ga je prejel od svojega zastopnika, mnenja, da gre pri stroju za prenosno napravo ter da so manj stroge tehnične zahteve, stopnja zaščite in dolžina električnega kabla v skladu s predpisi za prenosne naprave, pomanjkljivosti, ki so jih navedli španski organi, pa se nanašajo na zahteve za ročne naprave. Glede odprtine je distributer menil, da je zahteva izpolnjena, saj v visokotlačnem čistilniku ni aktivnih delov, ki bi bili od tal oddaljeni manj kot 60 mm.

| (8) | Na podlagi razpoložljive dokumentacije je bila različna raven tehničnih varnostnih zahtev, ki so jo upoštevali španski organi oziroma distributer, neposredno povezana z vprašanjem, ali naj se visokotlačni čistilnik razvrsti kot ročna naprava ali prenosna naprava, kot je opredeljeno v harmoniziranem standardu EN 60335-1 „Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – 1. del: Splošne zahteve“. Poleg tega je treba standard EN 60335-2-67 uporabljati v povezavi s standardom EN 60335-1. |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi razpoložljive dokumentacije je bila različna raven tehničnih varnostnih zahtev, ki so jo upoštevali španski organi oziroma distributer, neposredno povezana z vprašanjem, ali naj se visokotlačni čistilnik razvrsti kot ročna naprava ali prenosna naprava, kot je opredeljeno v harmoniziranem standardu EN 60335-1 „Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – 1. del: Splošne zahteve“. Poleg tega je treba standard EN 60335-2-67 uporabljati v povezavi s standardom EN 60335-1.

| (9) | Analiza dokazil, ki so jih predložili španski organi, in dokumentov, ki jih je predložil distributer, je privedla do ugotovitve, da gre pri visokotlačnem čistilniku za napravo z dvojno rabo, tj. lahko se uporablja ne samo kot prenosna naprava, kot je navedel distributer, temveč tudi kot ročna naprava, kot so navedli španski organi. V vsakem primeru bi se lahko kljub morebitnemu mnenju, da gre za prenosno napravo, uporaba visokotlačnega čistilnika kot ročne naprave štela za „razumno predvidljivo napačno uporabo“ po načelih vključevanja varnosti iz oddelkov 1.1.2 in 1.7.4.1 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES, po katerih mora proizvajalec upoštevati predvideno uporabo in vsako razumno predvidljivo napačno uporabo stroja. Zato bi moral visokotlačni čistilnik v vsakem primeru izpolnjevati strožje tehnične varnostne zahteve za ročne naprave. |
| --- | --- |

(9)

Analiza dokazil, ki so jih predložili španski organi, in dokumentov, ki jih je predložil distributer, je privedla do ugotovitve, da gre pri visokotlačnem čistilniku za napravo z dvojno rabo, tj. lahko se uporablja ne samo kot prenosna naprava, kot je navedel distributer, temveč tudi kot ročna naprava, kot so navedli španski organi. V vsakem primeru bi se lahko kljub morebitnemu mnenju, da gre za prenosno napravo, uporaba visokotlačnega čistilnika kot ročne naprave štela za „razumno predvidljivo napačno uporabo“ po načelih vključevanja varnosti iz oddelkov 1.1.2 in 1.7.4.1 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES, po katerih mora proizvajalec upoštevati predvideno uporabo in vsako razumno predvidljivo napačno uporabo stroja. Zato bi moral visokotlačni čistilnik v vsakem primeru izpolnjevati strožje tehnične varnostne zahteve za ročne naprave.

| (10) | Visokotlačni čistilnik tipa Parkside PHD 100 B2 proizvajalca Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG, Nemčija, in distributerja LIDL Supermercados, S.A.U., Španija, torej ne izpolnjuje bistvenih zdravstvenih in varnostnih zahtev iz člena 5(1)(a) Direktive 2006/42/ES. Neskladnost povzroča resna tveganja za poškodbe uporabnikov. Zato je ukrep, ki ga je sprejela Španija, ustrezno obravnavati kot utemeljen – |
| --- | --- |

(10)

Visokotlačni čistilnik tipa Parkside PHD 100 B2 proizvajalca Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG, Nemčija, in distributerja LIDL Supermercados, S.A.U., Španija, torej ne izpolnjuje bistvenih zdravstvenih in varnostnih zahtev iz člena 5(1)(a) Direktive 2006/42/ES. Neskladnost povzroča resna tveganja za poškodbe uporabnikov. Zato je ukrep, ki ga je sprejela Španija, ustrezno obravnavati kot utemeljen –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ukrep Španije za prepoved dajanja v promet visokotlačnega čistilnika tipa Parkside PHD 100 B2 proizvajalca Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG, Nemčija, in distributerja LIDL Supermercados, S.A.U., Španija, je utemeljen.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 8. februarja 2016

Za Komisijo

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Članica Komisije

---

(1)  
  UL L 157, 9.6.2006, str. 24.

1

---

| 10.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/14

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/176

z dne 9. februarja 2016

o ustavitvi protidampinškega postopka za uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jo proizvaja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   VELJAVNI UKREPI

| (1) | Po protidampinški preiskavi na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 1225/2009 („osnovna uredba“), v zvezi z uvozom vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) so bili z Uredbo Sveta (ES) št. 130/2006 (2) („prvotna preiskava“) uvedeni protidampinški ukrepi. Ukrepi so se uporabljali za vse proizvajalce izvoznike vinske kisline s poreklom iz LRK, razen za družbo Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, za katero se je uporabljala stopnja dajatve nič. |
| --- | --- |

(1)

Po protidampinški preiskavi na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 1225/2009 („osnovna uredba“), v zvezi z uvozom vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) so bili z Uredbo Sveta (ES) št. 130/2006 (2) („prvotna preiskava“) uvedeni protidampinški ukrepi. Ukrepi so se uporabljali za vse proizvajalce izvoznike vinske kisline s poreklom iz LRK, razen za družbo Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, za katero se je uporabljala stopnja dajatve nič.

2

| (2) | V skladu s poročilom pritožbenega organa STO v zadevi Mehika – dokončni protidampinški ukrepi za govedino in riž („poročilo pritožbenega organa STO“) (3) je bil z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 332/2012 (4) kitajski proizvajalec izvoznik Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd izključen iz poznejših pregledov ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 130/2006. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s poročilom pritožbenega organa STO v zadevi Mehika – dokončni protidampinški ukrepi za govedino in riž („poročilo pritožbenega organa STO“) (3) je bil z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 332/2012 (4) kitajski proizvajalec izvoznik Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd izključen iz poznejših pregledov ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 130/2006.

3

4

| (3) | Prvotni ukrepi so bili pozneje predmet različnih preiskav v zvezi s pregledom (5). Posledično so veljavni ukrepi stopnja dajatve na ravni države v višini 34,9 % in individualni stopnji dajatve za posamezna kitajska proizvajalca izvoznika v višini 4,7 % oziroma 10,1 % (6). |
| --- | --- |

(3)

Prvotni ukrepi so bili pozneje predmet različnih preiskav v zvezi s pregledom (5). Posledično so veljavni ukrepi stopnja dajatve na ravni države v višini 34,9 % in individualni stopnji dajatve za posamezna kitajska proizvajalca izvoznika v višini 4,7 % oziroma 10,1 % (6).

5

6

| (4) | Prejšnja preiskava, omejena na Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, se je začela 29. julija 2011 (7). Po umiku pritožbe je bil postopek s Sklepom Komisije z dne 4. junija 2012 (8) ustavljen brez uvedbe ukrepov. |
| --- | --- |

(4)

Prejšnja preiskava, omejena na Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, se je začela 29. julija 2011 (7). Po umiku pritožbe je bil postopek s Sklepom Komisije z dne 4. junija 2012 (8) ustavljen brez uvedbe ukrepov.

7

8

1.2   ZAČETEK PREISKAVE

| (5) | Evropska komisija („Komisija“) je 4. decembra 2014 na podlagi člena 5 osnovne uredbe začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom vinske kisline s poreklom iz LRK v Unijo, omejeno na družbo Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd („Bioking“ ali „proizvajalec izvoznik“). Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (9) („obvestilo o začetku“). |
| --- | --- |

(5)

Evropska komisija („Komisija“) je 4. decembra 2014 na podlagi člena 5 osnovne uredbe začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom vinske kisline s poreklom iz LRK v Unijo, omejeno na družbo Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd („Bioking“ ali „proizvajalec izvoznik“). Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (9) („obvestilo o začetku“).

Uradnem listu Evropske unije

9

| (6) | Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki so jo 21. oktobra 2014 vložili štirje proizvajalci vinske kisline v Uniji, in sicer Distillerie Bonollo S.r.l., Caviro Distillerie S.r.l., Industria Chimica Valenzana S.p.a. in Distilleries Mazzari S.p.a. („pritožniki“), ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje vinske kisline v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki so jo 21. oktobra 2014 vložili štirje proizvajalci vinske kisline v Uniji, in sicer Distillerie Bonollo S.r.l., Caviro Distillerie S.r.l., Industria Chimica Valenzana S.p.a. in Distilleries Mazzari S.p.a. („pritožniki“), ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje vinske kisline v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave.

| (7) | Po začetku postopka so proizvajalci izvozniki zaprosili za zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Proizvajalec izvoznik je trdil, da je Komisija z začetkom nove protidampinške preiskave na podlagi člena 5 osnovne uredbe zoper samo eno družbo kršila splošno načelo, zapisano v členu VI Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini („GATT“) in členu 5.8 Protidampinškega sporazuma STO (10), saj se morajo protidampinške preiskave izvajati zoper tretje države kot celote. Zlasti je trdil, da je imela sedanja preiskava učinek vmesnega pregleda in bi zato bila v nasprotju s poročilom pritožbenega organa STO iz uvodne izjave 2. |
| --- | --- |

(7)

Po začetku postopka so proizvajalci izvozniki zaprosili za zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Proizvajalec izvoznik je trdil, da je Komisija z začetkom nove protidampinške preiskave na podlagi člena 5 osnovne uredbe zoper samo eno družbo kršila splošno načelo, zapisano v členu VI Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini („GATT“) in členu 5.8 Protidampinškega sporazuma STO (10), saj se morajo protidampinške preiskave izvajati zoper tretje države kot celote. Zlasti je trdil, da je imela sedanja preiskava učinek vmesnega pregleda in bi zato bila v nasprotju s poročilom pritožbenega organa STO iz uvodne izjave 2.

10

| (8) | Dejansko se preiskave trgovinske zaščite izvajajo zoper tretje države kot celote in ne zoper posamezne družbe. Ta zadeva se je izjemoma začela zoper posamezno družbo na podlagi člena 5 osnovne uredbe in ne člena 11(3) navedene uredbe, v skladu s poročilom pritožbenega organa STO in ne v nasprotju z njim. Pritožbeni organ je pojasnil, da mora biti proizvajalec izvoznik, za katerega v prvotni preiskavi ni bilo ugotovljeno, da izvaja damping, izključen iz obsega dokončnih ukrepov, uvedenih kot posledica take preiskave, in ne more biti predmet poznejših pregledov prvotnih ukrepov. Iz tega poročila ne izhaja, da takega proizvajalca izvoznika in njegovega uvoza ni možno znova preiskati za namene zaščite proti dampinškemu uvozu, in proti njemu uvesti ukrepov, ko so izpolnjeni pogoji za njihovo uvedbo. |
| --- | --- |

(8)

Dejansko se preiskave trgovinske zaščite izvajajo zoper tretje države kot celote in ne zoper posamezne družbe. Ta zadeva se je izjemoma začela zoper posamezno družbo na podlagi člena 5 osnovne uredbe in ne člena 11(3) navedene uredbe, v skladu s poročilom pritožbenega organa STO in ne v nasprotju z njim. Pritožbeni organ je pojasnil, da mora biti proizvajalec izvoznik, za katerega v prvotni preiskavi ni bilo ugotovljeno, da izvaja damping, izključen iz obsega dokončnih ukrepov, uvedenih kot posledica take preiskave, in ne more biti predmet poznejših pregledov prvotnih ukrepov. Iz tega poročila ne izhaja, da takega proizvajalca izvoznika in njegovega uvoza ni možno znova preiskati za namene zaščite proti dampinškemu uvozu, in proti njemu uvesti ukrepov, ko so izpolnjeni pogoji za njihovo uvedbo.

| (9) | Zakonodajo Unije je treba, če je le mogoče, razlagati na način, ki je v skladu z mednarodnim pravom, zlasti kadar so zadevne določbe namenjene izvajanju mednarodnega sporazuma, ki ga je sklenila Unija. Ker Protidampinški sporazum STO po eni strani dovoljuje uvedbo ukrepov za preprečevanje škodljivega dampinga, po drugi strani pa glede na razlago pritožbenega organa ne omogoča pregleda družb, za katere se je v prvotni preiskavi ugotovilo, da ne izvajajo dampinga, je treba osnovno uredbo nujno razlagati, kot da Uniji v primeru, kot je ta, dovoljuje začetek preiskave na podlagi člena 5 osnovne uredbe, ko obstajajo dokazi prima facie o škodljivem dampingu. |
| --- | --- |

(9)

Zakonodajo Unije je treba, če je le mogoče, razlagati na način, ki je v skladu z mednarodnim pravom, zlasti kadar so zadevne določbe namenjene izvajanju mednarodnega sporazuma, ki ga je sklenila Unija. Ker Protidampinški sporazum STO po eni strani dovoljuje uvedbo ukrepov za preprečevanje škodljivega dampinga, po drugi strani pa glede na razlago pritožbenega organa ne omogoča pregleda družb, za katere se je v prvotni preiskavi ugotovilo, da ne izvajajo dampinga, je treba osnovno uredbo nujno razlagati, kot da Uniji v primeru, kot je ta, dovoljuje začetek preiskave na podlagi člena 5 osnovne uredbe, ko obstajajo dokazi prima facie o škodljivem dampingu.

prima facie

| (10) | V vsakem primeru sodna praksa sodišč Unije potrjuje, da nobena določba osnovne uredbe ne preprečuje novega protidampinškega postopka na podlagi člena 5 osnovne uredbe, omejenega na eno družbo, za katero se je v drugem postopku ugotovilo, da ne izvaja dampinga, toda za katero zdaj obstajajo dokazi prima facie o škodljivem dampingu (11). Zato so bile trditve proizvajalca izvoznika zavrnjene. |
| --- | --- |

(10)

V vsakem primeru sodna praksa sodišč Unije potrjuje, da nobena določba osnovne uredbe ne preprečuje novega protidampinškega postopka na podlagi člena 5 osnovne uredbe, omejenega na eno družbo, za katero se je v drugem postopku ugotovilo, da ne izvaja dampinga, toda za katero zdaj obstajajo dokazi prima facie o škodljivem dampingu (11). Zato so bile trditve proizvajalca izvoznika zavrnjene.

prima facie

11

1.3   ZAINTERESIRANE STRANI

| (11) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, združenje proizvajalcev Unije, proizvajalca izvoznika in organe Ljudske republike Kitajske, znane nepovezane uvoznike, dobavitelje in uporabnike ter jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, združenje proizvajalcev Unije, proizvajalca izvoznika in organe Ljudske republike Kitajske, znane nepovezane uvoznike, dobavitelje in uporabnike ter jih povabila k sodelovanju.

| (12) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(12)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.4   PROIZVAJALCI IZ PRIMERLJIVE DRŽAVE

| (13) | Komisija je o začetku preiskave obvestila tudi proizvajalce v Argentini, Avstraliji, Braziliji, Čilu in Indiji ter jih povabila k sodelovanju. V obvestilu o začetku je Komisija zainteresirane strani obvestila, da namerava uporabiti Argentino kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je o začetku preiskave obvestila tudi proizvajalce v Argentini, Avstraliji, Braziliji, Čilu in Indiji ter jih povabila k sodelovanju. V obvestilu o začetku je Komisija zainteresirane strani obvestila, da namerava uporabiti Argentino kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe.

1.5   VZORČENJE

| (14) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.5.1   Vzorčenje proizvajalcev Unije

Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (15) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je vzorec izbrala na podlagi največjega obsega prodaje v Uniji, hkrati pa je zagotovila, da sta v vzorcu predstavljeni obe državi članici proizvajalki, tj. Italija in Španija. Komisija se je oprla na vse razpoložljive informacije o industriji Unije, kot so pritožba, informacije, ki jih je prejela od italijanskega nacionalnega združenja industrijskih destilarn in žganih pijač (Assodistil) ter od drugih znanih proizvajalcev Unije, ki sodelujejo pri preverjanju reprezentativnosti v skladu s členom 5(4) osnovne uredbe. Začasni vzorec je vključeval tri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali približno 56 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je vzorec izbrala na podlagi največjega obsega prodaje v Uniji, hkrati pa je zagotovila, da sta v vzorcu predstavljeni obe državi članici proizvajalki, tj. Italija in Španija. Komisija se je oprla na vse razpoložljive informacije o industriji Unije, kot so pritožba, informacije, ki jih je prejela od italijanskega nacionalnega združenja industrijskih destilarn in žganih pijač (Assodistil) ter od drugih znanih proizvajalcev Unije, ki sodelujejo pri preverjanju reprezentativnosti v skladu s členom 5(4) osnovne uredbe. Začasni vzorec je vključeval tri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali približno 56 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

| (16) | Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca.

| (17) | Eden od proizvajalcev Unije, ki ni bil vključen v začasni vzorec, je trdil, da vzorec ni dovolj dobro predstavljal položaja manjših proizvajalcev Unije. Trdil je, da bi moral biti vključen v končni vzorec, ker je škodljivi dampinški uvoz družbe Bioking vplival zlasti na manjša podjetja. Italijansko nacionalno združenje industrijskih destilarn in žganih pijač (Assodistil) je trdilo isto. |
| --- | --- |

(17)

Eden od proizvajalcev Unije, ki ni bil vključen v začasni vzorec, je trdil, da vzorec ni dovolj dobro predstavljal položaja manjših proizvajalcev Unije. Trdil je, da bi moral biti vključen v končni vzorec, ker je škodljivi dampinški uvoz družbe Bioking vplival zlasti na manjša podjetja. Italijansko nacionalno združenje industrijskih destilarn in žganih pijač (Assodistil) je trdilo isto.

| (18) | Proizvajalci vinske kisline v Uniji so vsi mala in srednja podjetja („MSP“). Z vključitvijo manjšega proizvajalca Unije v vzorec se reprezentativnost vzorca ne bi bistveno spremenila, prav tako pa vključitev ne bi imela občutnega vpliva na kazalnike škode, ocenjene na podlagi podatkov iz vzorca. Makroekonomski kazalniki, kot so obseg prodaje (kot je opisano v uvodni izjavi 109), v vsakem primeru temeljijo na podatkih industrije Unije kot celote, tj. vseh proizvajalcev Unije, vključno z zadevnim proizvajalcem Unije. |
| --- | --- |

(18)

Proizvajalci vinske kisline v Uniji so vsi mala in srednja podjetja („MSP“). Z vključitvijo manjšega proizvajalca Unije v vzorec se reprezentativnost vzorca ne bi bistveno spremenila, prav tako pa vključitev ne bi imela občutnega vpliva na kazalnike škode, ocenjene na podlagi podatkov iz vzorca. Makroekonomski kazalniki, kot so obseg prodaje (kot je opisano v uvodni izjavi 109), v vsakem primeru temeljijo na podatkih industrije Unije kot celote, tj. vseh proizvajalcev Unije, vključno z zadevnim proizvajalcem Unije.

| (19) | Poleg tega so obstajali drugi nevzorčeni proizvajalci Unije, ki so bili vsi MSP in so predstavljali znatnejše obsege prodaje ter bi bili pripravljeni biti vključeni v vzorec. Zadevni proizvajalec Unije ni navedel nobenega drugega razloga za neupoštevanje teh proizvajalcev in izbiro njegove družbe namesto njih. |
| --- | --- |

(19)

Poleg tega so obstajali drugi nevzorčeni proizvajalci Unije, ki so bili vsi MSP in so predstavljali znatnejše obsege prodaje ter bi bili pripravljeni biti vključeni v vzorec. Zadevni proizvajalec Unije ni navedel nobenega drugega razloga za neupoštevanje teh proizvajalcev in izbiro njegove družbe namesto njih.

| (20) | Predložena ni bila nobena dodatna pripomba. Zato je bil začasni vzorec potrjen. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(20)

Predložena ni bila nobena dodatna pripomba. Zato je bil začasni vzorec potrjen. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije.

1.5.2   Vzorčenje uvoznikov

Vzorčenje uvoznikov

| (21) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(21)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

| (22) | Zahtevane informacije je predložilo deset družb. Vendar je bila le ena izmed njih nepovezan uvoznik/trgovec zadevnega izdelka. Preostalih devet družb se je štelo za uporabnike in so prejele ustrezne vprašalnike. |
| --- | --- |

(22)

Zahtevane informacije je predložilo deset družb. Vendar je bila le ena izmed njih nepovezan uvoznik/trgovec zadevnega izdelka. Preostalih devet družb se je štelo za uporabnike in so prejele ustrezne vprašalnike.

| (23) | Zaradi majhnega števila sodelujočih nepovezanih uvoznikov/trgovcev je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(23)

Zaradi majhnega števila sodelujočih nepovezanih uvoznikov/trgovcev je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

1.6   OBRAZCI ZAHTEVKA ZA TRŽNOGOSPODARSKO OBRAVNAVO („TGO“)

| (24) | Komisija je za namene člena 2(7)(b) osnovne uredbe proizvajalcem izvoznikom v LRK na zahtevo poslala obrazce zahtevkov za TGO. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je za namene člena 2(7)(b) osnovne uredbe proizvajalcem izvoznikom v LRK na zahtevo poslala obrazce zahtevkov za TGO.

1.7   IZPOLNJENI VPRAŠALNIKI

| (25) | Komisija je vprašalnike poslala trem vzorčenim proizvajalcem Unije, sodelujočemu nepovezanemu uvozniku/trgovcu, devetim uporabnikom, trinajstim dobaviteljem, proizvajalcu izvozniku v LRK in proizvajalcem v petih morebitnih primerljivih državah, tj. Argentini, Avstraliji, Braziliji, Čilu in Indiji. Poleg tega je bil z morebitnimi proizvajalci v ZDA navezan stik po telefonu. Ti stiki pa so potrdili, da v ZDA ni proizvodnje vinske kisline. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je vprašalnike poslala trem vzorčenim proizvajalcem Unije, sodelujočemu nepovezanemu uvozniku/trgovcu, devetim uporabnikom, trinajstim dobaviteljem, proizvajalcu izvozniku v LRK in proizvajalcem v petih morebitnih primerljivih državah, tj. Argentini, Avstraliji, Braziliji, Čilu in Indiji. Poleg tega je bil z morebitnimi proizvajalci v ZDA navezan stik po telefonu. Ti stiki pa so potrdili, da v ZDA ni proizvodnje vinske kisline.

| (26) | Komisija je izpolnjene vprašalnike prejela od vseh treh vzorčenih proizvajalcev Unije, enega sodelujočega nepovezanega uvoznika, osem uporabnikov, štirih dobaviteljev v Uniji, proizvajalca izvoznika v LRK in enega proizvajalca v Avstraliji. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je izpolnjene vprašalnike prejela od vseh treh vzorčenih proizvajalcev Unije, enega sodelujočega nepovezanega uvoznika, osem uporabnikov, štirih dobaviteljev v Uniji, proizvajalca izvoznika v LRK in enega proizvajalca v Avstraliji.

1.8   PREVERITVENI OBISKI

| (27) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb: | proizvajalci Unije:






  — | Caviro Distillerie S.r.l, Faenza, Italija, |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski na podlagi člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

proizvajalci Unije:

—

Caviro Distillerie S.r.l, Faenza, Italija,

| — | Comercial Quimica Sarasa s.l., „Tydsa“, Girona, Španija, |
| --- | --- |

—

Comercial Quimica Sarasa s.l., „Tydsa“, Girona, Španija,

| — | Distillerie Mazzari S.p.a., Ravenna, Italija; |
| --- | --- |

—

Distillerie Mazzari S.p.a., Ravenna, Italija;

| | nepovezan uvoznik:






  — | RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Nemčija; |
| --- | --- | --- |

nepovezan uvoznik:

—

RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Nemčija;

| | uporabniki:






  — | DuPont Nutrition Biosciences ApS, Aarhus, Danska, |
| --- | --- | --- |

uporabniki:

—

DuPont Nutrition Biosciences ApS, Aarhus, Danska,

| — | VG-Orth GmbH & Co. KG, Stadtoldendorf, Nemčija; |
| --- | --- |

—

VG-Orth GmbH & Co. KG, Stadtoldendorf, Nemčija;

| | proizvajalec izvoznik iz LRK:






  — | Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Tangqi industrial park, Yuhang District, Hangzhou, Zhejiang, Kitajska; |
| --- | --- | --- |

proizvajalec izvoznik iz LRK:

—

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Tangqi industrial park, Yuhang District, Hangzhou, Zhejiang, Kitajska;

| | proizvajalec v primerljivi državi:






  — | Australian Tartaric Products Pty Ltd, Colignan, Victoria, Avstralija. |
| --- | --- | --- |

proizvajalec v primerljivi državi:

—

Australian Tartaric Products Pty Ltd, Colignan, Victoria, Avstralija.

1.9   OBDOBJE PREISKAVE IN OBRAVNAVANO OBDOBJE

| (28) | Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. oktobra 2013 do 30. septembra 2014 („obdobje preiskave“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(28)

Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. oktobra 2013 do 30. septembra 2014 („obdobje preiskave“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   ZADEVNI IZDELEK

| (29) | Zadevni izdelek je vinska kislina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, razen vinske kisline D-(-)- z negativno optično rotacijo najmanj 12,0 stopinj, ki se meri v raztopini vode v skladu z metodo, opisano v evropski farmakopeji, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2918 12 00 (oznaka TARIC 2918120090) („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(29)

Zadevni izdelek je vinska kislina s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, razen vinske kisline D-(-)- z negativno optično rotacijo najmanj 12,0 stopinj, ki se meri v raztopini vode v skladu z metodo, opisano v evropski farmakopeji, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2918 12 00 (oznaka TARIC 2918120090) („zadevni izdelek“).

| (30) | Vinska kislina se uporablja bodisi kot sestavina končnih izdelkov, kot so vino in druge pijače, živila in farmacevtski izdelki, bodisi kot dodatek za pospeševanje ali upočasnjevanje nekaterih kemijskih procesov, na primer v mavcu, kjer se uporablja kot zaviralec. |
| --- | --- |

(30)

Vinska kislina se uporablja bodisi kot sestavina končnih izdelkov, kot so vino in druge pijače, živila in farmacevtski izdelki, bodisi kot dodatek za pospeševanje ali upočasnjevanje nekaterih kemijskih procesov, na primer v mavcu, kjer se uporablja kot zaviralec.

| (31) | Zadevni izdelek se lahko pridobiva iz stranskih izdelkov pridelave vina, zlasti vinske usedline, kot je to v primeru vseh proizvajalcev Unije („naravna vinska kislina“), ali s kemijsko sintezo iz benzena in anhidrida maleinske kisline, ki jo Bioking uporablja kot glavno surovino („sintetična vinska kislina“). |
| --- | --- |

(31)

Zadevni izdelek se lahko pridobiva iz stranskih izdelkov pridelave vina, zlasti vinske usedline, kot je to v primeru vseh proizvajalcev Unije („naravna vinska kislina“), ali s kemijsko sintezo iz benzena in anhidrida maleinske kisline, ki jo Bioking uporablja kot glavno surovino („sintetična vinska kislina“).

2.2   PODOBNI IZDELEK

| (32) | Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter enake osnovne uporabe:






  — | zadevni izdelek, |
| --- | --- | --- |

(32)

Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter enake osnovne uporabe:

—

zadevni izdelek,

| — | izdelek, ki ga proizvajalec izvoznik proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, |
| --- | --- |

—

izdelek, ki ga proizvajalec izvoznik proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK,

| — | izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v primerljivi državi, izbrani v skladu z uvodnimi izjavami 63–68, ter |
| --- | --- |

—

izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v primerljivi državi, izbrani v skladu z uvodnimi izjavami 63–68, ter

| — | izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

—

izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

| (33) | Komisija je sklenila, da so ti izdelki podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je sklenila, da so ti izdelki podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.3   TRDITVE GLEDE OBSEGA IZDELKA

| (34) | Ena zainteresirana stran je trdila, da sintetična in naravna vinska kislina nista podobna izdelka. Po njenem mnenju se obe vrsti vinske kisline razlikujeta po surovinah, proizvodnem postopku, proizvodnih stroških, regulativni obravnavi, dojemanju potrošnikov, fizikalnih lastnostih in končnih uporabah. Te razlike ne omogočajo poštene primerjave med sintetično vinsko kislino, ki jo proizvaja Bioking, in naravno vinsko kislino, ki jo proizvaja industrija Unije. |
| --- | --- |

(34)

Ena zainteresirana stran je trdila, da sintetična in naravna vinska kislina nista podobna izdelka. Po njenem mnenju se obe vrsti vinske kisline razlikujeta po surovinah, proizvodnem postopku, proizvodnih stroških, regulativni obravnavi, dojemanju potrošnikov, fizikalnih lastnostih in končnih uporabah. Te razlike ne omogočajo poštene primerjave med sintetično vinsko kislino, ki jo proizvaja Bioking, in naravno vinsko kislino, ki jo proizvaja industrija Unije.

| (35) | Trdilo se je tudi, da sintetična vinska kislina zaradi svojih posebnih lastnosti bolje izpolnjuje potrebe nekaterih uporabnikov. Sintetična vinska kislina se proizvaja iz anhidrida maleinske kisline, ki je na voljo ne glede na podnebne razmere, medtem ko se naravna vinska kislina proizvaja iz kalcijevega tartrata, ki se pridobiva iz vinske usedline, zato je njegova razpoložljivost odvisna od kakovosti vinske letine, tj. podnebnih razmer. Zato je bila zaradi zanesljivosti oskrbe in stabilnosti cen konkurenca med obema vrstama vinske kisline opisana kot omejena. |
| --- | --- |

(35)

Trdilo se je tudi, da sintetična vinska kislina zaradi svojih posebnih lastnosti bolje izpolnjuje potrebe nekaterih uporabnikov. Sintetična vinska kislina se proizvaja iz anhidrida maleinske kisline, ki je na voljo ne glede na podnebne razmere, medtem ko se naravna vinska kislina proizvaja iz kalcijevega tartrata, ki se pridobiva iz vinske usedline, zato je njegova razpoložljivost odvisna od kakovosti vinske letine, tj. podnebnih razmer. Zato je bila zaradi zanesljivosti oskrbe in stabilnosti cen konkurenca med obema vrstama vinske kisline opisana kot omejena.

| (36) | Člen 1(4) osnovne uredbe določa, da za namene protidampinške preiskave izdelka veljata za podobna, kadar sta identična ali enaka v vseh pogledih ali imata zelo podobne lastnosti. Upoštevajo se lahko številni dejavniki, vključno s fizikalnimi, tehničnimi in kemičnimi lastnostmi izdelka, njihovo uporabo, zamenljivostjo, dojemanjem potrošnikov, distribucijskimi verigami, proizvodnim procesom, stroški proizvodnje in kakovostjo. |
| --- | --- |

(36)

Člen 1(4) osnovne uredbe določa, da za namene protidampinške preiskave izdelka veljata za podobna, kadar sta identična ali enaka v vseh pogledih ali imata zelo podobne lastnosti. Upoštevajo se lahko številni dejavniki, vključno s fizikalnimi, tehničnimi in kemičnimi lastnostmi izdelka, njihovo uporabo, zamenljivostjo, dojemanjem potrošnikov, distribucijskimi verigami, proizvodnim procesom, stroški proizvodnje in kakovostjo.

| (37) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da ima vinska kislina, ki jo proizvajajo Bioking, proizvajalec iz primerljive države in industrija Unije, enako kemijsko formulo ter da imajo iste tehnične in fizikalne lastnosti kljub različnim surovinam, proizvodnim postopkom in stroškom proizvodnje. Take razlike v zvezi s proizvodnjo ne morejo ogroziti podobnosti končnega izdelka, saj se podobnost ugotavlja na podlagi identičnih kemijskih formul ter enakih tehničnih in fizičnih lastnostih. Poleg tega so se izdelki tržili v podobnih razredih, imeli podobne končne uporabe in bili izmenljivi. Izjema v zvezi s sektorjem pridelave vina EU, v katerem regulativni ukrepi EU (12) ne dovoljujejo uporabe sintetične vinske kisline, kot taka ne izključuje ostalih zadevnih podobnosti. Za vse ostale tržne segmente je značilna odprta in neposredna konkurenca. Dejansko je preiskava pokazala, da so uporabniki v živilskem, gradbenem in farmacevtskem sektorju kupovali tako sintetično kot naravno vinsko kislino. Trditve tako niso bile v skladu z ugotovitvami preiskave in zato se potrjuje, da sta izdelka podobna. |
| --- | --- |

(37)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da ima vinska kislina, ki jo proizvajajo Bioking, proizvajalec iz primerljive države in industrija Unije, enako kemijsko formulo ter da imajo iste tehnične in fizikalne lastnosti kljub različnim surovinam, proizvodnim postopkom in stroškom proizvodnje. Take razlike v zvezi s proizvodnjo ne morejo ogroziti podobnosti končnega izdelka, saj se podobnost ugotavlja na podlagi identičnih kemijskih formul ter enakih tehničnih in fizičnih lastnostih. Poleg tega so se izdelki tržili v podobnih razredih, imeli podobne končne uporabe in bili izmenljivi. Izjema v zvezi s sektorjem pridelave vina EU, v katerem regulativni ukrepi EU (12) ne dovoljujejo uporabe sintetične vinske kisline, kot taka ne izključuje ostalih zadevnih podobnosti. Za vse ostale tržne segmente je značilna odprta in neposredna konkurenca. Dejansko je preiskava pokazala, da so uporabniki v živilskem, gradbenem in farmacevtskem sektorju kupovali tako sintetično kot naravno vinsko kislino. Trditve tako niso bile v skladu z ugotovitvami preiskave in zato se potrjuje, da sta izdelka podobna.

12

| (38) | Opozoriti je treba, da sta proizvoda veljala za podobna v vseh prejšnjih preiskavah, navedenih v uvodnih izjavah 1–4. |
| --- | --- |

(38)

Opozoriti je treba, da sta proizvoda veljala za podobna v vseh prejšnjih preiskavah, navedenih v uvodnih izjavah 1–4.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1   NORMALNA VREDNOST

3.1.1   Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

| (39) | Komisija je ocenila zahtevek proizvajalca izvoznika za TGO in v njegovih prostorih izvedla preveritveni obisk. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je ocenila zahtevek proizvajalca izvoznika za TGO in v njegovih prostorih izvedla preveritveni obisk.

| (40) | Nato je Komisija proizvajalcu izvozniku, organom zadevne države in industriji Unije razkrila ugotovitve o TGO. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe na ugotovitve in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Komisija je upoštevala predstavljena stališča. Komisija je zainteresirane strani obvestila o končnih rezultatih ocene za TGO. |
| --- | --- |

(40)

Nato je Komisija proizvajalcu izvozniku, organom zadevne države in industriji Unije razkrila ugotovitve o TGO. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe na ugotovitve in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Komisija je upoštevala predstavljena stališča. Komisija je zainteresirane strani obvestila o končnih rezultatih ocene za TGO.

| (41) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je proizvajalec izvoznik izpolnjeval zahteve vseh meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe razen prvega („merilo 1“), ker je bila domača cena osnovne surovine, ki predstavlja glavno vhodno sestavino, tj. anhidrida maleinske kisline, ki ga je plačeval v obdobju preiskave, sistematično pod mednarodnimi cenami in ni odražala tržnih vrednosti. Poleg tega so nizke nakupne cene anhidrida maleinske kisline, ki jih je plačeval Bioking, ustrezale domači ceni za anhidrid maleinske kisline na Kitajskem, ki je bila tudi sistematično nižja od mednarodnih cen. Povprečna razlika med cenami, ki je bila v obdobju preiskave ugotovljena za Bioking, je bila 14 %. |
| --- | --- |

(41)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je proizvajalec izvoznik izpolnjeval zahteve vseh meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe razen prvega („merilo 1“), ker je bila domača cena osnovne surovine, ki predstavlja glavno vhodno sestavino, tj. anhidrida maleinske kisline, ki ga je plačeval v obdobju preiskave, sistematično pod mednarodnimi cenami in ni odražala tržnih vrednosti. Poleg tega so nizke nakupne cene anhidrida maleinske kisline, ki jih je plačeval Bioking, ustrezale domači ceni za anhidrid maleinske kisline na Kitajskem, ki je bila tudi sistematično nižja od mednarodnih cen. Povprečna razlika med cenami, ki je bila v obdobju preiskave ugotovljena za Bioking, je bila 14 %.

| (42) | Razlika v cenah iz uvodne izjave 41 je bila izračunana s primerjavo domačih cen anhidrida maleinske kisline, ki jo je v obdobju preiskave plačeval Bioking v LRK, z domačimi cenami na drugih trgih. Da bi Komisija lahko izvedla takšno primerjavo cen, je najprej določila razpoložljivost domačih cen anhidrida maleinske kisline (ki jih določajo tržne sile) po državah in primerljivih vrst anhidrida maleinske kisline v državah z anhidridom maleinske kisline, ki ga uporablja Bioking, ter anhidrida maleinske kisline na domačem trgu v LRK kot celoti. Komisija je menila, da bi moral biti primerljiv trg zaradi prevoznih stroškov na istem geografskem območju. Komisija je zato ugotovila, da so ji lastnosti domačega trga v Tajvanu, ki je geografsko najbližji trg LRK, omogočile izvesti ustrezno primerjavo s cenami, ki jih je plačeval Bioking, in z domačimi cenami anhidrida maleinske kisline v LRK na splošno. |
| --- | --- |

(42)

Razlika v cenah iz uvodne izjave 41 je bila izračunana s primerjavo domačih cen anhidrida maleinske kisline, ki jo je v obdobju preiskave plačeval Bioking v LRK, z domačimi cenami na drugih trgih. Da bi Komisija lahko izvedla takšno primerjavo cen, je najprej določila razpoložljivost domačih cen anhidrida maleinske kisline (ki jih določajo tržne sile) po državah in primerljivih vrst anhidrida maleinske kisline v državah z anhidridom maleinske kisline, ki ga uporablja Bioking, ter anhidrida maleinske kisline na domačem trgu v LRK kot celoti. Komisija je menila, da bi moral biti primerljiv trg zaradi prevoznih stroškov na istem geografskem območju. Komisija je zato ugotovila, da so ji lastnosti domačega trga v Tajvanu, ki je geografsko najbližji trg LRK, omogočile izvesti ustrezno primerjavo s cenami, ki jih je plačeval Bioking, in z domačimi cenami anhidrida maleinske kisline v LRK na splošno.

| (43) | Podatke, uporabljene za primerjavo domačih cen v LRK in tretjih državah, je zagotovil neodvisni ponudnik tržnih podatkov (13). Izvedena je bila primerjava med nakupnimi cenami anhidrida maleinske kisline za Bioking (na podlagi preverjenih podatkov, ki jih je predložil Bioking), domačo ceno za anhidrid maleinske kisline na Kitajskem (izračunano brez DDV) in domačo ceno v Tajvanu (brez DDV), ki ju je priskrbel neodvisni ponudnik. Komisija je analizirala tudi podatke o domačih cenah anhidrida maleinske kisline na drugih trgih (ZDA in Unija), rezultati primerjave med domačimi cenami v LRK in domačimi cenami v ZDA oziroma Uniji pa so pokazali še bistveno večjo povprečno razliko med cenami od tiste, ki je bila ugotovljena za Tajvan. |
| --- | --- |

(43)

Podatke, uporabljene za primerjavo domačih cen v LRK in tretjih državah, je zagotovil neodvisni ponudnik tržnih podatkov (13). Izvedena je bila primerjava med nakupnimi cenami anhidrida maleinske kisline za Bioking (na podlagi preverjenih podatkov, ki jih je predložil Bioking), domačo ceno za anhidrid maleinske kisline na Kitajskem (izračunano brez DDV) in domačo ceno v Tajvanu (brez DDV), ki ju je priskrbel neodvisni ponudnik. Komisija je analizirala tudi podatke o domačih cenah anhidrida maleinske kisline na drugih trgih (ZDA in Unija), rezultati primerjave med domačimi cenami v LRK in domačimi cenami v ZDA oziroma Uniji pa so pokazali še bistveno večjo povprečno razliko med cenami od tiste, ki je bila ugotovljena za Tajvan.

13

| (44) | Razlike med domačimi cenami na Kitajskem in v drugih tretjih državah se lahko pojasnijo z dejstvom, da kitajski režim DDV ne omogoča polnega povračila vstopnega DDV v primeru izvoza anhidrida maleinske kisline. Ta režim DDV tako odvrača od izvoza anhidrida maleinske kisline iz LRK. V skladu s kitajsko zakonodajo morajo družbe, ki izvažajo anhidrid maleinske kisline iz LRK, plačati DDV v višini 17 %. Vendar se povrne le del zadevnega vstopnega DDV. V obdobju preiskave je povračilo znašalo 9 % vstopnega DDV. Zato sta posledici politike LRK, ki na primer vzpostavlja neugodne razmere DDV za izvoz določene surovine (14), prvič, nižje (neto) izvozne cene zadevne surovine iz LRK (ker morajo izvozniki iz LRK na mednarodnih trgih tekmovati z družbami, ki običajno ne plačujejo DDV na izvoz), in drugič, spodbujanje premika prodaje na domači trg in s tem znižanje domačih cen pod mednarodne. |
| --- | --- |

(44)

Razlike med domačimi cenami na Kitajskem in v drugih tretjih državah se lahko pojasnijo z dejstvom, da kitajski režim DDV ne omogoča polnega povračila vstopnega DDV v primeru izvoza anhidrida maleinske kisline. Ta režim DDV tako odvrača od izvoza anhidrida maleinske kisline iz LRK. V skladu s kitajsko zakonodajo morajo družbe, ki izvažajo anhidrid maleinske kisline iz LRK, plačati DDV v višini 17 %. Vendar se povrne le del zadevnega vstopnega DDV. V obdobju preiskave je povračilo znašalo 9 % vstopnega DDV. Zato sta posledici politike LRK, ki na primer vzpostavlja neugodne razmere DDV za izvoz določene surovine (14), prvič, nižje (neto) izvozne cene zadevne surovine iz LRK (ker morajo izvozniki iz LRK na mednarodnih trgih tekmovati z družbami, ki običajno ne plačujejo DDV na izvoz), in drugič, spodbujanje premika prodaje na domači trg in s tem znižanje domačih cen pod mednarodne.

14

| (45) | Nadalje je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je anhidrid maleinske kisline narejen iz benzena ali butana, kar predstavlja 90 % skupnih proizvodnih stroškov. Ugotovljeno je bilo tudi, da so navedene cene za anhidrid maleinske kisline v LRK na isti ravni ne glede na to, ali se proizvaja iz benzena ali butana. Izvoz benzena iz LRK je predmet izvoznega davka v višini 40 %, plačani DDV pa se ob izvozu ne povrne. Zato je mogoče razumno sklepati, da ima trg benzena v LRK posreden učinek na trg anhidrida maleinske kisline, proizvedenega iz butana, kot je tisti, ki ga uporablja Bioking, in dodatno prispeva k skupnemu izkrivljanju trga anhidrida maleinske kisline v LRK. |
| --- | --- |

(45)

Nadalje je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je anhidrid maleinske kisline narejen iz benzena ali butana, kar predstavlja 90 % skupnih proizvodnih stroškov. Ugotovljeno je bilo tudi, da so navedene cene za anhidrid maleinske kisline v LRK na isti ravni ne glede na to, ali se proizvaja iz benzena ali butana. Izvoz benzena iz LRK je predmet izvoznega davka v višini 40 %, plačani DDV pa se ob izvozu ne povrne. Zato je mogoče razumno sklepati, da ima trg benzena v LRK posreden učinek na trg anhidrida maleinske kisline, proizvedenega iz butana, kot je tisti, ki ga uporablja Bioking, in dodatno prispeva k skupnemu izkrivljanju trga anhidrida maleinske kisline v LRK.

| (46) | Končno se je v preiskavi izkazalo tudi, da so številni proizvajalci anhidrida maleinske kisline v LRK v državni lasti in da je za kitajski trg značilna presežna zmogljivost. Razumno je mogoče sklepati, da je stalen obstoj presežne zmogljivosti povezan z zaščitenim statusom družb v državni lasti, ki običajnim tržnim mehanizmom, kot sta konsolidacija in zaprtje, preprečuje obravnavo te presežne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(46)

Končno se je v preiskavi izkazalo tudi, da so številni proizvajalci anhidrida maleinske kisline v LRK v državni lasti in da je za kitajski trg značilna presežna zmogljivost. Razumno je mogoče sklepati, da je stalen obstoj presežne zmogljivosti povezan z zaščitenim statusom družb v državni lasti, ki običajnim tržnim mehanizmom, kot sta konsolidacija in zaprtje, preprečuje obravnavo te presežne zmogljivosti.

| (47) | Ob upoštevanju navedenega se šteje, da je kitajski domači trg anhidrida maleinske kisline kot celota izkrivljen. |
| --- | --- |

(47)

Ob upoštevanju navedenega se šteje, da je kitajski domači trg anhidrida maleinske kisline kot celota izkrivljen.

| (48) | Po razkritju je proizvajalec izvoznik trdil, da je primerjava cen za anhidrid maleinske kisline iz uvodnih izjav 41–44 temeljila na domačih cenah in zato ni primerna. Namesto tega je proizvajalec izvoznik predlagal, da bi bilo treba izvozne cene s tretjih trgov primerjati s kitajskimi domačimi cenami. Proizvajalec izvoznik je predložil alternativne primerjave cen med mednarodnimi izvoznimi cenami in kitajskimi domačimi cenami. Proizvajalec izvoznik je trdil tudi, da bi primerjava med njegovimi nakupnimi cenami in izvoznimi cenami ZDA na podlagi podatkovne zbirke statističnih podatkov o carini ZDA pokazala, da je bila njegova nakupna cena sistematično višja od izvoznih cen ZDA na trge različnih tretjih držav. Proizvajalec izvoznik je nadalje trdil, da je cena surovin za anhidrid maleinske kisline (cena butana) v Tajvanu višja od cene v LRK ali ZDA in da iz teh razlogov primerjava s tajvanskimi cenami ni primerna. |
| --- | --- |

(48)

Po razkritju je proizvajalec izvoznik trdil, da je primerjava cen za anhidrid maleinske kisline iz uvodnih izjav 41–44 temeljila na domačih cenah in zato ni primerna. Namesto tega je proizvajalec izvoznik predlagal, da bi bilo treba izvozne cene s tretjih trgov primerjati s kitajskimi domačimi cenami. Proizvajalec izvoznik je predložil alternativne primerjave cen med mednarodnimi izvoznimi cenami in kitajskimi domačimi cenami. Proizvajalec izvoznik je trdil tudi, da bi primerjava med njegovimi nakupnimi cenami in izvoznimi cenami ZDA na podlagi podatkovne zbirke statističnih podatkov o carini ZDA pokazala, da je bila njegova nakupna cena sistematično višja od izvoznih cen ZDA na trge različnih tretjih držav. Proizvajalec izvoznik je nadalje trdil, da je cena surovin za anhidrid maleinske kisline (cena butana) v Tajvanu višja od cene v LRK ali ZDA in da iz teh razlogov primerjava s tajvanskimi cenami ni primerna.

| (49) | Alternativne primerjave mednarodnih izvoznih cen, ki jih je predložil proizvajalec izvoznik, niso bile primerne. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 42, so se primerljive domače cene s podobnimi dobavnimi pogoji štele kot primerna osnova za primerjavo. Opozoriti je treba tudi, da Bioking ni predložil nobenega razloga za utemeljitev svoje trditve, da uporaba domačih cen za primerjavo sama po sebi ne bi bila primerna. Poleg tega je bilo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 42, v preiskavi ugotovljeno, da je zaradi stroškov prevoza verjetno, da bo najbližji trg najrazumnejša podlaga za primerjavo. Zato so bile trditve, da Tajvan ne predstavlja primerne podlage za primerjavo oz. da bi bila primernejša druga podlaga za primerjavo (bodisi podatki o izvoznih cenah, ki jih je predložil Bioking, ali podatki iz podatkovne zbirke statističnih podatkov o carini ZDA), zavrnjene. |
| --- | --- |

(49)

Alternativne primerjave mednarodnih izvoznih cen, ki jih je predložil proizvajalec izvoznik, niso bile primerne. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 42, so se primerljive domače cene s podobnimi dobavnimi pogoji štele kot primerna osnova za primerjavo. Opozoriti je treba tudi, da Bioking ni predložil nobenega razloga za utemeljitev svoje trditve, da uporaba domačih cen za primerjavo sama po sebi ne bi bila primerna. Poleg tega je bilo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 42, v preiskavi ugotovljeno, da je zaradi stroškov prevoza verjetno, da bo najbližji trg najrazumnejša podlaga za primerjavo. Zato so bile trditve, da Tajvan ne predstavlja primerne podlage za primerjavo oz. da bi bila primernejša druga podlaga za primerjavo (bodisi podatki o izvoznih cenah, ki jih je predložil Bioking, ali podatki iz podatkovne zbirke statističnih podatkov o carini ZDA), zavrnjene.

| (50) | Proizvajalec izvoznik je nadalje trdil, da je bil kakršen koli morebitni vpliv režima DDV iz uvodne izjave 44 na (neto) izvozne cene in posledično kitajsko domačo ceno anhidrida maleinske kisline precenjen in da je le zelo majhen. Vendar ta trditev ni bila podprta z dejanskimi dokazi. V vsakem primeru bi bila razlika bistvena in večja, kot trdi proizvajalec izvoznik, kot je razvidno na podlagi informacij, na voljo med preiskavo, in iz razlik med cenami, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 41–44. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(50)

Proizvajalec izvoznik je nadalje trdil, da je bil kakršen koli morebitni vpliv režima DDV iz uvodne izjave 44 na (neto) izvozne cene in posledično kitajsko domačo ceno anhidrida maleinske kisline precenjen in da je le zelo majhen. Vendar ta trditev ni bila podprta z dejanskimi dokazi. V vsakem primeru bi bila razlika bistvena in večja, kot trdi proizvajalec izvoznik, kot je razvidno na podlagi informacij, na voljo med preiskavo, in iz razlik med cenami, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 41–44. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (51) | Proizvajalec izvoznik je nadalje trdil, da naj bi bila morebitna izkrivljanja zaradi vmešavanja države v cene benzena nerelevantna, saj cene na trgu vedno bolj določa butan, ki bo na trgu sčasoma nadomestil anhidrid maleinske kisline, pridobljen iz benzena. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 45, so izvozne cene za anhidrid maleinske kisline v LRK na isti ravni ne glede na to, ali je proizveden iz benzena ali butana. To kaže, da ima trg benzena v LRK posreden učinek na trg anhidrida maleinske kisline, proizvedenega iz butana, kot je tisti, ki ga uporablja Bioking, in dodatno prispeva k skupnemu izkrivljanju trga anhidrida maleinske kisline. V vsakem primeru je bilo na podlagi podatkov, ki jih je predložil proizvajalec izvoznik, ugotovljeno, da stroški družbe Bioking za glavne vstopne surovine bistveno ne odražajo tržnih vrednosti. Proizvajalec izvoznik nenazadnje svoje trditve ni podprl z dokazi o domnevnih sistematičnih znatnih razlikah v zvezi s tem. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(51)

Proizvajalec izvoznik je nadalje trdil, da naj bi bila morebitna izkrivljanja zaradi vmešavanja države v cene benzena nerelevantna, saj cene na trgu vedno bolj določa butan, ki bo na trgu sčasoma nadomestil anhidrid maleinske kisline, pridobljen iz benzena. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 45, so izvozne cene za anhidrid maleinske kisline v LRK na isti ravni ne glede na to, ali je proizveden iz benzena ali butana. To kaže, da ima trg benzena v LRK posreden učinek na trg anhidrida maleinske kisline, proizvedenega iz butana, kot je tisti, ki ga uporablja Bioking, in dodatno prispeva k skupnemu izkrivljanju trga anhidrida maleinske kisline. V vsakem primeru je bilo na podlagi podatkov, ki jih je predložil proizvajalec izvoznik, ugotovljeno, da stroški družbe Bioking za glavne vstopne surovine bistveno ne odražajo tržnih vrednosti. Proizvajalec izvoznik nenazadnje svoje trditve ni podprl z dokazi o domnevnih sistematičnih znatnih razlikah v zvezi s tem. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (52) | Proizvajalec izvoznik je trdil tudi, da zaščiteni status državnih podjetij, ki proizvajajo anhidrid maleinske kisline, kot je Komisija potrdila v preiskavi v zvezi s TGO in proizvajalcu izvozniku pojasnila v razkritju za TGO, naj ne bi bil relevanten, saj je proizvajalec izvoznik anhidrid maleinske kisline kupoval predvsem pri dobaviteljih v zasebni lasti. V zvezi s to trditvijo se je štelo, da bi bili lahko zadevni dobavitelji, četudi so večinsko v zasebni lasti, še vedno podvrženi cenovnemu pritisku zaradi velikih presežnih zmogljivosti in zaščitenega statusa podjetij v državni lasti, ki proizvajajo anhidrid maleinske kisline. Poleg tega Bioking ni dokazal nasprotnega. V vsakem primeru je primerjava nakupnih cen družbe Bioking z mednarodnimi cenami pokazala, da so bile cene družbe Bioking dejansko izkrivljene in da je ta izkrivljenost ustrezala splošni izkrivljenosti na kitajskem trgu. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(52)

Proizvajalec izvoznik je trdil tudi, da zaščiteni status državnih podjetij, ki proizvajajo anhidrid maleinske kisline, kot je Komisija potrdila v preiskavi v zvezi s TGO in proizvajalcu izvozniku pojasnila v razkritju za TGO, naj ne bi bil relevanten, saj je proizvajalec izvoznik anhidrid maleinske kisline kupoval predvsem pri dobaviteljih v zasebni lasti. V zvezi s to trditvijo se je štelo, da bi bili lahko zadevni dobavitelji, četudi so večinsko v zasebni lasti, še vedno podvrženi cenovnemu pritisku zaradi velikih presežnih zmogljivosti in zaščitenega statusa podjetij v državni lasti, ki proizvajajo anhidrid maleinske kisline. Poleg tega Bioking ni dokazal nasprotnega. V vsakem primeru je primerjava nakupnih cen družbe Bioking z mednarodnimi cenami pokazala, da so bile cene družbe Bioking dejansko izkrivljene in da je ta izkrivljenost ustrezala splošni izkrivljenosti na kitajskem trgu. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (53) | Proizvajalec izvoznik je trdil, da naj bi bila ugotovitev neizpolnjevanja merila 1 zaradi kitajskega režima povračila DDV neskladna s pravili GATT/STO, saj ta pravila dovoljujejo različne sisteme povračila DDV in se zanje ne šteje, da izkrivljajo tržne cene. To naj bi potrjevalo tudi dejstvo, da LRK v okviru svojega protokola o pristopu k STO ni sprejela posebnih zavez glede sistema povračila DDV. Na koncu je proizvajalec izvoznik trdil tudi, da TGO zaradi kitajskega sistema povračila DDV ni bila zavrnjena v nobeni prejšnji preiskavi in da zato to ne more biti razlog za zavrnitev TGO v tej preiskavi. |
| --- | --- |

(53)

Proizvajalec izvoznik je trdil, da naj bi bila ugotovitev neizpolnjevanja merila 1 zaradi kitajskega režima povračila DDV neskladna s pravili GATT/STO, saj ta pravila dovoljujejo različne sisteme povračila DDV in se zanje ne šteje, da izkrivljajo tržne cene. To naj bi potrjevalo tudi dejstvo, da LRK v okviru svojega protokola o pristopu k STO ni sprejela posebnih zavez glede sistema povračila DDV. Na koncu je proizvajalec izvoznik trdil tudi, da TGO zaradi kitajskega sistema povračila DDV ni bila zavrnjena v nobeni prejšnji preiskavi in da zato to ne more biti razlog za zavrnitev TGO v tej preiskavi.

| (54) | Ne glede na to, da pravila GATT/STO dovoljujejo različne sisteme povračila DDV, je bilo v tem primeru ugotovljeno, da je kitajski režim DDV dejansko nižal kitajske (neto) izvozne cene in odvračal od izvoza anhidrida maleinske kisline iz LRK. Kot je opisano v uvodni izjavi 43, je bilo posledično ugotovljeno, da so bile kitajske domače cene znižane, kar je povzročilo izkrivljanje trga. Zato so bile te trditve zavrnjene. |
| --- | --- |

(54)

Ne glede na to, da pravila GATT/STO dovoljujejo različne sisteme povračila DDV, je bilo v tem primeru ugotovljeno, da je kitajski režim DDV dejansko nižal kitajske (neto) izvozne cene in odvračal od izvoza anhidrida maleinske kisline iz LRK. Kot je opisano v uvodni izjavi 43, je bilo posledično ugotovljeno, da so bile kitajske domače cene znižane, kar je povzročilo izkrivljanje trga. Zato so bile te trditve zavrnjene.

| (55) | V zvezi s trditvami, da TGO v nobeni prejšnji preiskavi ni bila zavrnjena zaradi kitajskega sistema povračila DDV, je treba opozoriti, da je bila v eni prejšnji preiskavi (15) odsotnost povračila DDV argument v podporo negativni oceni za TGO. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(55)

V zvezi s trditvami, da TGO v nobeni prejšnji preiskavi ni bila zavrnjena zaradi kitajskega sistema povračila DDV, je treba opozoriti, da je bila v eni prejšnji preiskavi (15) odsotnost povračila DDV argument v podporo negativni oceni za TGO. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

15

| (56) | V sedanji preiskavi je bilo ugotovljeno, da cene za anhidrid maleinske kisline, ki jih je plačeval Bioking, in splošne cene v LRK niso odražale tržnih vrednosti, saj so bile sistematično nižje od mednarodnih cen. Kitajski sistem povračila DDV je bil analiziran kot razlaga za izkrivljanje. V vsaki preiskavi se odločitev za TGO sprejme neodvisno na podlagi posebnih okoliščin, ki so relevantne za zadevno preiskavo. V sedanji preiskavi je bilo ugotovljeno, da merilo 1 iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe ni bilo izpolnjeno na podlagi posebnih okoliščin, kot je prikazano zgoraj. Zato je bil ta argument zavrnjen. |
| --- | --- |

(56)

V sedanji preiskavi je bilo ugotovljeno, da cene za anhidrid maleinske kisline, ki jih je plačeval Bioking, in splošne cene v LRK niso odražale tržnih vrednosti, saj so bile sistematično nižje od mednarodnih cen. Kitajski sistem povračila DDV je bil analiziran kot razlaga za izkrivljanje. V vsaki preiskavi se odločitev za TGO sprejme neodvisno na podlagi posebnih okoliščin, ki so relevantne za zadevno preiskavo. V sedanji preiskavi je bilo ugotovljeno, da merilo 1 iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe ni bilo izpolnjeno na podlagi posebnih okoliščin, kot je prikazano zgoraj. Zato je bil ta argument zavrnjen.

| (57) | Po razkritju so pritožniki ponovno navedli, da je vprašljivo, ali bi se lahko naložbe proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave, vključno s pravicami do rabe zemljišč, financirale izključno z zadržanim dobičkom družbe, zlasti ker je v finančnem letu 2013 družba izplačala tudi dividende. Pritožniki so nadalje trdili, da je bil zadržani dobiček morda pridobljen kot posledica predhodnih preferenčnih davčnih stopenj prek kitajskega programa za spodbujanje visokotehnoloških industrij. Vendar te trditve v zvezi z drugim merilom iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe niso bile podprte z nobenimi dokazi. Zato so bile zavrnjene. |
| --- | --- |

(57)

Po razkritju so pritožniki ponovno navedli, da je vprašljivo, ali bi se lahko naložbe proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave, vključno s pravicami do rabe zemljišč, financirale izključno z zadržanim dobičkom družbe, zlasti ker je v finančnem letu 2013 družba izplačala tudi dividende. Pritožniki so nadalje trdili, da je bil zadržani dobiček morda pridobljen kot posledica predhodnih preferenčnih davčnih stopenj prek kitajskega programa za spodbujanje visokotehnoloških industrij. Vendar te trditve v zvezi z drugim merilom iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe niso bile podprte z nobenimi dokazi. Zato so bile zavrnjene.

| (58) | Pritožniki so trdili tudi, da proizvajalec izvoznik ni spoštoval mednarodnih računovodskih standardov, kot je določeno v drugi alinei člena 2(7)(c) osnovne uredbe, saj ni evidentiral okrepitve in/ali oslabitve pri poslu izmenjave sredstev, v okviru katerega je bila predhodno pridobljena pravica do rabe zemljišč zamenjana z ustreznejšo. Vendar pa je ocena sredstva, pridobljenega v poslu izmenjave sredstev, na knjigovodsko vrednost danega sredstva (namesto njegove poštene vrednosti) računovodska obravnava, ki jo priznavajo mednarodni računovodski standardi. Zato je bil ta argument zavrnjen. |
| --- | --- |

(58)

Pritožniki so trdili tudi, da proizvajalec izvoznik ni spoštoval mednarodnih računovodskih standardov, kot je določeno v drugi alinei člena 2(7)(c) osnovne uredbe, saj ni evidentiral okrepitve in/ali oslabitve pri poslu izmenjave sredstev, v okviru katerega je bila predhodno pridobljena pravica do rabe zemljišč zamenjana z ustreznejšo. Vendar pa je ocena sredstva, pridobljenega v poslu izmenjave sredstev, na knjigovodsko vrednost danega sredstva (namesto njegove poštene vrednosti) računovodska obravnava, ki jo priznavajo mednarodni računovodski standardi. Zato je bil ta argument zavrnjen.

| (59) | Pritožniki so nadalje trdili, da druga alinea člena 2(7)(c) osnovne uredbe naj ne bi bila izpolnjena, saj so bili računovodski izkazi proizvajalca izvoznika pripravljeni in revidirani po kitajskih računovodskih standardih, ki so različni od mednarodnih računovodskih standardov, kot se zahtevajo v členu 2(7)(c) osnovne uredbe. Vendar je preiskava pokazala, da so bili računovodski standardi, ki jih je uporabil proizvajalec izvoznik, v skladu z mednarodnimi standardi, kljub zakonsko določenemu sklicevanju le na kitajske računovodske standarde. Zato je bil ta argument zavrnjen. |
| --- | --- |

(59)

Pritožniki so nadalje trdili, da druga alinea člena 2(7)(c) osnovne uredbe naj ne bi bila izpolnjena, saj so bili računovodski izkazi proizvajalca izvoznika pripravljeni in revidirani po kitajskih računovodskih standardih, ki so različni od mednarodnih računovodskih standardov, kot se zahtevajo v členu 2(7)(c) osnovne uredbe. Vendar je preiskava pokazala, da so bili računovodski standardi, ki jih je uporabil proizvajalec izvoznik, v skladu z mednarodnimi standardi, kljub zakonsko določenemu sklicevanju le na kitajske računovodske standarde. Zato je bil ta argument zavrnjen.

| (60) | Pritožniki so trdili, da Komisija ne bi smela oceniti cene, plačane za pravice do rabe zemljišč, v primerjavi z referenčnimi cenami v LRK, ampak s cenami zemljišč v tretjih državah, kot so Tajvan, Indonezija in Indija. Pritožniki so nadalje trdili, da so bile cene, plačane za pravice do rabe zemljišč, morda pod tržnogospodarskimi cenami. Vendar trditev, da so bile pravice do rabe zemljišč pod tržnimi cenami, ni bila utemeljena in tudi ni bila v skladu z ugotovitvami preiskave, v kateri je bilo nasprotno ugotovljeno, da so cene odražale razumne tržne cene, ki so prevladovale v LRK, in bile tudi v skladu z neodvisnim poročilom o oceni. Končno je v zvezi s pripombo pritožnika, da bi bilo treba pravico do rabe zemljišč oceniti v primerjavi s cenami v tretjih državah, treba poudariti, da ocena v skladu s členom 2(7)(c) osnovne uredbe lahko temelji na cenah v tretji državi, ni pa nujno. V vsakem primeru, pritožnik ni navedel nobenega razloga za dvom v ustreznost uporabe neodvisnega poročila o oceni. Zato je bil ta argument zavrnjen. |
| --- | --- |

(60)

Pritožniki so trdili, da Komisija ne bi smela oceniti cene, plačane za pravice do rabe zemljišč, v primerjavi z referenčnimi cenami v LRK, ampak s cenami zemljišč v tretjih državah, kot so Tajvan, Indonezija in Indija. Pritožniki so nadalje trdili, da so bile cene, plačane za pravice do rabe zemljišč, morda pod tržnogospodarskimi cenami. Vendar trditev, da so bile pravice do rabe zemljišč pod tržnimi cenami, ni bila utemeljena in tudi ni bila v skladu z ugotovitvami preiskave, v kateri je bilo nasprotno ugotovljeno, da so cene odražale razumne tržne cene, ki so prevladovale v LRK, in bile tudi v skladu z neodvisnim poročilom o oceni. Končno je v zvezi s pripombo pritožnika, da bi bilo treba pravico do rabe zemljišč oceniti v primerjavi s cenami v tretjih državah, treba poudariti, da ocena v skladu s členom 2(7)(c) osnovne uredbe lahko temelji na cenah v tretji državi, ni pa nujno. V vsakem primeru, pritožnik ni navedel nobenega razloga za dvom v ustreznost uporabe neodvisnega poročila o oceni. Zato je bil ta argument zavrnjen.

| (61) | Na podlagi navedenih premislekov in premislekov v posebnem razkritju, ki so bili proizvajalcu izvozniku že dani na voljo, proizvajalcu izvozniku v tej preiskavi TGO ni mogla biti odobrena. |
| --- | --- |

(61)

Na podlagi navedenih premislekov in premislekov v posebnem razkritju, ki so bili proizvajalcu izvozniku že dani na voljo, proizvajalcu izvozniku v tej preiskavi TGO ni mogla biti odobrena.

3.1.2   Primerljiva država

Primerljiva država

| (62) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe bi bilo treba za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, normalno vrednost določiti na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom. V ta namen je bilo treba izbrati tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“). |
| --- | --- |

(62)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe bi bilo treba za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, normalno vrednost določiti na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom. V ta namen je bilo treba izbrati tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“).

| (63) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava uporabiti Argentino kot primerno primerljivo državo, in jih pozvala, naj predložijo pripombe. |
| --- | --- |

(63)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava uporabiti Argentino kot primerno primerljivo državo, in jih pozvala, naj predložijo pripombe.

| (64) | Komisija je navezala stike z organi petih morebitnih primerljivih držav (Argentine, Avstralije, Brazilije, Čila in Indije). Stiki z morebitnimi proizvajalci v ZDA pa so potrdili, da v ZDA ni proizvodnje vinske kisline. Na podlagi prejetih informacij je Komisija 26 morebitnih proizvajalcev podobnega izdelka v Argentini, Avstraliji, Braziliji, Čilu in Indiji pozvala, naj ji predložijo informacije. |
| --- | --- |

(64)

Komisija je navezala stike z organi petih morebitnih primerljivih držav (Argentine, Avstralije, Brazilije, Čila in Indije). Stiki z morebitnimi proizvajalci v ZDA pa so potrdili, da v ZDA ni proizvodnje vinske kisline. Na podlagi prejetih informacij je Komisija 26 morebitnih proizvajalcev podobnega izdelka v Argentini, Avstraliji, Braziliji, Čilu in Indiji pozvala, naj ji predložijo informacije.

| (65) | Odzval se je le en proizvajalec v Avstraliji in Komisiji predložil zahtevane informacije. |
| --- | --- |

(65)

Odzval se je le en proizvajalec v Avstraliji in Komisiji predložil zahtevane informacije.

| (66) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da domača proizvodnja vinske kisline v Avstraliji konkurira uvozu vinske kisline vsaj iz LRK. Za uvoz vinske kisline ni bilo veljavnih dajatev. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 36 in 37, je bilo ugotovljeno, da je vinska kislina, ki jo proizvaja edini sodelujoči proizvajalec v Avstraliji, podoben izdelku, ki se proizvaja v LRK in iz nje izvaža, kljub različnim postopkom proizvodnje. Na podlagi razpoložljivih informacij se je štelo, da je avstralski domači trg primeren za ugotavljanje normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(66)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da domača proizvodnja vinske kisline v Avstraliji konkurira uvozu vinske kisline vsaj iz LRK. Za uvoz vinske kisline ni bilo veljavnih dajatev. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 36 in 37, je bilo ugotovljeno, da je vinska kislina, ki jo proizvaja edini sodelujoči proizvajalec v Avstraliji, podoben izdelku, ki se proizvaja v LRK in iz nje izvaža, kljub različnim postopkom proizvodnje. Na podlagi razpoložljivih informacij se je štelo, da je avstralski domači trg primeren za ugotavljanje normalne vrednosti.

| (67) | Proizvajalec izvoznik je trdil, da so izvozne cene vinske kisline iz Argentine, Avstralije in ZDA mnogo nižje od izvoznih cen družbe Bioking, zato bi uporaba navedenih cen potrdila neobstoj dampinga. Trditev je brezpredmetna, ker se primerljiva država ne izbira glede na raven izvoznih cen. Poleg tega je potrebno sodelovanje zagotovil le en proizvajalec iz ene morebitne primerljive države. Proizvajalec izvoznik je podal dodatne trditve glede obsega izdelka. Te so obravnavane v uvodnih izjavah 34–38. |
| --- | --- |

(67)

Proizvajalec izvoznik je trdil, da so izvozne cene vinske kisline iz Argentine, Avstralije in ZDA mnogo nižje od izvoznih cen družbe Bioking, zato bi uporaba navedenih cen potrdila neobstoj dampinga. Trditev je brezpredmetna, ker se primerljiva država ne izbira glede na raven izvoznih cen. Poleg tega je potrebno sodelovanje zagotovil le en proizvajalec iz ene morebitne primerljive države. Proizvajalec izvoznik je podal dodatne trditve glede obsega izdelka. Te so obravnavane v uvodnih izjavah 34–38.

| (68) | Glede na to, da je sodeloval le en proizvajalec v eni morebitni primerljivi državi, ter glede na to, da se Avstralija šteje za primeren primerljiv trg, je Komisija v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe za primerljivo državo izbrala Avstralijo. |
| --- | --- |

(68)

Glede na to, da je sodeloval le en proizvajalec v eni morebitni primerljivi državi, ter glede na to, da se Avstralija šteje za primeren primerljiv trg, je Komisija v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe za primerljivo državo izbrala Avstralijo.

3.1.3   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (69) | V zadnjem vmesnem pregledu veljavnih ukrepov, ki se uporabljajo za LRK, razen za Bioking (16), je bila kot primerljiva država izbrana Argentina. Normalna vrednost je temeljila na konstruirani vrednosti, ki je odražala objektivne razlike med proizvodnima metodama v Argentini in v LRK, za kateri je bilo ugotovljeno, da imata bistven vpliv na cene in stroške. Tudi v obravnavanem primeru obstaja razlika med proizvodnima metodama v Argentini in LRK. Preiskava ni razkrila nobenih okoliščin, ki bi utemeljile uporabo drugačnega pristopa od pristopa, uporabljenega v vmesnem pregledu. Zainteresirane strani v zvezi s tem niso predložile nobenih pripomb. Zato se šteje, da bi morala normalna vrednost temeljiti na konstruirani normalni vrednosti v Avstraliji, ki bi odražala objektivne razlike med proizvodnima metodama v Argentini in LRK. |
| --- | --- |

(69)

V zadnjem vmesnem pregledu veljavnih ukrepov, ki se uporabljajo za LRK, razen za Bioking (16), je bila kot primerljiva država izbrana Argentina. Normalna vrednost je temeljila na konstruirani vrednosti, ki je odražala objektivne razlike med proizvodnima metodama v Argentini in v LRK, za kateri je bilo ugotovljeno, da imata bistven vpliv na cene in stroške. Tudi v obravnavanem primeru obstaja razlika med proizvodnima metodama v Argentini in LRK. Preiskava ni razkrila nobenih okoliščin, ki bi utemeljile uporabo drugačnega pristopa od pristopa, uporabljenega v vmesnem pregledu. Zainteresirane strani v zvezi s tem niso predložile nobenih pripomb. Zato se šteje, da bi morala normalna vrednost temeljiti na konstruirani normalni vrednosti v Avstraliji, ki bi odražala objektivne razlike med proizvodnima metodama v Argentini in LRK.

16

| (70) | Zato je Komisija kot izhodišče za izračun proizvodnih stroškov uporabila ceno anhidrida maleinske kisline v Tajvanu za namene določitve TGO (glej uvodno izjavo 42). Za prodajne, splošne in administrativne stroške („stroški PSA“) in za dobiček je bil na podlagi dejanskih podatkov proizvajalca v primerljivi državi določen razumen znesek. |
| --- | --- |

(70)

Zato je Komisija kot izhodišče za izračun proizvodnih stroškov uporabila ceno anhidrida maleinske kisline v Tajvanu za namene določitve TGO (glej uvodno izjavo 42). Za prodajne, splošne in administrativne stroške („stroški PSA“) in za dobiček je bil na podlagi dejanskih podatkov proizvajalca v primerljivi državi določen razumen znesek.

| (71) | Edini sodelujoči avstralski proizvajalec je proizvajal in prodajal samo eno vrsto izdelka, enako eni izmed vrst izdelka, ki jo je proizvajalec izvoznik prodajal za izvoz v EU. Komisija je uporabila konstruirano normalno vrednost za vrsto vinske kisline, ki se proizvaja in prodaja v Avstraliji in ki ustreza vsem vrstam vinske kisline, ki jih je Bioking prodajal in izvažal v Unijo v obdobju preiskave. Pristop je bil v tem primeru ocenjen kot primeren, saj je bil proizvodni postopek za vse vrste vinske kisline, ki jih je Bioking prodajal in izvažal v Unijo v obdobju preiskave, v bistvu enak in ker je proučitev postopka proizvodnje pokazala praktičen neobstoj razlik v njihovih stroških proizvodnje. |
| --- | --- |

(71)

Edini sodelujoči avstralski proizvajalec je proizvajal in prodajal samo eno vrsto izdelka, enako eni izmed vrst izdelka, ki jo je proizvajalec izvoznik prodajal za izvoz v EU. Komisija je uporabila konstruirano normalno vrednost za vrsto vinske kisline, ki se proizvaja in prodaja v Avstraliji in ki ustreza vsem vrstam vinske kisline, ki jih je Bioking prodajal in izvažal v Unijo v obdobju preiskave. Pristop je bil v tem primeru ocenjen kot primeren, saj je bil proizvodni postopek za vse vrste vinske kisline, ki jih je Bioking prodajal in izvažal v Unijo v obdobju preiskave, v bistvu enak in ker je proučitev postopka proizvodnje pokazala praktičen neobstoj razlik v njihovih stroških proizvodnje.

3.1.4   Izvozna cena

Izvozna cena

| (72) | Proizvajalec izvoznik je izvažal neposredno neodvisnim strankam v Uniji. Zato je izvozna cena temeljila na tisti, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za zadevni izdelek ob prodaji za izvoz v Unijo, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(72)

Proizvajalec izvoznik je izvažal neposredno neodvisnim strankam v Uniji. Zato je izvozna cena temeljila na tisti, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za zadevni izdelek ob prodaji za izvoz v Unijo, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

3.1.5   Primerjava

Primerjava

| (73) | Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno proizvajalca izvoznika primerjala na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(73)

Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno proizvajalca izvoznika primerjala na podlagi franko tovarna.

| (74) | Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Izvedene so bile prilagoditve v zvezi z nevračljivim izvoznim DDV, manipulativnimi izdatki, izdatki za natovarjanje in prevoz ter tozadevnimi izdatki, stroški čezmorskega prevoza in zavarovanja za čezmorski prevoz ter kredita, izdatki pakiranja, jamstev in zavarovanja ter bančnimi stroški. |
| --- | --- |

(74)

Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Izvedene so bile prilagoditve v zvezi z nevračljivim izvoznim DDV, manipulativnimi izdatki, izdatki za natovarjanje in prevoz ter tozadevnimi izdatki, stroški čezmorskega prevoza in zavarovanja za čezmorski prevoz ter kredita, izdatki pakiranja, jamstev in zavarovanja ter bančnimi stroški.

| (75) | Glede prilagoditve v zvezi z nevračljivim izvoznim DDV je bilo ugotovljeno, da je bil na kitajskem domačem trgu za izvoz povrnjen DDV z nižjimi stopnjami kot za domačo prodajo. Na podlagi tega je bila normalna vrednost v Avstraliji določena s prištevanjem nevračljive stopnje DDV, ki se je uporabljala za izvoz iz LRK. |
| --- | --- |

(75)

Glede prilagoditve v zvezi z nevračljivim izvoznim DDV je bilo ugotovljeno, da je bil na kitajskem domačem trgu za izvoz povrnjen DDV z nižjimi stopnjami kot za domačo prodajo. Na podlagi tega je bila normalna vrednost v Avstraliji določena s prištevanjem nevračljive stopnje DDV, ki se je uporabljala za izvoz iz LRK.

3.1.6   Pripombe zainteresiranih strani v zvezi z dampingom po razkritju

Pripombe zainteresiranih strani v zvezi z dampingom po razkritju

| (76) | Po končnem razkritju so proizvajalec izvoznik in pritožniki predložili pripombe v zvezi z dampingom. |
| --- | --- |

(76)

Po končnem razkritju so proizvajalec izvoznik in pritožniki predložili pripombe v zvezi z dampingom.

| (77) | Proizvajalec izvoznik je ponovil svojo prejšnjo trditev, da bi morala biti za Bioking odobrena TGO. |
| --- | --- |

(77)

Proizvajalec izvoznik je ponovil svojo prejšnjo trditev, da bi morala biti za Bioking odobrena TGO.

| (78) | Prvič, trdil je, da izbira Tajvana za namene primerjave kitajskih domačih cen za anhidrid maleinske kisline ni bila primerna, saj so cene anhidrida maleinske kisline v Tajvanu previsoke v primerjavi z drugimi tretjimi državami. Vendar je, kot je navedeno v uvodnih izjavah 42 in 43, Tajvan obveljal kot najprimernejša izbira in alternativni trgi, ki jih je Komisija preiskala, kažejo še večje razlike v cenah kot tisti v Tajvanu, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 43. V odsotnosti utemeljenih razlogov za zavrnitev Tajvana in relevantnih predlogov za boljšo alternativo je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(78)

Prvič, trdil je, da izbira Tajvana za namene primerjave kitajskih domačih cen za anhidrid maleinske kisline ni bila primerna, saj so cene anhidrida maleinske kisline v Tajvanu previsoke v primerjavi z drugimi tretjimi državami. Vendar je, kot je navedeno v uvodnih izjavah 42 in 43, Tajvan obveljal kot najprimernejša izbira in alternativni trgi, ki jih je Komisija preiskala, kažejo še večje razlike v cenah kot tisti v Tajvanu, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 43. V odsotnosti utemeljenih razlogov za zavrnitev Tajvana in relevantnih predlogov za boljšo alternativo je bila ta trditev zavrnjena.

| (79) | Bioking je trdil tudi, da geografska bližina ne more biti odločilni dejavnik pri izbiri primerljivega trga in da je neposredno ali posredno vladno posredovanje morda izkrivilo podatke. Vendar Bioking ni predložil nobenih dokazov za domnevno posredovanje tajvanske vlade, zato se ta trditev zavrne. |
| --- | --- |

(79)

Bioking je trdil tudi, da geografska bližina ne more biti odločilni dejavnik pri izbiri primerljivega trga in da je neposredno ali posredno vladno posredovanje morda izkrivilo podatke. Vendar Bioking ni predložil nobenih dokazov za domnevno posredovanje tajvanske vlade, zato se ta trditev zavrne.

| (80) | Drugič, ponovil je svoj argument za uporabo izvoznih namesto domačih cen anhidrida maleinske kisline, ne da bi predstavil druge argumente kot tiste, ki so že obravnavani v uvodnih izjavah 48 in 49. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(80)

Drugič, ponovil je svoj argument za uporabo izvoznih namesto domačih cen anhidrida maleinske kisline, ne da bi predstavil druge argumente kot tiste, ki so že obravnavani v uvodnih izjavah 48 in 49. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (81) | Tretjič, ponovno je trdil, da je bil vpliv DDV po izračunu Komisije precenjen in da bi bila ob drugačnem načinu izračunavanja razlika med kitajskimi in tajvanskimi domačimi cenami anhidrida maleinske kisline zanemarljiva. Vendar v odsotnosti novih utemeljenih argumentov še naprej velja razlaga iz uvodne izjave 50, ta trditev pa je bila posledično zavrnjena. |
| --- | --- |

(81)

Tretjič, ponovno je trdil, da je bil vpliv DDV po izračunu Komisije precenjen in da bi bila ob drugačnem načinu izračunavanja razlika med kitajskimi in tajvanskimi domačimi cenami anhidrida maleinske kisline zanemarljiva. Vendar v odsotnosti novih utemeljenih argumentov še naprej velja razlaga iz uvodne izjave 50, ta trditev pa je bila posledično zavrnjena.

| (82) | Četrtič, znova je bilo izpodbijano izkrivljanje cen benzena zaradi vmešavanja države. Ker niso bili predloženi drugi elementi kot tisti, ki so že obravnavani v uvodnih izjavah 50–52, je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(82)

Četrtič, znova je bilo izpodbijano izkrivljanje cen benzena zaradi vmešavanja države. Ker niso bili predloženi drugi elementi kot tisti, ki so že obravnavani v uvodnih izjavah 50–52, je bila ta trditev zavrnjena.

| (83) | Končno, proizvajalec izvoznik je v zvezi s svojim zahtevkom za TGO ponovno trdil, da je kitajski režim povračila DDV skladen z Uredbo Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 in Sporazumom STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih, ne da bi predložil nove elemente kot tiste, ki so že obravnavani v uvodnih izjavah 53–55. Komisija je zato to trditev zavrnila in ponovila svoj sklep iz uvodne izjave 61, da proizvajalcu izvozniku v tej preiskavi TGO ne more biti odobrena. |
| --- | --- |

(83)

Končno, proizvajalec izvoznik je v zvezi s svojim zahtevkom za TGO ponovno trdil, da je kitajski režim povračila DDV skladen z Uredbo Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 in Sporazumom STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih, ne da bi predložil nove elemente kot tiste, ki so že obravnavani v uvodnih izjavah 53–55. Komisija je zato to trditev zavrnila in ponovila svoj sklep iz uvodne izjave 61, da proizvajalcu izvozniku v tej preiskavi TGO ne more biti odobrena.

| (84) | Ista stran je še enkrat ponovila svojo argumentacijo, da cena anhidrida maleinske kisline v Tajvanu ni primerna za določanje konstruirane normalne vrednosti in da bi izvozna cena iz ZDA v Mehiko predstavljala boljšo podlago. Kot je bilo obravnavano že v uvodni izjavi 49, je bila primerjava cen izvedena na čim bolj primerljivi podlagi, tj. s primerjavo domačih cen s podobnimi dobavnimi pogoji na podobnih in geografsko najbližjih trgih. Izvoznik ni predložil dokazov za utemeljitev trditve, da naj bi bile izvozne cene iz ZDA v Mehiko boljša podlaga za primerjavo. Zato je bil ta argument zavrnjen. |
| --- | --- |

(84)

Ista stran je še enkrat ponovila svojo argumentacijo, da cena anhidrida maleinske kisline v Tajvanu ni primerna za določanje konstruirane normalne vrednosti in da bi izvozna cena iz ZDA v Mehiko predstavljala boljšo podlago. Kot je bilo obravnavano že v uvodni izjavi 49, je bila primerjava cen izvedena na čim bolj primerljivi podlagi, tj. s primerjavo domačih cen s podobnimi dobavnimi pogoji na podobnih in geografsko najbližjih trgih. Izvoznik ni predložil dokazov za utemeljitev trditve, da naj bi bile izvozne cene iz ZDA v Mehiko boljša podlaga za primerjavo. Zato je bil ta argument zavrnjen.

| (85) | Pritožniki so predložili pripombe glede domnevnega povečanja zmogljivosti družbe Bioking po obdobju preiskave. Treba je poudariti, da se razvoj po obdobju preiskave običajno ne upošteva. Poleg tega je bila med preiskavo v teku gradnja novega proizvodnega obrata za zamenjavo obstoječe tovarne in zato podatki o skupni zmogljivosti družbe Bioking po končani gradnji niso bili na voljo. Zato te trditve ni bilo mogoče upoštevati in je bila zavrnjena. |
| --- | --- |

(85)

Pritožniki so predložili pripombe glede domnevnega povečanja zmogljivosti družbe Bioking po obdobju preiskave. Treba je poudariti, da se razvoj po obdobju preiskave običajno ne upošteva. Poleg tega je bila med preiskavo v teku gradnja novega proizvodnega obrata za zamenjavo obstoječe tovarne in zato podatki o skupni zmogljivosti družbe Bioking po končani gradnji niso bili na voljo. Zato te trditve ni bilo mogoče upoštevati in je bila zavrnjena.

| (86) | Pritožniki so izpodbijali tudi metodologijo izračuna stopnje dampinga za Hangzhou Bioking, ki je bila enaka kot tista, ki je bila uporabljena v zadnjem vmesnem pregledu in je namesto dejanskih cen vključevala konstruirano normalno vrednost. Nadalje so trdili, da bi bila ob uporabi dejanske cene proizvajalca v primerljivi državi za Hangzhou Bioking verjetno določena še višja stopnja dampinške dajatve. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 69, preiskava ni razkrila nobenih okoliščin, ki bi utemeljile uporabo drugačnega pristopa od pristopa, uporabljenega v vmesnem pregledu. Zainteresirane strani prav tako niso predložile nobenih argumentov v zvezi s tem. Zato se vztraja, da bi morala normalna vrednost temeljiti na konstruirani normalni vrednosti v Avstraliji, ki odraža objektivne razlike med proizvodnima metodama v Avstraliji in LRK. |
| --- | --- |

(86)

Pritožniki so izpodbijali tudi metodologijo izračuna stopnje dampinga za Hangzhou Bioking, ki je bila enaka kot tista, ki je bila uporabljena v zadnjem vmesnem pregledu in je namesto dejanskih cen vključevala konstruirano normalno vrednost. Nadalje so trdili, da bi bila ob uporabi dejanske cene proizvajalca v primerljivi državi za Hangzhou Bioking verjetno določena še višja stopnja dampinške dajatve. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 69, preiskava ni razkrila nobenih okoliščin, ki bi utemeljile uporabo drugačnega pristopa od pristopa, uporabljenega v vmesnem pregledu. Zainteresirane strani prav tako niso predložile nobenih argumentov v zvezi s tem. Zato se vztraja, da bi morala normalna vrednost temeljiti na konstruirani normalni vrednosti v Avstraliji, ki odraža objektivne razlike med proizvodnima metodama v Avstraliji in LRK.

3.1.7   Stopnja dampinga

Stopnja dampinga

| (87) | Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe primerjala tehtano povprečno normalno vrednost in tehtano povprečno izvozno ceno, kakor je določeno zgoraj. |
| --- | --- |

(87)

Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe primerjala tehtano povprečno normalno vrednost in tehtano povprečno izvozno ceno, kakor je določeno zgoraj.

| (88) | Na podlagi tega je tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene stroškov, zavarovanja in prevoznine („CIF“) meja Unije brez plačane dajatve, naslednja:






  Družba | Dokončna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd | 42,8 % |

(88)

Na podlagi tega je tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene stroškov, zavarovanja in prevoznine („CIF“) meja Unije brez plačane dajatve, naslednja:

Družba

Dokončna stopnja dampinga

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd

42,8 %

4.   ŠKODA

ŠKODA

4.1   UVODNA OPOMBA

| (89) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 1, so v obravnavanem obdobju veljale protidampinške dajatve za uvoz vinske kisline iz LRK, z izjemo za uvoz družbe Bioking, za katero se je uporabljala stopnja dajatve nič. Veljavni ukrepi so bili nazadnje potrjeni leta 2012 po pregledu zaradi izteka ukrepa, kot je navedeno v uvodni izjavi 3. Med pregledom zaradi izteka ukrepa je bilo ugotovljeno, da so veljavni ukrepi v veliki meri ščitili industrijo Unije pred učinki dampinškega uvoza, poleg tega pa je bilo sklenjeno, da obstaja verjetnost, da bi se v primeru izteka ukrepov škoda ponovila. |
| --- | --- |

(89)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 1, so v obravnavanem obdobju veljale protidampinške dajatve za uvoz vinske kisline iz LRK, z izjemo za uvoz družbe Bioking, za katero se je uporabljala stopnja dajatve nič. Veljavni ukrepi so bili nazadnje potrjeni leta 2012 po pregledu zaradi izteka ukrepa, kot je navedeno v uvodni izjavi 3. Med pregledom zaradi izteka ukrepa je bilo ugotovljeno, da so veljavni ukrepi v veliki meri ščitili industrijo Unije pred učinki dampinškega uvoza, poleg tega pa je bilo sklenjeno, da obstaja verjetnost, da bi se v primeru izteka ukrepov škoda ponovila.

| (90) | Predmet sedanje preiskave je le dampinški uvoz družbe Bioking in njenega obsega ter vpliva na cene na trgu Unije in industrijo Unije. Vendar je bil vpliv uvoza družbe Bioking ocenjen v okviru učinka veljavnih ukrepov, ki ščitijo industrijo Unije pred škodljivimi učinki dampinškega uvoza iz preostale LRK. |
| --- | --- |

(90)

Predmet sedanje preiskave je le dampinški uvoz družbe Bioking in njenega obsega ter vpliva na cene na trgu Unije in industrijo Unije. Vendar je bil vpliv uvoza družbe Bioking ocenjen v okviru učinka veljavnih ukrepov, ki ščitijo industrijo Unije pred škodljivimi učinki dampinškega uvoza iz preostale LRK.

| (91) | Glede na to, da sedanja preiskava obravnava le enega proizvajalca izvoznika, je bilo treba zaradi zaupnosti indeksirati vse podatke, povezane z zaupnimi poslovnimi informacijami. |
| --- | --- |

(91)

Glede na to, da sedanja preiskava obravnava le enega proizvajalca izvoznika, je bilo treba zaradi zaupnosti indeksirati vse podatke, povezane z zaupnimi poslovnimi informacijami.

4.2   OPREDELITEV POJMOV INDUSTRIJA UNIJE IN PROIZVODNJA UNIJE

| (92) | Podobni izdelek je v obdobju preiskave proizvajalo devet proizvajalcev Unije. Na podlagi razpoložljivih informacij iz pritožbe v Uniji ni drugih proizvajalcev zadevnega izdelka. Zato teh devet proizvajalcev predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(92)

Podobni izdelek je v obdobju preiskave proizvajalo devet proizvajalcev Unije. Na podlagi razpoložljivih informacij iz pritožbe v Uniji ni drugih proizvajalcev zadevnega izdelka. Zato teh devet proizvajalcev predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (93) | Celotna proizvodnja Unije je bila v obdobju preiskave določena na približno 23 000 ton. Komisija je celotno proizvodnjo Unije določila na podlagi informacij iz pritožbe, ki jih je preverila glede na podatke, zbrane med preveritvami vzorčenih proizvajalcev Unije na kraju samem. |
| --- | --- |

(93)

Celotna proizvodnja Unije je bila v obdobju preiskave določena na približno 23 000 ton. Komisija je celotno proizvodnjo Unije določila na podlagi informacij iz pritožbe, ki jih je preverila glede na podatke, zbrane med preveritvami vzorčenih proizvajalcev Unije na kraju samem.

| (94) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 15–20, so bili v vzorec izbrani trije proizvajalci Unije, ki so predstavljali približno 56 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(94)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 15–20, so bili v vzorec izbrani trije proizvajalci Unije, ki so predstavljali približno 56 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

4.3   POTROŠNJA UNIJE

| (95) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi (i) podatkov o obsegu prodaje industrije Unije na trgu Unije, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije, ter podatkov iz pritožbe za druge proizvajalce Unije (dejanski podatki pritožnikov in ocena za druge proizvajalce Unije); (ii) skupni obseg uvoza iz LRK na podlagi kitajske zbirke podatkov o izvozu ter zadevnega proizvajalca izvoznika in (iii) obseg uvoza iz drugih tretjih držav na podlagi podatkov Eurostata. |
| --- | --- |

(95)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi (i) podatkov o obsegu prodaje industrije Unije na trgu Unije, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije, ter podatkov iz pritožbe za druge proizvajalce Unije (dejanski podatki pritožnikov in ocena za druge proizvajalce Unije); (ii) skupni obseg uvoza iz LRK na podlagi kitajske zbirke podatkov o izvozu ter zadevnega proizvajalca izvoznika in (iii) obseg uvoza iz drugih tretjih držav na podlagi podatkov Eurostata.

| (96) | V tej zadevi celotnega uvoza iz LRK ni bilo mogoče zanesljivo oceniti na podlagi podatkov Eurostata. Obseg, o katerem je poročal zadevni proizvajalec izvoznik, je bil bistveno večji od skupnega uvoza iz LRK na podlagi podatkov Eurostata za vsako leto obravnavanega obdobja. Na podlagi tega ni bilo mogoče uporabiti podatkov Eurostata, ki se nanašajo na LRK. Po drugi strani pa je bil obseg, o katerem je poročal zadevni proizvajalec izvoznik, v skladu z obsegom, zabeleženim v kitajski zbirki podatkov o izvozu. |
| --- | --- |

(96)

V tej zadevi celotnega uvoza iz LRK ni bilo mogoče zanesljivo oceniti na podlagi podatkov Eurostata. Obseg, o katerem je poročal zadevni proizvajalec izvoznik, je bil bistveno večji od skupnega uvoza iz LRK na podlagi podatkov Eurostata za vsako leto obravnavanega obdobja. Na podlagi tega ni bilo mogoče uporabiti podatkov Eurostata, ki se nanašajo na LRK. Po drugi strani pa je bil obseg, o katerem je poročal zadevni proizvajalec izvoznik, v skladu z obsegom, zabeleženim v kitajski zbirki podatkov o izvozu.

| (97) | Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

  Tabela 1


  Potrošnja Unije (v kg) | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja Unije | 29 112 425 | 30 780 763 | 30 053 279 | 25 853 923 |
| Indeks | 100 | 106 | 103 | 89 |
| Vir: pritožba, podatki vzorčenih proizvajalcev Unije in proizvajalca izvoznika, kitajska zbirka podatkov o izvozu, Eurostat. |

(97)

Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

Tabela 1

Tabela 1

Potrošnja Unije (v kg)

Potrošnja Unije (v kg)

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Celotna potrošnja Unije

29 112 425

30 780 763

30 053 279

25 853 923

Indeks

100

106

103

89

Vir: pritožba, podatki vzorčenih proizvajalcev Unije in proizvajalca izvoznika, kitajska zbirka podatkov o izvozu, Eurostat.

Vir:

| (98) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 11 %. Najprej se je med letoma 2011 in 2012 povečala za 6 %, nato pa leta 2013 zmanjšala za 3 % in v obdobju preiskave za 14 %. |
| --- | --- |

(98)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 11 %. Najprej se je med letoma 2011 in 2012 povečala za 6 %, nato pa leta 2013 zmanjšala za 3 % in v obdobju preiskave za 14 %.

4.4   DAMPINŠKI UVOZ DRUŽBE BIOKING

4.4.1   Obseg in tržni delež dampinškega uvoza družbe Bioking

Obseg in tržni delež dampinškega uvoza družbe Bioking

| (99) | Komisija je celotni obseg dampinškega uvoza družbe Bioking določila na podlagi njenih podatkov. |
| --- | --- |

(99)

Komisija je celotni obseg dampinškega uvoza družbe Bioking določila na podlagi njenih podatkov.

| (100) | Uvoz družbe Bioking v Unijo se je gibal na naslednji način:

  Tabela 2


  Obseg uvoza in tržni delež | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza (indeks) | 100 | 115 | 136 | 125 |
| Tržni delež (indeks) | 100 | 108 | 132 | 141 |
| Vir: podatki proizvajalca izvoznika. |

(100)

Uvoz družbe Bioking v Unijo se je gibal na naslednji način:

Tabela 2

Tabela 2

Obseg uvoza in tržni delež

Obseg uvoza in tržni delež

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Obseg uvoza (indeks)

100

115

136

125

Tržni delež (indeks)

100

108

132

141

Vir: podatki proizvajalca izvoznika.

Vir:

| (101) | Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka družbe Bioking v Unijo se je v obravnavanem obdobju povečal za 25 %: med letoma 2011 in 2013 se je povečal za 36 %, nato pa se je od leta 2013 do konca obdobja preiskave zmanjšal za 11 %. |
| --- | --- |

(101)

Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka družbe Bioking v Unijo se je v obravnavanem obdobju povečal za 25 %: med letoma 2011 in 2013 se je povečal za 36 %, nato pa se je od leta 2013 do konca obdobja preiskave zmanjšal za 11 %.

| (102) | Zaradi povečanja obsega uvoza se je v obravnavanem obdobju tržni delež družbe Bioking na splošno bistveno povečal za 41 %. |
| --- | --- |

(102)

Zaradi povečanja obsega uvoza se je v obravnavanem obdobju tržni delež družbe Bioking na splošno bistveno povečal za 41 %.

4.4.2   Cene dampinškega uvoza družbe Bioking in nelojalno nižanje cen

Cene dampinškega uvoza družbe Bioking in nelojalno nižanje cen

| (103) | Komisija je povprečne cene uvoza družbe Bioking določila na podlagi njenih podatkov tako, da je skupno vrednost uvoza delila s skupnim obsegom navedenega uvoza. |
| --- | --- |

(103)

Komisija je povprečne cene uvoza družbe Bioking določila na podlagi njenih podatkov tako, da je skupno vrednost uvoza delila s skupnim obsegom navedenega uvoza.

| (104) | Povprečna cena dampinškega uvoza družbe Bioking iz zadevne države v Unijo se je gibala na naslednji način:

  Tabela 3


  Uvozne cene (v EUR/kg) | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna uvozna cena (Bioking)
  Indeks | 100 | 124 | 143 | 135 |
| Vir: podatki proizvajalca izvoznika. |

(104)

Povprečna cena dampinškega uvoza družbe Bioking iz zadevne države v Unijo se je gibala na naslednji način:

Tabela 3

Tabela 3

Uvozne cene (v EUR/kg)

Uvozne cene (v EUR/kg)

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Povprečna uvozna cena (Bioking)

Indeks

100

124

143

135

Vir: podatki proizvajalca izvoznika.

Vir:

| (105) | Povprečna uvozna cena družbe Bioking za zadevni izdelek se je v obravnavanem obdobju zvišala za 35 %: med letoma 2011 in 2013 se je zvišala za 43 %, nato pa se je med letom 2013 in obdobjem preiskave znižala za 8 %. |
| --- | --- |

(105)

Povprečna uvozna cena družbe Bioking za zadevni izdelek se je v obravnavanem obdobju zvišala za 35 %: med letoma 2011 in 2013 se je zvišala za 43 %, nato pa se je med letom 2013 in obdobjem preiskave znižala za 8 %.

| (106) | Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:






  — | tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunano nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna, ter |
| --- | --- | --- |

(106)

Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:

—

tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunano nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna, ter

| — | ustrezno tehtano povprečno ceno za posamezno uvoženo vrsto izdelka družbe Bioking, zaračunano prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določeno na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve in stroške po uvozu. |
| --- | --- |

—

ustrezno tehtano povprečno ceno za posamezno uvoženo vrsto izdelka družbe Bioking, zaračunano prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določeno na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve in stroške po uvozu.

| (107) | Primerjava cen je bila opravljena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine, po potrebi ustrezno prilagojene. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Za dampinški uvoz družbe Bioking na trg Unije je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja cen v višini 10,3 %. |
| --- | --- |

(107)

Primerjava cen je bila opravljena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine, po potrebi ustrezno prilagojene. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Za dampinški uvoz družbe Bioking na trg Unije je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja cen v višini 10,3 %.

4.5   GOSPODARSKI POLOŽAJ INDUSTRIJE UNIJE

4.5.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (108) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(108)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (109) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je Komisija ocenila na podlagi podatkov iz pritožbe, vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije, kitajske zbirke podatkov o izvozu in Eurostata. Podatki o makroekonomskih kazalnikih so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Mikroekonomske kazalnike je Komisija ocenila na podlagi podatkov iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Podatki o mikroekonomskih kazalnikih so se nanašali na vzorčene proizvajalce Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(109)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je Komisija ocenila na podlagi podatkov iz pritožbe, vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije, kitajske zbirke podatkov o izvozu in Eurostata. Podatki o makroekonomskih kazalnikih so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Mikroekonomske kazalnike je Komisija ocenila na podlagi podatkov iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Podatki o mikroekonomskih kazalnikih so se nanašali na vzorčene proizvajalce Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

| (110) | Analizirani makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga. Analizirani mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(110)

Analizirani makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga. Analizirani mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.5.2   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

4.5.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (111) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Tabela 4


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v kg) | 27 290 291 | 25 626 300 | 22 837 500 | 22 808 454 |
| Indeks | 100 | 94 | 84 | 84 |
| Proizvodna zmogljivost (v kg) | 37 464 000 | 37 482 000 | 37 464 000 | 37 464 000 |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 73 % | 68 % | 61 % | 61 % |
| Indeks | 100 | 94 | 84 | 84 |
| Vir: pritožba, podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(111)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Tabela 4

Tabela 4

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Obseg proizvodnje (v kg)

27 290 291

25 626 300

22 837 500

22 808 454

Indeks

100

94

84

84

Proizvodna zmogljivost (v kg)

37 464 000

37 482 000

37 464 000

37 464 000

Indeks

100

100

100

100

Izkoriščenost zmogljivosti

73 %

68 %

61 %

61 %

Indeks

100

94

84

84

Vir: pritožba, podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (112) | V obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje zmanjšal za 16 %: med letoma 2011 in 2012 se je zmanjšal za 6 %, leta 2013 za nadaljnjih 10 %, med letom 2013 in obdobjem preiskave pa je ostal stabilen. |
| --- | --- |

(112)

V obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje zmanjšal za 16 %: med letoma 2011 in 2012 se je zmanjšal za 6 %, leta 2013 za nadaljnjih 10 %, med letom 2013 in obdobjem preiskave pa je ostal stabilen.

| (113) | Proizvodna zmogljivost je bila ocenjena tako, da se je celotni obseg proizvodnje delil s stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti vzorčenih proizvajalcev Unije. Na podlagi tega je proizvodna zmogljivost industrije Unije v obravnavanem obdobju ostala stabilna. |
| --- | --- |

(113)

Proizvodna zmogljivost je bila ocenjena tako, da se je celotni obseg proizvodnje delil s stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti vzorčenih proizvajalcev Unije. Na podlagi tega je proizvodna zmogljivost industrije Unije v obravnavanem obdobju ostala stabilna.

| (114) | Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 12 odstotnih točk. Manjša izkoriščenost zmogljivosti je odražala negativne učinke zmanjšane proizvodnje. Na podlagi tega je verjetno, da bo dolgoročno industrija Unije s težavo pokrila stalne stroške. |
| --- | --- |

(114)

Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 12 odstotnih točk. Manjša izkoriščenost zmogljivosti je odražala negativne učinke zmanjšane proizvodnje. Na podlagi tega je verjetno, da bo dolgoročno industrija Unije s težavo pokrila stalne stroške.

4.5.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

| (115) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Tabela 5


  Obseg prodaje in tržni delež | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje
  Indeks | 100 | 103 | 79 | 70 |
| Tržni delež
  Indeks | 100 | 97 | 76 | 79 |
| Vir: pritožba, podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(115)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Tabela 5

Tabela 5

Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Obseg prodaje

Indeks

100

103

79

70

Tržni delež

Indeks

100

97

76

79

Vir: pritožba, podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (116) | Obseg prodaje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 30 %: med letoma 2011 in 2012 se je povečal za 3 %, nato pa se med letom 2012 in obdobjem preiskave zmanjšal za 33 %. Ta negativni trend je bil v skladu z zmanjšano potrošnjo, kot je opisano v uvodni izjavi 97, a je bil bistveno izrazitejši. |
| --- | --- |

(116)

Obseg prodaje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 30 %: med letoma 2011 in 2012 se je povečal za 3 %, nato pa se med letom 2012 in obdobjem preiskave zmanjšal za 33 %. Ta negativni trend je bil v skladu z zmanjšano potrošnjo, kot je opisano v uvodni izjavi 97, a je bil bistveno izrazitejši.

| (117) | Posledično se je v obravnavanem obdobju tržni delež industrije Unije na splošno znižal za 21 %. V istem obdobju se je obseg uvoza družbe Bioking povečal za 25 %, ustrezni tržni delež pa se je povečal za 41 %, kot je opisano v uvodnih izjavah 101 in 102. |
| --- | --- |

(117)

Posledično se je v obravnavanem obdobju tržni delež industrije Unije na splošno znižal za 21 %. V istem obdobju se je obseg uvoza družbe Bioking povečal za 25 %, ustrezni tržni delež pa se je povečal za 41 %, kot je opisano v uvodnih izjavah 101 in 102.

4.5.2.3   Rast

Rast

| (118) | Potrošnja Unije se je od leta 2012 do konca obdobja preiskave zmanjšala. Kljub temu zmanjšanju se je obseg dampinškega uvoza družbe Bioking povečal in posledično se je v istem obdobju povečal njegov tržni delež. Tako je v obravnavanem obdobju industrija Unije izgubila pomemben del svojega tržnega deleža, medtem ko je zadevni uvoz močno povečal svoj tržni delež, ne glede na zmanjšanje potrošnje na trgu Unije. Istočasno se je obseg proizvodnje industrije Unije zmanjšal bolj kot potrošnja. |
| --- | --- |

(118)

Potrošnja Unije se je od leta 2012 do konca obdobja preiskave zmanjšala. Kljub temu zmanjšanju se je obseg dampinškega uvoza družbe Bioking povečal in posledično se je v istem obdobju povečal njegov tržni delež. Tako je v obravnavanem obdobju industrija Unije izgubila pomemben del svojega tržnega deleža, medtem ko je zadevni uvoz močno povečal svoj tržni delež, ne glede na zmanjšanje potrošnje na trgu Unije. Istočasno se je obseg proizvodnje industrije Unije zmanjšal bolj kot potrošnja.

4.5.2.4   Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

| (119) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Tabela 6


  Zaposlenost in produktivnost | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 178 | 173 | 185 | 184 |
| Indeks | 100 | 97 | 104 | 104 |
| Produktivnost (v kg/zaposlenega) | 153 367 | 147 785 | 123 598 | 123 793 |
| Indeks | 100 | 96 | 81 | 81 |
| Vir: pritožba, podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(119)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Tabela 6

Tabela 6

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Število zaposlenih

178

173

185

184

Indeks

100

97

104

104

Produktivnost (v kg/zaposlenega)

153 367

147 785

123 598

123 793

Indeks

100

96

81

81

Vir: pritožba, podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (120) | Stopnja zaposlenosti v industriji Unije je bila v obravnavanem obdobju relativno stabilna: med letoma 2011 in 2012 se je zmanjšala za 3 %, nato se je med letoma 2012 in 2013 povečala za 7 % in do konca obdobja preiskave ostala stabilna. |
| --- | --- |

(120)

Stopnja zaposlenosti v industriji Unije je bila v obravnavanem obdobju relativno stabilna: med letoma 2011 in 2012 se je zmanjšala za 3 %, nato se je med letoma 2012 in 2013 povečala za 7 % in do konca obdobja preiskave ostala stabilna.

| (121) | Produktivnost, merjena kot proizvodnja v kilogramih na zaposlenega, se je bistveno zmanjšala zaradi nižjih ravni proizvodnje in relativno stabilne zaposlenosti. Produktivnost se je v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala za 19 %. |
| --- | --- |

(121)

Produktivnost, merjena kot proizvodnja v kilogramih na zaposlenega, se je bistveno zmanjšala zaradi nižjih ravni proizvodnje in relativno stabilne zaposlenosti. Produktivnost se je v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala za 19 %.

4.5.2.5   Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (122) | Stopnja dampinga iz uvodne izjave 88 je bila višja od stopnje de minimis. Višina dejanskih stopenj dampinga glede na obseg in cene uvoza zadevnih proizvajalcev izvoznikov je bistveno vplivala na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(122)

Stopnja dampinga iz uvodne izjave 88 je bila višja od stopnje de minimis. Višina dejanskih stopenj dampinga glede na obseg in cene uvoza zadevnih proizvajalcev izvoznikov je bistveno vplivala na industrijo Unije.

de minimis

| (123) | V prvotni preiskavi, v kateri je bila družbi Bioking odobrena TGO, je bilo ugotovljeno, da družba Bioking ni izvajala dampinga, kar je vodilo k uporabi dajatve nič, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 1. Glede na to, da družba Bioking ni izvajala škodljivega dampinga, je kakršno koli okrevanje od preteklega dampinga relevantno samo, v kolikor se nanaša na dampinške prakse drugih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, proti katerim so bili ukrepi podaljšani in spremenjeni z več pregledi, kot je navedeno v uvodni izjavi 3. Ti ukrepi trenutno veljajo, kot je podrobno pojasnjeno v uvodni izjavi 3. |
| --- | --- |

(123)

V prvotni preiskavi, v kateri je bila družbi Bioking odobrena TGO, je bilo ugotovljeno, da družba Bioking ni izvajala dampinga, kar je vodilo k uporabi dajatve nič, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 1. Glede na to, da družba Bioking ni izvajala škodljivega dampinga, je kakršno koli okrevanje od preteklega dampinga relevantno samo, v kolikor se nanaša na dampinške prakse drugih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, proti katerim so bili ukrepi podaljšani in spremenjeni z več pregledi, kot je navedeno v uvodni izjavi 3. Ti ukrepi trenutno veljajo, kot je podrobno pojasnjeno v uvodni izjavi 3.

4.5.3   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

4.5.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (124) | Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

  Tabela 7


  Prodajne cene in stroški proizvodnje v Uniji | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto
  Indeks | 100 | 149 | 175 | 119 |
| Proizvodni stroški na enoto
  Indeks | 100 | 141 | 165 | 109 |
| Vir: podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(124)

Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

Tabela 7

Tabela 7

Prodajne cene in stroški proizvodnje v Uniji

Prodajne cene in stroški proizvodnje v Uniji

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Povprečna prodajna cena na enoto

Indeks

100

149

175

119

Proizvodni stroški na enoto

Indeks

100

141

165

109

Vir: podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (125) | Povprečna prodajna cena na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije se je med letoma 2011 in 2013 povečala za 75 %, nato pa se je med letom 2013 in obdobjem preiskave zmanjšala za 56 %. Dampinške uvozne cene družbe Bioking so sledile podobnemu trendu kot prodajne cene industrije Unije, kot je bilo prikazano v uvodni izjavi 105. |
| --- | --- |

(125)

Povprečna prodajna cena na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije se je med letoma 2011 in 2013 povečala za 75 %, nato pa se je med letom 2013 in obdobjem preiskave zmanjšala za 56 %. Dampinške uvozne cene družbe Bioking so sledile podobnemu trendu kot prodajne cene industrije Unije, kot je bilo prikazano v uvodni izjavi 105.

| (126) | Razpoložljivost surovine, tj. kalcijevega tartrata, ki se izdeluje iz vinske usedline in za industrijo Unije predstavlja približno 60 % skupnih stroškov proizvodnje vinske kisline, je odvisna od kakovosti vinske letine. Zato ugodne ali neugodne podnebne razmere v Uniji vplivajo na skupno ponudbo kalcijevega tartrata, od katere so potem odvisne tudi letne povprečne prodajne cene. Treba je poudariti, da v letih 2012 in 2013 vinska letina v Uniji ni bila najboljša, zato so se po obdobju pridelave vina stroški surovin in prodajne cene povečali (ker gre za sezonski izdelek, se učinki pokažejo šele nekaj mesecev po trgatvi). Nasprotno pa je bila v obdobju preiskave v Uniji vinska letina dobra, zato so bile povprečne letne prodajne cene v obdobju preiskave nižje v primerjavi s prejšnjim letom. |
| --- | --- |

(126)

Razpoložljivost surovine, tj. kalcijevega tartrata, ki se izdeluje iz vinske usedline in za industrijo Unije predstavlja približno 60 % skupnih stroškov proizvodnje vinske kisline, je odvisna od kakovosti vinske letine. Zato ugodne ali neugodne podnebne razmere v Uniji vplivajo na skupno ponudbo kalcijevega tartrata, od katere so potem odvisne tudi letne povprečne prodajne cene. Treba je poudariti, da v letih 2012 in 2013 vinska letina v Uniji ni bila najboljša, zato so se po obdobju pridelave vina stroški surovin in prodajne cene povečali (ker gre za sezonski izdelek, se učinki pokažejo šele nekaj mesecev po trgatvi). Nasprotno pa je bila v obdobju preiskave v Uniji vinska letina dobra, zato so bile povprečne letne prodajne cene v obdobju preiskave nižje v primerjavi s prejšnjim letom.

| (127) | Povečanje povprečne prodajne cene na enoto (za 19 % v obravnavanem obdobju) je bilo izrazitejše kot povečanje proizvodnih stroškov v istem obdobju (povečanje za 9 %). |
| --- | --- |

(127)

Povečanje povprečne prodajne cene na enoto (za 19 % v obravnavanem obdobju) je bilo izrazitejše kot povečanje proizvodnih stroškov v istem obdobju (povečanje za 9 %).

4.5.3.2   Stroški dela

Stroški dela

| (128) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Tabela 8


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 41 048 | 41 418 | 40 542 | 40 914 |
| Indeks | 100 | 101 | 99 | 100 |
| Vir: podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(128)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Tabela 8

Tabela 8

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

41 048

41 418

40 542

40 914

Indeks

100

101

99

100

Vir: podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (129) | V obravnavanem obdobju so povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije na zaposlenega ostali stabilni. Splošno povečanje stroškov dela (4,6 %) (17) in stopnja inflacije (4,7 %) (18) v Uniji v istem obdobju se nista odražala v povprečnih stroških dela. |
| --- | --- |

(129)

V obravnavanem obdobju so povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije na zaposlenega ostali stabilni. Splošno povečanje stroškov dela (4,6 %) (17) in stopnja inflacije (4,7 %) (18) v Uniji v istem obdobju se nista odražala v povprečnih stroških dela.

17

18

4.5.3.3   Zaloge

Zaloge

| (130) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Tabela 9


  Zaloge | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v kg) | 438 640 | 285 995 | 674 065 | 633 550 |
| Indeks | 100 | 65 | 154 | 144 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje | 3 % | 2 % | 5 % | 5 % |
| Indeks | 100 | 68 | 181 | 169 |
| Vir: podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(130)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Tabela 9

Tabela 9

Zaloge

Zaloge

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Končne zaloge (v kg)

438 640

285 995

674 065

633 550

Indeks

100

65

154

144

Končne zaloge kot delež proizvodnje

3 %

2 %

5 %

5 %

Indeks

100

68

181

169

Vir: podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (131) | Končne zaloge so se v obravnavanem obdobju povečale za 44 %: med letoma 2011 in 2012 so se zmanjšale za 35 %, nato pa se med letom 2012 in koncem obdobja preiskave bistveno povečale. |
| --- | --- |

(131)

Končne zaloge so se v obravnavanem obdobju povečale za 44 %: med letoma 2011 in 2012 so se zmanjšale za 35 %, nato pa se med letom 2012 in koncem obdobja preiskave bistveno povečale.

| (132) | Raven zalog je leta 2011 predstavljala 3 % obsega proizvodnje vzorčenih proizvajalcev Unije, do konca obdobja preiskave pa se je to povečalo na 5 %. |
| --- | --- |

(132)

Raven zalog je leta 2011 predstavljala 3 % obsega proizvodnje vzorčenih proizvajalcev Unije, do konca obdobja preiskave pa se je to povečalo na 5 %.

4.5.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (133) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Tabela 10


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje) | 2 | 8 | 8 | 10 |
| Indeks | 100 | 310 | 327 | 430 |
| Denarni tok (v EUR) | 1 267 809 | 4 185 410 | 4 316 300 | 2 481 985 |
| Indeks | 100 | 330 | 340 | 196 |
| Naložbe (v EUR) | 539 710 | 474 594 | 409 323 | 500 659 |
| Indeks | 100 | 88 | 76 | 93 |
| Donosnost naložb | 16 % | 80 % | 72 % | 47 % |
| Indeks | 100 | 508 | 456 | 300 |
| Vir: podatki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(133)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Tabela 10

Tabela 10

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje)

2

8

8

10

Indeks

100

310

327

430

Denarni tok (v EUR)

1 267 809

4 185 410

4 316 300

2 481 985

Indeks

100

330

340

196

Naložbe (v EUR)

539 710

474 594

409 323

500 659

Indeks

100

88

76

93

Donosnost naložb

16 %

80 %

72 %

47 %

Indeks

100

508

456

300

Vir: podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir:

| (134) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije podobnega izdelka nepovezanim strankam na trgu Unije povečala za 8 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(134)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije podobnega izdelka nepovezanim strankam na trgu Unije povečala za 8 odstotnih točk.

| (135) | Preiskava je pokazala, da je dobičkonosnost industrije Unije delno odvisna od zunanjih elementov, kot so podnebne razmere. Vendar je preiskava pokazala, da se je v obravnavanem obdobju dobičkonosnost bistveno povečala in v obdobju preiskave dosegla 10 % ter s tem presegla ciljni dobiček zadevne industrije v višini 8 %. |
| --- | --- |

(135)

Preiskava je pokazala, da je dobičkonosnost industrije Unije delno odvisna od zunanjih elementov, kot so podnebne razmere. Vendar je preiskava pokazala, da se je v obravnavanem obdobju dobičkonosnost bistveno povečala in v obdobju preiskave dosegla 10 % ter s tem presegla ciljni dobiček zadevne industrije v višini 8 %.

| (136) | Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. V obravnavanem obdobju se je povečal: trend neto denarnega toka se je med letoma 2011 in 2013 povečal, v obdobju preiskave pa zmanjšal. |
| --- | --- |

(136)

Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. V obravnavanem obdobju se je povečal: trend neto denarnega toka se je med letoma 2011 in 2013 povečal, v obdobju preiskave pa zmanjšal.

| (137) | Naložbe vzorčenih proizvajalcev Unije v proizvodnjo podobnega izdelka so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za 7 %: med letoma 2011 in 2013 so se zmanjšale za 24 %, nato pa se v obdobju preiskave povečale za 22 %. |
| --- | --- |

(137)

Naložbe vzorčenih proizvajalcev Unije v proizvodnjo podobnega izdelka so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za 7 %: med letoma 2011 in 2013 so se zmanjšale za 24 %, nato pa se v obdobju preiskave povečale za 22 %.

| (138) | Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Med letoma 2011 in 2012 se je povečala, od leta 2012 do konca obdobja preiskave pa se je zmanjševala. |
| --- | --- |

(138)

Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Med letoma 2011 in 2012 se je povečala, od leta 2012 do konca obdobja preiskave pa se je zmanjševala.

| (139) | Ni bilo dokazov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, predvsem zato, ker je večina vzorčenih proizvajalcev integriranih družb. |
| --- | --- |

(139)

Ni bilo dokazov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, predvsem zato, ker je večina vzorčenih proizvajalcev integriranih družb.

4.5.4   Ugotovitve o škodi

Ugotovitve o škodi

| (140) | Kazalniki škode, kot so proizvodnja, obseg prodaje in tržni delež so v obravnavanem obdobju kazali negativne trende. Vendar ti trendi niso imeli negativnega vpliva na splošni finančni položaj industrije Unije. Nasprotno, dobičkonosnost industrije Unije je v obravnavanem obdobju kazala stalen pozitiven trend in v obdobju preiskave celo presegla ciljni dobiček. Poleg tega so se v obravnavanem obdobju povečali tudi drugi finančni kazalniki, kot sta denarni tok in donosnost naložb. Industrija Unije je lahko tudi povečala zaposlenost, a ne zelo bistveno. |
| --- | --- |

(140)

Kazalniki škode, kot so proizvodnja, obseg prodaje in tržni delež so v obravnavanem obdobju kazali negativne trende. Vendar ti trendi niso imeli negativnega vpliva na splošni finančni položaj industrije Unije. Nasprotno, dobičkonosnost industrije Unije je v obravnavanem obdobju kazala stalen pozitiven trend in v obdobju preiskave celo presegla ciljni dobiček. Poleg tega so se v obravnavanem obdobju povečali tudi drugi finančni kazalniki, kot sta denarni tok in donosnost naložb. Industrija Unije je lahko tudi povečala zaposlenost, a ne zelo bistveno.

| (141) | Kot je omenjeno v uvodni izjavi 1, so bile v obravnavanem obdobju že uvedene protidampinške dajatve za uvoz vinske kisline iz LRK, razen za Bioking. Te dajatve so industrijo Unije v veliki meri ščitile pred vplivom dampinškega uvoza iz LRK in so zato vplivale na položaj industrije Unije, kar je bilo v sedanji preiskavi upoštevano. Vendar pa je videti, da si je industrija Unije v tem določenem primeru opomogla od preteklega dampinga in kljub relevantnemu povečanju uvoza in tržnega deleža zadevnega proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave dosegla visoke stopnje dobička. V teh okoliščinah preiskava ni pokazala, da bi industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe, čeprav sta se zmanjšala obseg prodaje in tržni delež industrije Unije in ob upoštevanju dejstva, da je dampinški uvoz družbe Bioking v določenem obsegu negativno vplival na industrijo Unije. To temelji predvsem na dejstvu, da so vsi finančni kazalniki kazali pozitivne trende in da je industrija Unije lahko zvišala cene v večjem obsegu, kot so se povečali njeni stroški proizvodnje, in to kljub dampinškim uvoznim cenam družbe Bioking, ki je nelojalno nižala cene industrije Unije. |
| --- | --- |

(141)

Kot je omenjeno v uvodni izjavi 1, so bile v obravnavanem obdobju že uvedene protidampinške dajatve za uvoz vinske kisline iz LRK, razen za Bioking. Te dajatve so industrijo Unije v veliki meri ščitile pred vplivom dampinškega uvoza iz LRK in so zato vplivale na položaj industrije Unije, kar je bilo v sedanji preiskavi upoštevano. Vendar pa je videti, da si je industrija Unije v tem določenem primeru opomogla od preteklega dampinga in kljub relevantnemu povečanju uvoza in tržnega deleža zadevnega proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave dosegla visoke stopnje dobička. V teh okoliščinah preiskava ni pokazala, da bi industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe, čeprav sta se zmanjšala obseg prodaje in tržni delež industrije Unije in ob upoštevanju dejstva, da je dampinški uvoz družbe Bioking v določenem obsegu negativno vplival na industrijo Unije. To temelji predvsem na dejstvu, da so vsi finančni kazalniki kazali pozitivne trende in da je industrija Unije lahko zvišala cene v večjem obsegu, kot so se povečali njeni stroški proizvodnje, in to kljub dampinškim uvoznim cenam družbe Bioking, ki je nelojalno nižala cene industrije Unije.

| (142) | Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da industrija Unije ni utrpela znatne škode. |
| --- | --- |

(142)

Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da industrija Unije ni utrpela znatne škode.

4.5.5   Pripombe zainteresiranih strani po razkritju

Pripombe zainteresiranih strani po razkritju

| (143) | Zainteresirane strani so trdile, da je Komisija napačno dajala več teže določenim kazalnikom škode (tj. dobičkonosnosti) na račun drugih, ki so ravno tako pomembni. Trdili so, da je treba analizo škode za industrijo, ki jo sestavljajo izključno MSP, kot je to industrija vinske kisline Unije, izvesti še posebej pazljivo. |
| --- | --- |

(143)

Zainteresirane strani so trdile, da je Komisija napačno dajala več teže določenim kazalnikom škode (tj. dobičkonosnosti) na račun drugih, ki so ravno tako pomembni. Trdili so, da je treba analizo škode za industrijo, ki jo sestavljajo izključno MSP, kot je to industrija vinske kisline Unije, izvesti še posebej pazljivo.

| (144) | Komisija je analizo škode izvedla na podlagi razpoložljivih informacij, vključno s preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki vseh treh vzorčenih družb, ki so prejele posebne vprašalnike, namenjene MSP. V zvezi s tem je treba poudariti, da je Komisija izvedla oceno vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije, ne da bi kateremu koli dala prednost pred drugimi, v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(144)

Komisija je analizo škode izvedla na podlagi razpoložljivih informacij, vključno s preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki vseh treh vzorčenih družb, ki so prejele posebne vprašalnike, namenjene MSP. V zvezi s tem je treba poudariti, da je Komisija izvedla oceno vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije, ne da bi kateremu koli dala prednost pred drugimi, v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe.

| (145) | Trdilo se je, da bi bilo treba stopnjo dampinga družbe Bioking v višini 42,8 %, ki presega preostalo dajatev v višini 34,9 %, ki trenutno velja za vse kitajske proizvajalce, in individualni dajatvi v višini 13,1 % in 8,3 %, ki se uporabljata za dve drugi družbi, razlagati kot znatno škodo, zlasti ob vedno večjem obsegu uvoza in tržnem deležu, ki to potrjujeta. Nadalje se je trdilo, da je za Bioking veljalo „neupravičeno izvzetje“ iz obsega protidampinških ukrepov, ki se trenutno uporabljajo na podlagi Izvedbene uredbe (EU) št. 626/2012. |
| --- | --- |

(145)

Trdilo se je, da bi bilo treba stopnjo dampinga družbe Bioking v višini 42,8 %, ki presega preostalo dajatev v višini 34,9 %, ki trenutno velja za vse kitajske proizvajalce, in individualni dajatvi v višini 13,1 % in 8,3 %, ki se uporabljata za dve drugi družbi, razlagati kot znatno škodo, zlasti ob vedno večjem obsegu uvoza in tržnem deležu, ki to potrjujeta. Nadalje se je trdilo, da je za Bioking veljalo „neupravičeno izvzetje“ iz obsega protidampinških ukrepov, ki se trenutno uporabljajo na podlagi Izvedbene uredbe (EU) št. 626/2012.

| (146) | Stopnja dampinga proizvajalca izvoznika sama po sebi ni ključen gospodarski kazalnik škode. Dejansko obstoj dampinškega uvoza ne pomeni nujno, da bo ta uvoz domači industriji povzročil škodo. Za proizvajalca izvoznika predstavlja le način, da z izdelkom bolj prodre na trg (tj. poveča tržni delež in obseg uvoza). Komisija je nadalje ugotovila, da je pravno veljaven akt Unije (Izvedbena uredba (EU) št. 332/2012) uvoz družbe Bioking v Unijo izključil iz področja uporabe trenutnih ukrepov. Na podlagi tega je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(146)

Stopnja dampinga proizvajalca izvoznika sama po sebi ni ključen gospodarski kazalnik škode. Dejansko obstoj dampinškega uvoza ne pomeni nujno, da bo ta uvoz domači industriji povzročil škodo. Za proizvajalca izvoznika predstavlja le način, da z izdelkom bolj prodre na trg (tj. poveča tržni delež in obseg uvoza). Komisija je nadalje ugotovila, da je pravno veljaven akt Unije (Izvedbena uredba (EU) št. 332/2012) uvoz družbe Bioking v Unijo izključil iz področja uporabe trenutnih ukrepov. Na podlagi tega je bila ta trditev zavrnjena.

| (147) | Iste zainteresirane strani so opozorile, da je družba Bioking uspela povečati obseg svoje dampinške prodaje za 25 %, svoj tržni delež pa za 41 %, medtem ko sta se v istem obdobju prodaja in tržni delež Unije zmanjšala za 30 % oz. 21 %, kar očitno kaže na znatno škodo. |
| --- | --- |

(147)

Iste zainteresirane strani so opozorile, da je družba Bioking uspela povečati obseg svoje dampinške prodaje za 25 %, svoj tržni delež pa za 41 %, medtem ko sta se v istem obdobju prodaja in tržni delež Unije zmanjšala za 30 % oz. 21 %, kar očitno kaže na znatno škodo.

| (148) | Dejansko je preiskava pokazala povečan obseg in tržni delež uvoza družbe Bioking. Kljub temu je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju ostal na relativno visoki ravni. Vendar pa tržni delež in obseg uvoza nista edina elementa, ki sta bila analizirana, da bi se določilo, ali je industrija Unije utrpela znatno škodo ali ne. Kot je navedeno v uvodni izjavi 144, je Komisija v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe izvedla oceno vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije, ne da bi kateremu koli dala prednost pred drugimi. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(148)

Dejansko je preiskava pokazala povečan obseg in tržni delež uvoza družbe Bioking. Kljub temu je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju ostal na relativno visoki ravni. Vendar pa tržni delež in obseg uvoza nista edina elementa, ki sta bila analizirana, da bi se določilo, ali je industrija Unije utrpela znatno škodo ali ne. Kot je navedeno v uvodni izjavi 144, je Komisija v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe izvedla oceno vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije, ne da bi kateremu koli dala prednost pred drugimi. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (149) | Nadalje se je trdilo, da bosta zmanjšana obseg proizvodnje (16 % v obravnavanem obdobju) in izkoriščenost zmogljivosti (16 % v obravnavanem obdobju) vplivala na dobičkonosnost in na dolgi rok povzročila nevzdržnost celotne industrije Unije zaradi njene nesposobnosti, da bi pokrila stalne stroške, kar je razvoj, ki ga Komisija priznava v uvodni izjavi 114. Zainteresirane strani so trdile tudi, da je družba Bioking s cenovno politiko, s katero je agresivno nelojalno nižala prodajne cene industrije Unije, dejansko utrdila svoj položaj vodilnega na trgu in izrinila industrijo Unije iz ključnih sektorjev, na primer sektorjev gradbeništva, živilskih dodatkov ali emulgatorjev. Poleg tega so trdili, da sta njihova zavrnitev sodelovanja v agresivni cenovni konkurenci z dampinškim uvozom družbe Bioking in odločitev za prodajo kakovostnejšega izdelka strankam, ki so pripravljene plačati premijo za kakovost, predstavljali legitimno obrambno strategijo. Hkrati so te strani poudarile, da glede na presežno zmogljivost družbe Bioking taka strategija ne more biti dolgo uspešna, saj se pričakuje, da bo kitajski dampinški uvoz vedno pogosteje preplavil trg in zadušil poslovne priložnosti tudi najbolj dobičkonosnim proizvajalcem Unije v vzorcu. |
| --- | --- |

(149)

Nadalje se je trdilo, da bosta zmanjšana obseg proizvodnje (16 % v obravnavanem obdobju) in izkoriščenost zmogljivosti (16 % v obravnavanem obdobju) vplivala na dobičkonosnost in na dolgi rok povzročila nevzdržnost celotne industrije Unije zaradi njene nesposobnosti, da bi pokrila stalne stroške, kar je razvoj, ki ga Komisija priznava v uvodni izjavi 114. Zainteresirane strani so trdile tudi, da je družba Bioking s cenovno politiko, s katero je agresivno nelojalno nižala prodajne cene industrije Unije, dejansko utrdila svoj položaj vodilnega na trgu in izrinila industrijo Unije iz ključnih sektorjev, na primer sektorjev gradbeništva, živilskih dodatkov ali emulgatorjev. Poleg tega so trdili, da sta njihova zavrnitev sodelovanja v agresivni cenovni konkurenci z dampinškim uvozom družbe Bioking in odločitev za prodajo kakovostnejšega izdelka strankam, ki so pripravljene plačati premijo za kakovost, predstavljali legitimno obrambno strategijo. Hkrati so te strani poudarile, da glede na presežno zmogljivost družbe Bioking taka strategija ne more biti dolgo uspešna, saj se pričakuje, da bo kitajski dampinški uvoz vedno pogosteje preplavil trg in zadušil poslovne priložnosti tudi najbolj dobičkonosnim proizvajalcem Unije v vzorcu.

| (150) | Preiskava je potrdila, da je družba Bioking povečala svoj tržni delež in nelojalno nižala cene, zaradi česar sta se zmanjšala obseg proizvodnje in stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, poleg tega pa je zaradi tega industrija Unije v nekaterih industrijskih sektorjih izgubila pomembne stranke. Vendar so tudi pritožniki sami priznali, da je ta položaj posledica razumne poslovne odločitve industrije Unije, ki je izbrala višje stopnje dobička na račun tržnega deleža. Tega ni mogoče razlagati kot kazalnika materialne škode. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(150)

Preiskava je potrdila, da je družba Bioking povečala svoj tržni delež in nelojalno nižala cene, zaradi česar sta se zmanjšala obseg proizvodnje in stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, poleg tega pa je zaradi tega industrija Unije v nekaterih industrijskih sektorjih izgubila pomembne stranke. Vendar so tudi pritožniki sami priznali, da je ta položaj posledica razumne poslovne odločitve industrije Unije, ki je izbrala višje stopnje dobička na račun tržnega deleža. Tega ni mogoče razlagati kot kazalnika materialne škode. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (151) | Pritožniki so trdili tudi, da stopnja dobičkonosnosti, kot jo je izračunala Komisija, prikriva dejanska gibanja dejanskih ravni dobička industrije Unije, saj vse vzorčene družbe niso mogle objaviti pozitivnih podatkov o dobičku. Te zainteresirane strani so nasprotovale metodologiji, ki jo je Komisija uporabila za izračun stopnje dobičkonosnosti, saj so po njihovem mnenju ravni dobičkonosnosti, ki jih je določila Komisija za namene analize škode, očitno izkrivljene zaradi prisotnosti relativno velikega proizvajalca Unije v vzorcu, ki je v nasprotju z manjšimi vzorčenimi družbami dosegel ekonomijo obsega. |
| --- | --- |

(151)

Pritožniki so trdili tudi, da stopnja dobičkonosnosti, kot jo je izračunala Komisija, prikriva dejanska gibanja dejanskih ravni dobička industrije Unije, saj vse vzorčene družbe niso mogle objaviti pozitivnih podatkov o dobičku. Te zainteresirane strani so nasprotovale metodologiji, ki jo je Komisija uporabila za izračun stopnje dobičkonosnosti, saj so po njihovem mnenju ravni dobičkonosnosti, ki jih je določila Komisija za namene analize škode, očitno izkrivljene zaradi prisotnosti relativno velikega proizvajalca Unije v vzorcu, ki je v nasprotju z manjšimi vzorčenimi družbami dosegel ekonomijo obsega.

| (152) | Poudarja se, da je bil položaj industrije Unije analiziran v celoti in da zato mikrokazalniki v zvezi z vzorčenimi proizvajalci Unije predstavljajo gospodarski položaj celotne industrije Unije. Pritožniki niso nasprotovali sestavi končnega vzorca in Komisija meni, da je vzorec reprezentativen za položaj industrije Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 20. Na zaslišanju dne 13. januarja 2016 so pritožniki ponovili svoje pomisleke glede reprezentativnosti vzorca, vendar utemeljitve niso nadgradili. V vsakem primeru se vzorčeni proizvajalci Unije ne morejo analizirati posamično, prav tako pa se ne more dati večje teže kateri koli izmed družb na račun drugih vzorčenih družb, saj celotno industrijo Unije sestavljajo MSP (glej uvodno izjavo 18). Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(152)

Poudarja se, da je bil položaj industrije Unije analiziran v celoti in da zato mikrokazalniki v zvezi z vzorčenimi proizvajalci Unije predstavljajo gospodarski položaj celotne industrije Unije. Pritožniki niso nasprotovali sestavi končnega vzorca in Komisija meni, da je vzorec reprezentativen za položaj industrije Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 20. Na zaslišanju dne 13. januarja 2016 so pritožniki ponovili svoje pomisleke glede reprezentativnosti vzorca, vendar utemeljitve niso nadgradili. V vsakem primeru se vzorčeni proizvajalci Unije ne morejo analizirati posamično, prav tako pa se ne more dati večje teže kateri koli izmed družb na račun drugih vzorčenih družb, saj celotno industrijo Unije sestavljajo MSP (glej uvodno izjavo 18). Trditev je bila zato zavrnjena.

| (153) | Trdilo se je tudi, da bi morala Komisija v zadnjem pregledu zaradi izteka ukrepa upoštevati padec dobičkonosnosti od konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Med letoma 2010 in 2011 je prišlo do dramatičnega padca v dobičkonosnosti, za katerega še vedno ni razlage. Nadalje se poudarja, da je ravno leta 2011 družba Bioking povečala svoj prodor na trg s povečanjem obsega uvoza za 33 %. |
| --- | --- |

(153)

Trdilo se je tudi, da bi morala Komisija v zadnjem pregledu zaradi izteka ukrepa upoštevati padec dobičkonosnosti od konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Med letoma 2010 in 2011 je prišlo do dramatičnega padca v dobičkonosnosti, za katerega še vedno ni razlage. Nadalje se poudarja, da je ravno leta 2011 družba Bioking povečala svoj prodor na trg s povečanjem obsega uvoza za 33 %.

| (154) | Treba je opozoriti, da Komisija za proučitev trendov, relevantnih za oceno škode, običajno analizira obdobje treh let pred obdobjem preiskave. To obdobje se določi na začetku preiskave in se uporablja za zbiranje ekonomskih podatkov, ki se preverijo. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 28, je v tem primeru Komisija za proučitev trendov, relevantnih za oceno škode, izbrala obdobje, ki se začne 1. januarja 2011 in konča 30. septembra 2014, uporabi tega obdobja pa pritožniki med preiskavo niso nikoli nasprotovali. Leto 2010 torej ne sodi v časovni okvir te preiskave, selektivna uporaba navedenega leta po izbiri pritožnikov za nekatere kazalnike škode pa bi bila diskriminatorna in neobjektivna. V vsakem primeru v preiskavi ni bilo mogoče vzpostaviti jasne povezave med trendi stopenj dobičkonosnosti industrije Unije in trendi v tržnem deležu družbe Bioking v obravnavanem obdobju. Nazadnje Komisija poudarja, da vzorčene družbe niso imele stroškov prestrukturiranja. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(154)

Treba je opozoriti, da Komisija za proučitev trendov, relevantnih za oceno škode, običajno analizira obdobje treh let pred obdobjem preiskave. To obdobje se določi na začetku preiskave in se uporablja za zbiranje ekonomskih podatkov, ki se preverijo. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 28, je v tem primeru Komisija za proučitev trendov, relevantnih za oceno škode, izbrala obdobje, ki se začne 1. januarja 2011 in konča 30. septembra 2014, uporabi tega obdobja pa pritožniki med preiskavo niso nikoli nasprotovali. Leto 2010 torej ne sodi v časovni okvir te preiskave, selektivna uporaba navedenega leta po izbiri pritožnikov za nekatere kazalnike škode pa bi bila diskriminatorna in neobjektivna. V vsakem primeru v preiskavi ni bilo mogoče vzpostaviti jasne povezave med trendi stopenj dobičkonosnosti industrije Unije in trendi v tržnem deležu družbe Bioking v obravnavanem obdobju. Nazadnje Komisija poudarja, da vzorčene družbe niso imele stroškov prestrukturiranja. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (155) | Trdilo se je, da je ogrožena sposobnost industrije Unije za naložbe v prihodnost, saj industrija Unije zaradi manjšega obsega proizvodnje in stopenj izkoriščenosti zmogljivosti dolgoročno ne bo mogla kriti svojih stalnih stroškov. Zato se bodo sedanje ravni dobičkonosnosti najverjetneje znižale. |
| --- | --- |

(155)

Trdilo se je, da je ogrožena sposobnost industrije Unije za naložbe v prihodnost, saj industrija Unije zaradi manjšega obsega proizvodnje in stopenj izkoriščenosti zmogljivosti dolgoročno ne bo mogla kriti svojih stalnih stroškov. Zato se bodo sedanje ravni dobičkonosnosti najverjetneje znižale.

| (156) | Preiskava je pokazala, da je industrija Unije v obravnavanem obdobju izvedla naložbe. Čeprav se je raven naložb v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala za 7 %, bi bilo to treba obravnavati v povezavi s postopkom proizvodnje vinske kisline, ki je precej osnoven in ne zahteva nujno znatnih naložb v raziskave in razvoj. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(156)

Preiskava je pokazala, da je industrija Unije v obravnavanem obdobju izvedla naložbe. Čeprav se je raven naložb v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala za 7 %, bi bilo to treba obravnavati v povezavi s postopkom proizvodnje vinske kisline, ki je precej osnoven in ne zahteva nujno znatnih naložb v raziskave in razvoj. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (157) | Trdilo se je tudi, da bi bilo treba povečanje denarnega toka analizirati z začetkom leta 2010 in ne leta 2011, saj je za slednje značilen denarni tok na zelo nizki ravni. Zainteresirane strani trdijo, da bi Komisija, če bi kot izhodišče obravnavala leto 2010, ugotovila, da je imela industrija Unije 6,8 milijonov EUR presežka denarnega toka. Poleg tega se je trdilo, da se je denarni tok med letom 2013 in obdobjem preiskave bistveno zmanjšal in v kratkem obdobju padel za 43 %. Komisija bi morala tudi bolj podrobno proučiti izkrivljajoč učinek najmočnejše vzorčene družbe, zlasti glede na to, da je denarni tok dveh vzorčenih družb med letom 2012 in obdobjem preiskave ostal na kritičnih ravneh. |
| --- | --- |

(157)

Trdilo se je tudi, da bi bilo treba povečanje denarnega toka analizirati z začetkom leta 2010 in ne leta 2011, saj je za slednje značilen denarni tok na zelo nizki ravni. Zainteresirane strani trdijo, da bi Komisija, če bi kot izhodišče obravnavala leto 2010, ugotovila, da je imela industrija Unije 6,8 milijonov EUR presežka denarnega toka. Poleg tega se je trdilo, da se je denarni tok med letom 2013 in obdobjem preiskave bistveno zmanjšal in v kratkem obdobju padel za 43 %. Komisija bi morala tudi bolj podrobno proučiti izkrivljajoč učinek najmočnejše vzorčene družbe, zlasti glede na to, da je denarni tok dveh vzorčenih družb med letom 2012 in obdobjem preiskave ostal na kritičnih ravneh.

| (158) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 154, se položaj industrije Unije običajno oceni v obdobju treh let pred obdobjem preiskave in leto 2010 ni del časovnega okvira te preiskave. Preiskava je pokazala, da je industrija Unije v obravnavanem obdobju dosegla zadostne stopnje dobička za ustvarjanje denarnega toka. Denarni tok je bil na najvišji ravni v letih 2012 in 2013 ter se je na splošno v obravnavanem obdobju bistveno povečal. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(158)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 154, se položaj industrije Unije običajno oceni v obdobju treh let pred obdobjem preiskave in leto 2010 ni del časovnega okvira te preiskave. Preiskava je pokazala, da je industrija Unije v obravnavanem obdobju dosegla zadostne stopnje dobička za ustvarjanje denarnega toka. Denarni tok je bil na najvišji ravni v letih 2012 in 2013 ter se je na splošno v obravnavanem obdobju bistveno povečal. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (159) | Trdilo se je, da sta se trend denarnega toka in donosnost naložb razlikovali od trenda dobičkonosnosti, kar kaže na pomembnost obsega prodaje pri oceni dobičkonosnosti in splošnem dobrem stanju v industriji. Trdilo se je, da je Komisija napačno navedla, da so vsi finančni kazalniki kazali pozitiven trend, saj so ravni naložb med letoma 2011 in 2013 močno upadle (24 %), v obravnavanem obdobju pa so se na splošno znižale za 7 %. |
| --- | --- |

(159)

Trdilo se je, da sta se trend denarnega toka in donosnost naložb razlikovali od trenda dobičkonosnosti, kar kaže na pomembnost obsega prodaje pri oceni dobičkonosnosti in splošnem dobrem stanju v industriji. Trdilo se je, da je Komisija napačno navedla, da so vsi finančni kazalniki kazali pozitiven trend, saj so ravni naložb med letoma 2011 in 2013 močno upadle (24 %), v obravnavanem obdobju pa so se na splošno znižale za 7 %.

| (160) | Dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb so različni gospodarski kazalniki in ne sledijo nujno istim trendom. V vsakem primeru so vsi ti trije kazalniki v obravnavanem obdobju kljub različnim posamičnim trendom kazali bistveno splošno povečanje, kar je močan pokazatelj neobstoja škode za industrijo Unije v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(160)

Dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb so različni gospodarski kazalniki in ne sledijo nujno istim trendom. V vsakem primeru so vsi ti trije kazalniki v obravnavanem obdobju kljub različnim posamičnim trendom kazali bistveno splošno povečanje, kar je močan pokazatelj neobstoja škode za industrijo Unije v obdobju preiskave.

| (161) | Zainteresirane strani so poudarile dejstvo, da je bil sklep o okrevanju industrije Unije od preteklega dampinga v nasprotju s sklepom zadnjega pregleda zaradi izteka ukrepa, v katerem je Komisija položaj industrije Unije označila za še vedno ranljiv. Trdilo se je, da se je večina kazalnikov, ki so bili v pregledu zaradi izteka ukrepa uporabljeni za dokazovanje ranljivosti industrije Unije, v obravnavanem obdobju le še nadalje poslabšala. Prav tako se niso strinjali s pristopom Komisije, po katerem je kakršno koli okrevanje od preteklega dampinga relevantno samo, v kolikor se nanaša na dampinške prakse drugih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, proti katerim so bili ukrepi podaljšani in spremenjeni z več pregledi. Trdilo se je, da v osnovni uredbi ni nobene pravne podlage, ki bi Komisiji omogočala uporabo takega razlikovanja. |
| --- | --- |

(161)

Zainteresirane strani so poudarile dejstvo, da je bil sklep o okrevanju industrije Unije od preteklega dampinga v nasprotju s sklepom zadnjega pregleda zaradi izteka ukrepa, v katerem je Komisija položaj industrije Unije označila za še vedno ranljiv. Trdilo se je, da se je večina kazalnikov, ki so bili v pregledu zaradi izteka ukrepa uporabljeni za dokazovanje ranljivosti industrije Unije, v obravnavanem obdobju le še nadalje poslabšala. Prav tako se niso strinjali s pristopom Komisije, po katerem je kakršno koli okrevanje od preteklega dampinga relevantno samo, v kolikor se nanaša na dampinške prakse drugih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, proti katerim so bili ukrepi podaljšani in spremenjeni z več pregledi. Trdilo se je, da v osnovni uredbi ni nobene pravne podlage, ki bi Komisiji omogočala uporabo takega razlikovanja.

| (162) | Dejstvo, da je bil v predhodnem pregledu zaradi izteka ukrepa položaj industrije Unije še vedno označen kot ranljiv, nima nobenega vpliva na sklep sedanje preiskave. Dejansko je preiskava potrdila, da se je finančni položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju še naprej izboljševal in vodil k visokim stopnjam dobičkonosnosti v letih 2012 in 2013 ter v obdobju preiskave. Poleg tega Komisija potrjuje pristop, opisan v uvodni izjavi 123, v zvezi z analizo okrevanja od preteklega dampinga. Trditev je bila zato zavrnjena. V vsakem primeru ta dejavnik ne bil vplival na splošen sklep Komisije, da v posebnih okoliščinah tega primera ni prišlo do znatne škode. |
| --- | --- |

(162)

Dejstvo, da je bil v predhodnem pregledu zaradi izteka ukrepa položaj industrije Unije še vedno označen kot ranljiv, nima nobenega vpliva na sklep sedanje preiskave. Dejansko je preiskava potrdila, da se je finančni položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju še naprej izboljševal in vodil k visokim stopnjam dobičkonosnosti v letih 2012 in 2013 ter v obdobju preiskave. Poleg tega Komisija potrjuje pristop, opisan v uvodni izjavi 123, v zvezi z analizo okrevanja od preteklega dampinga. Trditev je bila zato zavrnjena. V vsakem primeru ta dejavnik ne bil vplival na splošen sklep Komisije, da v posebnih okoliščinah tega primera ni prišlo do znatne škode.

| (163) | V zvezi z ravnjo zaposlenosti v industriji Unije so zainteresirane strani Komisijo prosile, naj ponovno preveri podatke o zaposlenosti. Poleg tega so iste zainteresirane strani Komisiji očitale, da ni upoštevala odpuščanj, ki so bila izvedena še pred začetkom obravnavanega obdobja. |
| --- | --- |

(163)

V zvezi z ravnjo zaposlenosti v industriji Unije so zainteresirane strani Komisijo prosile, naj ponovno preveri podatke o zaposlenosti. Poleg tega so iste zainteresirane strani Komisiji očitale, da ni upoštevala odpuščanj, ki so bila izvedena še pred začetkom obravnavanega obdobja.

| (164) | Komisija potrjuje podatke o zaposlenosti iz uvodne izjave 119, ki so bili preverjeni med preiskavo. Glede odpuščanj, do katerih je prišlo pred obravnavanim obdobjem, je treba opozoriti, da ostajajo zunaj časovnega okvira sedanje preiskave. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(164)

Komisija potrjuje podatke o zaposlenosti iz uvodne izjave 119, ki so bili preverjeni med preiskavo. Glede odpuščanj, do katerih je prišlo pred obravnavanim obdobjem, je treba opozoriti, da ostajajo zunaj časovnega okvira sedanje preiskave. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (165) | Nazadnje so te strani izrazile tudi pomisleke v zvezi z znatno presežno proizvodno zmogljivostjo družbe Bioking in poudarile, da lahko popolno neupoštevanje povpraševanja Unije vodi le k popolnemu uničenju industrije vinske kisline v Uniji na kratkoročni ravni, ne glede na njeno stopnjo dobičkonosnosti. Na zaslišanju dne 13. januarja 2016 so navedene strani ponovile, da so informacije po obdobju preiskave relevantne za pravilno oceno položaja industrije Unije, zlasti njene dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(165)

Nazadnje so te strani izrazile tudi pomisleke v zvezi z znatno presežno proizvodno zmogljivostjo družbe Bioking in poudarile, da lahko popolno neupoštevanje povpraševanja Unije vodi le k popolnemu uničenju industrije vinske kisline v Uniji na kratkoročni ravni, ne glede na njeno stopnjo dobičkonosnosti. Na zaslišanju dne 13. januarja 2016 so navedene strani ponovile, da so informacije po obdobju preiskave relevantne za pravilno oceno položaja industrije Unije, zlasti njene dobičkonosnosti.

| (166) | Na podlagi informacij, zbranih in preverjenih med preiskavo, ni bilo mogoče ugotoviti, ali se bo proizvodna zmogljivost družbe Bioking v bližnji prihodnosti povečala ali bodo novi obrati, ki se gradijo, nadomestili obstoječe. Informacije, ki jih pritožniki navajajo v svojih pripombah na splošni dokument o razkritju, ne vsebujejo posebnih dokazov glede tega. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 85, se razvoja po obdobju preiskave običajno ne upošteva in v vsakem primeru ne morejo biti več preverjeni tako pozno v preiskavi. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(166)

Na podlagi informacij, zbranih in preverjenih med preiskavo, ni bilo mogoče ugotoviti, ali se bo proizvodna zmogljivost družbe Bioking v bližnji prihodnosti povečala ali bodo novi obrati, ki se gradijo, nadomestili obstoječe. Informacije, ki jih pritožniki navajajo v svojih pripombah na splošni dokument o razkritju, ne vsebujejo posebnih dokazov glede tega. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 85, se razvoja po obdobju preiskave običajno ne upošteva in v vsakem primeru ne morejo biti več preverjeni tako pozno v preiskavi. Trditev je bila zato zavrnjena.

5.   VZROČNA ZVEZA

VZROČNA ZVEZA

| (167) | Ker je bilo ugotovljeno, da industrija Unije ni utrpela znatne škode, vzročne zveze ni bilo treba proučiti. |
| --- | --- |

(167)

Ker je bilo ugotovljeno, da industrija Unije ni utrpela znatne škode, vzročne zveze ni bilo treba proučiti.

6.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (168) | Ker je bilo ugotovljeno, da industrija Unije ni utrpela znatne škode, interesa Unije ni bilo treba proučiti. |
| --- | --- |

(168)

Ker je bilo ugotovljeno, da industrija Unije ni utrpela znatne škode, interesa Unije ni bilo treba proučiti.

7.   USTAVITEV POSTOPKA

USTAVITEV POSTOPKA

| (169) | Glede na sklepe, da industrija Unije ni utrpela znatne škode, bi bilo treba postopek v skladu s členom 9 osnovne uredbe ustaviti brez uvedbe ukrepov. |
| --- | --- |

(169)

Glede na sklepe, da industrija Unije ni utrpela znatne škode, bi bilo treba postopek v skladu s členom 9 osnovne uredbe ustaviti brez uvedbe ukrepov.

| (170) | Vse zadevne strani so bile obveščene o dokončnih ugotovitvah in o namenu ustavitve postopka ter so imele možnost predložiti pripombe. |
| --- | --- |

(170)

Vse zadevne strani so bile obveščene o dokončnih ugotovitvah in o namenu ustavitve postopka ter so imele možnost predložiti pripombe.

| (171) | Odbor, ustanovljen s členom 15(1) osnovne uredbe, ni predložil mnenja – |
| --- | --- |

(171)

Odbor, ustanovljen s členom 15(1) osnovne uredbe, ni predložil mnenja –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Protidampinški postopek za uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jo proizvaja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd in ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2918 12 00 (oznaka TARIC 2918120090), se ustavi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 9. februarja 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 130/2006 z dne 23. januarja 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 23, 27.1.2006, str. 1).

2

(3)  WT/DS295/AB/R, 29. november 2005, AB-2005-6.

3

(4)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 332/2012 z dne 13. aprila 2012 o spremembi Uredbe (ES) št. 130/2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, in o izključitvi družbe Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd iz dokončnih ukrepov (UL L 108, 20.4.2012, str. 1).

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 150/2008 z dne 18. februarja 2008 o spremembi obsega protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 130/2006 o uvozu vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 48, 22.2.2008, str. 1), Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 349/2012 z dne 16. aprila 2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 110, 24.4.2012 str. 3),Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 626/2012 z dne 26. junija 2012 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 349/2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 182, 13.7.2012, str. 1).

5

(6)  Pri vmesnem pregledu, objavljenem julija 2012, tržnogospodarska obravnava („TGO“) ni bila odobrena nobenemu proizvajalcu s sedežem v LRK, razen družbi Bioking, ki ni bila predmet navedenega pregleda. Zavrnitev je temeljila na izkrivljanju trga surovin. Zato so individualne stopnje za te družbe posledica individualne obravnave.

6

(7)  Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, omejenega na kitajskega proizvajalca izvoznika Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (UL C 223, 29.7.2011, str. 11).

7

(8)  Sklep Komisije 2012/289/EU z dne 4. junija 2012 o ustavitvi protidampinškega postopka za uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, omejenega na kitajskega proizvajalca izvoznika Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (UL L 144, 5.6.2012, str. 43).

8

(9)  Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, omejenega na kitajskega proizvajalca izvoznika Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (UL C 434, 4.12.2014, str. 9).

9

(10)  Sporazum o izvajanju člena VI Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini, 1994.

10

(11)  Sodba z dne 18. septembra 2012 Splošnega sodišča v zadevi T-156/11 – Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd proti Svetu.

11

(12)  Uredba Komisije (ES) št. 2244/2002 z dne 16. decembra 2002 o spremembi Uredbe (ES) št. 1622/2000 glede uporabe vinske kisline v proizvodih iz grozdja in vina (UL L 341, 17.12.2002, str. 27).

12

(13)  Tecnon Orbichem: http://www.orbichem.com/.

13

(14)  Delovni dokument: Trgovina in industrijska politika na Kitajskem: Zakaj javni organi uvajajo omejitve izvoza? http://www.cepii.fr/CEPII/en/publications/wp/abstract.asp?NoDoc=7886. Ta delovni dokument med drugim navaja, da obstajajo poleg uradno priznanih ciljev, kot je „spodbujanje visokotehnološke proizvodnje ali varstvo okolja“, tudi drugi cilji, „kot je subvencioniranje podrejenih sektorjev“.

14

Trgovina in industrijska politika na Kitajskem: Zakaj javni organi uvajajo omejitve izvoza

(15)  Glej uvodno izjavo 18 v Izvedbeni uredbi (EU) št. 626/2012.

15

(16)  Izvedbena uredba (EU) št. 626/2012.

16

(17)  Eurostat: EU-28 Indeks stroškov dela, letni podatki (NACE Rev. 2) – kumulativna povprečna letna stopnja spremembe (v %) med letoma 2011 in 2014.

17

(18)  Eurostat: EU 28 harmonizirani indeks cen življenjskih potrebščin – stopnja inflacije – kumulativna povprečna letna stopnja spremembe (v %) med letoma 2011 in 2014.

18

---

Popravki

| 10.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/38

---

Popravek Sklepa št. 1/2016 Odbora Skupnost–Švica za kopenski promet z dne 16. decembra 2015 o spremembi prilog 1, 3, 4 in 7 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o cestnem in železniškem prevozu blaga in potnikov [2016/122]

(
  Uradni list Evropske unije L 23 z dne 29. januarja 2016
  )

Naslovnica in stran 82, naslov sklepa:

besedilo:

„Sklep št. 1/2016 Odbora Skupnost–Švica za kopenski promet z dne 16. decembra 2015 o spremembi prilog 1, 3, 4 in 7 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o cestnem in železniškem prevozu blaga in potnikov [2016/122]“

se glasi:

„Sklep št. 1/2015 Odbora Skupnost–Švica za kopenski promet z dne 16. decembra 2015 o spremembi prilog 1, 3, 4 in 7 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o cestnem in železniškem prevozu blaga in potnikov [2016/122]“.

---

| 10.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/38

---

Popravek Sklepa Skupnega odbora EU-Švica št. 2/2016 z dne 3. decembra 2015 o spremembi Protokola 3 k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja [2016/121]

(
  Uradni list Evropske unije L 23 z dne 29. januarja 2016
  )

Naslovnica in stran 79, naslov sklepa:

besedilo:

„Sklep Skupnega odbora EU-Švica št. 2/2016 z dne 3. decembra 2015 o spremembi Protokola 3 k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o opredelitvi pojma ‚izdelki s poreklom‘ in načinih upravnega sodelovanja [2016/121]“,

se glasi:

„Sklep Skupnega odbora EU-Švica št. 2/2015 z dne 3. decembra 2015 o spremembi Protokola 3 k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o opredelitvi pojma ‚izdelki s poreklom‘ in načinih upravnega sodelovanja [2016/121]“.

---