# Euroopan unionin C 248/2019

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 248 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 62. vuosikerta24. heinäkuu 2019 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 248

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

62. vuosikerta24. heinäkuu 2019

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2019/C 248/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9396 – CapMan/CBRE/Norled) (
  1
  ) | 1 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2019/C 248/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9396 – CapMan/CBRE/Norled) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2019/C 248/02 | Euron kurssi | 2 |
| 2019/C 248/03 | Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön | 3 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2019/C 248/02

Euron kurssi

2

2019/C 248/03

Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön

3

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2019/C 248/04 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen, komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta | 4 |
| 2019/C 248/05 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 13 |
| 2019/C 248/06 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 19 |
| 2019/C 248/07 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen, komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta | 26 |
| 2019/C 248/08 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 32 |

V   Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2019/C 248/04

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen, komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta

4

2019/C 248/05

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

13

2019/C 248/06

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

19

2019/C 248/07

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen, komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta

26

2019/C 248/08

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

32

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 24.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 248/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 248/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.9396 – CapMan/CBRE/Norled)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2019/C 248/01)

Komissio päätti 16. heinäkuuta 2019 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32019M9396. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32019M9396. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 24.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 248/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 248/2

---

Euron kurssi (1)

23. heinäkuuta 2019

(2019/C 248/02)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1173 |
| JPY | Japanin jeniä | 120,82 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4659 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,89830 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,5695 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0985 |
| ISK | Islannin kruunua | 139,90 |
| NOK | Norjan kruunua | 9,6810 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,549 |
| HUF | Unkarin forinttia | 325,50 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,2497 |
| RON | Romanian leuta | 4,7207 |
| TRY | Turkin liiraa | 6,3534 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5898 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4691 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,7266 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6605 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5238 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 317,02 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 15,4992 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,6856 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3863 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 598,63 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6016 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 57,128 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 70,5611 |
| THB | Thaimaan bahtia | 34,519 |
| BRL | Brasilian realia | 4,1878 |
| MXN | Meksikon pesoa | 21,3081 |
| INR | Intian rupiaa | 77,0150 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1173

JPY

Japanin jeniä

120,82

DKK

Tanskan kruunua

7,4659

GBP

Englannin puntaa

0,89830

SEK

Ruotsin kruunua

10,5695

CHF

Sveitsin frangia

1,0985

ISK

Islannin kruunua

139,90

NOK

Norjan kruunua

9,6810

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,549

HUF

Unkarin forinttia

325,50

PLN

Puolan zlotya

4,2497

RON

Romanian leuta

4,7207

TRY

Turkin liiraa

6,3534

AUD

Australian dollaria

1,5898

CAD

Kanadan dollaria

1,4691

HKD

Hongkongin dollaria

8,7266

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6605

SGD

Singaporen dollaria

1,5238

KRW

Etelä-Korean wonia

1 317,02

ZAR

Etelä-Afrikan randia

15,4992

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,6856

HRK

Kroatian kunaa

7,3863

IDR

Indonesian rupiaa

15 598,63

MYR

Malesian ringgitiä

4,6016

PHP

Filippiinien pesoa

57,128

RUB

Venäjän ruplaa

70,5611

THB

Thaimaan bahtia

34,519

BRL

Brasilian realia

4,1878

MXN

Meksikon pesoa

21,3081

INR

Intian rupiaa

77,0150

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 24.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 248/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 248/3

---

Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön

(2019/C 248/03)

Muutetaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön (2) seuraavasti:

Lisätään selittävien huomautusten sivulle 169 nimikkeeseen ”
  3004 Lääkkeet (ei kuitenkaan nimikkeen 3002, 3005 tai 3006 tuotteet), joissa on sekoitettuja tai sekoittamattomia tuotteita terapeuttista tai ennalta ehkäisevää käyttöä varten, annostettuina (myös ihon läpi annettavassa muodossa) tai vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksissa olevat
  ” kohdat seuraavasti:

”Tähän nimikkeeseen kuuluvat muun muassa hormoni-, koentsyymi- ja kofaktorivalmisteet. Nämä valmisteet perustuvat nimikkeen 2937 hormoneihin sekä entsyymikofaktoreihin ja niiden sekoituksiin. Näissä valmisteissa on riittävä määrä vaikuttavia aineita terapeuttisen tai ennalta ehkäisevän vaikutuksen luomiseksi tiettyä tautia tai sairautta vastaan. Suositeltava vuorokausiannos ilmoitetaan etiketissä, pakkauksessa tai mukana olevissa käyttöohjeissa.

Maailman terveysjärjestön (WHO) kehittämässä anatomis-terapeuttis-kemiallisessa luokituksessa (WHO:n ATC-DDD-luokitus) (https://www.whocc.no/atc_ddd_index/) ilmoitetaan määritelty vuorokausiannos (DDD), joka luo terapeuttisen tai ennalta ehkäisevän vaikutuksen vähintään kyseisessä luokituksessa mainittua määrää käytettäessä.

Seuraavassa taulukossa esitetään α-lipoiinihapon ja melatoniinin DDD:

| Vaikuttavan aineen nimi | Määritelty vuorokausiannos | Yksikkö | Antotapa |
| --- | --- | --- | --- |
| α-lipoiinihappo tai tioktiinihappo | 0,6 | g | suun kautta |
| 0,6 | g | ruuansulatuskanavan ulkopuolisesti |
| melatoniini | 2 | mg | suun kautta”. |

Vaikuttavan aineen nimi

Määritelty vuorokausiannos

Yksikkö

Antotapa

α-lipoiinihappo tai tioktiinihappo

0,6

g

suun kautta

0,6

g

ruuansulatuskanavan ulkopuolisesti

melatoniini

2

mg

suun kautta”.

---

(1)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).

1

(2)  EUVL C 119, 29.3.2019, s. 1.

2

---

V Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 24.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 248/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 248/4

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen, komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta

(2019/C 248/04)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Bordeaux”

Viitenumero: PDO-FR-A0821-AM04

Tiedonannon päivämäärä: 10.4.2019

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Rajattu viljelyalue

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Päivämäärät, joina kansallinen toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt SAN-nimityksen ”Bordeaux” rajatun viljelyalueen muutokset ja jotka mainitaan nimityksen tuote-eritelmän liitteessä, saatetaan ajan tasalle. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen tarkistetun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

2.   Maantieteellinen alue: toimituksellinen muutos

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Muutetaan tuote-eritelmän I luvun IV kohdan 1 alakohdan a alakohtaa seuraavasti:

Cantenacin ja Margaux’n kunnat poistetaan tuote-eritelmästä ja Margaux-Cantenacin kunta lisätään siihen kuntaliitoksen huomioon ottamiseksi.

Poistetaan Aubie-et-Espessasin, Castets-en-Dorthen, Castillon-de-Castetsin, Civrac-de-Dordognen, Saint-Antoinen ja Salignacin kunnat.

Lisätään Val de Virvéen, Castets et Castillonin ja Civrac-sur-Dordognen kunnat.

Aubie-et-Espessasin, Saint-Antoinen ja Salignacin kunnat on liitetty yhteen, ja niistä on muodostunut Val de Virvéen kunta.

Castets-en-Dorthen ja Castillon-de-Castetsin kunnat on liitetty yhteen, ja niistä on muodostunut Castets et Castillonin kunta.

Civrac-de-Dordognen kunnan nimi muutetaan muotoon ”Civrac-sur-Dordogne”.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa.

3.   Välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen muutos

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Lisätään tuote-eritelmän I luvun IV kohdan 3 alakohtaan seuraavat kolme kuntaa: ”Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt”, ”Saint-Antoine-de-Breuilh”, ”Thénac”.

Muutoksella oikaistaan kohta, joka koskee välittömässä läheisyydessä sijaitsevia alueita. Niihin lisätään kuntia, joissa todistetusti viiniytetään ja/tai valmistetaan viiniä ja jotka sijaitsevat nimityksen tuotantoalueen läheisyydessä.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa.

4.   Roseeviinien tuotantoedellytyksiä koskeva muutos

Muutoksen kuvaus ja perustelut

—   Viiniköynnöslajikkeet

Tuotanto-eritelmän I luvun V kohdassa olevaa roseeviinin tuotantoon soveltuvia rypälelajikkeita koskevaa luetteloa laajennetaan lisäämällä siihen lisälajikkeena käytettäviä valkoisia rypälelajikkeita, jotka jo sisältyvät SAN ”Bordeaux” -nimityksellä kuvattujen valkoviinien tuote-eritelmään.

Kyseiset rypälelajikkeet ovat sémillon B, sauvignon B ja sauvignon gris G. Muutos ei koske roseeviinejä, joita voidaan mahdollisesti kuvata maininnalla ”clairet”, ja joissa käytettävien rypälelajikkeiden luettelo on edelleen sama kuin punaviinien lajikeluettelo.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Muutokseen liittyy tuote-eritelmän I luvun V kohdassa vahvistettu rajoitus, joka koskee kyseisten lisälajikkeiden osuutta lohkon viiniköynnöslajikkeissa, sekä tuote-eritelmän I luvun IX kohdassa vahvistettu rajoitus, joka koskee kyseisten lajikkeiden käyttöä roseeviinien tuotantoon tarkoitetuissa rypälesekoituksissa ja rypälemehussa. Osuudeksi on vahvistettu 20 prosenttia, joista enintään 10 prosenttia voi olla sauvignon B ja sauvignon gris G -lajikkeita.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Valkoisten rypälelajikkeiden käyttö lisälajikkeena parantaa roseeviinien aistinvaraisten ominaisuuksien tasapainoisuutta. Ne tuovat peruslajikkeena käytetyistä mustista rypälelajikkeista riippuen viiniin joko raikkautta tai pyöreyttä.

—   Tuotteen kuvaus

Lisäys, joka koskee lisälajikkeena käytettäviä valkoisia rypälelajikkeita, on roseeviinien aistinvaraisia ominaisuuksia kuvaavan kohdan toimituksellinen parannus, jolla varmistetaan, ettei kyseinen muutos vaikuta tuotteeseen.

Tuote-eritelmän I luvun X kohdan 2 alakohtaa (yhteys) on muutettu.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaa.

—   Viininvalmistusmenetelmät

Muutetaan tuote-eritelmän I luvun IX kohtaa rypäleen puristemehun käsittelemisen sallimiseksi viininvalmistuskäyttöön tarkoitetulla hiilellä 20 prosentin rajaan asti kyseisen viininvalmistajan kyseisestä sadosta valmistamien roseeviinien osalta.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaa.

5.   Yhteys alkuperään

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Muutetaan tuote-eritelmän I luvun X kohdan 1 alakohdan a alakohdan ensimmäisessä kappaleessa maantieteellisellä alueella sijaitsevien kuntien määrää 501:stä 497:ään ja Gironden departementin alueella sijaitsevien kuntien määrää 542:sta 538:aan alueella tapahtuneiden kuntaliitosten takia.

Yhtenäisen asiakirjan 8 kohtaa on muutettu.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi

Bordeaux

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

4.   Viinin/viinien kuvaus

Kuivat hiilihapottomat valkoviinit

Kuivien hiilihapottomien valkoviinien

| — | luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

—

luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia.

| — | käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 grammaa litrassa. Tätä pitoisuutta voidaan nostaa 5 grammaan litraa kohden, jos kokonaishappopitoisuus on vähintään 2,7 grammaa litrassa rikkihappoa (g/l H2SO4). |
| --- | --- |

—

käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 grammaa litrassa. Tätä pitoisuutta voidaan nostaa 5 grammaan litraa kohden, jos kokonaishappopitoisuus on vähintään 2,7 grammaa litrassa rikkihappoa (g/l H2SO4).

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13 tilavuusprosenttia.

Ennen pullotusta

| — | haihtuvien happojen pitoisuus enintään 13,26 milliekvivalenttia/litra |
| --- | --- |

—

haihtuvien happojen pitoisuus enintään 13,26 milliekvivalenttia/litra

| — | kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään 180 mg/l |
| --- | --- |

—

kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään 180 mg/l

Muut analyyttiset normit ovat EU:n sääntelyn mukaisia.

Sauvignon B -lajikkeesta saatavat kuivat valkoviinit on kukkaisten ja sitrushedelmäisten vivahteidensa ansiosta hyvin aromaattisia, raikkaita ja hedelmäisiä. Sémillon B -lajikkeesta saatavien viinien suutuntuma on runsas ja rasvainen, lajikkeeseen yhdistetty muscadelle B tuo viiniin kukkaisia aromeja. Sekoituksissa käytettävät lisälajikkeet tuovat viiniin hapokkuutta ja sitrushedelmien vivahteita. Viinit ovat raikkaita ja sopivat nuorina nautittaviksi (yhden tai kahden vuoden ikäisinä).

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | Milliekvivalentteina litrassa |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 18 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 200 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Milliekvivalentteina litrassa

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

18

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

200

Jäännössokeria sisältävät hiilihapottomat valkoviinit

Hiilihapottomien valkoviinien, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä

| — | luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

—

luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia.

| — | käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on vähintään 5 g/l ja enintään 60 g/l. |
| --- | --- |

—

käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on vähintään 5 g/l ja enintään 60 g/l.

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13,5 tilavuusprosenttia.

Ennen pullotusta

| — | haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 milliekvivalenttia/litra |
| --- | --- |

—

haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 milliekvivalenttia/litra

| — | kokonaisrikkioksidipitoisuus on enintään 250 mg/l |
| --- | --- |

—

kokonaisrikkioksidipitoisuus on enintään 250 mg/l

Muut analyyttiset normit ovat EU:n sääntelyn mukaisia.

Valkoviinit, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä, on saatu sémillon B -lajikkeen rypäleistä. Ne ovat runsaita, täyteläisiä ja väriltään kullanhohtoisia viinejä, joissa voidaan erottaa kandeerattujen hedelmien aromeja. Lajike voidaan yhdistää sauvignon B- lajikkeen rypäleisiin, jotka tuovat viinin makuun raikkautta. Viinit soveltuvat muutaman vuoden kestävään kypsytykseen, mutta niitä voidaan yhtä lailla nauttia nuorina.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 10 |
| Vähimmäishappopitoisuus | Milliekvivalentteina litrassa |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 18 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 250 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

10

Vähimmäishappopitoisuus

Milliekvivalentteina litrassa

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

18

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

250

Hiilihapottomat roseeviinit

Hiilihapottomien roseeviinien

| — | luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

—

luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia.

| — | käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 g/l Tätä pitoisuutta voidaan nostaa 5 grammaan litraa kohden, jos kokonaishappopitoisuus on vähintään 2,7 grammaa litrassa rikkihappoa (g/l H2SO4). |
| --- | --- |

—

käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 g/l Tätä pitoisuutta voidaan nostaa 5 grammaan litraa kohden, jos kokonaishappopitoisuus on vähintään 2,7 grammaa litrassa rikkihappoa (g/l H2SO4).

| — | muutettu väri-intensiteetti (DO 420 + DO 520 + DO 620) on enintään 1,1. |
| --- | --- |

—

muutettu väri-intensiteetti (DO 420 + DO 520 + DO 620) on enintään 1,1.

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13 tilavuusprosenttia.

Ennen pullotusta

| — | haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 milliekvivalenttia/litra |
| --- | --- |

—

haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 milliekvivalenttia/litra

| — | kokonaisrikkioksidipitoisuus on enintään 180 mg/l |
| --- | --- |

—

kokonaisrikkioksidipitoisuus on enintään 180 mg/l

Muut analyyttiset normit ovat EU:n sääntelyn mukaisia.

Roseeviinien väri vaihtelee haalean vaaleanpunaisesta tummemman vaaleanpunaiseen sen mukaan, mitä tekniikkaa viininvalmistuksessa on käytetty (välittömästi tapahtuva puristaminen, kevyt maserointi tai saignée-tekniikka). Viinien tasapainoinen, pyöreästä eloisaan vaihteleva rakenne tukee niiden hedelmäisestä kukkaiseen ulottuvaa aromikirjoa. Niissä on runsaasti makua ja suutuntumaa. Viinit sopivat nuorina nautittaviksi (yhden tai kahden vuoden ikäisinä).

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | Milliekvivalentteina litrassa |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 18 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 200 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Milliekvivalentteina litrassa

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

18

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

200

Hiilihapottomat punaviinit

Hiilihapottomien punaviinien

| — | luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia |
| --- | --- |

—

luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia

| — | käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 g/l |
| --- | --- |

—

käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 g/l

| — | omenahappopitoisuus on enintään 0,3 g/l |
| --- | --- |

—

omenahappopitoisuus on enintään 0,3 g/l

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13,5 tilavuusprosenttia.

Ennen pullotusta

| — | haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 milliekvivalenttia/litra |
| --- | --- |

—

haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 milliekvivalenttia/litra

| — | kokonaisrikkioksidipitoisuus on enintään 140 mg/l |
| --- | --- |

—

kokonaisrikkioksidipitoisuus on enintään 140 mg/l

Muut analyyttiset normit ovat EU:n sääntelyn mukaisia.

Punaviinit, joiden hallitsevana lajikkeena usein on merlot N, ovat notkeita, hedelmäisiä ja vain vähän hapokkaita. Niitä voidaan raikastaa petit verdot N ja cot N. -lajikkeiden tuomalla hapokkuudella erityisesti sellaisina vuosina, jolloin kypsyminen on nopeaa. Yleensä merlot N yhdistetään kuitenkin cabarnet-sauvignon N -lajikkeeseen ja jossain määrin myös cabarnet franc N -lajikkeeseen, jotka tuovat viiniin aromaattista monitahoisuutta ja tanniinien voimakkuutta, jonka ansiosta viinit säilyttävät bukeensa ja kehittävät sitä.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | Milliekvivalentteina litrassa |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 20 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 150 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Milliekvivalentteina litrassa

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

20

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

150

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   
  Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Tiheys ja etäisyys

Viljelykäytäntö

Lohkoilla, jotka on istutettu 1. päivän elokuuta 2008 jälkeen, viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,50 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 0,85 metriä. – Istutustiheyttä voidaan vähentää 3 300 köynnökseen hehtaarilla. Tällöin köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 3 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 0,85 metriä.

Viiniköynnösten leikkuuta koskevat säännöt

Viljelykäytäntö

Ainoastaan kannusleikkaus (matalaleikkaus) tai pitkä juoksijaleikkaus ovat sallittuja. Merlot N, sémillon B ja muscadelle B -lajikkeet leikataan siten, että köynnöksiin jää enintään 45 000 silmua hehtaaria ja 18 silmua köynnöstä kohden. Muut lajikkeet, kuten cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B ja sauvignon gris G, leikataan siten, että köynnöksiin jää enintään 50 000 silmua hehtaaria ja 20 silmua köynnöstä kohden. Silmujen poiston jälkeen köynnöksessä saa olla hedelmiä tuottavia oksia – merlot N, sémillon B ja muscadelle B -lajikkeissa 12 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla, ja 15 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on enintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla, – muissa, kuten cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B, sauvignon gris G -lajikkeissa 14 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla, ja 17 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on enintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla. Viiniköynnökset on leikattava viimeistään lehtien auettua (vaihe 9 Lorenzin asteikolla). Silmujen poisto on tehtävä ennen hedelmänmuodostusta.

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Viininvalmistuskäyttöön tarkoitetun hiilen käyttö on sallittu muiden kuin clairet -maininnalla mahdollisesti kuvattujen roseeviinien valmistukseen tarkoitetun rypälemehun käsittelemiseksi 20 prosentin rajaan asti kyseisen viininvalmistajan kyseisestä sadosta valmistamien roseeviinien osalta.

Väkevöinti

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Punaviinien väkevöinti osittaisella tiivistämisellä on sallittua, kunhan väkevöimisaste on enintään 15 prosenttia. Väkevöinnin jälkeen – punaviinien ja valkoviinien, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä, kokonaisalkoholipitoisuus saa olla enintään 13,5 tilavuusprosenttia. – roseeviinien ja kuivien valkoviinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla enintään 13 tilavuusprosenttia.

b.   
  Enimmäistuotokset

Hiilihapottomat valkoviinit (kuivat valkoviinit ja valkoviinit, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä)

77 hehtolitraa hehtaarilta

Hiilihapottomat roseeviinit

72 hehtolitraa hehtaarilta

Hiilihapottomat punaviinit – Viiniköynnösten istutustiheys vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla

68 hehtolitraa hehtaarilta

Hiilihapottomat punaviinit – Viiniköynnösten istutustiheys enintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla

64 hehtolitraa hehtaarilta

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava, viiniytettävä ja viini valmistettava sekä kypsytettävä seuraavien Gironden departementiin 19 päivänä kesäkuuta 2017 tehdyn virallisen maantieteellisen koodin perusteella kuuluvien kuntien alueella:

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arbis, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-surGironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-etMeynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Cantois, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-deBordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-deMédoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, CastresGironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-deMonségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-SaintHilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-SaintGeorges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Landede-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, ListracMédoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, LudonMédoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Marcillac, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-etVillemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujanet-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-surDordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, PleineSelve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-en-Médoc, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, SaintAubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, SaintAvit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-deBlaye, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, SaintChristoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-desBardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, SaintCiers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, SainteGemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-deFronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-deGrave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, SaintGermain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, SainteHélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, SaintLaurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, SaintLaurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, SaintLoubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-deCastillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-deLaye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, SaintPalais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, SaintPey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, SaintPierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentinde-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-laVirvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, SaintSelve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-deCursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpiceet-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, SaintVincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-deGuyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac.

7.   Pääasialliset viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

| | Sauvignon B |
| --- | --- |

Sauvignon B

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Cot N – Malbec N |
| --- | --- |

Cot N – Malbec N

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Maantieteellisen alueen ilmasto-olosuhteet ovat viinintuotannon kannalta suotuisat ja suhteellisen yhtenäiset: alue sijaitsee suurten vesimassojen läheisyydessä (Atlantin valtameri, Girondejoen suisto, Garonne- ja Dordognejoen laaksot), jotka toimivat tärkeinä lämmön tasaajina. Valtameren vaikutus, joka suojaa viinitarhoja kevään halloilta, tasoittuu kuitenkin vähitellen, sitä mukaa kun välimatka mereen ja suuriin jokilaaksoihin kasvaa ja lähestytään Landesin, Saintongen ja Double Périgourdinen metsiä. Näiden erityispiirteiden takia viininviljely ei juurikaan ole levinnyt alueen pohjois- ja etelä-lounaisosiin. Alue kattaa 497 kuntaa Gironden departementin 538 kunnasta. Alueeseen ei kuulu departementin lounaisosa, jossa harjoitetaan metsätaloutta viininviljelyn sijaan.

Bordeaux’n alueen viiniköynnökset kasvavat valtamerellisessä ilmastossa, ja niitä on täytynyt jo 1600- ja 1700-luvuilta lähtien tukea tukikeppien ja myöhemmin yleistyvien säleikköjen avulla, jotta sato jakautuu hyvin ja lehtiä on riittävästi mahdollistamaan fotosynteesi ja rypäleiden optimaalinen kypsyminen. Erilaiset maaperätyypit ja ilmasto-olosuhteet ovat vaikuttaneet eri rypälelajikkeiden valintaan ja niiden mukautumiseen ympäristöolosuhteisiin. Näin ollen voidaan tunnistaa neljä eri maaperätyyppiä:

| — | kukkuloiden rinteillä yleisesti esiintyvä kalkkipitoinen savimaa ja kalkkipitoinen merkelimaa, joka soveltuu erittäin hyvin merlot N -lajikkeelle, |
| --- | --- |

—

kukkuloiden rinteillä yleisesti esiintyvä kalkkipitoinen savimaa ja kalkkipitoinen merkelimaa, joka soveltuu erittäin hyvin merlot N -lajikkeelle,

| — | kvartsipitoinen maa, jossa on seassa savea ja kalkkikiviainesta, ja joka sopii erinomaisesti esimerkiksi merlot N- ja sauvignon B -lajikkeille, |
| --- | --- |

—

kvartsipitoinen maa, jossa on seassa savea ja kalkkikiviainesta, ja joka sopii erinomaisesti esimerkiksi merlot N- ja sauvignon B -lajikkeille,

| — | luvisoliin kuuluva hapan hiekkapitoinen savimaa (boulbène), jossa on hienoa kvartsiainesta ja joka muodostaa keveämpiä maakerroksia, jotka soveltuvat kuivien valkoviinien tuotantoon, |
| --- | --- |

—

luvisoliin kuuluva hapan hiekkapitoinen savimaa (boulbène), jossa on hienoa kvartsiainesta ja joka muodostaa keveämpiä maakerroksia, jotka soveltuvat kuivien valkoviinien tuotantoon,

| — | soramaa, joka koostuu sorasta, kvartsista ja suuri- tai pienirakeisesta hiekasta, ja muodostaa penkereitä, joilta vedet virtaavat pois, jotka ovat lämpimiä ja sopivat erinomaisesti viinin- ja erityisesti cabernet-sauvignon N -lajikkeen viljelyyn. |
| --- | --- |

—

soramaa, joka koostuu sorasta, kvartsista ja suuri- tai pienirakeisesta hiekasta, ja muodostaa penkereitä, joilta vedet virtaavat pois, jotka ovat lämpimiä ja sopivat erinomaisesti viinin- ja erityisesti cabernet-sauvignon N -lajikkeen viljelyyn.

Rypälelajikkeiden, biologisen ja fyysisen ympäristön monimuotoisuuden ja viininviljely- ja viiniyttämistapojen yhteensopivuus tekee viineistä tyyliltään ominaislaatuisia ja aromeiltaan hyvin rikkaita. Bordeaux’n asema satamakaupunkina ja historialliset ja tiiviit suhteet muihin maihin, jotka jo varhain johtivat järjestäytyneen ja voimakkaan kaupankäynnin syntymiseen, ovat vaikuttaneet siihen, että Bordeaux’n viinintuottajat ovat aina suunnanneet katseensa myös muualle maailmaan. He ovat hyötyneet teknisistä innovaatioista ja levittäneet niitä, tukeneet viljelijöiden dynaamisuutta ja näin lujittaneet, kehittäneet ja vieneet maailmalle tietämystään vuosisataisia perinteitään noudattaen. Akvitanian herttuatar Eleonoora Akvitanialainen (tai Aliénor Akvitanialainen) ja tuleva Englannin kuningas Henrik Plantagenet solmivat avioliiton vuonna 1152. Alueiden välisen kaupankäynnin vilkastumisen ansiosta englantilaiset alkoivat viedä Englantiin Bordeaux’n alueen viinejä. He kutsuivat niitä nimellä ”Claret” viinin kirkkaan värin takia. Perinne on jatkunut läpi vuosisatojen ja nykyään viiniin on merkitty maininta ”clairet” tai ”claret”. 1600-luku toi mukanaan uuden kaupankäynnin aikakauden ja uusia asiakkaita. Viennillä on yhä edelleen huomattava merkitys Bordeaux’n alueen viinien jakelussa. Tuotetusta määrästä kolmasosa menee vientiin, joka kohdistuu yli 150 maahan. Tarkistetulla alkuperänimityksellä kuvattujen viinien tuotanto, joka on tärkeä toimeentulonlähde Gironden departementille, on myös muokannut maaseutu- ja kaupunkimaisemaa ja vaikuttanut paikalliseen arkkitehtuuriin (suuret viinitilat linnoineen (châteaux), viinikellarit). Departementin tärkeimmät kaupungit ovat jokien varsilla olevia satamakaupunkeja, jotka ovat kehittyneet viiniin liittyvän kaupankäynnin seurauksena.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitsevana alueena ovat seuraavat kunnat tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Bordeaux” mahdollisesti kuvattujen, maininnalla clairet ja claret täydennettyjen viinien viiniyttämistä, valmistusta ja kypsytystä koskevan poikkeuksen mukaisesti:

| — | Dordognen departementti: Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Le Fleix, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razacde-Saussignac, Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Thénac, Villefranche-de-Lonchat. |
| --- | --- |

—

Dordognen departementti: Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Le Fleix, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razacde-Saussignac, Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Thénac, Villefranche-de-Lonchat.

| — | Lot-et-Garonnen departementti: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras, Villeneuve-de-Duras. |
| --- | --- |

—

Lot-et-Garonnen departementti: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras, Villeneuve-de-Duras.

Maantieteelliset merkinnät – Lisämaininnat

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

SAN ”Bordeaux” -nimitystä voidaan punaviinien osalta täydentää maininnalla ”claret” ja tummien roseeviinien osalta maininnalla ”clairet” kutakin viinilajia ja erityisesti analyyttisiä normeja koskevien säännösten mukaisesti.

SAN ”Bordeaux” -nimitystä voidaan valkoviinien osalta täydentää maantieteellisellä merkinnällä ”Haut-Benauge” tätä täydentävää maantieteellistä nimitystä ja erityisesti maantieteellistä aluetta, viiniköynnöslajikkeita, tuotosta ja analyyttisiä normeja koskevien säännösten mukaisesti.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Maantieteellinen merkintä ”Haut-Benauge” kirjoitetaan välittömästi tarkistetun alkuperänimityksen ”Bordeaux” jälkeen. Se voidaan kirjoittaa enintään yhtä korkeilla ja yhtä leveillä kirjaimilla kuin tarkistettu alkuperänimitys.

Oikeudellinen kehys:

Yhteisön lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Valkoviinit, joissa käymiskykyisiä sokereita on yli 5 g/l, mutta alle 60 g/l, varustetaan viinin sokeripitoisuutta vastaavalla merkinnällä yhteisön sääntelyssä määritellyllä tavalla.

Laajempi maantieteellinen alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien etiketissä voidaan mainita laajempi maantieteellinen alue ”Vin de Bordeaux”. Tämä laajempi maantieteellinen alue voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5514a84e-f7df-48fd-bc1b-7c65926936ae

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 248/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 248/13

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2019/C 248/05)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Bourgueil”

Viitenumero: PDO-FR-A0729-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 10. toukokuuta 2019

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Maantieteellinen alue

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Korvataan maantieteellistä aluetta koskeva kohta seuraavasti:

”Viinirypäleet on korjattava ja viiniytettävä sekä viini valmistettava Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) -laitoksen toimivaltaisen komitean 16. joulukuuta 2010 pidetyssä kokouksessa vahvistamalla maantieteellisellä alueella. Siitä päivästä alkaen, kun toimivaltainen komitea hyväksyi tämän tuote-eritelmän, maantieteellinen alue käsittää seuraavat Indre-et-Loiren departementin kunnat (vuoden 2018 virallinen geokoodi):

Benais, Bourgueil, La Chapelle-sur-Loire, Chouzé-sur-Loire, Coteaux de Loire, jossa yhdistyvät kunnat Saint-Patrice ja Ingrandes de Touraine, Restigné ja Saint-Nicolas-de-Bourgueil.”

Muutoksessa otetaan huomioon kuntaliitos, mutta varsinainen maantieteellinen alue ei muutu.

Tämän vuoksi muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa.

2.   Leikkaussäännöt

Leikkaussäännöt

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Muutetaan VI kohdan b alakohta sen mukaisesti, että viiniköynnöksiin jää leikkauksen jälkeen enintään 12 silmua.

Juoksijaleikkauksen (guyot simple) jälkeen pitkään oksaan jää siten 8 silmua.

Tämän muutoksen tarkoituksena on ottaa paremmin huomioon se, että ilmasto on muuttunut epävakaammaksi viimeisten satovuosien aikana.

Tämän vuoksi muutetaan yhtenäisen asiakirjan 5.1 kohtaa.

3.   Viljelylohkon enimmäistuotos

Viljelylohkon enimmäistuotos

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Viljelylohkon enimmäistuotosta pienennetään 9 500 kilosta 8 500 kiloon hehtaaria kohden. Vaikka silmujen määrää lisätään, nimityksen suojelemisesta ja hallinnoimisesta vastaava yhdistys (Organisation de défense et de gestion) ei halua, että tuotosta lisätään laadun kustannuksella. Tämän vuoksi yhdistys on päättänyt pienentää viljelylohkon enimmäistuotosta.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

4.   Pellon piennarten kasvipeite

Pellon piennarten kasvipeite

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Korvataan 2 kohdan a alakohdassa ilmaisu ”1,50 metriä viimeisestä köynnöksestä” ilmaisulla ”vähintään 1 metri köynnöksen tukisäleikön kiinnityskohdasta, ja välimatka voi olla 2,50 metriä, jos maaperää hoidetaan mekaanisesti.”

Muutoksen tarkoituksena on ottaa huomioon viljelymenetelmien kehittyminen ja kasvillisuuden mekaaninen hoito.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5.   Enimmäistuotos

Enimmäistuotos

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Enimmäistuotos alennetaan 67 hehtolitrasta 65 hehtolitraan hehtaaria kohden. Vaikka silmujen määrää lisätään, nimityksen suojelemisesta ja hallinnoimisesta vastaava yhdistys (Organisation de défense et de gestion) ei halua, että tuotosta lisätään laadun kustannuksella. Tämän vuoksi yhdistys on päättänyt pienentää enimmäistuotosta.

Tämän vuoksi muutetaan yhtenäisen asiakirjan 5.2 kohtaa.

6.   Käymishuoneen kapasiteetti

Käymishuoneen kapasiteetti

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Käymishuoneen vaadittua vähimmäiskapasiteettia alennetaan, jotta nuoret viininviljelijät eivät joutuisi epäsuotuisaan asemaan. Tarkoituksena ei ole kuitenkaan luopua asianmukaista viiniyttämistä ja säilytystä koskevista vaatimuksista.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

7.   Kuljetukset hyväksyttyjen varastoijien välillä

Kuljetukset hyväksyttyjen varastoijien välillä

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Poistetaan 1 luvun IX kohdan 4 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan liikkeelle hyväksyttyjen varastoijien välillä.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

8.   Ilmoitus viljelylohkoista, joita käytetään tarkistetun alkuperänimityksen tuotantoon

Ilmoitus viljelylohkoista, joita käytetään tarkistetun alkuperänimityksen tuotantoon

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Poistetaan 2 luvun I kohdan 1 alakohta, koska kyseinen toimenpide on tarpeeton Bourgueil-nimityksen osalta. Tarkistetun alkuperänimityksen ”Bourgueil” tuotantoalueella voidaan tuottaa myös tarkistettuja alkuperänimityksiä ”St Nicolas de Bourgueil”, ”Touraine”, ”Crémant de Loire” ja ”Rosé de Loire”. Kaikki tarkistetun alkuperänimityksen ”Saint Nicolas de Bourgueil” viljelylohkot tarkastetaan kyseisen alkuperänimityksen viiniköynnöksiä koskevien vaatimusten mukaisesti. Tarkistettujen alkuperänimitysten ”Crémant de Loire” tai ”Rosé de Loire” tuotantoon tarkoitetut viljelylohkot on kirjattava tuottajien ylläpitämiin tuotantorekistereihin. Tarkistetun alkuperänimityksen ”Touraine” tuotantoon tarkoitetuista viljelylohkoista tehdään ilmoitukset tammikuusta alkaen.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

9.   Tärkeimmät tarkistettavat kohdat

Tärkeimmät tarkistettavat kohdat

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Tuote-eritelmän 3 lukua on tarkistettu, jotta se olisi yhtenäinen tärkeimpien valvottavien kohtien sanamuodon kanssa.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Tuotteen nimi

Tuotteen nimi

Bourgueil

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viinin/viinien kuvaus

Viinin/viinien kuvaus

Viinit ovat hiilihapottomia puna- tai roseeviinejä. Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia. Pakkaamisen jälkeen viinien on täytettävä seuraavat analyyttiset vaatimukset:

| — | Käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus punaviineissä on enintään 2 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

—

Käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus punaviineissä on enintään 2 grammaa litrassa.

| — | Roseeviineissä käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus on enintään 4 grammaa litrassa ja kokonaishappopitoisuus ilmoitettuna grammoina viinihappoa litraa kohden on yli 3,5 grammaa litrassa. Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia. Malolaktinen käyminen saatetaan punaviinien osalta päätökseen; omenahappopitoisuus saa olla enintään 0,3 grammaa litrassa. Puna- ja roseeviinien haihtuvien happojen pitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus sekä punaviinien kokonaishappopitoisuus ovat unionin säännöstön mukaisia. Roseeviineissä on usein punaisten ja valkoisten marjojen aromeja. Viinit ovat raikkaita ja melko intensiivisiä, ja niissä on joskus sitrushedelmien vivahteita. Punaviinit ovat hienostuneita, ja niiden väri vaihtelee tumman rubiinista syvään granaatinpunaiseen. Tanniininen rakenne on helposti havaittavissa, mutta tanniinit ovat pyöristyneitä. Punaviineistä voi löytää yleensä punaisten ja tummien marjojen aromeja. Jotkut rehevimmistä viineistä hyötyvät muutaman vuoden kypsyttämisestä. Kypsytyksen aikana viinit kehittyvät ja niihin voi muodostua kaakaon sekä hieman savuisia tai mausteisia vivahteita. |
| --- | --- |

—

Roseeviineissä käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus on enintään 4 grammaa litrassa ja kokonaishappopitoisuus ilmoitettuna grammoina viinihappoa litraa kohden on yli 3,5 grammaa litrassa. Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia. Malolaktinen käyminen saatetaan punaviinien osalta päätökseen; omenahappopitoisuus saa olla enintään 0,3 grammaa litrassa. Puna- ja roseeviinien haihtuvien happojen pitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus sekä punaviinien kokonaishappopitoisuus ovat unionin säännöstön mukaisia. Roseeviineissä on usein punaisten ja valkoisten marjojen aromeja. Viinit ovat raikkaita ja melko intensiivisiä, ja niissä on joskus sitrushedelmien vivahteita. Punaviinit ovat hienostuneita, ja niiden väri vaihtelee tumman rubiinista syvään granaatinpunaiseen. Tanniininen rakenne on helposti havaittavissa, mutta tanniinit ovat pyöristyneitä. Punaviineistä voi löytää yleensä punaisten ja tummien marjojen aromeja. Jotkut rehevimmistä viineistä hyötyvät muutaman vuoden kypsyttämisestä. Kypsytyksen aikana viinit kehittyvät ja niihin voi muodostua kaakaon sekä hieman savuisia tai mausteisia vivahteita.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

Viininvalmistusmenetelmät

a.   Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Viljelykäytäntö

Viljelykäytäntö

Kasvatustapa:

| a) | Istutustiheys
  Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 4 500 köynnöstä hehtaaria kohden. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,10 metriä. Köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava vähintään 0,80 metriä ja enintään 1,10 metriä. |
| --- | --- |

a)

Istutustiheys

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 4 500 köynnöstä hehtaaria kohden. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,10 metriä. Köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava vähintään 0,80 metriä ja enintään 1,10 metriä.

| b) | Leikkaussäännöt
  Viiniköynnökset leikataan 1. toukokuuta mennessä seuraavilla tekniikoilla siten, että köynnökseen jää enintään 12 silmua:






  — | Juoksijaleikkauksessa (Guyot simple) pitkään oksaan jätetään enintään 8 silmua ja enintään 2 kannusta, joissa on 1–2 silmua. |
| --- | --- | --- |

b)

Leikkaussäännöt

Viiniköynnökset leikataan 1. toukokuuta mennessä seuraavilla tekniikoilla siten, että köynnökseen jää enintään 12 silmua:

—

Juoksijaleikkauksessa (Guyot simple) pitkään oksaan jätetään enintään 8 silmua ja enintään 2 kannusta, joissa on 1–2 silmua.

| — | Kaksirunkoisessa matalaleikkauksessa oksaan jätetään enintään 4 silmua ja enintään 2 kannusta, joissa on 1–2 silmua. |
| --- | --- |

—

Kaksirunkoisessa matalaleikkauksessa oksaan jätetään enintään 4 silmua ja enintään 2 kannusta, joissa on 1–2 silmua.

| — | Matalaleikkauksessa (cordon de Royat) oksaan jätetään enintään 6 kannusta (”poussiers”), joissa on enintään 2 silmua. |
| --- | --- |

—

Matalaleikkauksessa (cordon de Royat) oksaan jätetään enintään 6 kannusta (”poussiers”), joissa on enintään 2 silmua.

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Roseeviinin valmistukseen tarkoitettujen hiilten käyttö yksinään tai valmisteissa olevina sekoituksina on kielletty. Tiivistävät väkevöintimenetelmät ovat punaviiveillä sallittuja, ja osittaisen tiivistämisen enimmäismäärä suhteessa käsiteltyyn määrään on 10 prosenttia. Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia. Edellä mainittujen säännösten lisäksi viinien on viininvalmistusmenetelmien osalta täytettävä unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa säädetyt velvoitteet.

b.   Enimmäistuotokset

Enimmäistuotokset

65 hehtolitraa/ha

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava ja viiniytettävä sekä viini valmistettava Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) -laitoksen toimivaltaisen komitean 16. joulukuuta 2010 pidetyssä kokouksessa vahvistamalla maantieteellisellä alueella. Siitä päivästä alkaen, kun toimivaltainen komitea hyväksyi tämän tuote-eritelmän, maantieteellinen alue käsittää seuraavat Indre-et-Loiren departementin kunnat (vuoden 2018 virallinen geokoodi):

Benais, Bourgueil, La Chapelle-sur-Loire, Chouzé-sur-Loire, Coteaux de Loire, jossa yhdistyvät kunnat Saint-Patrice ja Ingrandes de Touraine, Restigné ja Saint-Nicolas-de-Bourgueil.

7.   Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Bourgueil” tuotantoon tarkoitetut viiniköynnökset kasvavat Loire- ja Viennejokien yhtymäkohdan pohjoispuolella, aivan Touraine-viiniköynnöksen viljelyalueen luoteisosassa.

Maantieteellisen alueen rajana on pohjoisessa Gâtinen metsä ja etelässä Loirejoki. Aluetta hallitsee pääosin etelänpuoleinen laaja metsäinen kukkula ja toisaalla penkereet ja harjanteet, joita paikalliset kutsuvat sanalla ”montilles”.

Kukkulan alaosan kalkkipitoinen ruskomaa lepää Turonia-kauden kiillepitoisen liitukiven tai keltaisen hiekkakiven päällä. Rinteiden puolivälissä maaperä on puolestaan myöhäisliitukauden hietasavimuodostumista peräisin olevaa piipitoista savimaata. Kukkulan juurella vanhasta lietemaasta muodostuneiden penkereiden ja jokitasangon uudemman tulvamaan muodostamien harjanteiden (”montilles”) päällä lepäävä maaperä on suodattavaa hiekansekaista soramaata.

Maantieteellinen alue kattaa kahdeksan Indre-et-Loiren departementin kuntaa. Alueen ilmasto on lauhkeampi ja kuivempi kuin Tourainen alueella yleisesti. Viinialueen kukkulalla kasvava metsä antaa hyvän suojan kylmältä pohjoistuulelta.

Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä inhimillisistä tekijöistä

Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä inhimillisistä tekijöistä

Bourgueilin viinialueen synty liittyy Bourgueilin luostarin perustamiseen vuonna 990. Vuonna 1189 apotti Baudry ylisti luostarinsa kauneutta ja viiniä. Viininviljely laajeni hiljalleen luostarin viinitarhan muurien ulkopuolelle ja levittäytyi Loirejoen kukkuloille ja vanhoille penkereille.

Cabernet franc N -rypälelajike, jota paikalliset kutsuvat nimellä ”breton”, on viiniköynnöslajikkeista tärkein. Lajiketta tuotiin alueelle vesiteitse, ja leviämistä edisti varmasti myös Anjoun ja Aquitainen poliittinen liitto (1000- ja 1100-luvuilla).

Loirejoen varrella sijaitsevalta Bourgueilin viinialueelta on viety pitkään laatuviinejä erityisesti flaaminkielisille alueille jo 1600-luvulta lähtien.

Vanhasta lietemaasta muodostuneille penkereille istutetut köynnökset kestävät jonkun aikaa viinikirvoja, koska kirvat leviävät hitaammin hiekkamaalla. Köynnöksen nopea kehittyminen varrennetuksi viiniköynnökseksi sekä keskittyminen vain Cabernet franc N -rypälelajikkeeseen kertoo viininviljelijöiden kiintymyksestä tähän keskiajalla yleistyneeseen lajikkeeseen.

Tarkistettu alkuperänimitys ”Bourgueil” hyväksyttiin vuonna 1937, ja tuotantomäärät ovat kasvaneet siitä lähtien. Bourgueilin alueen maataloustoiminta keskittyi 1900-luvun alussa vihannesviljelyyn sekä siementen ja lakritsijuuren tuotantoon – nykyään alueella keskitytään lähes täysin viininviljelyyn.

Punaviinit muodostavat suuren osan tuotannosta, lähes 95 prosenttia. Roseeviineistä löytyy usein punaisten ja valkoisten marjojen aromeja. Viinit ovat raikkaita ja melko intensiivisiä, ja niissä on joskus sitrushedelmien tai pippurin vivahteita.

Punaviinit ovat hienostuneita viinejä, ja niiden väri vaihtelee tumman rubiinista syvään granaatinpunaiseen. Viinien tanniininen rakenne on helposti havaittavissa, mutta tanniinit ovat pyöristyneitä. Punaviineistä voi löytää useimmiten punaisten ja tummien marjojen aromeja.

Muutaman vuoden kypsytys saattaa tuoda osaan viineistä kaakaon sekä hieman savuisia tai mausteisia vivahteita. Paikallisen perinteen mukaisesti viiniä viljellään rajatulla maantieteellisellä alueella vain lohkoilla, joilla on ruskomaata tai maata vain ohuelti Turonia-kauden liitukiven päällä taikka hietasavea tai hiekansekaista soramaata penkereillä ja harjanteilla (”montilles”). Tällaisen maaperän vesi- ja lämpöominaisuudet ovat hyvät. Maiseman avaruus tarjoaa suotuisat ilmasto-olosuhteet.

Nämä tekijät muodostavat suotuisat olosuhteet persoonalliselle ja hienostuneelle Cabernet franc N -rypälelajikkeelle. Ne edellyttävät myös viinitarhojen optimaalista hoitamista, josta esimerkkejä ovat tiettyjen kloonien käyttökielto sekä viiniköynnösten kasvatustapa ja matalaleikkaus. Hietasavessa tai hiekansekaisessa soramaassa kasvavista köynnöksistä saadulla viinillä on hedelmäinen aromi ja kevyen pehmeät tanniinit, mikä selittää nuorten viinien suosion. Turonia-kauden liitukiven päällä lepäävässä maaperässä kasvavien köynnösten rypäleet soveltuvat paremmin reheviin punaviineihin, joissa on vahva tanniininen rakenne.

Viininvalmistajien osaaminen ja yli kahdeksan vuosisataa kestänyt uskollisuus Cabernet franc N -rypälelajikkeelle sekä useiden sukupolvien kerryttämä kokemus näkyvät tavassa, jolla erilaisia viinejä sekoitetaan.

Punaviinin valmistukseen omistautuneen alueen erityisten olosuhteiden muokkaamaa osaamista on luonnollisesti hyödynnetty myös roseeviinien valmistuksessa.

Viinitarhojen juuressa virtaava Loirejoki liittyy kiinteästi Bourgueilin viinialueen syntyyn ja historiaan. Joki on eroosion vuoksi uurtanut suurta kukkulaa. Joki on tuonut mukanaan myös lietemaata, joka toimii viiniköynnösten kasvualustana.

Kauppa- ja liikenneväylänä Loirejoella on erittäin aktiivinen ja merkittävä rooli.

Tunnetut ja maineikkaat Bourgueil-viinit, joiden hienoja ja hedelmäisiä aromeja on ylistetty jo 1000-luvun benediktiiniläisluostarin historiallisissa teksteissä, kukoistavat edelleen dynaamisten tuottajien ja viinien asiaa ajavien yhdistysten ansiosta.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä oleva alue

Välittömässä läheisyydessä oleva alue

Oikeudellinen kehys:

EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue koostuu viiniyttämistä ja valmistusta koskevan poikkeuksen mukaisesti seuraavista kunnista:

| — | Indre-et-Loiren departementti:
  Avoine, Azay-le-Rideau, Beaumont-en-Véron, Candes-Saint-Martin, Cheillé, Chinon, Cinais, Gizeux, Huismes, Lerné, Lignières-de-Touraine, Marcay, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Saché, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Germainsur-Vienne, Savigny-en-Véron, Seuilly, Thizay ja Vallères. |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loiren departementti:

Avoine, Azay-le-Rideau, Beaumont-en-Véron, Candes-Saint-Martin, Cheillé, Chinon, Cinais, Gizeux, Huismes, Lerné, Lignières-de-Touraine, Marcay, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Saché, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Germainsur-Vienne, Savigny-en-Véron, Seuilly, Thizay ja Vallères.

| — | Maine-et-Loiren departementti:
  Allonnes, Brain-sur-Allonnes, Varennes-sur-Loire ja Villebernier. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loiren departementti:

Allonnes, Brain-sur-Allonnes, Varennes-sur-Loire ja Villebernier.

Merkinnät

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

| a) | Vapaaehtoiset merkinnät voidaan kirjoittaa etikettiin kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan. |
| --- | --- |

a)

Vapaaehtoiset merkinnät voidaan kirjoittaa etikettiin kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

| b) | Maantieteellinen nimi ”Val de Loire” voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan. |
| --- | --- |

b)

Maantieteellinen nimi ”Val de Loire” voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

| c) | Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien etiketissä voidaan mainita pienempi maantieteellinen alue sillä edellytyksellä, että






  — | kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka |
| --- | --- | --- |

c)

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien etiketissä voidaan mainita pienempi maantieteellinen alue sillä edellytyksellä, että

—

kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka

| — | paikka on mainittu satoilmoituksessa. |
| --- | --- |

—

paikka on mainittu satoilmoituksessa.

Linkki eritelmään

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-63d161e5-0b1b-4c56-a46c-721dcb37060b

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2

1

---

| 24.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 248/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 248/19

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2019/C 248/06)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Crémant de Bourgogne”

Viitenumero: PDO-FR-A0676-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 11. huhtikuuta 2019

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Maantieteellinen alue: kuntaluettelon ajantasaistus

Kuvaus ja perustelut

Tiettyjen kuntien nimet ovat muuttuneet tai kunnat ovat yhdistyneet tuote-eritelmien ensimmäisen vahvistuksen jälkeen. Maantieteellisen alueen muodostavien kuntien luettelo on siis saatettu ajan tasalle rajoja muuttamatta. Oikeusvarmuuden takaamiseksi luettelo varustetaan viitteillä Ranskan tilasto- ja taloustutkimuskeskuksen (INSEE) vuosittain julkaisemaan voimassa olevaan viralliseen geokoodiin.

Tämän vuoksi muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa.

2.   Rajattu viljelyalue

Kuvaus ja perustelut

Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen tarkistetun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Viljelyalueen rajaaminen on saatettu loppuun tietyissä maantieteellisen alueen kunnissa. Toimenpiteen yhteydessä on samalla vahvistettu rajaaminen jo rajatuissa kunnissa. Tämän myötä kansallinen toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt viljelyalueen rajauksen koko alueella uutena hyväksymispäivänä.

Aiemmat päivämäärät, joina kansallinen toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt rajatun viljelyalueen kuntakohtaisesti ja jotka mainitaan nimityksen tuote-eritelmän liitteessä, on poistettu.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Tuotteen nimi

Crémant de Bourgogne

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 5. | Laatukuohuviini |
| --- | --- |

5.

4.   Viinin/viinien kuvaus

Viinit ovat valkoisia tai vaaleanpunaisia (rosee) laatukuohuviinejä.

| a) | Viinien kokonaisalkoholipitoisuus on ennen expedition-liuoksen lisäämistä ja puristemehun väkevöinnin yhteydessä enintään 13 %. |
| --- | --- |

a)

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus on ennen expedition-liuoksen lisäämistä ja puristemehun väkevöinnin yhteydessä enintään 13 %.

| b) | Kokonaishappopitoisuus, haihtuvien happojen pitoisuus, kokonaisrikkidioksidipitoisuus, sokeripitoisuus ja hiilidioksidin ylipaine 20 °C:n lämpötilassa mitattuna ovat yhteisön lainsäädännön mukaiset. |
| --- | --- |

b)

Kokonaishappopitoisuus, haihtuvien happojen pitoisuus, kokonaisrikkidioksidipitoisuus, sokeripitoisuus ja hiilidioksidin ylipaine 20 °C:n lämpötilassa mitattuna ovat yhteisön lainsäädännön mukaiset.

Viinille on tunnusomaista kevyt ja pitkäkestoinen kuohuminen hienoin ja hitaasti hajoavin kuplin. Nuoren viinin tuoksussa esiintyy usein hedelmäisiä ja kukkaisia vivahteita sekä mineraalisuutta tiettyyn raikkauteen yhdistyneinä. Ajan oloon ilmenee kompleksisempia aromeja, jotka kehittyvät tois- ja kolmisijaisiksi vivahteiksi. Hiilidioksidin vapautuminen vahvistaa raikkauden suutuntumaa.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   
  Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

| a) | Viininvalmistukseen tarkoitettujen hiilten käyttö yksinään tai valmisteissa olevina sekoituksina on kielletty roseeviinien yhteydessä. |
| --- | --- |

a)

Viininvalmistukseen tarkoitettujen hiilten käyttö yksinään tai valmisteissa olevina sekoituksina on kielletty roseeviinien yhteydessä.

| b) | Puupaloja ei saa käyttää. |
| --- | --- |

b)

Puupaloja ei saa käyttää.

| c) | Edellä mainittujen säännösten lisäksi viinien on viininvalmistusmenetelmien osalta täytettävä unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa säädetyt velvoitteet. |
| --- | --- |

c)

Edellä mainittujen säännösten lisäksi viinien on viininvalmistusmenetelmien osalta täytettävä unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa säädetyt velvoitteet.

| d) | Puristuspaikkojen on täytettävä sadon vastaanottoa, puristuslaitteistoja ja viininpuristimia, viininpuristimien täyttöä, puristemehun fraktiointia ja hygieniaa koskevat kriteerit. |
| --- | --- |

d)

Puristuspaikkojen on täytettävä sadon vastaanottoa, puristuslaitteistoja ja viininpuristimia, viininpuristimien täyttöä, puristemehun fraktiointia ja hygieniaa koskevat kriteerit.

Istutustiheys

Viljelykäytäntö

| — | Viiniköynnösten vähimmäisistutustiheys on istutettaessa 5 000 köynnöstä hehtaaria kohden, ja köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,50 metriä. |
| --- | --- |

—

Viiniköynnösten vähimmäisistutustiheys on istutettaessa 5 000 köynnöstä hehtaaria kohden, ja köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,50 metriä.

| — | Kun istutustiheys on istutettaessa suurempi kuin 8 000 köynnöstä hehtaaria kohden, köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava 0,50 metriä. |
| --- | --- |

—

Kun istutustiheys on istutettaessa suurempi kuin 8 000 köynnöstä hehtaaria kohden, köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava 0,50 metriä.

| — | Kun istutustiheys on istutettaessa enintään 8 000 köynnöstä hehtaaria kohden, köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava 0,80 metriä. |
| --- | --- |

—

Kun istutustiheys on istutettaessa enintään 8 000 köynnöstä hehtaaria kohden, köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava 0,80 metriä.

| — | Versotaivukaslisäystä varten istutettujen viiniköynnösten vähimmäisistutustiheys on 9 000 köynnöstä hehtaaria kohden rivivälin ollessa suurempi kuin 0,50 metriä. |
| --- | --- |

—

Versotaivukaslisäystä varten istutettujen viiniköynnösten vähimmäisistutustiheys on 9 000 köynnöstä hehtaaria kohden rivivälin ollessa suurempi kuin 0,50 metriä.

Leikkaussäännöt

Viljelykäytäntö

Yleiset säännökset

Viiniköynnökset leikataan seuraavilla menetelmillä:

| — | joko matalaleikkauksella (Royat-leikkauksella sidotut viiniköynnökset), jolloin silmuja saadaan jättää neliömetriä kohden enintään 12; |
| --- | --- |

—

joko matalaleikkauksella (Royat-leikkauksella sidotut viiniköynnökset), jolloin silmuja saadaan jättää neliömetriä kohden enintään 12;

| — | tai pitkällä yksin- tai kaksinkertaisella Guyot-leikkauksella, jolloin silmuja saa jättää neliömetriä kohden enintään 10. |
| --- | --- |

—

tai pitkällä yksin- tai kaksinkertaisella Guyot-leikkauksella, jolloin silmuja saa jättää neliömetriä kohden enintään 10.

Chardonnay B- ja sacy B -rypälelajikkeet (yksinomaan Rhônen departementin kunnissa ja Saône-et-Loiren departementin kunnissa, jotka sisältyvät tarkistetun alkuperänimityksen ”Mâcon” rajattuun viinialueeseen) leikataan taille à queue du Mâconnais -leikkauksella, jolloin silmuja saa jättää neliömetriä kohden enintään 10.

Chardonnay B- ja sacy B -rypälelajikkeet (lukuun ottamatta Rhônen departementin kuntia ja Saône-et-Loiren departementin kuntia, jotka sisältyvät tarkistetun alkuperänimityksen ”Mâcon” rajattuun viinialueeseen) leikataan Chablis-leikkauksella, jolloin silmuja saa jättää neliömetriä kohden enintään 10.

Erityiset leikkaussäännöt

Viljelykäytäntö

Erityiset säännökset

Yksinkertaista Guyot-leikkausta voidaan mukauttaa

| — | käyttämällä toista kannusversoa, jonka avulla satoverson paikkaa voidaan vaihdella vuosittain; |
| --- | --- |

—

käyttämällä toista kannusversoa, jonka avulla satoverson paikkaa voidaan vaihdella vuosittain;

| — | lyhentämällä satoverso enintään kolmeen jätettyyn silmuun ja jättämällä kannusversioon kaksi silmua. |
| --- | --- |

—

lyhentämällä satoverso enintään kolmeen jätettyyn silmuun ja jättämällä kannusversioon kaksi silmua.

Leikkaustavasta riippumatta viiniköynnöksiin voidaan jättää useampia silmuja edellyttäen, että 11 tai 12 lehden fenologisessa vaiheessa kyseisenä vuonna hedelmää kantavien oksien määrä neliömetriä kohden on enintään leikkaussäännöissä määritelty jätettävien silmujen määrä.

Keinokastelu ja sadon kuljetus

Viljelykäytäntö

Kastelu

Keinokastelu on kielletty.

Korjatun sadon kuljetus

| a) | Sato suojataan sateelta kuljetuksen ajan. |
| --- | --- |

a)

Sato suojataan sateelta kuljetuksen ajan.

| b) | Sato kuljetetaan korjuupaikalta puristuslaitteistoon astioissa,






  — | joiden syvyys on enintään 0,50 metriä, jotta rypäleiden tiivistyminen estyy; |
| --- | --- | --- |

b)

Sato kuljetetaan korjuupaikalta puristuslaitteistoon astioissa,

—

joiden syvyys on enintään 0,50 metriä, jotta rypäleiden tiivistyminen estyy;

| — | jotka eivät ole umpinaisia vaan mahdollistavat mehun nopean ja täydellisen valumisen kuljetuksen aikana ja puristusta ennen. |
| --- | --- |

—

jotka eivät ole umpinaisia vaan mahdollistavat mehun nopean ja täydellisen valumisen kuljetuksen aikana ja puristusta ennen.

| c) | Ajan viinirypäleen korjuusta puristukseen on oltava mahdollisimman lyhyt. Missään tapauksessa aika ei saa olla yli 24 tuntia. |
| --- | --- |

c)

Ajan viinirypäleen korjuusta puristukseen on oltava mahdollisimman lyhyt. Missään tapauksessa aika ei saa olla yli 24 tuntia.

b.   
  Enimmäistuotokset

Tuotto

90 hehtolitraa/ha

6.   Rajattu maantieteellinen alue

| a) | Viinirypäleet on korjattava ja viiniytettävä sekä viini valmistettava, jälkikäsiteltävä ja pakattava Institut National de l’Origine et de la Qualitén (INAO) kansallisesti toimivaltaisen komitean 7.7.2011 pidetyssä istunnossa hyväksymällä maantieteellisellä alueella. Tämä alue kattaa seuraavien kuntien alat vuoden 2018 virallisen geokoodin mukaisesti:






  — | Côte-d’Orin departementti:
  Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Chambolle-Musigny, Charrey-sur-seine, Chassagne-Montrachet, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Collonges-lès-Bévy, Comblanchien, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Échevronne, L’Étang-Vergy, Fixin, Flagey-Echezeaux, Fussey, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Griselles, Ladoix-Serrigny, Larrey, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Messanges, Meuilley, Meursault, Molesme, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Puligny-Montrachet, Reulle-Vergy, La Rochepot, Saint-Aubin, Saint-Romain, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Talant, Thoires, Vannaire, Villars-Fontaine, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Vix, Volnay, Vosne-Romanée ja Vougeot; |
| --- | --- | --- |

a)

Viinirypäleet on korjattava ja viiniytettävä sekä viini valmistettava, jälkikäsiteltävä ja pakattava Institut National de l’Origine et de la Qualitén (INAO) kansallisesti toimivaltaisen komitean 7.7.2011 pidetyssä istunnossa hyväksymällä maantieteellisellä alueella. Tämä alue kattaa seuraavien kuntien alat vuoden 2018 virallisen geokoodin mukaisesti:

—

Côte-d’Orin departementti:

Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Chambolle-Musigny, Charrey-sur-seine, Chassagne-Montrachet, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Collonges-lès-Bévy, Comblanchien, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Échevronne, L’Étang-Vergy, Fixin, Flagey-Echezeaux, Fussey, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Griselles, Ladoix-Serrigny, Larrey, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Messanges, Meuilley, Meursault, Molesme, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Puligny-Montrachet, Reulle-Vergy, La Rochepot, Saint-Aubin, Saint-Romain, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Talant, Thoires, Vannaire, Villars-Fontaine, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Vix, Volnay, Vosne-Romanée ja Vougeot;

| — | Rhônen departementti:
  Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Étienne-des-Oullières, Saint-Étienne-la-Varenne, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Ternand, Theizé, Vaux-en-Beaujolais, Val d’Oingt, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux ja Villié-Morgon; |
| --- | --- |

—

Rhônen departementti:

Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Étienne-des-Oullières, Saint-Étienne-la-Varenne, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Ternand, Theizé, Vaux-en-Beaujolais, Val d’Oingt, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux ja Villié-Morgon;

| — | Saône-et-Loiren departementti:
  Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sur-Fley, Bissy-sous-Uxelles, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Bray, Bresse-sur-Grosne, Cersot, Chagny, Chaintré, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-surSaône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Dracy-lès-Couches, Dracy-le-Fort, Épertully, Étrigny, Farges-lès-Mâcon, Fleurville, Fley, Fontaines, Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Mellecey, Mercurey, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Tournus, Uchizy, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Frégande (yksinomaan entisten Donzy-le-Nationalin, Massyn ja La Vineusen kuntien alueita vastaava osa), Vinzelles ja Viré; |
| --- | --- |

—

Saône-et-Loiren departementti:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sur-Fley, Bissy-sous-Uxelles, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Bray, Bresse-sur-Grosne, Cersot, Chagny, Chaintré, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-surSaône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Dracy-lès-Couches, Dracy-le-Fort, Épertully, Étrigny, Farges-lès-Mâcon, Fleurville, Fley, Fontaines, Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Mellecey, Mercurey, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Tournus, Uchizy, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Frégande (yksinomaan entisten Donzy-le-Nationalin, Massyn ja La Vineusen kuntien alueita vastaava osa), Vinzelles ja Viré;

| — | Yonnen departementti:
  Asquins, Augy, Auxerre, Beine, Bernouil, Béru, Bleigny-le-Carreau, Chablis, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chichée, Chitry, Collan, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Épineuil, Éscolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Irancy, Joigny, Junay, Jussy, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Maligny, Migé, Molosmes, Montholon (yksinomaan entisten Champvallonin ja Volgrén kuntien alueita vastaava osa), Mouffy, Poilly-sur-Serein, Préhy, Quenne, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Serrigny, Tharoiseau, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Venoy, Vermenton (yksinomaan entisen Vermentonin kunnan aluetta vastaava osa), Vézelay, Vézinnes, Villy, Vincelottes ja Viviers. |
| --- | --- |

—

Yonnen departementti:

Asquins, Augy, Auxerre, Beine, Bernouil, Béru, Bleigny-le-Carreau, Chablis, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chichée, Chitry, Collan, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Épineuil, Éscolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Irancy, Joigny, Junay, Jussy, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Maligny, Migé, Molosmes, Montholon (yksinomaan entisten Champvallonin ja Volgrén kuntien alueita vastaava osa), Mouffy, Poilly-sur-Serein, Préhy, Quenne, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Serrigny, Tharoiseau, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Venoy, Vermenton (yksinomaan entisen Vermentonin kunnan aluetta vastaava osa), Vézelay, Vézinnes, Villy, Vincelottes ja Viviers.

| b) | Viinirypäleet voidaan viiniyttää ja viini valmistaa, jälkikäsitellä ja pakata myös seuraavien kuntien alueella:






  — | Côte-d’Orin departementti:
  Châtillon-sur-Seine, Grancey-sur-Ource, Montagny-lès-Beaune ja Prusly-sur-Ource; |
| --- | --- | --- |

b)

Viinirypäleet voidaan viiniyttää ja viini valmistaa, jälkikäsitellä ja pakata myös seuraavien kuntien alueella:

—

Côte-d’Orin departementti:

Châtillon-sur-Seine, Grancey-sur-Ource, Montagny-lès-Beaune ja Prusly-sur-Ource;

| — | Yonnen departementti:
  Cruzy-le-Châtel. |
| --- | --- |

—

Yonnen departementti:

Cruzy-le-Châtel.

7.   Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

Pinot gris G

8.   Yhteyden/yhteyksien 2 kuvaus

Yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät tekijät

Maantieteellinen alue sijaitsee Yonnen, Côte-d’Orin, Saône-et-Loiren ja Rhônen departementtien perinteisesti viininviljelyä harjoittavilla ylängöillä. Siihen kuuluu ainakin jossain määrin hajallaan sijaitsevien viinitarhojen kokonaisuus, joka ulottuu pohjois-eteläsuunnassa noin 250 kilometrin matkalle. Se kattaa näin yli 300 kunnan alueen.

Yonnen departementin ja ”Côte d’Orin” pohjoispuolella sijaitsevan ”Châtillonnais’n” viinitarhat ovat sijoittuneet Pariisin altaan kerrosportaille myöhemmältä jurakaudelta peräisin oleville sedimenteille, lukuun ottamatta varhaisen tai keskisen jurakauden muodostelmille sijoittuvaa ”Vézelieniä” ja myöhäisen liitukauden muodostelmille sijoittuvaa ”Jovinieniä”. Kasvualustat ovat niissä pääasiassa hiekkaista savimaata (kalkkia ja savea), paikka paikoin kalkkipitoista maata. Viiniviljelmät rajoittuvat kerrosportaiden aurinkoisimmille ylängöille niiden laaksojen rinteille, joita pitkin vesi pääasiassa johtuu alueelta ja joilla virtaavat Yonne ja sen sivujoet sekä Seine ja sen sivujoet. Viljelmät sijoittuvat 150–300 metrin korkeuteen merenpinnasta.

Dijonista Lyonin lähialueille asti viiniviljelmät muodostavat lähes yhtenäisenä jatkuvan suoran ylänköalueen. Alue on Bressen tasangon länsilaitaa, joka on Alppien kohoamisen aikana romahtanut laaja tektoninen rakenne. Kasvualustat ovat pääasiassa luonteeltaan sedimenttiä, kalkkikiveä tai hiekkaista savimaata, jotka ovat peräisin yleensä jurakaudelta mutta paikoitellen myös triaskaudelta. Paikoitellen, pääasiassa Saône-et-Loiren alueella, paleotsooisen maailmankauden graniitista ja metamorfisesta kivestä koostuvan peruskallion paljastumat ovat synnyttäneet hapanta maa-ainesta, jolla viini kasvaa. Vaikka takamaiden ylänkö on paikka paikoin korkeaa (Côte-d’Orissa 650 metriä ja ”Beaujolais’ssa”1 000 metriä), viiniköynnökset ovat 250–400 metrin korkeudessa merenpinnasta. Kullakin viiniviljelmällä on leimallinen maisemansa, geologiansa ja morfologinen rakenteensa:

| — | leveät laaksot laskeutuvat reunoiltaan Pariisin altaan kalkkikivipitoisiin tasankoihin; |
| --- | --- |

—

leveät laaksot laskeutuvat reunoiltaan Pariisin altaan kalkkikivipitoisiin tasankoihin;

| — | ylängön ja tasangon rajalle sijoittuu kapea yhtenäinen nauha ”la Côten” alueella; |
| --- | --- |

—

ylängön ja tasangon rajalle sijoittuu kapea yhtenäinen nauha ”la Côten” alueella;

| — | pohjois-eteläakselilla jatkuvat rinnan ylängöt eli ”Mâconnais’n” ketju. |
| --- | --- |

—

pohjois-eteläakselilla jatkuvat rinnan ylängöt eli ”Mâconnais’n” ketju.

”Bourgogne viticole” sijoittuu suhteellisen viileään meri-ilmastoon. Ilmastolle on leimallista kohtuullinen ja säännöllinen vuotuinen sademäärä ilman korostunutta kesäkauden kuivuutta. Lämpötilat kertovat ilmaston viileydestä vuotuisen keskilämpötilan ollessa 11 °C.

Yonnen departementissa ilmasto on ankarimmillaan mutta muuttuu hieman maantieteellisen alueen kaakkoiskulmassa, jossa Morvanin ja Charolais’n vuoriylängöt suojaavat pinnanmuodoillaan ja aiheuttavat föhntuulen, joka vähentää kosteutta ja nostaa lämpötilan muuta aluetta korkeammalle.

Maantieteellisen alueen itäosassa tuntuu mannerilmaston vaikutus, joka ilmenee suhteellisen matalina talvilämpötiloina ja mahdollisesti pitkinä ja ankarinakin pakkasjaksoina mutta myös aika ajoin erittäin kuivina ja aurinkoisina myöhäissyksyinä.

Erityisesti maantieteellisen alueen eteläosissa havaittavat välimerelliset vaikutukset voivat hetkittäin aiheuttaa korkeita kesälämpötiloja ja kuumia meri-ilmavirtauksia, jotka synnyttävät kesäisin ukkosia.

Viinirypäleiden korjuuseen sallitut viljelylohkot ovat perinteisesti viininviljelyyn soveltuviksi tiedettyjä alueita. Ne sijoittuvat suotuisimmillaan suurimpien ylänköjen aurinkoisille rinteille ja vuorenjuurille, viileille tasanteille sekä pohjoiseen ja länteen avautuville luiskille, sillä kaikilta näiltä paikoilta vesi johtuu optimaalisesti ja maaperä lämpenee niillä hyvin.

Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Viininviljelyä on harjoitettu todistetusti jo galloromaanisella kaudella.

Keskiajalla ”Bourgognen” viinitarhoilla oli jo taloudellista merkitystä, ja ne tunnettiin maan rajojen ulkopuolella.

Kirkollisten laitosten (luostarit, piispantalot) ja aatelisten rooli ”Bourgognen” viinien maineen luojina on hyvin tiedossa. Cluny, Cîteaux, Pontigny, Langresin tuomiokapituli ja Burgundin herttuat osallistuivat kukin omalla tavallaan arvostetun viinialueen maineen kasvattamiseen ja viinien levittämiseen.

Viinikaupan merkittävä kehittyminen 1700-luvulla loi uuden talousmahdin. ”Bourgognen” viinejä myytiin suurelta osin Ranskan ja Euroopan pohjoisosiin, jopa muille mantereille asti.

”Bourgogne” erottui viinialueena selvästi vasta 1800-luvulla. Vanhat hallintorajat (provinssit) tai uudet (departementit) limittyivät taloudellisiin seikkoihin, ja kaupunkikeskukset, kuten Auxerre, Dijon, Beaune, Chalon-sur-Saône ja Mâcon, vastasivat alueen viinien jakelusta. ”Beaujolais’n” pohjoisosa identifioituu samaan aikaan Mâconin viineiksi. Myös Champagnen rajoilla sijaitsevat ”Tonnerrois” ja ”Châtillonnais” suuntautuivat Bourgogneen.

Bourgognen alueen tuottajat kiinnostuivat 1800-luvun alussa kuohuviinien valmistuksesta Champagnessa kehitettyjä tekniikoita käyttäen erityisesti Rullyssä Saône-et-Loiren departementissa ja 1820-luvulta lähtien Nuits-Saint-Georgesissa, 1840-luvulla Chablis’ssa. Uusi tuote menestyi erityisesti Englannin ja Yhdysvaltojen asiakkaiden keskuudessa, ja menetelmä levisi nopeasti. Hienoimmilla viiniseuduilla valmistettiin kuohuviinejä, esimerkkeinä ”Clos Vougeot”, ”Chambertin”, ”Chablis” jne.

Kuohuviinien tuottajat liittyivät yhdistykseksi jo vuonna 1939, ja tarkistettu alkuperänimitys ”Bourgogne mousseux” hyväksyttiin vuonna 1943.

Asetuksessa varattiin tämä tarkistettu alkuperänimitys pullokäymisen avulla valmistetuille valko-, puna- ja roseeviineille. Bourgognen tuottajat ovat 1960-luvulta alkaen halunneet virallistaa ja suojata laatukuohuviiniensä tuotannon ja ottaneet käyttöön tarkkoja korjuu- ja valmistussääntöjä, jotka johtivat tarkistetun alkuperänimityksen ”Crémant de Bourgogne” hyväksymiseen valko- ja roseeviineille asetuksella vuonna 1975.

Lajikevalikoima kattaa kaikki Bourgognen viinirypälelajikkeet, vaikka selvästi suosituimpia ovatkin chardonnay B ja pinot noir N. Viinialueen maantieteellisestä hajautumisesta aiheutui joitakin eroja tuotantotavoissa. Siksi jokainen vanhaan viiniosaamiseen nojaava pienalue on säilyttänyt paikallisia käytäntöjä viiniköynnöksen viljelytekniikassa, mistä ovat osoituksena Mâconnais’n köynnösten taivutukset ja Yonnen Chablis-leikkaus.

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Crémant de Bourgogne” viinialue oli lähes 2 000 hehtaaria vuonna 2011, ja sen vuosituotanto oli lähes 125 000 hehtolitraa eli lähes 15 miljoonaa pulloa.

Viinille on tunnusomaista kevyt ja pitkäkestoinen kuohuminen hienoin ja hitaasti hajoavin kuplin. Nuoren viinin tuoksussa esiintyy usein hedelmäisiä ja kukkaisia vivahteita ja mineraalisuutta tiettyyn raikkauteen yhdistyneinä. Ajan oloon ilmenee kompleksisempia aromeja, jotka kehittyvät tois- ja kolmisijaisiksi vivahteiksi. Hiilidioksidin vapautuminen vahvistaa raikkauden suutuntumaa.

Syy- ja seuraussuhteet

”Bourgogne” on pohjoinen viinialue, jolla viiniköynnös kasvaa ankarissa ilmasto-olosuhteissa. Tästä syystä viinitilat ovat vain suotuisimmilla paikoilla, joilla ne hyötyvät seudun ilmastoa lämpimämmästä ja kuivemmasta paikallisilmastosta sekä hyvin vettä johtavasta maaperästä, joka kykenee johtamaan pois ylimääräisen veden, on hedelmällisyydeltään hyvä ja lämpenee nopeasti.

Viiniköynnökset keskittyvät tämän vuoksi suurimmille ylängöille, jotka ovat useimmiten kalkkikivityyppisiä ja korkeudeltaan kohtuullisia.

Maantieteellisen alueen ilmaston viileys on erityisen suotuisa kuohuviinien tuotannolle. Viljelypaikoilla yhdistyvät maaperät ja aurinkoisuus, joiden ansiosta viinirypäleet kypsyvät hyvin ja tarkistetun alkuperänimityksen ”Crémant de Bourgogne” viinien laadun edellyttämä happamuus säilyy.

Paikallisiin maaperä- ja ilmasto-olosuhteisiin erityisen hyvin soveltuva, varsin yksipuolinen ja paikallissyntyinen lajikevalikoima tuottaa lajitelman valko- ja roseeviinejä, joille on yhteistä pohjoisten viinien hapan ja hedelmäinen luonne ja siten tietynlainen tyylikkyys.

Korkeatasoiseen viinin pyrkivät valmistajat ovat sitoutuneet tarkkoihin sääntöihin voidakseen säilyttää raaka-aineen laatuominaisuudet parhaalla mahdollisella tavalla ja tuottaa erinomaisia viinejä. Satoa käsitellään erittäin huolellisesti, jotta puristemehun hapettuminen korjuun ja puristuksen välissä vältetään. Kokonaisten viinirypäleiden käyttö, kuljetuksen aikana muodostuneen mehun poisto, huolellinen käsittely ja puristus asianmukaisessa ympäristössä sopivalla laitteistolla käytetyn sadon painon ja uutetun puristemehun tilavuuden välisen suhteen tarkasti määrittävien sääntöjen mukaisesti takaavat tällä tavoin saadun mehun laadun ja kirkkauden, säilyttävät hienovaraiset aromit ja tuottavat väriltään vaaleita ja kirkkaita viinejä.

Yli sadan vuoden aikana kertyneen kokemuksen ansiosta kuohuviinintuottajilla on täysin hallussa cuvéen koostamiseen tarvittava asiantuntemus. Optimaalisen aromien ilmiasun varmistamiseksi perusviinijoukossa suositaan laatulajikkeita (pinot noir N, pinot gris G, chardonnay B). Pitkä jälkikäsittelyaika ja kuluttajamarkkinoille saattaminen aikaisintaan 12 kuukauden kuluttua pullotuspäivästä mahdollistavat viinin aromiominaisuuksien, kompleksisuuden ja hienostuneisuuden kehittymisen.

”Crémant de Bourgogne” kuuluu vääjäämättä Bourgognen viinintuotantoon. Vuonna 2011 tuotannosta markkinoitiin 30 % kaikilla eri mantereilla.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaus, etiketti, muut vaatimukset)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus:

| a) | Kaikki tuotantovaiheet viinirypäleiden korjuusta pullon aukaisuun hiivasakan poistamiseksi tapahtuvat maantieteellisellä alueella. |
| --- | --- |

a)

Kaikki tuotantovaiheet viinirypäleiden korjuusta pullon aukaisuun hiivasakan poistamiseksi tapahtuvat maantieteellisellä alueella.

| b) | Viinien pakkaaminen tapahtuu maantieteellisellä alueella, pullokäymiseen perustuva tuotantoprosessi mukaan luettuna. |
| --- | --- |

b)

Viinien pakkaaminen tapahtuu maantieteellisellä alueella, pullokäymiseen perustuva tuotantoprosessi mukaan luettuna.

| c) | Pullotus pullokäymisen mahdollistaviin lasipulloihin tapahtuu sadonkorjuuta seuraavan joulukuun 1 päivänä. |
| --- | --- |

c)

Pullotus pullokäymisen mahdollistaviin lasipulloihin tapahtuu sadonkorjuuta seuraavan joulukuun 1 päivänä.

| d) | Viinit saatetaan kuluttajamarkkinoille vähintään 12 kuukauden jälkikäsittelyjakson kuluttua pullotuksesta. |
| --- | --- |

d)

Viinit saatetaan kuluttajamarkkinoille vähintään 12 kuukauden jälkikäsittelyjakson kuluttua pullotuksesta.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

Kaikki vapaaehtoiset merkinnät, joiden käyttöä jäsenvaltiot voivat unionin lainsäädännön perusteella säännellä, kirjoitetaan etiketeissä kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kertaa niin suuret kuin kirjaimet, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-883c2bee-8878-47f3-868b-dbbb71ff41f3

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2

---

| 24.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 248/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 248/26

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen, komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta

(2019/C 248/07)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Médoc”

Viitenumero: PDO-FR-A0730-AM03

Tiedonannon päivämäärä: 10.4.2019

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Maantieteellinen alue – toimituksellinen muutos

Kuvaus ja perustelut

Poistetaan tuote-eritelmän I luvun IV kohdan 1 alakohdasta Cantenacin ja Margaux’n kunnat ja lisätään siihen Margaux-Cantenacin kunta.

Kyseessä on toimituksellinen muutos, joka johtuu siitä, että edellä mainitut kunnat on liitetty yhteen. SAN-nimityksen ”Médoc” tuotantoalue ei muutu.

Yhtenäisen asiakirjan 2.6 kohtaa muutetaan vastaavasti.

2.   Rajattu viljelyalue

Kuvaus ja perustelut

Muutetaan tuote-eritelmän I luvun IV kohdan 2 alakohtaa viljelyalueen rajauksen hyväksymispäivien päivittämiseksi.

| 1) | Lisätään ilmaisun ”9. huhtikuuta 2008” jälkeen ilmaisu ”28. syyskuuta 2011, 26. kesäkuuta 2013, 11. syyskuuta 2014, 9. kesäkuuta 2015, 8. kesäkuuta 2016, 23. marraskuuta 2016 ja 15. helmikuuta 2018 sekä sen pysyvän komitean 25. maaliskuuta 2014 pidetyssä kokouksessa”. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Poistetaan päivämäärät 9. marraskuuta 1960, 13. toukokuuta 1970 ja 6. marraskuuta 1997. |
| --- | --- |

2)

Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen tarkistetun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Tämän muutoksen mukaisesti otetaan käyttöön siirtymätoimenpide tuote-eritelmän I luvun XI kohdan 1 alakohdassa: tuote-eritelmän liitteessä III lueteltujen rajatun viljelyalueen ulkopuolelle jääneiden viljelylohkojen sadosta on yhä oikeus käyttää tarkistettua alkuperänimitystä kyseisten viljelylohkojen viiniköynnösten raivaukseen saakka ja enintään 31. joulukuuta 2024 saakka.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3.   Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue – toimituksellinen muutos

Kuvaus ja perustelut

Muutetaan välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen kuvausta kuntaliitosten seurauksena. Tämä ei vaikuta välittömässä läheisyydessä sijaitsevaan alueeseen, jonka rajat eivät muutu.

Poistetaan tuote-eritelmän I luvun IV kohdan 3 alakohdan b alakohdasta Aubie-et-Espessasin, Castets-en-Dorthen, Castillon-de-Castetsin, Civrac-de-Dordognen, Saint-Antoinen ja Salignacin kunnat.

Lisätään Val de Virvéen, Castets et Castillonin ja Civrac-sur-Dordognen kunnat.

Aubie-et-Espessasin, Saint-Antoinen ja Salignacin kunnat on liitetty yhteen, ja ne muodostavat nyt Val de Virvéen kunnan.

Castets-en-Dorthen ja Castillon-de-Castetsin kunnat on liitetty yhteen, ja ne muodostavat nyt Castets et Castillonin kunnan.

Civrac-de-Dordognen kunnan nimi muutetaan muotoon ”Civrac-sur-Dordogne”.

Yhtenäisen asiakirjan 2.9 kohtaa muutetaan vastaavasti.

4.   Yhteys alkuperään

Kuvaus ja perustelut

Muutetaan tuote-eritelmän I luvun X kohdan 1 alakohdan a alakohdan kolmannessa alakohdassa maantieteellisellä alueella sijaitsevien kuntien lukumäärä 52:sta 51:een, koska Cantenacin ja Margaux’n kunnat on liitetty yhteen.

Yhtenäisen asiakirjan 2.8 kohta päivitetään vastaavasti.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Tuotteen nimi

Médoc

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

4.   Viinin/viinien kuvaus

Kyse on hiilihapottomista punaviineistä, jotka soveltuvat erinomaisesti vanhentamiseen. Ne ovat tanniinisia, niiden väri on voimakas, ja ne valmistetaan pääasiassa cabernet sauvignon N -lajikkeesta (perinteinen rypälelajike), jonka lisäksi käytetään merlot N -lajiketta, vähemmässä määrin cabernet franc N- ja petit verdot N -lajikkeita tai joskus harvoin cot N- ja carmenère N -lajikkeita. Lajike cabernet sauvignon N antaa viineille mausteisia vivahteita. Merlot N -lajike antaa viineille pyöreyttä, pehmeyttä ja punaisten hedelmien aromeja. Rakennetta ja monimutkaisuutta vahvistetaan sekoittamalla viiniin cabernet franc N- tai petit verdot N -lajiketta, joista viimeksi mainittu tuo viiniin myös raikkautta.

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus on väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

Niiden luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 11 tilavuusprosenttia.

Kussakin (pakkaamattomana) kaupan pidettävässä tai pakatussa viinierässä

| — | käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 3 g/l |
| --- | --- |

—

käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 3 g/l

| — | omenahappopitoisuus on enintään 0,2 g/l. |
| --- | --- |

—

omenahappopitoisuus on enintään 0,2 g/l.

Viineillä, jotka saatetaan markkinoille pakkaamattomina tai pakataan ennen 1. lokakuuta sadonkorjuuvuotta seuraavana vuonna, haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 12,25 mEq/l. Tämän ajankohdan jälkeen viinien haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 16,33 mEq/l.

Kaikissa pakkaamattomana kaupan pidettävissä viinierissä rikkidioksidipitoisuus on enintään 140 milligrammaa litraa kohti.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) | 13 |
| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til.-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | milliekvivalentteina litrassa |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | 16,33 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%)

13

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til.-%)

Vähimmäishappopitoisuus

milliekvivalentteina litrassa

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

16,33

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   
  Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Väkevöinti

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Pelkistävät väkevöimismenetelmät ovat sallittuja, kunhan väkevöimisaste on enintään 15 prosenttia. Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

Viiniköynnöksen kasvatustapa

Viljelykäytäntö

Tiheys: Viiniköynnösten vähimmäistiheys on 5 000 istutettua köynnöstä hehtaaria kohden. Köynnösrivien välinen etäisyys ei saa olla yli 2 metriä, eikä köynnösten välinen etäisyys samassa rivissä saa olla alle 0,80 metriä.

Leikkaussäännöt: Viiniköynnösten leikkaaminen on pakollista. Se tehdään viimeistään lehtien auettua (vaihe 9 Lorenzin asteikolla). Viiniköynnökset leikataan seuraavilla tekniikoilla: – kaksiversoinen juoksijaleikkaus, kaksinkertainen Guyot-leikkaus tai Médoc-leikkaus niin, että kuhunkin versoon jää enintään 5 silmua; – yksinkertainen Guyot-leikkaus ja sekamuotoinen Guyot-leikkaus niin, että kuhunkin köynnökseen jää enintään 7 silmua; – matalaleikkaus, nelihaarainen tai kaksirunkoinen viuhkaleikkaus niin, että kuhunkin köynnökseen jää enintään 12 silmua.

b.   
  Enimmäistuotokset

65 hehtolitraa/ha

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava ja viiniytettävä ja viinit on valmistettava ja jälkikäsiteltävä seuraavien Gironden departementin kuntien alueella: Arcins, Arsac, Avensan, Bégadan, Blaignan, Blanquefort, Castelnau-de-Médoc, Cissac-Médoc, Civrac-en-Médoc, Couquèques, Cussac-Fort-Médoc, Gaillan-en-Médoc, Grayan-et-l’Hôpital, Jau-Dignac-etLoirac, Labarde, Lamarque, Lesparre-Médoc, Listrac-Médoc, LudonMédoc, Macau, Margaux-Cantenac, Moulis-en-Médoc, Naujac-sur-Mer, Ordonnac, Parempuyre, Pauillac, Le Pian-Médoc, Prignac-en-Médoc, Queyrac, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne, SaintVivien-de-Médoc, Saint-Yzans-de-Médoc, Sainte-Hélène, Salaunes, Soulacsur-Mer, Soussans, Le Taillan-Médoc, Talais, Valeyrac, VendaysMontalivet, Vensac, Le Verdon-sur-Mer ja Vertheuil.

7.   Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Médoc” maantieteellinen alue sijaitsee Gironden departementissa Garonne-joen vasemmalla puolella ja ulottuu Girondesta Bordeaux’n pohjoispuolelle. Tämä Médocin niemimaan viinialue on pohjois–etelä-suunnassa lähes 80 kilometriä pitkä ja itä–länsi-suunnassa vain hiukan yli 10 kilometriä leveä. Alueeseen kuuluu 51 kuntaa.

Médocin niemimaan jokialueelle on erityistä se, että kausivaihtelut ovat maltillisia ja sademäärät hyvin kohtuullisia atlanttisesta ilmastosta huolimatta. Vaikka maantieteellisen alueen ilmasto on pohjoisen sijaintinsa vuoksi viileämpi kuin niemimaan eteläosan ilmasto, siellä sataa vähemmän. Nämä viininviljelylle suotuisat ilmastotekijät johtuvat alueen länsipuolella olevan Atlantin valtameren ja itäpuolella olevan Gironden suistoalueen tasoittavasta lämpövaikutuksesta. Valtameri-ilmasto, johon liittyy joinain syksyinä sateisia matalapainekausia ja joinain vuosina taas myöhäissyksyyn saakka jatkuvia lämpimiä ja hyvin aurinkoisia säitä, synnyttää selkeän vuosikertavaikutuksen.

Näistä tekijöistä johtuu, että viinialueen korkeuserot eivät ole kovin suuria (3–50 metriä). Alue rajautuu lännessä metsään ja idässä Gironden suistoalueeseen. Kun matkataan etelästä pohjoiseen, viininviljelyyn soveltuvat soraharjanteet seuraavat toinen toistaan. Harjanteita erottavat toisistaan joenuomat ja viininviljelyyn kelpaamattomat suoalueet.

Viininviljelijät ovat sukupolvien ajan hyödyntäneet viininviljelyyn soveltuvaa Médocin alueen erityistä maaperää, jonka maine on kiirinyt ympäri maailman. Historian saatossa viininviljelijöiden syvällinen maaperätuntemus ja pyrkimykset optimoida maaperän ominaisuudet kuivatustekniikoiden avulla ovat mahdollistaneet kypsytettävien punaviinien tuotantoon parhaiten sopivien viljelykäytäntöjen kehityksen. Hygieniavaatimusten tiukentumisesta ja viinitilojen koneellistumisesta huolimatta viininviljelijät haluavat edelleen ylläpitää viininviljelykäytäntöjä, joiden avulla saadaan tuotettua omaleimaisuudestaan tunnettuja punaviinejä.

Nykyään Médocin alueella käytetään pääasiassa seuraavia viiniköynnöslajikkeita: cabernet-sauvignon N (suosituin lajike soramailla), merlot N (haluttu hedelmäisyytensä tähden), cabernet franc N (kalkkikivivaltaisilla mailla) ja petit verdot N (lämpimillä ja suodattavilla mailla). Koska tarkistetun alkuperänimityksen ”Médoc” viineissä käytetään useampia lajikkeita, joita viljellään erityyppisillä maaperillä, viinitarhan hoito edellyttää valikointia.

Valikointiin perustuvalla hoitotavalla saadaan hyvin kypsiä ja hyväkuntoisia rypäleitä, joiden tuotot ovat hyvin hallittavissa. Viinejä voidaan näin ollen maseroida, jotta ne saadaan konsentroitumaan halutulla tavalla. Tästä syystä viinejä on ehdottomasti jälkikäsiteltävä vähintään kuusi kuukautta, jotta ne pehmenevät.

Nämä tanniiniset voimakkaan väriset viinit valmistetaan pääasiassa cabernet sauvignon N -lajikkeesta, jonka lisäksi käytetään merlot N -lajiketta ja vähemmässä määrin cabernet franc N- ja petit verdot N -lajikkeita tai joskus harvoin cot N- ja carmenère N -lajikkeita. Cabernet sauvignon N on perinteinen lajike, joka antaa ”Médoc”-viineille mausteisia vivahteita. Kun siihen sekoitetaan merlot N -lajiketta, tämä antaa viineille pyöreyttä, pehmeyttä ja punaisten hedelmien aromeja. Jos merlot N on viinin päälajikkeena, halutut aromit saadaan kehittymään nopeammin. Rakennetta ja monimutkaisuutta vahvistetaan sekoittamalla viiniin cabernet franc N- tai petit verdot N -lajiketta, joista viimeksi mainittu tuo viiniin myös raikkautta.

Viinit soveltuvat erinomaisesti vanhentamiseen.

Tälle viinialueelle, jolla on pitkät viininviljelyperinteet ja jonka läpi kulkee niin sanottu viinitie (”Route des Vins”), on siroteltu mahtavia viinitiloja (joista käytetään nimitystä ”Château”), joiden laajoilla tiluksilla on moninaista rakennusperintöä ja joiden vierustoilla on pienen pieniä perhetiloja, joiden rypälesadon viiniytystä ja viinien markkinoille saattamista ja myynninedistämistä tuetaan erilaisilla osuustoiminnallisilla viininvalmistamoilla.

Tämän tarkistetun alkuperänimityksen viinit on tunnettu jo ammoisista ajoista saakka, ja näiden viinien maine perustuu käsitteeseen ”Château”. Kun ELEONOORA, Akvitanian herttuatar, ja HENRI PLANTAGENET, Englannin tuleva kuningas, avioituivat vuonna 1152, kauppasuhteet Englannin kanssa alkoivat kehittyä, mikä vaikutti ratkaisevasti siihen, että ”Médoc”-viinit tulivat tunnetuiksi Ranskan ulkopuolella.

Kun Bordeaux’n kaupunginvaltuusto (silloiselta nimeltään ”Jurade de Bordeaux”) antoi vuonna 1647 historian ensimmäisen luokituksen Guyennen viineistä, Médocin kunnissa valmistettujen viinien maine oli jo vakiintunut. LUDVIG XV:n aikana tätä luokitusta kehitettiin alueittain niin, että luokitus jaettiin ensin kuntien ja myöhemmin viinitarhojen (”cru”) mukaan. Näiden erilaisten luokitusten kautta päädyttiin lopulta vuonna 1855 Bordeaux’n viiniluokitukseen (”Classement des vins de Bordeaux”), jossa Médocin alueen viinit luokiteltiin Gironden viineihin. Vuonna 1932 julkaistiin täydennykseksi luokitus ”Crus Bourgeois du Médoc”.

Médocin alueen viinien viimeksi kuluneiden neljän vuosisadan kuluessa osakseen saama arvostus perustuu alueen viinien laatuun ja omaleimaisuuteen, jotka ovat ihastuttaneet kaikkina aikoina. Muuttuvat maut tai viininvalmistuksen vaihtelevat ihanteet eivät ole vaikuttaneet näiden viinien suosioon. Tarkistetun alkuperänimityksen ”Médoc” viinien täyteläisyys ja väri, niiden tarjoamat mahdollisuudet aromien syntymiseen ja rypälelajikkeiden sekoittamisesta syntyvä tanniinien ja hedelmäisyyden liitto tekevät näistä viineistä erityislaatuisia niin ”Bordeaux’n” alueen viinien kuin muiden ranskalaisten viinien joukossa.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Seuraavat Gironden departementin kunnat muodostavat 19. kesäkuuta 2017 päivätyn virallisen geokoodin perusteella viinien valmistusta ja jälkikäsittelyä koskevan poikkeuksen mukaisen välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arbis, Les Artigues-de-Lussac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychacet-Caillau, Bieujac, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Le Bouscat, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, La Brède, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Cantois, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Civrac-de-Blaye, Civrac-desurDordogne, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Eglisottes-et-Chalaures, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Le Haillan, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamothe-Landerron, La Lande-deFronsac, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Léogeats, Léognan, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Madirac, Maransin, Marcenais, Marcillac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Paillet, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-etCornemps, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, SaintAignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-etAppelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-surl’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Avit-deSoulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Blaye, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christophe-deDouble, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Côme, Saint-Denisde-Pile, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félixde-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-duPuch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-duBois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, SaintLaurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, SaintLaurent-du-Plan, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-deMontferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, SaintMartin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-deRieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, SaintPhilippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, SaintPierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, SaintRomain-la-Virvée, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Trojan, SaintVincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, SaintVivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Sainte-Colombe, SainteCroix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Sallebœuf, Les Salles-deCastillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-deGuyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val de Virvée, Vayres, Vérac, Verdelais, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac ja Yvrac.

Suurempi maantieteellinen yksikkö

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

Merkinnöissä voidaan täsmentää suurempi maantieteellinen yksikkö ilmaisulla ”Vin de Bordeaux – Médoc” tai ”Grand Vin de Bordeaux – Médoc”. Tämä nimi voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c0c6b3dd-b9e7-4b9d-a605-dc6ef93f4e88

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.7.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 248/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 248/32

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2019/C 248/08)

Tämä tiedonanto julkaistaan 17. lokakuuta 2018 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Pineau des Charentes”

Viitenumero: PDO-FR-A0489-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 10.5.2019

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Lisämaininta

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Korvataan I luvun II kohdan kappale ”jotka ikänsä ja tässä tuote-eritelmässä vahvistettujen erityisten vanhentamisolosuhteiden ansiosta omaavat vahvan ’hapettuneen’, monivivahteisen ja vanhoille konjakeille ominaisen aromiprofiilin” kappaleella ”jotka on valmistettu näitä mainintoja koskevien, tässä tuote-eritelmässä vahvistettujen tuotantomenetelmien mukaisesti”. Muutos yksinkertaistaa sanamuotoa.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

2.   Tuotelajit

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Korvataan I luvun III kohdan kappale ”vaaleille väkeville viineille ja roseenvärisille tai punaisille väkeville viineille.” sanoilla ”vaaleille, roseenvärisille ja punaisille väkeville viineille.” Aiemmasta sanamuodosta sai sen käsityksen, että tuoteluokkia oli vain kaksi, kun kukin väri muodostaa oman tuoteluokan.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3.   Viljelylohkojen tunnistaminen

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Korvataan I luvun IV kohdan

| — | b alakohdan 2 alakohdassa sanat ”jättää asiaa koskevan hakemuksen laatumerkeistä ja alkuperänimityksistä vastaavalle virastolle (Institut national de l’origine et de la qualité) (jäljempänä INAO) ennen 1. heinäkuuta ensimmäisen satoilmoituksen jättämistä edeltävänä vuonna.” sanoilla ”hakemuksen viimeistään 10. joulukuuta ensimmäisen satoilmoituksen jättämistä edeltävänä vuonna SAN:n suojelusta ja hallinnoinnista vastaava elimelle, joka siirtää sen laatumerkeistä ja alkuperänimityksistä vastaavalle virastolle (Institut national de l’origine et de la qualité) (jäljempänä INAO).” |
| --- | --- |

—

b alakohdan 2 alakohdassa sanat ”jättää asiaa koskevan hakemuksen laatumerkeistä ja alkuperänimityksistä vastaavalle virastolle (Institut national de l’origine et de la qualité) (jäljempänä INAO) ennen 1. heinäkuuta ensimmäisen satoilmoituksen jättämistä edeltävänä vuonna.” sanoilla ”hakemuksen viimeistään 10. joulukuuta ensimmäisen satoilmoituksen jättämistä edeltävänä vuonna SAN:n suojelusta ja hallinnoinnista vastaava elimelle, joka siirtää sen laatumerkeistä ja alkuperänimityksistä vastaavalle virastolle (Institut national de l’origine et de la qualité) (jäljempänä INAO).”

| — | poistetaan b alakohdan 2 alakohdassa kappaleet: ”Lohkot, joissa tuotettuja rypälemehuja ei käytetä suojatun alkuperänimityksen ”Pineau des Charentes” tuotantoon viitenä peräkkäisenä vuonna, poistetaan toimivaltaisen INAO:n kansallisen komitean laatimasta tunnustettujen lohkojen luettelosta.
  Toimivaltaisen INAO:n kansallisen komitean tekemä perusteltu päätös yksilöityjen lohkojen poistamisesta tai hylkäämisestä annetaan tiedoksi asianosaisille, joiden on ilmoitettava mahdolliset näkökantansa INAO:n yksiköille yhden kuukauden kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta.
  Toimivaltainen INAO:n kansallinen komitea tutkii kyseiset valitukset asiantuntijakomitean lausunnon jälkeen.” |
| --- | --- |

—

poistetaan b alakohdan 2 alakohdassa kappaleet: ”Lohkot, joissa tuotettuja rypälemehuja ei käytetä suojatun alkuperänimityksen ”Pineau des Charentes” tuotantoon viitenä peräkkäisenä vuonna, poistetaan toimivaltaisen INAO:n kansallisen komitean laatimasta tunnustettujen lohkojen luettelosta.

Toimivaltaisen INAO:n kansallisen komitean tekemä perusteltu päätös yksilöityjen lohkojen poistamisesta tai hylkäämisestä annetaan tiedoksi asianosaisille, joiden on ilmoitettava mahdolliset näkökantansa INAO:n yksiköille yhden kuukauden kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta.

Toimivaltainen INAO:n kansallinen komitea tutkii kyseiset valitukset asiantuntijakomitean lausunnon jälkeen.”

Muutos tehdään, koska määräys ei enää vastaa maantieteellisen rajaamisen välineenä käytettävää lohkojen tunnistamista. Tarkemmat järjestelyt, jotka koskevat lohkojen poistamista viiden sellaisen vuoden jälkeen, jolloin niiden tuotokselle ei ole haettu alkuperänimitystä, SAN:n suojelusta ja hallinnoinnista vastaava elin määrittelee uudelleen lohkojen käyttötarkoituksen osalta.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

4.   Viiniköynnöslajikkeet

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Lisätään I luvun V kohtaan

| — | sanat ”tai gros meslier B” sanojen ”meslier Saint-François B” jälkeen. |
| --- | --- |

—

sanat ”tai gros meslier B” sanojen ”meslier Saint-François B” jälkeen.

| — | sanat ”trousseau gris G (tai chauché gris G)” sanojen ”sémillon B” jälkeen. |
| --- | --- |

—

sanat ”trousseau gris G (tai chauché gris G)” sanojen ”sémillon B” jälkeen.

| — | lisätään lause ”Pineau des Charentes” -viinissä lajikkeen trousseau gris G (tai chauché gris G) osuus on enintään 10 %. |
| --- | --- |

—

lisätään lause ”Pineau des Charentes” -viinissä lajikkeen trousseau gris G (tai chauché gris G) osuus on enintään 10 %.

| — | korvataan sanojen roseenväriset ja punaviinit välissä oleva sana ”tai” sanalla ”ja”, |
| --- | --- |

—

korvataan sanojen roseenväriset ja punaviinit välissä oleva sana ”tai” sanalla ”ja”,

| — | lisätään sanat ”cot N (tai” ennen sanaa malbec N. |
| --- | --- |

—

lisätään sanat ”cot N (tai” ennen sanaa malbec N.

Tekstiin lisätään lajikkeiden meslier de Saint François B ja malbec B synonyymit.

Lisäyksellä otetaan käyttöön myös mahdollisuus istuttaa trousseau gris G- (tai chauché gris G) –rypälelajiketta, joka on vanha, aiemmin viljelty lajike. Lajikkeen osuus ei kuitenkaan saa olla yli 10 % viljeltyjen lajikkeiden osuudesta ominaispiirteiden muuttumisvaaran vähentämiseksi.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5.   Tuotos

Muutoksen kuvaus ja perustelut

| — | Korvataan VIII kohdan 1 alakohta seuraavasti:







  ”1) | Maatalous- ja merikalastuskoodeksin D. 645–7 §:ssä tarkoitettu tuotos vahvistetaan 68 hehtolitraan rypälemehua hehtaarilta.” |
| --- | --- | --- |

—

Korvataan VIII kohdan 1 alakohta seuraavasti:

”1)

| — | Korvataan VIII kohdan 2 alakohta seuraavasti:

  ”2)   Enimmäistuotos
  Maatalous- ja merikalastuskoodeksin D. 645–7 §:n mukaisesti väkevän viinin enimmäistuotos on vahvistettu 45 hehtolitraan hehtaarilta ja rypälemehun enimmäistuotos 85 hehtolitraan hehtaarilta.” |
| --- | --- |

—

Korvataan VIII kohdan 2 alakohta seuraavasti:

”2)   Enimmäistuotos

Maatalous- ja merikalastuskoodeksin D. 645–7 §:n mukaisesti väkevän viinin enimmäistuotos on vahvistettu 45 hehtolitraan hehtaarilta ja rypälemehun enimmäistuotos 85 hehtolitraan hehtaarilta.”

| — | lisätään VIII kohtaan 3 alakohta seuraavasti:

  ”3)   Nuorten viiniköynnösten ottaminen tuotantoon
  Suojattu alkuperänimitys ”Pineau des Charentes” voidaan myöntää väkeville viineille, joiden valmistukseen käytetty puristemehu on peräisin:






  — | nuorista viiniköynnöksistä muodostuvien lohkojen sadosta, joka on korjattu toisena, ennen 31. heinäkuuta tapahtunutta istutusta seuraavana vuonna, |
| --- | --- | --- |

—

lisätään VIII kohtaan 3 alakohta seuraavasti:

”3)   Nuorten viiniköynnösten ottaminen tuotantoon

Suojattu alkuperänimitys ”Pineau des Charentes” voidaan myöntää väkeville viineille, joiden valmistukseen käytetty puristemehu on peräisin:

—

nuorista viiniköynnöksistä muodostuvien lohkojen sadosta, joka on korjattu toisena, ennen 31. heinäkuuta tapahtunutta istutusta seuraavana vuonna,

| — | lohkoilta, joissa viljellään viiniköynnöksiä, jotka on vartettu paikan päällä tai uudelleenvartettu, aikaisintaan ensimmäisenä, ennen 31. heinäkuuta tapahtunutta varttamista tai uudelleenvarttamista seuraavana vuonna ja vasta sitten, kun lohkoilla kasvaa ainoastaan alkuperänimitykseen hyväksyttyjä rypälelajikkeita.” |
| --- | --- |

—

lohkoilta, joissa viljellään viiniköynnöksiä, jotka on vartettu paikan päällä tai uudelleenvartettu, aikaisintaan ensimmäisenä, ennen 31. heinäkuuta tapahtunutta varttamista tai uudelleenvarttamista seuraavana vuonna ja vasta sitten, kun lohkoilla kasvaa ainoastaan alkuperänimitykseen hyväksyttyjä rypälelajikkeita.”

Muutokset vastaavat lisäystä, joka koskee rypälemehun tuotoksen nostamista 68 hehtolitraan hehtaarilta. Väkevän viinin enimmäistuotos nostetaan 42 hehtolitrasta 45 hehtolitraan hehtaarilta. Pineau des Charentes -viinin enimmäistuotoksen nostaminen on katsottu tarpeelliseksi konjakin enimmäistuotoksen (16 hl puhdasta alkoholia/ha) määrittämisen takia.

Kappaleen ”lohkoilta, joissa viljellään nuoria viiniköynnöksiä, aikaisintaan ensimmäisenä, ennen 31. heinäkuuta paikan päällä tapahtunutta varttamista seuraavana vuonna” poistaminen johtuu sen sisällyttämisestä sitä seuraavaan kappaleeseen.

Muutetaan yhtenäistä asiakirjaa tämän 5 kohtaan tehdyn muutoksen seurauksena.

6.   Valmistus

Valmistus

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Poistetaan I luvun IX kohdan

| — | 2 alakohdan a alakohdasta sanat ”käymisen pysäyttämishetkellä”, koska ilmaisu on tarpeeton. |
| --- | --- |

—

2 alakohdan a alakohdasta sanat ”käymisen pysäyttämishetkellä”, koska ilmaisu on tarpeeton.

Lisätään 3 alakohtaan

| — | b alakohta seuraavasti: ”Roseenvärisiä väkeviä viinejä kypsytetään vähintään kahdeksan kuukautta, joista vähintään kuusi kuukautta tammiastiassa.” Tämä selventää sitä, ”että roseenvärisiä ja punaisia Pineau des Charentes -viinejä ei valmisteta samojen sääntöjen mukaisesti.” |
| --- | --- |

—

b alakohta seuraavasti: ”Roseenvärisiä väkeviä viinejä kypsytetään vähintään kahdeksan kuukautta, joista vähintään kuusi kuukautta tammiastiassa.” Tämä selventää sitä, ”että roseenvärisiä ja punaisia Pineau des Charentes -viinejä ei valmisteta samojen sääntöjen mukaisesti.”

Tämä johtaa myös alakohtien b, c, d, e järjestyksen muuttumiseen, jolloin kyseisistä kohdista tulee vastaavasti c, d, e ja f alakohdat.

| — | korvataan e alakohdassa luku 5 luvulla 7. Muutos vastaa ”vanha”-maininnan (vieux) edellyttämien vanhentamisvuosien määrän lisäämistä. Lisäyksellä varmistetaan laadukkaamman tuotteen saaminen. |
| --- | --- |

—

korvataan e alakohdassa luku 5 luvulla 7. Muutos vastaa ”vanha”-maininnan (vieux) edellyttämien vanhentamisvuosien määrän lisäämistä. Lisäyksellä varmistetaan laadukkaamman tuotteen saaminen.

| — | korvataan f alakohdassa luku 10 luvulla 12. Muutos vastaa ”hyvin vanha” -maininnan (très vieux) edellyttämien vanhentamisvuosien määrän lisäämistä. Lisäyksellä varmistetaan laadukkaamman tuotteen saaminen. |
| --- | --- |

—

korvataan f alakohdassa luku 10 luvulla 12. Muutos vastaa ”hyvin vanha” -maininnan (très vieux) edellyttämien vanhentamisvuosien määrän lisäämistä. Lisäyksellä varmistetaan laadukkaamman tuotteen saaminen.

Poistetaan 5 alakohdan

| — | a alakohdasta sana ”ja roseenväriset” |
| --- | --- |

—

a alakohdasta sana ”ja roseenväriset”

| — | lisätään a alakohtaan lause seuraavasti:
  Roseenväriset väkevät viinit: Kypsytyksen jälkeen, sadonkorjuuta seuraavana vuonna 1. päivästä kesäkuuta alkaen. |
| --- | --- |

—

lisätään a alakohtaan lause seuraavasti:

Roseenväriset väkevät viinit: Kypsytyksen jälkeen, sadonkorjuuta seuraavana vuonna 1. päivästä kesäkuuta alkaen.

| — | korvataan a alakohdassa luku ”5” luvulla ”7” |
| --- | --- |

—

korvataan a alakohdassa luku ”5” luvulla ”7”

| — | korvataan a alakohdassa luku ”10” luvulla ”12” |
| --- | --- |

—

korvataan a alakohdassa luku ”10” luvulla ”12”

| — | korvataan b alakohdassa sanat ”valmistusta seuraavana vuonna 1. päivästä lokakuuta alkaen.”
  sanoilla ”aikaisintaan:
  Roseenväriset väkevät viinit: valmistusta seuraavana vuonna 1. päivästä kesäkuuta alkaen.
  Punaiset väkevät viinit: valmistusta seuraavana vuonna 1. päivästä lokakuuta alkaen.
  Vaaleat väkevät viinit: toisena valmistusta seuraavana vuonna 1. päivästä huhtikuuta alkaen.” |
| --- | --- |

—

korvataan b alakohdassa sanat ”valmistusta seuraavana vuonna 1. päivästä lokakuuta alkaen.”

sanoilla ”aikaisintaan:

Roseenväriset väkevät viinit: valmistusta seuraavana vuonna 1. päivästä kesäkuuta alkaen.

Punaiset väkevät viinit: valmistusta seuraavana vuonna 1. päivästä lokakuuta alkaen.

Vaaleat väkevät viinit: toisena valmistusta seuraavana vuonna 1. päivästä huhtikuuta alkaen.”

| — | poistetaan c alakohdasta sanat ”turvakapseli” ja ”kiinnitetään vähintään kahtena kappaleena” |
| --- | --- |

—

poistetaan c alakohdasta sanat ”turvakapseli” ja ”kiinnitetään vähintään kahtena kappaleena”

| — | lisätään c alakohtaan kappale seuraavasti:

  ”Enemmän kuin 0,5 litraa sisältäviin astioihin kiinnitetään vähintään kaksi sinettiä, joiden halkaisija on vähintään 20 mm. Vähemmän kuin 0,5 litraa sisältäviin astioihin kiinnitetään yksi näkyvästi sijoitettu ja selkeä sinetti.” |
| --- | --- |

—

lisätään c alakohtaan kappale seuraavasti:

”Enemmän kuin 0,5 litraa sisältäviin astioihin kiinnitetään vähintään kaksi sinettiä, joiden halkaisija on vähintään 20 mm. Vähemmän kuin 0,5 litraa sisältäviin astioihin kiinnitetään yksi näkyvästi sijoitettu ja selkeä sinetti.”

Nämä muutokset, jotka koskevat ”vanha” (vieux)- ja ”hyvin vanha” (très vieux) -maininnan edellyttämiä vanhentamisvuosia sekä turvakapselin korvaamista takuusinetillä, vastaavat roseenväristen väkevien viinien ja punaisten väkevien viinien erottamista toisistaan.

Muutetaan yhtenäistä asiakirjaa tämän muutoksen seurauksena.

7.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Korvataan X kohdan

| — | 2 alakohdassa |
| --- | --- |

—

2 alakohdassa

| — | ensimmäisen kappaleen sanat ”voi olla” sanoilla ”on” |
| --- | --- |

—

ensimmäisen kappaleen sanat ”voi olla” sanoilla ”on”

| — | ensimmäisen kappaleen sana ”ja” sanoilla ”nimitykseen voidaan” |
| --- | --- |

—

ensimmäisen kappaleen sana ”ja” sanoilla ”nimitykseen voidaan”

| — | lisätään ensimmäiseen kappaleeseen sanat ”tai ’erittäin vanha’ (extra vieux)” sanojen ”’hyvin vanha’ (très vieux)” jälkeen |
| --- | --- |

—

lisätään ensimmäiseen kappaleeseen sanat ”tai ’erittäin vanha’ (extra vieux)” sanojen ”’hyvin vanha’ (très vieux)” jälkeen

| — | korvataan ensimmäisessä kappaleessa sanat ”vähintään 5 tai 10 vuotta” sanoilla ”vrt. I luvun IX kohdan 3 alakohta” |
| --- | --- |

—

korvataan ensimmäisessä kappaleessa sanat ”vähintään 5 tai 10 vuotta” sanoilla ”vrt. I luvun IX kohdan 3 alakohta”

| — | poistetaan ensimmäisestä kappaleesta lause ”Sitä käytetään pääasiassa aperitiivina.” |
| --- | --- |

—

poistetaan ensimmäisestä kappaleesta lause ”Sitä käytetään pääasiassa aperitiivina.”

| — | lisätään toiseen kappaleeseen lause seuraavasti: ””Pineau des Charentes” -viiniä käytetään pääasiassa aperitiivina.” |
| --- | --- |

—

lisätään toiseen kappaleeseen lause seuraavasti: ””Pineau des Charentes” -viiniä käytetään pääasiassa aperitiivina.”

| — | lisätään kolmanteen kappaleeseen sana ”kevyen (léger)” sanan ”kullankeltaiseen (doré)” jälkeen |
| --- | --- |

—

lisätään kolmanteen kappaleeseen sana ”kevyen (léger)” sanan ”kullankeltaiseen (doré)” jälkeen

korvataan neljäs kappale seuraavasti:

”Väriltään voimakkaan punaisessa ”Pineau des Charentes” -viinissä erottuvat voimakkaat, vastapoimittujen punaisten ja mustien marjojen aromit sekä mietojen mausteiden vivahteet.

Roseenvärinen ”Pineau des Charentes” puolestaan on väriltään vaaleaa ja siinä on yleensä havaittavissa punaisten marjojen ja metsämarjojen aromeja.”

| — | lisätään viidenteen kappaleeseen sanat ”erilaisiin pähkinöihin (pähkinään, paahdettuun manteliin),” sanojen ”pähkinöihin” jälkeen. |
| --- | --- |

—

lisätään viidenteen kappaleeseen sanat ”erilaisiin pähkinöihin (pähkinään, paahdettuun manteliin),” sanojen ”pähkinöihin” jälkeen.

| — | korvataan viidennen kappaleen sanat ”vanhoille konjakeille” sanoilla ”suojatulla alkuperänimityksellä ”Cognac” varustetuille vanhoille alkoholeille.” |
| --- | --- |

—

korvataan viidennen kappaleen sanat ”vanhoille konjakeille” sanoilla ”suojatulla alkuperänimityksellä ”Cognac” varustetuille vanhoille alkoholeille.”

korvataan kuudes kappale seuraavasti:

”’Vanha’ (vieux)- tai ”hyvin vanha” (très vieux) -maininnalla varustetut punaiset ja roseenväriset ”Pineau des Charentes” -viinit ovat väriltään punaruskeita. Ne ovat maultaan tyylikkäitä, ja niissä on usein suklaan tai alkoholiin säilöttyjen hedelmien vivahteita, jotka kehittyvät suojatulla alkuperänimityksellä ”Cognac” varustetuille vanhoille alkoholeille ominaisiksi hapokkaiksi aromeiksi.”

Nämä muutokset ovat tekstinlaadintaan liittyviä muutoksia.

Muutetaan yhtenäistä asiakirjaa tämän muutoksen seurauksena.

8.   Siirtymätoimenpide

Siirtymätoimenpide

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Poistetaan puuttuvien viiniköynnösten kynnysmäärää koskeva toimenpide, koska se on rauennut.

Lisätään kohta seuraavasti:

”2.   Kypsytys

Väkeville viineille, joita on kypsytetty puuastiassa vähintään 5 vuotta, voidaan hakea mainintaa ’vanha’ (vieux) 1. päivään lokakuuta 2023 saakka. Väkeville viineille, joita on kypsytetty puuastiassa vähintään 10 vuotta, voidaan hakea mainintaa ’hyvin vanha’ (très vieux) tai ’erittäin vanha’ (extra vieux) 1. päivään lokakuuta 2023 saakka.”

Tämä muutos on siirtymätoimenpide, jolla valmistellaan mainintoihin ”vanha” (vieux) ja ”hyvin vanha” (très vieux) oikeuttaviin vanhentamiskäytäntöihin tehtäviä muutoksia.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Esitystapaa koskevat säännöt

Esitystapaa koskevat säännöt

Lisätään XII kohdan 9 alakohtaan kappaleet seuraavasti:

”Ikää koskevan maininnan merkintä on sallittu sellaisissa Pineau des Charentes -viineissä, joita on vanhennettu puuastiassa yli kolme vuotta. Ilmoitettu ikä ei voi ylittää kyseisen tuotteen puuastiassa tehdyn vanhentamisen kestoa. Kun kyseessä on sekoitus, vanhentamisen kesto määritellään sen erän mukaan, jonka vanhentamisaika on lyhyempi.

Ikää koskevan maininnan merkintää koskevia määräyksiä sovelletaan 1. päivästä huhtikuuta 2020 alkaen.”

Tämä muutos aiheuttaa sen, että Pineau des Charentes -viinien ikä voidaan ilmoittaa vain, jos sitä on vanhennettu tietty aika. Kuluttajat saavat näin ollen mahdollisimman täydellisiä tietoja.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

9.   Lohkojen käyttötarkoitus

Lohkojen käyttötarkoitus

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Korvataan suojatun alkuperänimityksen ”Pineau des Charentes” tuote-eritelmän II luvun I kohta seuraavasti:

| — | korvataan I kohta seuraavasti:

  ”I.   Ilmoitusvelvollisuudet
  1)   Viininviljelyalueen käyttötarkoitusta koskeva ilmoitus
  Viininviljelyalueen käyttötarkoitusta koskeva ilmoitus toimitetaan seuraavan vuoden sadonkorjuuta varten kunkin vuoden heinäkuun 1. päivään mennessä Charentes-Cognacin viininviljelyalueen toimialajärjestöjen liitolle, joka toimittaa SAN:n suojelusta ja hallinnoinnista vastaavalle elimelle ja valvontaelimelle niitä koskevat tiedot.
  Tässä ilmoituksessa ilmoitetaan enimmäispinta-ala, jonka sato käytetään rypälemehun tuotantoon.
  2)   Lohkojen käyttötarkoitusta koskeva ilmoitus
  Vuoden 2019 sadonkorjuusta alkaen väkevät viinit on valmistettava sellaisilta tunnistetuilta lohkoilta peräisin olevien rypäleiden rypälemehusta, joista on ilmoitettu lohkojen käyttötarkoitusta koskevassa ilmoituksessa.
  Lohkojen käyttötarkoitusta koskeva ilmoitus on toimitettava SAN:n suojelusta ja hallinnoinnista vastaavalle elimelle viimeistään kunkin vuoden 10. päivään joulukuuta mennessä.
  Ilmoituksessa ilmoitetaan kunkin lohkon osalta:
  maarekisterinumero: kunta, kunnan osa, numero,
  rypälelajike,
  istutettu tuotantoala,
  viljelijän nimi.
  3)   Valmistusta koskeva ilmoitus
  Lopullisen käymisen pysäyttämishetken jälkeen laaditaan ilmoitus, johon kootaan
  tiedot käytetyn rypälemehun kokonaismäärästä,
  tiedot käytetyn konjakin kokonaismäärästä,
  tiedot valmistetun väkevän viinin kokonaismääristä väreittäin,
  viitetiedot ja pinta-alatiedot lohkoista, joilta rypälemehun tuotantoon tarkoitetut rypäleet on korjattu.
  Ilmoitus laaditaan yhdenmukaiseksi valmistusrekisterin kanssa.
  Ilmoitus toimitetaan satovuonna ennen 10. päivää joulukuuta DGDDI:n (tullilaitoksen) paikallisvirastoon.
  Ilmoituksesta toimitetaan myös kappale SAN:n suojelusta ja hallinnoinnista vastaavalle elimelle sekä INAO:lle.
  4)   Hakemusta koskeva ilmoitus
  Toimijoiden, jotka hakevat väkeville viineilleen suojattua alkuperänimitystä ”Pineau des Charentes”, jota voidaan mahdollisesti täydentää maininnoilla ”vanha” (vieux), ”hyvin vanha” (très vieux) (tai sitä vastaavalla maininnalla ”erittäin vanha” (extra vieux)), on osoitettava SAN:n suojelusta ja hallinnoinnista vastaavalle elimelle hakemusta koskeva ilmoitus vähintään 30 päivää ennen erän liikkeelle laskemista ja/tai markkinoille saattamista.
  Ilmoituksessa ilmoitetaan muun muassa:
  toimijan nimi tai toiminimi,
  toimijan osoite,
  määrä, jota hakemus koskee, väreittäin eriteltynä, sekä mahdollisesti edellä mainitulla maininnalla täydennettynä,
  varastointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt: paikka, astian tyyppi, viinikellarin tunnusnumero (numero, tilavuus).
  5)   Käytöstä poistamista koskeva ilmoitus
  Toimijoiden, jotka poistavat käytöstä lohkoja, joilla on suojattu alkuperänimitys ”Pineau des Charentes”, asetuksen (EU) N:o 1308/2013 mukaisesti, on toimitettava asiaa koskeva ilmoitus SAN:n suojelusta ja hallinnoinnista vastaavalle elimelle viimeistään käytöstä poistamista seuraavan kuukauden 10 päivänä.” |
| --- | --- |

—

korvataan I kohta seuraavasti:

”I.   Ilmoitusvelvollisuudet

1)   Viininviljelyalueen käyttötarkoitusta koskeva ilmoitus

Viininviljelyalueen käyttötarkoitusta koskeva ilmoitus toimitetaan seuraavan vuoden sadonkorjuuta varten kunkin vuoden heinäkuun 1. päivään mennessä Charentes-Cognacin viininviljelyalueen toimialajärjestöjen liitolle, joka toimittaa SAN:n suojelusta ja hallinnoinnista vastaavalle elimelle ja valvontaelimelle niitä koskevat tiedot.

Tässä ilmoituksessa ilmoitetaan enimmäispinta-ala, jonka sato käytetään rypälemehun tuotantoon.

2)   Lohkojen käyttötarkoitusta koskeva ilmoitus

Vuoden 2019 sadonkorjuusta alkaen väkevät viinit on valmistettava sellaisilta tunnistetuilta lohkoilta peräisin olevien rypäleiden rypälemehusta, joista on ilmoitettu lohkojen käyttötarkoitusta koskevassa ilmoituksessa.

Lohkojen käyttötarkoitusta koskeva ilmoitus on toimitettava SAN:n suojelusta ja hallinnoinnista vastaavalle elimelle viimeistään kunkin vuoden 10. päivään joulukuuta mennessä.

Ilmoituksessa ilmoitetaan kunkin lohkon osalta:

maarekisterinumero: kunta, kunnan osa, numero,

rypälelajike,

istutettu tuotantoala,

viljelijän nimi.

3)   Valmistusta koskeva ilmoitus

Lopullisen käymisen pysäyttämishetken jälkeen laaditaan ilmoitus, johon kootaan

tiedot käytetyn rypälemehun kokonaismäärästä,

tiedot käytetyn konjakin kokonaismäärästä,

tiedot valmistetun väkevän viinin kokonaismääristä väreittäin,

viitetiedot ja pinta-alatiedot lohkoista, joilta rypälemehun tuotantoon tarkoitetut rypäleet on korjattu.

Ilmoitus laaditaan yhdenmukaiseksi valmistusrekisterin kanssa.

Ilmoitus toimitetaan satovuonna ennen 10. päivää joulukuuta DGDDI:n (tullilaitoksen) paikallisvirastoon.

Ilmoituksesta toimitetaan myös kappale SAN:n suojelusta ja hallinnoinnista vastaavalle elimelle sekä INAO:lle.

4)   Hakemusta koskeva ilmoitus

Toimijoiden, jotka hakevat väkeville viineilleen suojattua alkuperänimitystä ”Pineau des Charentes”, jota voidaan mahdollisesti täydentää maininnoilla ”vanha” (vieux), ”hyvin vanha” (très vieux) (tai sitä vastaavalla maininnalla ”erittäin vanha” (extra vieux)), on osoitettava SAN:n suojelusta ja hallinnoinnista vastaavalle elimelle hakemusta koskeva ilmoitus vähintään 30 päivää ennen erän liikkeelle laskemista ja/tai markkinoille saattamista.

Ilmoituksessa ilmoitetaan muun muassa:

toimijan nimi tai toiminimi,

toimijan osoite,

määrä, jota hakemus koskee, väreittäin eriteltynä, sekä mahdollisesti edellä mainitulla maininnalla täydennettynä,

varastointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt: paikka, astian tyyppi, viinikellarin tunnusnumero (numero, tilavuus).

5)   Käytöstä poistamista koskeva ilmoitus

Toimijoiden, jotka poistavat käytöstä lohkoja, joilla on suojattu alkuperänimitys ”Pineau des Charentes”, asetuksen (EU) N:o 1308/2013 mukaisesti, on toimitettava asiaa koskeva ilmoitus SAN:n suojelusta ja hallinnoinnista vastaavalle elimelle viimeistään käytöstä poistamista seuraavan kuukauden 10 päivänä.”

Tämä muutos johtuu uudesta lohkojen käyttötarkoitusta koskevasta ilmoituksesta

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

10.   Tärkeimmät tarkastettavat kohdat

Tärkeimmät tarkastettavat kohdat

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Muutoksen kuvaus ja perustelut

Muutetaan suojatun alkuperänimityksen ”Pineau des Charentes” tuote-eritelmän III lukua seuraavasti:

Poistetaan I kohdan 1 alakohdassa:

| — | D alakohdan sanat ”kiinnitetään turvakapseli tai takuusinetti.” |
| --- | --- |

—

D alakohdan sanat ”kiinnitetään turvakapseli tai takuusinetti.”

Korvataan II kohdan 2 alakohdassa:

| — | luku ”45011” sanoilla ”NF EN ISO/CEI 17065” |
| --- | --- |

—

luku ”45011” sanoilla ”NF EN ISO/CEI 17065”

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Tuotteen nimi

Tuotteen nimi

Pineau des Charentes

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

Rypäletuotteiden luokat

| 3. | Väkevä viini |
| --- | --- |

3.

Väkevä viini

4.   Viinin/viinien kuvaus

Viinin/viinien kuvaus

Viinit ovat vaaleita, punaisia ja roseenvärisiä väkeviä viinejä, joihin tarkoitettujen rypäleiden käyminen pysäytetään samalta tilalta peräisin olevalla (aiemmalla tislauskierroksella tuotetulla) alkoholilla, jolla on ”Cognac”-alkuperänimitys. Nimitystä voidaan täydentää maininnoilla ”vanha” (vieux) tai ”hyvin vanha” (très vieux) puuastiassa toteutetun vanhentamisen keston mukaan (vähintään 7 tai 12 vuotta). Niitä käytetään pääasiassa aperitiivina.

”Pineau des Charentes” -viinin maussa erottuu tuoreista rypäleistä saadun rypälemehun raikkaus ja pyöreys. ”Cognac” tuo viiniin rakennetta ja tasapainoisuutta pitkän puuastiassa tehdyn kypsytyksen ansiosta.

Vaalean ”Pineau des Charentes” -viinin väri vaihtelee oljenkeltaisesta kullankeltaiseen, ja sen maussa on yleensä havaittavissa voimakkaan hedelmäisiä (tuoreita tai sokeroituja hedelmiä) ja kukkaisia (valkoisten kukkien) aromeja sekä hunajan vivahteita.

Punaisen tai roseenvärisen ”Pineau des Charentes” -viinin väri vaihtelee vaalean vaaleanpunaisesta syvän punaiseen. Punaisessa ”Pineau des Charentes” -viinissä erottuvat voimakkaat, vastapoimittujen mustien marjojen aromit sekä mietojen mausteiden vivahteet. Roseenvärisessä ”Pineau des Charentes” -viinissä puolestaan on metsämarjojen aromeja ja pidemmän kypsytyksen ansiosta jopa pähkinän makua.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | 22 |
| Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 16 |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 10 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | 75 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

22

Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%)

16

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

10

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

75

5.   Viininvalmistusmenetelmät

Viininvalmistusmenetelmät

a.   Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Viljelykäytäntö

Viljelykäytäntö

Viiniköynnösten vähimmäistiheys on istutettaessa 2 200 köynnöstä hehtaaria kohden. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 3 metriä.

Viiniköynnökset leikataan seuraavilla tekniikoilla siten, että köynnöksiin jää enintään 50 000 silmua hehtaaria kohden:

| — | yksinkertaisella tai kaksinkertaisella guyot-menetelmällä, jolloin köynnökseen jätetään yksi tai kaksi oksaa ja yksi tai kaksi kannusversoa, |
| --- | --- |

—

yksinkertaisella tai kaksinkertaisella guyot-menetelmällä, jolloin köynnökseen jätetään yksi tai kaksi oksaa ja yksi tai kaksi kannusversoa,

| — | kannusleikkauksella (cordon-leikkauksella), jolloin kannusversoon jätetään enintään kolme silmua. |
| --- | --- |

—

kannusleikkauksella (cordon-leikkauksella), jolloin kannusversoon jätetään enintään kolme silmua.

Kastelu on kielletty.

b.   Enimmäistuotokset

Enimmäistuotokset

Väkevä viini

Väkevä viini

45 hehtolitraa/ha

Rypäleen puristemehu

Rypäleen puristemehu

85 hehtolitraa/ha

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava, rypälemehu tuotettava, väkevät viinit valmistettava, kypsytettävä ja pakattava seuraavien kuntien alueella:

Charente-Maritimen departementti:

Rochefortin arrondissementti: kaikki kunnat

Saintesin arrondissementti: kaikki kunnat

Saint-Jean-d’Angélyn arrondissementti: kaikki kunnat

Jonzacin arrondissementti: kaikki kunnat

La Rochellen arrondissementti:

| — | Ars-en-Rén kantoni: kaikki kunnat |
| --- | --- |

—

Ars-en-Rén kantoni: kaikki kunnat

| — | Aytrén kantoni: kunnat Angoulins ja Aytré. |
| --- | --- |

—

Aytrén kantoni: kunnat Angoulins ja Aytré.

| — | La Jarrien kantoni: kaikki kunnat |
| --- | --- |

—

La Jarrien kantoni: kaikki kunnat

| — | La Rochellen 1., 2., 3., 4., 6., 7. kantonit: La Rochellen kunta. |
| --- | --- |

—

La Rochellen 1., 2., 3., 4., 6., 7. kantonit: La Rochellen kunta.

| — | La Rochellen 5. kantoni: kunnat Esnandes, Marsilly, Puilboreau, La Rochelle, Saint-Xandre. |
| --- | --- |

—

La Rochellen 5. kantoni: kunnat Esnandes, Marsilly, Puilboreau, La Rochelle, Saint-Xandre.

| — | La Rochellen 8. kantoni: kunnat Dompierre-sur-Mer, Périgny, La Rochelle. |
| --- | --- |

—

La Rochellen 8. kantoni: kunnat Dompierre-sur-Mer, Périgny, La Rochelle.

| — | La Rochellen 9. kantoni: kunnat L’Houmeau, Lagord, Nieul-sur-Mer, La Rochelle. |
| --- | --- |

—

La Rochellen 9. kantoni: kunnat L’Houmeau, Lagord, Nieul-sur-Mer, La Rochelle.

| — | Saint-Martin-de-Rén kantoni: kaikki kunnat |
| --- | --- |

—

Saint-Martin-de-Rén kantoni: kaikki kunnat

| — | Courçonin kantoni: kunnat Angliers, Benon, Courçon, Cramchaban, Ferrières-d’Aunis, La Grève-sur-le-Mignon, Le Gué-d’Alleré, La Laigne, Nuaillé-d’Aunis, Saint-Cyr-du-Doret, Saint-Jean-de-Liversay, Saint-Sauveur-d’Aunis. |
| --- | --- |

—

Courçonin kantoni: kunnat Angliers, Benon, Courçon, Cramchaban, Ferrières-d’Aunis, La Grève-sur-le-Mignon, Le Gué-d’Alleré, La Laigne, Nuaillé-d’Aunis, Saint-Cyr-du-Doret, Saint-Jean-de-Liversay, Saint-Sauveur-d’Aunis.

| — | Maransin kantoni: kunnat Longèves, Saint-Ouen, Villedoux. |
| --- | --- |

—

Maransin kantoni: kunnat Longèves, Saint-Ouen, Villedoux.

Charenten departementti:

Cognacin arrondissementti: kaikki kunnat

Angoulêmen arrondissementti:

| — | Angoulêmen itäinen kantoni: kaikki kunnat |
| --- | --- |

—

Angoulêmen itäinen kantoni: kaikki kunnat

| — | Angoulêmen pohjoinen kantoni: kaikki kunnat |
| --- | --- |

—

Angoulêmen pohjoinen kantoni: kaikki kunnat

| — | Angoulêmen läntinen kantoni: kaikki kunnat |
| --- | --- |

—

Angoulêmen läntinen kantoni: kaikki kunnat

| — | Blanzacin kantoni: kaikki kunnat |
| --- | --- |

—

Blanzacin kantoni: kaikki kunnat

| — | Hiersacin kantoni: kaikki kunnat |
| --- | --- |

—

Hiersacin kantoni: kaikki kunnat

| — | Saint-Amant-de-Boixen kantoni: kaikki kunnat |
| --- | --- |

—

Saint-Amant-de-Boixen kantoni: kaikki kunnat

| — | Villebois-la-Valetten kantoni: kaikki kunnat |
| --- | --- |

—

Villebois-la-Valetten kantoni: kaikki kunnat

| — | La Rochefoucauld’n kantoni: kunnat Agris, Brie, Bunzac, Chazelles, Coulgens, Jauldes, Pranzac, Rancogne, Rivières, La Rochette, Saint-Projet-Saint-Constant. |
| --- | --- |

—

La Rochefoucauld’n kantoni: kunnat Agris, Brie, Bunzac, Chazelles, Coulgens, Jauldes, Pranzac, Rancogne, Rivières, La Rochette, Saint-Projet-Saint-Constant.

| — | Montbronin kantoni: kunnat Charras, Feuillade, Grassac, Mainzac, Marthon, Saint-Germain-de-Montbron, Souffrignac. |
| --- | --- |

—

Montbronin kantoni: kunnat Charras, Feuillade, Grassac, Mainzac, Marthon, Saint-Germain-de-Montbron, Souffrignac.

Confolensin arrondissementti:

| — | Aigren kantoni: kaikki kunnat |
| --- | --- |

—

Aigren kantoni: kaikki kunnat

| — | Ruffecin kantoni: kunnat Villegats ja Verteuil-surCharente. |
| --- | --- |

—

Ruffecin kantoni: kunnat Villegats ja Verteuil-surCharente.

| — | Manslen kantoni: kunnat Aunac, Bayers, Cellettes, Chenon, Fontclaireau, Fontenille, Juillé, Lichères, Lonnes, Mansle, Mouton, Moutonneau, Puyréaux, Saint-Amand-de-Bonnieure, Saint-Angeau, SaintCiers-sur-Bonnieure, Saint-Front, Saint-Groux, Sainte-Colombe, Valence, Villognon. |
| --- | --- |

—

Manslen kantoni: kunnat Aunac, Bayers, Cellettes, Chenon, Fontclaireau, Fontenille, Juillé, Lichères, Lonnes, Mansle, Mouton, Moutonneau, Puyréaux, Saint-Amand-de-Bonnieure, Saint-Angeau, SaintCiers-sur-Bonnieure, Saint-Front, Saint-Groux, Sainte-Colombe, Valence, Villognon.

| — | Villefagnanin kantoni: kunnat Brettes, Courcôme, Longré, Raix, Salles de Villefagnan, Souvigné, Tuzie, Villefagnan. |
| --- | --- |

—

Villefagnanin kantoni: kunnat Brettes, Courcôme, Longré, Raix, Salles de Villefagnan, Souvigné, Tuzie, Villefagnan.

Dordognen departementti:

Périgueux’n arrondissementti:

| — | Saint-Aulayen kantoni: kunnat Chenaud, Parcoul, Puymangou, La Roche-Chalais, Saint-Aulaye. |
| --- | --- |

—

Saint-Aulayen kantoni: kunnat Chenaud, Parcoul, Puymangou, La Roche-Chalais, Saint-Aulaye.

Deux-Sèvresin departementti:

Niortin arrondissementti:

| — | Mauzé sur le Mignonin kantoni: kunnat Le Bourdet, PrinDeyrançon, Priaires, Mauzé-sur-le-Mignon, La Rochénard, Usseau. |
| --- | --- |

—

Mauzé sur le Mignonin kantoni: kunnat Le Bourdet, PrinDeyrançon, Priaires, Mauzé-sur-le-Mignon, La Rochénard, Usseau.

| — | Beauvoir-sur-Niortin kantoni: kunnat Beauvoir-sur-Niort, Belleville, La Foye-Montjault, Granzay-Gript, Prissé-La Charrière, SaintEtienne-la-Cigogne, Boisserolles, Thorigny sur le Mignon. |
| --- | --- |

—

Beauvoir-sur-Niortin kantoni: kunnat Beauvoir-sur-Niort, Belleville, La Foye-Montjault, Granzay-Gript, Prissé-La Charrière, SaintEtienne-la-Cigogne, Boisserolles, Thorigny sur le Mignon.

| — | Brioux-sur-Boutonnen kantoni: kunta Le Vert. |
| --- | --- |

—

Brioux-sur-Boutonnen kantoni: kunta Le Vert.

7.   Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

| | Cot N – Malbec N |
| --- | --- |

Cot N – Malbec N

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Folle blanche B |
| --- | --- |

Folle blanche B

| | Jurançon blanc B |
| --- | --- |

Jurançon blanc B

| | Ugni blanc B |
| --- | --- |

Ugni blanc B

| | Merlot blanc B |
| --- | --- |

Merlot blanc B

| | Meslier Saint-François B |
| --- | --- |

Meslier Saint-François B

| | Montils B |
| --- | --- |

Montils B

| | Sauvignon B |
| --- | --- |

Sauvignon B

| | Semillon B |
| --- | --- |

Semillon B

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Maantieteellinen alue on sama kuin suojatun alkuperänimityksen ”Cognac” alue, ja se sijaitsee Aquitainen viininviljelyalueen pohjoisosassa. Lännessä se rajoittuu Atlantin valtamereen, etelässä Girondejoen suistoon, pohjoisessa Île de Ré- ja Île d’Oléron -saariin ja idässä, Angoulêmen lähellä, Ranskan keskiylängön ensimmäisiin jyrkänteisiin. Se ulottuu neljän departementin alueelle.

Maantieteellinen alue muodostuu laajoista sedimenttiesiintymistä. Rochefortin ja Cognacin muodostaman linjan pohjoispuolella sijaitsevat esiintymät (merenpohjan sedimentoitumisen synnyttämät kalkkijuonteet) ovat suurimmaksi osaksi peräisin myöhäisjurakaudelta ja etelämpänä sijaitsevat liitukaudelta (jurakauden kalkkiesiintymien köyhtyminen on synnyttänyt kalkin häviämisen seurauksena savea ja savi-, hiekka- ja liitujäämiä).

Ilmasto on leuto ja merellinen. Vuotuinen keskilämpötila on noin 13 °C. Auringonvaloa on runsaasti, sillä aurinko paistaa lähes 2 100 tuntia vuodessa. Ilmasto on samankaltainen koko maantieteellisellä alueella, lukuun ottamatta rannikkoalueita, jotka ovat aurinkoisempia ja joiden lämpötilanvaihtelut ovat pienempiä.

Talvi on leuto ja kostea, pakkasta on harvoin. Keväthallat ovat harvinaisia, mutta niitä voi esiintyä toukokuun loppuun saakka. Kesä on lämmin, mutta ei liian kuuma. Kesällä voi esiintyä myös kuivia jaksoja.

Vuoden keskimääräinen sademäärä on 800–1 000 mm. Sadepäiviä on 130–150 vuodessa tasaisesti vuoden mittaan.

Maaperä on suurimmaksi osaksi kalkkipitoista savimaata kalkkipitoisella alustalla, mutta alueella esiintyy monia muitakin maaperätyyppejä. Rannikkoseutujen ja erityisesti Île de Rén ja Île d’Oléronin maaperä on hiekkapitoisempaa. Suojattua alkuperänimitystä ei voida käyttää tulva-alueilla sijaitsevilla tiloilta peräisin olevista viineistä.

Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä inhimillisistä tekijöistä

Viiniä on viljelty alueella jo roomalaisajalla. Viiniä alettiin viljellä jo 200-luvulla Saintongen alueella, josta viiniviljelmät myöhemmin levisivät etelään ja sisämaahan, Aunis’in ja Augoumois’n alueelle (1200-luvulla).

”Pineau des Charentes” -viinin alkuperää koskevan tarinan mukaan vuonna 1589, Henrik IV:n noustessa valtaan, eräs viininviljelijä kaatoi vahingossa rypälemehua konjakkia sisältävään tynnyriin. Vahingostaan raivostuneena hän työnsi tynnyrin viinikellarin pimeimpään nurkkaan. Muutaman vuoden kuluttua, halutessaan ottaa uudelleen käyttöön sivuun työntämänsä tynnyrin, hän huomasi sen sisältävän kirkasta, kullankeltaista, hedelmäistä ja voimakkaan tuoksuista kerrassaan ainutlaatuista nestettä.

Väkevät viinit ovat näin ollen syntyneet ”Cognac”-alkoholin ja yhteisen menneisyytensä ansiosta.

Väkevät viinit oli pitkään tarkoitettu vain oman talouden käyttöön. Tämä perinne on vaikuttanut ”Pineau des Charantes” -viinin identiteettiin, sillä edelleenkin kaikki viinin valmistuksessa käytettävät rypäleet (sekä rypälemehun tuottamiseen että konjakin tuotantoon käytettävät rypäleet) ovat peräisin yhdeltä viljelmältä.

Aikojen kuluessa viljelijät ovat vähitellen kehittäneet käytäntöjään täydentääkseen ainutlaatuisia taitojaan ja tietojaan muun muassa seuraavilla aloilla: ”Cognac”-alkoholin valmistus, kaikkein kypsimpien rypäleiden valinta, käymisen pysäyttäminen, jotka vaikuttavat aistinvaraisten ominaisuuksien vakauteen ja tasapainoon, sekä toisiaan täydentävien ”Pineau des Charentes” -erien ja vuosikertojen sekoittamistaito.

1920-luvulla tuotantoala perusti Pineau des Charentes -viinin tuottajien ammattijärjestön (Syndicat des Producteurs de Pineau des Charentes), josta vuonna 1943 tuli Pineau des Charentes -viinin tuottajien, myynninedistämisen ja levittämisen puolesta toimiva ammattijärjestö (Syndicat des producteurs, de promotion et de propagande du Pineau des Charentes).

5 päivänä heinäkuuta 1935 annetulla lailla säädettiin alkuperänimitysten suojaamisesta 6 päivänä toukokuuta 1919 annetun lain 12 §:n soveltamisesta väkeviin viineihin, jotka on suojattu alkuperänimityksellä ”Pineau des Charentes”.

Suojattu alkuperänimitys ”Pineau des Charentes” vahvistettiin 12 päivänä lokakuuta 1945 annetulla asetuksella. ”Pineau des Charentes” on näin ollen ensimmäisiä väkeviä viinejä, joille kyseinen nimitys on Ranskassa myönnetty.

”Pineau des Charentes” -viinin tuotantoon käytetään keskimäärin kahden ”Cognac”-alkoholin tuotantoon tarkoitetun lohkon ja yhden rypälemehun tuotantoon tarkoitetun lohkon sato. Vanhoista käytännöistä juurensa juontavien taitojen ja tietojen mukaisesti kukin tuottaja valitsee maatilaltaan sellaiset lohkot, jotka parhaiten sopivat kaikkein sokeripitoisimman rypälemehun tuotantoon. Loput lohkot varataan sellaisten hapokkaiden, vähemmän alkoholipitoisten viinien tuotantoon, jotka sopivat ”Cognac”-alkoholin tuotantoon.

”Cognac”-alkoholin tuotantoon liittyvien käytäntöjen sekä taitojen ja tietojen hyödyntämisen ja puuastiassa tapahtuvan kypsytyksen hallinnan ansiosta ”Pineau des Charentes” -viinit paranevat ja saavuttavat niille ominaiset aromit ja maun.

Pakkaamisen rajoittaminen maantieteelliselle alueelle johtuu tuotantokäytännöistä ja siitä, että ”Pineau des Charentes” oli alun perin tarkoitettu vain talouden omaan kulutukseen. Rajoituksella pyritään säilyttämään erityisen, pitkän kypsytysmenetelmän avulla valmistetun ”Pineau des Charentes” -viinin ominaisuudet ja erityispiirteet sekä varmistamaan tuotteen tehokkaat valvontatoimet.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Pakkaaminen

Pakkaaminen

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus:

Vaaleita väkeviä viinejä kypsytetään vähintään 18 kuukautta, joista vähintään 12 kuukautta tammipuisessa astiassa. Roseenvärisiä ja punaisia väkeviä viinejä kypsytetään vähintään 8 kuukautta ja 12 kuukautta, joista roseenvärisiä vähintään 6 kuukautta ja punaisia vähintään 8 kuukautta tammipuisissa astioissa.

”Vanha (vieux)” -maininnalla varustettuja viinejä on kypsytetty vähintään 7 vuotta tammipuisessa astiassa ja ”hyvin vanha” (très vieux-) (tai vastaavalla ”erittäin vanha” (extra vieux)) -maininnalla varustettuja viinejä vähintään 12 vuotta tammipuisessa astiassa.

Velvollisuus, joka koskee tuotteen pakkaamista maantieteellisellä alueella, johtuu alkuperäisistä tuotantokäytännöistä ja siitä, että tuote oli alun perin tarkoitettu vain talouden omaan kulutukseen. Velvollisuuden tarkoituksena on säilyttää ”Pineau des Charentes” -viinin ominaisuudet ja erityispiirteet.

Tuotteen valmistus edellyttää sekä sekoittamiseen että hapettavassa ympäristössä, puuastiassa, tapahtuvaan kypsytykseen liittyviä taitoja ja tietoja. Tuotteen kaikenlaista kuljetusta ja käsittelyä on pyrittävä välttämään kypsytyksen aikana hallitun tuotantotekniikan avulla saavutettujen laatuominaisuuksien säilyttämiseksi. Pakkauksen rajoittaminen maantieteelliselle alueelle parantaa tuotteen jäljitettävyyttä ja helpottaa sen valvontatoimia.

Viinit saatetaan kuluttajamarkkinoille lasipullossa, joka on varustettu turvakapselilla tai takuusinetillä.

Merkinnät

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

| — | Vuosikerran ilmoittaminen on sallittu sellaisten väkevien viinien osalta, jotka on kokonaan valmistettu saman vuoden ”Pineau des Charentes” -sadosta. |
| --- | --- |

—

Vuosikerran ilmoittaminen on sallittu sellaisten väkevien viinien osalta, jotka on kokonaan valmistettu saman vuoden ”Pineau des Charentes” -sadosta.

| — | Väkevien viinien alkuperänimitystä voidaan täydentää ”vanha” (vieux)- ja ”hyvin vanha” (très vieux)- (tai sitä vastaavalla ”erittäin vanha” (extra vieux)) -maininnalla, jos ne on valmistettu tässä tuote-eritelmässä kyseisille maininnoille vahvistettujen tuotantovaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Väkevien viinien alkuperänimitystä voidaan täydentää ”vanha” (vieux)- ja ”hyvin vanha” (très vieux)- (tai sitä vastaavalla ”erittäin vanha” (extra vieux)) -maininnalla, jos ne on valmistettu tässä tuote-eritelmässä kyseisille maininnoille vahvistettujen tuotantovaatimusten mukaisesti.

| — | Ikää koskevan maininnan lisääminen on sallittua, jos Pineau des Charentes -viinejä on vanhennettu puuastiassa vähintään kolme vuotta. Ilmoitettu ikä ei voi ylittää kyseisen tuotteen puuastiassa toteutetun vanhentamisen kestoa. Kun kyseessä on sekoitus, vanhentamisen kesto määritellään sen erän mukaan, jonka vanhentamisaika on lyhyempi. |
| --- | --- |

—

Ikää koskevan maininnan lisääminen on sallittua, jos Pineau des Charentes -viinejä on vanhennettu puuastiassa vähintään kolme vuotta. Ilmoitettu ikä ei voi ylittää kyseisen tuotteen puuastiassa toteutetun vanhentamisen kestoa. Kun kyseessä on sekoitus, vanhentamisen kesto määritellään sen erän mukaan, jonka vanhentamisaika on lyhyempi.

Linkki eritelmään

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0c371c80-33c1-440e-a943-9c8e2d3302d6

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

1

---