# Europeiska unionens L 49/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 49 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången25 februari 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 49

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången25 februari 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/323 av den 20 januari 2017 om rättelse av kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2251 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister med avseende på tekniska tillsynsstandarder för riskreduceringstekniker för OTC-derivatkontrakt som inte clearas av en central motpart (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2017/324 av den 24 februari 2017 om ändring av bilagan till förordning (EU) nr 231/2012 om fastställande av specifikationer för de livsmedelstillsatser som förtecknas i bilagorna II och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller specifikationen för basisk metakrylatsampolymer (E 1205) (
  1
  ) | 4 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/325 av den 24 februari 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 6 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/326 av den 24 februari 2017 om ändring för tvåhundrasextioförsta gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter | 30 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/327 av den 24 februari 2017 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 32 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2017/328 av den 21 februari 2017 om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Bank of Greece | 34 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2017/329 av den 4 november 2016 om åtgärden SA.39235 (2015/C) (f.d. 2015/NN) som vidtagits av Ungern avseende beskattning av reklamomsättning
  [delgivet med nr C(2016) 6929]

   (
  1
  ) | 36 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/323 av den 20 januari 2017 om rättelse av kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2251 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister med avseende på tekniska tillsynsstandarder för riskreduceringstekniker för OTC-derivatkontrakt som inte clearas av en central motpart (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens förordning (EU) 2017/324 av den 24 februari 2017 om ändring av bilagan till förordning (EU) nr 231/2012 om fastställande av specifikationer för de livsmedelstillsatser som förtecknas i bilagorna II och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller specifikationen för basisk metakrylatsampolymer (E 1205) (
  1
  )

1

4

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/325 av den 24 februari 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

6

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/326 av den 24 februari 2017 om ändring för tvåhundrasextioförsta gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter

30

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/327 av den 24 februari 2017 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

32

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2017/328 av den 21 februari 2017 om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Bank of Greece

34

*

Kommissionens beslut (EU) 2017/329 av den 4 november 2016 om åtgärden SA.39235 (2015/C) (f.d. 2015/NN) som vidtagits av Ungern avseende beskattning av reklamomsättning
  [delgivet med nr C(2016) 6929]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2016) 6929]

1

36

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 av den 26 juni 2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat ( EUT L 180, 29.6.2013 ) | 50 |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 800/2013 av den 14 augusti 2013 om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 om tekniska krav och administrativa förfaranden i samband med flygdrift enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 ( EUT L 227, 24.8.2013 ) | 50 |
| | * | Rättelse till kommissionens direktiv (EU) 2016/2037 av den 21 november 2016 om ändring av rådets direktiv 75/324/EEG vad gäller högsta tillåtna tryck i aerosolbehållare och för anpassning av dess märkningsbestämmelser till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar ( EUT L 314, 22.11.2016 ) | 62 |

Rättelser

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 av den 26 juni 2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat ( EUT L 180, 29.6.2013 )

( EUT L 180, 29.6.2013 )

50

*

Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 800/2013 av den 14 augusti 2013 om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 om tekniska krav och administrativa förfaranden i samband med flygdrift enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 ( EUT L 227, 24.8.2013 )

( EUT L 227, 24.8.2013 )

50

*

Rättelse till kommissionens direktiv (EU) 2016/2037 av den 21 november 2016 om ändring av rådets direktiv 75/324/EEG vad gäller högsta tillåtna tryck i aerosolbehållare och för anpassning av dess märkningsbestämmelser till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar ( EUT L 314, 22.11.2016 )

( EUT L 314, 22.11.2016 )

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 25.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 49/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2017/323

av den 20 januari 2017

om rättelse av kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2251 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister med avseende på tekniska tillsynsstandarder för riskreduceringstekniker för OTC-derivatkontrakt som inte clearas av en central motpart

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artikel 11.15, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2251 (2) antogs den 4 oktober 2016 och offentliggjordes den 15 december 2016. Den fastställer standarder för en utväxling av säkerheter som sker i tid, är korrekt och på lämpligt vis separerad i de fall då derivatkontrakt inte clearas av en central motpart, och inbegriper ett antal detaljerade krav som måste uppfyllas för att en grupp ska beviljas undantag från att ställa säkerhet i samband med transaktioner inom gruppen. Om en av de två motparterna i gruppen har hemvist i ett tredjeland för vilket fastställande av likvärdighet i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EU) nr 648/2012 ännu inte har gjorts, måste gruppen utväxla tilläggsmarginalsäkerhet och på lämpligt vis separerad initial marginalsäkerhet för alla transaktioner inom gruppen med dotterbolagen i dessa tredjeländer. För att undvika en oproportionerlig tillämpning av marginalsäkerhetskraven och med hänsyn till liknande krav för clearingskyldigheter, föreskriver den delegerade förordningen en senarelagd tillämpning av detta specifika krav för att på så sätt ge tillräckligt med tid för slutförandet av förfarandet för fastställande av likvärdighet, utan att ställa krav som innebär en ineffektiv resursfördelning för grupper med dotterbolag med hemvist i tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2251 (2) antogs den 4 oktober 2016 och offentliggjordes den 15 december 2016. Den fastställer standarder för en utväxling av säkerheter som sker i tid, är korrekt och på lämpligt vis separerad i de fall då derivatkontrakt inte clearas av en central motpart, och inbegriper ett antal detaljerade krav som måste uppfyllas för att en grupp ska beviljas undantag från att ställa säkerhet i samband med transaktioner inom gruppen. Om en av de två motparterna i gruppen har hemvist i ett tredjeland för vilket fastställande av likvärdighet i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EU) nr 648/2012 ännu inte har gjorts, måste gruppen utväxla tilläggsmarginalsäkerhet och på lämpligt vis separerad initial marginalsäkerhet för alla transaktioner inom gruppen med dotterbolagen i dessa tredjeländer. För att undvika en oproportionerlig tillämpning av marginalsäkerhetskraven och med hänsyn till liknande krav för clearingskyldigheter, föreskriver den delegerade förordningen en senarelagd tillämpning av detta specifika krav för att på så sätt ge tillräckligt med tid för slutförandet av förfarandet för fastställande av likvärdighet, utan att ställa krav som innebär en ineffektiv resursfördelning för grupper med dotterbolag med hemvist i tredjeländer.

| (2) | I artikel 37 i delegerad förordning (EU) 2016/2251 saknas en bestämmelse om infasning av krav på tilläggsmarginalsäkerheteter för transaktioner inom gruppen på ett sätt analogt med bestämmelsen i artikel 36.2 (som avser krav på initiala marginalsäkerheter). Två nya punkter bör därför läggas till i artikel 37, som är den artikel som fastställer infasningsplanen för kraven på tilläggsmarginalsäkerheter. Dessa punkter bör vara analoga med den befintliga artikel 36.2 och 36.3 så att utväxlingen av tillägsmarginalsäkerheter, i det fall transaktioner inom gruppen sker mellan en enhet inom unionen och en enhet i tredjeland, inte krävs förrän efter tre år från ikraftträdandet av förordningen om det inte finns något beslut om likvärdighet för det berörda tredjelandet. Om det finns ett beslut om likvärdighet bör kraven gälla antingen efter fyra månader från ikraftträdandet av beslutet om likvärdighet, eller i enlighet med den allmänna tidsplanen, beroende på vilken tidpunkt som infaller sist. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 37 i delegerad förordning (EU) 2016/2251 saknas en bestämmelse om infasning av krav på tilläggsmarginalsäkerheteter för transaktioner inom gruppen på ett sätt analogt med bestämmelsen i artikel 36.2 (som avser krav på initiala marginalsäkerheter). Två nya punkter bör därför läggas till i artikel 37, som är den artikel som fastställer infasningsplanen för kraven på tilläggsmarginalsäkerheter. Dessa punkter bör vara analoga med den befintliga artikel 36.2 och 36.3 så att utväxlingen av tillägsmarginalsäkerheter, i det fall transaktioner inom gruppen sker mellan en enhet inom unionen och en enhet i tredjeland, inte krävs förrän efter tre år från ikraftträdandet av förordningen om det inte finns något beslut om likvärdighet för det berörda tredjelandet. Om det finns ett beslut om likvärdighet bör kraven gälla antingen efter fyra månader från ikraftträdandet av beslutet om likvärdighet, eller i enlighet med den allmänna tidsplanen, beroende på vilken tidpunkt som infaller sist.

| (3) | Det förslag till tekniska tillsynsstandarder på vilket delegerad förordning (EU) 2016/2251 grundar sig som de europeiska tillsynsmyndigheterna lämnade in till kommissionen den 8 mars 2016 innehöll samma infasningsperiod för både initiala marginalsäkerheter och tilläggsmarginalsäkerheter. Eftersom de två punkterna om infasning av krav på tilläggsmarginalsäkerheter för transaktioner inom gruppen på grund av ett tekniskt fel under förfarandet fram till antagandet av delegerad förordning (EU) 2016/2251 inte inkluderades, behöver en rättelse göras. |
| --- | --- |

(3)

Det förslag till tekniska tillsynsstandarder på vilket delegerad förordning (EU) 2016/2251 grundar sig som de europeiska tillsynsmyndigheterna lämnade in till kommissionen den 8 mars 2016 innehöll samma infasningsperiod för både initiala marginalsäkerheter och tilläggsmarginalsäkerheter. Eftersom de två punkterna om infasning av krav på tilläggsmarginalsäkerheter för transaktioner inom gruppen på grund av ett tekniskt fel under förfarandet fram till antagandet av delegerad förordning (EU) 2016/2251 inte inkluderades, behöver en rättelse göras.

| (4) | Delegerad förordning (EU) 2016/2251 bör därför rättas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Delegerad förordning (EU) 2016/2251 bör därför rättas i enlighet med detta.

| (5) | Delegerad förordning (EU) 2016/2251 trädde ikraft den 4 januari 2017. För att undvika avbrott i tillämpningen av infasningsperioderna för initiala marginalsäkerheter och tillägsmarginalsäkerheter bör den här förordningen träda ikraft snarast möjligt och tillämpas retroaktivt. |
| --- | --- |

(5)

Delegerad förordning (EU) 2016/2251 trädde ikraft den 4 januari 2017. För att undvika avbrott i tillämpningen av infasningsperioderna för initiala marginalsäkerheter och tillägsmarginalsäkerheter bör den här förordningen träda ikraft snarast möjligt och tillämpas retroaktivt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 37 i delegerad förordning (EU) 2016/2251 ska följande punkter 3 och 4 läggas till:

”3.   Genom undantag från punkt 1, om villkoren i punkt 4 i denna artikel är uppfyllda, ska artiklarna 9.1, 10 och 12 tillämpas enligt följande:

| a) | Tre år efter dagen för denna förordnings ikraftträdande, om inget beslut om likvärdighet har antagits i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EU) nr 648/2012 för tillämpningen av artikel 11.3 i samma förordning, med avseende på det berörda tredjelandet. |
| --- | --- |

a)

Tre år efter dagen för denna förordnings ikraftträdande, om inget beslut om likvärdighet har antagits i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EU) nr 648/2012 för tillämpningen av artikel 11.3 i samma förordning, med avseende på det berörda tredjelandet.

| b) | Den senare av följande tidpunkter, om beslut om likvärdighet har antagits i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EU) nr 648/2012 för tillämpningen av artikel 11.3 i samma förordning, med avseende på det berörda tredjelandet:






  i) | Fyra månader efter dagen för ikraftträdande av det beslut som har antagits i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EU) nr 648/2012 för tillämpningen av artikel 11.3 i samma förordning, med avseende på det berörda tredjelandet. |
| --- | --- | --- |

b)

Den senare av följande tidpunkter, om beslut om likvärdighet har antagits i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EU) nr 648/2012 för tillämpningen av artikel 11.3 i samma förordning, med avseende på det berörda tredjelandet:

i)

Fyra månader efter dagen för ikraftträdande av det beslut som har antagits i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EU) nr 648/2012 för tillämpningen av artikel 11.3 i samma förordning, med avseende på det berörda tredjelandet.

| ii) | Tillämplig dag som bestäms i enlighet med punkt 1. |
| --- | --- |

ii)

Tillämplig dag som bestäms i enlighet med punkt 1.

4.   Det undantag som avses i punkt 3 ska endast gälla om motparterna i ett OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt uppfyller samtliga följande villkor:

| a) | En motpart är etablerad i ett tredjeland och den andra motparten är etablerad i unionen. |
| --- | --- |

a)

En motpart är etablerad i ett tredjeland och den andra motparten är etablerad i unionen.

| b) | Den motpart som är etablerad i ett tredjeland är antingen en finansiell motpart eller en icke-finansiell motpart. |
| --- | --- |

b)

Den motpart som är etablerad i ett tredjeland är antingen en finansiell motpart eller en icke-finansiell motpart.

| c) | Den motpart som är etablerad i unionen är något av följande:






  i) | En finansiell motpart, en icke-finansiell motpart, ett finansiellt holdingföretag, ett finansinstitut eller ett företag för anknutna tjänster som omfattas av lämpliga tillsynskrav, och den motpart i tredjeland som avses i led a är en finansiell motpart. |
| --- | --- | --- |

c)

Den motpart som är etablerad i unionen är något av följande:

i)

En finansiell motpart, en icke-finansiell motpart, ett finansiellt holdingföretag, ett finansinstitut eller ett företag för anknutna tjänster som omfattas av lämpliga tillsynskrav, och den motpart i tredjeland som avses i led a är en finansiell motpart.

| ii) | Antingen en finansiell motpart eller en icke-finansiell motpart, och den motpart i tredjeland som avses i led a är en icke-finansiell motpart. |
| --- | --- |

ii)

Antingen en finansiell motpart eller en icke-finansiell motpart, och den motpart i tredjeland som avses i led a är en icke-finansiell motpart.

| d) | Båda motparterna omfattas helt och hållet av samma konsolidering i enlighet med artikel 3.3 i förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

d)

Båda motparterna omfattas helt och hållet av samma konsolidering i enlighet med artikel 3.3 i förordning (EU) nr 648/2012.

| e) | Båda motparterna omfattas av lämpliga centraliserade förfaranden för bedömning, mätning och kontroll av risker. |
| --- | --- |

e)

Båda motparterna omfattas av lämpliga centraliserade förfaranden för bedömning, mätning och kontroll av risker.

| f) | Kraven i kapitel III är uppfyllda.”. |
| --- | --- |

f)

Kraven i kapitel III är uppfyllda.”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 4 januari 2017.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 januari 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2251 av den 4 oktober 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister med avseende på tekniska tillsynsstandarder för riskreduceringstekniker för OTC-derivatkontrakt som inte clearas av en central motpart (EUT L 340, 15.12.2016, s. 9).

2

---

| 25.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 49/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 49/4

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2017/324

av den 24 februari 2017

om ändring av bilagan till förordning (EU) nr 231/2012 om fastställande av specifikationer för de livsmedelstillsatser som förtecknas i bilagorna II och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller specifikationen för basisk metakrylatsampolymer (E 1205)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (1), särskilt artikel 14,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 av den 16 december 2008 om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer (2), särskilt artikel 7.5, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EU) nr 231/2012 (3) fastställs specifikationer för de livsmedelstillsatser som förtecknas i bilagorna II och III till förordning (EG) nr 1333/2008. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EU) nr 231/2012 (3) fastställs specifikationer för de livsmedelstillsatser som förtecknas i bilagorna II och III till förordning (EG) nr 1333/2008.

| (2) | Dessa specifikationer får uppdateras i enlighet med det enhetliga förfarande som avses i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1331/2008, antingen på kommissionens initiativ eller efter en ansökan. |
| --- | --- |

(2)

Dessa specifikationer får uppdateras i enlighet med det enhetliga förfarande som avses i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1331/2008, antingen på kommissionens initiativ eller efter en ansökan.

| (3) | Den 21 november 2014 lämnades det in en ansökan om ändring av specifikationen för livsmedelstillsatsen basisk metakrylatsampolymer (E 1205). Ansökan gjordes tillgänglig för medlemsstaterna i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1331/2008. |
| --- | --- |

(3)

Den 21 november 2014 lämnades det in en ansökan om ändring av specifikationen för livsmedelstillsatsen basisk metakrylatsampolymer (E 1205). Ansökan gjordes tillgänglig för medlemsstaterna i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1331/2008.

| (4) | Sökanden har begärt att livsmedelstillsatsens definition ändras vad gäller den korta beskrivningen av framställningsprocessen eftersom processen har moderniserats. Efter att partikelstorleken i den befintliga specifikationen har granskats noggrant har sökanden begärt att pulvrets partikelstorlek ändras. |
| --- | --- |

(4)

Sökanden har begärt att livsmedelstillsatsens definition ändras vad gäller den korta beskrivningen av framställningsprocessen eftersom processen har moderniserats. Efter att partikelstorleken i den befintliga specifikationen har granskats noggrant har sökanden begärt att pulvrets partikelstorlek ändras.

| (5) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) har antagit ett yttrande om säkerheten när det gäller de föreslagna ändringarna av specifikationen för basisk metakrylatsampolymer (E 1205) som livsmedelstillsats (4). På grundval av de uppgifter som sökanden lämnat och med beaktande av den ursprungliga utvärderingen av ämnet från 2010 (5) konstaterade myndigheten att de föreslagna ändringarna av specifikationen för livsmedelstillsatsen basisk metakrylatsampolymer (E 1205) inte medför några risker. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) har antagit ett yttrande om säkerheten när det gäller de föreslagna ändringarna av specifikationen för basisk metakrylatsampolymer (E 1205) som livsmedelstillsats (4). På grundval av de uppgifter som sökanden lämnat och med beaktande av den ursprungliga utvärderingen av ämnet från 2010 (5) konstaterade myndigheten att de föreslagna ändringarna av specifikationen för livsmedelstillsatsen basisk metakrylatsampolymer (E 1205) inte medför några risker.

| (6) | Förordning (EU) nr 231/2012 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EU) nr 231/2012 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EU) nr 231/2012 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  
  EUT L 354, 31.12.2008, s. 1.

2

(3)  Kommissionens förordning (EU) nr 231/2012 av den 9 mars 2012 om fastställande av specifikationer för de livsmedelstillsatser som förtecknas i bilagorna II och III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 (EUT L 83, 22.3.2012, s. 1).

3

(4)  
  EFSA Journal, vol. 14(2016):5, artikelnr 4490 [13 s.].

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal, vol. 8(2010):2, artikelnr 1513 [23 s.].

5

EFSA Journal

---

BILAGA

I bilagan till förordning (EU) nr 231/2012 ska uppgifterna om E 1205 Basisk metakrylatsampolymer ersättas med följande:

| 1. | Uppgiften om definition ska ersättas med följande:






  ”Definition | Basisk metakrylatsampolymer framställs genom termiskt kontrollerad polymerisation av monomererna metylmetakrylat, butylmetakrylat och dimetylaminoetylmetakrylat (lösta i propan-2-ol) genom att använda ett initieringssystem med fri radikal donator. En alkylmerkaptan används för att modifiera polymerkedjan. Polymerlösningen extruderas och granuleras under vakuum för att avlägsna rester av flyktiga beståndsdelar. Det erhållna granulatet saluförs som det är eller genomgår ett malningssteg (mikronisering).” |
| --- | --- | --- |

1.

Uppgiften om definition ska ersättas med följande:

”Definition

Basisk metakrylatsampolymer framställs genom termiskt kontrollerad polymerisation av monomererna metylmetakrylat, butylmetakrylat och dimetylaminoetylmetakrylat (lösta i propan-2-ol) genom att använda ett initieringssystem med fri radikal donator. En alkylmerkaptan används för att modifiera polymerkedjan. Polymerlösningen extruderas och granuleras under vakuum för att avlägsna rester av flyktiga beståndsdelar. Det erhållna granulatet saluförs som det är eller genomgår ett malningssteg (mikronisering).”

| 2. | Uppgiften om Partikelstorlek ska ersättas med följande:






  ”Partikelstorlek i pulver (bildar en film vid användning) | Minst 95 % partiklar mindre än 50 μm
  Minst 50 % partiklar mindre än 20 μm
  Högst 10 % partiklar mindre än 3 μm” |
| --- | --- | --- |

2.

Uppgiften om Partikelstorlek ska ersättas med följande:

”Partikelstorlek i pulver (bildar en film vid användning)

Minst 95 % partiklar mindre än 50 μm

Minst 50 % partiklar mindre än 20 μm

Högst 10 % partiklar mindre än 3 μm”

---

| 25.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 49/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 49/6

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/325

av den 24 februari 2017

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

Gällande åtgärder

| (1) | Genom genomförandeförordning (EU) nr 1105/2010 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). |
| --- | --- |

(1)

Genom genomförandeförordning (EU) nr 1105/2010 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina).

2

Kina

| (2) | Åtgärderna infördes i form av en värdetull med en övrig tull på 9,8 % medan de företag för vilka det infördes antidumpningstullar beviljades individuella tullsatser på från 5,1 till 9,8 %. Två företag hade inte gjort sig skyldiga till dumpning i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(2)

Åtgärderna infördes i form av en värdetull med en övrig tull på 9,8 % medan de företag för vilka det infördes antidumpningstullar beviljades individuella tullsatser på från 5,1 till 9,8 %. Två företag hade inte gjort sig skyldiga till dumpning i den ursprungliga undersökningen.

2.   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

| (3) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande (3) om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna, tog kommissionen emot en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(3)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande (3) om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna, tog kommissionen emot en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

3

| (4) | Begäran ingavs den 31 augusti 2015 av European Manmade Fibres Association – Cirfs (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av högstyrkegarn av polyestrar. |
| --- | --- |

(4)

Begäran ingavs den 31 augusti 2015 av European Manmade Fibres Association – Cirfs (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av högstyrkegarn av polyestrar.

sökanden

| (5) | Begäran grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin skulle fortsätta och/eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(5)

Begäran grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin skulle fortsätta och/eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

3.   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (6) | Efter samråd med den kommitté som inrättades genom artikel 15.1 i grundförordningen slog kommissionen fast att bevisningen var tillräcklig för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och offentliggjorde den 28 november 2015 i Europeiska unionens officiella tidning (4) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(6)

Efter samråd med den kommitté som inrättades genom artikel 15.1 i grundförordningen slog kommissionen fast att bevisningen var tillräcklig för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och offentliggjorde den 28 november 2015 i Europeiska unionens officiella tidning (4) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

Europeiska unionens officiella tidning

4

tillkännagivandet om inledande

4.   Översyn vid giltighetstidens utgång

Översyn vid giltighetstidens utgång

4.1   Relevanta perioder som omfattas av översynen vid giltighetstidens utgång

Relevanta perioder som omfattas av översynen vid giltighetstidens utgång

| (7) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2014–30 september 2015 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för att skadan ska fortsätta eller återkomma omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(7)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2014–30 september 2015 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för att skadan ska fortsätta eller återkomma omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

skadeundersökningsperioden

4.2   Parter som berörs av undersökningen och stickprovsförfarande

Parter som berörs av undersökningen och stickprovsförfarande

| (8) | Kommissionen underrättade officiellt sökanden, de exporterande tillverkare och importörer som den visste var berörda samt företrädarna för det berörda exportlandet om inledandet av en översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen underrättade officiellt sökanden, de exporterande tillverkare och importörer som den visste var berörda samt företrädarna för det berörda exportlandet om inledandet av en översyn vid giltighetstidens utgång.

| (9) | De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Ingen berörd part begärde att bli hörd av kommissionen. |
| --- | --- |

(9)

De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Ingen berörd part begärde att bli hörd av kommissionen.

| (10) | Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och icke-närstående importörer i unionen föreföll vara berörda, angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och icke-närstående importörer i unionen föreföll vara berörda, angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

| (11) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om en stickprovsundersökning var nödvändig och i så fall göra ett representativt urval, ombads de exporterande tillverkarna i Kina och de icke-närstående importörerna att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(11)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om en stickprovsundersökning var nödvändig och i så fall göra ett representativt urval, ombads de exporterande tillverkarna i Kina och de icke-närstående importörerna att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.

| (12) | Ingen kinesisk exporterande tillverkare samarbetade i undersökningen. |
| --- | --- |

(12)

Ingen kinesisk exporterande tillverkare samarbetade i undersökningen.

| (13) | Totalt sex kända icke-närstående importörer kontaktades vid tidpunkten för offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande. Svar erhölls från 15 icke-närstående importörer. Med tanke på det stora antalet samarbetsvilliga importörer använde sig kommissionen av ett stickprovsförfarande. Kommissionen baserade urvalet för stickprovsundersökningen på den största representativa importvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet bestod ursprungligen av tre företag och representerade 29 % av den beräknade importvolymen från Kina till unionen och 85 % av den importvolym som rapporterats av de 15 svarande. Svar på frågeformulär mottogs från endast en icke-närstående importör. |
| --- | --- |

(13)

Totalt sex kända icke-närstående importörer kontaktades vid tidpunkten för offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande. Svar erhölls från 15 icke-närstående importörer. Med tanke på det stora antalet samarbetsvilliga importörer använde sig kommissionen av ett stickprovsförfarande. Kommissionen baserade urvalet för stickprovsundersökningen på den största representativa importvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet bestod ursprungligen av tre företag och representerade 29 % av den beräknade importvolymen från Kina till unionen och 85 % av den importvolym som rapporterats av de 15 svarande. Svar på frågeformulär mottogs från endast en icke-närstående importör.

| (14) | Totalt tio kända användare kontaktades vid tidpunkten för offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande. Svar inkom från fyra av dem. Stickprovsförfarande var inte aktuellt för användarna och kommissionen beslutade att undersöka alla användare. |
| --- | --- |

(14)

Totalt tio kända användare kontaktades vid tidpunkten för offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande. Svar inkom från fyra av dem. Stickprovsförfarande var inte aktuellt för användarna och kommissionen beslutade att undersöka alla användare.

| (15) | Fem unionstillverkare som stod för omkring 97 % av unionens tillverkning av högstyrkegarn av polyestrar under översynsperioden samarbetade med kommissionen. På grund av det begränsade antalet beslutade kommissionen att inte använda ett stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(15)

Fem unionstillverkare som stod för omkring 97 % av unionens tillverkning av högstyrkegarn av polyestrar under översynsperioden samarbetade med kommissionen. På grund av det begränsade antalet beslutade kommissionen att inte använda ett stickprovsförfarande.

4.3   Frågeformulär och kontroll

Frågeformulär och kontroll

| (16) | Frågeformulär sändes till de fem samarbetsvilliga unionstillverkarna och till en tillverkare i ett potentiellt jämförbart land som gick med på att samarbeta. |
| --- | --- |

(16)

Frågeformulär sändes till de fem samarbetsvilliga unionstillverkarna och till en tillverkare i ett potentiellt jämförbart land som gick med på att samarbeta.

| (17) | Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:






  a) | Unionstillverkare:






  — | Brilen Tech SA, Spanien |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

a)

Unionstillverkare:

—

Brilen Tech SA, Spanien

| — | Sioen Industries NV, Belgien |
| --- | --- |

—

Sioen Industries NV, Belgien

| — | DuraFiber Technologies (DFT) SAS, Frankrike |
| --- | --- |

—

DuraFiber Technologies (DFT) SAS, Frankrike

| — | DuraFiber Technologies (DFT) GmbH, Tyskland |
| --- | --- |

—

DuraFiber Technologies (DFT) GmbH, Tyskland

| — | PHP Fibers GmbH, Tyskland |
| --- | --- |

—

PHP Fibers GmbH, Tyskland

| b) | Tillverkare i jämförbart land:






  — | DuraFiber Technologies, Förenta staterna |
| --- | --- | --- |

b)

Tillverkare i jämförbart land:

—

DuraFiber Technologies, Förenta staterna

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

Berörd produkt

| (18) | Den berörda produkten är högstyrkegarn av polyestrar (annat än sytråd), inte i detaljhandelsuppläggningar, inbegripet monofilament med en längdvikt av mindre än 67 decitex, med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5402 20 00. |
| --- | --- |

(18)

Den berörda produkten är högstyrkegarn av polyestrar (annat än sytråd), inte i detaljhandelsuppläggningar, inbegripet monofilament med en längdvikt av mindre än 67 decitex, med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5402 20 00.

den berörda produkten

2.   Likadan produkt

Likadan produkt

| (19) | Översynen bekräftade att den berörda produkten, högstyrkegarn av polyestrar som tillverkas och säljs av unionsindustrin på unionsmarknaden och högstyrkegarn av polyestrar som tillverkas och säljs i det jämförbara landet (Förenta staterna) har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(19)

Översynen bekräftade att den berörda produkten, högstyrkegarn av polyestrar som tillverkas och säljs av unionsindustrin på unionsmarknaden och högstyrkegarn av polyestrar som tillverkas och säljs i det jämförbara landet (Förenta staterna) har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

| (20) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till en fortsatt eller återkommande dumpning från Kina. |
| --- | --- |

(20)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till en fortsatt eller återkommande dumpning från Kina.

1.   Samarbete från Kinas sida

Samarbete från Kinas sida

| (21) | Ingen kinesisk exporterande tillverkare samarbetade i undersökningen. Eftersom ingen kinesisk exporterande tillverkare samarbetade, grundar sig den övergripande analysen, där dumpningsberäkningen ingår, på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. Bedömningen av risken för fortsatt eller återkommande dumpning gjordes därför med utgångspunkt i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och andra informationskällor, till exempel handelsstatistik om import och export (Eurostat och kinesiska exportdata), svaret från tillverkaren i det jämförbara landet och annan offentligt tillgänglig information (5). |
| --- | --- |

(21)

Ingen kinesisk exporterande tillverkare samarbetade i undersökningen. Eftersom ingen kinesisk exporterande tillverkare samarbetade, grundar sig den övergripande analysen, där dumpningsberäkningen ingår, på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. Bedömningen av risken för fortsatt eller återkommande dumpning gjordes därför med utgångspunkt i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och andra informationskällor, till exempel handelsstatistik om import och export (Eurostat och kinesiska exportdata), svaret från tillverkaren i det jämförbara landet och annan offentligt tillgänglig information (5).

5

| (22) | Avsaknaden av samarbete påverkade jämförelsen av normalvärdet med de olika produkttypernas exportpris. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen ansågs det lämpligt att fastställa både normalvärdet och exportpriset på global basis. |
| --- | --- |

(22)

Avsaknaden av samarbete påverkade jämförelsen av normalvärdet med de olika produkttypernas exportpris. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen ansågs det lämpligt att fastställa både normalvärdet och exportpriset på global basis.

| (23) | I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen användes samma metod för att fastställa dumpning som i den ursprungliga undersökningen i de fall där det konstaterades att omständigheterna var oförändrade. |
| --- | --- |

(23)

I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen användes samma metod för att fastställa dumpning som i den ursprungliga undersökningen i de fall där det konstaterades att omständigheterna var oförändrade.

2.   Dumpning under översynsperioden

Dumpning under översynsperioden

a)   Jämförbart land

Jämförbart land

| (24) | Normalvärdet fastställdes på grundval av de priser som betalas i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (jämförbart land) i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(24)

Normalvärdet fastställdes på grundval av de priser som betalas i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (jämförbart land) i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

| (25) | I den ursprungliga undersökningen användes Taiwan som jämförbart land i syfte att fastställa normalvärdet med avseende på Kina. I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Taiwan som jämförbart land och uppmanade parterna att lämna synpunkter. I tillkännagivandet om inledande sades också, enligt den information som kommissionen förfogade över, att andra leverantörer till unionen har identifierats i andra marknadsekonomier, exempelvis Förenta staterna och Sydkorea. |
| --- | --- |

(25)

I den ursprungliga undersökningen användes Taiwan som jämförbart land i syfte att fastställa normalvärdet med avseende på Kina. I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Taiwan som jämförbart land och uppmanade parterna att lämna synpunkter. I tillkännagivandet om inledande sades också, enligt den information som kommissionen förfogade över, att andra leverantörer till unionen har identifierats i andra marknadsekonomier, exempelvis Förenta staterna och Sydkorea.

| (26) | En berörd part stödde valet av Taiwan som jämförbart land, eftersom det i Taiwan används liknande utrustning och tillverkningsprocesser som av de kinesiska tillverkarna. Inga tillverkare från Taiwan gick dock med på att samarbeta i undersökningen. |
| --- | --- |

(26)

En berörd part stödde valet av Taiwan som jämförbart land, eftersom det i Taiwan används liknande utrustning och tillverkningsprocesser som av de kinesiska tillverkarna. Inga tillverkare från Taiwan gick dock med på att samarbeta i undersökningen.

| (27) | På grundval av importstatistik och uppgifter från begäran om översyn, övervägde kommissionen, förutom Taiwan, ett antal andra länder som potentiella jämförbara länder, exempelvis Sydkorea, Indien, Japan och Förenta staterna (6). En begäran om samarbete sändes till alla kända tillverkare och organisationer från dessa länder. Endast en tillverkare i Förenta staterna (Dura Fibres) gick med på att samarbeta. |
| --- | --- |

(27)

På grundval av importstatistik och uppgifter från begäran om översyn, övervägde kommissionen, förutom Taiwan, ett antal andra länder som potentiella jämförbara länder, exempelvis Sydkorea, Indien, Japan och Förenta staterna (6). En begäran om samarbete sändes till alla kända tillverkare och organisationer från dessa länder. Endast en tillverkare i Förenta staterna (Dura Fibres) gick med på att samarbeta.

6

| (28) | Kommissionen konstaterade att Förenta staterna har en hög (8,8 %) konventionell tullsats på import av högstyrkegarn från tredjeländer, men inga antidumpningstullar. Dura Fibres är den enda tillverkaren i Förenta staterna av den berörda produkten och hade en marknadsandel på cirka 30 % under översynsperioden och är utsatt för hård konkurrens från exporterande länder (7). |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen konstaterade att Förenta staterna har en hög (8,8 %) konventionell tullsats på import av högstyrkegarn från tredjeländer, men inga antidumpningstullar. Dura Fibres är den enda tillverkaren i Förenta staterna av den berörda produkten och hade en marknadsandel på cirka 30 % under översynsperioden och är utsatt för hård konkurrens från exporterande länder (7).

7

| (29) | Mot bakgrund av ovanstående och i avsaknad av ytterligare synpunkter konstaterade kommissionen att Förenta staterna är ett lämpligt jämförbart land i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(29)

Mot bakgrund av ovanstående och i avsaknad av ytterligare synpunkter konstaterade kommissionen att Förenta staterna är ett lämpligt jämförbart land i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen.

b)   Normalvärde

Normalvärde

| (30) | Uppgifterna från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet låg till grund för fastställandet av normalvärdet. |
| --- | --- |

(30)

Uppgifterna från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet låg till grund för fastställandet av normalvärdet.

| (31) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala volym av den likadana produkten som de samarbetande tillverkarna i Förenta staterna sålde till oberoende kunder på hemmamarknaden var representativ med hänsyn till den totala exportvolymen från Kina till unionen, dvs. huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljningen av den berörda produkten till unionen. Utifrån detta konstaterades att den sammanlagda försäljningen på den inhemska marknaden i det jämförbara landet var representativ. |
| --- | --- |

(31)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala volym av den likadana produkten som de samarbetande tillverkarna i Förenta staterna sålde till oberoende kunder på hemmamarknaden var representativ med hänsyn till den totala exportvolymen från Kina till unionen, dvs. huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljningen av den berörda produkten till unionen. Utifrån detta konstaterades att den sammanlagda försäljningen på den inhemska marknaden i det jämförbara landet var representativ.

| (32) | Kommissionen undersökte sedan huruvida den inhemska försäljningen av den likadana produkten kunde anses utgöra normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Normalvärdet fastställdes således utifrån det faktiska priset på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnittspris på den inhemska försäljningen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen undersökte sedan huruvida den inhemska försäljningen av den likadana produkten kunde anses utgöra normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Normalvärdet fastställdes således utifrån det faktiska priset på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnittspris på den inhemska försäljningen under översynsperioden.

c)   Exportpris

Exportpris

| (33) | Såsom anges i skäl 15 samarbetade ingen kinesisk exporterande tillverkare i undersökningen. Exportpriset fastställdes därför utifrån de mest tillförlitliga uppgifter som fanns tillgängliga, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(33)

Såsom anges i skäl 15 samarbetade ingen kinesisk exporterande tillverkare i undersökningen. Exportpriset fastställdes därför utifrån de mest tillförlitliga uppgifter som fanns tillgängliga, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

| (34) | Cif-priset vid unionens gräns fastställdes på grundval av statistik från Eurostat. Importvolymerna från de kinesiska tillverkare som inte hade gjort sig skyldiga till dumpning i den ursprungliga undersökningen (omkring 40 % av importen från Kina) beaktades inte vid fastställandet av exportpriset. |
| --- | --- |

(34)

Cif-priset vid unionens gräns fastställdes på grundval av statistik från Eurostat. Importvolymerna från de kinesiska tillverkare som inte hade gjort sig skyldiga till dumpning i den ursprungliga undersökningen (omkring 40 % av importen från Kina) beaktades inte vid fastställandet av exportpriset.

| (35) | En berörd part hävdade att importvolymen från kinesiska tillverkare som inte hade gjort sig skyldiga till dumpning i den ursprungliga undersökningen inte borde ha undantagits från beräkningen av dumpningens omfattning, eftersom det inte finns någon bestämmelse om detta i grundförordningen. Det är dock kommissionens praxis (8), i linje med sin tillämpning av tolkningen av WTO:s antidumpningsavtal som lämnats av WTO:s tvistlösningsorgan i ärendet avseende nötkött och ris (9), att från undersökningen utesluta företag för vilka en minimal dumpningsmarginal konstaterades vid den ursprungliga undersökningen. Begäran avslogs därför. |
| --- | --- |

(35)

En berörd part hävdade att importvolymen från kinesiska tillverkare som inte hade gjort sig skyldiga till dumpning i den ursprungliga undersökningen inte borde ha undantagits från beräkningen av dumpningens omfattning, eftersom det inte finns någon bestämmelse om detta i grundförordningen. Det är dock kommissionens praxis (8), i linje med sin tillämpning av tolkningen av WTO:s antidumpningsavtal som lämnats av WTO:s tvistlösningsorgan i ärendet avseende nötkött och ris (9), att från undersökningen utesluta företag för vilka en minimal dumpningsmarginal konstaterades vid den ursprungliga undersökningen. Begäran avslogs därför.

8

9

d)   Jämförelse

Jämförelse

| (36) | Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset fritt fabrik. Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset fritt fabrik. Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten.

| (37) | När det gäller priserna på hemmamarknaden för tillverkaren i det jämförbara landet gjordes justeringar för inhemska transportkostnader, förpackningskostnader (2–4 % av de fakturerade värdena) och provisioner (0,5–1,5 %). När det gäller exportpriserna fastställdes värdet fritt fabrik genom att man från cif-priset vid unionens gräns drog bort procentsatsen för transport-, försäkrings-, hanteringskostnader och andra justeringar enligt uppskattningen i begäran om översyn (12,98 %). När det gäller justeringar för exportförsäljningen kritiserade en berörd part tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen och föreslog att justeringar från tillverkaren i det jämförbara landet borde användas i stället för uppskattningen i begäran om översyn. Denna metod som föreslås verkar dock inte lämplig, eftersom de justeringar som redovisats av tillverkaren i det jämförbara landet gäller den inhemska försäljningen i Förenta staterna och de saknar betydelse för beräkningen av exportjusteringar från Folkrepubliken Kina till unionen. Därför förlitar sig kommissionen, i avsaknad av annan tillförlitlig information, på uppskattningen av justeringar av exporten som lämnades i begäran. |
| --- | --- |

(37)

När det gäller priserna på hemmamarknaden för tillverkaren i det jämförbara landet gjordes justeringar för inhemska transportkostnader, förpackningskostnader (2–4 % av de fakturerade värdena) och provisioner (0,5–1,5 %). När det gäller exportpriserna fastställdes värdet fritt fabrik genom att man från cif-priset vid unionens gräns drog bort procentsatsen för transport-, försäkrings-, hanteringskostnader och andra justeringar enligt uppskattningen i begäran om översyn (12,98 %). När det gäller justeringar för exportförsäljningen kritiserade en berörd part tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen och föreslog att justeringar från tillverkaren i det jämförbara landet borde användas i stället för uppskattningen i begäran om översyn. Denna metod som föreslås verkar dock inte lämplig, eftersom de justeringar som redovisats av tillverkaren i det jämförbara landet gäller den inhemska försäljningen i Förenta staterna och de saknar betydelse för beräkningen av exportjusteringar från Folkrepubliken Kina till unionen. Därför förlitar sig kommissionen, i avsaknad av annan tillförlitlig information, på uppskattningen av justeringar av exporten som lämnades i begäran.

e)   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (38) | Utifrån ovanstående uppgifter fastställdes dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av nettopriset fritt unionens gräns, före tull, till 54,4 %. |
| --- | --- |

(38)

Utifrån ovanstående uppgifter fastställdes dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av nettopriset fritt unionens gräns, före tull, till 54,4 %.

| (39) | Trots en betydande skillnad mellan den dumpningsmarginal som fastställts i den ursprungliga undersökningen och den som är ett resultat av den aktuella analysen, har de kinesiska exporterande tillverkarna inte visat några tecken på att förändra sin export. Det är tvärtom rimligt att orsaken till skillnaden främst beror på att det är omöjligt (på grund av det bristande samarbetet från de kinesiska exporterande tillverkarnas sida) att utföra en detaljerad analys per produkttyp. |
| --- | --- |

(39)

Trots en betydande skillnad mellan den dumpningsmarginal som fastställts i den ursprungliga undersökningen och den som är ett resultat av den aktuella analysen, har de kinesiska exporterande tillverkarna inte visat några tecken på att förändra sin export. Det är tvärtom rimligt att orsaken till skillnaden främst beror på att det är omöjligt (på grund av det bristande samarbetet från de kinesiska exporterande tillverkarnas sida) att utföra en detaljerad analys per produkttyp.

f)   Slutsats beträffande dumpning under översynsperioden

Slutsats beträffande dumpning under översynsperioden

| (40) | Kommissionen konstaterade att de kinesiska exporterande tillverkarna fortsatte exportera den berörda produkten till dumpade priser till unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen konstaterade att de kinesiska exporterande tillverkarna fortsatte exportera den berörda produkten till dumpade priser till unionen under översynsperioden.

3.   Bevis för sannolikheten för fortsatt dumpning

Bevis för sannolikheten för fortsatt dumpning

| (41) | Kommissionen undersökte dessutom om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Vid sin undersökning tittade kommissionen närmare på den kinesiska tillverkningskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten, kinesiska exportörers beteende på andra marknader, situationen på den kinesiska hemmamarknaden och hur attraktiv unionsmarknaden är. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen undersökte dessutom om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Vid sin undersökning tittade kommissionen närmare på den kinesiska tillverkningskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten, kinesiska exportörers beteende på andra marknader, situationen på den kinesiska hemmamarknaden och hur attraktiv unionsmarknaden är.

a)   Produktion och outnyttjad kapacitet i Kina

Produktion och outnyttjad kapacitet i Kina

| (42) | Bristen på samarbete från de kinesiska exporterande tillverkarnas sida påverkar fastställandet av den outnyttjade kapaciteten i Kina. I syfte att samla in så många uppgifter som möjligt begärde kommissionen in information från två kinesiska organisationer för exportörer (den kinesiska handelskammaren för internationell handel, nedan kallad CCOIC, och den kinesiska handelskammaren för import och export av textilier, nedan kallad CCCT), vars medlemmar står för över hälften av den kinesiska uppskattade tillverkningskapaciteten. Dessa organisationer skickade ett utförligt svar som dock inte kunde kontrolleras på grund av bristande samarbete från de exporterande tillverkarna. I de följande styckena beskrivs den information som lämnades och den jämförs med annan tillgänglig information (från begäran om översyn och andra tillgängliga källor (10)). |
| --- | --- |

(42)

Bristen på samarbete från de kinesiska exporterande tillverkarnas sida påverkar fastställandet av den outnyttjade kapaciteten i Kina. I syfte att samla in så många uppgifter som möjligt begärde kommissionen in information från två kinesiska organisationer för exportörer (den kinesiska handelskammaren för internationell handel, nedan kallad CCOIC, och den kinesiska handelskammaren för import och export av textilier, nedan kallad CCCT), vars medlemmar står för över hälften av den kinesiska uppskattade tillverkningskapaciteten. Dessa organisationer skickade ett utförligt svar som dock inte kunde kontrolleras på grund av bristande samarbete från de exporterande tillverkarna. I de följande styckena beskrivs den information som lämnades och den jämförs med annan tillgänglig information (från begäran om översyn och andra tillgängliga källor (10)).

CCOIC

CCCT

10

| (43) | Enligt CCOIC-CCCT ökade den outnyttjade kapaciteten i Kina endast svagt under perioden 2012 till översynsperioden och har enligt uppskattningar utvecklats från 150 000–250 000 ton under 2012 till 200 000–300 000 ton under översynsperioden. |
| --- | --- |

(43)

Enligt CCOIC-CCCT ökade den outnyttjade kapaciteten i Kina endast svagt under perioden 2012 till översynsperioden och har enligt uppskattningar utvecklats från 150 000–250 000 ton under 2012 till 200 000–300 000 ton under översynsperioden.

| (44) | Kommissionen genomförde också en detaljerad beräkning av outnyttjad kapacitet på grundval av annan tillgänglig information. De viktigaste delarna av beräkningen är i) kinesiska tillverkares installerade kapacitet, ii) inhemsk efterfrågan och iii) export till andra länder. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen genomförde också en detaljerad beräkning av outnyttjad kapacitet på grundval av annan tillgänglig information. De viktigaste delarna av beräkningen är i) kinesiska tillverkares installerade kapacitet, ii) inhemsk efterfrågan och iii) export till andra länder.

| (45) | I fråga om den kinesiska inhemska förbrukningen föreföll alla berörda parter vara eniga om de uppgifter som lämnats i begäran. Enligt dessa uppgifter beräknas tillväxten i den inhemska efterfrågan i Kina under skadeundersökningsperioden ha ökat med 20 %, från omkring 900 000 ton 2012 till omkring 1 150 000 ton 2015. |
| --- | --- |

(45)

I fråga om den kinesiska inhemska förbrukningen föreföll alla berörda parter vara eniga om de uppgifter som lämnats i begäran. Enligt dessa uppgifter beräknas tillväxten i den inhemska efterfrågan i Kina under skadeundersökningsperioden ha ökat med 20 %, från omkring 900 000 ton 2012 till omkring 1 150 000 ton 2015.

| (46) | När det gäller de kinesiska exportuppgifterna beaktade kommissionen den kinesiska exportstatistiken som visar en ökning med 47 % under 2012 till översynsperioden. |
| --- | --- |

(46)

När det gäller de kinesiska exportuppgifterna beaktade kommissionen den kinesiska exportstatistiken som visar en ökning med 47 % under 2012 till översynsperioden.

| (47) | Vad det slutligen gäller uppskattningen av den kinesiska tillverkningskapaciteten så började den, enligt den klagandes begäran i vilken det hänvisas till en internationellt erkänd undersökning (11), på över 1 600 000 ton under 2012 och uppgick till cirka 2 400 000 ton under översynsperioden.

  Tabell 1










  (i tusental ton) | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinesisk kapacitet (12) | 1 633 | 1 828 | 2 126 | 2 370  (13) |
| Inhemsk efterfrågan (12) | 896 | 985 | 1 057 | 1 158  (13) |
| Export (14) | 255 | 294 | 362 | 376 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 71 | 70 | 67 | 65 |
| Outnyttjad kapacitet | 482 | 549 | 707 | 836 |

(47)

Vad det slutligen gäller uppskattningen av den kinesiska tillverkningskapaciteten så började den, enligt den klagandes begäran i vilken det hänvisas till en internationellt erkänd undersökning (11), på över 1 600 000 ton under 2012 och uppgick till cirka 2 400 000 ton under översynsperioden.

11

Tabell 1

Tabell 1

(i tusental ton)

2012

2013

2014

Översynsperioden

Kinesisk kapacitet (12)

12

1 633

1 828

2 126

2 370  (13)

13

Inhemsk efterfrågan (12)

12

896

985

1 057

1 158  (13)

13

Export (14)

14

255

294

362

376

Kapacitetsutnyttjande (%)

71

70

67

65

Outnyttjad kapacitet

482

549

707

836

| (48) | På grundval av denna beräkning uppskattades de kinesiska tillverkarnas outnyttjade kapacitet till över 800 000 ton under översynsperioden, dvs. ungefär sju gånger mer än den totala tillgängliga EU-marknaden (15) och nästan nio gånger mer än tillverkningsvolymerna från EU-tillverkare som uppskattas till 92 461 ton. |
| --- | --- |

(48)

På grundval av denna beräkning uppskattades de kinesiska tillverkarnas outnyttjade kapacitet till över 800 000 ton under översynsperioden, dvs. ungefär sju gånger mer än den totala tillgängliga EU-marknaden (15) och nästan nio gånger mer än tillverkningsvolymerna från EU-tillverkare som uppskattas till 92 461 ton.

15

| (49) | Sammanfattningsvis finns det skäl att tro att uppskattningen från CCOIC och CCCT är alltför försiktig. Jämfört med beräkningarna av den kinesiska inhemska efterfrågan och exporten skulle dessa undersökningar framför allt peka mot ett kapacitetsutnyttjande på mer än 90 % under perioden 2012–2013, vilket tyder på att tillverkningskapaciteten för dessa år har varit kraftigt underskattad. Även om man godtar ovanstående beräkning, skulle i vilket fall som helst kinesiska tillverkares befintliga outnyttjade kapacitet fortfarande uppgå till 200 000–300 000 ton, vilket är lika med eller mer än den totala europeiska marknaden (omkring 217 000 ton, varav omkring 98 000 ton redan täcks av kinesiska produkter). |
| --- | --- |

(49)

Sammanfattningsvis finns det skäl att tro att uppskattningen från CCOIC och CCCT är alltför försiktig. Jämfört med beräkningarna av den kinesiska inhemska efterfrågan och exporten skulle dessa undersökningar framför allt peka mot ett kapacitetsutnyttjande på mer än 90 % under perioden 2012–2013, vilket tyder på att tillverkningskapaciteten för dessa år har varit kraftigt underskattad. Även om man godtar ovanstående beräkning, skulle i vilket fall som helst kinesiska tillverkares befintliga outnyttjade kapacitet fortfarande uppgå till 200 000–300 000 ton, vilket är lika med eller mer än den totala europeiska marknaden (omkring 217 000 ton, varav omkring 98 000 ton redan täcks av kinesiska produkter).

| (50) | När det gäller beräkningen av kapacitet som presenterats av CCOIC och CCCT, ifrågasatte de slutsatsen att deras uppskattning av kapaciteten skulle vara alltför försiktig. De anser att eftersom det saknas verifierade uppgifter borde både deras uppskattning och den oberoende undersökningen anses vara ”lika opålitliga”. Den uppskattning som CCOIC och CCCT lämnade verkade dock överskattad både i fråga om uppgifterna i den oberoende undersökningen och i fråga om kända eller obestridda uppgifter, exempelvis den inhemska kinesiska förbrukningen och den kinesiska exporten. När det till exempel gäller år 2012 uppskattade de kinesiska organisationerna den kinesiska faktiska produktionen till 1 000 000 ton. Men för det året uppgick summan av den kinesiska inhemska förbrukningen (en uppgift som inte ifrågasatts av organisationerna) och exportvolymerna (uppgifterna kommer från den kinesiska exportdatabasen) till 1 151 000 ton, dvs. 15,1 % högre än den uppskattade produktionen. I detta fall verkar uppgifterna från de två organisationerna alltför försiktiga, eftersom de rapporterade produktionssiffrorna inte underbygger den beräknade förbrukningen. |
| --- | --- |

(50)

När det gäller beräkningen av kapacitet som presenterats av CCOIC och CCCT, ifrågasatte de slutsatsen att deras uppskattning av kapaciteten skulle vara alltför försiktig. De anser att eftersom det saknas verifierade uppgifter borde både deras uppskattning och den oberoende undersökningen anses vara ”lika opålitliga”. Den uppskattning som CCOIC och CCCT lämnade verkade dock överskattad både i fråga om uppgifterna i den oberoende undersökningen och i fråga om kända eller obestridda uppgifter, exempelvis den inhemska kinesiska förbrukningen och den kinesiska exporten. När det till exempel gäller år 2012 uppskattade de kinesiska organisationerna den kinesiska faktiska produktionen till 1 000 000 ton. Men för det året uppgick summan av den kinesiska inhemska förbrukningen (en uppgift som inte ifrågasatts av organisationerna) och exportvolymerna (uppgifterna kommer från den kinesiska exportdatabasen) till 1 151 000 ton, dvs. 15,1 % högre än den uppskattade produktionen. I detta fall verkar uppgifterna från de två organisationerna alltför försiktiga, eftersom de rapporterade produktionssiffrorna inte underbygger den beräknade förbrukningen.

| (51) | Dessutom representerar de uppgifter som samlats in av de kinesiska organisationerna endast ungefär hälften av alla tillverkare i Kina, medan den oberoende undersökningen kommer från ett konsultföretag med trettio års erfarenhet på området och som yrkesmässigt tillhandahåller sina abonnenter prognoser och uppskattningar om fibermarknaden. Mot bakgrund av både källan till uppgifterna och hur tillförlitliga de är (även jämfört med vad en oberoende undersökning kom fram till (16)) finns det ingen anledning att ändra slutsatsen att beräkningen av den outnyttjade kapaciteten från den kinesiska organisationen skulle vara alltför försiktig. Det bör dock påpekas att även om man godtar den föreslagna beräkningen (se följande stycke), så ändras inte slutsatsen om outnyttjad kapacitet. |
| --- | --- |

(51)

Dessutom representerar de uppgifter som samlats in av de kinesiska organisationerna endast ungefär hälften av alla tillverkare i Kina, medan den oberoende undersökningen kommer från ett konsultföretag med trettio års erfarenhet på området och som yrkesmässigt tillhandahåller sina abonnenter prognoser och uppskattningar om fibermarknaden. Mot bakgrund av både källan till uppgifterna och hur tillförlitliga de är (även jämfört med vad en oberoende undersökning kom fram till (16)) finns det ingen anledning att ändra slutsatsen att beräkningen av den outnyttjade kapaciteten från den kinesiska organisationen skulle vara alltför försiktig. Det bör dock påpekas att även om man godtar den föreslagna beräkningen (se följande stycke), så ändras inte slutsatsen om outnyttjad kapacitet.

16

| (52) | Mot bakgrund av de beräkningar som beskrivits verkar det således tydligt att den kinesiska outnyttjade kapaciteten är enorm och varierar (enligt olika beräkningar) från motsvarande 92–138 % av unionsmarknaden till cirka 385 %. Om man jämför den kinesiska outnyttjade kapaciteten med den del av unionsmarknaden där kinesiska produkter ännu inte säljs, varierar den outnyttjade kapaciteten från omkring 168–252 % till omkring 700 %. Slutligen motsvarar den kinesiska outnyttjade kapaciteten från 216–324 % till 904 % av unionens tillverkning av den berörda produkten under översynsperioden. |
| --- | --- |

(52)

Mot bakgrund av de beräkningar som beskrivits verkar det således tydligt att den kinesiska outnyttjade kapaciteten är enorm och varierar (enligt olika beräkningar) från motsvarande 92–138 % av unionsmarknaden till cirka 385 %. Om man jämför den kinesiska outnyttjade kapaciteten med den del av unionsmarknaden där kinesiska produkter ännu inte säljs, varierar den outnyttjade kapaciteten från omkring 168–252 % till omkring 700 %. Slutligen motsvarar den kinesiska outnyttjade kapaciteten från 216–324 % till 904 % av unionens tillverkning av den berörda produkten under översynsperioden.

| (53) | Kommissionen drog därför slutsatsen att de kinesiska tillverkarna förfogar över enorm outnyttjad kapacitet i förhållande till storleken på den europeiska marknaden. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen drog därför slutsatsen att de kinesiska tillverkarna förfogar över enorm outnyttjad kapacitet i förhållande till storleken på den europeiska marknaden.

b)   Unionsindustrins attraktionskraft

Unionsindustrins attraktionskraft

| (54) | Kina exporterar stora mängder av den berörda produkten till andra tredjeländer än till unionen, framför allt till Förenta staterna, Sydkorea, Brasilien, Indien och Turkiet. Jämförelser av den genomsnittliga prisnivån per kg visade att det genomsnittliga priset på de största exportmarknaderna under översynsperioden var samma som eller lägre än det genomsnittliga försäljningspriset till unionen. På Förenta staterna-marknaden (som är den andra största efter EU-marknaden räknat i exportvolym) låg det genomsnittliga priset under översynsperioden något under det europeiska genomsnittliga priset (1,85 US-dollar/kg jämfört med 1,89 US-dollar/kg) medan det genomsnittliga priset på den sydkoreanska marknaden (som efter EU-marknaden och den amerikanska marknaden är tredje största exportmarknad för den berörda produkten) var betydligt lägre (1,58 US-dollar/kg, dvs. cirka 16 % lägre än EU-priserna). I fråga om dessa resultat hävdade en berörd part att det finns tre viktiga exportmarknader för kinesiska varor där de genomsnittliga priserna är högre än exportpriserna till unionsmarknaden, närmare bestämt Kanada (1,90 US-dollar/kg), Indonesien (2,07 US-dollar/kg) och Brasilien (1,95 US-dollar/kg). I samband med detta påstående bör det först noteras att prisskillnaderna är relativt små (från + 0,5 % till + 9,4 %). Vidare är exportstorleken på dessa marknader relativt begränsad jämfört med exporten till Europa. Medan unionsmarknaden absorberade 30,3 % av den kinesiska exporten under översynsperioden, gick endast 3,1 % av varorna till Kanada och 5,1 % till Brasilien. När det gäller Indonesien, som uppvisar de högsta prisskillnaderna (+ 9,4 %), så är det att märka att Indonesien bara tar emot 2 % av den kinesiska exporten, och därför kan det bara dras begränsade slutsatser från de priserna. Den berörda parten nämner dessutom inte fyra andra exportmarknader med liknande importvolymer, närmare bestämt Indien (5,6 %), Turkiet (4,3 %), Taiwan (2,4 %) och Sydafrika (2,3 %). I dessa fyra länder var de genomsnittliga priserna cirka 4 % till över 12 % lägre än de som rapporterades i unionen under översynsperioden. Den bevisning som framlades var därför inte tillräcklig för att ändra slutsatserna om unionsmarknadens attraktionskraft i fråga om priser. |
| --- | --- |

(54)

Kina exporterar stora mängder av den berörda produkten till andra tredjeländer än till unionen, framför allt till Förenta staterna, Sydkorea, Brasilien, Indien och Turkiet. Jämförelser av den genomsnittliga prisnivån per kg visade att det genomsnittliga priset på de största exportmarknaderna under översynsperioden var samma som eller lägre än det genomsnittliga försäljningspriset till unionen. På Förenta staterna-marknaden (som är den andra största efter EU-marknaden räknat i exportvolym) låg det genomsnittliga priset under översynsperioden något under det europeiska genomsnittliga priset (1,85 US-dollar/kg jämfört med 1,89 US-dollar/kg) medan det genomsnittliga priset på den sydkoreanska marknaden (som efter EU-marknaden och den amerikanska marknaden är tredje största exportmarknad för den berörda produkten) var betydligt lägre (1,58 US-dollar/kg, dvs. cirka 16 % lägre än EU-priserna). I fråga om dessa resultat hävdade en berörd part att det finns tre viktiga exportmarknader för kinesiska varor där de genomsnittliga priserna är högre än exportpriserna till unionsmarknaden, närmare bestämt Kanada (1,90 US-dollar/kg), Indonesien (2,07 US-dollar/kg) och Brasilien (1,95 US-dollar/kg). I samband med detta påstående bör det först noteras att prisskillnaderna är relativt små (från + 0,5 % till + 9,4 %). Vidare är exportstorleken på dessa marknader relativt begränsad jämfört med exporten till Europa. Medan unionsmarknaden absorberade 30,3 % av den kinesiska exporten under översynsperioden, gick endast 3,1 % av varorna till Kanada och 5,1 % till Brasilien. När det gäller Indonesien, som uppvisar de högsta prisskillnaderna (+ 9,4 %), så är det att märka att Indonesien bara tar emot 2 % av den kinesiska exporten, och därför kan det bara dras begränsade slutsatser från de priserna. Den berörda parten nämner dessutom inte fyra andra exportmarknader med liknande importvolymer, närmare bestämt Indien (5,6 %), Turkiet (4,3 %), Taiwan (2,4 %) och Sydafrika (2,3 %). I dessa fyra länder var de genomsnittliga priserna cirka 4 % till över 12 % lägre än de som rapporterades i unionen under översynsperioden. Den bevisning som framlades var därför inte tillräcklig för att ändra slutsatserna om unionsmarknadens attraktionskraft i fråga om priser.

| (55) | Även om denna jämförelse inte kan anses vara avgörande på grund av bristande information om utbudet av produkttyper, verkar prisnivån på de viktigaste exportmarknaderna tyda på att dumpningen kan vara strukturell och även vara vanligt förekommande på andra större marknader till vilka kinesiska varor exporteras. |
| --- | --- |

(55)

Även om denna jämförelse inte kan anses vara avgörande på grund av bristande information om utbudet av produkttyper, verkar prisnivån på de viktigaste exportmarknaderna tyda på att dumpningen kan vara strukturell och även vara vanligt förekommande på andra större marknader till vilka kinesiska varor exporteras.

| (56) | Det viktigaste beviset för sannolikhet för fortsatt dumpning framkommer dock när den kinesiska exportvolymen till EU beaktas. Faktum är att exportförsäljningens utveckling under 2012 till översynsperioden visar att de kinesiska tillverkarnas export ökade med 47 %. Detta gäller även om man inte räknar med försäljningen från de två exportörer som i den ursprungliga undersökningen konstaterades inte ha gjort sig skyldig till dumpning och därför inte omfattas av gällande antidumpningsåtgärder. Exportförsäljning för de återstående företagen följde under samma period en liknande trend (+ 48 %). När kommissionen jämförde denna tillväxttakt med den blygsammare tillväxttakten hos den inhemska efterfrågan under samma period (+ 20 %), och den mycket snabbare tillväxttakten hos den installerade kapaciteten i Kina (+ 54 % enligt exportörsorganisationerna samt + 69 % enligt den klagande), stod det klart att de kinesiska företagen måste förlita sig på aggressiva prisstrategier på sina exportmarknader för att uppnå en godtagbar grad av kapacitetsutnyttjande. |
| --- | --- |

(56)

Det viktigaste beviset för sannolikhet för fortsatt dumpning framkommer dock när den kinesiska exportvolymen till EU beaktas. Faktum är att exportförsäljningens utveckling under 2012 till översynsperioden visar att de kinesiska tillverkarnas export ökade med 47 %. Detta gäller även om man inte räknar med försäljningen från de två exportörer som i den ursprungliga undersökningen konstaterades inte ha gjort sig skyldig till dumpning och därför inte omfattas av gällande antidumpningsåtgärder. Exportförsäljning för de återstående företagen följde under samma period en liknande trend (+ 48 %). När kommissionen jämförde denna tillväxttakt med den blygsammare tillväxttakten hos den inhemska efterfrågan under samma period (+ 20 %), och den mycket snabbare tillväxttakten hos den installerade kapaciteten i Kina (+ 54 % enligt exportörsorganisationerna samt + 69 % enligt den klagande), stod det klart att de kinesiska företagen måste förlita sig på aggressiva prisstrategier på sina exportmarknader för att uppnå en godtagbar grad av kapacitetsutnyttjande.

| (57) | När det gäller dessa exportsiffror, hävdade en berörd part att andelen kinesisk export till unionsmarknaden minskar. Marknadsandelen för exporten från Kina till unionen minskade också mycket riktigt under 2012 till översynsperioden från omkring 35 % till 30 %. När det gäller detta påstående bör det först nämnas att EU fortfarande är den viktigaste exportmarknaden för kinesiska exportörer. Denna svaga minskning är dessutom främst orsakad av kinesiska exportörers goda resultat på andra marknader; resultat som tycks vara resultatet av aggressiv prissättning på de marknaderna. Under samma period (2012 till översynsperioden) ökade den kinesiska exporten till Sydkorea med cirka 72 %. Detta är en marknad där, enligt vad som framgår ovan, de kinesiska priserna var cirka 16 % lägre än priserna i unionen under översynsperioden. På den indonesiska marknaden, som nämndes ovan som ett exempel med rättvis prissättning (+ 9,4 % över unionens genomsnittliga pris), minskade å andra sidan den kinesiska exporten volymmässigt med cirka 16 %. Mot bakgrund av denna analys bekräftas slutsatsen att kinesiska företag måste använda sig av aggressiv prispolitik på sina exportmarknader. |
| --- | --- |

(57)

När det gäller dessa exportsiffror, hävdade en berörd part att andelen kinesisk export till unionsmarknaden minskar. Marknadsandelen för exporten från Kina till unionen minskade också mycket riktigt under 2012 till översynsperioden från omkring 35 % till 30 %. När det gäller detta påstående bör det först nämnas att EU fortfarande är den viktigaste exportmarknaden för kinesiska exportörer. Denna svaga minskning är dessutom främst orsakad av kinesiska exportörers goda resultat på andra marknader; resultat som tycks vara resultatet av aggressiv prissättning på de marknaderna. Under samma period (2012 till översynsperioden) ökade den kinesiska exporten till Sydkorea med cirka 72 %. Detta är en marknad där, enligt vad som framgår ovan, de kinesiska priserna var cirka 16 % lägre än priserna i unionen under översynsperioden. På den indonesiska marknaden, som nämndes ovan som ett exempel med rättvis prissättning (+ 9,4 % över unionens genomsnittliga pris), minskade å andra sidan den kinesiska exporten volymmässigt med cirka 16 %. Mot bakgrund av denna analys bekräftas slutsatsen att kinesiska företag måste använda sig av aggressiv prispolitik på sina exportmarknader.

| (58) | På prognossidan visar dessutom en oberoende sektorsundersökning att efterfrågan i Kina på konstfibrer (en bredare produktkategori som omfattar den berörda produkten) förmodligen förblir stabil fram till åtminstone 2018 (17). En annan undersökning tyder på att de kinesiska lagren är fulla som en följd av lägre råvarupriser (18). Detta har gjort att industrin i senare led i förädlingskedjan minskat sitt utbud av högstyrkegarn till ett nödvändigt minimum för att undvika risker som beror på prisfluktuationer. |
| --- | --- |

(58)

På prognossidan visar dessutom en oberoende sektorsundersökning att efterfrågan i Kina på konstfibrer (en bredare produktkategori som omfattar den berörda produkten) förmodligen förblir stabil fram till åtminstone 2018 (17). En annan undersökning tyder på att de kinesiska lagren är fulla som en följd av lägre råvarupriser (18). Detta har gjort att industrin i senare led i förädlingskedjan minskat sitt utbud av högstyrkegarn till ett nödvändigt minimum för att undvika risker som beror på prisfluktuationer.

17

18

| (59) | Det är därför sannolikt att om åtgärderna tilläts upphöra, skulle de kinesiska exporterande tillverkarna fortsätta bedriva aggressiv prissättning för att erövra ytterligare marknadsandelar i Europa för sin betydande överkapacitet. |
| --- | --- |

(59)

Det är därför sannolikt att om åtgärderna tilläts upphöra, skulle de kinesiska exporterande tillverkarna fortsätta bedriva aggressiv prissättning för att erövra ytterligare marknadsandelar i Europa för sin betydande överkapacitet.

4.   Slutsats om dumpning och sannolikheten för fortsatt dumpning

Slutsats om dumpning och sannolikheten för fortsatt dumpning

| (60) | Undersökningen, som bygger på bästa tillgängliga uppgifter, visade att de kinesiska tillverkarna har ägnat sig åt dumpning under översynsperioden. Det konstaterades att Kina förfogar över en enorm outnyttjad kapacitet (jämfört med unionsmarknadens storlek). Med tanke på den långsamma tillväxten på den kinesiska inhemska marknaden, måste kinesiska exporterande tillverkare dessutom fortsätta ta sig in på unionsmarknaden med betydande kvantiteter av den berörda produkten för att uppnå en acceptabel försäljningsnivå. |
| --- | --- |

(60)

Undersökningen, som bygger på bästa tillgängliga uppgifter, visade att de kinesiska tillverkarna har ägnat sig åt dumpning under översynsperioden. Det konstaterades att Kina förfogar över en enorm outnyttjad kapacitet (jämfört med unionsmarknadens storlek). Med tanke på den långsamma tillväxten på den kinesiska inhemska marknaden, måste kinesiska exporterande tillverkare dessutom fortsätta ta sig in på unionsmarknaden med betydande kvantiteter av den berörda produkten för att uppnå en acceptabel försäljningsnivå.

| (61) | Under dessa förhållanden dras slutsatsen att om åtgärderna skulle upphöra att gälla, är det mycket sannolikt att dumpningen, som inte stoppades av åtgärderna, skulle fortsätta på EU-marknaden. |
| --- | --- |

(61)

Under dessa förhållanden dras slutsatsen att om åtgärderna skulle upphöra att gälla, är det mycket sannolikt att dumpningen, som inte stoppades av åtgärderna, skulle fortsätta på EU-marknaden.

D.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

1.   Definition av unionsindustrin och unionstillverkning

Definition av unionsindustrin och unionstillverkning

| (62) | Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av sex tillverkare i unionen, vilka utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Ingen av dem motsatte sig inledandet av översynen. |
| --- | --- |

(62)

Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av sex tillverkare i unionen, vilka utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Ingen av dem motsatte sig inledandet av översynen.

2.   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (63) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av tillgänglig importstatistik, de samarbetsvilliga unionstillverkarnas faktiska försäljning på unionsmarknaden och den uppskattade försäljningen för icke-samarbetsvilliga unionstillverkare. Definitionen av förbrukning avser försäljningen på den öppna marknaden, inklusive företagsintern försäljning men exklusive företagsintern användning. Företagsintern användning, dvs. interna överföringar av den likadana produkten mellan integrerade unionstillverkare för ytterligare bearbetning, har inte inkluderats i unionens förbrukning, eftersom dessa interna överföringar inte konkurrerar med försäljning från oberoende leverantörer på den öppna marknaden. Försäljning till närstående företag inkluderades i unionens förbrukning eftersom de företagen, enligt de uppgifter som samlades in under undersökningen, var fria att köpa den berörda produkten även från andra källor. Dessutom konstaterades det att unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser till närstående parter motsvarade de genomsnittliga försäljningspriserna till icke-närstående parter. |
| --- | --- |

(63)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av tillgänglig importstatistik, de samarbetsvilliga unionstillverkarnas faktiska försäljning på unionsmarknaden och den uppskattade försäljningen för icke-samarbetsvilliga unionstillverkare. Definitionen av förbrukning avser försäljningen på den öppna marknaden, inklusive företagsintern försäljning men exklusive företagsintern användning. Företagsintern användning, dvs. interna överföringar av den likadana produkten mellan integrerade unionstillverkare för ytterligare bearbetning, har inte inkluderats i unionens förbrukning, eftersom dessa interna överföringar inte konkurrerar med försäljning från oberoende leverantörer på den öppna marknaden. Försäljning till närstående företag inkluderades i unionens förbrukning eftersom de företagen, enligt de uppgifter som samlades in under undersökningen, var fria att köpa den berörda produkten även från andra källor. Dessutom konstaterades det att unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser till närstående parter motsvarade de genomsnittliga försäljningspriserna till icke-närstående parter.

| (64) | På denna grundval utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

  Tabell 2


  Förbrukning i unionen | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (i ton) | 196 478 | 209 076 | 222 306 | 217 171 |
| Index | 100 | 106 | 113 | 111 |
| Källa: Svar på frågeformulär och databasen enligt artikel 14.6. |

(64)

På denna grundval utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

2012

2013

2014

Översynsperioden

Volym (i ton)

196 478

209 076

222 306

217 171

Index

Index

100

100

106

106

113

113

111

111

Källa: Svar på frågeformulär och databasen enligt artikel 14.6.

Källa:

| (65) | Förbrukningen i unionen ökade med 11 % från 196 478 ton år 2012 till 217 171 ton under översynsperioden. Förbrukningen under större delen av skadeundersökningsperioden var högre än förbrukningen på 205 912 ton under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (juli 2008–juni 2009). |
| --- | --- |

(65)

Förbrukningen i unionen ökade med 11 % från 196 478 ton år 2012 till 217 171 ton under översynsperioden. Förbrukningen under större delen av skadeundersökningsperioden var högre än förbrukningen på 205 912 ton under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (juli 2008–juni 2009).

| (66) | En berörd part hävdade att kommissionen borde ha tagit med den företagsinterna försäljningen vid fastställandet av förbrukningen, och att den kinesiska marknadsandelen därigenom skulle varit stabil. Parten hävdar att kommissionen felaktigt har gjort åtskillnad mellan tre marknader (dvs. försäljning till icke närstående företag, försäljning till närstående företag som är avsedd för försäljning på den öppna marknaden och försäljning till närstående företag avsedda för företagsintern användning) samtidigt som parten hävdar att all denna försäljning borde ha tagits med vid fastställandet av förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(66)

En berörd part hävdade att kommissionen borde ha tagit med den företagsinterna försäljningen vid fastställandet av förbrukningen, och att den kinesiska marknadsandelen därigenom skulle varit stabil. Parten hävdar att kommissionen felaktigt har gjort åtskillnad mellan tre marknader (dvs. försäljning till icke närstående företag, försäljning till närstående företag som är avsedd för försäljning på den öppna marknaden och försäljning till närstående företag avsedda för företagsintern användning) samtidigt som parten hävdar att all denna försäljning borde ha tagits med vid fastställandet av förbrukningen i unionen.

| (67) | För det första bör det understrykas att det inte gjordes någon skillnad mellan tre marknader. Företagsintern användning genom närstående företag var utesluten, eftersom dessa produkter inte övergår till fri omsättning på EU-marknaden och därför inte konkurrerar med importen. Denna försäljning består endast av överföring av produkter till närstående enheter för införande av produkterna i tillverkningen av andra produkter som inte ingår i undersökningen. Den företagsinterna användningen kan därför inte betraktas som en del av unionens förbrukning av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(67)

För det första bör det understrykas att det inte gjordes någon skillnad mellan tre marknader. Företagsintern användning genom närstående företag var utesluten, eftersom dessa produkter inte övergår till fri omsättning på EU-marknaden och därför inte konkurrerar med importen. Denna försäljning består endast av överföring av produkter till närstående enheter för införande av produkterna i tillverkningen av andra produkter som inte ingår i undersökningen. Den företagsinterna användningen kan därför inte betraktas som en del av unionens förbrukning av den berörda produkten.

| (68) | Om man hypotetiskt lade den företagsinterna försäljningen till förbrukningen i unionen, skulle det för det andra i vilket fall som helst inte göra utvecklingen av Kinas marknadsandel stabil. Tvärtom håller sig trenden i stort sett likadan som i tabell 3 nedan. |
| --- | --- |

(68)

Om man hypotetiskt lade den företagsinterna försäljningen till förbrukningen i unionen, skulle det för det andra i vilket fall som helst inte göra utvecklingen av Kinas marknadsandel stabil. Tvärtom håller sig trenden i stort sett likadan som i tabell 3 nedan.

3.   Import från det berörda landet som är föremål för åtgärder

Import från det berörda landet som är föremål för åtgärder

a)   Volym och marknadsandel

Volym och marknadsandel

| (69) | Man kan påminna om att i den ursprungliga undersökningen uteslöts de importvolymer som inte befanns dumpade från analysen av importutvecklingen från Kina på unionsmarknaden och deras inverkan på unionsindustrin. |
| --- | --- |

(69)

Man kan påminna om att i den ursprungliga undersökningen uteslöts de importvolymer som inte befanns dumpade från analysen av importutvecklingen från Kina på unionsmarknaden och deras inverkan på unionsindustrin.

| (70) | Volymen på och marknadsandelen för dumpad import från Kina fastställdes på grundval av uppgifter från databasen enligt artikel 14.6 och utvecklades enligt följande:

  Tabell 3


  Volym på och marknadsandel för den import som är föremål för åtgärder











  Land | | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Volym (i ton) | 44 484 | 48 339 | 60 078 | 57 465 |
| Index | 100 | 109 | 135 | 129 |
| Marknadsandel (%) | 22,6 | 23,1 | 27 | 26,5 |
| Marknadsandelar i förhållande till konsumtionen plus den företagsinterna användningen (%) | 21,3 | 21,8 | 25,5 | 24,9 |
| Källa: Databasen enligt artikel 14.6. |

(70)

Volymen på och marknadsandelen för dumpad import från Kina fastställdes på grundval av uppgifter från databasen enligt artikel 14.6 och utvecklades enligt följande:

Tabell 3

Tabell 3

Volym på och marknadsandel för den import som är föremål för åtgärder

Volym på och marknadsandel för den import som är föremål för åtgärder

Land

2012

2013

2014

Översynsperioden

Kina

Volym (i ton)

44 484

48 339

60 078

57 465

Index

Index

100

100

109

109

135

135

129

129

Marknadsandel (%)

22,6

23,1

27

26,5

Marknadsandelar i förhållande till konsumtionen plus den företagsinterna användningen (%)

21,3

21,8

25,5

24,9

Källa: Databasen enligt artikel 14.6.

Källa:

| (71) | Medan dumpad import från Kina stod för en marknadsandel på 18,8 % och 38 404 ton under den ursprungliga undersökningsperioden, har den ökat kraftigt under skadeundersökningsperioden för den här översynen. Faktum är att den dumpade importen från Kina ökade från 44 484 ton till 57 465 ton under skadeundersökningsperioden och svarade för en marknadsandel på 26,5 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(71)

Medan dumpad import från Kina stod för en marknadsandel på 18,8 % och 38 404 ton under den ursprungliga undersökningsperioden, har den ökat kraftigt under skadeundersökningsperioden för den här översynen. Faktum är att den dumpade importen från Kina ökade från 44 484 ton till 57 465 ton under skadeundersökningsperioden och svarade för en marknadsandel på 26,5 % under översynsperioden.

b)   Priser på import från det berörda landet och prisunderskridande

Priser på import från det berörda landet och prisunderskridande

| (72) | Importpriserna fastställdes på grundval av databasen enligt artikel 14.6 och sjönk i genomsnitt med 12 % under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 4


  Pris på import som omfattas av åtgärder











  Land | | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Genomsnittligt pris (euro/kg) | 1,79 | 1,63 | 1,54 | 1,57 |
| Index | 100 | 91 | 86 | 88 |
| Källa: Databasen enligt artikel 14.6. |

(72)

Importpriserna fastställdes på grundval av databasen enligt artikel 14.6 och sjönk i genomsnitt med 12 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 4

Tabell 4

Pris på import som omfattas av åtgärder

Pris på import som omfattas av åtgärder

Land

2012

2013

2014

Översynsperioden

Kina

Genomsnittligt pris (euro/kg)

1,79

1,63

1,54

1,57

Index

Index

100

100

91

91

86

86

88

88

Källa: Databasen enligt artikel 14.6.

Källa:

| (73) | På grund av bristande samarbete från de kinesiska tillverkarna och därigenom brist på produkttypsrelaterade exportprisuppgifter, kunde kommissionen inte göra en detaljerad jämförelse per produkttyp. Av dessa skäl gjordes beräkningen av prisunderskridandet på grundval av en jämförelse mellan det genomsnittliga priset på kinesisk export som omfattades av åtgärder och unionsindustrins genomsnittliga priser under översynsperioden. Efter justering för den normala tullsatsen på 4 % fastställdes en underskridandemarginal på 22,7 %. I den ursprungliga undersökningen konstaterades en liknande prisunderskridandemarginal på 24,1 %. Eftersom de kinesiska exportörerna samarbetade i detta fall, fastställdes dock denna marginal på grundval av en jämförelse mellan jämförbara produkttyper. |
| --- | --- |

(73)

På grund av bristande samarbete från de kinesiska tillverkarna och därigenom brist på produkttypsrelaterade exportprisuppgifter, kunde kommissionen inte göra en detaljerad jämförelse per produkttyp. Av dessa skäl gjordes beräkningen av prisunderskridandet på grundval av en jämförelse mellan det genomsnittliga priset på kinesisk export som omfattades av åtgärder och unionsindustrins genomsnittliga priser under översynsperioden. Efter justering för den normala tullsatsen på 4 % fastställdes en underskridandemarginal på 22,7 %. I den ursprungliga undersökningen konstaterades en liknande prisunderskridandemarginal på 24,1 %. Eftersom de kinesiska exportörerna samarbetade i detta fall, fastställdes dock denna marginal på grundval av en jämförelse mellan jämförbara produkttyper.

| (74) | Kommissionen drog därför slutsatsen att det finns ett konsekvent agerande från exportörerna i Kina när det gäller underskridande av unionstillverkarnas priser. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen drog därför slutsatsen att det finns ett konsekvent agerande från exportörerna i Kina när det gäller underskridande av unionstillverkarnas priser.

| (75) | En berörd part hävdade att den icke-dumpade importen borde ha inkluderats i beräkningen av prisunderskridandet. |
| --- | --- |

(75)

En berörd part hävdade att den icke-dumpade importen borde ha inkluderats i beräkningen av prisunderskridandet.

| (76) | Kommissionen anser dock att ett sådant inkluderande inte är motiverat. Kommissionen baserar sin åsikt på den tolkning av WTO:s antidumpningsavtal som lämnats av WTO:s tvistlösningsorgan i ärendet avseende nötkött och ris (19), som redan nämnts i skäl 35. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen anser dock att ett sådant inkluderande inte är motiverat. Kommissionen baserar sin åsikt på den tolkning av WTO:s antidumpningsavtal som lämnats av WTO:s tvistlösningsorgan i ärendet avseende nötkött och ris (19), som redan nämnts i skäl 35.

19

4.   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

| (77) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen den dumpade importens inverkan på unionsindustrin på grundval av en bedömning av alla relevanta ekonomiska förhållanden som hade betydelse för unionsindustrins tillstånd från 2012 till översynsperiodens slut. |
| --- | --- |

(77)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen den dumpade importens inverkan på unionsindustrin på grundval av en bedömning av alla relevanta ekonomiska förhållanden som hade betydelse för unionsindustrins tillstånd från 2012 till översynsperiodens slut.

| (78) | I detta arbete skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. De makroekonomiska indikatorerna för skadeundersökningsperioden fastställdes, analyserades och verifierades på grundval av uppgifter från unionsindustrin. De mikroekonomiska indikatorerna fastställdes på grundval av de uppgifter som samlats in och verifierats i fråga om de samarbetsvilliga unionstillverkarna. På grund av problem med avstämning av uppgifterna från ett dotterbolag till DuraFiber-koncernen efter dess omorganisation (DuraFiber Technologies (DFT) GmbH, Tyskland), bortsåg man från företagets uppgifter och svar på frågeformuläret vid fastställandet av de mikroekonomiska indikatorerna. |
| --- | --- |

(78)

I detta arbete skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. De makroekonomiska indikatorerna för skadeundersökningsperioden fastställdes, analyserades och verifierades på grundval av uppgifter från unionsindustrin. De mikroekonomiska indikatorerna fastställdes på grundval av de uppgifter som samlats in och verifierats i fråga om de samarbetsvilliga unionstillverkarna. På grund av problem med avstämning av uppgifterna från ett dotterbolag till DuraFiber-koncernen efter dess omorganisation (DuraFiber Technologies (DFT) GmbH, Tyskland), bortsåg man från företagets uppgifter och svar på frågeformuläret vid fastställandet av de mikroekonomiska indikatorerna.

| (79) | En berörd part hävdade att det faktum att man bortsåg från uppgifterna rörande DuraFiber Tyskland eventuellt hade ändrat skadeindikatorerna på ett genomgripande sätt. |
| --- | --- |

(79)

En berörd part hävdade att det faktum att man bortsåg från uppgifterna rörande DuraFiber Tyskland eventuellt hade ändrat skadeindikatorerna på ett genomgripande sätt.

| (80) | Det bör först och främst noteras att det faktum att man bortsåg från de delvis verifierade uppgifterna från DuraFiber bara delvis påverkade fastställandet av de mikroekonomiska indikatorerna. Analysen av dessa makroekonomiska indikatorer påverkas därför inte. De mikroekonomiska indikatorerna grundades dessutom på uppgifter från de återstående fyra unionstillverkare som stod för omkring 80 % av unionens tillverkning. Därför är de särskilda indikatorerna fortfarande representativa för unionsindustrin. De delvis verifierade uppgifterna från DuraFiber följde generellt sett trenden för de mikroekonomiska indikatorerna för de fyra unionstillverkare vars uppgifter har beaktats. |
| --- | --- |

(80)

Det bör först och främst noteras att det faktum att man bortsåg från de delvis verifierade uppgifterna från DuraFiber bara delvis påverkade fastställandet av de mikroekonomiska indikatorerna. Analysen av dessa makroekonomiska indikatorer påverkas därför inte. De mikroekonomiska indikatorerna grundades dessutom på uppgifter från de återstående fyra unionstillverkare som stod för omkring 80 % av unionens tillverkning. Därför är de särskilda indikatorerna fortfarande representativa för unionsindustrin. De delvis verifierade uppgifterna från DuraFiber följde generellt sett trenden för de mikroekonomiska indikatorerna för de fyra unionstillverkare vars uppgifter har beaktats.

| (81) | Mot bakgrund av ovanstående överväganden dras slutsatsen att uteslutandet av DuraFiber Tyskland från analysen av de mikroekonomiska indikatorerna inte ändrade trenden för skadeindikatorerna och motsvarande slutsatser är därför representativa för industrin i sin helhet. |
| --- | --- |

(81)

Mot bakgrund av ovanstående överväganden dras slutsatsen att uteslutandet av DuraFiber Tyskland från analysen av de mikroekonomiska indikatorerna inte ändrade trenden för skadeindikatorerna och motsvarande slutsatser är därför representativa för industrin i sin helhet.

| (82) | I de följande avsnitten är de makroekonomiska indikatorerna följande: tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, lager, försäljningsvolym, marknadsandel och marknadstillväxt, sysselsättning, produktivitet, den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning. De mikroekonomiska indikatorerna är följande: genomsnittliga priser per enhet, produktionskostnader, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, förmåga att anskaffa kapital och arbetskraftskostnader. |
| --- | --- |

(82)

I de följande avsnitten är de makroekonomiska indikatorerna följande: tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, lager, försäljningsvolym, marknadsandel och marknadstillväxt, sysselsättning, produktivitet, den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning. De mikroekonomiska indikatorerna är följande: genomsnittliga priser per enhet, produktionskostnader, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, förmåga att anskaffa kapital och arbetskraftskostnader.

Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

a)   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (83) | Unionens totala tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkningsvolym (i ton) | 92 753 | 91 985 | 93 990 | 92 461 |
| Tillverkningsvolym (index) | 100 | 99 | 101 | 100 |
| Tillverkningskapacitet (i ton) | 109 398 | 108 869 | 108 690 | 110 285 |
| Tillverkningskapacitet (index) | 100 | 100 | 99 | 101 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 85 | 84 | 86 | 84 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(83)

Unionens totala tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2012

2013

2014

Översynsperioden

Tillverkningsvolym (i ton)

92 753

91 985

93 990

92 461

Tillverkningsvolym (index)

index

100

100

99

99

101

101

100

100

Tillverkningskapacitet (i ton)

109 398

108 869

108 690

110 285

Tillverkningskapacitet (index)

index

100

100

100

100

99

99

101

101

Kapacitetsutnyttjande (%)

85

84

86

84

Källa: Svar på frågeformulär.

Källa:

| (84) | Under skadeundersökningsperioden förblev tillverkningen, tillverkningskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet stabila. |
| --- | --- |

(84)

Under skadeundersökningsperioden förblev tillverkningen, tillverkningskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet stabila.

b)   Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

| (85) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym i unionen (i ton) | 67 527 | 69 407 | 68 007 | 65 733 |
| Försäljningsvolym i unionen (index) | 100 | 103 | 101 | 97 |
| Marknadsandel (%) | 34,4 | 33,2 | 30,6 | 30,3 |
| Källa: Artikel 14.6 enligt databasen och svar på frågeformulär. |

(85)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2012

2013

2014

Översynsperioden

Försäljningsvolym i unionen (i ton)

67 527

69 407

68 007

65 733

Försäljningsvolym i unionen (index)

index

100

100

103

103

101

101

97

97

Marknadsandel (%)

34,4

33,2

30,6

30,3

Källa: Artikel 14.6 enligt databasen och svar på frågeformulär.

Källa:

| (86) | Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskade med 3 % och marknadsandelen minskade med 4,1 procentenheter, från 34,4 % till 30,3 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(86)

Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskade med 3 % och marknadsandelen minskade med 4,1 procentenheter, från 34,4 % till 30,3 % under skadeundersökningsperioden.

c)   Tillväxt

Tillväxt

| (87) | Förbrukningen i EU ökade med 11 % under skadeundersökningsperioden, medan EU-industrins försäljningsvolym minskade med 3 %. |
| --- | --- |

(87)

Förbrukningen i EU ökade med 11 % under skadeundersökningsperioden, medan EU-industrins försäljningsvolym minskade med 3 %.

d)   Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

| (88) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Sysselsättning och produktivitet | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 941 | 875 | 902 | 911 |
| Antal anställda (index) | 100 | 93 | 96 | 97 |
| Produktivitet (enhet/anställd) | 98,6 | 105,2 | 104,2 | 101,5 |
| Produktivitet (enhet/anställd) (index) | 100 | 107 | 106 | 103 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(88)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2012

2013

2014

Översynsperioden

Antal anställda

941

875

902

911

Antal anställda (index)

index

100

100

93

93

96

96

97

97

Produktivitet (enhet/anställd)

98,6

105,2

104,2

101,5

Produktivitet (enhet/anställd) (index)

index

100

100

107

107

106

106

103

103

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

| (89) | Sysselsättningen minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade produktiviteten med 3 %, vilket framgår av tabell 7 i skäl 88. |
| --- | --- |

(89)

Sysselsättningen minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade produktiviteten med 3 %, vilket framgår av tabell 7 i skäl 88.

e)   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (90) | Den dumpningsmarginal som fastställdes för Kina i den ursprungliga undersökningen låg högt över miniminivån. Undersökningen visade att importen till unionsmarknaden av högstyrkegarn från Kina fortsatte till dumpade priser. Den dumpningsmarginal som fastställts för Kina under översynsperioden låg på en nivå som väl överstiger miniminivån, se skäl 38. Detta sammanföll med en ökning av volymen av den dumpade importen från Kina till sjunkande priser, vilket ledde till ökad marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Som en följd av detta minskade unionsindustrins marknadsandel och försäljningsvolym under samma period. Unionsindustrin lyckades dock minska sina förluster. |
| --- | --- |

(90)

Den dumpningsmarginal som fastställdes för Kina i den ursprungliga undersökningen låg högt över miniminivån. Undersökningen visade att importen till unionsmarknaden av högstyrkegarn från Kina fortsatte till dumpade priser. Den dumpningsmarginal som fastställts för Kina under översynsperioden låg på en nivå som väl överstiger miniminivån, se skäl 38. Detta sammanföll med en ökning av volymen av den dumpade importen från Kina till sjunkande priser, vilket ledde till ökad marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Som en följd av detta minskade unionsindustrins marknadsandel och försäljningsvolym under samma period. Unionsindustrin lyckades dock minska sina förluster.

Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

f)   Priser och faktorer som påverkar priserna

Priser och faktorer som påverkar priserna

| (91) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Genomsnittliga försäljningspriser | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro/kg) | 2,39 | 2,31 | 2,23 | 2,17 |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (index) | 100 | 97 | 93 | 91 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro/kg) | 2,50 | 2,43 | 2,26 | 2,19 |
| Tillverkningskostad per enhet (index) | 100 | 97 | 90 | 87 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(91)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Genomsnittliga försäljningspriser

Genomsnittliga försäljningspriser

2012

2013

2014

Översynsperioden

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro/kg)

2,39

2,31

2,23

2,17

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (index)

index

100

100

97

97

93

93

91

91

Tillverkningskostnad per enhet (euro/kg)

2,50

2,43

2,26

2,19

Tillverkningskostad per enhet (index)

index

100

100

97

97

90

90

87

87

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

| (92) | Unionsindustrins försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen sjönk med 9 %. Detta kan delvis förklaras av att tillverkningskostnaden per enhet sjönk med 13 %. Priserna sjönk dock mindre än kostnaderna, vilket förklarar den gynnsamma påverkan på unionsindustrins lönsamhet som visas i skäl 98. |
| --- | --- |

(92)

Unionsindustrins försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen sjönk med 9 %. Detta kan delvis förklaras av att tillverkningskostnaden per enhet sjönk med 13 %. Priserna sjönk dock mindre än kostnaderna, vilket förklarar den gynnsamma påverkan på unionsindustrins lönsamhet som visas i skäl 98.

g)   Arbetskraftskostnader

Arbetskraftskostnader

| (93) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (i euro) | 39 273 | 41 674 | 39 711 | 39 850 |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (index) | 100 | 106 | 101 | 101 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(93)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

2012

2013

2014

Översynsperioden

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (i euro)

39 273

41 674

39 711

39 850

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (index)

index

100

100

106

106

101

101

101

101

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

| (94) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd har förblivit stabil under skadeundersökningsperioden. Detta kan huvudsakligen förklaras av ökade insatser från unionsindustrin för att kontrollera produktionskostnaderna och på så sätt behålla sin konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(94)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd har förblivit stabil under skadeundersökningsperioden. Detta kan huvudsakligen förklaras av ökade insatser från unionsindustrin för att kontrollera produktionskostnaderna och på så sätt behålla sin konkurrenskraft.

h)   Lager

Lager

| (95) | Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lager | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 8 050 | 6 872 | 8 244 | 8 387 |
| Utgående lager (index) | 100 | 85 | 102 | 104 |
| Utgående lager i procent av tillverkningen (%) | 8,7 | 7,5 | 8,8 | 9,1 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(95)

Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lager

Lager

2012

2013

2014

Översynsperioden

Utgående lager (i ton)

8 050

6 872

8 244

8 387

Utgående lager (index)

index

100

100

85

85

102

102

104

104

Utgående lager i procent av tillverkningen (%)

8,7

7,5

8,8

9,1

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

| (96) | Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins lager totalt med 4 %. En betydande del av tillverkningen av högstyrkegarn av polyestrar utgörs av standardprodukter. Unionsindustrin måste därför ha en viss lagerhållning för att snabbt kunna tillgodose kundernas efterfrågan. Det utgående lagret som andel av produktionen förblev relativt stabilt och följde utvecklingen för unionsindustrins produktion. |
| --- | --- |

(96)

Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins lager totalt med 4 %. En betydande del av tillverkningen av högstyrkegarn av polyestrar utgörs av standardprodukter. Unionsindustrin måste därför ha en viss lagerhållning för att snabbt kunna tillgodose kundernas efterfrågan. Det utgående lagret som andel av produktionen förblev relativt stabilt och följde utvecklingen för unionsindustrins produktion.

i)   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (97) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt för unionstillverkarrna under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen) | – 4,7 | – 5,3 | – 1,4 | – 1,1 |
| Kassaflöde (i euro) | – 2 993 463 | – 4 156 375 | – 4 895 147 | – 2 111 763 |
| Kassaflöde (Index) | – 100 | – 139 | – 164 | – 71 |
| Investeringar (euro) | 2 313 235 | 1 284 905 | 3 511 528 | 12 801 375 |
| Investeringar (Index) | 100 | 56 | 152 | 553 |
| Räntabilitet (%) | – 4,3 | – 4,2 | – 2,0 | – 1,4 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(97)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt för unionstillverkarrna under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2012

2013

2014

Översynsperioden

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

– 4,7

– 5,3

– 1,4

– 1,1

Kassaflöde (i euro)

– 2 993 463

– 4 156 375

– 4 895 147

– 2 111 763

Kassaflöde (Index)

Kassaflöde (Index)

– 100

– 100

– 139

– 139

– 164

– 164

– 71

– 71

Investeringar (euro)

2 313 235

1 284 905

3 511 528

12 801 375

Investeringar (Index)

Index

100

100

56

56

152

152

553

553

Räntabilitet (%)

– 4,3

– 4,2

– 2,0

– 1,4

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

| (98) | Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Lönsamheten var fortsatt negativ, även om den förbättrades från – 4,7 % till – 1,1 % under skadeundersökningsperioden. Detta är lägre än det vinstmål på 3 % som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Lönsamheten var fortsatt negativ, även om den förbättrades från – 4,7 % till – 1,1 % under skadeundersökningsperioden. Detta är lägre än det vinstmål på 3 % som fastställdes i den ursprungliga undersökningen.

| (99) | Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att självfinansiera sin verksamhet och det var negativt under skadeundersökningsperioden. Även om indikatorn uppvisade en betydande förbättring på 29 % är nettokassaflödet fortfarande negativt. Detta väcker farhågor beträffande unionsindustrins förmåga att fortsätta med den nödvändiga självfinansieringen av sin verksamhet. |
| --- | --- |

(99)

Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att självfinansiera sin verksamhet och det var negativt under skadeundersökningsperioden. Även om indikatorn uppvisade en betydande förbättring på 29 % är nettokassaflödet fortfarande negativt. Detta väcker farhågor beträffande unionsindustrins förmåga att fortsätta med den nödvändiga självfinansieringen av sin verksamhet.

| (100) | Investeringarna ökade väsentligt under perioden, i första hand för att uppfylla underhållsbehov, med en liten del för modernisering, vilket ledde till liten inverkan på kapacitetsutbyggnaden. |
| --- | --- |

(100)

Investeringarna ökade väsentligt under perioden, i första hand för att uppfylla underhållsbehov, med en liten del för modernisering, vilket ledde till liten inverkan på kapacitetsutbyggnaden.

| (101) | Räntabiliteten är nettovinsten i procent av det bokförda bruttovärdet av investeringarna. Denna indikator ökade från – 4,3 % till – 1,4 % under skadeundersökningsperioden till följd av den ökade lönsamheten och stagnerande investeringar under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(101)

Räntabiliteten är nettovinsten i procent av det bokförda bruttovärdet av investeringarna. Denna indikator ökade från – 4,3 % till – 1,4 % under skadeundersökningsperioden till följd av den ökade lönsamheten och stagnerande investeringar under skadeundersökningsperioden.

| (102) | Med hänsyn till den negativa lönsamheten och det negativa kassaflödet var företagets kapitalanskaffningsförmåga fortsättningsvis mycket begränsad. |
| --- | --- |

(102)

Med hänsyn till den negativa lönsamheten och det negativa kassaflödet var företagets kapitalanskaffningsförmåga fortsättningsvis mycket begränsad.

j)   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (103) | Under skadeundersökningsperioden uppvisade de flesta skadeindikatorer för unionsindustrin en negativ trend. Dess marknadsandel minskade med 4,1 procentenheter från 34,4 % till 30,3 % medan försäljningsvolym och försäljningspris per enhet i EU sjönk med 3 % respektive 9 %. Under samma period minskade sysselsättningen med 3 %, exportförsäljningsvolymen till icke-närstående företag minskade med 28 %, och motsvarande exportförsäljningspris per enhet minskade med 17 %. Produktiviteten steg med 2,9 %. |
| --- | --- |

(103)

Under skadeundersökningsperioden uppvisade de flesta skadeindikatorer för unionsindustrin en negativ trend. Dess marknadsandel minskade med 4,1 procentenheter från 34,4 % till 30,3 % medan försäljningsvolym och försäljningspris per enhet i EU sjönk med 3 % respektive 9 %. Under samma period minskade sysselsättningen med 3 %, exportförsäljningsvolymen till icke-närstående företag minskade med 28 %, och motsvarande exportförsäljningspris per enhet minskade med 17 %. Produktiviteten steg med 2,9 %.

| (104) | Trots dessa trender har lönsamheten förbättrats från – 4,7 % till – 1,1 % under skadeundersökningsperioden. Även om detta är en betydande förbättring jämfört med unionsindustrins lönsamhet (– 13,3 %) under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (1 juli 2008–30 juni 2009), är lönsamheten fortfarande negativ. Denna förlustbringande situation för unionsindustrin ledde till en ihållande negativ räntabilitet. Däremot har kassaflödet förbättrats. |
| --- | --- |

(104)

Trots dessa trender har lönsamheten förbättrats från – 4,7 % till – 1,1 % under skadeundersökningsperioden. Även om detta är en betydande förbättring jämfört med unionsindustrins lönsamhet (– 13,3 %) under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (1 juli 2008–30 juni 2009), är lönsamheten fortfarande negativ. Denna förlustbringande situation för unionsindustrin ledde till en ihållande negativ räntabilitet. Däremot har kassaflödet förbättrats.

| (105) | I den ursprungliga undersökningen drogs slutsatsen att den marknadsandel på 18,8 % av den kinesiska importen som konstaterats vara dumpad och underskrida unionsindustrins försäljningspriser med 24,1 % räckte för att vålla väsentlig skada för unionsindustrin. En liknande situation fastställdes under översynsperioden. Dumpad import från Kina utgjorde 26,5 % av marknadsandelen och underskred unionsindustrins försäljningspris med 18,6 % så som förklaras i skäl 110. |
| --- | --- |

(105)

I den ursprungliga undersökningen drogs slutsatsen att den marknadsandel på 18,8 % av den kinesiska importen som konstaterats vara dumpad och underskrida unionsindustrins försäljningspriser med 24,1 % räckte för att vålla väsentlig skada för unionsindustrin. En liknande situation fastställdes under översynsperioden. Dumpad import från Kina utgjorde 26,5 % av marknadsandelen och underskred unionsindustrins försäljningspris med 18,6 % så som förklaras i skäl 110.

| (106) | En berörd part hävdade att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada, eftersom produktion, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande låg kvar på stabil nivå. Utvecklingen av andra indikatorer som försäljningsvolym och marknadsandel anses vara hämmad av den felaktiga definitionen av förbrukning, vilket hävdas i skäl 66. |
| --- | --- |

(106)

En berörd part hävdade att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada, eftersom produktion, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande låg kvar på stabil nivå. Utvecklingen av andra indikatorer som försäljningsvolym och marknadsandel anses vara hämmad av den felaktiga definitionen av förbrukning, vilket hävdas i skäl 66.

| (107) | Påståendet om ett felaktigt fastställande av förbrukningen tillbakavisades i skäl 67. Enligt artikel 3.5 i grundförordningen kan varken en enskild eller flera av dessa skadefaktorer nödvändigtvis vara avgörande. Det faktum att vissa faktorer förblev stabila ändrar därför inte slutsatserna om skada. |
| --- | --- |

(107)

Påståendet om ett felaktigt fastställande av förbrukningen tillbakavisades i skäl 67. Enligt artikel 3.5 i grundförordningen kan varken en enskild eller flera av dessa skadefaktorer nödvändigtvis vara avgörande. Det faktum att vissa faktorer förblev stabila ändrar därför inte slutsatserna om skada.

| (108) | På grundval av ovanstående skäl dras slutsatsen att unionsindustrin fortfarande lider väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(108)

På grundval av ovanstående skäl dras slutsatsen att unionsindustrin fortfarande lider väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   Orsakssamband

Orsakssamband

| (109) | Mot bakgrund av slutsatserna ovan om väsentlig skada, undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Kina hade vållat unionsindustrin väsentlig skada. Kommissionen undersökte även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha skadat unionsindustrin. |
| --- | --- |

(109)

Mot bakgrund av slutsatserna ovan om väsentlig skada, undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Kina hade vållat unionsindustrin väsentlig skada. Kommissionen undersökte även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha skadat unionsindustrin.

5.1   Verkningar av den dumpade importen

Verkningar av den dumpade importen

| (110) | Unionsindustrin befinner sig i en situation av skör delvis återhämtning och trots gällande åtgärder fortsätter den kinesiska dumpade importen att vålla väsentlig skada. Även med hänsyn till den kombinerade effekten av kostnaderna efter import på 2,7 % som bekräftats av samarbetsvilliga icke-närstående importörer, den konventionella tullsatsen på 4 % och de antidumpningstullar som betalats under undersökningsperioden, konstaterades de genomsnittliga priserna på den kinesiska dumpade importen alltjämt avsevärt underskrida unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser med 18,6 %. Importen har fortsatt öka under de senaste åren, vilket påverkat marknaden negativt genom att pressa priserna och bidra till att unionsindustrins marknadsandel minskade. Denna fortsatta press på unionsmarknaden gjorde det omöjligt för unionsindustrin att helt och hållet dra nytta av sänkta råvarukostnader. |
| --- | --- |

(110)

Unionsindustrin befinner sig i en situation av skör delvis återhämtning och trots gällande åtgärder fortsätter den kinesiska dumpade importen att vålla väsentlig skada. Även med hänsyn till den kombinerade effekten av kostnaderna efter import på 2,7 % som bekräftats av samarbetsvilliga icke-närstående importörer, den konventionella tullsatsen på 4 % och de antidumpningstullar som betalats under undersökningsperioden, konstaterades de genomsnittliga priserna på den kinesiska dumpade importen alltjämt avsevärt underskrida unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser med 18,6 %. Importen har fortsatt öka under de senaste åren, vilket påverkat marknaden negativt genom att pressa priserna och bidra till att unionsindustrins marknadsandel minskade. Denna fortsatta press på unionsmarknaden gjorde det omöjligt för unionsindustrin att helt och hållet dra nytta av sänkta råvarukostnader.

| (111) | En berörd part hävdade att det saknades samband mellan de kinesiska priserna och unionsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(111)

En berörd part hävdade att det saknades samband mellan de kinesiska priserna och unionsindustrins tillstånd.

| (112) | Den analysen var dock baserad på tendenser som fastställts för perioden 2011–2015 vilken skiljer sig från skadeundersökningsperioden för den aktuella undersökningen som löper från 2012 till och med översynsperioden (som löper ut i september 2015). Denna analys kunde därför inte beaktas. Under alla omständigheter bör det noteras att de dumpade kinesiska importpriserna generellt sett sjunkit under skadeundersökningsperioden och att de underskred unionsindustrins priser. Det faktum att de kinesiska exportpriserna steg under vissa år (översynsperioden) och unionsindustrins situation inte försämrades, påverkar inte giltigheten hos denna observation. Påståendet avvisas därför. |
| --- | --- |

(112)

Den analysen var dock baserad på tendenser som fastställts för perioden 2011–2015 vilken skiljer sig från skadeundersökningsperioden för den aktuella undersökningen som löper från 2012 till och med översynsperioden (som löper ut i september 2015). Denna analys kunde därför inte beaktas. Under alla omständigheter bör det noteras att de dumpade kinesiska importpriserna generellt sett sjunkit under skadeundersökningsperioden och att de underskred unionsindustrins priser. Det faktum att de kinesiska exportpriserna steg under vissa år (översynsperioden) och unionsindustrins situation inte försämrades, påverkar inte giltigheten hos denna observation. Påståendet avvisas därför.

5.2   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

| (113) | Enligt de uppgifter som samlades in under undersökningen konstaterades den företagsinterna produktionen vara insignifikant. Bara cirka 15 % av unionsindustrins produktion används företagsinternt. I allmänhet leder en högre produktionsvolym till stordriftsfördelar som gynnar den berörda tillverkaren. Endast en liten del av unionsindustrin är vertikalt integrerad och den företagsinterna produktionen används för ytterligare bearbetning till förädlade produkter i ett senare led i förädlingskedjan. Undersökningen visade inte att det förekom något produktionsproblem som var kopplat till produkterna i ett senare led i förädlingskedjan. Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att unionsindustrins företagsinterna produktion inte påverkade unionsindustrins ekonomiska situation negativt. |
| --- | --- |

(113)

Enligt de uppgifter som samlades in under undersökningen konstaterades den företagsinterna produktionen vara insignifikant. Bara cirka 15 % av unionsindustrins produktion används företagsinternt. I allmänhet leder en högre produktionsvolym till stordriftsfördelar som gynnar den berörda tillverkaren. Endast en liten del av unionsindustrin är vertikalt integrerad och den företagsinterna produktionen används för ytterligare bearbetning till förädlade produkter i ett senare led i förädlingskedjan. Undersökningen visade inte att det förekom något produktionsproblem som var kopplat till produkterna i ett senare led i förädlingskedjan. Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att unionsindustrins företagsinterna produktion inte påverkade unionsindustrins ekonomiska situation negativt.

| (114) | De länder som står för den största exporten till unionen är Sydkorea, Taiwan, Schweiz, Vitryssland och Turkiet. Den totala importen av den berörda produkten från tredjeländer, inklusive import från Kina som inte omfattas av åtgärderna, ökade med 11 % (från 84 467 till 93 973 ton) under skadeundersökningsperioden, vilket motsvarar 43,3 % av förbrukningen i unionen. Under samma period sjönk det genomsnittliga importpriset per enhet stadigt från 2,19 till 2,09 euro per kilo, dvs. en minskning med 4 %. I fråga om de flesta andra exportörer till unionsmarknaden i tredjeländer finns en trend med sjunkande importpriser (Sydkorea – 7 %, Schweiz – 15 %, Vitryssland – 13 % och Turkiet – 6 %). Samtidigt sjönk importpriserna per enhet när det gäller den import från Kina som inte omfattas av åtgärder bara med 3 %.

  Tabell 12


  Import från tredjeländer











  Land | | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina (import som inte omfattas av åtgärder) | Volym (ton) | 29 109 | 33 865 | 36 977 | 39 742 |
| Index | 100 | 116 | 127 | 137 |
| Marknadsandel (%) | 14,8 | 16,2 | 16,6 | 18,3 |
| Genomsnittligt pris (euro/kg) | 1,75 | 1,72 | 1,69 | 1,69 |
| Index | 100 | 99 | 97 | 97 |
| Sydkorea | Volym (ton) | 27 948 | 31 145 | 33 048 | 32 545 |
| Index | 100 | 111 | 118 | 116 |
| Marknadsandel (%) | 14,2 | 14,9 | 14,9 | 15,0 |
| Genomsnittligt pris (euro/kg) | 2,15 | 2,13 | 2,03 | 2,01 |
| Index | 100 | 99 | 95 | 93 |
| Taiwan | Volym (ton) | 10 153 | 9 599 | 9 251 | 8 364 |
| Index | 100 | 95 | 91 | 82 |
| Marknadsandel (%) | 5,2 | 4,6 | 4,2 | 3,9 |
| Genomsnittligt pris (euro/kg) | 1,78 | 1,91 | 1,85 | 1,90 |
| Index | 100 | 107 | 104 | 107 |
| Schweiz | Volym (ton) | 5 610 | 5 263 | 4 895 | 5 190 |
| Index | 100 | 94 | 87 | 93 |
| Marknadsandel (%) | 2,9 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |
| Genomsnittligt pris (euro/kg) | 4,30 | 4,09 | 4,01 | 3,66 |
| Index | 100 | 95 | 93 | 85 |
| Vitryssland | Volym (ton) | 3 384 | 3 189 | 3 344 | 2 374 |
| Index | 100 | 94 | 99 | 70 |
| Marknadsandel (%) | 1,7 | 1,5 | 1,5 | 1,1 |
| Genomsnittligt pris (euro/kg) | 2,13 | 2,06 | 1,99 | 1,86 |
| Index | 100 | 97 | 93 | 87 |
| Turkiet | Volym (ton) | 1 443 | 1 545 | 1 455 | 1 594 |
| Index | 100 | 107 | 101 | 110 |
| Marknadsandel (%) | 0,7 | 0,7 | 0,7 | 0,7 |
| Genomsnittligt pris (euro/kg) | 2,95 | 2,66 | 2,65 | 2,77 |
| Index | 100 | 90 | 90 | 94 |
| Totalt från tredjeländer, inklusive import från Kina som inte omfattas av åtgärderna | Volym (ton) | 84 467 | 91 330 | 94 222 | 93 973 |
| Index | 100 | 108 | 112 | 111 |
| Marknadsandel (%) | 43,0 | 43,7 | 42,4 | 43,3 |
| Genomsnittligt pris (euro/kg) | 2,19 | 2,15 | 2,10 | 2,09 |
| Index | 100 | 98 | 96 | 96 |
| Källa: Databasen enligt artikel 14.6. |

(114)

De länder som står för den största exporten till unionen är Sydkorea, Taiwan, Schweiz, Vitryssland och Turkiet. Den totala importen av den berörda produkten från tredjeländer, inklusive import från Kina som inte omfattas av åtgärderna, ökade med 11 % (från 84 467 till 93 973 ton) under skadeundersökningsperioden, vilket motsvarar 43,3 % av förbrukningen i unionen. Under samma period sjönk det genomsnittliga importpriset per enhet stadigt från 2,19 till 2,09 euro per kilo, dvs. en minskning med 4 %. I fråga om de flesta andra exportörer till unionsmarknaden i tredjeländer finns en trend med sjunkande importpriser (Sydkorea – 7 %, Schweiz – 15 %, Vitryssland – 13 % och Turkiet – 6 %). Samtidigt sjönk importpriserna per enhet när det gäller den import från Kina som inte omfattas av åtgärder bara med 3 %.

Tabell 12

Tabell 12

Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

Land

2012

2013

2014

Översynsperioden

Kina (import som inte omfattas av åtgärder)

Volym (ton)

29 109

33 865

36 977

39 742

Index

Index

100

100

116

116

127

127

137

137

Marknadsandel (%)

14,8

16,2

16,6

18,3

Genomsnittligt pris (euro/kg)

1,75

1,72

1,69

1,69

Index

Index

100

100

99

99

97

97

97

97

Sydkorea

Volym (ton)

27 948

31 145

33 048

32 545

Index

Index

100

100

111

111

118

118

116

116

Marknadsandel (%)

14,2

14,9

14,9

15,0

Genomsnittligt pris (euro/kg)

2,15

2,13

2,03

2,01

Index

Index

100

100

99

99

95

95

93

93

Taiwan

Volym (ton)

10 153

9 599

9 251

8 364

Index

Index

100

100

95

95

91

91

82

82

Marknadsandel (%)

5,2

4,6

4,2

3,9

Genomsnittligt pris (euro/kg)

1,78

1,91

1,85

1,90

Index

Index

100

100

107

107

104

104

107

107

Schweiz

Volym (ton)

5 610

5 263

4 895

5 190

Index

Index

100

100

94

94

87

87

93

93

Marknadsandel (%)

2,9

2,5

2,2

2,4

Genomsnittligt pris (euro/kg)

4,30

4,09

4,01

3,66

Index

Index

100

100

95

95

93

93

85

85

Vitryssland

Volym (ton)

3 384

3 189

3 344

2 374

Index

Index

100

100

94

94

99

99

70

70

Marknadsandel (%)

1,7

1,5

1,5

1,1

Genomsnittligt pris (euro/kg)

2,13

2,06

1,99

1,86

Index

Index

100

100

97

97

93

93

87

87

Turkiet

Volym (ton)

1 443

1 545

1 455

1 594

Index

Index

100

100

107

107

101

101

110

110

Marknadsandel (%)

0,7

0,7

0,7

0,7

Genomsnittligt pris (euro/kg)

2,95

2,66

2,65

2,77

Index

Index

100

100

90

90

90

90

94

94

Totalt från tredjeländer, inklusive import från Kina som inte omfattas av åtgärderna

Volym (ton)

84 467

91 330

94 222

93 973

Index

Index

100

100

108

108

112

112

111

111

Marknadsandel (%)

43,0

43,7

42,4

43,3

Genomsnittligt pris (euro/kg)

2,19

2,15

2,10

2,09

Index

Index

100

100

98

98

96

96

96

96

Källa: Databasen enligt artikel 14.6.

Källa:

| (115) | Som framgår av tabell 12 var marknadsandelen för import från andra länder och de sänkta priserna på import från Kina som inte omfattas av åtgärderna inte så betydande att de kan anses vara orsaken till den skada som vållats unionsindustrin under översynsperioden. |
| --- | --- |

(115)

Som framgår av tabell 12 var marknadsandelen för import från andra länder och de sänkta priserna på import från Kina som inte omfattas av åtgärderna inte så betydande att de kan anses vara orsaken till den skada som vållats unionsindustrin under översynsperioden.

| (116) | Kommissionen har mottagit synpunkter i fråga om orsakerna till dagens negativa situation för unionsindustrin såsom prisutvecklingen för råvarorna, brist på investeringar och moderniseringar, misskötsel och avsaknad av visioner, föråldrade produktionsmetoder, brist på storskaliga anläggningar samt låg produktkvalitet. Undersökningen visade att unionsindustrins situation inte berodde på dessa skäl. Den visade tvärtom att unionsindustrin fortsatte att fungera effektivt på en mycket konkurrensutsatt marknad och optimerade användningen av befintliga tillgångar utan tunga investeringar i expansion och modernisering och på så vis lyckades man förbättra lönsamheten efter införandet 2010 av slutgiltiga åtgärder. Dessa påståenden avvisades följaktligen. |
| --- | --- |

(116)

Kommissionen har mottagit synpunkter i fråga om orsakerna till dagens negativa situation för unionsindustrin såsom prisutvecklingen för råvarorna, brist på investeringar och moderniseringar, misskötsel och avsaknad av visioner, föråldrade produktionsmetoder, brist på storskaliga anläggningar samt låg produktkvalitet. Undersökningen visade att unionsindustrins situation inte berodde på dessa skäl. Den visade tvärtom att unionsindustrin fortsatte att fungera effektivt på en mycket konkurrensutsatt marknad och optimerade användningen av befintliga tillgångar utan tunga investeringar i expansion och modernisering och på så vis lyckades man förbättra lönsamheten efter införandet 2010 av slutgiltiga åtgärder. Dessa påståenden avvisades följaktligen.

| (117) | En berörd part hävdade att unionsindustrins påstådda betydande investeringar påverkade kassaflödet och unionsindustrins vinst och att detta inte borde ha tillskrivits import från Kina och att dessa faktorer borde ha förts upp i en separat analys om faktorer som inte kan tillskrivas skadan. |
| --- | --- |

(117)

En berörd part hävdade att unionsindustrins påstådda betydande investeringar påverkade kassaflödet och unionsindustrins vinst och att detta inte borde ha tillskrivits import från Kina och att dessa faktorer borde ha förts upp i en separat analys om faktorer som inte kan tillskrivas skadan.

| (118) | För det första kan man notera att trots de investeringar som gjordes under översynsperioden förbättrades unionsindustrins kassaflöde, vilket visar att sådana investeringar var motiverade och hade gynnsam inverkan. För det andra kan vinst bara påverkas av de tidsproportionella avskrivningar som hör till de investeringar och de finansiella kostnader som bärs av de företag som finansierar investeringar. Och slutligen, eftersom avskrivningar är avdragsgilla kostnader som inte åtföljs av ett kassautflöde, kan unionsindustrins kassaflöde inte påverkas direkt av kostnaderna utan endast de finansiella kostnaderna skulle ha påverkan. |
| --- | --- |

(118)

För det första kan man notera att trots de investeringar som gjordes under översynsperioden förbättrades unionsindustrins kassaflöde, vilket visar att sådana investeringar var motiverade och hade gynnsam inverkan. För det andra kan vinst bara påverkas av de tidsproportionella avskrivningar som hör till de investeringar och de finansiella kostnader som bärs av de företag som finansierar investeringar. Och slutligen, eftersom avskrivningar är avdragsgilla kostnader som inte åtföljs av ett kassautflöde, kan unionsindustrins kassaflöde inte påverkas direkt av kostnaderna utan endast de finansiella kostnaderna skulle ha påverkan.

| (119) | Vissa parter hävdade också att antingen fanns ingen skada orsakad av dumpad kinesisk import under skadeundersökningsperioden, eller att skadan orsakats av import från andra länder. Eftersom det konstaterades att priserna på den dumpade importen från Kina fortsatte att underskrida unionsindustrins priser och var lägre än priserna på importen från andra länder, avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(119)

Vissa parter hävdade också att antingen fanns ingen skada orsakad av dumpad kinesisk import under skadeundersökningsperioden, eller att skadan orsakats av import från andra länder. Eftersom det konstaterades att priserna på den dumpade importen från Kina fortsatte att underskrida unionsindustrins priser och var lägre än priserna på importen från andra länder, avvisades detta påstående.

| (120) | En berörd part hävdade att kommissionen borde ha förklarat påverkan från andra orsaksfaktorer bättre i sin analys av faktorer som inte kan tillskrivas skadan. |
| --- | --- |

(120)

En berörd part hävdade att kommissionen borde ha förklarat påverkan från andra orsaksfaktorer bättre i sin analys av faktorer som inte kan tillskrivas skadan.

| (121) | I detta sammanhang bör det påpekas att syftet med en sådan analys är att fastställa huruvida det konstaterade orsakssambandet mellan den dumpade importen och unionsindustrins väsentliga skada skulle ha kunnat brutits av en annan faktor, vilket gör orsakssambandet osannolikt eller till och med omöjligt. Ingen av de faktorer som beaktats uppfyllde de kraven och påståendet avvisas därför. |
| --- | --- |

(121)

I detta sammanhang bör det påpekas att syftet med en sådan analys är att fastställa huruvida det konstaterade orsakssambandet mellan den dumpade importen och unionsindustrins väsentliga skada skulle ha kunnat brutits av en annan faktor, vilket gör orsakssambandet osannolikt eller till och med omöjligt. Ingen av de faktorer som beaktats uppfyllde de kraven och påståendet avvisas därför.

5.3   Slutsats om orsakssamband

Slutsats om orsakssamband

| (122) | Även om andra faktorer också kan ha bidragit till skadan ansågs de inte vara tillräckliga för att bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(122)

Även om andra faktorer också kan ha bidragit till skadan ansågs de inte vara tillräckliga för att bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit.

E.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA

| (123) | Det konstaterades att de kinesiska exportörerna hade betydande outnyttjad produktionskapacitet under skadeundersökningsperioden, vilket sägs i skäl 50, i förhållande till storleken på den europeiska marknaden. |
| --- | --- |

(123)

Det konstaterades att de kinesiska exportörerna hade betydande outnyttjad produktionskapacitet under skadeundersökningsperioden, vilket sägs i skäl 50, i förhållande till storleken på den europeiska marknaden.

| (124) | Under skadeundersökningsperioden ökade den kinesiska exporten till unionen kraftigt med 29 %. Så som sägs i skäl 54 exporterade Kina den berörda produkten till unionsmarknaden i huvudsak till högre priser än till resten av världen. Enligt undersökningen finns inget som tyder på att denna situation kommer att förändras, åtminstone inte på kort sikt. Därför konstaterades att unionsmarknaden är tämligen attraktiv för kinesiska exportörer på grund av möjligheten att exportera stora kvantiteter till högre priser än vid export till resten av världen. |
| --- | --- |

(124)

Under skadeundersökningsperioden ökade den kinesiska exporten till unionen kraftigt med 29 %. Så som sägs i skäl 54 exporterade Kina den berörda produkten till unionsmarknaden i huvudsak till högre priser än till resten av världen. Enligt undersökningen finns inget som tyder på att denna situation kommer att förändras, åtminstone inte på kort sikt. Därför konstaterades att unionsmarknaden är tämligen attraktiv för kinesiska exportörer på grund av möjligheten att exportera stora kvantiteter till högre priser än vid export till resten av världen.

| (125) | Undersökningen visade att 60 % av den kinesiska importen skedde till dumpade priser och att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra. Den dumpade importen från Kina fortsatte att kraftigt underskrida unionstillverkarnas priser med ungefär samma nivåer som i den ursprungliga undersökningen. Den kinesiska import från Kina som omfattas av åtgärder befanns underskrida unionsindustrins försäljningspriser med 22,8 %, vilket visar på aggressiv prissättning. Detta kommer sannolikt att orsaka ytterligare sänkta priser och äventyra unionsindustrins bräckliga återhämtning. Det finns således en uppenbar risk att den väsentliga skadan för unionsindustrin kommer att fortsätta om åtgärderna upphör att gälla. |
| --- | --- |

(125)

Undersökningen visade att 60 % av den kinesiska importen skedde till dumpade priser och att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra. Den dumpade importen från Kina fortsatte att kraftigt underskrida unionstillverkarnas priser med ungefär samma nivåer som i den ursprungliga undersökningen. Den kinesiska import från Kina som omfattas av åtgärder befanns underskrida unionsindustrins försäljningspriser med 22,8 %, vilket visar på aggressiv prissättning. Detta kommer sannolikt att orsaka ytterligare sänkta priser och äventyra unionsindustrins bräckliga återhämtning. Det finns således en uppenbar risk att den väsentliga skadan för unionsindustrin kommer att fortsätta om åtgärderna upphör att gälla.

| (126) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att ett upphävande av de åtgärder som tillämpas på importen från Kina med all sannolikhet skulle leda till att den väsentliga skadan för unionsindustrin återkommer. |
| --- | --- |

(126)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att ett upphävande av de åtgärder som tillämpas på importen från Kina med all sannolikhet skulle leda till att den väsentliga skadan för unionsindustrin återkommer.

F.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (127) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina skulle strida mot unionens intressen. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland andra unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(127)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina skulle strida mot unionens intressen. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland andra unionsindustrins, importörernas och användarnas.

| (128) | Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(128)

Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

| (129) | Mot denna bakgrund undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om sannolikheten för återkommande dumpning och skada, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de befintliga åtgärderna. |
| --- | --- |

(129)

Mot denna bakgrund undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om sannolikheten för återkommande dumpning och skada, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de befintliga åtgärderna.

1.   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (130) | Unionsindustrin förlorade marknadsandelar och led väsentlig skada under hela skadeundersökningsperioden. Den förbättrade dock sin lönsamhet till en nivå som ligger nära noll (men fortfarande var negativ) samtidigt som försäljningen låg kvar på nästan samma nivå. Denna utveckling mot marknadsstabilitet beror med största sannolikhet på gällande åtgärder. Om åtgärderna upphävs, kommer situationen för unionsindustrin med all sannolikhet att försämras ytterligare. |
| --- | --- |

(130)

Unionsindustrin förlorade marknadsandelar och led väsentlig skada under hela skadeundersökningsperioden. Den förbättrade dock sin lönsamhet till en nivå som ligger nära noll (men fortfarande var negativ) samtidigt som försäljningen låg kvar på nästan samma nivå. Denna utveckling mot marknadsstabilitet beror med största sannolikhet på gällande åtgärder. Om åtgärderna upphävs, kommer situationen för unionsindustrin med all sannolikhet att försämras ytterligare.

| (131) | Kommissionen drog därför slutsatsen att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att bibehålla de gällande åtgärderna mot Kina. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen drog därför slutsatsen att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att bibehålla de gällande åtgärderna mot Kina.

2.   Importörernas och handlarnas intresse

Importörernas och handlarnas intresse

| (132) | Eftersom 15 icke-närstående importörer besvarade frågeformulären för stickprovsförfarandet i inledningsskedet, beslutades det att tillämpa bestämmelserna om stickprovsförfarande. Tre importörer valdes ut och uppmanades att fylla i ett frågeformulär. I slutänden skickade dock bara en importör in ett besvarat frågeformulär, som kontrollerades. |
| --- | --- |

(132)

Eftersom 15 icke-närstående importörer besvarade frågeformulären för stickprovsförfarandet i inledningsskedet, beslutades det att tillämpa bestämmelserna om stickprovsförfarande. Tre importörer valdes ut och uppmanades att fylla i ett frågeformulär. I slutänden skickade dock bara en importör in ett besvarat frågeformulär, som kontrollerades.

| (133) | Undersökningen visade att företaget importerade från endast en kinesisk tillverkare som omfattas av åtgärderna, med vilket det har en långvarig affärsförbindelse. Undersökningen visade att de gällande åtgärdernas verkningar på företaget var obetydliga. Detta bekräftas av det faktum att importören beslutade att inte ändra leverantör trots införandet av de ursprungliga åtgärderna. |
| --- | --- |

(133)

Undersökningen visade att företaget importerade från endast en kinesisk tillverkare som omfattas av åtgärderna, med vilket det har en långvarig affärsförbindelse. Undersökningen visade att de gällande åtgärdernas verkningar på företaget var obetydliga. Detta bekräftas av det faktum att importören beslutade att inte ändra leverantör trots införandet av de ursprungliga åtgärderna.

3.   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (134) | Det var 25 användare som gav sig tillkänna i inledningsskedet och uppmanades att fylla i ett frågeformulär. Dock besvarades frågeformuläret enbart av fyra användare. De besöktes och deras uppgifter kontrollerades. Det är emellertid noterbart att det var betydligt lägre deltagande från användarindustrins sida i denna översyn vid giltighetstidens utgång än när åtgärderna infördes första gången. I den ursprungliga undersökningen samarbetade 33 användare i undersökningen medan endast fyra deltog i översynen vid giltighetstidens utgång. De flesta användare verkar ha lyckats anpassa sig till införandet av åtgärderna med få negativa följder för verksamheten. |
| --- | --- |

(134)

Det var 25 användare som gav sig tillkänna i inledningsskedet och uppmanades att fylla i ett frågeformulär. Dock besvarades frågeformuläret enbart av fyra användare. De besöktes och deras uppgifter kontrollerades. Det är emellertid noterbart att det var betydligt lägre deltagande från användarindustrins sida i denna översyn vid giltighetstidens utgång än när åtgärderna infördes första gången. I den ursprungliga undersökningen samarbetade 33 användare i undersökningen medan endast fyra deltog i översynen vid giltighetstidens utgång. De flesta användare verkar ha lyckats anpassa sig till införandet av åtgärderna med få negativa följder för verksamheten.

| (135) | För en användare, verksam inom sytrådsbranschen, konstaterade kommissionen att de nuvarande åtgärdernas inverkan på kostnaderna och lönsamheten var obetydlig. För de tre övriga användarna som samtliga importerar högstyrkegarn från Kina och som var aktiva inom bl.a. vävindustrin (bälten, remmar, förankringar osv.), konstaterades att även om de nuvarande åtgärdernas inverkan på deras kostnader var liten, var påverkan på lönsamheten mer uttalad, eftersom dessa företag har mycket små vinstmarginaler. Påverkan från tullar verkade vara begränsad eftersom det fanns många alternativa leverantörer med konkurrenskraftiga priser. |
| --- | --- |

(135)

För en användare, verksam inom sytrådsbranschen, konstaterade kommissionen att de nuvarande åtgärdernas inverkan på kostnaderna och lönsamheten var obetydlig. För de tre övriga användarna som samtliga importerar högstyrkegarn från Kina och som var aktiva inom bl.a. vävindustrin (bälten, remmar, förankringar osv.), konstaterades att även om de nuvarande åtgärdernas inverkan på deras kostnader var liten, var påverkan på lönsamheten mer uttalad, eftersom dessa företag har mycket små vinstmarginaler. Påverkan från tullar verkade vara begränsad eftersom det fanns många alternativa leverantörer med konkurrenskraftiga priser.

| (136) | Användare som lämnade synpunkter kommenterade problem det haft med unionstillverkare, t.ex. bristande kapacitet, brist på vissa kvalifikationer och försenade leveranser. Användarna hävdade att de gällande åtgärderna (0 %–9,8 %) jämfört med den normala importtullen på 4 % uppmuntrar deras konkurrenter att på EU-marknaden importera produkter i efterföljande led till lägre priser, eftersom deras konkurrenter inte behöver betala tull på råvaror (den berörda produkten). De anser att denna situation kommer att leda till en ytterligare utlokalisering av verksamhet i efterföljande led till tredjeländer och äventyra framtiden för 4 000 anställda i industrin. Undersökningen visade att bevisen för dessa påståenden och påstådda risker inte kunde stödja att dessa var återkommande och strukturella problem för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(136)

Användare som lämnade synpunkter kommenterade problem det haft med unionstillverkare, t.ex. bristande kapacitet, brist på vissa kvalifikationer och försenade leveranser. Användarna hävdade att de gällande åtgärderna (0 %–9,8 %) jämfört med den normala importtullen på 4 % uppmuntrar deras konkurrenter att på EU-marknaden importera produkter i efterföljande led till lägre priser, eftersom deras konkurrenter inte behöver betala tull på råvaror (den berörda produkten). De anser att denna situation kommer att leda till en ytterligare utlokalisering av verksamhet i efterföljande led till tredjeländer och äventyra framtiden för 4 000 anställda i industrin. Undersökningen visade att bevisen för dessa påståenden och påstådda risker inte kunde stödja att dessa var återkommande och strukturella problem för unionsindustrin.

| (137) | Det bör först påpekas att samarbetet från användarna i denna undersökning var tämligen begränsat jämfört med samarbetet i den ursprungliga undersökningen (då 33 användare samarbetade), och de ovannämnda problemen är därför sannolikt inte gemensamma för alla användare på EU-marknaden. |
| --- | --- |

(137)

Det bör först påpekas att samarbetet från användarna i denna undersökning var tämligen begränsat jämfört med samarbetet i den ursprungliga undersökningen (då 33 användare samarbetade), och de ovannämnda problemen är därför sannolikt inte gemensamma för alla användare på EU-marknaden.

| (138) | I fråga om specifika påståenden från samarbetsvilliga användare visade undersökningen att unionsindustrin fortfarande har tillräckligt med outnyttjad kapacitet (kapacitetsutnyttjandet under översynsperioden var 84 %) och erbjuder ett brett utbud av produkter och kvaliteter. Dessutom finns det förutom de fem tillverkarna i EU många alternativa leverantörer i andra tredjeländer som erbjuder konkurrenskraftiga priser och ett brett urval produkter, däribland kinesisk import som inte omfattas av antidumpningstullar. De relativt låga antidumpningstullarna och det faktum att en stor del av den kinesiska importen inte omfattas av åtgärder gör det också osannolikt att de gällande åtgärderna skulle vara en avgörande faktor för den påstådda omlokaliseringen av industrierna i efterföljande led. Slutligen var bevisningen i fråga om försenade leveranser mycket svag. |
| --- | --- |

(138)

I fråga om specifika påståenden från samarbetsvilliga användare visade undersökningen att unionsindustrin fortfarande har tillräckligt med outnyttjad kapacitet (kapacitetsutnyttjandet under översynsperioden var 84 %) och erbjuder ett brett utbud av produkter och kvaliteter. Dessutom finns det förutom de fem tillverkarna i EU många alternativa leverantörer i andra tredjeländer som erbjuder konkurrenskraftiga priser och ett brett urval produkter, däribland kinesisk import som inte omfattas av antidumpningstullar. De relativt låga antidumpningstullarna och det faktum att en stor del av den kinesiska importen inte omfattas av åtgärder gör det också osannolikt att de gällande åtgärderna skulle vara en avgörande faktor för den påstådda omlokaliseringen av industrierna i efterföljande led. Slutligen var bevisningen i fråga om försenade leveranser mycket svag.

| (139) | När det gäller unionsindustrins kapacitetsutnyttjande under översynsperioden hävdade en berörd part att ett kapacitetsutnyttjande på 84 % motsvarar nästan full kapacitet och att det alltså inte fanns tillräckligt med outnyttjad kapacitet. |
| --- | --- |

(139)

När det gäller unionsindustrins kapacitetsutnyttjande under översynsperioden hävdade en berörd part att ett kapacitetsutnyttjande på 84 % motsvarar nästan full kapacitet och att det alltså inte fanns tillräckligt med outnyttjad kapacitet.

| (140) | Undersökningen visade att unionsindustrins genomsnittliga avfallsproduktion utgjorde cirka 6 % av den totala produktionen under översynsperioden och motsvarade på så sätt ett teoretiskt högsta kapacitetsutnyttjande på 94 % som är en rimligare uppskattning av fullt kapacitetsutnyttjande än de 84 % som nämndes i påståendet. På grundval av den återstående outnyttjade kapaciteten på minst 10 % avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(140)

Undersökningen visade att unionsindustrins genomsnittliga avfallsproduktion utgjorde cirka 6 % av den totala produktionen under översynsperioden och motsvarade på så sätt ett teoretiskt högsta kapacitetsutnyttjande på 94 % som är en rimligare uppskattning av fullt kapacitetsutnyttjande än de 84 % som nämndes i påståendet. På grundval av den återstående outnyttjade kapaciteten på minst 10 % avvisades påståendet.

| (141) | Samma berörda part hävdade att unionstillverkarna och de icke-kinesiska tillverkarna inte kan tillgodose den totala efterfrågan, och storleken på enstaka order från europeiska användarindustrin. |
| --- | --- |

(141)

Samma berörda part hävdade att unionstillverkarna och de icke-kinesiska tillverkarna inte kan tillgodose den totala efterfrågan, och storleken på enstaka order från europeiska användarindustrin.

| (142) | Det bör noteras att om åtgärderna fortsätter så ändras inte de underliggande marknadsvillkoren. Enligt undersökningen hade användarnas krav i fråga om orderstorlekar eller kvalitetskrav inte ändrats i någon större utsträckning. Det är dessutom ett faktum att unionsindustrin inte kan uppfylla marknadens efterfrågan och att import därför är nödvändig. Viktigare är att syftet med antidumpningsåtgärder är att återupprätta lika villkor och rättvisa handelsvillkor mellan alla berörda parter genom att undanröja den väsentliga skada som vållats av den dumpade importen från Kina. Det finns därför ingen anledning för unionsindustrin att på egen hand kunna leverera till unionsmarknaden. I det aktuella fallet sker import från många olika källor, och importen som omfattas av åtgärder fortsatte också trots åtgärderna. En fortsatt tillämpning av åtgärder i deras nuvarande form och på nuvarande nivå hindrar därför användarna från att komma över kinesiska produkter. I detta sammanhang bör bestämmelserna i antidumpningsförordningen följas och alltså bör detta argument avvisas. |
| --- | --- |

(142)

Det bör noteras att om åtgärderna fortsätter så ändras inte de underliggande marknadsvillkoren. Enligt undersökningen hade användarnas krav i fråga om orderstorlekar eller kvalitetskrav inte ändrats i någon större utsträckning. Det är dessutom ett faktum att unionsindustrin inte kan uppfylla marknadens efterfrågan och att import därför är nödvändig. Viktigare är att syftet med antidumpningsåtgärder är att återupprätta lika villkor och rättvisa handelsvillkor mellan alla berörda parter genom att undanröja den väsentliga skada som vållats av den dumpade importen från Kina. Det finns därför ingen anledning för unionsindustrin att på egen hand kunna leverera till unionsmarknaden. I det aktuella fallet sker import från många olika källor, och importen som omfattas av åtgärder fortsatte också trots åtgärderna. En fortsatt tillämpning av åtgärder i deras nuvarande form och på nuvarande nivå hindrar därför användarna från att komma över kinesiska produkter. I detta sammanhang bör bestämmelserna i antidumpningsförordningen följas och alltså bör detta argument avvisas.

| (143) | Det hävdades också att de europeiska tillverkarna inte har dragit nytta av antidumpningstullarna för att öka sin tillverkningskapacitet eller modernisera sin utrustning, vilket gjort att de inte kunnat bibehålla sin marknadsandel på en växande marknad och gett dem en extremt bekväm situation där de inte ens behövt försöka vara konkurrenskraftiga. |
| --- | --- |

(143)

Det hävdades också att de europeiska tillverkarna inte har dragit nytta av antidumpningstullarna för att öka sin tillverkningskapacitet eller modernisera sin utrustning, vilket gjort att de inte kunnat bibehålla sin marknadsandel på en växande marknad och gett dem en extremt bekväm situation där de inte ens behövt försöka vara konkurrenskraftiga.

| (144) | Som sägs ovan bör det först och främst erinras om att syftet med antidumpningsåtgärder är att undanröja skadevållande dumpning, och det finns inget rättsligt krav på att unionsindustrin bör omstruktureras eller moderniseras. |
| --- | --- |

(144)

Som sägs ovan bör det först och främst erinras om att syftet med antidumpningsåtgärder är att undanröja skadevållande dumpning, och det finns inget rättsligt krav på att unionsindustrin bör omstruktureras eller moderniseras.

| (145) | Som redan påpekats i skäl 138 kunde unionsindustrin öka sin försäljning, eftersom det fanns tillräcklig med outnyttjad kapacitet. Dessutom visar den positiva utvecklingen av lönsamheten att unionsindustrins produktionsmetoder fortfarande är konkurrenskraftiga på en marknad som är skyddad från dumpning. Vidare kan inte situationen för unionsindustrin anses vara extremt bekväm, eftersom undersökningen visade att unionsindustrin fortsatte att lida väsentlig skada under skadeundersökningsperioden i form av förlorade marknadsandelar och förluster. Det är just den bräckliga situationen för unionsindustrin som åtminstone delvis vållats av tidigare dumpning och det fortsatta underskridandet av dess priser som gjorde att unionsindustrin inte kunde investera kraftigt i kapacitetsökning och en mer uttalad modernisering. |
| --- | --- |

(145)

Som redan påpekats i skäl 138 kunde unionsindustrin öka sin försäljning, eftersom det fanns tillräcklig med outnyttjad kapacitet. Dessutom visar den positiva utvecklingen av lönsamheten att unionsindustrins produktionsmetoder fortfarande är konkurrenskraftiga på en marknad som är skyddad från dumpning. Vidare kan inte situationen för unionsindustrin anses vara extremt bekväm, eftersom undersökningen visade att unionsindustrin fortsatte att lida väsentlig skada under skadeundersökningsperioden i form av förlorade marknadsandelar och förluster. Det är just den bräckliga situationen för unionsindustrin som åtminstone delvis vållats av tidigare dumpning och det fortsatta underskridandet av dess priser som gjorde att unionsindustrin inte kunde investera kraftigt i kapacitetsökning och en mer uttalad modernisering.

| (146) | Ett annat påstående gäller utlokalisering av industrier i efterföljande led till följd av förekomsten av antidumpningstullar. Påståendet understöddes genom en hänvisning till tidigare inlämnade dokument och en utfrågning där samma påstående gjordes. |
| --- | --- |

(146)

Ett annat påstående gäller utlokalisering av industrier i efterföljande led till följd av förekomsten av antidumpningstullar. Påståendet understöddes genom en hänvisning till tidigare inlämnade dokument och en utfrågning där samma påstående gjordes.

| (147) | Det bör noteras att undersökningen visade att inverkan på lönsamheten för de utvalda användarna har varit begränsad och därför inte kan anses vara en avgörande faktor för att unionens användarindustri utlokaliserats. Dessutom fortsätter åtgärderna på samma nivå som tidigare. I de dokument som bifogats utfrågningen anges heller inga företag som faktiskt utlokaliserat verksamhet. |
| --- | --- |

(147)

Det bör noteras att undersökningen visade att inverkan på lönsamheten för de utvalda användarna har varit begränsad och därför inte kan anses vara en avgörande faktor för att unionens användarindustri utlokaliserats. Dessutom fortsätter åtgärderna på samma nivå som tidigare. I de dokument som bifogats utfrågningen anges heller inga företag som faktiskt utlokaliserat verksamhet.

| (148) | En importör framhöll ekonomiska svårigheter kopplade till byte av leverantörer av den berörda produkten till följd av lång testfastid och risken för att förlora kunder i händelse av instabil kvalitet och oförutsägbara leveranstider. |
| --- | --- |

(148)

En importör framhöll ekonomiska svårigheter kopplade till byte av leverantörer av den berörda produkten till följd av lång testfastid och risken för att förlora kunder i händelse av instabil kvalitet och oförutsägbara leveranstider.

| (149) | I detta sammanhang bör det noteras att åtgärderna varit i kraft under nästan sex år, och att det kan betraktas som tillräckligt med tid för en importör att hitta alternativa leverantörer, även om det behövs tidskrävande tester. |
| --- | --- |

(149)

I detta sammanhang bör det noteras att åtgärderna varit i kraft under nästan sex år, och att det kan betraktas som tillräckligt med tid för en importör att hitta alternativa leverantörer, även om det behövs tidskrävande tester.

4.   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (150) | På grundval av ovanstående drogs i undersökningen slutsatsen att åtgärdernas inverkan på användarna och importörerna inte är omfattande. Därför saknas påtagliga skäl för att avsluta åtgärderna med utgångspunkt i unionens intresse. |
| --- | --- |

(150)

På grundval av ovanstående drogs i undersökningen slutsatsen att åtgärdernas inverkan på användarna och importörerna inte är omfattande. Därför saknas påtagliga skäl för att avsluta åtgärderna med utgångspunkt i unionens intresse.

G.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (151) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter utlämnandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant. |
| --- | --- |

(151)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter utlämnandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant.

| (152) | Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Kina och som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 1105/2010 bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(152)

Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Kina och som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 1105/2010 bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (153) | I syfte att minimera risken för kringgående på grund av de höga skillnaderna i tullsatser, anses det att det i detta fall behövs särskilda åtgärder för att se till att antidumpningstullarna tillämpas korrekt. Dessa särskilda åtgärder, som endast gäller företag som beviljats en individuell tullsats, omfattar följande: uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura som ska uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den antidumpningstull som är tillämplig på övriga tillverkare. |
| --- | --- |

(153)

I syfte att minimera risken för kringgående på grund av de höga skillnaderna i tullsatser, anses det att det i detta fall behövs särskilda åtgärder för att se till att antidumpningstullarna tillämpas korrekt. Dessa särskilda åtgärder, som endast gäller företag som beviljats en individuell tullsats, omfattar följande: uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura som ska uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den antidumpningstull som är tillämplig på övriga tillverkare.

| (154) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (20). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(154)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (20). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

20

Europeiska unionens officiella tidning

| (155) | Den här förordningen är förenlig med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(155)

Den här förordningen är förenlig med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av högstyrkegarn av polyestrar (annat än sytråd), inte i detaljhandelsuppläggningar, inbegripet monofilament med en längdvikt av mindre än 67 decitex, med ursprung i Folkrepubliken Kina, som klassificeras enligt KN-nummer 5402 20 00.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Tull (i %) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd | 5,1 | A974 |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd | 0 | A976 |
| Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd | 5,5 | A975 |
| Företag som förtecknas i bilagan | 5,3 | A977 |
| Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd | 0 | A989 |
| Oriental Industries (Suzhou) Ltd | 9,8 | A990 |
| Alla övriga företag | 9,8 | A999 |

Företag

Tull (i %)

Taric-tilläggsnummer

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

5,1

A974

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

0

A976

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

5,5

A975

Företag som förtecknas i bilagan

5,3

A977

Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd

0

A989

Oriental Industries (Suzhou) Ltd

9,8

A990

Alla övriga företag

9,8

A999

3.   Den individuella tullsats som anges för det företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid det företag som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att den [volym] högstyrkegarn av polyestrar som sålts på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Folkrepubliken Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen för ”Alla övriga företag” tillämpas.

4.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUT L 315, 1.12.2010, s. 1.

2

(3)  
  EUT C 77, 5.3.2015, s. 9.

3

(4)  
  EUT C 397, 28.11.2015, s. 10.

4

(5)  I den aktuella förordningen fanns all offentligt tillgänglig information i sektorsspecifika rapporter (PCI Fibres – World Synthetic Fibres Supply/Demand Reports for 2008 and 2013 – se skälen 42, 47, 52, samt PCI Fibres – Technical Fibres Report, September 2014 and January 2015 – se skäl 58), som utgetts av ett konsultföretag (PCI Wood Mackenzie).

5

(6)  Sydkorea samt Kina och Taiwan svarar för mer än 90 % av den sammanlagda importen av högstyrkegarn under översynsperioden. Trots den begränsade importvolym, övervägdes Indien och Japan på grund av den totala produktionsvolymen och den inhemska marknadens storlek.

6

(7)  Import, även från Kina, stod för ungefär 71 % av den totala förbrukningen under 2015 (källa: Förenta staternas handelsministerium och den amerikanska internationella handelskommissionen).

7

(8)  Se till exempel EUT L 343, 19.12.2008, skäl 43.

8

(9)  Se Rapport från överprövningsorganet om Mexiko – Slutgiltiga antidumpningsåtgärder avseende nötkött och ris: Klagomål rörande ris (WT/DS295/AB/R), antagen den 20 december 2005, punkterna 300–307.

9

(10)  Se sidan 19 i begäran om översyn och ”PCI Fibres – World Synthetic Fibres Supply/Demand Reports for 2008 and 2013”.

10

(11)  PCI Fibres – World Synthetic Fibres Supply/Demand Reports for 2008 (s. 393–410) och 2013 (s. 379–408).

11

(12)  Den klagandes uppskattning.

12

(13)  Denna siffra avser kalenderåret 2015 eftersom det saknades exakta siffror för översynsperioden.

13

(14)  Den kinesiska tullens exportdatabas.

14

(15)  Den tillgängliga EU-marknaden har beräknats genom att man endast beaktade den unionsförbrukning som fortfarande kan absorbera kinesiska produkter. Av cirka 217 000 ton av den uppskattade förbrukningen i unionen under översynsperioden täcktes faktiskt redan cirka 98 000 ton av kinesiska produkter (varav 39 741 ton inte omfattades av åtgärderna och 57 464 ton omfattades av dem). Unionens tillgängliga förbrukning uppskattas därför till cirka 119 000 ton.

15

(16)  PCI Fibres – World Synthetic Fibres Supply/Demand Reports for 2008 (s. 393–410) och 2013 (s. 379–408).

16

(17)  PCI Fibres – Technical Fibres Report, januari 2015, s. 1.

17

(18)  PCI Fibres – Technical Fibres Report, september 2014, s. 8.

18

(19)  Se Rapport från överprövningsorganet om Mexiko – Slutgiltiga antidumpningsåtgärder avseende nötkött och ris: Klagomål rörande ris (WT/DS295/AB/R), antagen den 20 december 2005.

19

(20)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/ BELGIË.

20

---

BILAGA

Kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet (Taric-tilläggsnummer A977):

| Företagets namn | Ort |
| --- | --- |
| Heilongjiang Longdi Co., Ltd | Harbin |
| Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd | Wujiang |
| Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd | Jiaxing |
| Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd | Shanghai |
| Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd | Shaoxing |
| Sinopec Shanghai Petrochemical Co. Ltd | Shanghai |
| Wuxi Taiji Industry Co., Ltd | Wuxi |
| Zhejiang Kingsway High-Tech Fiber Co. Ltd | Haining City |

Företagets namn

Ort

Heilongjiang Longdi Co., Ltd

Harbin

Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd

Wujiang

Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd

Jiaxing

Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd

Shanghai

Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd

Shaoxing

Sinopec Shanghai Petrochemical Co. Ltd

Shanghai

Wuxi Taiji Industry Co., Ltd

Wuxi

Zhejiang Kingsway High-Tech Fiber Co. Ltd

Haining City

---

| 25.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 49/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 49/30

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/326

av den 24 februari 2017

om ändring för tvåhundrasextioförsta gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter (1), särskilt artiklarna 7.1 a och 7a.1, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (tidigare även kallade penningmedel) och ekonomiska resurser enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (tidigare även kallade penningmedel) och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

| (2) | Den 22 februari 2017 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att lägga till fyra fysiska personer i sin förteckning över personer, grupper och enheter som bör omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser. Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Den 22 februari 2017 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att lägga till fyra fysiska personer i sin förteckning över personer, grupper och enheter som bör omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser. Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (3) | För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska vara verkningsfulla bör den träda i kraft omedelbart. |
| --- | --- |

(3)

För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska vara verkningsfulla bör den träda i kraft omedelbart.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Tillförordnad chef för tjänsten för utrikespolitiska instrument

---

(1)  
  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

BILAGA

Följande ska läggas till i bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 under rubriken ”Fysiska personer”:

| a) | ”Bassam Ahmad Al-Hasri (alias: a) Bassam Ahmad Husari b) Abu Ahmad Akhlaq c) Abu Ahmad al-Shami). Födelsedatum: a) den 1 januari 1969 b) cirka 1971. Födelseort: a) Qalamun, Damascus Province, Arabrepubliken Syrien b) Ghutah, Damaskusprovinsen, Arabrepubliken Syrien c) Tadamon, Rif Dimashq, Arabrepubliken Syrien. Medborgarskap: a) syriskt b) palestinskt. Adress: Arabrepubliken Syrien (södra delarna, vistelseort sedan juli 2016). Dag som avses i artikel 7d.2 i: den 22 februari 2017.” |
| --- | --- |

a)

”Bassam Ahmad Al-Hasri (alias: a) Bassam Ahmad Husari b) Abu Ahmad Akhlaq c) Abu Ahmad al-Shami). Födelsedatum: a) den 1 januari 1969 b) cirka 1971. Födelseort: a) Qalamun, Damascus Province, Arabrepubliken Syrien b) Ghutah, Damaskusprovinsen, Arabrepubliken Syrien c) Tadamon, Rif Dimashq, Arabrepubliken Syrien. Medborgarskap: a) syriskt b) palestinskt. Adress: Arabrepubliken Syrien (södra delarna, vistelseort sedan juli 2016). Dag som avses i artikel 7d.2 i: den 22 februari 2017.”

| b) | ”Iyad Nazmi Salih Khalil (alias: a) Ayyad Nazmi Salih Khalil b) Eyad Nazmi Saleh Khalil c) Iyad al-Toubasi d) Iyad al-Tubasi e) Abu al-Darda' f) Abu-Julaybib al-Urduni g) Abu-Julaybib). Födelsedatum: 1974. Födelseort: Arabrepubliken Syrien. Medborgarskap: jordanskt. Passnummer: a) jordanskt pass nr 654781 (utfärdat cirka 2009) b) jordanskt pass nr 286062 (utfärdat den 5 april 1999 i Zarqa, Jordanien som upphörde att gälla den 4 april 2004). Adress: Arabrepubliken Syrien (kustområdet, vistelseort sedan april 2016). Dag som avses i artikel 7d.2 i: den 22 februari 2017.” |
| --- | --- |

b)

”Iyad Nazmi Salih Khalil (alias: a) Ayyad Nazmi Salih Khalil b) Eyad Nazmi Saleh Khalil c) Iyad al-Toubasi d) Iyad al-Tubasi e) Abu al-Darda' f) Abu-Julaybib al-Urduni g) Abu-Julaybib). Födelsedatum: 1974. Födelseort: Arabrepubliken Syrien. Medborgarskap: jordanskt. Passnummer: a) jordanskt pass nr 654781 (utfärdat cirka 2009) b) jordanskt pass nr 286062 (utfärdat den 5 april 1999 i Zarqa, Jordanien som upphörde att gälla den 4 april 2004). Adress: Arabrepubliken Syrien (kustområdet, vistelseort sedan april 2016). Dag som avses i artikel 7d.2 i: den 22 februari 2017.”

| c) | ”Ghalib Adbullah Al-Zaidi (alias: a) Ghalib Abdallah al-Zaydi b) Ghalib Abdallah Ali al-Zaydi c) Ghalib al Zaydi). Födelsedatum: a) 1975 b) 1970. Födelseort: Raqqa-regionen Marib Governorate, Jemen. Medborgarskap: jemenitiskt. Dag som avses i artikel 7d.2 i: den 22 februari 2017.” |
| --- | --- |

c)

”Ghalib Adbullah Al-Zaidi (alias: a) Ghalib Abdallah al-Zaydi b) Ghalib Abdallah Ali al-Zaydi c) Ghalib al Zaydi). Födelsedatum: a) 1975 b) 1970. Födelseort: Raqqa-regionen Marib Governorate, Jemen. Medborgarskap: jemenitiskt. Dag som avses i artikel 7d.2 i: den 22 februari 2017.”

| d) | ”Nayif Salih Salim Al-Qaysi (alias: a) Naif Saleh Salem al Qaisi b) Nayif al-Ghaysi). Födelsedatum: 1983. Födelseort: Al-Baydah Governorate, Jemen. Medborgarskap: jemenitiskt. Passnummer: Jemenitiskt pass nr 04796738. Adress: a) Al-Baydah Governorate, Jemen b) Sana, Jemen (tidigare vistelseort). Dag som avses i artikel 7d.2 i: den 22 februari 2017.” |
| --- | --- |

d)

”Nayif Salih Salim Al-Qaysi (alias: a) Naif Saleh Salem al Qaisi b) Nayif al-Ghaysi). Födelsedatum: 1983. Födelseort: Al-Baydah Governorate, Jemen. Medborgarskap: jemenitiskt. Passnummer: Jemenitiskt pass nr 04796738. Adress: a) Al-Baydah Governorate, Jemen b) Sana, Jemen (tidigare vistelseort). Dag som avses i artikel 7d.2 i: den 22 februari 2017.”

---

| 25.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 49/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 49/32

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/327

av den 24 februari 2017

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | EG | 232,7 |
| IL | 75,4 |
| MA | 97,0 |
| TR | 98,9 |
| ZZ | 126,0 |
| 0707 00 05 | MA | 79,2 |
| TR | 203,1 |
| ZZ | 141,2 |
| 0709 91 00 | EG | 113,1 |
| ZZ | 113,1 |
| 0709 93 10 | MA | 54,0 |
| TR | 166,7 |
| ZZ | 110,4 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 43,1 |
| IL | 76,8 |
| MA | 48,2 |
| TN | 56,4 |
| TR | 75,0 |
| ZA | 196,8 |
| ZZ | 82,7 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | EG | 100,8 |
| IL | 127,6 |
| JM | 95,8 |
| MA | 103,0 |
| TR | 87,7 |
| ZZ | 103,0 |
| 0805 22 00 | IL | 112,1 |
| MA | 95,4 |
| ZZ | 103,8 |
| 0805 50 10 | EG | 71,3 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 72,9 |
| 0808 30 90 | CL | 175,7 |
| CN | 112,2 |
| ZA | 125,1 |
| ZZ | 137,7 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

EG

232,7

IL

75,4

MA

97,0

TR

98,9

ZZ

126,0

0707 00 05

MA

79,2

TR

203,1

ZZ

141,2

0709 91 00

EG

113,1

ZZ

113,1

0709 93 10

MA

54,0

TR

166,7

ZZ

110,4

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

43,1

IL

76,8

MA

48,2

TN

56,4

TR

75,0

ZA

196,8

ZZ

82,7

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

EG

100,8

IL

127,6

JM

95,8

MA

103,0

TR

87,7

ZZ

103,0

0805 22 00

IL

112,1

MA

95,4

ZZ

103,8

0805 50 10

EG

71,3

TR

74,4

ZZ

72,9

0808 30 90

CL

175,7

CN

112,2

ZA

125,1

ZZ

137,7

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 25.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 49/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 49/34

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2017/328

av den 21 februari 2017

om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Bank of Greece

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av protokoll nr 4 om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 27.1,

med beaktande av Europeiska centralbankens rekommendation av den 22 december 2016 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Bank of Greece (ECB/2016/46) (1), och

av följande skäl:

| (1) | Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna för de medlemsstater som har euron som valuta ska granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och rådet godkänt. |
| --- | --- |

(1)

Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna för de medlemsstater som har euron som valuta ska granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och rådet godkänt.

| (2) | Förordnandet för de externa revisorerna för Bank of Greece kommer att löpa ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2016. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2017. |
| --- | --- |

(2)

Förordnandet för de externa revisorerna för Bank of Greece kommer att löpa ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2016. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2017.

| (3) | Bank of Greece har utsett Deloitte Certified Public Accountants SA som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2017–2021. |
| --- | --- |

(3)

Bank of Greece har utsett Deloitte Certified Public Accountants SA som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2017–2021.

| (4) | ECB-rådet har rekommenderat att Deloitte Certified Public Accountants SA utses till externa revisorer för Bank of Greece för räkenskapsåren 2017–2021. |
| --- | --- |

(4)

ECB-rådet har rekommenderat att Deloitte Certified Public Accountants SA utses till externa revisorer för Bank of Greece för räkenskapsåren 2017–2021.

| (5) | Till följd av ECB-rådets rekommendation bör rådets beslut 1999/70/EG (2) ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Till följd av ECB-rådets rekommendation bör rådets beslut 1999/70/EG (2) ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 1 i beslut 1999/70/EG ska punkt 12 ersättas med följande:

”12.   Deloitte Certified Public Accountants SA godkänns härmed som externa revisorer för Bank of Greece för räkenskapsåren 2017–2021.”

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till ECB.

Utfärdat i Bryssel den 21 februari 2017.

På rådets vägnar

E. SCICLUNA

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 3, 6.1.2017.s. 1.

1

(2)  Rådets beslut 1999/70/EG av den 25 januari 1999 om de nationella centralbankernas externa revisorer (EGT L 22, 29.1.1999, s. 69).

2

---

| 25.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 49/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 49/36

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2017/329

av den 4 november 2016

om åtgärden SA.39235 (2015/C) (f.d. 2015/NN) som vidtagits av Ungern avseende beskattning av reklamomsättning

[delgivet med nr C(2016) 6929]

(Endast den ungerska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | I juli 2014 fick kommissionen kännedom om att Ungern hade antagit en lagstiftningsakt på grundval av vilken omsättning från reklamverksamhet ska beskattas (nedan kallad reklamskatt). Genom en skrivelse av den 13 augusti 2014 skickade kommissionen en begäran om information till de ungerska myndigheterna, vilken de besvarade genom en skrivelse av den 2 oktober 2014. Genom en skrivelse av den 1 december 2014 fick de ungerska myndigheterna ytterligare ett antal frågor, vilka de besvarade genom att lämna in kompletterande uppgifter genom en skrivelse av den 16 december 2014. |
| --- | --- |

(1)

I juli 2014 fick kommissionen kännedom om att Ungern hade antagit en lagstiftningsakt på grundval av vilken omsättning från reklamverksamhet ska beskattas (nedan kallad reklamskatt). Genom en skrivelse av den 13 augusti 2014 skickade kommissionen en begäran om information till de ungerska myndigheterna, vilken de besvarade genom en skrivelse av den 2 oktober 2014. Genom en skrivelse av den 1 december 2014 fick de ungerska myndigheterna ytterligare ett antal frågor, vilka de besvarade genom att lämna in kompletterande uppgifter genom en skrivelse av den 16 december 2014.

reklamskatt

| (2) | Genom en skrivelse av den 2 februari 2015 fick de ungerska myndigheterna information om att kommissionen hade för avsikt att utfärda ett föreläggande om att avbryta stödutbetalningen i enlighet med artikel 11.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (2). Genom en skrivelse av den 17 februari 2015 lämnade de ungerska myndigheterna sina synpunkter på denna skrivelse. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 2 februari 2015 fick de ungerska myndigheterna information om att kommissionen hade för avsikt att utfärda ett föreläggande om att avbryta stödutbetalningen i enlighet med artikel 11.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (2). Genom en skrivelse av den 17 februari 2015 lämnade de ungerska myndigheterna sina synpunkter på denna skrivelse.

2

| (3) | Genom ett beslut av den 12 mars 2015 underrättade kommissionen Ungern om sitt beslut att inleda det förfarande som fastställs i artikel 108.2 i fördraget (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet) och att utfärda ett föreläggande om att avbryta utbetalningen av ett stöd i enlighet med artikel 11.1 i förordning (EG) nr 659/1999 avseende denna åtgärd. |
| --- | --- |

(3)

Genom ett beslut av den 12 mars 2015 underrättade kommissionen Ungern om sitt beslut att inleda det förfarande som fastställs i artikel 108.2 i fördraget (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet) och att utfärda ett föreläggande om att avbryta utbetalningen av ett stöd i enlighet med artikel 11.1 i förordning (EG) nr 659/1999 avseende denna åtgärd.

beslutet att inleda förfarandet

| (4) | Beslutet att inleda förfarandet och föreläggandet om att avbryta stödutbetalningen offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter avseende åtgärden. |
| --- | --- |

(4)

Beslutet att inleda förfarandet och föreläggandet om att avbryta stödutbetalningen offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter avseende åtgärden.

Europeiska unionens officiella tidning

3

| (5) | Kommissionen mottog synpunkter från tre berörda parter. Kommissionen vidarebefordrade synpunkterna till de ungerska myndigheterna, som fick möjlighet att bemöta dem. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen mottog synpunkter från tre berörda parter. Kommissionen vidarebefordrade synpunkterna till de ungerska myndigheterna, som fick möjlighet att bemöta dem.

| (6) | Den 21 april 2015 skickade de ungerska myndigheterna ett utkast till förslag till kommissionen om en ändring av reklamskatten. Den 8 maj 2015 begärde kommissionen information från Ungern avseende den planerade ändringen. |
| --- | --- |

(6)

Den 21 april 2015 skickade de ungerska myndigheterna ett utkast till förslag till kommissionen om en ändring av reklamskatten. Den 8 maj 2015 begärde kommissionen information från Ungern avseende den planerade ändringen.

| (7) | Den 4 juni 2015 ändrade Ungern reklamskatten, utan föregående anmälan till – eller godkännande av – kommissionen. Den 5 juli 2015 trädde ändringarna i kraft. |
| --- | --- |

(7)

Den 4 juni 2015 ändrade Ungern reklamskatten, utan föregående anmälan till – eller godkännande av – kommissionen. Den 5 juli 2015 trädde ändringarna i kraft.

| (8) | Genom en skrivelse av den 6 juli 2015 lämnade Ungern sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet och på de berörda parternas synpunkter, tillsammans med förtydliganden om ändringen av reklamskatten. |
| --- | --- |

(8)

Genom en skrivelse av den 6 juli 2015 lämnade Ungern sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet och på de berörda parternas synpunkter, tillsammans med förtydliganden om ändringen av reklamskatten.

2.   DETALJERAD BESKRIVNING AV REKLAMSKATTEN

DETALJERAD BESKRIVNING AV REKLAMSKATTEN

2.1   SKATTENS OCH BESKATTNINGSUNDERLAGETS TILLÄMPNINGSOMRÅDE

SKATTENS OCH BESKATTNINGSUNDERLAGETS TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| (9) | Den 11 juni 2014 antog Ungern lag XXII av år 2014 om reklamskatt (nedan kallad lagen), med ytterligare ändringar den 4 juli och den 18 november 2014. Genom lagen infördes en ny särskild skatt på omsättning som härrör från publicering av reklamannonser i Ungern. Lagen gäller utöver befintliga företagsskatter, i synnerhet inkomstskatt. Enligt Ungern är syftet med lagen att främja principen om gemensam ansvarsfördelning. |
| --- | --- |

(9)

Den 11 juni 2014 antog Ungern lag XXII av år 2014 om reklamskatt (nedan kallad lagen), med ytterligare ändringar den 4 juli och den 18 november 2014. Genom lagen infördes en ny särskild skatt på omsättning som härrör från publicering av reklamannonser i Ungern. Lagen gäller utöver befintliga företagsskatter, i synnerhet inkomstskatt. Enligt Ungern är syftet med lagen att främja principen om gemensam ansvarsfördelning.

lagen

| (10) | Reklamskatten ska betalas på omsättning som härrör från publicering av reklamannonser i de medieutrymmen som anges i lagen (t.ex. i medietjänster, i pressmaterial, på reklambärare utomhus, på alla typer av fordon och fast egendom, i tryckt material och på internet). Skatten gäller för alla medieföretag, och den beskattningsbara personen är i princip utgivaren av reklamannonsen. Skattens territoriella tillämpningsområde är Ungern. |
| --- | --- |

(10)

Reklamskatten ska betalas på omsättning som härrör från publicering av reklamannonser i de medieutrymmen som anges i lagen (t.ex. i medietjänster, i pressmaterial, på reklambärare utomhus, på alla typer av fordon och fast egendom, i tryckt material och på internet). Skatten gäller för alla medieföretag, och den beskattningsbara personen är i princip utgivaren av reklamannonsen. Skattens territoriella tillämpningsområde är Ungern.

| (11) | Beskattningsunderlaget på vilket skatten tillämpas är den omsättning som härrör från de reklamtjänster som utgivaren har tillhandahållit, utan avdrag för eventuella kostnader. Beskattningsunderlaget för närstående bolag aggregeras. Därför bestäms den gällande skattesatsen av den reklamomsättning som härrör från hela företagsgruppen i Ungern. |
| --- | --- |

(11)

Beskattningsunderlaget på vilket skatten tillämpas är den omsättning som härrör från de reklamtjänster som utgivaren har tillhandahållit, utan avdrag för eventuella kostnader. Beskattningsunderlaget för närstående bolag aggregeras. Därför bestäms den gällande skattesatsen av den reklamomsättning som härrör från hela företagsgruppen i Ungern.

| (12) | Det finns ett särskilt beskattningsunderlag för egenreklam, dvs. reklam som gäller utgivarens egna produkter, varor, tjänster, verksamheter, namn och egenskaper. I detta fall är det beskattningsunderlag på vilken skatten tillämpas de kostnader som uppstår direkt för utgivaren i samband med publiceringen av reklamannonsen. |
| --- | --- |

(12)

Det finns ett särskilt beskattningsunderlag för egenreklam, dvs. reklam som gäller utgivarens egna produkter, varor, tjänster, verksamheter, namn och egenskaper. I detta fall är det beskattningsunderlag på vilken skatten tillämpas de kostnader som uppstår direkt för utgivaren i samband med publiceringen av reklamannonsen.

2.2   PROGRESSIVA SKATTESATSER

PROGRESSIVA SKATTESATSER

| (13) | Genom lagen fastställdes ett system med progressiva skattesatser som varierar från 0 % eller 1 % för bolag med liten eller medelhög reklamomsättning till 50 % för bolag med hög reklamomsättning enligt följande:






  — | För den del av omsättningen som understiger 0,5 miljarder ungerska forint: 0 %. |
| --- | --- | --- |

(13)

Genom lagen fastställdes ett system med progressiva skattesatser som varierar från 0 % eller 1 % för bolag med liten eller medelhög reklamomsättning till 50 % för bolag med hög reklamomsättning enligt följande:

—

För den del av omsättningen som understiger 0,5 miljarder ungerska forint: 0 %.

| — | För den del av omsättningen som ligger mellan 0,5 miljarder och 5 miljarder ungerska forint: 1 %. |
| --- | --- |

—

För den del av omsättningen som ligger mellan 0,5 miljarder och 5 miljarder ungerska forint: 1 %.

| — | För den del av omsättningen som ligger mellan 5 miljarder och 10 miljarder ungerska forint: 10 %. |
| --- | --- |

—

För den del av omsättningen som ligger mellan 5 miljarder och 10 miljarder ungerska forint: 10 %.

| — | För den del av omsättningen som ligger mellan 10 miljarder och 15 miljarder ungerska forint: 20 %. |
| --- | --- |

—

För den del av omsättningen som ligger mellan 10 miljarder och 15 miljarder ungerska forint: 20 %.

| — | För den del av omsättningen som ligger mellan 15 miljarder och 20 miljarder ungerska forint: 30 %. |
| --- | --- |

—

För den del av omsättningen som ligger mellan 15 miljarder och 20 miljarder ungerska forint: 30 %.

| — | För den del av omsättningen som överstiger 20 miljarder ungerska forint: 50 %. |
| --- | --- |

—

För den del av omsättningen som överstiger 20 miljarder ungerska forint: 50 %.

| (14) | Den översta skatteklassen utökades från 40 % till 50 % från och med den 1 januari 2015 genom lag LXXIV av år 2014 om ändring av vissa skatter och därmed tillhörande lagstiftning och lag CXXII av år 2010 om det nationella skatte- och tullverket, genom vilka lagen ändrades. |
| --- | --- |

(14)

Den översta skatteklassen utökades från 40 % till 50 % från och med den 1 januari 2015 genom lag LXXIV av år 2014 om ändring av vissa skatter och därmed tillhörande lagstiftning och lag CXXII av år 2010 om det nationella skatte- och tullverket, genom vilka lagen ändrades.

2.3   AVDRAG AV FÖRLUSTER SOM ÖVERFÖRTS FRÅN 2014 ÅRS BESKATTNINGSUNDERLAG

AVDRAG AV FÖRLUSTER SOM ÖVERFÖRTS FRÅN 2014 ÅRS BESKATTNINGSUNDERLAG

| (15) | Enligt lagen ska bolagen kunna dra av 50 % från 2014 års beskattningsunderlag av förluster som överförts från tidigare år genom bolagsskatt och utdelningsskatt eller personlig inkomstskatt. |
| --- | --- |

(15)

Enligt lagen ska bolagen kunna dra av 50 % från 2014 års beskattningsunderlag av förluster som överförts från tidigare år genom bolagsskatt och utdelningsskatt eller personlig inkomstskatt.

| (16) | Genom en ändring av lagen den 4 juli 2014 begränsas detta avdrag till bolag som inte gick med vinst år 2013 (dvs. endast om vinstbeloppet före skatt för räkenskapsåret 2013 var noll eller negativt). Därför är bolag som förde över förluster från föregående år, men som gick med vinst år 2013, inte berättigade till avdraget. Enligt Ungern är syftet med ändringen att förhindra skatteflykt och kringgående av skatteskyldigheter. |
| --- | --- |

(16)

Genom en ändring av lagen den 4 juli 2014 begränsas detta avdrag till bolag som inte gick med vinst år 2013 (dvs. endast om vinstbeloppet före skatt för räkenskapsåret 2013 var noll eller negativt). Därför är bolag som förde över förluster från föregående år, men som gick med vinst år 2013, inte berättigade till avdraget. Enligt Ungern är syftet med ändringen att förhindra skatteflykt och kringgående av skatteskyldigheter.

| (17) | Möjligheten att dra av förluster som överförts från tidigare räkenskapsår gäller endast den skatt som ska betalas för år 2014. Den gäller inte den skatt som ska betalas för år 2015 eller efterföljande år. |
| --- | --- |

(17)

Möjligheten att dra av förluster som överförts från tidigare räkenskapsår gäller endast den skatt som ska betalas för år 2014. Den gäller inte den skatt som ska betalas för år 2015 eller efterföljande år.

2.4   BERÄKNING AV SKATTESKULD OCH DEKLARATION

BERÄKNING AV SKATTESKULD OCH DEKLARATION

| (18) | Enligt lagen ska skattebetalaren beräkna sin skatteskuld genom självbedömning och skicka in en deklaration till skattemyndigheten senast den sista dagen i den femte månaden efter beskattningsåret. |
| --- | --- |

(18)

Enligt lagen ska skattebetalaren beräkna sin skatteskuld genom självbedömning och skicka in en deklaration till skattemyndigheten senast den sista dagen i den femte månaden efter beskattningsåret.

2.5   BETALNING AV SKATTEN

BETALNING AV SKATTEN

| (19) | I lagen föreskrivs att skattebetalaren ska beräkna och deklarera sin skatteskuld och betala skatten senast den sista dagen i den femte månaden efter beskattningsåret. |
| --- | --- |

(19)

I lagen föreskrivs att skattebetalaren ska beräkna och deklarera sin skatteskuld och betala skatten senast den sista dagen i den femte månaden efter beskattningsåret.

| (20) | För år 2014 skulle skatten betalas proportionellt från lagens ikraftträdande den 18 juli 2014 på grundval av reklamomsättningen år 2014. Skattebetalaren var tvungen att räkna ut och deklarera ett förskott på skatten för år 2014 (på grundval av reklamomsättningen år 2013) senast den 20 augusti 2014, och betala skatten i två lika stora delar senast den 20 augusti 2014 och den 20 november 2014. |
| --- | --- |

(20)

För år 2014 skulle skatten betalas proportionellt från lagens ikraftträdande den 18 juli 2014 på grundval av reklamomsättningen år 2014. Skattebetalaren var tvungen att räkna ut och deklarera ett förskott på skatten för år 2014 (på grundval av reklamomsättningen år 2013) senast den 20 augusti 2014, och betala skatten i två lika stora delar senast den 20 augusti 2014 och den 20 november 2014.

| (21) | Enligt preliminära uppgifter som lämnats av de ungerska myndigheterna, fram till den 28 november 2014, uppbars totalt 2 640 100 000 ungerska forint (cirka 8 500 000 euro) i form av förskottsbetalning för år 2014. Ungefär 80 % av de totala skatteintäkter som uppbars i form av dessa förskottsbetalningar betalades av samma företagsgrupp. |
| --- | --- |

(21)

Enligt preliminära uppgifter som lämnats av de ungerska myndigheterna, fram till den 28 november 2014, uppbars totalt 2 640 100 000 ungerska forint (cirka 8 500 000 euro) i form av förskottsbetalning för år 2014. Ungefär 80 % av de totala skatteintäkter som uppbars i form av dessa förskottsbetalningar betalades av samma företagsgrupp.

2.6   ÄNDRINGARNA SOM INFÖRDES GENOM LAG LXII AV ÅR 2015 AV DEN 4 JUNI 2015

ÄNDRINGARNA SOM INFÖRDES GENOM LAG LXII AV ÅR 2015 AV DEN 4 JUNI 2015

| (22) | Genom lag LXII av år 2015 av den 4 juni 2015, efter det att beslutet att inleda förfarandet hade antagits, ändrade Ungern lagen om reklamskatt genom att ersätta den progressiva skalan med sex skattesatser från 0 % till 50 % med ett system med dubbla satser enligt följande:






  — | En skattesats på 0 % på den del av omsättningen som inte överstiger 100 miljoner ungerska forint. |
| --- | --- | --- |

(22)

Genom lag LXII av år 2015 av den 4 juni 2015, efter det att beslutet att inleda förfarandet hade antagits, ändrade Ungern lagen om reklamskatt genom att ersätta den progressiva skalan med sex skattesatser från 0 % till 50 % med ett system med dubbla satser enligt följande:

—

En skattesats på 0 % på den del av omsättningen som inte överstiger 100 miljoner ungerska forint.

| — | En skattesats på 5,3 % på den omsättning som överstiger 100 miljoner ungerska forint. |
| --- | --- |

—

En skattesats på 5,3 % på den omsättning som överstiger 100 miljoner ungerska forint.

| (23) | Genom ändringen införs en frivillig retroaktiv tillämpning tillbaka till den tidpunkt då lagen trädde i kraft år 2014. Med andra ord kan skattebetalarna välja om de vill betala skatt för tidigare år enligt det nya systemet med dubbla satser eller den gamla progressiva skalan med sex skattesatser. |
| --- | --- |

(23)

Genom ändringen införs en frivillig retroaktiv tillämpning tillbaka till den tidpunkt då lagen trädde i kraft år 2014. Med andra ord kan skattebetalarna välja om de vill betala skatt för tidigare år enligt det nya systemet med dubbla satser eller den gamla progressiva skalan med sex skattesatser.

| (24) | Bestämmelserna om avdrag från 2014 års beskattningsunderlag av förluster som överförts från tidigare år, som endast gäller bolag som inte gick med vinst år 2013, förblir oförändrade. |
| --- | --- |

(24)

Bestämmelserna om avdrag från 2014 års beskattningsunderlag av förluster som överförts från tidigare år, som endast gäller bolag som inte gick med vinst år 2013, förblir oförändrade.

3.   DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

3.1   SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

| (25) | Kommissionen inledde det formella granskningsförfarandet eftersom den i detta skede ansåg att skattesatsernas progressivitet och bestämmelserna om avdrag för förluster som överförts från beskattningsunderlaget enligt föreskrifterna i lagen utgjorde statligt stöd. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen inledde det formella granskningsförfarandet eftersom den i detta skede ansåg att skattesatsernas progressivitet och bestämmelserna om avdrag för förluster som överförts från beskattningsunderlaget enligt föreskrifterna i lagen utgjorde statligt stöd.

| (26) | Kommissionen ansåg att de progressiva skattesatserna gjorde åtskillnad mellan företag med höga reklamintäkter (och därmed större företag) och företag med låga reklamintäkter (och därmed mindre företag), vilket medförde en selektiv fördel för de senare på grund av deras storlek. Kommissionen tvivlade på att betalningsförmågan, vilken Ungern har hänvisat till, skulle kunna fungera som vägledande princip för omsättningsskatter. Kommissionen ansåg därför preliminärt att reklamskattesatsernas progressiva karaktär i enlighet med lagen utgjorde statligt stöd, eftersom alla andra kriterier för en sådan bedömning tycktes vara uppfyllda. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen ansåg att de progressiva skattesatserna gjorde åtskillnad mellan företag med höga reklamintäkter (och därmed större företag) och företag med låga reklamintäkter (och därmed mindre företag), vilket medförde en selektiv fördel för de senare på grund av deras storlek. Kommissionen tvivlade på att betalningsförmågan, vilken Ungern har hänvisat till, skulle kunna fungera som vägledande princip för omsättningsskatter. Kommissionen ansåg därför preliminärt att reklamskattesatsernas progressiva karaktär i enlighet med lagen utgjorde statligt stöd, eftersom alla andra kriterier för en sådan bedömning tycktes vara uppfyllda.

| (27) | Kommissionen ansåg också att de bestämmelser i lagen som gör det möjligt att dra av tidigare förluster som förts över i enlighet med lagen om bolagsskatt och utdelningsskatt eller lagen om personlig inkomstskatt och, i synnerhet, den begränsning till företag som inte gick med vinst år 2013, gör åtskillnad mellan företag som mot bakgrund av en omsättningsbaserad skatt är i en jämförbar situation. Den ansåg vidare att bestämmelserna verkar medföra en selektiv fördel för företag som inte gick med vinst år 2013 jämfört med företag som inte gick med vinst åren dessförinnan eller som aldrig hade gått med förlust. Kommissionen ansåg att denna särbehandling inte kunde motiveras av skattesystemets karaktär och logik, i synnerhet eftersom Ungern har hävdat att reklamskatten baseras på idén att blotta inkasseringen av reklamintäkter motiverar beskattning. Kommissionen ansåg därför att dessa bestämmelser utgjorde statligt stöd, eftersom alla andra kriterier för en sådan bedömning tycktes vara uppfyllda. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen ansåg också att de bestämmelser i lagen som gör det möjligt att dra av tidigare förluster som förts över i enlighet med lagen om bolagsskatt och utdelningsskatt eller lagen om personlig inkomstskatt och, i synnerhet, den begränsning till företag som inte gick med vinst år 2013, gör åtskillnad mellan företag som mot bakgrund av en omsättningsbaserad skatt är i en jämförbar situation. Den ansåg vidare att bestämmelserna verkar medföra en selektiv fördel för företag som inte gick med vinst år 2013 jämfört med företag som inte gick med vinst åren dessförinnan eller som aldrig hade gått med förlust. Kommissionen ansåg att denna särbehandling inte kunde motiveras av skattesystemets karaktär och logik, i synnerhet eftersom Ungern har hävdat att reklamskatten baseras på idén att blotta inkasseringen av reklamintäkter motiverar beskattning. Kommissionen ansåg därför att dessa bestämmelser utgjorde statligt stöd, eftersom alla andra kriterier för en sådan bedömning tycktes vara uppfyllda.

| (28) | Åtgärderna föreföll inte vara förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(28)

Åtgärderna föreföll inte vara förenliga med den inre marknaden.

3.2   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (29) | Kommissionen tog emot synpunkter från tre berörda parter. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen tog emot synpunkter från tre berörda parter.

| (30) | Hungarian Advertising Association (Ungerska reklamförbundet) beskrev reklambranschens tillstånd i Ungern och uttryckte farhågor om reklamskatten som sådan. Förbundet anser att skatten lägger en extra börda på en bransch som redan har drabbats hårt av minskande intäkter. Det påpekar även att en reklamskatt för små medieföretag kan driva bort dessa företag från marknaden på grund av deras små vinstmarginaler. |
| --- | --- |

(30)

Hungarian Advertising Association (Ungerska reklamförbundet) beskrev reklambranschens tillstånd i Ungern och uttryckte farhågor om reklamskatten som sådan. Förbundet anser att skatten lägger en extra börda på en bransch som redan har drabbats hårt av minskande intäkter. Det påpekar även att en reklamskatt för små medieföretag kan driva bort dessa företag från marknaden på grund av deras små vinstmarginaler.

Hungarian Advertising Association

| (31) | TV2, ett privat TV-bolag baserat i Ungern, hade endast synpunkter på möjligheten att dra av tidigare förluster som förts över för affärsmässiga eller personliga skatteändamål. TV2 anser att bestämmelsen om avräkning av tidigare förluster inte är selektiv, eftersom det ligger inom ramen för en medlemsstats bedömningsutrymme att utforma en omsättningsbaserad skatt och samtidigt ta hänsyn till delar av en skatt som baseras på betalningsförmåga. Om kommissionen anser att det finns inslag av selektivitet i bestämmelserna om avdrag av tidigare förluster kan detta endast gälla den ytterligare begränsning till bolag som inte gick med vinst år 2013, och inte den allmänna bestämmelse som medger avdrag för tidigare förluster. |
| --- | --- |

(31)

TV2, ett privat TV-bolag baserat i Ungern, hade endast synpunkter på möjligheten att dra av tidigare förluster som förts över för affärsmässiga eller personliga skatteändamål. TV2 anser att bestämmelsen om avräkning av tidigare förluster inte är selektiv, eftersom det ligger inom ramen för en medlemsstats bedömningsutrymme att utforma en omsättningsbaserad skatt och samtidigt ta hänsyn till delar av en skatt som baseras på betalningsförmåga. Om kommissionen anser att det finns inslag av selektivitet i bestämmelserna om avdrag av tidigare förluster kan detta endast gälla den ytterligare begränsning till bolag som inte gick med vinst år 2013, och inte den allmänna bestämmelse som medger avdrag för tidigare förluster.

TV2

| (32) | RTL instämmer i kommissionens bedömning avseende beslutet om att inleda ett förfarande. Företaget framförde synpunkten att reklamskatten skapar ytterligare två inslag av selektivitet: i) Skatten kommer att gynna offentliga TV-bolag framför kommersiella, eftersom de förstnämnda enligt uppgift främst finansieras genom statliga medel och därför påverkas av skatten i mindre utsträckning. ii) Skatten kommer att gynna ungerska TV-bolag framför internationella aktörer, eftersom ungerska TV-bolag enligt uppgift har lägre reklamintäkter än de större internationella aktörerna. |
| --- | --- |

(32)

RTL instämmer i kommissionens bedömning avseende beslutet om att inleda ett förfarande. Företaget framförde synpunkten att reklamskatten skapar ytterligare två inslag av selektivitet: i) Skatten kommer att gynna offentliga TV-bolag framför kommersiella, eftersom de förstnämnda enligt uppgift främst finansieras genom statliga medel och därför påverkas av skatten i mindre utsträckning. ii) Skatten kommer att gynna ungerska TV-bolag framför internationella aktörer, eftersom ungerska TV-bolag enligt uppgift har lägre reklamintäkter än de större internationella aktörerna.

RTL

3.3   DE UNGERSKA MYNDIGHETERNAS STÅNDPUNKT

DE UNGERSKA MYNDIGHETERNAS STÅNDPUNKT

| (33) | De ungerska myndigheterna bestrider att åtgärderna utgör stöd. I huvudsak hävdar de att betalningsförmågan inte bara återspeglas i ett företags lönsamhet, utan även i dess marknadsandel och därigenom dess omsättning. Ungern hävdar att progressiva skattesatser för en omsättningsbaserad skatt motiveras av betalningsförmågan och att det är den nationella behörigheten som ska definiera exakta skatteklasser. Ungern anser även att övergångsbestämmelsen för bolag som inte gick med vinst år 2013 är motiverad, eftersom skattebördan för dessa företag hade varit för hög utan denna åtgärd. |
| --- | --- |

(33)

De ungerska myndigheterna bestrider att åtgärderna utgör stöd. I huvudsak hävdar de att betalningsförmågan inte bara återspeglas i ett företags lönsamhet, utan även i dess marknadsandel och därigenom dess omsättning. Ungern hävdar att progressiva skattesatser för en omsättningsbaserad skatt motiveras av betalningsförmågan och att det är den nationella behörigheten som ska definiera exakta skatteklasser. Ungern anser även att övergångsbestämmelsen för bolag som inte gick med vinst år 2013 är motiverad, eftersom skattebördan för dessa företag hade varit för hög utan denna åtgärd.

| (34) | Ungern bestrider i synnerhet skattesystemets selektiva karaktär genom att hävda att det inte förekommer någon avvikelse från referenssystemet, eftersom referenssystemet när det gäller progressiva skatter utgörs av en kombination av beskattningsunderlaget och motsvarande skattesatser. Därför är bolag som är i samma rättsliga och faktiska situation (som har samma beskattningsunderlag) föremål för samma skattebelopp. |
| --- | --- |

(34)

Ungern bestrider i synnerhet skattesystemets selektiva karaktär genom att hävda att det inte förekommer någon avvikelse från referenssystemet, eftersom referenssystemet när det gäller progressiva skatter utgörs av en kombination av beskattningsunderlaget och motsvarande skattesatser. Därför är bolag som är i samma rättsliga och faktiska situation (som har samma beskattningsunderlag) föremål för samma skattebelopp.

3.4   KOMMENTARER FRÅN UNGERN PÅ DE BERÖRDA PARTERNAS SYNPUNKTER

KOMMENTARER FRÅN UNGERN PÅ DE BERÖRDA PARTERNAS SYNPUNKTER

| (35) | Ungern konstaterade att Hungarian Advertisement Association i sina synpunkter beskriver den ungerska reklammarknadens funktion på ett korrekt sätt och, framför allt, drar slutsatsen att mindre företag och nya aktörer har sämre förutsättningar än större företag med högre omsättning. Därför är de mindre aktörernas ställning på reklammarknaden inte jämförbar med förutsättningarna för de större utgivarna, vilka har förmågan att betala mer och borde ha en progressivt högre skattebörda. |
| --- | --- |

(35)

Ungern konstaterade att Hungarian Advertisement Association i sina synpunkter beskriver den ungerska reklammarknadens funktion på ett korrekt sätt och, framför allt, drar slutsatsen att mindre företag och nya aktörer har sämre förutsättningar än större företag med högre omsättning. Därför är de mindre aktörernas ställning på reklammarknaden inte jämförbar med förutsättningarna för de större utgivarna, vilka har förmågan att betala mer och borde ha en progressivt högre skattebörda.

| (36) | Ungern håller med om synpunkterna från TV2 och påpekar att det följer av EU-domstolens dom i Gibraltar-målet att lönsamhet som beskattningskriterium utgör en allmän skatteåtgärd eftersom den är resultatet av ett slumpmässigt faktum. |
| --- | --- |

(36)

Ungern håller med om synpunkterna från TV2 och påpekar att det följer av EU-domstolens dom i Gibraltar-målet att lönsamhet som beskattningskriterium utgör en allmän skatteåtgärd eftersom den är resultatet av ett slumpmässigt faktum.

| (37) | Ungern håller inte med om de argument som framfördes av RTL av samma skäl som redan har förklarats i tidigare kommentarer. Ungern förklarar vidare att offentliga och kommersiella TV-bolag behandlas jämlikt i lagen och att all publicering av reklam mot ersättning omfattas av samma skattskyldighet. |
| --- | --- |

(37)

Ungern håller inte med om de argument som framfördes av RTL av samma skäl som redan har förklarats i tidigare kommentarer. Ungern förklarar vidare att offentliga och kommersiella TV-bolag behandlas jämlikt i lagen och att all publicering av reklam mot ersättning omfattas av samma skattskyldighet.

4.   BEDÖMNING AV STÖDET

BEDÖMNING AV STÖDET

4.1   FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD I DEN MENING SOM AVSES I ARTIKEL 107.1 I EUF-FÖRDRAGET

FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD I DEN MENING SOM AVSES I ARTIKEL 107.1 I EUF-FÖRDRAGET

| (38) | Artikel 107.1 i EUF-fördraget lyder enligt följande: Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(38)

Artikel 107.1 i EUF-fördraget lyder enligt följande: Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (39) | Om en åtgärd ska räknas som stöd i den mening som avses i denna bestämmelse måste därför följande kumulativa villkor uppfyllas: i) Åtgärden måste kunna hänföras till staten och finansieras med hjälp av statliga medel. ii) Åtgärden måste innebära en fördel för mottagaren. iii) Fördelen måste vara selektiv. iv) Åtgärden måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(39)

Om en åtgärd ska räknas som stöd i den mening som avses i denna bestämmelse måste därför följande kumulativa villkor uppfyllas: i) Åtgärden måste kunna hänföras till staten och finansieras med hjälp av statliga medel. ii) Åtgärden måste innebära en fördel för mottagaren. iii) Fördelen måste vara selektiv. iv) Åtgärden måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna.

4.1.1   STATLIGA MEDEL OCH STATENS ANSVAR

| (40) | För att utgöra statligt stöd måste en åtgärd kunna tillskrivas en medlemsstat och finansieras med hjälp av statliga medel. |
| --- | --- |

(40)

För att utgöra statligt stöd måste en åtgärd kunna tillskrivas en medlemsstat och finansieras med hjälp av statliga medel.

| (41) | Eftersom de omtvistade åtgärderna är resultatet av en lag som införts av det ungerska parlamentet kan de otvetydigt tillskrivas den ungerska staten. |
| --- | --- |

(41)

Eftersom de omtvistade åtgärderna är resultatet av en lag som införts av det ungerska parlamentet kan de otvetydigt tillskrivas den ungerska staten.

| (42) | Vad gäller åtgärdens finansiering med hjälp av statliga medel, där resultatet av åtgärden är att staten avstår från intäkter som den hade varit tvungen att samla in från ett företag under normala omständigheter, har även det villkoret uppfyllts (4). I föreliggande fall avstår Ungern från medel som landet annars hade varit tvunget att uppbära från företag med en lägre nivå av relevant omsättning (och därmed mindre företag) om de hade omfattats av samma skattenivå som företag med högre omsättning (och därmed större företag). |
| --- | --- |

(42)

Vad gäller åtgärdens finansiering med hjälp av statliga medel, där resultatet av åtgärden är att staten avstår från intäkter som den hade varit tvungen att samla in från ett företag under normala omständigheter, har även det villkoret uppfyllts (4). I föreliggande fall avstår Ungern från medel som landet annars hade varit tvunget att uppbära från företag med en lägre nivå av relevant omsättning (och därmed mindre företag) om de hade omfattats av samma skattenivå som företag med högre omsättning (och därmed större företag).

4

4.1.2   FÖRDEL

| (43) | Enligt EU-domstolarnas rättspraxis omfattar begreppet stöd inte bara positiva förmåner, utan även åtgärder som, på olika sätt, minskar de kostnader som normalt ingår i ett företags budget (5). En fördel kan beviljas genom olika typer av minskning av ett företags skattebörda och, i synnerhet, genom en minskning av den tillämpliga skattesatsen, beskattningsunderlaget eller det skattebelopp som ska betalas in (6). Även om en skattenedsättning inte omfattar någon positiv överföring av medel från staten ger den upphov till en fördel på grund av det faktum att den ger de berörda företagen en mer fördelaktig finansiell ställning och leder till en inkomstförlust för staten (7). |
| --- | --- |

(43)

Enligt EU-domstolarnas rättspraxis omfattar begreppet stöd inte bara positiva förmåner, utan även åtgärder som, på olika sätt, minskar de kostnader som normalt ingår i ett företags budget (5). En fördel kan beviljas genom olika typer av minskning av ett företags skattebörda och, i synnerhet, genom en minskning av den tillämpliga skattesatsen, beskattningsunderlaget eller det skattebelopp som ska betalas in (6). Även om en skattenedsättning inte omfattar någon positiv överföring av medel från staten ger den upphov till en fördel på grund av det faktum att den ger de berörda företagen en mer fördelaktig finansiell ställning och leder till en inkomstförlust för staten (7).

5

6

7

| (44) | Genom lagen fastställs progressiva skattesatser som gäller för den årliga omsättning som härrör från publiceringen av reklamannonser i Ungern beroende på vilken skatteklass som gäller för ett företags omsättning. Den progressiva karaktären av dessa skattesatser medför att andelen skatt som påförs ett företags omsättning ökar progressivt beroende på antalet skatteklasser som omsättningen faller inom. Detta får till följd att företag med låg omsättning (mindre företag) beskattas med en väsentligt lägre genomsnittlig skattesats än företag med hög omsättning (större företag). Beskattningen med denna väsentligt lägre genomsnittliga skattesats minskar de kostnader som företag med låg omsättning måste bära jämfört med företag med hög omsättning, och den utgör därför en fördel som gynnar mindre företag framför större företag i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(44)

Genom lagen fastställs progressiva skattesatser som gäller för den årliga omsättning som härrör från publiceringen av reklamannonser i Ungern beroende på vilken skatteklass som gäller för ett företags omsättning. Den progressiva karaktären av dessa skattesatser medför att andelen skatt som påförs ett företags omsättning ökar progressivt beroende på antalet skatteklasser som omsättningen faller inom. Detta får till följd att företag med låg omsättning (mindre företag) beskattas med en väsentligt lägre genomsnittlig skattesats än företag med hög omsättning (större företag). Beskattningen med denna väsentligt lägre genomsnittliga skattesats minskar de kostnader som företag med låg omsättning måste bära jämfört med företag med hög omsättning, och den utgör därför en fördel som gynnar mindre företag framför större företag i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

| (45) | På samma sätt utgör möjligheten som föreskrivs i lagen att dra av förluster som överförts för affärsmässiga eller personliga skatteändamål en fördel för de företag som inte gick med vinst år 2013, eftersom den minskar deras beskattningsunderlag och därigenom deras skattebörda jämfört med företag som inte kan dra nytta av avdragsreglerna. |
| --- | --- |

(45)

På samma sätt utgör möjligheten som föreskrivs i lagen att dra av förluster som överförts för affärsmässiga eller personliga skatteändamål en fördel för de företag som inte gick med vinst år 2013, eftersom den minskar deras beskattningsunderlag och därigenom deras skattebörda jämfört med företag som inte kan dra nytta av avdragsreglerna.

4.1.3   SELEKTIVITET

| (46) | En åtgärd är selektiv om den gynnar vissa företag eller produktionen av vissa varor i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. När det gäller skattebestämmelserna har EU-domstolen fastslagit att en åtgärds selektivitet i princip kan bedömas med hjälp av en analys i tre steg (8). För det första ska det allmänna eller normala skattesystem som tillämpas i medlemsstaten identifieras: dvs. ”referenssystemet”. För det andra bör det fastställas huruvida en viss åtgärd utgör ett undantag från detta system i den mån den gör åtskillnad mellan ekonomiska aktörer som, mot bakgrund av systemets egentliga syften, är i en jämförbar faktiskt och rättslig situation. Om åtgärden i fråga inte utgör något undantag från referenssystemet är den inte selektiv. Om den utgör ett undantag (och därför är selektiv vid första påseendet) måste det fastställas, i det tredje steget av analysen, huruvida åtgärden motiveras av karaktären eller den allmänna ordningen i referensskattesystemet (9). Om en åtgärd som förefaller vara selektiv vid första påseendet motiveras av karaktären eller den allmänna ordningen i systemet kommer den inte att anses vara selektiv, och den kommer därför att falla utanför tillämpningsområdet för artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(46)

En åtgärd är selektiv om den gynnar vissa företag eller produktionen av vissa varor i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. När det gäller skattebestämmelserna har EU-domstolen fastslagit att en åtgärds selektivitet i princip kan bedömas med hjälp av en analys i tre steg (8). För det första ska det allmänna eller normala skattesystem som tillämpas i medlemsstaten identifieras: dvs. ”referenssystemet”. För det andra bör det fastställas huruvida en viss åtgärd utgör ett undantag från detta system i den mån den gör åtskillnad mellan ekonomiska aktörer som, mot bakgrund av systemets egentliga syften, är i en jämförbar faktiskt och rättslig situation. Om åtgärden i fråga inte utgör något undantag från referenssystemet är den inte selektiv. Om den utgör ett undantag (och därför är selektiv vid första påseendet) måste det fastställas, i det tredje steget av analysen, huruvida åtgärden motiveras av karaktären eller den allmänna ordningen i referensskattesystemet (9). Om en åtgärd som förefaller vara selektiv vid första påseendet motiveras av karaktären eller den allmänna ordningen i systemet kommer den inte att anses vara selektiv, och den kommer därför att falla utanför tillämpningsområdet för artikel 107.1 i fördraget.

8

9

4.1.3.1   
  Referenssystemet

Referenssystemet

| (47) | Referenssystemet utgör en ram gentemot vilken en åtgärds selektivitet kan bedömas. |
| --- | --- |

(47)

Referenssystemet utgör en ram gentemot vilken en åtgärds selektivitet kan bedömas.

| (48) | I det aktuella fallet är referenssystemet tillämpningen av en särskild reklamskatt på omsättning som härrör från tillhandahållandet av reklamtjänster, dvs. hela den ersättning som erhålls av utgivaren för publiceringen av reklamannonser, utan avdrag för eventuella kostnader. Kommissionen anser inte att reklamskattens progressiva satsstruktur kan utgöra en del av detta referenssystem. |
| --- | --- |

(48)

I det aktuella fallet är referenssystemet tillämpningen av en särskild reklamskatt på omsättning som härrör från tillhandahållandet av reklamtjänster, dvs. hela den ersättning som erhålls av utgivaren för publiceringen av reklamannonser, utan avdrag för eventuella kostnader. Kommissionen anser inte att reklamskattens progressiva satsstruktur kan utgöra en del av detta referenssystem.

| (49) | Som EU-domstolen har fastställt (10) är det inte alltid tillräckligt att begränsa analysen av selektiviteten till huruvida en åtgärd avviker från referenssystemet enligt medlemsstatens definition. Det är också nödvändigt att utvärdera huruvida gränserna för detta system har utformats av medlemsstaten på ett konsekvent sätt eller, tvärtom, på ett uppenbart godtyckligt eller partiskt sätt, för att gynna vissa företag framför andra. I stället för att fastställa allmänna regler som gäller alla företag och från vilka undantag görs för vissa företag kan medlemsstaten annars uppnå samma resultat, och förbigå reglerna för statligt stöd, genom att justera och kombinera sina regler på ett sådant sätt att enbart deras tillämpning leder till olika bördor för olika företag (11). I detta avseende är det särskilt viktigt att påpeka att EU-domstolen konsekvent har framhållit att artikel 107.1 i EUF-fördraget inte skiljer mellan statliga åtgärder med hänvisning till deras orsaker eller syften, utan definierar dem i förhållande till deras effekter, och därigenom oberoende av vilka tekniker som används (12). |
| --- | --- |

(49)

Som EU-domstolen har fastställt (10) är det inte alltid tillräckligt att begränsa analysen av selektiviteten till huruvida en åtgärd avviker från referenssystemet enligt medlemsstatens definition. Det är också nödvändigt att utvärdera huruvida gränserna för detta system har utformats av medlemsstaten på ett konsekvent sätt eller, tvärtom, på ett uppenbart godtyckligt eller partiskt sätt, för att gynna vissa företag framför andra. I stället för att fastställa allmänna regler som gäller alla företag och från vilka undantag görs för vissa företag kan medlemsstaten annars uppnå samma resultat, och förbigå reglerna för statligt stöd, genom att justera och kombinera sina regler på ett sådant sätt att enbart deras tillämpning leder till olika bördor för olika företag (11). I detta avseende är det särskilt viktigt att påpeka att EU-domstolen konsekvent har framhållit att artikel 107.1 i EUF-fördraget inte skiljer mellan statliga åtgärder med hänvisning till deras orsaker eller syften, utan definierar dem i förhållande till deras effekter, och därigenom oberoende av vilka tekniker som används (12).

10

11

12

| (50) | Den progressiva skattestruktur som införts genom lagen verkar vara medvetet utformad av Ungern för att gynna vissa företag framför andra. Inom ramen för den progressiva skattestruktur som införts genom lagen omfattas företag som publicerar reklamannonser av olika skattesatser som ökar progressivt från 0 % upp till 50 % beroende på vilka skatteklasser som gäller för företagens omsättning. Följaktligen gäller olika genomsnittliga skattesatser för företag som omfattas av reklamskatten beroende på storleken på deras omsättning. |
| --- | --- |

(50)

Den progressiva skattestruktur som införts genom lagen verkar vara medvetet utformad av Ungern för att gynna vissa företag framför andra. Inom ramen för den progressiva skattestruktur som införts genom lagen omfattas företag som publicerar reklamannonser av olika skattesatser som ökar progressivt från 0 % upp till 50 % beroende på vilka skatteklasser som gäller för företagens omsättning. Följaktligen gäller olika genomsnittliga skattesatser för företag som omfattas av reklamskatten beroende på storleken på deras omsättning.

| (51) | Effekten av den progressiva skattestruktur som införts genom lagen är därför att olika företag omfattas av olika skattenivåer (uttryckt som en andel av deras totala årliga reklamomsättning) beroende på deras storlek, eftersom storleken på den reklamomsättning som uppnås av ett företag i viss utsträckning hänger ihop med företagets storlek. |
| --- | --- |

(51)

Effekten av den progressiva skattestruktur som införts genom lagen är därför att olika företag omfattas av olika skattenivåer (uttryckt som en andel av deras totala årliga reklamomsättning) beroende på deras storlek, eftersom storleken på den reklamomsättning som uppnås av ett företag i viss utsträckning hänger ihop med företagets storlek.

| (52) | Eftersom alla företag beskattas med olika skattesatser är det inte möjligt för kommissionen att identifiera någon enskild referenssats i reklamskatten. Ungern angav ingen specifik skattesats som referenssats eller ”normal” skattesats och förklarade varken varför en högre skattesats är motiverad för företag med hög omsättning eller varför lägre skattesatser ska gälla för företag med lägre reklamomsättning. |
| --- | --- |

(52)

Eftersom alla företag beskattas med olika skattesatser är det inte möjligt för kommissionen att identifiera någon enskild referenssats i reklamskatten. Ungern angav ingen specifik skattesats som referenssats eller ”normal” skattesats och förklarade varken varför en högre skattesats är motiverad för företag med hög omsättning eller varför lägre skattesatser ska gälla för företag med lägre reklamomsättning.

| (53) | Det angivna syftet med reklamskatten är att främja principen om gemensam ansvarsfördelning. Mot bakgrund av detta mål anser kommissionen att alla aktörer som omfattas av reklamskatten är i en jämförbar rättslig och faktisk situation. Följaktligen bör alla aktörer, om inte annat vederbörligen motiveras, behandlas på samma sätt och betala samma andel av sin omsättning, oavsett storleken på omsättningen. Kommissionen påpekar att följden av tillämpningen av en enda skattesats för alla aktörer är att företag med högre omsättning bidrar mer till statsbudgeten än de som har låg omsättning. Ungern har inte lagt fram några övertygande argument som motiverar åtskillnaden mellan dessa typer av företag genom att progressivt lägga en proportionellt högre skattebörda på de företag som har högre omsättning. Ungern har därför medvetet utformat reklamskatten på ett sådant sätt att den godtyckligt gynnar vissa företag, nämligen de som har lägre omsättning (och därmed mindre företag), och missgynnar andra, nämligen större företag (13). |
| --- | --- |

(53)

Det angivna syftet med reklamskatten är att främja principen om gemensam ansvarsfördelning. Mot bakgrund av detta mål anser kommissionen att alla aktörer som omfattas av reklamskatten är i en jämförbar rättslig och faktisk situation. Följaktligen bör alla aktörer, om inte annat vederbörligen motiveras, behandlas på samma sätt och betala samma andel av sin omsättning, oavsett storleken på omsättningen. Kommissionen påpekar att följden av tillämpningen av en enda skattesats för alla aktörer är att företag med högre omsättning bidrar mer till statsbudgeten än de som har låg omsättning. Ungern har inte lagt fram några övertygande argument som motiverar åtskillnaden mellan dessa typer av företag genom att progressivt lägga en proportionellt högre skattebörda på de företag som har högre omsättning. Ungern har därför medvetet utformat reklamskatten på ett sådant sätt att den godtyckligt gynnar vissa företag, nämligen de som har lägre omsättning (och därmed mindre företag), och missgynnar andra, nämligen större företag (13).

13

| (54) | Referenssystemet är därför avsiktligt selektivt på ett sätt som inte är motiverat mot bakgrund av syftet med reklamskatten, vilket är att främja principen om gemensam ansvarsfördelning och uppbära medel till statsbudgeten. |
| --- | --- |

(54)

Referenssystemet är därför avsiktligt selektivt på ett sätt som inte är motiverat mot bakgrund av syftet med reklamskatten, vilket är att främja principen om gemensam ansvarsfördelning och uppbära medel till statsbudgeten.

| (55) | På samma sätt kan möjligheten att dra av tidigare förluster som har överförts från 2014 års beskattningsunderlag för affärsmässiga eller personliga skatteändamål inte anses vara en del av referenssystemet i detta fall av minst två orsaker. Å ena sidan baseras skatten på beskattningen av omsättning till skillnad från vinstbaserad skatt, vilket betyder att kostnader normalt sett inte är avdragsgilla från beskattningsunderlaget för en omsättningsskatt. I detta fall har de ungerska myndigheterna inte kunnat förklara hur denna möjlighet till avdrag för kostnader kan kopplas till omsättningsskattens syfte eller karaktär. Å andra sidan erbjuds möjligheten till avdrag endast för de företag som inte gick med vinst år 2013. Detta är inte någon allmän avdragsregel, och möjligheten till avdrag verkar vara godtycklig eller åtminstone inte tillräckligt konsekvent för att ingå i referenssystemet. |
| --- | --- |

(55)

På samma sätt kan möjligheten att dra av tidigare förluster som har överförts från 2014 års beskattningsunderlag för affärsmässiga eller personliga skatteändamål inte anses vara en del av referenssystemet i detta fall av minst två orsaker. Å ena sidan baseras skatten på beskattningen av omsättning till skillnad från vinstbaserad skatt, vilket betyder att kostnader normalt sett inte är avdragsgilla från beskattningsunderlaget för en omsättningsskatt. I detta fall har de ungerska myndigheterna inte kunnat förklara hur denna möjlighet till avdrag för kostnader kan kopplas till omsättningsskattens syfte eller karaktär. Å andra sidan erbjuds möjligheten till avdrag endast för de företag som inte gick med vinst år 2013. Detta är inte någon allmän avdragsregel, och möjligheten till avdrag verkar vara godtycklig eller åtminstone inte tillräckligt konsekvent för att ingå i referenssystemet.

| (56) | Enligt kommissionens uppfattning borde referenssystemet för beskattning av reklamomsättning vara en skatt på reklamomsättning som uppfyller reglerna för statligt stöd, dvs. där






  — | reklamomsättningar är föremål för samma (enskilda) skattesats, och |
| --- | --- | --- |

(56)

Enligt kommissionens uppfattning borde referenssystemet för beskattning av reklamomsättning vara en skatt på reklamomsättning som uppfyller reglerna för statligt stöd, dvs. där

—

reklamomsättningar är föremål för samma (enskilda) skattesats, och

| — | ingen annan del bibehålls eller införs på ett sätt som ger vissa företag en selektiv fördel. |
| --- | --- |

—

ingen annan del bibehålls eller införs på ett sätt som ger vissa företag en selektiv fördel.

4.1.3.2   
  Undantag från referenssystemet

Undantag från referenssystemet

| (57) | Som ett andra steg är det nödvändigt att bestämma huruvida åtgärden utgör ett undantag från referenssystemet till förmån för vissa företag som är i en liknande faktisk och rättslig situation mot bakgrund av referenssystemets egentliga syften. |
| --- | --- |

(57)

Som ett andra steg är det nödvändigt att bestämma huruvida åtgärden utgör ett undantag från referenssystemet till förmån för vissa företag som är i en liknande faktisk och rättslig situation mot bakgrund av referenssystemets egentliga syften.

| (58) | Progressiviteten i reklamskattens satsstruktur skapar en differentiering bland de företag som bedriver verksamhet med att publicera reklamannonser i Ungern på grundval av omfattningen av deras reklamverksamhet, vilken återspeglas i reklamomsättningen. |
| --- | --- |

(58)

Progressiviteten i reklamskattens satsstruktur skapar en differentiering bland de företag som bedriver verksamhet med att publicera reklamannonser i Ungern på grundval av omfattningen av deras reklamverksamhet, vilken återspeglas i reklamomsättningen.

| (59) | På grund av den progressiva karaktären hos de skattesatser som föreskrivs i lagen är företag med en omsättning som motsvarar en lägre skatteklass föremål för en avsevärt lägre beskattning än företag med en omsättning som motsvarar en högre skatteklass. Som en följd av detta omfattas företag med låg omsättning av både avsevärt lägre marginalskattesatser och avsevärt lägre genomsnittliga skattesatser jämfört med företag med hög omsättning, vilket innebär avsevärt lägre beskattning av samma verksamhet. Kommissionen konstaterar framför allt att beskattningen av omsättningen för företag med högre reklamomsättning som faller inom de översta skatteklasserna (30 %/40 %/50 %) är exceptionellt hög och därför leder till särbehandling i mycket väsentlig grad. |
| --- | --- |

(59)

På grund av den progressiva karaktären hos de skattesatser som föreskrivs i lagen är företag med en omsättning som motsvarar en lägre skatteklass föremål för en avsevärt lägre beskattning än företag med en omsättning som motsvarar en högre skatteklass. Som en följd av detta omfattas företag med låg omsättning av både avsevärt lägre marginalskattesatser och avsevärt lägre genomsnittliga skattesatser jämfört med företag med hög omsättning, vilket innebär avsevärt lägre beskattning av samma verksamhet. Kommissionen konstaterar framför allt att beskattningen av omsättningen för företag med högre reklamomsättning som faller inom de översta skatteklasserna (30 %/40 %/50 %) är exceptionellt hög och därför leder till särbehandling i mycket väsentlig grad.

| (60) | Dessutom visar de uppgifter om förskottsbetalningen av skatt som de ungerska myndigheterna lämnade den 17 februari 2015 att de skattesatser på 30 % och 40/50 % för reklamomsättning som motsvarar de två högsta skatteklasserna i praktiken endast tillämpades på ett enda företag år 2014 och att detta företag har betalat cirka 80 % av de totala intäkterna från förskottsbetalningar av skatt som den ungerska staten har uppburit. Dessa siffror visar tydligt effekterna av särbehandlingen av olika företag inom ramen för lagen och den selektiva karaktären hos de progressiva skattesatserna. |
| --- | --- |

(60)

Dessutom visar de uppgifter om förskottsbetalningen av skatt som de ungerska myndigheterna lämnade den 17 februari 2015 att de skattesatser på 30 % och 40/50 % för reklamomsättning som motsvarar de två högsta skatteklasserna i praktiken endast tillämpades på ett enda företag år 2014 och att detta företag har betalat cirka 80 % av de totala intäkterna från förskottsbetalningar av skatt som den ungerska staten har uppburit. Dessa siffror visar tydligt effekterna av särbehandlingen av olika företag inom ramen för lagen och den selektiva karaktären hos de progressiva skattesatserna.

| (61) | Därför anser kommissionen att den progressiva satsstruktur som införts genom lagen avviker från referenssystemet genom införandet av en reklamskatt för alla aktörer som är delaktiga i publiceringen av reklamannonser i Ungern till fördel för företag med lägre omsättning. |
| --- | --- |

(61)

Därför anser kommissionen att den progressiva satsstruktur som införts genom lagen avviker från referenssystemet genom införandet av en reklamskatt för alla aktörer som är delaktiga i publiceringen av reklamannonser i Ungern till fördel för företag med lägre omsättning.

| (62) | Kommissionen anser även att möjligheten för företag som inte gick med vinst år 2013 att dra av tidigare förluster som överförts från 2014 års beskattningsunderlag för affärsmässiga eller personliga skatteändamål avviker från referenssystemet, dvs. från den allmänna regeln att operatörerna ska beskattas på grundval av deras reklamomsättning. Skatten baseras på beskattningen av omsättningen till skillnad från en vinstbaserad skatt, vilket betyder att kostnaderna normalt sett inte är avdragsgilla från beskattningsunderlaget för en omsättningsskatt. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen anser även att möjligheten för företag som inte gick med vinst år 2013 att dra av tidigare förluster som överförts från 2014 års beskattningsunderlag för affärsmässiga eller personliga skatteändamål avviker från referenssystemet, dvs. från den allmänna regeln att operatörerna ska beskattas på grundval av deras reklamomsättning. Skatten baseras på beskattningen av omsättningen till skillnad från en vinstbaserad skatt, vilket betyder att kostnaderna normalt sett inte är avdragsgilla från beskattningsunderlaget för en omsättningsskatt.

| (63) | Framför allt innebär begränsningen av avdraget för förluster till företag som inte gick med vinst år 2013 en åtskillnad mellan, å ena sidan, företag som hade förluster som överförts till efterföljande räkenskapsår och inte gick med vinst år 2013 och, å andra sidan, företag som gick med vinst år 2013 men kunde ha haft förluster som överförts från tidigare räkenskapsår. Dessutom innebär bestämmelsen inte en begränsning av de förluster som kan avräknas mot reklamskatten till de som uppstått år 2013, utan gör det möjligt för ett företag som inte gick med vinst år 2013 att även använda förluster som överförts från tidigare räkenskapsår. Vidare anser kommissionen att möjligheten att dra av förluster som redan existerade vid den tidpunkt då lagen om reklamskatt antogs medför selektivitet eftersom godkännandet av ett sådant avdrag kan gynna vissa företag som har fört över stora förluster. |
| --- | --- |

(63)

Framför allt innebär begränsningen av avdraget för förluster till företag som inte gick med vinst år 2013 en åtskillnad mellan, å ena sidan, företag som hade förluster som överförts till efterföljande räkenskapsår och inte gick med vinst år 2013 och, å andra sidan, företag som gick med vinst år 2013 men kunde ha haft förluster som överförts från tidigare räkenskapsår. Dessutom innebär bestämmelsen inte en begränsning av de förluster som kan avräknas mot reklamskatten till de som uppstått år 2013, utan gör det möjligt för ett företag som inte gick med vinst år 2013 att även använda förluster som överförts från tidigare räkenskapsår. Vidare anser kommissionen att möjligheten att dra av förluster som redan existerade vid den tidpunkt då lagen om reklamskatt antogs medför selektivitet eftersom godkännandet av ett sådant avdrag kan gynna vissa företag som har fört över stora förluster.

| (64) | Kommissionen anser att de bestämmelser i lagen som gör det möjligt – enligt de villkor som fastställs i lagen – att dra av förluster som överförts från tidigare räkenskapsår gör åtskillnad mellan förtag som är i en jämförbar rättslig och faktisk situation mot bakgrund av syftet med den ungerska reklamskatten. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen anser att de bestämmelser i lagen som gör det möjligt – enligt de villkor som fastställs i lagen – att dra av förluster som överförts från tidigare räkenskapsår gör åtskillnad mellan förtag som är i en jämförbar rättslig och faktisk situation mot bakgrund av syftet med den ungerska reklamskatten.

| (65) | Därför anser kommissionen av åtgärderna är selektiva vid första påseendet. |
| --- | --- |

(65)

Därför anser kommissionen av åtgärderna är selektiva vid första påseendet.

4.1.3.3   
  Motivering av skattesystemets karaktär och allmänna struktur

Motivering av skattesystemets karaktär och allmänna struktur

| (66) | En åtgärd som avviker från referenssystemet är inte selektiv om den motiveras av systemets karaktär och allmänna struktur. Detta är fallet om åtgärden är ett resultat av inbyggda mekanismer som är nödvändiga för systemets funktion och effektivitet (14). Det är medlemsstatens skyldighet att motivera detta. |
| --- | --- |

(66)

En åtgärd som avviker från referenssystemet är inte selektiv om den motiveras av systemets karaktär och allmänna struktur. Detta är fallet om åtgärden är ett resultat av inbyggda mekanismer som är nödvändiga för systemets funktion och effektivitet (14). Det är medlemsstatens skyldighet att motivera detta.

14

Progressiviteten i skattesatserna

Progressiviteten i skattesatserna

| (67) | De ungerska myndigheterna har hävdat att omsättningen och storleken på företaget avspeglar företagets betalningsförmåga, vilket innebär att ett företag med hög reklamomsättning har en bättre betalningsförmåga än ett företag med lägre reklamomsättning. Kommissionen anser att den information som har lämnats av Ungern varken bekräftar att omsättningen för en grupp av företag är ett bra mått på dess betalningsförmåga eller att skattens progressivitet är motiverad av skattesystemets karaktär och allmänna struktur. |
| --- | --- |

(67)

De ungerska myndigheterna har hävdat att omsättningen och storleken på företaget avspeglar företagets betalningsförmåga, vilket innebär att ett företag med hög reklamomsättning har en bättre betalningsförmåga än ett företag med lägre reklamomsättning. Kommissionen anser att den information som har lämnats av Ungern varken bekräftar att omsättningen för en grupp av företag är ett bra mått på dess betalningsförmåga eller att skattens progressivitet är motiverad av skattesystemets karaktär och allmänna struktur.

| (68) | Det är en naturlig följd av omsättningsbaserade skatter (med en enda skattesats) att ju större omsättning ett företag har, desto mer skatt betalar det. Till skillnad från skatter som baseras på vinst (15) är en omsättningsbaserad skatt emellertid inte avsedd att ta hänsyn till – och tar faktiskt inte hänsyn till – några av de kostnader som uppstått vid genereringen av omsättningen. I avsaknad av specifika uppgifter som bevisar motsatsen kan därför nivån på den omsättning som har genererats inte per automatik anses avspegla företagets betalningsförmåga. Ungern har inte kunnat bevisa att det påstådda sambandet mellan omsättning och betalningsförmåga faktiskt finns eller att ett sådant samband skulle avspeglas korrekt i skattesatsernas progressivitet (från 0 % till 50 % av omsättningen) i reklamskatten. |
| --- | --- |

(68)

Det är en naturlig följd av omsättningsbaserade skatter (med en enda skattesats) att ju större omsättning ett företag har, desto mer skatt betalar det. Till skillnad från skatter som baseras på vinst (15) är en omsättningsbaserad skatt emellertid inte avsedd att ta hänsyn till – och tar faktiskt inte hänsyn till – några av de kostnader som uppstått vid genereringen av omsättningen. I avsaknad av specifika uppgifter som bevisar motsatsen kan därför nivån på den omsättning som har genererats inte per automatik anses avspegla företagets betalningsförmåga. Ungern har inte kunnat bevisa att det påstådda sambandet mellan omsättning och betalningsförmåga faktiskt finns eller att ett sådant samband skulle avspeglas korrekt i skattesatsernas progressivitet (från 0 % till 50 % av omsättningen) i reklamskatten.

15

| (69) | Kommissionen anser att progressiva satser för skatter på omsättning endast kan motiveras i exceptionella fall, det vill säga om det specifika syftet med skatten verkligen kräver progressiva skattesatser. Progressiva omsättningsskatter kan, till exempel, motiveras om de externa effekter som skapas av en verksamhet som skatten är tänkt att åtgärda också ökar progressivt – dvs. mer än proportionellt – med dess omsättning. Ungern har emellertid inte tillhandahållit någon motivering av skattens progressivitet baserat på de externa effekter som kan skapas vid reklamannonsering. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen anser att progressiva satser för skatter på omsättning endast kan motiveras i exceptionella fall, det vill säga om det specifika syftet med skatten verkligen kräver progressiva skattesatser. Progressiva omsättningsskatter kan, till exempel, motiveras om de externa effekter som skapas av en verksamhet som skatten är tänkt att åtgärda också ökar progressivt – dvs. mer än proportionellt – med dess omsättning. Ungern har emellertid inte tillhandahållit någon motivering av skattens progressivitet baserat på de externa effekter som kan skapas vid reklamannonsering.

Avdrag av överförda förluster

Avdrag av överförda förluster

| (70) | När det gäller möjligheten att dra av förluster som förts över från tidigare räkenskapsår för företag som inte gick med vinst år 2013 kan sådana avdrag inte motiveras som en åtgärd för att förhindra skatteflykt och kringgående av skatteskyldigheter. Genom åtgärden införs en godtycklig uppdelning mellan två grupper av företag som är i en jämförbar rättslig och faktisk situation. Eftersom uppdelningen är godtycklig och inte överensstämmer med karaktären hos en omsättningsbaserad skatt, såsom beskrivs i skälen 62 och 63, kan den inte anses vara en konsekvent åtgärd mot missbruk som motiverar en särbehandling. |
| --- | --- |

(70)

När det gäller möjligheten att dra av förluster som förts över från tidigare räkenskapsår för företag som inte gick med vinst år 2013 kan sådana avdrag inte motiveras som en åtgärd för att förhindra skatteflykt och kringgående av skatteskyldigheter. Genom åtgärden införs en godtycklig uppdelning mellan två grupper av företag som är i en jämförbar rättslig och faktisk situation. Eftersom uppdelningen är godtycklig och inte överensstämmer med karaktären hos en omsättningsbaserad skatt, såsom beskrivs i skälen 62 och 63, kan den inte anses vara en konsekvent åtgärd mot missbruk som motiverar en särbehandling.

Slutsats om motiveringen

Slutsats om motiveringen

| (71) | Som en följd av detta anser kommissionen att betalningsförmågan inte kan tjäna som en vägledande princip för den ungerska skatten på reklamomsättning. Följaktligen anser kommissionen inte att åtgärderna är motiverade av skattesystemets karaktär och allmänna uppbyggnad. Därför medför åtgärderna en selektiv fördel för reklamföretag med en lägre omsättningsnivå (och därigenom mindre företag), liksom för företag som inte gick med vinst år 2013 och kunde dra av förluster som förts över från 2014 års beskattningsunderlag. |
| --- | --- |

(71)

Som en följd av detta anser kommissionen att betalningsförmågan inte kan tjäna som en vägledande princip för den ungerska skatten på reklamomsättning. Följaktligen anser kommissionen inte att åtgärderna är motiverade av skattesystemets karaktär och allmänna uppbyggnad. Därför medför åtgärderna en selektiv fördel för reklamföretag med en lägre omsättningsnivå (och därigenom mindre företag), liksom för företag som inte gick med vinst år 2013 och kunde dra av förluster som förts över från 2014 års beskattningsunderlag.

4.1.4   MÖJLIG SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN OCH EFFEKTEN PÅ HANDELN INOM UNIONEN

| (72) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste en åtgärd snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och påverka handeln inom unionen för att utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(72)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste en åtgärd snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och påverka handeln inom unionen för att utgöra statligt stöd.

| (73) | Åtgärderna gäller alla företag vars omsättning härrör från publiceringen av reklamannonser i Ungern. Den ungerska reklammarknaden är öppen för konkurrens och kännetecknas av närvaron av aktörer från andra medlemsstater, vilket betyder att allt stöd som gynnar vissa reklamföretag kan påverka handeln inom unionen. Faktum är att åtgärderna har en inverkan på konkurrenssituationen för de företag som omfattas av skatten. Åtgärderna befriar företag med en lägre omsättning och företag som inte gick med vinst år 2013 från en skatt som de hade varit skyldiga att betala om de hade omfattats av samma reklamskatt som företag med en hög omsättning och/eller företag som gick med vinst år 2013. Det stöd som beviljas inom ramen för dessa åtgärder utgör därför driftstöd, såtillvida att det befriar dessa företag från en kostnad som de annars hade varit tvungna att bära i sin dagliga förvaltning eller normala verksamhet. EU-domstolen har konsekvent framhållit att driftstöd snedvrider konkurrensen, (16) vilket innebär att allt stöd om beviljas till dessa företag kan anses snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen genom att stärka deras finansiella ställning på den ungerska reklammarknaden. Detta betyder att åtgärderna snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och påverkar handeln inom unionen. |
| --- | --- |

(73)

Åtgärderna gäller alla företag vars omsättning härrör från publiceringen av reklamannonser i Ungern. Den ungerska reklammarknaden är öppen för konkurrens och kännetecknas av närvaron av aktörer från andra medlemsstater, vilket betyder att allt stöd som gynnar vissa reklamföretag kan påverka handeln inom unionen. Faktum är att åtgärderna har en inverkan på konkurrenssituationen för de företag som omfattas av skatten. Åtgärderna befriar företag med en lägre omsättning och företag som inte gick med vinst år 2013 från en skatt som de hade varit skyldiga att betala om de hade omfattats av samma reklamskatt som företag med en hög omsättning och/eller företag som gick med vinst år 2013. Det stöd som beviljas inom ramen för dessa åtgärder utgör därför driftstöd, såtillvida att det befriar dessa företag från en kostnad som de annars hade varit tvungna att bära i sin dagliga förvaltning eller normala verksamhet. EU-domstolen har konsekvent framhållit att driftstöd snedvrider konkurrensen, (16) vilket innebär att allt stöd om beviljas till dessa företag kan anses snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen genom att stärka deras finansiella ställning på den ungerska reklammarknaden. Detta betyder att åtgärderna snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och påverkar handeln inom unionen.

16

4.1.5   SAMMANFATTNING

| (74) | Eftersom alla de villkor som fastställs i artikel 107.1 i EUF-fördraget är uppfyllda drar kommissionen slutsatsen att den reklamskatt som omfattar en struktur med progressiva skattesatser och den begränsning av möjligheten att dra av förluster som överförts från 2014 års beskattningsunderlag till företag som inte gick med vinst år 2013 utgör statligt stöd i den mening som avses i denna bestämmelse. |
| --- | --- |

(74)

Eftersom alla de villkor som fastställs i artikel 107.1 i EUF-fördraget är uppfyllda drar kommissionen slutsatsen att den reklamskatt som omfattar en struktur med progressiva skattesatser och den begränsning av möjligheten att dra av förluster som överförts från 2014 års beskattningsunderlag till företag som inte gick med vinst år 2013 utgör statligt stöd i den mening som avses i denna bestämmelse.

4.2   STÖDETS FÖRENLIGHET MED DEN INRE MARKNADEN

STÖDETS FÖRENLIGHET MED DEN INRE MARKNADEN

| (75) | Statligt stöd ska anses vara förenligt med den inre marknaden om det omfattas av någon av de kategorier som förtecknas i artikel 107.2 i EUF-fördraget (17), och det kan anses vara förenligt med den inre marknaden om kommissionen konstaterar att det omfattas av någon av de kategorier som förtecknas i artikel 107.3 i EUF-fördraget (18). Det är emellertid den medlemsstat som beviljar stödet som måste bevisa att det statliga stöd som har beviljats är förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.2 eller 107.3 i EUF-fördraget (19). |
| --- | --- |

(75)

Statligt stöd ska anses vara förenligt med den inre marknaden om det omfattas av någon av de kategorier som förtecknas i artikel 107.2 i EUF-fördraget (17), och det kan anses vara förenligt med den inre marknaden om kommissionen konstaterar att det omfattas av någon av de kategorier som förtecknas i artikel 107.3 i EUF-fördraget (18). Det är emellertid den medlemsstat som beviljar stödet som måste bevisa att det statliga stöd som har beviljats är förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.2 eller 107.3 i EUF-fördraget (19).

17

18

19

| (76) | Kommissionen konstaterar att de ungerska myndigheterna inte har lagt fram något argument som skulle kunna bevisa att åtgärderna är förenliga med den inre marknaden och att Ungern inte har framfört några synpunkter på de tvivel som uttrycktes i beslutet att inleda ett förfarande när det gäller åtgärdernas förenlighet. Kommissionen anser att inget av de undantag som föreskrivs i de ovannämnda bestämmelserna i EUF-fördraget är tillämpligt, eftersom åtgärderna inte verkar syfta till att uppnå något av de mål som förtecknas i dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen konstaterar att de ungerska myndigheterna inte har lagt fram något argument som skulle kunna bevisa att åtgärderna är förenliga med den inre marknaden och att Ungern inte har framfört några synpunkter på de tvivel som uttrycktes i beslutet att inleda ett förfarande när det gäller åtgärdernas förenlighet. Kommissionen anser att inget av de undantag som föreskrivs i de ovannämnda bestämmelserna i EUF-fördraget är tillämpligt, eftersom åtgärderna inte verkar syfta till att uppnå något av de mål som förtecknas i dessa bestämmelser.

| (77) | Åtgärderna kan följaktligen inte anses vara förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(77)

Åtgärderna kan följaktligen inte anses vara förenliga med den inre marknaden.

4.3   EFFEKTERNA AV 2015 ÅRS ÄNDRING AV REKLAMSKATTEN PÅ BEDÖMNINGEN AV STATLIGT STÖD

EFFEKTERNA AV 2015 ÅRS ÄNDRING AV REKLAMSKATTEN PÅ BEDÖMNINGEN AV STATLIGT STÖD

| (78) | Den reklamskatt som infördes genom lag XXII av år 2014 – som beskrivs i beslutet att inleda förfarandet – upphörde att gälla från och med den dag då kommissionen fattade beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet och utfärda ett föreläggande om att avbryta utbetalningen av ett stöd. Reklamskatten från år 2014 ändrades emellertid av de ungerska myndigheterna i juni 2015, utan föregående anmälan och/eller godkännande av kommissionen, och därför fortsatte skatten att vara tillämplig i sin ändrade version. Kommissionen anser att den ändrade versionen av reklamskatten utgår från samma principer som den ursprungliga skatten och – åtminstone till viss del – innehåller samma funktioner som beskrivs i beslutet att inleda förfarandet, vilket ledde till att kommissionen inledde ett formellt granskningsförfarande. Som en följd av detta anser kommissionen att den ändrade versionen av reklamskatten omfattas av beslutet att inleda förfarandet. I detta avsnitt gör kommission en bedömning av huruvida – och i vilken utsträckning – den ändrade versionen av skatten påverkar de tvivel som uttrycks i beslutet att inleda förfarandet när det gäller den ursprungliga reklamskatten. |
| --- | --- |

(78)

Den reklamskatt som infördes genom lag XXII av år 2014 – som beskrivs i beslutet att inleda förfarandet – upphörde att gälla från och med den dag då kommissionen fattade beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet och utfärda ett föreläggande om att avbryta utbetalningen av ett stöd. Reklamskatten från år 2014 ändrades emellertid av de ungerska myndigheterna i juni 2015, utan föregående anmälan och/eller godkännande av kommissionen, och därför fortsatte skatten att vara tillämplig i sin ändrade version. Kommissionen anser att den ändrade versionen av reklamskatten utgår från samma principer som den ursprungliga skatten och – åtminstone till viss del – innehåller samma funktioner som beskrivs i beslutet att inleda förfarandet, vilket ledde till att kommissionen inledde ett formellt granskningsförfarande. Som en följd av detta anser kommissionen att den ändrade versionen av reklamskatten omfattas av beslutet att inleda förfarandet. I detta avsnitt gör kommission en bedömning av huruvida – och i vilken utsträckning – den ändrade versionen av skatten påverkar de tvivel som uttrycks i beslutet att inleda förfarandet när det gäller den ursprungliga reklamskatten.

| (79) | Även om 2015 års ändring är avsedd att åtgärda några av de farhågor om statligt stöd som uttrycks av kommissionen i beslutet att inleda förfarandet behandlas inte alla aspekter fullständigt. |
| --- | --- |

(79)

Även om 2015 års ändring är avsedd att åtgärda några av de farhågor om statligt stöd som uttrycks av kommissionen i beslutet att inleda förfarandet behandlas inte alla aspekter fullständigt.

| (80) | För det första innebär den nya satsstrukturen fortfarande undantag för företag (grupper) med en omsättning under 100 miljoner ungerska forint, cirka 325 000 euro (skattesats på 0 %), medan andra företag måste betala 5,3 % för den del av omsättningen som överstiger 100 miljoner ungerska forint. I praktiken betyder detta att progressiviteten bibehålls i beskattningen av bolag med en reklamomsättning som överstiger tröskelvärdet. |
| --- | --- |

(80)

För det första innebär den nya satsstrukturen fortfarande undantag för företag (grupper) med en omsättning under 100 miljoner ungerska forint, cirka 325 000 euro (skattesats på 0 %), medan andra företag måste betala 5,3 % för den del av omsättningen som överstiger 100 miljoner ungerska forint. I praktiken betyder detta att progressiviteten bibehålls i beskattningen av bolag med en reklamomsättning som överstiger tröskelvärdet.

| (81) | Det nya tröskelvärde under vilket skattesatsen på 0 % tillämpas (100 miljoner ungerska forint) är lägre än det tröskelvärde för skattesatsen på 0 % som gällde i enlighet med den gamla lagstiftningen (500 miljoner ungerska forint). Detta leder emellertid till att ett skattebelopp på upp till cirka 17 000 euro per år (5,3 % × 325 000 euro) inte uppburits. |
| --- | --- |

(81)

Det nya tröskelvärde under vilket skattesatsen på 0 % tillämpas (100 miljoner ungerska forint) är lägre än det tröskelvärde för skattesatsen på 0 % som gällde i enlighet med den gamla lagstiftningen (500 miljoner ungerska forint). Detta leder emellertid till att ett skattebelopp på upp till cirka 17 000 euro per år (5,3 % × 325 000 euro) inte uppburits.

| (82) | Kommissionen gav Ungern möjlighet att motivera tillämpningen av en skattesats på 0 % på reklamomsättning som understiger 100 miljoner ungerska forint med stöd av logiken i skattesystemet (t.ex. den administrativa bördan). Ungern presenterade emellertid inte några argument som visar att kostnaden för uppbörden av skatten (den administrativa bördan) uppväger de skattebelopp som uppbärs (upp till cirka 17 000 euro i skatt per år). |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen gav Ungern möjlighet att motivera tillämpningen av en skattesats på 0 % på reklamomsättning som understiger 100 miljoner ungerska forint med stöd av logiken i skattesystemet (t.ex. den administrativa bördan). Ungern presenterade emellertid inte några argument som visar att kostnaden för uppbörden av skatten (den administrativa bördan) uppväger de skattebelopp som uppbärs (upp till cirka 17 000 euro i skatt per år).

| (83) | För det andra infördes en valfri retroaktiv tillämpning tillbaka till skattens ikraftträdande år 2014, vilket gör att skattebetalarna kan välja att beräkna sin skatt enligt det nya systemet eller det gamla för de gångna åren. |
| --- | --- |

(83)

För det andra infördes en valfri retroaktiv tillämpning tillbaka till skattens ikraftträdande år 2014, vilket gör att skattebetalarna kan välja att beräkna sin skatt enligt det nya systemet eller det gamla för de gångna åren.

| (84) | Detta betyder i praktiken att bolag som tidigare har omfattats av en skattesats på 0 % eller 1 % inte kommer att beskattas retroaktivt med skattesatsen på 5,3 %, eftersom det är osannolikt att de kommer att välja att betala mer skatt. Valfriheten i den retroaktiva effekten av den ändrade skatten gör därför att vissa bolag kan undkomma betalningen av skatt enligt det nya systemet, vilket ger en ekonomisk fördel för de som väljer att inte betala enligt skattesatsen på 5,3 %. |
| --- | --- |

(84)

Detta betyder i praktiken att bolag som tidigare har omfattats av en skattesats på 0 % eller 1 % inte kommer att beskattas retroaktivt med skattesatsen på 5,3 %, eftersom det är osannolikt att de kommer att välja att betala mer skatt. Valfriheten i den retroaktiva effekten av den ändrade skatten gör därför att vissa bolag kan undkomma betalningen av skatt enligt det nya systemet, vilket ger en ekonomisk fördel för de som väljer att inte betala enligt skattesatsen på 5,3 %.

| (85) | För det tredje är möjligheten att dra av tidigare förluster som förts över från 2014 års beskattningsunderlag fortfarande begränsad till bolag som inte gick med vinst år 2013. De farhågor om statligt stöd som uttrycks i beslutet att inleda ett förfarande bemöts därför inte genom det ändrade systemet, utan gäller fortfarande. |
| --- | --- |

(85)

För det tredje är möjligheten att dra av tidigare förluster som förts över från 2014 års beskattningsunderlag fortfarande begränsad till bolag som inte gick med vinst år 2013. De farhågor om statligt stöd som uttrycks i beslutet att inleda ett förfarande bemöts därför inte genom det ändrade systemet, utan gäller fortfarande.

| (86) | Som en följd av detta anser kommissionen att 2015 års ändringar av lagen om reklamskatt endast delvis löser de problem som angavs i beslutet att inleda ett förfarande angående 2014 års lag om reklamskatt. Den ändrade lagen innehåller i själva verket samma delar som kommissionen ansåg utgöra statligt stöd i det tidigare systemet. Även om antalet tillämpliga skattesatser och skatteklasser har minskat från 6 till 2, och även om den högsta skattesatsen har minskat väsentligt från 50 % till 5,3 %, är skatten fortfarande progressiv, dess progressivitet förblir omotiverad och avdraget för förluster som överförts från tidigare räkenskapsår gäller som tidigare. Denna bedömning är giltig för framtiden, men även för det förflutna, dvs. sedan den ändrade lagens ikraftträdande den 5 juli 2015, och möjligen med retroaktiv verkan tillbaka till lagens ikraftträdande år 2014. |
| --- | --- |

(86)

Som en följd av detta anser kommissionen att 2015 års ändringar av lagen om reklamskatt endast delvis löser de problem som angavs i beslutet att inleda ett förfarande angående 2014 års lag om reklamskatt. Den ändrade lagen innehåller i själva verket samma delar som kommissionen ansåg utgöra statligt stöd i det tidigare systemet. Även om antalet tillämpliga skattesatser och skatteklasser har minskat från 6 till 2, och även om den högsta skattesatsen har minskat väsentligt från 50 % till 5,3 %, är skatten fortfarande progressiv, dess progressivitet förblir omotiverad och avdraget för förluster som överförts från tidigare räkenskapsår gäller som tidigare. Denna bedömning är giltig för framtiden, men även för det förflutna, dvs. sedan den ändrade lagens ikraftträdande den 5 juli 2015, och möjligen med retroaktiv verkan tillbaka till lagens ikraftträdande år 2014.

| (87) | Därför påverkar 2015 års ändringar av reklamskatten inte kommissionens slutsats att reklamskatten fortfarande innebär olagligt och oförenligt statligt stöd. |
| --- | --- |

(87)

Därför påverkar 2015 års ändringar av reklamskatten inte kommissionens slutsats att reklamskatten fortfarande innebär olagligt och oförenligt statligt stöd.

4.4   ÅTERBETALNING AV STÖD

ÅTERBETALNING AV STÖD

| (88) | Som redan nämnts i skäl 78 anser kommissionen att beslutet att inleda ett förfarande även omfattar det ändrade systemet. Därför gäller detta beslut den lag om reklamskatt som var gällande vid tidpunkten för beslutet att inleda ett förfarande, dvs. den 12 mars 2015, såväl som dess ändringar av den 5 juni 2015. |
| --- | --- |

(88)

Som redan nämnts i skäl 78 anser kommissionen att beslutet att inleda ett förfarande även omfattar det ändrade systemet. Därför gäller detta beslut den lag om reklamskatt som var gällande vid tidpunkten för beslutet att inleda ett förfarande, dvs. den 12 mars 2015, såväl som dess ändringar av den 5 juni 2015.

| (89) | Ändringarna har inte anmälts till kommissionen som heller inte förklarat dem vara förenliga med den inre marknaden. Dessa åtgärder utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och nytt stöd i den mening som avses i artikel 1 c i förordning (EU) 2015/1589. Eftersom dessa åtgärder har genomförts i strid med det genomförandeförbud som föreskrivs i artikel 108.3 i EUF-fördraget utgör de även olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EU) 2015/1589. |
| --- | --- |

(89)

Ändringarna har inte anmälts till kommissionen som heller inte förklarat dem vara förenliga med den inre marknaden. Dessa åtgärder utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och nytt stöd i den mening som avses i artikel 1 c i förordning (EU) 2015/1589. Eftersom dessa åtgärder har genomförts i strid med det genomförandeförbud som föreskrivs i artikel 108.3 i EUF-fördraget utgör de även olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EU) 2015/1589.

| (90) | Följden av konstaterandet att åtgärderna utgör olagligt och oförenligt statligt stöd är att stödet måste återkrävas från mottagarna i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) 2015/1589. |
| --- | --- |

(90)

Följden av konstaterandet att åtgärderna utgör olagligt och oförenligt statligt stöd är att stödet måste återkrävas från mottagarna i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) 2015/1589.

| (91) | Vad gäller skattesatsens progressivitet innebär återkravet av stödet att Ungern måste behandla alla företag på samma sätt och som om de hade omfattats av en enda fast skattesats. Kommissionen anser som utgångspunkt att den enda fasta skattesatsen ska vara 5,3 %, enligt vad som bestämdes av Ungern i den ändrade versionen av skatten, såvida inte Ungern, inom två månader från dagen för antagandet av detta beslut, beslutar att fastställa en annan nivå för den enda skattesatsen som kommer att gälla retroaktivt för alla företag över hela tillämpningsperioden för reklamskatten (både den ursprungliga och den ändrade versionen) eller att avskaffa reklamskatten retroaktivt från det datum då den trädde i kraft. |
| --- | --- |

(91)

Vad gäller skattesatsens progressivitet innebär återkravet av stödet att Ungern måste behandla alla företag på samma sätt och som om de hade omfattats av en enda fast skattesats. Kommissionen anser som utgångspunkt att den enda fasta skattesatsen ska vara 5,3 %, enligt vad som bestämdes av Ungern i den ändrade versionen av skatten, såvida inte Ungern, inom två månader från dagen för antagandet av detta beslut, beslutar att fastställa en annan nivå för den enda skattesatsen som kommer att gälla retroaktivt för alla företag över hela tillämpningsperioden för reklamskatten (både den ursprungliga och den ändrade versionen) eller att avskaffa reklamskatten retroaktivt från det datum då den trädde i kraft.

| (92) | Vad gäller det stöd som har beviljats till företag som inte gick med vinst år 2013 genom avdraget av överförda förluster måste Ungern återkräva skillnaden mellan den skatt som ska betalas vid tillämpning av den fasta skattesatsen på hela reklamomsättningen för de bolag som omfattas av skatten, utan avdrag för förluster, och den skatt som faktiskt har betalats. Denna skillnad motsvarar den skatt som har undvikits efter avdraget. |
| --- | --- |

(92)

Vad gäller det stöd som har beviljats till företag som inte gick med vinst år 2013 genom avdraget av överförda förluster måste Ungern återkräva skillnaden mellan den skatt som ska betalas vid tillämpning av den fasta skattesatsen på hela reklamomsättningen för de bolag som omfattas av skatten, utan avdrag för förluster, och den skatt som faktiskt har betalats. Denna skillnad motsvarar den skatt som har undvikits efter avdraget.

| (93) | Som nämnts i skäl 56 ska referenssystemet för beskattningen av reklamomsättning vara en skatt som innebär att






  — | alla reklamomsättningar omfattas av skatten (ingen valfrihet), utan avdrag för överförda förluster, |
| --- | --- | --- |

(93)

Som nämnts i skäl 56 ska referenssystemet för beskattningen av reklamomsättning vara en skatt som innebär att

—

alla reklamomsättningar omfattas av skatten (ingen valfrihet), utan avdrag för överförda förluster,

| — | omsättningarna omfattas av samma (enskilda) skattesats, som i utgångsläget fastställs till 5,3 %, |
| --- | --- |

—

omsättningarna omfattas av samma (enskilda) skattesats, som i utgångsläget fastställs till 5,3 %,

| — | ingen annan del bibehålls eller införs på ett sätt som ger vissa företag en selektiv fördel. |
| --- | --- |

—

ingen annan del bibehålls eller införs på ett sätt som ger vissa företag en selektiv fördel.

| (94) | När det gäller återkrav betyder detta att det stödbelopp som har tagits emot av bolag med reklamomsättning under perioden mellan ikraftträdandet av reklamskatten år 2014 och det datum då lagen avskaffas eller ersätts med ett system som fullständigt överensstämmer med reglerna för statligt stöd ska beräknas som skillnaden mellan






  — | å ena sidan, det skattebelopp 1) som företaget skulle ha betalat vid tillämpning av ett referenssystem som fullständigt överensstämmer med reglerna för statligt stöd (med en enda skattesats, i utgångsläget 5,3 % av hela reklamomsättningen utan avdrag för överförda förluster), och |
| --- | --- | --- |

(94)

När det gäller återkrav betyder detta att det stödbelopp som har tagits emot av bolag med reklamomsättning under perioden mellan ikraftträdandet av reklamskatten år 2014 och det datum då lagen avskaffas eller ersätts med ett system som fullständigt överensstämmer med reglerna för statligt stöd ska beräknas som skillnaden mellan

—

å ena sidan, det skattebelopp 1) som företaget skulle ha betalat vid tillämpning av ett referenssystem som fullständigt överensstämmer med reglerna för statligt stöd (med en enda skattesats, i utgångsläget 5,3 % av hela reklamomsättningen utan avdrag för överförda förluster), och

| — | å andra sidan, det skattebelopp 2) som företaget var skyldigt att betala eller redan hade betalat. |
| --- | --- |

—

å andra sidan, det skattebelopp 2) som företaget var skyldigt att betala eller redan hade betalat.

| (95) | Om skillnaden mellan skattebelopp 1) och skattebelopp 2) är positiv ska stödbeloppet återkrävas inklusive återkravsränta från och med det datum då skatten skulle betalas in. |
| --- | --- |

(95)

Om skillnaden mellan skattebelopp 1) och skattebelopp 2) är positiv ska stödbeloppet återkrävas inklusive återkravsränta från och med det datum då skatten skulle betalas in.

| (96) | Stödet behöver inte återkrävas om Ungern avskaffar skattesystemet med retroaktiv verkan från och med det datum då reklamskatten trädde i kraft år 2014. Detta hindrar inte att Ungern för framtida ändamål, t.ex. från och med år 2017, inför ett skattesystem som inte är progressivt och som inte gör åtskillnad mellan de ekonomiska aktörer som omfattas av skatten. |
| --- | --- |

(96)

Stödet behöver inte återkrävas om Ungern avskaffar skattesystemet med retroaktiv verkan från och med det datum då reklamskatten trädde i kraft år 2014. Detta hindrar inte att Ungern för framtida ändamål, t.ex. från och med år 2017, inför ett skattesystem som inte är progressivt och som inte gör åtskillnad mellan de ekonomiska aktörer som omfattas av skatten.

5.   SAMMANFATTNING

SAMMANFATTNING

| (97) | Kommissionen konstaterar att Ungern har genomfört stödet i fråga på ett olagligt sätt och i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen konstaterar att Ungern har genomfört stödet i fråga på ett olagligt sätt och i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget.

| (98) | Ungern måste antingen avskaffa det olagliga stödsystemet eller ersätta det med ett nytt system som överensstämmer med reglerna för statligt stöd. |
| --- | --- |

(98)

Ungern måste antingen avskaffa det olagliga stödsystemet eller ersätta det med ett nytt system som överensstämmer med reglerna för statligt stöd.

| (99) | Ungern måste återkräva stödet. |
| --- | --- |

(99)

Ungern måste återkräva stödet.

| (100) | Kommissionen konstaterar emellertid att den skattemässiga fördelen, dvs. den skatt som har sparats in, till följd av tillämpningen av tröskelvärdet på 100 miljoner ungerska forint kan uppfylla kraven i kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 (20) (nedan kallad förordningen om stöd av mindre betydelse). Taket för det belopp en företagsgrupp kan få är 200 000 euro per treårsperiod, inräknat allt stöd av mindre betydelse. För att uppfylla reglerna för stöd av mindre betydelse måste alla andra villkor som fastställs i förordningen om stöd av mindre betydelse vara uppfyllda. Om den fördel som följer av undantaget uppfyller reglerna för stöd av mindre betydelse ska den inte betraktas som olagligt och oförenligt statligt stöd, och ska inte återkrävas. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen konstaterar emellertid att den skattemässiga fördelen, dvs. den skatt som har sparats in, till följd av tillämpningen av tröskelvärdet på 100 miljoner ungerska forint kan uppfylla kraven i kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 (20) (nedan kallad förordningen om stöd av mindre betydelse). Taket för det belopp en företagsgrupp kan få är 200 000 euro per treårsperiod, inräknat allt stöd av mindre betydelse. För att uppfylla reglerna för stöd av mindre betydelse måste alla andra villkor som fastställs i förordningen om stöd av mindre betydelse vara uppfyllda. Om den fördel som följer av undantaget uppfyller reglerna för stöd av mindre betydelse ska den inte betraktas som olagligt och oförenligt statligt stöd, och ska inte återkrävas.

20

förordningen om stöd av mindre betydelse

| (101) | Detta beslut antas utan att det påverkar eventuella undersökningar av åtgärdernas efterlevnad av de grundläggande friheter som fastställs i EUF-fördraget, särskilt den etableringsfrihet som garanteras genom artikel 49 i fördraget. |
| --- | --- |

(101)

Detta beslut antas utan att det påverkar eventuella undersökningar av åtgärdernas efterlevnad av de grundläggande friheter som fastställs i EUF-fördraget, särskilt den etableringsfrihet som garanteras genom artikel 49 i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som har beviljats enligt den ungerska lagen om reklamskatt – även efter de ändringar som genomfördes den 5 juni 2015 – genom tillämpning av en omsättningsskatt med progressiva skattesatser och möjligheten (för bolag som inte gick med vinst år 2013) att dra av förluster som förts över från 2014 års beskattningsunderlag, och som Ungern har genomfört på olagligt sätt och i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, är oförenligt med den inre marknaden.

Artikel 2

Individuellt stöd som beviljats inom ramen för det system som avses i artikel 1 utgör inte stöd om det, vid den tidpunkt då det beviljas, uppfyller de villkor som föreskrivs genom den förordning som antagits i enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 994/98 (21) eller rådets förordning (EU) 2015/1588 (22), beroende på vilken som är tillämplig vid den tidpunkt då stödet beviljas.

Artikel 3

Individuellt stöd som beviljats inom ramen för det system som avses i artikel 1 och som, vid den tidpunkt då det beviljas, uppfyller de villkor som föreskrivs genom en förordning som antagits i enlighet med artikel 1 i förordning (EG) nr 994/98, som upphävts och ersatts av förordning (EU) 2015/1588, eller genom något annat godkänt stödsystem, är förenligt med den inre marknaden upp till de högsta tillåtna stödnivåer som gäller för den typen av stöd.

Artikel 4

1.   Ungern ska återkräva det oförenliga stöd som har beviljats inom ramen för det system som avses i artikel 1 från stödmottagarna, vilket framgår av skälen 88–95.

2.   De belopp som ska återkrävas ska innefatta ränta som löper från den dag då beloppen stod till stödmottagarens förfogande fram till den dag de faktiskt återbetalas.

3.   Räntan ska beräknas som en sammansatt ränta i enlighet med kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (23), i dess ändrade lydelse genom förordning (EG) nr 271/2008 (24).

4.   Ungern ska annullera alla utestående betalningar av stöd inom ramen för det system som avses i artikel 1 med verkan från den dag då detta beslut antas.

Artikel 5

1.   Återbetalningen av det stöd som har beviljats inom ramen för det system som avses i artikel 1 ska genomföras omedelbart och effektivt.

2.   Ungern ska säkerställa att detta beslut genomförs inom fyra månader efter den dag då detta beslut delges.

Artikel 6

1.   Inom två månader efter delgivningen av detta beslut ska Ungern lämna in följande uppgifter:

| a) | En förteckning över mottagare av stöd inom ramen för det system som avses i artikel 1 och det totala stödbelopp som har tagits emot av var och en av dem inom ramen för systemet. |
| --- | --- |

a)

En förteckning över mottagare av stöd inom ramen för det system som avses i artikel 1 och det totala stödbelopp som har tagits emot av var och en av dem inom ramen för systemet.

| b) | Det totala belopp (kapital och ränta) som ska återkrävas från var och en av stödmottagarna. |
| --- | --- |

b)

Det totala belopp (kapital och ränta) som ska återkrävas från var och en av stödmottagarna.

| c) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits och planerats för att uppfylla kraven i detta beslut. |
| --- | --- |

c)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits och planerats för att uppfylla kraven i detta beslut.

| d) | Handlingar som visar att stödmottagarna har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

d)

Handlingar som visar att stödmottagarna har anmodats att betala tillbaka stödet.

2.   Ungern ska informera kommissionen om hur de nationella åtgärder som har vidtagits för att genomföra detta beslut framskrider fram till dess att återbetalningen har slutförts av det stöd som har beviljats inom ramen för det system som avses i artikel 1. Ungern ska på kommissionens begäran omedelbart lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits och planerats för att uppfylla kraven i detta beslut. Ungern ska även tillhandahålla detaljerad information avseende de stödbelopp och återkravsräntor som redan har återbetalats av stödmottagarna.

Artikel 7

Detta beslut riktar sig till Ungern.

Utfärdat i Bryssel den 4 november 2016.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT C 136, 24.4.2015, s. 7.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EGT L 83, 27.3.1999, s. 1), som upphävts och ersatts av rådets förordning (EU) 2015/1589 av den 13 juli 2015 om genomförandebestämmelser för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 248, 24.9.2015, s. 9).

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  Mål C-83/98 P, Frankrike mot Ladbroke Racing Ltd och kommissionen, EU:C:2000:248 och EU:C:1999:577, punkterna 48–51. På samma sätt kan en åtgärd som innebär att vissa företag får sänkt skatt eller kan skjuta upp inbetalningen av skatt som normalt ska betalas utgöra statligt stöd, se de förenade målen C-78/08 till C-80/08, Paint Graphos m.fl., punkt 46.

4

(5)  Mål C-143/99, Adria-Wien Pipeline, EU: C: 2001:598, punkt 38.

5

(6)  Se mål C-66/02, Italien mot kommissionen, EU: C: 2005:768, punkt 78; mål C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze m.fl., EU: C: 2006:8, punkt 132; mål C-522/13, Ministerio de Defensa och Navantia,EU: C: 2014:2262, punkterna 21 till 31. Se även punkt 9 i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (EGT C 384, 10.12.1998, s. 3).

6

(7)  De förenade målen C-393/04 och C-41/05, Air, Air Liquide Industries Belgium, EU: C: 2006:403 och EU: C: 2006:216, punkt 30 och mål C-387/92, Banco Exterior de España, EU: C: 1994:100, punkt 14.

7

(8)  Se till exempel mål C-279/08 P, kommissionen mot Nederländerna (NOx), EU:C:2011:551, mål C-143/99, Adria-Wien Pipeline, EU: C: 2001:598, de förenade målen C-78/08 till C-80/08, Paint Graphos m.fl., EU:C:2011:550 och EU:C:2010:411, mål C-308/01, GIL Insurance, EU:C:2004:252 och EU:C:2003:481.

8

x

(9)  Kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag.

9

(10)  De förenade målen C-106/09 P och C-107/09 P, kommissionen och Spanien mot Government of Gibraltar och Förenade kungariket, EU:C:2011:732.

10

(11)  Ibid, punkt 92.

11

(12)  Mål C-487/06 P, British Aggregates mot kommissionen, EU:C:2008:757, punkterna 85 och 89 och angiven rättspraxis samt mål C-279/08 P, kommissionen mot Nederländerna (NOx), EU:C:2011:551, punkt 51.

12

x

(13)  De förenade målen C-106/09 P och C-107/09 P, kommissionen och Spanien mot Government of Gibraltar och Förenade kungariket, EU:C:2011:732.

13

(14)  Se till exempel de förenade målen C-78/08 till C-80/08, Paint Graphos m.fl., EU:C:2011:550 och EU:C:2010:411, punkt 69.

14

(15)  Se kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag, punkt 24. Uttalandet om omfördelningssyftet som kan motivera en progressiv skattesats gäller uttryckligen endast skatter på vinster eller (netto-)inkomst, och inte skatter på omsättning.

15

(16)  Mål C-172/03, Heiser, EU:C:2005:130, punkt 55. Se även mål C-494/06 P, kommissionen mot Italien och Wam, EU:C:2009:272, punkt 54 och angiven rättspraxis samt C-271/13 P, Rousse Industry mot kommissionen, EU:C:2014:175, punkt 44. De förenade målen C-71/09 P, C-73/09 P och C-76/09 P, Comitato ”Venezia vuole vivere” m.fl. mot kommissionen, EU:C:2011:368, punkt 136. Se även mål C-156/98, Tyskland mot kommissionen, EU:C:2000:467, punkt 30 och angiven rättspraxis.

16

(17)  De undantag som föreskrivs i artikel 107.2 i EUF-fördraget gäller a) stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, b) stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser, och c) stöd som ges till vissa områden i Förbundsrepubliken Tyskland.

17

(18)  De undantag som föreskrivs i artikel 107.3 i EUF-fördraget gäller a) stöd för att främja utvecklingen i vissa regioner, b) stöd för vissa viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi, c) stöd för att utveckla vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, d) stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet, och e) stöd om bestäms genom ett beslut av rådet.

18

(19)  Mål T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies mot kommissionen, EU:T:2007:253, punkt 34.

19

(20)  Kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 av den 18 december 2013 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse (EUT L 352, 24.12.2013, s. 1).

20

(21)  Rådets förordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på vissa slag av övergripande statligt stöd (EGT L 142, 14.5.1998, s. 1)

21

(22)  Rådets förordning (EU) 2015/1588 av den 13 juli 2015 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på vissa slag av övergripande statligt stöd (EUT L 248, 24.9.2015, s. 1)

22

(23)  Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EU) 2015/1589 om genomförandebestämmelser för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1).

23

(24)  Kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 av den 30 januari 2008 om ändring av förordning (EG) nr 794/2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EUT L 82, 25.3.2008, s. 1).

24

---

Rättelser

| 25.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 49/50 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 49/50

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 av den 26 juni 2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 180 av den 29 juni 2013
  )

Sidan 50, artikel 34.5, fjärde meningen

I stället för:

”Om de undersökningar som utförs av den anmodade medlemsstat som inte har hållit fristen undanhåller uppgifter som visar att den är ansvarig, kan den medlemsstaten inte åberopa utgången av den tidsfrist som föreskrivs i artiklarna 21, 23 och 24 som skäl för att vägra att tillmötesgå en framställan om övertagande eller återtagande.”

ska det stå:

”Om de undersökningar som utförs av den anmodade medlemsstat som inte har hållit fristen resulterar i uppgifter som visar att den är ansvarig, kan den medlemsstaten inte åberopa utgången av den tidsfrist som föreskrivs i artiklarna 21, 23 och 24 som skäl för att vägra att tillmötesgå en framställan om övertagande eller återtagande.”

---

| 25.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 49/50 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 49/50

---

Rättelse till kommissionens förordning (EU) nr 800/2013 av den 14 augusti 2013 om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 om tekniska krav och administrativa förfaranden i samband med flygdrift enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 227 av den 24 augusti 2013
  )

Frasen ”Avläst kurshastighet” ska ersättas med ”Indikerad fart” i hela förordningen, i förekommande fall med bibehållande av gemen begynnelsebokstav.

Sidan 2, artikel 1.4 (ändring av artikel 5.2)

I stället för:

”4.   I artikel 5.2 ska ordet ”CAT” strykas ur den första meningen (gäller ej den svenska versionen).”

ska det stå:

”4.   I artikel 5.2 ska orden ”som utför kommersiell flygtransport” strykas i första meningen.”.

Sidan 3, artikel 1.10 (ny definition 44, led d)

I stället för:

| ”d) | Ett mycket lätt rotorluftfartyg (Very Light Rotorcraft) som har högst 600 kg MTOM, har ett enkelt utförande, är konstruerat för att bära högst två personer och inte drivs med turbin- och/eller raketmotorer; begränsat till VFR-verksamhet under dag.”” |
| --- | --- |

”d)

ska det stå:

| ”d) | Ett mycket lätt rotorluftfartyg (Very Light Rotorcraft) som har högst 600 kg MTOM, har ett enkelt utförande, är konstruerat för att bära högst två personer och inte drivs med turbin- och/eller raketmotorer; begränsat till VFR-verksamhet under dager.””. |
| --- | --- |

”d)

Sidan 3, artikel 1.10 (ny definition 126)

I stället för:

””126.   flygplats med godkända väderminima: en lämplig flygplats för vilken väderrapporter eller prognoser, eller en kombination av dessa, visar att väderförhållandena vid den förutsedda tidpunkten för användning kommer att uppfylla eller vara gynnsammare än flygplatsens operativa minima, och för vilken rapporterna om banbeskaffenhet visar att landning kan genomföras på ett säkert sätt.””

ska det stå:

””126.   vädermässigt användbar flygplats (weather-permissible aerodrome): en lämplig flygplats för vilken väderrapporter eller prognoser, eller en kombination av dessa, visar att väderförhållandena vid den förutsedda tidpunkten för användning kommer att uppfylla eller vara gynnsammare än flygplatsens operativa minima, och för vilken rapporterna om banbeskaffenhet visar att landning kan genomföras på ett säkert sätt.””.

Sidan 4, artikel 1.14 (ersättande av texten i ARO.GEN.300 a i bilaga II, punkt 4)

I stället för:

| ”4) | genomförandet av lämpliga säkerhetsåtgärder som bemyndigats av den behöriga myndigheten enligt ARO.GEN.135 c och d.”” |
| --- | --- |

”4)

ska det stå:

| ”4) | genomförandet av lämpliga säkerhetsåtgärder som fastställts av den behöriga myndigheten enligt ARO.GEN.135 c och d.””. |
| --- | --- |

”4)

Sidan 11, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.GEN.106 a.6

I stället för:

| ”6) | Att en flygning inte fortsätts bortom närmaste flygplats eller utelandningsplats med godkända väderminima om en flygbesättningsmedlems förmåga att fullgöra sina uppgifter är kraftigt begränsad på grund av till exempel trötthet, sjukdom eller syrebrist.” |
| --- | --- |

”6)

ska det stå:

| ”6) | Att en flygning inte fortsätts bortom närmaste vädermässigt användbara flygplats eller utelandningsplats om en flygbesättningsmedlems förmåga att fullgöra sina uppgifter är kraftigt begränsad på grund av till exempel trötthet, sjukdom eller syrebrist.”. |
| --- | --- |

”6)

Sidan 11, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.GEN.106 d

I stället för:

| ”d) | Trots vad som sägs i punkt a.6 kan befälhavaren vid en flygning med flerpilotsbesättning fortsätta en flygning bortom närmaste flygplats med godkända väderminima om det finns lämpliga riskreducerande förfaranden.” |
| --- | --- |

”d)

ska det stå:

| ”d) | Trots vad som sägs i punkt a.6 får befälhavaren vid en flygning med flerpilotsbesättning fortsätta en flygning bortom närmaste vädermässigt användbara flygplats om det finns lämpliga riskreducerande förfaranden.”. |
| --- | --- |

”d)

Sidan 15, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.OP.110 b.7

I stället för:

| ”7) | Lägsta höjd för hinderfrihet för instrumentinflygning.” |
| --- | --- |

”7)

ska det stå:

| ”7) | Lägsta höjd för hinderfrihet (OCA/H) för instrumentinflygning.”. |
| --- | --- |

”7)

Sidan 15, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.OP.111 a

I stället för:

| ”a) | Den beslutshöjd (DH) som ska tillämpas för en icke-precisionsinflygning (NPA) med hjälp av CDFA-teknik (kontinuerlig plané under den slutliga inflygningen), en inflygningsprocedur med höjdstyrning (APV) eller kategori I-verksamhet (CAT I) får inte vara lägre än det högsta av följande värden:” |
| --- | --- |

”a)

ska det stå:

| ”a) | Den beslutshöjd (DH) som ska tillämpas för en icke-precisionsinflygning (NPA) med hjälp av CDFA-teknik (kontinuerlig plané under den slutliga inflygningen), en inflygningsprocedur med vägledning i höjdled (APV) eller kategori I-verksamhet (CAT I) får inte vara lägre än det högsta av följande värden:”. |
| --- | --- |

”a)

Sidan 15, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.OP.111, tabell 1 andra raden

I stället för:

”Globalt system för satellitnavigering (GNSS)/satellitbaserat förstärkningssystem (SBAS) (inflygning med lateral precision och höjdstyrning [LPV])”

ska det stå:

”Globalt system för satellitnavigering (GNSS)/satellitbaserat förstärkningssystem (SBAS) (inflygning med lateral precision och vägledning i höjdled [LPV])”.

Sidan 17, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.OP.130 a.1 i och ii

I stället för:

| ”i) | Under dag, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen och därefter flyga minst 30 minuter på normal marschhöjd, eller |
| --- | --- |

”i)

Under dag, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen och därefter flyga minst 30 minuter på normal marschhöjd, eller

| ii) | på natten, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen och därefter flyga minst 45 minuter på normal marschhöjd.” |
| --- | --- |

ii)

på natten, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen och därefter flyga minst 45 minuter på normal marschhöjd.”

ska det stå:

| ”i) | Under dager, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen och därefter flyga minst 30 minuter på normal marschhöjd, eller |
| --- | --- |

”i)

Under dager, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen och därefter flyga minst 30 minuter på normal marschhöjd, eller

| ii) | under mörker, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen och därefter flyga minst 45 minuter på normal marschhöjd.”. |
| --- | --- |

ii)

under mörker, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen och därefter flyga minst 45 minuter på normal marschhöjd.”.

Sidan 18, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.OP.131 a.2 i och ii

I stället för:

| ”i) | När inget alternativ krävs eller det inte finns någon alternativflygplats med godkända väderminima tillgänglig, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen/utelandningsplatsen och därefter för att flyga minst 30 minuter i fart för väntläge 450 m (1 500 fot) ovanför destinationsflygplatsen/utelandningsplatsen under normala temperaturförhållanden och genomföra en inflygning och landning, eller |
| --- | --- |

”i)

När inget alternativ krävs eller det inte finns någon alternativflygplats med godkända väderminima tillgänglig, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen/utelandningsplatsen och därefter för att flyga minst 30 minuter i fart för väntläge 450 m (1 500 fot) ovanför destinationsflygplatsen/utelandningsplatsen under normala temperaturförhållanden och genomföra en inflygning och landning, eller

| ii) | när det krävs ett alternativ, för att flyga och genomföra en inflygning och en avbruten inflygning vid den avsedda landningsflygplatsen/utelandningsplatsen och därefter






  A) | flyga till det angivna alternativet, och |
| --- | --- | --- |

ii)

när det krävs ett alternativ, för att flyga och genomföra en inflygning och en avbruten inflygning vid den avsedda landningsflygplatsen/utelandningsplatsen och därefter

A)

flyga till det angivna alternativet, och

| B) | flyga i 30 minuter i fart för väntläge 450 m (1 500 fot) ovanför alternativflygplatsen/utelandningsplatsen under normala temperaturförhållanden och genomföra inflygning och landning.” |
| --- | --- |

B)

flyga i 30 minuter i fart för väntläge 450 m (1 500 fot) ovanför alternativflygplatsen/utelandningsplatsen under normala temperaturförhållanden och genomföra inflygning och landning.”

ska det stå:

| ”i) | När inget alternativ krävs eller det inte finns någon vädermässigt användbar alternativflygplats tillgänglig, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen/utelandningsplatsen och därefter för att flyga i 30 minuter i fart för väntläge 450 m (1 500 fot) ovanför destinationsflygplatsen/utelandningsplatsen under standardtemperaturförhållanden och genomföra en inflygning och landning, eller |
| --- | --- |

”i)

När inget alternativ krävs eller det inte finns någon vädermässigt användbar alternativflygplats tillgänglig, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen/utelandningsplatsen och därefter för att flyga i 30 minuter i fart för väntläge 450 m (1 500 fot) ovanför destinationsflygplatsen/utelandningsplatsen under standardtemperaturförhållanden och genomföra en inflygning och landning, eller

| ii) | när det krävs ett alternativ, för att flyga till och genomföra en inflygning och en avbruten inflygning vid den avsedda landningsflygplatsen/utelandningsplatsen och därefter






  A) | flyga till det angivna alternativet, och |
| --- | --- | --- |

ii)

när det krävs ett alternativ, för att flyga till och genomföra en inflygning och en avbruten inflygning vid den avsedda landningsflygplatsen/utelandningsplatsen och därefter

A)

flyga till det angivna alternativet, och

| B) | flyga i 30 minuter i fart för väntläge 450 m (1 500 fot) ovanför alternativflygplatsen/utelandningsplatsen under standardtemperaturförhållanden och genomföra inflygning och landning.”. |
| --- | --- |

B)

flyga i 30 minuter i fart för väntläge 450 m (1 500 fot) ovanför alternativflygplatsen/utelandningsplatsen under standardtemperaturförhållanden och genomföra inflygning och landning.”.

Sidan 19, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.OP.150 a

I stället för:

| ”a) | För flygningar enligt instrumentflygreglerna ska befälhavaren ange minst en alternativ startflygplats med godkända väderminima i färdplanen om väderförhållandena vid startflygplatsen uppfyller eller är mindre gynnsamma än tilllämpliga operativa minima för flygplatsen eller om det inte skulle vara möjligt att återvända till startflygplatsen av andra skäl.” |
| --- | --- |

”a)

ska det stå:

| ”a) | För flygningar enligt instrumentflygreglerna ska befälhavaren ange minst en vädermässigt användbar alternativ startflygplats i färdplanen om väderförhållandena vid startflygplatsen uppfyller eller är mindre gynnsamma än tillämpliga operativa minima för flygplatsen eller om det inte skulle vara möjligt att återvända till startflygplatsen av andra skäl.”. |
| --- | --- |

”a)

Sidan 19, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.OP.150 b 1 och 2

I stället för:

| ”1) | För tvåmotoriga flygplan inte mer än ett avstånd som motsvarar en flygtid på en timme i marschhastighet med en motor i vindstilla under normalförhållanden. |
| --- | --- |

”1)

För tvåmotoriga flygplan inte mer än ett avstånd som motsvarar en flygtid på en timme i marschhastighet med en motor i vindstilla under normalförhållanden.

| 2) | För flygplan med tre motorer eller fler inte mer än ett avstånd som motsvarar en flygtid på två timmar i marschhastighet med en motor ur funktion (OEI) enligt luftfartygets flyghandbok i vindstilla under normalförhållanden.” |
| --- | --- |

2)

För flygplan med tre motorer eller fler inte mer än ett avstånd som motsvarar en flygtid på två timmar i marschhastighet med en motor ur funktion (OEI) enligt luftfartygets flyghandbok i vindstilla under normalförhållanden.”

ska det stå:

| ”1) | För tvåmotoriga flygplan inte mer än ett avstånd som motsvarar en flygtid på en timme i marschhastighet med en motor i vindstilla under standardförhållanden. |
| --- | --- |

”1)

För tvåmotoriga flygplan inte mer än ett avstånd som motsvarar en flygtid på en timme i marschhastighet med en motor i vindstilla under standardförhållanden.

| 2) | För flygplan med tre motorer eller fler inte mer än ett avstånd som motsvarar en flygtid på två timmar i marschhastighet med en motor ur funktion (OEI) enligt luftfartygets flyghandbok i vindstilla under standardförhållanden.”. |
| --- | --- |

2)

För flygplan med tre motorer eller fler inte mer än ett avstånd som motsvarar en flygtid på två timmar i marschhastighet med en motor ur funktion (OEI) enligt luftfartygets flyghandbok i vindstilla under standardförhållanden.”.

Sidan 19, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.OP.151 inledningsfrasen

I stället för:

”För flygningar enligt instrumentflygreglerna (IFR) ska befälhavaren ange minst en alternativ destinationsflygplats med godkända väderminima i färdplanen, om inte”

ska det stå:

”För flygningar enligt instrumentflygreglerna (IFR) ska befälhavaren ange minst en vädermässigt användbar alternativ destinationsflygplats i färdplanen, om inte”.

Sidan 19, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.OP.152 inledningsfrasen

I stället för:

”För flygningar enligt instrumentflygreglerna (IFR) ska befälhavaren ange minst en alternativ destinationsflygplats med godkända väderminima i färdplanen, om inte”

ska det stå:

”För flygningar enligt instrumentflygreglerna (IFR) ska befälhavaren ange minst en vädermässigt användbar alternativ destinationsflygplats i färdplanen, om inte”.

Sidan 22, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.OP.205 b

I stället för:

| ”b) | Befälhavaren ska regelbundet kontrollera att mängden användbart återstående bränsle under flygning inte är mindre än den bränslemängd som krävs för att fortsätta till en flygplats eller utelandningsplats med godkända väderminima, med den planerade mängden reservbränsle enligt NCC.OP.130 eller NCC.OP.131.” |
| --- | --- |

”b)

ska det stå:

| ”b) | Befälhavaren ska regelbundet kontrollera att mängden användbart återstående bränsle under flygning inte är mindre än den bränslemängd som krävs för att fortsätta till en vädermässigt användbar flygplats eller utelandningsplats, med den planerade mängden reservbränsle enligt NCC.OP.130 eller NCC.OP.131.”. |
| --- | --- |

”b)

Sidan 27, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.A.100 b.7

I stället för:

| ”7) | Ankare och utrustning för förtöjning.” |
| --- | --- |

”7)

ska det stå:

| ”7) | Drivankare och utrustning för förtöjning.”. |
| --- | --- |

”7)

Sidan 27, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.A.115 inledningsfrasen

I stället för:

”Flygplan som brukas på natten ska vara utrustade med”

ska det stå:

”Flygplan som brukas under mörker ska vara utrustade med”.

Sidan 28, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.A.120 a

I stället för:

| ”a) | Flygplan som brukas enligt VFR under dag ska vara försedda med utrustning för att mäta och visa följande:” |
| --- | --- |

”a)

ska det stå:

| ”a) | Flygplan som brukas enligt VFR under dager ska vara försedda med utrustning för att mäta och visa följande:”. |
| --- | --- |

”a)

Sidan 28, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.A.120 b

I stället för:

| ”b) | Flygplan som brukas enligt visuella väderförhållanden (VMC) över vatten och utan land i sikte eller enligt VMC på natten, eller under förhållanden där flygplanet inte kan hållas kvar i den önskade flygbanan utan hänvisning till ett eller flera ytterligare instrument ska, utöver det som anges i punkt a, vara utrustade med” |
| --- | --- |

”b)

ska det stå:

| ”b) | Flygplan som brukas enligt visuella väderförhållanden (VMC) över vatten och utan land i sikte eller enligt VMC under mörker, eller under förhållanden där flygplanet inte kan hållas kvar i den önskade flygbanan utan hänvisning till ett eller flera ytterligare instrument ska, utöver det som anges i punkt a, vara utrustade med”. |
| --- | --- |

”b)

Sidan 29, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.A.125 f

I stället för:

| ”f) | en karthållare som är placerad i en position som ger god läsbarhet, och som kan belysas för nattoperationer,” |
| --- | --- |

”f)

ska det stå:

| ”f) | en karthållare som är placerad i en position som ger god läsbarhet, och som kan belysas för mörkerflygning,”. |
| --- | --- |

”f)

Sidan 30, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.A.145

I stället för:

”Följande flygplan ska vara utrustade med flygburen väderradarutrustning när de brukas på natten eller under instrumentväderförhållanden (IMC) i områden där åskväder eller andra potentiellt riskfyllda väderförhållanden, som anses möjliga att upptäcka med flygburen väderradarutrustning, kan förväntas längs sträckan:”

ska det stå:

”Följande flygplan ska vara utrustade med flygburen väderradarutrustning när de brukas under mörker eller under instrumentväderförhållanden (IMC) i områden där åskväder eller andra potentiellt riskfyllda väderförhållanden, som anses möjliga att upptäcka med flygburen väderradarutrustning, kan förväntas längs sträckan:”.

Sidan 30, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.A.150

I stället för:

”NCC.IDE.A.150   Tilläggsutrustning för verksamhet under isbildningsförhållanden på natten

| a) | Flygplan som brukas under förväntade eller faktiska isbildningsförhållanden på natten ska vara utrustade med en anordning för att belysa eller upptäcka isbildning. |
| --- | --- |

a)

Flygplan som brukas under förväntade eller faktiska isbildningsförhållanden på natten ska vara utrustade med en anordning för att belysa eller upptäcka isbildning.

| b) | Metoden för att belysa isbildningen får inte orsaka bländning eller reflektioner som skulle göra det svårt för flygbesättningsmedlemmar att utföra sina arbetsuppgifter.” |
| --- | --- |

b)

Metoden för att belysa isbildningen får inte orsaka bländning eller reflektioner som skulle göra det svårt för flygbesättningsmedlemmar att utföra sina arbetsuppgifter.”

ska det stå:

”NCC.IDE.A.150   Tilläggsutrustning för verksamhet under isbildningsförhållanden under mörker

| a) | Flygplan som brukas under förväntade eller faktiska isbildningsförhållanden under mörker ska vara utrustade med en anordning för att belysa eller upptäcka isbildning. |
| --- | --- |

a)

Flygplan som brukas under förväntade eller faktiska isbildningsförhållanden under mörker ska vara utrustade med en anordning för att belysa eller upptäcka isbildning.

| b) | Metoden för att belysa isbildningen får inte orsaka bländning eller reflektioner som skulle göra det svårt för flygbesättningsmedlemmarna att utföra sina arbetsuppgifter.”. |
| --- | --- |

b)

Metoden för att belysa isbildningen får inte orsaka bländning eller reflektioner som skulle göra det svårt för flygbesättningsmedlemmarna att utföra sina arbetsuppgifter.”.

Sidan 33, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.A.195 b.1 i, ii och iii

I stället för:

| ”i) | 100 % av passagerarna för den period när kabintryckshöjden överstiger 15 000 fot, men under alla omständigheter inte mindre än tio minuters förbrukning, |
| --- | --- |

”i)

100 % av passagerarna för den period när kabintryckshöjden överstiger 15 000 fot, men under alla omständigheter inte mindre än tio minuters förbrukning,

| ii) | minst 30 % av passagerarna för den period när, på grund av tryckförlust och med beaktande av flygningens omständigheter, tryckhöjden i passagerarutrymmet kommer att ligga mellan 14 000 fot och 15 000 fot, och |
| --- | --- |

ii)

minst 30 % av passagerarna för den period när, på grund av tryckförlust och med beaktande av flygningens omständigheter, tryckhöjden i passagerarutrymmet kommer att ligga mellan 14 000 fot och 15 000 fot, och

| iii) | minst 10 % av passagerarna för en period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden i passagerarutrymmet kommer att ligga mellan 10 000 fot och 14 000 fot,” |
| --- | --- |

iii)

minst 10 % av passagerarna för en period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden i passagerarutrymmet kommer att ligga mellan 10 000 fot och 14 000 fot,”

ska det stå:

| ”i) | 100 % av passagerarna för varje period när kabintryckshöjden överstiger 15 000 fot, men under alla omständigheter inte mindre än tio minuters förbrukning, |
| --- | --- |

”i)

100 % av passagerarna för varje period när kabintryckshöjden överstiger 15 000 fot, men under alla omständigheter inte mindre än tio minuters förbrukning,

| ii) | minst 30 % av passagerarna för varje period när, på grund av tryckförlust och med beaktande av flygningens omständigheter, tryckhöjden i passagerarutrymmet kommer att ligga mellan 14 000 fot och 15 000 fot, och |
| --- | --- |

ii)

minst 30 % av passagerarna för varje period när, på grund av tryckförlust och med beaktande av flygningens omständigheter, tryckhöjden i passagerarutrymmet kommer att ligga mellan 14 000 fot och 15 000 fot, och

| iii) | minst 10 % av passagerarna för varje period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden i passagerarutrymmet kommer att ligga mellan 10 000 fot och 14 000 fot,”. |
| --- | --- |

iii)

minst 10 % av passagerarna för varje period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden i passagerarutrymmet kommer att ligga mellan 10 000 fot och 14 000 fot,”.

Sidan 33, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.A.195 c.2

I stället för:

| ”2) | syrgasmasker för ögonblicklig användning för flygbesättningsmedlemmar” |
| --- | --- |

”2)

ska det stå:

| ”2) | syrgasmasker av snabbt applicerbar typ för flygbesättningsmedlemmar”. |
| --- | --- |

”2)

Sidan 33, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.A.200 b.1 och 2

I stället för:

| ”1) | samtliga besättningsmedlemmar och minst 10 % av passagerarna för en period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden i passagerarutrymmet kommer att ligga mellan 10 000 fot och 13 000 fot, och |
| --- | --- |

”1)

samtliga besättningsmedlemmar och minst 10 % av passagerarna för en period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden i passagerarutrymmet kommer att ligga mellan 10 000 fot och 13 000 fot, och

| 2) | alla besättningsmedlemmar och passagerare för den period när tryckhöjden i passagerarutrymmena kommer att ligga över 13 000 fot.” |
| --- | --- |

2)

alla besättningsmedlemmar och passagerare för den period när tryckhöjden i passagerarutrymmena kommer att ligga över 13 000 fot.”

ska det stå:

| ”1) | samtliga besättningsmedlemmar och minst 10 % av passagerarna för varje period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden i passagerarutrymmet kommer att ligga mellan 10 000 fot och 13 000 fot, och |
| --- | --- |

”1)

samtliga besättningsmedlemmar och minst 10 % av passagerarna för varje period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden i passagerarutrymmet kommer att ligga mellan 10 000 fot och 13 000 fot, och

| 2) | alla besättningsmedlemmar och passagerare för varje period när tryckhöjden i passagerarutrymmena kommer att ligga över 13 000 fot.”. |
| --- | --- |

2)

alla besättningsmedlemmar och passagerare för varje period när tryckhöjden i passagerarutrymmena kommer att ligga över 13 000 fot.”.

Sidan 34, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.A.220 c.1

I stället för:

| ”1) | ett ankare och annan utrustning som behövs för att underlätta förtöjning, förankring eller manövrering av flygplanet på vatten och som lämpar sig för flygplanets storlek, vikt och flygegenskaper, och” |
| --- | --- |

”1)

ska det stå:

| ”1) | ett drivankare och annan utrustning som behövs för att underlätta förtöjning, förankring eller manövrering av flygplanet på vatten och som lämpar sig för flygplanets storlek, vikt och flygegenskaper, och”. |
| --- | --- |

”1)

Sidan 35, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.A.240 b

I stället för:

| ”b) | Flygplan som brukas enligt IFR eller på natten ska vara utrustade med en sändningstangent på den manuella skev- och höjdroderkontrollen för varje föreskriven flygbesättningsmedlem.” |
| --- | --- |

”b)

ska det stå:

| ”b) | Flygplan som brukas enligt IFR eller under mörker ska vara utrustade med en sändningstangent på den manuella skev- och höjdroderkontrollen för varje föreskriven flygbesättningsmedlem.”. |
| --- | --- |

”b)

Sidan 35, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.A.245 a

I stället för:

| ”a) | Flygplan som brukas enligt IFR eller på natten, eller när det krävs enligt tillämpliga luftrumskrav, ska vara utrustade med radiokommunikationsutrustning som, under normala utsändningsförhållanden, ska kunna” |
| --- | --- |

”a)

ska det stå:

| ”a) | Flygplan som brukas enligt IFR eller under mörker, eller när det krävs enligt tillämpliga luftrumskrav, ska vara utrustade med radiokommunikationsutrustning som, under normala utsändningsförhållanden, ska kunna”. |
| --- | --- |

”a)

Sidan 37, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.H.100 b.6

I stället för:

| ”6) | Ankare och utrustning för förtöjning.” |
| --- | --- |

”6)

ska det stå:

| ”6) | Drivankare och utrustning för förtöjning.”. |
| --- | --- |

”6)

Sidan 37, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.H.115 inledningsfrasen

I stället för:

”Helikoptrar som brukas på natten ska vara utrustade med”

ska det stå:

”Helikoptrar som brukas under mörker ska vara utrustade med”.

Sidan 37, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.H.115 c

I stället för:

| ”c) | landningsstrålkastare,” |
| --- | --- |

”c)

ska det stå:

| ”c) | en landningsstrålkastare,”. |
| --- | --- |

”c)

Sidan 37, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.H.120 a

I stället för:

| ”a) | Helikoptrar som brukas enligt visuellflygregler (VFR) under dag ska vara försedda med utrustning för att mäta och indikera följande” |
| --- | --- |

”a)

ska det stå:

| ”a) | Helikoptrar som brukas enligt visuellflygregler (VFR) under dager ska vara försedda med utrustning för att mäta och indikera följande”. |
| --- | --- |

”a)

Sidan 38, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.H.120 b

I stället för:

| ”b) | Helikoptrar som brukas enligt visuella väderförhållanden (VMC) över vatten och utan land i sikte, eller enligt VMC på natten, eller när sikten är under 1 500 meter, eller under förhållanden där helikoptern inte kan hållas kvar i den önskade flygbanan utan hänvisning till ett eller flera ytterligare instrument ska, utöver det som anges i punkt a, vara utrustade med” |
| --- | --- |

”b)

ska det stå:

| ”b) | Helikoptrar som brukas enligt visuella väderförhållanden (VMC) över vatten och utan land i sikte, eller enligt VMC under mörker, eller när sikten är under 1 500 meter, eller under förhållanden där helikoptern inte kan hållas kvar i den önskade flygbanan utan hänvisning till ett eller flera ytterligare instrument ska, utöver det som anges i punkt a, vara utrustade med”. |
| --- | --- |

”b)

Sidan 39, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.H.125 f

I stället för:

| ”f) | en karthållare som är placerad i en position som ger god läsbarhet, och som kan belysas för nattoperationer, och” |
| --- | --- |

”f)

ska det stå:

| ”f) | en karthållare som är placerad i en position som ger god läsbarhet, och som kan belysas för mörkerflygning, och”. |
| --- | --- |

”f)

Sidan 39, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.H.145

I stället för:

”Helikoptrar med en maximal operativ kabinkonfiguration (MOPSC) för befordran av fler än nio passagerare och som brukas enligt IFR eller på natten ska vara utrustade med flygburen väderradarutrustning om aktuella väderrapporter visar att åskväder eller andra potentiellt riskfyllda väderförhållanden, som anses möjliga att upptäcka med flygburen väderradarutrustning, kan förväntas längs den sträcka som ska flygas.”

ska det stå:

”Helikoptrar med en maximal operativ kabinkonfiguration (MOPSC) för befordran av fler än nio passagerare och som brukas enligt IFR eller under mörker ska vara utrustade med flygburen väderradarutrustning om aktuella väderrapporter visar att åskväder eller andra potentiellt riskfyllda väderförhållanden, som anses möjliga att upptäcka med flygburen väderradarutrustning, kan förväntas längs den sträcka som ska flygas.”.

Sidan 39, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.H.150

I stället för:

”NCC.IDE.H.150   Tilläggsutrustning för verksamhet under isbildningsförhållanden på natten

| a) | Helikoptrar som brukas under förväntade eller verkliga isbildningsförhållanden på natten ska vara utrustade med en anordning för att belysa eller upptäcka isbildning. |
| --- | --- |

a)

Helikoptrar som brukas under förväntade eller verkliga isbildningsförhållanden på natten ska vara utrustade med en anordning för att belysa eller upptäcka isbildning.

| b) | Metoden för att belysa isbildningen får inte orsaka bländning eller reflektioner som skulle göra det svårt för flygbesättningsmedlemmar att utföra sina arbetsuppgifter.” |
| --- | --- |

b)

Metoden för att belysa isbildningen får inte orsaka bländning eller reflektioner som skulle göra det svårt för flygbesättningsmedlemmar att utföra sina arbetsuppgifter.”

ska det stå:

”NCC.IDE.H.150   Tilläggsutrustning för verksamhet under isbildningsförhållanden under mörker

| a) | Helikoptrar som brukas under förväntade eller verkliga isbildningsförhållanden under mörker ska vara utrustade med en anordning för att belysa eller upptäcka isbildning. |
| --- | --- |

a)

Helikoptrar som brukas under förväntade eller verkliga isbildningsförhållanden under mörker ska vara utrustade med en anordning för att belysa eller upptäcka isbildning.

| b) | Metoden för att belysa isbildningen får inte orsaka bländning eller reflektioner som skulle göra det svårt för flygbesättningsmedlemmarna att utföra sina arbetsuppgifter.”. |
| --- | --- |

b)

Metoden för att belysa isbildningen får inte orsaka bländning eller reflektioner som skulle göra det svårt för flygbesättningsmedlemmarna att utföra sina arbetsuppgifter.”.

Sidan 41, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.H.200 b.1 och b.2

I stället för:

| ”1) | samtliga besättningsmedlemmar och minst 10 % av passagerarna under en period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden i passagerarutrymmet kommer att ligga mellan 10 000 fot och 13 000 fot, och |
| --- | --- |

”1)

samtliga besättningsmedlemmar och minst 10 % av passagerarna under en period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden i passagerarutrymmet kommer att ligga mellan 10 000 fot och 13 000 fot, och

| 2) | alla besättningsmedlemmar och passagerare för den period när tryckhöjden i passagerarutrymmet kommer att ligga över 13 000 fot.” |
| --- | --- |

2)

alla besättningsmedlemmar och passagerare för den period när tryckhöjden i passagerarutrymmet kommer att ligga över 13 000 fot.”

ska det stå:

| ”1) | samtliga besättningsmedlemmar och minst 10 % av passagerarna under varje period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden i passagerarutrymmet kommer att ligga mellan 10 000 fot och 13 000 fot, och |
| --- | --- |

”1)

samtliga besättningsmedlemmar och minst 10 % av passagerarna under varje period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden i passagerarutrymmet kommer att ligga mellan 10 000 fot och 13 000 fot, och

| 2) | alla besättningsmedlemmar och passagerare för varje period när tryckhöjden i passagerarutrymmet kommer att ligga över 13 000 fot.”. |
| --- | --- |

2)

alla besättningsmedlemmar och passagerare för varje period när tryckhöjden i passagerarutrymmet kommer att ligga över 13 000 fot.”.

Sidan 43, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.H.231a

I stället för:

| ”a) | Om väderrapporter eller prognoser som är tillgängliga för befälhavaren anger att havstemperaturen kommer att ligga under plus 10 °C under flygningen eller när bedömd räddningstid överstiger beräknad överlevnadstid, eller när flygningen är planerad att utföras på natten, ska alla personer ombord bära en överlevnadsdräkt.” |
| --- | --- |

”a)

ska det stå:

| ”a) | Om väderrapporter eller prognoser som är tillgängliga för befälhavaren anger att havstemperaturen kommer att ligga under plus 10 °C under flygningen eller när bedömd räddningstid överstiger beräknad överlevnadstid, eller när flygningen är planerad att utföras under mörker, ska alla personer ombord bära en överlevnadsdräkt.”. |
| --- | --- |

”a)

Sidan 44, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.H.232 a

I stället för:

| ”a) | ett ankare och annan utrustning som är nödvändiga för att underlätta förtöjning, ankring eller manövrering av helikoptern på vatten och som är lämpliga i förhållande till dess storlek, vikt och flygegenskaper samt” |
| --- | --- |

”a)

ska det stå:

| ”a) | ett drivankare och annan utrustning som är nödvändig för att underlätta förtöjning, ankring eller manövrering av helikoptern på vatten och som är lämplig i förhållande till dess storlek, vikt och flygegenskaper samt”. |
| --- | --- |

”a)

Sidan 44, bilaga III (införande av ny bilaga VI) NCC.IDE.H.245 a

I stället för:

| ”a) | Helikoptrar som brukas enligt IFR eller på natten, eller när det krävs enligt tillämpliga luftrumskrav, ska vara utrustade med radiokommunikationsutrustning som, under normala utsändningsförhållanden, ska kunna” |
| --- | --- |

”a)

ska det stå:

| ”a) | Helikoptrar som brukas enligt IFR eller under mörker, eller när det krävs enligt tillämpliga luftrumskrav, ska vara utrustade med radiokommunikationsutrustning som, under normala utsändningsförhållanden, ska kunna”. |
| --- | --- |

”a)

Sidan 47, bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.GEN.105 a.6

I stället för:

| ”6) | Att en flygning inte fortsätts bortom närmaste flygplats eller utelandningsplats med godkända väderminima om befälhavarens förmåga att fullgöra sina uppgifter är kraftigt begränsad på grund av till exempel trötthet, sjukdom eller syrebrist.” |
| --- | --- |

”6)

ska det stå:

| ”6) | Att en flygning inte fortsätts bortom närmaste vädermässigt användbara flygplats eller utelandningsplats om befälhavarens förmåga att fullgöra sina uppgifter är kraftigt begränsad på grund av till exempel trötthet, sjukdom eller syrebrist.”. |
| --- | --- |

”6)

Sidan 50, bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.OP.110 b.7

I stället för:

| ”7) | Lägsta höjd för hinderfrihet för instrumentinflygning.” |
| --- | --- |

”7)

ska det stå:

| ”7) | Lägsta höjd för hinderfrihet (OCA/H) för instrumentinflygning.”. |
| --- | --- |

”7)

Sidan 51, bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.OP.111 a

I stället för:

| ”a) | Den beslutshöjd (DH) som ska tillämpas för en icke-precisionsinflygning (NPA) med hjälp av CDFA-teknik (kontinuerlig plané under den slutliga inflygningen), en inflygningsprocedur med höjdstyrning (APV) eller kategori I-verksamhet (CAT I) får inte vara lägre än det högsta av följande värden:” |
| --- | --- |

”a)

ska det stå:

| ”a) | Den beslutshöjd (DH) som ska tillämpas för en icke-precisionsinflygning (NPA) med hjälp av CDFA-teknik (kontinuerlig plané under den slutliga inflygningen), en inflygningsprocedur med vägledning i höjdled (APV) eller kategori I-verksamhet (CAT I) får inte vara lägre än det högsta av följande värden:”. |
| --- | --- |

”a)

Sidan 51, bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.OP.111 tabell 1, andra raden

I stället för:

”Globalt system för satellitnavigering (GNSS)/satellitbaserat förstärkningssystem (SBAS) (inflygning med lateral precision och höjdstyrning [LPV])”

ska det stå:

”Globalt system för satellitnavigering (GNSS)/satellitbaserat förstärkningssystem (SBAS) (inflygning med lateral precision och vägledning i höjdled [LPV])”.

Sidan 53, bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.OP.125 a.1 i, ii och iii

I stället för:

| ”i) | Under dag, vid start och landning på samma flygplats/landningsplats och när luftfartyget alltid befinner sig inom synhåll för den flygplatsen/landningsplatsen, för att flyga den avsedda flygvägen och därefter flyga minst 10 minuter på normal marschhöjd. |
| --- | --- |

”i)

Under dag, vid start och landning på samma flygplats/landningsplats och när luftfartyget alltid befinner sig inom synhåll för den flygplatsen/landningsplatsen, för att flyga den avsedda flygvägen och därefter flyga minst 10 minuter på normal marschhöjd.

| ii) | Under dag, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen och därefter flyga minst 30 minuter på normal marschhöjd. |
| --- | --- |

ii)

Under dag, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen och därefter flyga minst 30 minuter på normal marschhöjd.

| iii) | På natten, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen och därefter flyga minst 45 minuter på normal marschhöjd.” |
| --- | --- |

iii)

På natten, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen och därefter flyga minst 45 minuter på normal marschhöjd.”

ska det stå:

| ”i) | Under dager, vid start och landning på samma flygplats/landningsplats och när luftfartyget alltid befinner sig inom synhåll för den flygplatsen/landningsplatsen, för att flyga den avsedda flygvägen och därefter flyga minst 10 minuter på normal marschhöjd. |
| --- | --- |

”i)

Under dager, vid start och landning på samma flygplats/landningsplats och när luftfartyget alltid befinner sig inom synhåll för den flygplatsen/landningsplatsen, för att flyga den avsedda flygvägen och därefter flyga minst 10 minuter på normal marschhöjd.

| ii) | Under dager, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen och därefter flyga minst 30 minuter på normal marschhöjd. |
| --- | --- |

ii)

Under dager, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen och därefter flyga minst 30 minuter på normal marschhöjd.

| iii) | Under mörker, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen och därefter flyga minst 45 minuter på normal marschhöjd.”. |
| --- | --- |

iii)

Under mörker, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen och därefter flyga minst 45 minuter på normal marschhöjd.”.

Sidan 54, bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.OP.126 a.2 i och ii

I stället för:

| ”i) | När inget alternativ krävs eller det inte finns någon alternativflygplats med godkända väderminima tillgänglig, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen/utelandningsplatsen och därefter för att flyga minst 30 minuter i fart för väntläge 450 m (1 500 fot) ovanför destinationsflygplatsen/utelandningsplatsen under normala temperaturförhållanden och genomföra en inflygning och landning, eller |
| --- | --- |

”i)

När inget alternativ krävs eller det inte finns någon alternativflygplats med godkända väderminima tillgänglig, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen/utelandningsplatsen och därefter för att flyga minst 30 minuter i fart för väntläge 450 m (1 500 fot) ovanför destinationsflygplatsen/utelandningsplatsen under normala temperaturförhållanden och genomföra en inflygning och landning, eller

| ii) | när det krävs ett alternativ, för att flyga och genomföra en inflygning och en avbruten inflygning vid den avsedda landningsflygplatsen/utelandningsplatsen och därefter” |
| --- | --- |

ii)

när det krävs ett alternativ, för att flyga och genomföra en inflygning och en avbruten inflygning vid den avsedda landningsflygplatsen/utelandningsplatsen och därefter”

ska det stå:

| ”i) | När inget alternativ krävs eller det inte finns någon vädermässigt användbar alternativflygplats tillgänglig, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen/utelandningsplatsen och därefter för att flyga i 30 minuter i fart för väntläge 450 m (1 500 fot) ovanför destinationsflygplatsen/utelandningsplatsen under standardtemperaturförhållanden och genomföra en inflygning och landning, eller |
| --- | --- |

”i)

När inget alternativ krävs eller det inte finns någon vädermässigt användbar alternativflygplats tillgänglig, för att flyga till den avsedda landningsflygplatsen/utelandningsplatsen och därefter för att flyga i 30 minuter i fart för väntläge 450 m (1 500 fot) ovanför destinationsflygplatsen/utelandningsplatsen under standardtemperaturförhållanden och genomföra en inflygning och landning, eller

| ii) | när det krävs ett alternativ, för att flyga till och genomföra en inflygning och en avbruten inflygning vid den avsedda landningsflygplatsen/utelandningsplatsen och därefter”. |
| --- | --- |

ii)

när det krävs ett alternativ, för att flyga till och genomföra en inflygning och en avbruten inflygning vid den avsedda landningsflygplatsen/utelandningsplatsen och därefter”.

Sidan 54, bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.OP.126 a.2 ii B

I stället för:

| ”B) | flyga i 30 minuter i fart för väntläge 450 m (1 500 fot) ovanför alternativflygplatsen/utelandningsplatsen under normala temperaturförhållanden och genomföra en inflygning och landning.” |
| --- | --- |

”B)

ska det stå:

| ”B) | flyga i 30 minuter i fart för väntläge 450 m (1 500 fot) ovanför alternativflygplatsen/utelandningsplatsen under standardtemperaturförhållanden och genomföra en inflygning och landning.”. |
| --- | --- |

”B)

Sidan 55, bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.OP.140 inledningsfrasen

I stället för:

”För flygningar enligt instrumentflygreglerna (IFR) ska befälhavaren ange minst en alternativ destinationsflygplats med godkända väderminima i färdplanen, om inte”

ska det stå:

”För flygningar enligt instrumentflygreglerna (IFR) ska befälhavaren ange minst en vädermässigt användbar alternativ destinationsflygplats i färdplanen, om inte”.

Sidan 55, bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.OP.141inledningsfrasen

I stället för:

”För flygningar enligt instrumentflygreglerna (IFR) ska befälhavaren ange minst en alternativ destinationsflygplats med godkända väderminima i färdplanen, om inte”

ska det stå:

”För flygningar enligt instrumentflygreglerna (IFR) ska befälhavaren ange minst en vädermässigt användbar alternativ destinationsflygplats i färdplanen, om inte”.

Sidan 57 bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.OP.185

I stället för:

”Befälhavaren ska regelbundet kontrollera att mängden användbart återstående bränsle under flygning eller, i fråga om ballonger, mängden användbar återstående ballast inte är mindre än den mängd bränsle eller ballast som krävs för att fortsätta till en flygplats eller utelandningsplats med godkända väderminima, med den planerade mängden reservbränsle enligt NCO.OP.125, NCO.OP.126 eller NCO.OP.127.”

ska det stå:

”Befälhavaren ska regelbundet kontrollera att mängden användbart återstående bränsle under flygning eller, i fråga om ballonger, mängden användbar återstående ballast inte är mindre än den mängd bränsle eller ballast som krävs för att fortsätta till en vädermässigt användbar flygplats eller utelandningsplats, med den planerade mängden reservbränsle enligt NCO.OP.125, NCO.OP.126 eller NCO.OP.127.”.

Sidan 58, bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.IDE.A.100 b.6

I stället för:

| ”6) | Ankare och utrustning för förtöjning.” |
| --- | --- |

”6)

ska det stå:

| ”6) | Drivankare och utrustning för förtöjning.”. |
| --- | --- |

”6)

Sidan 59, bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.IDE.A.115 inledningsfrasen

I stället för:

”Flygplan som brukas på natten ska vara utrustade med”

ska det stå:

”Flygplan som brukas under mörker ska vara utrustade med”.

Sidan 59, bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.IDE.A.120 a

I stället för:

| ”a) | Flygplan som brukas enligt VFR under dag ska vara försedda med utrustning för att mäta och visa följande:” |
| --- | --- |

”a)

ska det stå:

| ”a) | Flygplan som brukas enligt VFR under dager ska vara försedda med utrustning för att mäta och visa följande:”. |
| --- | --- |

”a)

Sidan 59, bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.IDE.A.120 b

I stället för:

| ”b) | Flygplan som brukas enligt visuella väderförhållanden (VMC) på natten eller under förhållanden där flygplanet inte kan hållas kvar i den önskade flygbanan utan hänvisning till ett eller flera ytterligare instrument ska, utöver det som anges i punkt a, vara utrustade med” |
| --- | --- |

”b)

ska det stå:

| ”b) | Flygplan som brukas enligt visuella väderförhållanden (VMC) under mörker eller under förhållanden där flygplanet inte kan hållas kvar i den önskade flygbanan utan hänvisning till ett eller flera ytterligare instrument ska, utöver det som anges i punkt a, vara utrustade med”. |
| --- | --- |

”b)

Sidan 61, bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.IDE.A.150 b.1 i, ii och iii

I stället för:

| ”i) | 100 % av passagerarna för den period när kabintryckshöjden överstiger 15 000 fot, men under alla omständigheter inte mindre än tio minuters förbrukning, |
| --- | --- |

”i)

100 % av passagerarna för den period när kabintryckshöjden överstiger 15 000 fot, men under alla omständigheter inte mindre än tio minuters förbrukning,

| ii) | minst 30 % av passagerarna för den period när, på grund av tryckförlust och med beaktande av flygningens omständigheter, tryckhöjden i passagerarutrymmena kommer att ligga mellan 14 000 fot och 15 000 fot, |
| --- | --- |

ii)

minst 30 % av passagerarna för den period när, på grund av tryckförlust och med beaktande av flygningens omständigheter, tryckhöjden i passagerarutrymmena kommer att ligga mellan 14 000 fot och 15 000 fot,

| iii) | minst 10 % av passagerarna för en period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden i passagerarutrymmena kommer att ligga mellan 10 000 fot och 14 000 fot,” |
| --- | --- |

iii)

minst 10 % av passagerarna för en period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden i passagerarutrymmena kommer att ligga mellan 10 000 fot och 14 000 fot,”

ska det stå:

| ”i) | 100 % av passagerarna för varje period när kabintryckshöjden överstiger 15 000 fot, men under alla omständigheter inte mindre än tio minuters förbrukning, |
| --- | --- |

”i)

100 % av passagerarna för varje period när kabintryckshöjden överstiger 15 000 fot, men under alla omständigheter inte mindre än tio minuters förbrukning,

| ii) | minst 30 % av passagerarna för varje period när, på grund av tryckförlust och med beaktande av flygningens omständigheter, tryckhöjden i passagerarutrymmena kommer att ligga mellan 14 000 fot och 15 000 fot, |
| --- | --- |

ii)

minst 30 % av passagerarna för varje period när, på grund av tryckförlust och med beaktande av flygningens omständigheter, tryckhöjden i passagerarutrymmena kommer att ligga mellan 14 000 fot och 15 000 fot,

| iii) | minst 10 % av passagerarna för varje period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden i passagerarutrymmena kommer att ligga mellan 10 000 fot och 14 000 fot,”. |
| --- | --- |

iii)

minst 10 % av passagerarna för varje period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden i passagerarutrymmena kommer att ligga mellan 10 000 fot och 14 000 fot,”.

Sidan 64, bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.IDE.H.100 b.5

I stället för:

| ”5) | Ankare och utrustning för förtöjning.” |
| --- | --- |

”5)

ska det stå:

| ”5) | Drivankare och utrustning för förtöjning.”. |
| --- | --- |

”5)

Sidan 65, bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.IDE.H.115 inledningsfrasen

I stället för:

”Helikoptrar som brukas på natten ska vara utrustade med”

ska det stå:

”Helikoptrar som brukas under mörker ska vara utrustade med”.

Sidan 65 bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.IDE.H.115 c

I stället för:

| ”c) | landningsstrålkastare,” |
| --- | --- |

”c)

ska det stå:

| ”c) | en landningsstrålkastare,”. |
| --- | --- |

”c)

Sidan 65, bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.IDE.H.120 a

I stället för:

| ”a) | Helikoptrar som brukas enligt visuellflygregler (VFR) under dag ska vara försedda med utrustning för att mäta och visa följande:” |
| --- | --- |

”a)

ska det stå:

| ”a) | Helikoptrar som brukas enligt visuellflygregler (VFR) under dager ska vara försedda med utrustning för att mäta och visa följande:”. |
| --- | --- |

”a)

Sidan 65, bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.IDE.H.120 b

I stället för:

| ”b) | Helikoptrar som brukas enligt visuella väderförhållanden (VMC) på natten eller när sikten är under 1 500 meter eller under förhållanden där helikoptern inte kan hållas kvar i den önskade flygbanan utan hänvisning till ett eller flera ytterligare instrument ska, utöver det som anges i punkt a, vara försedda med” |
| --- | --- |

”b)

ska det stå:

| ”b) | Helikoptrar som brukas enligt visuella väderförhållanden (VMC) under mörker eller när sikten är under 1 500 meter eller under förhållanden där helikoptern inte kan hållas kvar i den önskade flygbanan utan hänvisning till ett eller flera ytterligare instrument ska, utöver det som anges i punkt a, vara försedda med”. |
| --- | --- |

”b)

Sidan 70, bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.IDE.S.115 a

I stället för:

| ”a) | Segelflygplan som brukas enligt visuellflygregler (VFR) under dag ska vara försedda med utrustning för att mäta och visa följande:” |
| --- | --- |

”a)

ska det stå:

| ”a) | Segelflygplan som brukas enligt visuellflygregler (VFR) under dager ska vara försedda med utrustning för att mäta och visa följande:”. |
| --- | --- |

”a)

Sidan 71, bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.IDE.S.130 a och b

I stället för:

| ”a) | besättningsmedlemmarna för en period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden kommer att ligga mellan 10 000 fot och 13 000 fot, och |
| --- | --- |

”a)

besättningsmedlemmarna för en period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden kommer att ligga mellan 10 000 fot och 13 000 fot, och

| b) | alla besättningsmedlemmar och passagerare för perioder när tryckhöjden kommer att ligga över 13 000 fot.” |
| --- | --- |

b)

alla besättningsmedlemmar och passagerare för perioder när tryckhöjden kommer att ligga över 13 000 fot.”

ska det stå:

| ”a) | besättningsmedlemmarna för varje period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden kommer att ligga mellan 10 000 fot och 13 000 fot, och |
| --- | --- |

”a)

besättningsmedlemmarna för varje period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden kommer att ligga mellan 10 000 fot och 13 000 fot, och

| b) | alla besättningsmedlemmar och passagerare för varje period när tryckhöjden kommer att ligga över 13 000 fot.”. |
| --- | --- |

b)

alla besättningsmedlemmar och passagerare för varje period när tryckhöjden kommer att ligga över 13 000 fot.”.

Sidan 73, bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.IDE.B.115 inledningsfrasen

I stället för:

”Ballonger som brukas enligt visuellflygregler (VFR) under dag ska vara försedda med”

ska det stå:

”Ballonger som brukas enligt visuellflygregler (VFR) under dager ska vara försedda med”.

Sidan 73, bilaga IV (införande av ny bilaga VII) NCO.IDE.B.121 a och b

I stället för:

| ”a) | besättningsmedlemmarna för en period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden kommer att ligga mellan 10 000 fot och 13 000 fot, och |
| --- | --- |

”a)

besättningsmedlemmarna för en period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden kommer att ligga mellan 10 000 fot och 13 000 fot, och

| b) | alla besättningsmedlemmar och passagerare för perioder när tryckhöjden kommer att ligga över 13 000 fot.” |
| --- | --- |

b)

alla besättningsmedlemmar och passagerare för perioder när tryckhöjden kommer att ligga över 13 000 fot.”

ska det stå:

| ”a) | besättningsmedlemmarna för varje period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden kommer att ligga mellan 10 000 fot och 13 000 fot, och |
| --- | --- |

”a)

besättningsmedlemmarna för varje period som är längre än 30 minuter när tryckhöjden kommer att ligga mellan 10 000 fot och 13 000 fot, och

| b) | alla besättningsmedlemmar och passagerare för varje period när tryckhöjden kommer att ligga över 13 000 fot.”. |
| --- | --- |

b)

alla besättningsmedlemmar och passagerare för varje period när tryckhöjden kommer att ligga över 13 000 fot.”.

---

| 25.2.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 49/62 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 49/62

---

Rättelse till kommissionens direktiv (EU) 2016/2037 av den 21 november 2016 om ändring av rådets direktiv 75/324/EEG vad gäller högsta tillåtna tryck i aerosolbehållare och för anpassning av dess märkningsbestämmelser till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 314 av den 22 november 2016
  )

På sidan 11, skäl 2

I stället för:

”Tekniska framsteg och innovation har under de senaste åren lett till utvecklingen av aerosolbehållare med innovativa brandsäkra drivgaser, i synnerhet komprimerade gaser såsom kväve, tryckluft eller koldioxid. Det högsta tryck som för närvarande tillåts i aerosolbehållare enligt direktiv 75/324/EEG begränsar dock utvecklingen av aerosolbehållare med brandsäkra drivgaser eftersom det försämrar dessa aerosolbehållares sprejeffektivitet under hela livscykeln. När sådana aerosolbehållare används uppstår nämligen ett tryckfall som leder till en mindre effektiv användning av innehållet och till en markant försämring av deras prestanda.”

ska det stå:

”Tekniska framsteg och innovation har under de senaste åren lett till utvecklingen av aerosolbehållare med innovativa icke brandfarliga drivgaser, i synnerhet komprimerade gaser såsom kväve, tryckluft eller koldioxid. Det högsta tryck som för närvarande tillåts i aerosolbehållare enligt direktiv 75/324/EEG begränsar dock utvecklingen av aerosolbehållare med icke brandfarliga drivgaser eftersom det försämrar dessa aerosolbehållares sprejeffektivitet under hela livscykeln. När sådana aerosolbehållare används uppstår nämligen ett tryckfall som leder till en mindre effektiv användning av innehållet och till en markant försämring av deras prestanda”.

På sidan 11, skäl 3 första meningen

I stället för:

”I och med kommissionens direktiv 2008/47/EG (2) ökade det högsta tillåtna trycket i aerosolbehållare med brandsäkra drivgaser från 12 till 13,2 bar, som vid den tidpunkten var gränsen för hur högt trycket fick vara för att man skulle kunna garantera säkerheten.”

2

ska det stå:

”I och med kommissionens direktiv 2008/47/EG (2) ökade det högsta tillåtna trycket i aerosolbehållare med icke brandfarliga drivgaser från 12 till 13,2 bar, som vid den tidpunkten var gränsen för hur högt trycket fick vara för att man skulle kunna garantera säkerheten.”.

2

På sidan 11, skäl 4

I stället för:

”Ökningen av det tillåtna trycket i aerosolbehållare med brandsäkra drivgaser skulle även innebära ett större urval för tillverkarna och därmed fler användningsområden för aerosolbehållarna. Man skulle därför i möjligaste mån kunna övergå från brandfarliga till brandsäkra drivgaser och på detta sätt förbättra aerosolbehållarnas miljöprestanda, samtidigt som man garanterar samma säkerhetsnivåer som föreskrivs i direktiv 75/324/EEG.”

ska det stå:

”Ökningen av det tillåtna trycket i aerosolbehållare med icke brandfarliga drivgaser skulle även innebära ett större urval för tillverkarna och därmed fler användningsområden för aerosolbehållarna. Man skulle därför i möjligaste mån kunna övergå från brandfarliga till icke brandfarliga drivgaser och på detta sätt förbättra aerosolbehållarnas miljöprestanda, samtidigt som man garanterar samma säkerhetsnivåer som föreskrivs i direktiv 75/324/EEG.”.

På sidan 12, skäl 7

I stället för:

”Eftersom ökningen av det högsta tillåtna trycket i aerosolbehållare med brandsäkra drivgaser inte skulle medföra några nya skyldigheter för tillverkarna utan endast införa ytterligare ett alternativ i fråga om användningen av brandsäkra drivgaser behövs ingen övergångsperiod.”

ska det stå:

”Eftersom ökningen av det högsta tillåtna trycket i aerosolbehållare med icke brandfarliga drivgaser inte skulle medföra några nya skyldigheter för tillverkarna utan endast införa ytterligare ett alternativ i fråga om användningen av icke brandfarliga drivgaser behövs ingen övergångsperiod.”.

På sidan 12, artikel 1 a, ersättande av punkt 2.2 i bilagan till direktiv 75/324/EEG

I stället för:

| ”a) | Om aerosolen klassificeras som ”brandsäker” enligt kriterierna i punkt 1.9 ska den märkas med signalordet ”Varning” och de andra uppgifter som föreskrivs i tabell 2.3.1 i bilaga I till förordning (EG) nr 1272/2008 för märkning av aerosoler i kategori 3.” |
| --- | --- |

”a)

ska det stå:

| ”a) | Om aerosolen klassificeras som ”icke brandfarlig” enligt kriterierna i punkt 1.9 ska den märkas med signalordet ”Varning” och de andra uppgifter som föreskrivs i tabell 2.3.1 i bilaga I till förordning (EG) nr 1272/2008 för märkning av aerosoler i kategori 3.”. |
| --- | --- |

”a)

På sidan 12, artikel 1 a, ersättande av punkt 2.2 i bilagan till direktiv 75/324/EEG

i stället för:

| ”c) | Om aerosolen klassificeras som ”synnerligen brandfarlig” enligt kriterierna i punkt 1.9 ska den märkas med signalordet ”Fara” och de andra uppgifter som föreskrivs i tabell 2.3.1 i bilaga I till förordning (EG) nr 1272/2008 för märkning av aerosoler i kategori 1.” |
| --- | --- |

”c)

ska det stå:

| ”c) | Om aerosolen klassificeras som ”extremt brandfarlig” enligt kriterierna i punkt 1.9 ska den märkas med signalordet ”Fara” och de andra uppgifter som föreskrivs i tabell 2.3.1 i bilaga I till förordning (EG) nr 1272/2008 för märkning av aerosoler i kategori 1.”. |
| --- | --- |

”c)

---