# Úřední věstník C 32/28.

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 32 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5928. ledna 2016 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 32

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5928. ledna 2016

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 511. plenární zasedání EHSV ve dnech 6., 7. a 8. října 2015 |
| 2016/C 032/01 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Další vzdělávání a příprava (CVET) ve venkovských oblastech (stanovisko z vlastní iniciativy) | 1 |
| 2016/C 032/02 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Energetika – faktor rozvoje a prohloubení procesu přistoupení na západním Balkáně (stanovisko z vlastní iniciativy) | 8 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

511. plenární zasedání EHSV ve dnech 6., 7. a 8. října 2015

2016/C 032/01

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Další vzdělávání a příprava (CVET) ve venkovských oblastech (stanovisko z vlastní iniciativy)

1

2016/C 032/02

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Energetika – faktor rozvoje a prohloubení procesu přistoupení na západním Balkáně (stanovisko z vlastní iniciativy)

8

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR |
| | 511. plenární zasedání EHSV ve dnech 6., 7. a 8. října 2015 |
| 2016/C 032/03 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů týkajícímu se strategie Evropské unie pro alpský region [COM(2015) 366 final] | 12 |
| 2016/C 032/04 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu, pokud jde o zvláštní opatření pro Řecko [COM(2015) 365 final – 2015/0160 (COD)] | 20 |
| 2016/C 032/05 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o uplatňování režimu stanoveného v dohodách zakládajících hospodářské partnerství nebo vedoucích k jeho založení na produkty pocházející z některých států, které jsou součástí skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) (přepracované znění) [COM(2015) 282 final – 2015/0128 (COD)] | 23 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

511. plenární zasedání EHSV ve dnech 6., 7. a 8. října 2015

2016/C 032/03

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů týkajícímu se strategie Evropské unie pro alpský region [COM(2015) 366 final]

[COM(2015) 366 final]

12

2016/C 032/04

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu, pokud jde o zvláštní opatření pro Řecko [COM(2015) 365 final – 2015/0160 (COD)]

[COM(2015) 365 final – 2015/0160 (COD)]

20

2016/C 032/05

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o uplatňování režimu stanoveného v dohodách zakládajících hospodářské partnerství nebo vedoucích k jeho založení na produkty pocházející z některých států, které jsou součástí skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) (přepracované znění) [COM(2015) 282 final – 2015/0128 (COD)]

[COM(2015) 282 final – 2015/0128 (COD)]

23

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

511. plenární zasedání EHSV ve dnech 6., 7. a 8. října 2015

| 28.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 32/1

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Další vzdělávání a příprava (CVET) ve venkovských oblastech

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2016/C 032/01)

| Hlavní zpravodaj: | Brendan BURNS |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Pavel TRANTINA |

Hlavní zpravodaj:

Brendan BURNS

Spoluzpravodaj:

Pavel TRANTINA

Dne 10. července 2014 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Další vzdělávání a příprava (CVET) ve venkovských oblastech.

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 13. července 2015.

Vzhledem k zahájení nového funkčního období Výboru se plenární shromáždění rozhodlo hlasovat o tomto stanovisku na říjnovém zasedání a v souladu s článkem 20 jednacího řádu jmenovalo pana Brendana BURNSE hlavním zpravodajem a pana Pavla TRANTINU spoluzpravodajem.

Na 511. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 6., 7. a 8. října 2015 (jednání dne 8. října), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 139 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 5 členů se zdrželo hlasování.

1.   Doporučení

| 1.1. | EHSV připouští, že EU nemá žádnou přímou pravomoc v oblasti vzdělávání nebo odborné přípravy a že se vzdělávací systémy mezi členskými státy liší, přeje si však poukázat na společný evropský problém týkající se poskytování dalšího (odborného) vzdělávání a přípravy (CVET) ve venkovských a odlehlých oblastech celé Evropy, kterým je nutné se zabývat na evropské, celostátní a regionální úrovni. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV připouští, že EU nemá žádnou přímou pravomoc v oblasti vzdělávání nebo odborné přípravy a že se vzdělávací systémy mezi členskými státy liší, přeje si však poukázat na společný evropský problém týkající se poskytování dalšího (odborného) vzdělávání a přípravy (CVET) ve venkovských a odlehlých oblastech celé Evropy, kterým je nutné se zabývat na evropské, celostátní a regionální úrovni.

| 1.2. | Je zapotřebí nového celoevropského programu, který by podpořil evropské instituce a vlády členských států a také podniky, odborové svazy a další organizace občanské společnosti, aby zlepšily spolupráci s cílem zpřístupnit CVET zaměstnancům zapojeným do odborné přípravy a jejich zaměstnavatelům. K tomu by mělo dojít v blízkosti místa zaměstnání a v prostředí s ním slučitelným. Příslušné orgány by měly tuto spolupráci prosazovat a podporovat a dbát na zabezpečení odpovídající finanční podpory. |
| --- | --- |

1.2.

Je zapotřebí nového celoevropského programu, který by podpořil evropské instituce a vlády členských států a také podniky, odborové svazy a další organizace občanské společnosti, aby zlepšily spolupráci s cílem zpřístupnit CVET zaměstnancům zapojeným do odborné přípravy a jejich zaměstnavatelům. K tomu by mělo dojít v blízkosti místa zaměstnání a v prostředí s ním slučitelným. Příslušné orgány by měly tuto spolupráci prosazovat a podporovat a dbát na zabezpečení odpovídající finanční podpory.

| 1.3. | Společnost a veřejné orgány musí uznat, že mikropodniky a malé podniky nejsou menšími verzemi velkých společností. Tento předpoklad se ukázal jako nesprávný a je jedním z hlavních důvodů, proč existuje „nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi“ ve vzdělávání a pracovních příležitostech. |
| --- | --- |

1.3.

Společnost a veřejné orgány musí uznat, že mikropodniky a malé podniky nejsou menšími verzemi velkých společností. Tento předpoklad se ukázal jako nesprávný a je jedním z hlavních důvodů, proč existuje „nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi“ ve vzdělávání a pracovních příležitostech.

| 1.4. | Na základě prakticky doložených úkolů, které mikropodniky a malé podniky skutečně provádějí, se požaduje vypracování nových CVET a odborných kvalifikací pro tyto podniky. |
| --- | --- |

1.4.

Na základě prakticky doložených úkolů, které mikropodniky a malé podniky skutečně provádějí, se požaduje vypracování nových CVET a odborných kvalifikací pro tyto podniky.

| 1.5. | Odborná příprava pro venkovské podniky musí být poskytována místně za využití IKT a dalších širokopásmových distribučních mechanismů. Za tímto účelem by všeobecný přístup k vysokorychlostnímu mobilnímu a pozemnímu širokopásmovému připojení ve venkovských a odlehlých oblastech měl být považován za „nutnou infrastrukturu“. Právní předpisy EU v oblasti hospodářské soutěže by tedy neměly mít možnost bránit vládám jednotlivých zemí nebo regionů v rozvoji rychlého širokopásmového připojení ve venkovských oblastech. |
| --- | --- |

1.5.

Odborná příprava pro venkovské podniky musí být poskytována místně za využití IKT a dalších širokopásmových distribučních mechanismů. Za tímto účelem by všeobecný přístup k vysokorychlostnímu mobilnímu a pozemnímu širokopásmovému připojení ve venkovských a odlehlých oblastech měl být považován za „nutnou infrastrukturu“. Právní předpisy EU v oblasti hospodářské soutěže by tedy neměly mít možnost bránit vládám jednotlivých zemí nebo regionů v rozvoji rychlého širokopásmového připojení ve venkovských oblastech.

| 1.6. | Vlády jednotlivých států a místní samosprávy musí připustit, že investování do rozvoje mikropodniků, rodinných a malých podniků ve venkovských a odlehlých oblastech je dobrou dlouhodobou investicí, která pomůže zastavit migraci, snížit tlak na služby ve městech, obnovit hospodářskou udržitelnost místních komunit a zachovat venkovské prostředí. |
| --- | --- |

1.6.

Vlády jednotlivých států a místní samosprávy musí připustit, že investování do rozvoje mikropodniků, rodinných a malých podniků ve venkovských a odlehlých oblastech je dobrou dlouhodobou investicí, která pomůže zastavit migraci, snížit tlak na služby ve městech, obnovit hospodářskou udržitelnost místních komunit a zachovat venkovské prostředí.

| 1.7. | Dlouhodobá finanční podpora místních skupin vládami jednotlivých států nebo regionálními samosprávami pomůže koordinovat proces určování a uspokojování místních potřeb. Tato podpora také pomůže zapojit komunity přímo do řešení problémů vylidňování venkova, zatímco finanční podpora ze strukturálních fondů, zejména Evropského sociálního fondu, by měla umožnit poskytování dalšího odborného vzdělávání, které odpovídá potřebám jeho účastníků. |
| --- | --- |

1.7.

Dlouhodobá finanční podpora místních skupin vládami jednotlivých států nebo regionálními samosprávami pomůže koordinovat proces určování a uspokojování místních potřeb. Tato podpora také pomůže zapojit komunity přímo do řešení problémů vylidňování venkova, zatímco finanční podpora ze strukturálních fondů, zejména Evropského sociálního fondu, by měla umožnit poskytování dalšího odborného vzdělávání, které odpovídá potřebám jeho účastníků.

2.   Souvislosti

| 2.1. | Účelem tohoto stanoviska je zdůraznit, že je potřeba vytvořit lepší systém pro další vzdělávání a přípravu (CVET) a soustavný profesní rozvoj ve venkovských oblastech, zejména v horských a ostrovních oblastech. |
| --- | --- |

2.1.

Účelem tohoto stanoviska je zdůraznit, že je potřeba vytvořit lepší systém pro další vzdělávání a přípravu (CVET) a soustavný profesní rozvoj ve venkovských oblastech, zejména v horských a ostrovních oblastech.

| 2.2. | Podle definice Cedefop (1) znamená CVET „vzdělávání nebo přípravu následující po počátečním vzdělávání a přípravě nebo po zahájení pracovního života s cílem pomoci jedincům zlepšit nebo aktualizovat jejich znalosti nebo dovednosti, získat nové dovednosti pro kariérní posun nebo rekvalifikaci či prohlubovat jejich osobní či profesní rozvoj. Další vzdělávání a příprava jsou součástí celoživotního učení a mohou zahrnovat jakýkoli druh vzdělávání (všeobecné, specializované nebo odborné, formální nebo neformální, atd.). Jsou zásadní pro zaměstnatelnost osob.“ |
| --- | --- |

2.2.

Podle definice Cedefop (1) znamená CVET „vzdělávání nebo přípravu následující po počátečním vzdělávání a přípravě nebo po zahájení pracovního života s cílem pomoci jedincům zlepšit nebo aktualizovat jejich znalosti nebo dovednosti, získat nové dovednosti pro kariérní posun nebo rekvalifikaci či prohlubovat jejich osobní či profesní rozvoj. Další vzdělávání a příprava jsou součástí celoživotního učení a mohou zahrnovat jakýkoli druh vzdělávání (všeobecné, specializované nebo odborné, formální nebo neformální, atd.). Jsou zásadní pro zaměstnatelnost osob.“

| 2.3. | Problémy spojené s CVET ve venkovských a odlehlých oblastech byly popsány v řadě stanovisek EHSV (2) k zemědělství a na veřejných schůzích. Toto stanovisko se snaží podat přehled situace a navrhnout odpovědi na některé klíčové otázky. |
| --- | --- |

2.3.

Problémy spojené s CVET ve venkovských a odlehlých oblastech byly popsány v řadě stanovisek EHSV (2) k zemědělství a na veřejných schůzích. Toto stanovisko se snaží podat přehled situace a navrhnout odpovědi na některé klíčové otázky.

| 2.4. | Venkovské horské a ostrovní oblasti se v rámci EU značně liší. Vedle nesmírně prosperujících regionů s nízkou nezaměstnaností a stabilním růstem existují regiony, v nichž přibývá hospodářských problémů, emigrace a stárnoucího obyvatelstva. Kromě toho nejsou možnosti přístupu k odbornému vzdělávání a přípravě vždy dostupné v rozumné vzdálenosti. |
| --- | --- |

2.4.

Venkovské horské a ostrovní oblasti se v rámci EU značně liší. Vedle nesmírně prosperujících regionů s nízkou nezaměstnaností a stabilním růstem existují regiony, v nichž přibývá hospodářských problémů, emigrace a stárnoucího obyvatelstva. Kromě toho nejsou možnosti přístupu k odbornému vzdělávání a přípravě vždy dostupné v rozumné vzdálenosti.

| 2.5. | V souvislosti se zlepšením životní úrovně ve městech migruje mnoho mladých lidí z venkovských horských a ostrovních oblastí, což vytváří sestupnou hospodářskou a sociální spirálu, která postupně nabírá na obrátkách s tím, jak migrují další lidé. Úbytek obyvatelstva snižuje množství peněz v oběhu v dané komunitě, což následně ovlivňuje životaschopnost místních podniků, obchodů a dopravních spojů. Tento proces je dále znásoben možnou ztrátou lékařských služeb, bank, škol a dalších zařízení. |
| --- | --- |

2.5.

V souvislosti se zlepšením životní úrovně ve městech migruje mnoho mladých lidí z venkovských horských a ostrovních oblastí, což vytváří sestupnou hospodářskou a sociální spirálu, která postupně nabírá na obrátkách s tím, jak migrují další lidé. Úbytek obyvatelstva snižuje množství peněz v oběhu v dané komunitě, což následně ovlivňuje životaschopnost místních podniků, obchodů a dopravních spojů. Tento proces je dále znásoben možnou ztrátou lékařských služeb, bank, škol a dalších zařízení.

| 2.6. | Venkovské horské a ostrovní oblasti Evropy nám zajišťují velkou část lokálních potravin a surovin. Jsou také místem, kde mohou lidé relaxovat, odpočívat, sportovat a provozovat další aktivity, ale bez kompetentních a dobře vyškolených lokálních zaměstnanců, kteří provozují zemědělské podniky, lesy, lomy, hotely, umělecké a řemeslné podniky, řada těchto zařízení zanikne. |
| --- | --- |

2.6.

Venkovské horské a ostrovní oblasti Evropy nám zajišťují velkou část lokálních potravin a surovin. Jsou také místem, kde mohou lidé relaxovat, odpočívat, sportovat a provozovat další aktivity, ale bez kompetentních a dobře vyškolených lokálních zaměstnanců, kteří provozují zemědělské podniky, lesy, lomy, hotely, umělecké a řemeslné podniky, řada těchto zařízení zanikne.

| 2.7. | Klíčovou otázkou je schopnost podniků působit v těchto obtížných lokalitách a zaměstnavatelé k tomu potřebují kompetentní a dobře vyškolený personál. Musí probíhat úzká spolupráce se zaměstnavateli, místními školami, technickými vysokými školami a univerzitami. |
| --- | --- |

2.7.

Klíčovou otázkou je schopnost podniků působit v těchto obtížných lokalitách a zaměstnavatelé k tomu potřebují kompetentní a dobře vyškolený personál. Musí probíhat úzká spolupráce se zaměstnavateli, místními školami, technickými vysokými školami a univerzitami.

| 2.8. | Úroveň, na níž se navazuje a rozvíjí spolupráce mezi školicími středisky a podniky, jsou regiony. Veřejné orgány na všech úrovních musí náležitě a specificky zvážit zavádění a rozvoj CVET ve venkovských a okrajových oblastech a oblastech s nízkou hustotou zalidnění (což by zahrnovalo dostatečné investice), ale rovněž poskytovat podporu, impuls a pomoc místním iniciativám, které podporují spolupráci mezi školicími středisky a podniky. |
| --- | --- |

2.8.

Úroveň, na níž se navazuje a rozvíjí spolupráce mezi školicími středisky a podniky, jsou regiony. Veřejné orgány na všech úrovních musí náležitě a specificky zvážit zavádění a rozvoj CVET ve venkovských a okrajových oblastech a oblastech s nízkou hustotou zalidnění (což by zahrnovalo dostatečné investice), ale rovněž poskytovat podporu, impuls a pomoc místním iniciativám, které podporují spolupráci mezi školicími středisky a podniky.

| 2.9. | Jak již EHSV několikrát zdůraznil, je nutné zavést služby poskytující individuální poradenství a vedení ve věcech pracovní kariéry (3). |
| --- | --- |

2.9.

Jak již EHSV několikrát zdůraznil, je nutné zavést služby poskytující individuální poradenství a vedení ve věcech pracovní kariéry (3).

| 2.10. | Přístup k CVET je zásadní pro rozvoj samostatné výdělečné činnosti a kvalifikované pracovní síly. Většina zařízení odborné přípravy je bohužel umístěna v hustě osídlených oblastech, což znevýhodňuje osoby z venkovských horských a ostrovních oblastí, které se účastní odborné přípravy, protože musí přijíždět zdaleka, aby se do těchto středisek dostali. Většinou to bude znamenat dodatečné náklady a značné nesnáze, zejména pokud se budou účastnit krátkých nebo jednodenních kursů. |
| --- | --- |

2.10.

Přístup k CVET je zásadní pro rozvoj samostatné výdělečné činnosti a kvalifikované pracovní síly. Většina zařízení odborné přípravy je bohužel umístěna v hustě osídlených oblastech, což znevýhodňuje osoby z venkovských horských a ostrovních oblastí, které se účastní odborné přípravy, protože musí přijíždět zdaleka, aby se do těchto středisek dostali. Většinou to bude znamenat dodatečné náklady a značné nesnáze, zejména pokud se budou účastnit krátkých nebo jednodenních kursů.

| 2.11. | Přivedení odborné přípravy do venkovských horských a ostrovních oblastí je problém, který byl uznán v různých zemích EU. Programy na řešení tohoto problému bohužel často vychází především z „městských řešení“, která nejsou pro venkovské horské a ostrovní oblasti relevantní. |
| --- | --- |

2.11.

Přivedení odborné přípravy do venkovských horských a ostrovních oblastí je problém, který byl uznán v různých zemích EU. Programy na řešení tohoto problému bohužel často vychází především z „městských řešení“, která nejsou pro venkovské horské a ostrovní oblasti relevantní.

| 2.12. | Vzdělávací systémy se v Evropě mezi členskými státy natolik liší (některé jsou uspořádány centrálně, jiné na federální úrovni s odpovědností ležící na regionech), že je obtížné představit si „evropské řešení“. Přestože se řešení mohou různit, má stále význam určit společné problémy a snažit se nalézt společná řešení, a umožnit tak vzájemné učení se z osvědčených postupů. EHSV zdůrazňuje, že za mimořádně osvědčený postup považuje duální vzdělávací systém se společnou odpovědností škol a podniků, v nichž probíhá učňovská příprava, a se zapojením sociálních partnerů. |
| --- | --- |

2.12.

Vzdělávací systémy se v Evropě mezi členskými státy natolik liší (některé jsou uspořádány centrálně, jiné na federální úrovni s odpovědností ležící na regionech), že je obtížné představit si „evropské řešení“. Přestože se řešení mohou různit, má stále význam určit společné problémy a snažit se nalézt společná řešení, a umožnit tak vzájemné učení se z osvědčených postupů. EHSV zdůrazňuje, že za mimořádně osvědčený postup považuje duální vzdělávací systém se společnou odpovědností škol a podniků, v nichž probíhá učňovská příprava, a se zapojením sociálních partnerů.

| 2.13. | Venkovská CVET může nabídnout specializovanou přípravu v určitých oblastech, které přímo souvisí s venkovskými ekonomickými činnostmi a jejich přirozenými rysy (jedná se o rybolov, lesnictví, životní prostředí, zemědělství atd.). Tato specializovaná příprava by měla odpovídat normám kvality, které jsou vyžadovány k tomu, aby se specializované programy staly nástrojem přilákání studentů, umožnily svým absolventům získat příslušnou kvalifikaci, a přispěly tak k místnímu socioekonomickému oživení. |
| --- | --- |

2.13.

Venkovská CVET může nabídnout specializovanou přípravu v určitých oblastech, které přímo souvisí s venkovskými ekonomickými činnostmi a jejich přirozenými rysy (jedná se o rybolov, lesnictví, životní prostředí, zemědělství atd.). Tato specializovaná příprava by měla odpovídat normám kvality, které jsou vyžadovány k tomu, aby se specializované programy staly nástrojem přilákání studentů, umožnily svým absolventům získat příslušnou kvalifikaci, a přispěly tak k místnímu socioekonomickému oživení.

3.   Hledisko malých podniků

| 3.1. | Vzdělávací instituce poskytující odbornou přípravu ne vždy rozumí zaměstnanosti v mikropodnicích a malých podnicích. Většina kursů CVET byla vypracována tak, aby odpovídala potřebám středních a větších podniků, jež jsou zorganizovány do různých oddělení a které přijímají zaměstnance, aby se naučili specifický pracovní úkon. Tento druh práce v průmyslové hromadné výrobě spočívá v tom, že každý vykonává přesně vymezené úkoly a provádí úkony, které lze snadno ohodnotit, a kde je každá kvalifikace spojena s konkrétním pracovním úkonem. |
| --- | --- |

3.1.

Vzdělávací instituce poskytující odbornou přípravu ne vždy rozumí zaměstnanosti v mikropodnicích a malých podnicích. Většina kursů CVET byla vypracována tak, aby odpovídala potřebám středních a větších podniků, jež jsou zorganizovány do různých oddělení a které přijímají zaměstnance, aby se naučili specifický pracovní úkon. Tento druh práce v průmyslové hromadné výrobě spočívá v tom, že každý vykonává přesně vymezené úkoly a provádí úkony, které lze snadno ohodnotit, a kde je každá kvalifikace spojena s konkrétním pracovním úkonem.

| 3.2. | Naproti tomu většina mikropodniků a malých podniků potřebuje, aby zaměstnanci měli mnoho dovedností a byli flexibilní. Místo aby byli zaměstnanci zaměstnáni s cílem vykonávat jeden specifický pracovní úkon, pracují v malých týmech, které společně provádějí všechny úkoly, jež jsou nezbytné pro provoz podniku. Pracovníci v těchto podnicích proto musí plnit úkoly, jež by ve větších podnicích vykonávali zaměstnanci s několika různými pracovními zařazeními. |
| --- | --- |

3.2.

Naproti tomu většina mikropodniků a malých podniků potřebuje, aby zaměstnanci měli mnoho dovedností a byli flexibilní. Místo aby byli zaměstnanci zaměstnáni s cílem vykonávat jeden specifický pracovní úkon, pracují v malých týmech, které společně provádějí všechny úkoly, jež jsou nezbytné pro provoz podniku. Pracovníci v těchto podnicích proto musí plnit úkoly, jež by ve větších podnicích vykonávali zaměstnanci s několika různými pracovními zařazeními.

| 3.3. | Na město orientované vzdělávací instituce tento způsob provádění činnosti nechápou. Poznání tohoto problému by pedagogům pomohlo pochopit, jak mikropodniky a malé podniky fungují a proč nejsou současná odborná příprava a současné kvalifikace zaměřené na pracovní úkony vhodné pro způsob, jakým mikropodniky a malé podniky fungují. Pomohlo by to rovněž malým podnikům vyvinout a podporovat interní vzdělávání a přípravu vycházející z jejich činnosti. |
| --- | --- |

3.3.

Na město orientované vzdělávací instituce tento způsob provádění činnosti nechápou. Poznání tohoto problému by pedagogům pomohlo pochopit, jak mikropodniky a malé podniky fungují a proč nejsou současná odborná příprava a současné kvalifikace zaměřené na pracovní úkony vhodné pro způsob, jakým mikropodniky a malé podniky fungují. Pomohlo by to rovněž malým podnikům vyvinout a podporovat interní vzdělávání a přípravu vycházející z jejich činnosti.

| 3.4. | Mnoho mikropodniků a malých podniků zároveň plní odlišné požadavky zákazníků, což často vyžaduje jednorázová inovativní řešení. Například malý strojní podnik bude potřebovat praktické dovednosti pro opravu a opětovné použití. To se liší od většiny velkých podniků, které neprovádějí opravy, ale odstraňují a znovu seřizují nové součásti a ty pokažené zasílají zpět výrobci. Tento jednoduchý příklad vysvětluje, proč zaměstnanci v malých podnicích potřebují další dovednosti, které ve větších podnicích nejsou zapotřebí. Proto existuje nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a mnoho evropských mikropodniků a malých podniků odmítá stávající odborné vzdělávání a přípravu a odborné kvalifikace, které byly pro jejich odvětví vypracovány. |
| --- | --- |

3.4.

Mnoho mikropodniků a malých podniků zároveň plní odlišné požadavky zákazníků, což často vyžaduje jednorázová inovativní řešení. Například malý strojní podnik bude potřebovat praktické dovednosti pro opravu a opětovné použití. To se liší od většiny velkých podniků, které neprovádějí opravy, ale odstraňují a znovu seřizují nové součásti a ty pokažené zasílají zpět výrobci. Tento jednoduchý příklad vysvětluje, proč zaměstnanci v malých podnicích potřebují další dovednosti, které ve větších podnicích nejsou zapotřebí. Proto existuje nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a mnoho evropských mikropodniků a malých podniků odmítá stávající odborné vzdělávání a přípravu a odborné kvalifikace, které byly pro jejich odvětví vypracovány.

| 3.5. | Podobné procesní a dovedností se týkající problémy uvedly i mikropodniky a malé a střední podniky ve strojírenství, architektuře, zemědělství, stavebnictví, lesnictví a řadě dalších oblastí. |
| --- | --- |

3.5.

Podobné procesní a dovedností se týkající problémy uvedly i mikropodniky a malé a střední podniky ve strojírenství, architektuře, zemědělství, stavebnictví, lesnictví a řadě dalších oblastí.

| 3.6. | S problémy s potýkají také rodinné podniky, v nichž jsou synové a dcery často katalyzátorem změn a jsou zároveň učni a potenciálními manažery. V rodinných podnicích začíná odborná příprava synů a dcer mnohem dříve než u zaměstnanců velkého podniku. |
| --- | --- |

3.6.

S problémy s potýkají také rodinné podniky, v nichž jsou synové a dcery často katalyzátorem změn a jsou zároveň učni a potenciálními manažery. V rodinných podnicích začíná odborná příprava synů a dcer mnohem dříve než u zaměstnanců velkého podniku.

4.   Hledisko malých venkovských podniků

| 4.1. | Odborná příprava nových i stávajících zaměstnanců je problémem zejména tehdy, když navštěvují technická školicí střediska daleko od místa výkonu zaměstnání. Pokud je doba cesty příliš dlouhá, bude mnoho zaměstnavatelů z mikropodniků a malých podniků považovat školení zaměstnanců za ztrátu času. |
| --- | --- |

4.1.

Odborná příprava nových i stávajících zaměstnanců je problémem zejména tehdy, když navštěvují technická školicí střediska daleko od místa výkonu zaměstnání. Pokud je doba cesty příliš dlouhá, bude mnoho zaměstnavatelů z mikropodniků a malých podniků považovat školení zaměstnanců za ztrátu času.

| 4.2. | Mikropodniky a malé podniky uznávají, že celoživotní učení a potvrzování dovedností a kvalifikací získaných prostřednictvím neformálního a informálního učení (4) pomáhají pracovníkům a podnikům při rozvoji a zavádění více technologií. Značná část vzdělávacích materiálů pro celoživotní učení je k dispozici na internetu prostřednictvím přístupu k odvětvovým školicím videonahrávkám, příručkám, online ukázkám, elektronickým učebním kursům a jiným podobným internetovým programům distančního vzdělávání. Přístup k těmto vzdělávacím programům je bohužel často problematický ve venkovských horských a ostrovních oblastech kvůli velmi pomalé rychlosti širokopásmového připojení (mezi 0,4 Mb/s a 1,5 Mb/s) (5). |
| --- | --- |

4.2.

Mikropodniky a malé podniky uznávají, že celoživotní učení a potvrzování dovedností a kvalifikací získaných prostřednictvím neformálního a informálního učení (4) pomáhají pracovníkům a podnikům při rozvoji a zavádění více technologií. Značná část vzdělávacích materiálů pro celoživotní učení je k dispozici na internetu prostřednictvím přístupu k odvětvovým školicím videonahrávkám, příručkám, online ukázkám, elektronickým učebním kursům a jiným podobným internetovým programům distančního vzdělávání. Přístup k těmto vzdělávacím programům je bohužel často problematický ve venkovských horských a ostrovních oblastech kvůli velmi pomalé rychlosti širokopásmového připojení (mezi 0,4 Mb/s a 1,5 Mb/s) (5).

| 4.3. | Vzdálenost od školicích středisek se může stát méně důležitou, pokud je kvalita kursů vysoká a pokud je zařízena doprava a cestovní výdaje jsou hrazeny, neřeší to však hlavní problémy, jimž čelí většina osob zapojených do odborné přípravy ve venkovských horských a ostrovních oblastech. |
| --- | --- |

4.3.

Vzdálenost od školicích středisek se může stát méně důležitou, pokud je kvalita kursů vysoká a pokud je zařízena doprava a cestovní výdaje jsou hrazeny, neřeší to však hlavní problémy, jimž čelí většina osob zapojených do odborné přípravy ve venkovských horských a ostrovních oblastech.

5.   Účinek pro místní komunitu

| 5.1. | CVET je potřeba zvážit jako specifický faktor hospodářského a sociálního rozvoje (strategie Evropa 2020). Je to také prvek, který přispívá k územní a sociální soudržnosti v Evropské unii. |
| --- | --- |

5.1.

CVET je potřeba zvážit jako specifický faktor hospodářského a sociálního rozvoje (strategie Evropa 2020). Je to také prvek, který přispívá k územní a sociální soudržnosti v Evropské unii.

| 5.2. | Poskytování náležité odborné přípravy by bylo pro venkovské horské a ostrovní komunity snadnější, kdyby byla místní zařízení k dispozici pro využití ve veřejném zájmu. Vládní orgány by se měly zaměřit na odstranění překážek, které brání místním iniciativám plnícím stanovené cíle CVET. K nalezení konstruktivních řešení by přispěla užší spolupráce a větší porozumění problémům místních orgánů i iniciátorů projektů, včetně organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

5.2.

Poskytování náležité odborné přípravy by bylo pro venkovské horské a ostrovní komunity snadnější, kdyby byla místní zařízení k dispozici pro využití ve veřejném zájmu. Vládní orgány by se měly zaměřit na odstranění překážek, které brání místním iniciativám plnícím stanovené cíle CVET. K nalezení konstruktivních řešení by přispěla užší spolupráce a větší porozumění problémům místních orgánů i iniciátorů projektů, včetně organizací občanské společnosti.

| 5.3. | Jednotlivé vlády by mohly využít příležitosti decentralizovat služby do venkovských oblastí, a tak vytvořit výhody pro místní komunity (6). |
| --- | --- |

5.3.

Jednotlivé vlády by mohly využít příležitosti decentralizovat služby do venkovských oblastí, a tak vytvořit výhody pro místní komunity (6).

| 5.4. | Na slyšení k tématu „Odborný rozvoj a příprava ve venkovských oblastech“ (7) bylo v několika prezentacích opakovaně zdůrazněno, že je důležité, aby jednotlivé komunity převzaly kontrolu nad svými problémy a nalezly vlastní konkrétní řešení. Tato fakta také vyvolala další související otázky a jasně ukázala, že zlepšení CVET musí být součástí mnohem širšího plánu, který bude současně řešit souběh problémů jednotlivých komunit. |
| --- | --- |

5.4.

Na slyšení k tématu „Odborný rozvoj a příprava ve venkovských oblastech“ (7) bylo v několika prezentacích opakovaně zdůrazněno, že je důležité, aby jednotlivé komunity převzaly kontrolu nad svými problémy a nalezly vlastní konkrétní řešení. Tato fakta také vyvolala další související otázky a jasně ukázala, že zlepšení CVET musí být součástí mnohem širšího plánu, který bude současně řešit souběh problémů jednotlivých komunit.

| 5.5. | Spolupráce mezi všemi zúčastněnými stranami je nezbytná. Má-li se odborná příprava přivést do těchto komunit, je potřeba zapojit všechny místní podniky, školy, učitelský sbor, studenty a jejich rodiny, nezaměstnané, zaměstnance, organizace občanské společnosti a dobrovolníky a také dlouhodobé potřeby dané komunity. Zejména bylo označeno za zásadní, aby se posílilo postavení místních občanů a aby se někteří z nich stali „hybnou silou“ změny, aby byly komunity v takovém postavení, že budou moci vypracovat svá „vlastní“ řešení. |
| --- | --- |

5.5.

Spolupráce mezi všemi zúčastněnými stranami je nezbytná. Má-li se odborná příprava přivést do těchto komunit, je potřeba zapojit všechny místní podniky, školy, učitelský sbor, studenty a jejich rodiny, nezaměstnané, zaměstnance, organizace občanské společnosti a dobrovolníky a také dlouhodobé potřeby dané komunity. Zejména bylo označeno za zásadní, aby se posílilo postavení místních občanů a aby se někteří z nich stali „hybnou silou“ změny, aby byly komunity v takovém postavení, že budou moci vypracovat svá „vlastní“ řešení.

| 5.6. | Za problém, který je třeba řešit, byla označena také potřeba politické vůle na místní, regionální a celostátní úrovni státní správy s cílem zajistit, aby tyto komunity získaly dlouhodobou finanční podporu a podporu v oblasti infrastruktury. |
| --- | --- |

5.6.

Za problém, který je třeba řešit, byla označena také potřeba politické vůle na místní, regionální a celostátní úrovni státní správy s cílem zajistit, aby tyto komunity získaly dlouhodobou finanční podporu a podporu v oblasti infrastruktury.

| 5.7. | Za důležitý prostředek rozvoje odborného vzdělávání a přípravy byla označena komunikace prostřednictvím mobilního a pozemního širokopásmového připojení, a to zejména pro rozvoj dovedností v oblasti informačních a komunikačních technologií, které se stávají nezbytností na pracovišti i v domácnosti. K používání zařízení a přístupu ke službám jsou zapotřebí digitální znalosti a dovednosti. Tyto dovednosti jsou nyní stěžejní součástí hospodářského a sociálního života každého jednotlivce, a proto by se jimi měly zabývat všechny stupně a formy vzdělávání od základního až po vzdělávání dospělých (8). Politiky musí také zohlednit charakteristiky místního obyvatelstva, pokud jde o věk, dosažené vzdělání a úroveň příjmů. Venkovská CVET může také využívat otevřené a distanční vzdělávání (e-learning/open learning) jako doplněk prezenčního vzdělávání u určitých témat nebo aktivit odborné přípravy, pro něž musí být dostupné technologie a připojení. |
| --- | --- |

5.7.

Za důležitý prostředek rozvoje odborného vzdělávání a přípravy byla označena komunikace prostřednictvím mobilního a pozemního širokopásmového připojení, a to zejména pro rozvoj dovedností v oblasti informačních a komunikačních technologií, které se stávají nezbytností na pracovišti i v domácnosti. K používání zařízení a přístupu ke službám jsou zapotřebí digitální znalosti a dovednosti. Tyto dovednosti jsou nyní stěžejní součástí hospodářského a sociálního života každého jednotlivce, a proto by se jimi měly zabývat všechny stupně a formy vzdělávání od základního až po vzdělávání dospělých (8). Politiky musí také zohlednit charakteristiky místního obyvatelstva, pokud jde o věk, dosažené vzdělání a úroveň příjmů. Venkovská CVET může také využívat otevřené a distanční vzdělávání (e-learning/open learning) jako doplněk prezenčního vzdělávání u určitých témat nebo aktivit odborné přípravy, pro něž musí být dostupné technologie a připojení.

| 5.8. | Všeobecný přístup k vysokorychlostnímu širokopásmovému připojení je proto při podpoře sociální a územní soudržnosti rozhodující. Plány rozšířit využívání strukturálních fondů a fondů rozvoje venkova k podpoře zavádění komerčně životaschopné širokopásmové infrastruktury jsou tedy vítané. Je však také nezbytné, aby prospěch z těchto investic směřoval k veřejnosti v podobě poskytování vysoce kvalitních služeb (např. lékařských služeb, přístupu k místní samosprávě atd.) a podstatného snížení nákladů pro všechny konečné uživatele. Pro rozvoj všeobecného přístupu k vysokorychlostnímu širokopásmovém připojení v malých městech a vesnicích jsou také důležité veřejné prostory nabízející bezplatné připojení prostřednictvím Wi-Fi. |
| --- | --- |

5.8.

Všeobecný přístup k vysokorychlostnímu širokopásmovému připojení je proto při podpoře sociální a územní soudržnosti rozhodující. Plány rozšířit využívání strukturálních fondů a fondů rozvoje venkova k podpoře zavádění komerčně životaschopné širokopásmové infrastruktury jsou tedy vítané. Je však také nezbytné, aby prospěch z těchto investic směřoval k veřejnosti v podobě poskytování vysoce kvalitních služeb (např. lékařských služeb, přístupu k místní samosprávě atd.) a podstatného snížení nákladů pro všechny konečné uživatele. Pro rozvoj všeobecného přístupu k vysokorychlostnímu širokopásmovém připojení v malých městech a vesnicích jsou také důležité veřejné prostory nabízející bezplatné připojení prostřednictvím Wi-Fi.

| 5.9. | Připouští se, že poskytování dovedností potřebných k životu a práci ve venkovských horských a ostrovních oblastech je složitou záležitostí, která vyžaduje integrovaný přístup řízený každou místní komunitou, jak naznačuje Volonteurope prostřednictvím své kampaně týkající se venkovské izolovanosti občanů v Evropě (9). Podniky a místní orgány by měly mít možnost využít k financování CVET odpovídající podporu z Evropského sociálního fondu. Je třeba zjednodušit podmínky k jejímu získání. Je také nezbytné, aby finanční podpora nebyla postavena na čistě komerčním základě. Zásadní význam má přístup k finančním prostředkům, které jsou k dispozici například v rámci iniciativy LEADER a CLLD (programy komunitně vedeného místního rozvoje). Poskytnutím trvalého rámce fungování, financování, zapojení a pomoci se tak usnadní úloha místních akčních skupin, komunitních organizací a občanské společnosti. |
| --- | --- |

5.9.

Připouští se, že poskytování dovedností potřebných k životu a práci ve venkovských horských a ostrovních oblastech je složitou záležitostí, která vyžaduje integrovaný přístup řízený každou místní komunitou, jak naznačuje Volonteurope prostřednictvím své kampaně týkající se venkovské izolovanosti občanů v Evropě (9). Podniky a místní orgány by měly mít možnost využít k financování CVET odpovídající podporu z Evropského sociálního fondu. Je třeba zjednodušit podmínky k jejímu získání. Je také nezbytné, aby finanční podpora nebyla postavena na čistě komerčním základě. Zásadní význam má přístup k finančním prostředkům, které jsou k dispozici například v rámci iniciativy LEADER a CLLD (programy komunitně vedeného místního rozvoje). Poskytnutím trvalého rámce fungování, financování, zapojení a pomoci se tak usnadní úloha místních akčních skupin, komunitních organizací a občanské společnosti.

| 5.10. | Evropa má sítě místních a regionálních orgánů, které jsou oddány spolupráci v oblasti odborné přípravy a celoživotního učení. Konkrétně se jedná o Nadaci evropských regionů pro výzkum, vzdělávání a odbornou přípravu (FREREF) a Evropské sdružení regionálních a místních orgánů pro celoživotní učení (EARLALL). Tyto evropské sítě by se měly rovněž zabývat další odbornou přípravou, zejména s důrazem na venkovské oblasti, jelikož oblasti spolupráce a partnerství mezi dotčenými sektory (tj. mezi místními a regionálními orgány, podniky a sociálními partnery, občanskou společností a středisky pro zaměstnanost, odbornou přípravu a profesní poradenství atp.) lze vytvářet především na regionální úrovni. |
| --- | --- |

5.10.

Evropa má sítě místních a regionálních orgánů, které jsou oddány spolupráci v oblasti odborné přípravy a celoživotního učení. Konkrétně se jedná o Nadaci evropských regionů pro výzkum, vzdělávání a odbornou přípravu (FREREF) a Evropské sdružení regionálních a místních orgánů pro celoživotní učení (EARLALL). Tyto evropské sítě by se měly rovněž zabývat další odbornou přípravou, zejména s důrazem na venkovské oblasti, jelikož oblasti spolupráce a partnerství mezi dotčenými sektory (tj. mezi místními a regionálními orgány, podniky a sociálními partnery, občanskou společností a středisky pro zaměstnanost, odbornou přípravu a profesní poradenství atp.) lze vytvářet především na regionální úrovni.

| 5.11. | Organizace občanské společnosti by měly být podporovány, aby sdílely příklady osvědčených postupů a inovativních přístupů zabývajících se izolací venkova. Jejich zástupci by měli mít možnost aktivně se zapojit do řídicí struktury evropských fondů, které mají vliv na rozvoj venkova (EZFRV, ESI fondy), účastnit se reálně přípravy programů a dohledu monitorovacích výborů na vnitrostátní úrovni a zapojit místní skupiny a zranitelné skupiny do přípravy a provádění projektů. V oblasti nestátních zařízení odborné přípravy je vynikajícím příkladem hnutí škol pro další vzdělávání dospělých Grundtvig (10), odstartované v 19. století v Dánsku, jež se od té doby se velmi úspěšně rozšířilo do dalších zemí. Zároveň by zástupci organizací občanské společnosti měli informovat Evropskou komisi o špatných postupech členských států, aby se zajistilo, že vlády splní svoji povinnost konzultovat a zapojovat různé zúčastněné strany (zejména na místní úrovni) do přípravy, provádění a hodnocení evropských programů. |
| --- | --- |

5.11.

Organizace občanské společnosti by měly být podporovány, aby sdílely příklady osvědčených postupů a inovativních přístupů zabývajících se izolací venkova. Jejich zástupci by měli mít možnost aktivně se zapojit do řídicí struktury evropských fondů, které mají vliv na rozvoj venkova (EZFRV, ESI fondy), účastnit se reálně přípravy programů a dohledu monitorovacích výborů na vnitrostátní úrovni a zapojit místní skupiny a zranitelné skupiny do přípravy a provádění projektů. V oblasti nestátních zařízení odborné přípravy je vynikajícím příkladem hnutí škol pro další vzdělávání dospělých Grundtvig (10), odstartované v 19. století v Dánsku, jež se od té doby se velmi úspěšně rozšířilo do dalších zemí. Zároveň by zástupci organizací občanské společnosti měli informovat Evropskou komisi o špatných postupech členských států, aby se zajistilo, že vlády splní svoji povinnost konzultovat a zapojovat různé zúčastněné strany (zejména na místní úrovni) do přípravy, provádění a hodnocení evropských programů.

| 5.12. | EHSV požaduje, aby záruky EU pro mladé lidi byly využívány k podpoře vzdělávání a odborné přípravy mladé generace ve venkovských oblastech. Dotace EU by měly být zaměřeny zejména na to, jak by bylo možné posílit přenos úspěšných a inovativních zkušeností a jak by bylo možné tyto zkušenosti uvést do praxe. |
| --- | --- |

5.12.

EHSV požaduje, aby záruky EU pro mladé lidi byly využívány k podpoře vzdělávání a odborné přípravy mladé generace ve venkovských oblastech. Dotace EU by měly být zaměřeny zejména na to, jak by bylo možné posílit přenos úspěšných a inovativních zkušeností a jak by bylo možné tyto zkušenosti uvést do praxe.

6.   Doplňující připomínky

| 6.1. | Toto stanovisko se ukázalo být nesmírně složitou záležitostí. Bylo by možné se mnohem důkladněji zabývat širokou škálou souvisejících problémů, jako je doprava, bydlení na venkově, lékařské a sociální služby, podpora venkovských podniků prostřednictvím daňových pobídek, rozvoj cestovního ruchu a mnoha dalšími tématy, o nichž se při našich diskusích a během slyšení mluvilo. |
| --- | --- |

6.1.

Toto stanovisko se ukázalo být nesmírně složitou záležitostí. Bylo by možné se mnohem důkladněji zabývat širokou škálou souvisejících problémů, jako je doprava, bydlení na venkově, lékařské a sociální služby, podpora venkovských podniků prostřednictvím daňových pobídek, rozvoj cestovního ruchu a mnoha dalšími tématy, o nichž se při našich diskusích a během slyšení mluvilo.

| 6.2. | Uznáváme však, že těmito všemi otázkami se nelze zabývat v jednom stanovisku. Chtěli bychom nicméně doporučit, aby se staly tématem budoucích stanovisek. |
| --- | --- |

6.2.

Uznáváme však, že těmito všemi otázkami se nelze zabývat v jednom stanovisku. Chtěli bychom nicméně doporučit, aby se staly tématem budoucích stanovisek.

| 6.3. | Je potřeba provést hlubší šetření, aby bylo možné pochopit úkoly, jež se musí plnit v mikropodnicích a malých podnicích, a jak jsou tyto úkoly rozděleny. To by pak ovlivnilo způsob, jakým jsou sestavovány kvalifikace pro mikropodniky a malé podniky a jakým se poskytuje příprava. |
| --- | --- |

6.3.

Je potřeba provést hlubší šetření, aby bylo možné pochopit úkoly, jež se musí plnit v mikropodnicích a malých podnicích, a jak jsou tyto úkoly rozděleny. To by pak ovlivnilo způsob, jakým jsou sestavovány kvalifikace pro mikropodniky a malé podniky a jakým se poskytuje příprava.

| 6.4. | EHSV navrhuje zahájit studii, která pomůže stanovit řešení problémů uvedených ve stanovisku. |
| --- | --- |

6.4.

EHSV navrhuje zahájit studii, která pomůže stanovit řešení problémů uvedených ve stanovisku.

| 6.5. | EHSV žádá o navázání interinstitucionálního dialogu o problémech a možných řešeních, která je potřeba zavést. Bylo by do něj zapojeno několik generálních ředitelství Komise, občanská společnost (EHSV), místní/regionální orgány (Výbor regionů) a Cedefop. |
| --- | --- |

6.5.

EHSV žádá o navázání interinstitucionálního dialogu o problémech a možných řešeních, která je potřeba zavést. Bylo by do něj zapojeno několik generálních ředitelství Komise, občanská společnost (EHSV), místní/regionální orgány (Výbor regionů) a Cedefop.

V Bruselu dne 8. října 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

(1)  Terminologie evropské politiky vzdělávání a odborné přípravy – výběr 130 klíčových pojmů, Cedefop, Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk, 2014 – http://europass.cedefop.europa.eu/cs/education-and-training-glossary

1

(2)  Zemědělství a řemeslná výroba (Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 35). Na cestě k vyváženějšímu územnímu rozvoji v EU (Úř. věst. C 214, 8.7.2014, s. 1), Budoucnost mladých zemědělců v Evropě (Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 19), Úloha žen v zemědělství a ve venkovských oblastech (Úř. věst. C 299, 4.10.2012, s. 29). Zemědělství v oblastech se zvláštním přírodním znevýhodněním (Úř. věst. C 318, 23.12.2006, s. 93). Zemědělství v příměstských oblastech (Úř. věst. C 74, 23.3.2005, s. 62).

2

(3)  Balíček opatření pro zaměstnanost mladých lidí (Úř. věst. C 161, 6.6.2013, s. 67).

3

(4)  Uznávání kvalifikací – neformální a informální učení, SOC/521, přijato dne 16. září 2015 (Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 49).

4

(5)  Otevření systémů vzdělávání (Úř. věst. C 214, 8.7.2014, s. 31).

5

(6)  Existují příklady, které ukazují, že přemístění odborných škol nebo založení nových (či dokonce univerzit) je ve venkovských a odlehlých oblastech velmi úspěšné (například Università di Corsica Pasquale Paoli).

6

(7)  Konalo se v budově EHSV v Bruselu dne 28. ledna 2015.

7

(8)  Na cestě k prosperující ekonomice založené na datech (Úř. věst. C 242, 23.7.2015, s. 61).

8

(9)  Viz http://www.volonteurope.eu/wp-content/uploads/2014/12/Briefing-Rural-Isolation-Final-Layout.pdf

9

(10)  Jméno Grundtvig dostal i evropský program financování, který byl součástí programu celoživotního učení Evropské komise na období 2007–2013 a jehož cílem bylo posílit evropský rozměr ve vzdělávání dospělých a celoživotní učení po celé Evropě.

10

---

| 28.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 32/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 32/8

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Energetika – faktor rozvoje a prohloubení procesu přistoupení na západním Balkáně

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2016/C 032/02)

| Zpravodaj: | Pierre-Jean COULON |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Pierre-Jean COULON

Dne 19. února 2015 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Energetika – faktor rozvoje a prohloubení procesu přistoupení na západním Balkáně

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 10. září 2015.

Na 511. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 6., 7. a 8. října 2015 (jednání dne 8. října 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 145 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | V návaznosti na Fórum občanské společnosti zemí západního Balkánu, které se konalo ve dnech 2. a 3. června 2015 v Bělehradě, EHSV vyslovil požadavek, aby „bylo Energetické společenství, jehož cílem je rozšířit acquis EU upravující oblast energetiky do zemí procesu rozšíření a zemí politiky sousedství, dále posíleno a aby bylo úžeji začleněno do projektu energetické unie. Energetika musí být faktorem rozvoje a propojení tohoto regionu a občané zemí západního Balkánu musí mít jasnou představu o tom, jaké hospodářské a environmentální výhody s sebou přistoupení k EU ponese“. |
| --- | --- |

1.1.

V návaznosti na Fórum občanské společnosti zemí západního Balkánu, které se konalo ve dnech 2. a 3. června 2015 v Bělehradě, EHSV vyslovil požadavek, aby „bylo Energetické společenství, jehož cílem je rozšířit acquis EU upravující oblast energetiky do zemí procesu rozšíření a zemí politiky sousedství, dále posíleno a aby bylo úžeji začleněno do projektu energetické unie. Energetika musí být faktorem rozvoje a propojení tohoto regionu a občané zemí západního Balkánu musí mít jasnou představu o tom, jaké hospodářské a environmentální výhody s sebou přistoupení k EU ponese“.

| 1.2. | Projekt energetické unie v oblasti propojení energetických soustav musí zahrnovat země západního Balkánu. |
| --- | --- |

1.2.

Projekt energetické unie v oblasti propojení energetických soustav musí zahrnovat země západního Balkánu.

| 1.3. | Je nutné optimálně využívat stávající infrastruktury pro přepravu a distribuci zemního plynu a uplatňovat technologii zpětného toku. Pokud jde o potenciální nové struktury, musí být prozkoumány veškeré možnosti:






  — | plynovod „Turkish Stream“; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Je nutné optimálně využívat stávající infrastruktury pro přepravu a distribuci zemního plynu a uplatňovat technologii zpětného toku. Pokud jde o potenciální nové struktury, musí být prozkoumány veškeré možnosti:

—

plynovod „Turkish Stream“;

| — | TAP (Trans Adriatic Pipeline) – transjadranský plynovod, který má vést z Ázerbájdžánu do Itálie; |
| --- | --- |

—

TAP (Trans Adriatic Pipeline) – transjadranský plynovod, který má vést z Ázerbájdžánu do Itálie;

| — | IAP (Ionian Adriatic gaz Pipeline) – jónsko-jadranský plynovod, který má umožnit propojení mezi Albánií, Černou Horou, chorvatským pobřežím Jaderského moře a Bosnou a Hercegovinou a propojení s existujícím chorvatským plynovodem v obci Dugopolje.
  Rozhodnutí musí být přijímána na základě společné dohody. |
| --- | --- |

—

IAP (Ionian Adriatic gaz Pipeline) – jónsko-jadranský plynovod, který má umožnit propojení mezi Albánií, Černou Horou, chorvatským pobřežím Jaderského moře a Bosnou a Hercegovinou a propojení s existujícím chorvatským plynovodem v obci Dugopolje.

Rozhodnutí musí být přijímána na základě společné dohody.

| 1.4. | Je třeba prozkoumat možnost vytvoření solidární rezervy uskladněného plynu pro tento region, a to nezávisle na posílení vnitrostátních kapacit. |
| --- | --- |

1.4.

Je třeba prozkoumat možnost vytvoření solidární rezervy uskladněného plynu pro tento region, a to nezávisle na posílení vnitrostátních kapacit.

| 1.5. | EHSV je potěšen tím, že se znovu začala zkoumat možnost výstavby terminálu na metanový plyn (zkapalněný zemní plyn – LNG) v Jaderském moři, a zasazuje se o jeho realizaci. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV je potěšen tím, že se znovu začala zkoumat možnost výstavby terminálu na metanový plyn (zkapalněný zemní plyn – LNG) v Jaderském moři, a zasazuje se o jeho realizaci.

| 1.6. | Je nezbytné investovat do oblasti obnovitelných zdrojů energie. Tyto investice musejí být podepřeny posílenými sítěmi a propojeními a jasným a stabilním legislativním rámcem. |
| --- | --- |

1.6.

Je nezbytné investovat do oblasti obnovitelných zdrojů energie. Tyto investice musejí být podepřeny posílenými sítěmi a propojeními a jasným a stabilním legislativním rámcem.

| 1.7. | Občanská společnost na Balkáně musí být systematicky zapojována a přizývána k setkáním Energetického společenství. EHSV a jeho partneři v příslušných zemích tomu musejí napomáhat. |
| --- | --- |

1.7.

Občanská společnost na Balkáně musí být systematicky zapojována a přizývána k setkáním Energetického společenství. EHSV a jeho partneři v příslušných zemích tomu musejí napomáhat.

| 1.8. | EHSV vyzývá k lepší meziregionální spolupráci a k vypracování projektů v oblasti energetiky, jež přispějí k větší regionální stabilitě a k vytváření pracovních míst. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV vyzývá k lepší meziregionální spolupráci a k vypracování projektů v oblasti energetiky, jež přispějí k větší regionální stabilitě a k vytváření pracovních míst.

| 1.9. | Zvlášť důležitou součástí unijního acquis je směrnice o energetické účinnosti, která musí být v jednotlivých zemích prováděna prostřednictvím konkrétních programů. Je třeba usilovat o spolupráci mezi různými zainteresovanými stranami v oblasti inteligentních měřičů a globálních řešení. Energetická účinnost a úspory energie podněcují hospodářskou činnost podniků a vytváření zelených, ale i tradičních pracovních míst. |
| --- | --- |

1.9.

Zvlášť důležitou součástí unijního acquis je směrnice o energetické účinnosti, která musí být v jednotlivých zemích prováděna prostřednictvím konkrétních programů. Je třeba usilovat o spolupráci mezi různými zainteresovanými stranami v oblasti inteligentních měřičů a globálních řešení. Energetická účinnost a úspory energie podněcují hospodářskou činnost podniků a vytváření zelených, ale i tradičních pracovních míst.

2.   Posílení procesu přistoupení prostřednictvím energetiky

| 2.1. | Mezi 35 kapitolami acquis EU, které jsou vyžadovány pro přistoupení nového státu k Unii, figuruje kapitola 15 s názvem „Energetika“, což dokládá důležitost této otázky. Byla již řešena v rámci procesu přistoupení Černé Hory a v blízké době se o ní bude jednat se Srbskem. Je ovšem třeba poukázat na to, že energetika hraje zásadní nebo velmi užitečnou roli v řadě dalších kapitol – je nutné ji brát v potaz, ať už se jedná o oblast zemědělství, dopravy, podnikání, sociálních věcí, životního prostředí atd. |
| --- | --- |

2.1.

Mezi 35 kapitolami acquis EU, které jsou vyžadovány pro přistoupení nového státu k Unii, figuruje kapitola 15 s názvem „Energetika“, což dokládá důležitost této otázky. Byla již řešena v rámci procesu přistoupení Černé Hory a v blízké době se o ní bude jednat se Srbskem. Je ovšem třeba poukázat na to, že energetika hraje zásadní nebo velmi užitečnou roli v řadě dalších kapitol – je nutné ji brát v potaz, ať už se jedná o oblast zemědělství, dopravy, podnikání, sociálních věcí, životního prostředí atd.

| 2.2. | V regionu jihovýchodní Evropy se nacházejí státy, které již jsou členy EU, oficiální kandidátské země, jež jsou v různých fázích procesu přistoupení, a potenciální kandidátské země. |
| --- | --- |

2.2.

V regionu jihovýchodní Evropy se nacházejí státy, které již jsou členy EU, oficiální kandidátské země, jež jsou v různých fázích procesu přistoupení, a potenciální kandidátské země.

| 2.3. | V rámci přístupových jednání musejí být kandidátské země pobízeny k co nejrychlejšímu provedení acquis EU, aby se v zájmu občanů napomohlo jejich začlenění do vnitřního trhu Evropské unie s energií. |
| --- | --- |

2.3.

V rámci přístupových jednání musejí být kandidátské země pobízeny k co nejrychlejšímu provedení acquis EU, aby se v zájmu občanů napomohlo jejich začlenění do vnitřního trhu Evropské unie s energií.

| 2.4. | Nová Evropská komise zařadila mezi své nejvyšší priority vytvoření energetické unie – jde o výhradní portfolio jednoho z jejích místopředsedů a podílí se na něm nejméně dvanáct dalších komisařů. Tato energetická unie, k jejímuž zřízení EHSV vyzývá již několik let (viz zejména stanovisko TEN/493), je konečně na pořadu jednání, z nichž nesmějí být již počínaje nejranější fází vynechány země, které by měly do Unie vstoupit v krátkodobém či střednědobém horizontu. Ve výše jmenovaném stanovisku bylo ostatně výslovně uvedeno, že je nutné tyto země zohlednit. |
| --- | --- |

2.4.

Nová Evropská komise zařadila mezi své nejvyšší priority vytvoření energetické unie – jde o výhradní portfolio jednoho z jejích místopředsedů a podílí se na něm nejméně dvanáct dalších komisařů. Tato energetická unie, k jejímuž zřízení EHSV vyzývá již několik let (viz zejména stanovisko TEN/493), je konečně na pořadu jednání, z nichž nesmějí být již počínaje nejranější fází vynechány země, které by měly do Unie vstoupit v krátkodobém či střednědobém horizontu. Ve výše jmenovaném stanovisku bylo ostatně výslovně uvedeno, že je nutné tyto země zohlednit.

| 2.5. | „Strategický rámec energetické unie“, který Evropská komise zveřejnila dne 25. února 2015 a o němž pojednává stanovisko TEN/570, obsahuje návrh na posílení Energetického společenství. Zdůrazňuje se v něm nutnost užší integrace energetických trhů EU a zemí Energetického společenství. Jsou v něm rovněž výslovně zmíněni členové tohoto společenství v souvislosti s řešením krizí v oblasti dodávek. Dále se v něm avizuje, že budou pravidelně aktualizovány projekty společného zájmu v oblasti energetické infrastruktury (PIC), což bude moci zahrnovat projekty v zájmu Energetického společenství (PECI). |
| --- | --- |

2.5.

„Strategický rámec energetické unie“, který Evropská komise zveřejnila dne 25. února 2015 a o němž pojednává stanovisko TEN/570, obsahuje návrh na posílení Energetického společenství. Zdůrazňuje se v něm nutnost užší integrace energetických trhů EU a zemí Energetického společenství. Jsou v něm rovněž výslovně zmíněni členové tohoto společenství v souvislosti s řešením krizí v oblasti dodávek. Dále se v něm avizuje, že budou pravidelně aktualizovány projekty společného zájmu v oblasti energetické infrastruktury (PIC), což bude moci zahrnovat projekty v zájmu Energetického společenství (PECI).

| 2.6. | Je nutné nalézt rovnováhu mezi tradičními a obnovitelnými zdroji energie. Za tímto účelem je třeba propojit elektroenergetické sítě nebo posílit stávající propojení se sítěmi Unie. Pokud jde o důležitou otázku zemního plynu, musí být zabezpečeny jeho dodávky prostřednictvím solidárních propojení s Unií, ale také vybudováním metanového terminálu. Příležitost představuje také projekt výstavby plynovodu „Turkish Stream“, který nahradil zrušený projekt „South Stream“, jakož i projekty týkající se transjadranského (TAP) či jónsko-jadranského (IAP) plynovodu. Je třeba mít na paměti, že tento region je takřka nevyhnutelným spojovacím článkem mezi regiony, v nichž se ropa a zemní plyn těží, a regiony s velkou spotřebou v Unii. Prioritou však musí být využívání stávajících infrastruktur, jež jsou často nedostatečně využívány. Je nutné podpořit uplatňování „zpětného toku“ – v rámci úsilí o zabezpečení dodávek energie by neměly být upřednostňovány velké a snadno ohrozitelné plynovody. |
| --- | --- |

2.6.

Je nutné nalézt rovnováhu mezi tradičními a obnovitelnými zdroji energie. Za tímto účelem je třeba propojit elektroenergetické sítě nebo posílit stávající propojení se sítěmi Unie. Pokud jde o důležitou otázku zemního plynu, musí být zabezpečeny jeho dodávky prostřednictvím solidárních propojení s Unií, ale také vybudováním metanového terminálu. Příležitost představuje také projekt výstavby plynovodu „Turkish Stream“, který nahradil zrušený projekt „South Stream“, jakož i projekty týkající se transjadranského (TAP) či jónsko-jadranského (IAP) plynovodu. Je třeba mít na paměti, že tento region je takřka nevyhnutelným spojovacím článkem mezi regiony, v nichž se ropa a zemní plyn těží, a regiony s velkou spotřebou v Unii. Prioritou však musí být využívání stávajících infrastruktur, jež jsou často nedostatečně využívány. Je nutné podpořit uplatňování „zpětného toku“ – v rámci úsilí o zabezpečení dodávek energie by neměly být upřednostňovány velké a snadno ohrozitelné plynovody.

3.   Zlepšení stávajícího potenciálu v oblasti správy díky občanské společnosti

| 3.1. | V odvětví energetiky – jak jsme v Evropském hospodářském a sociálním výboru nedávno konstatovali (TEN/562, TEN/570 atd.) – má správa prvořadý význam pro volbu zdrojů energie, koordinaci investic, zejména v oblasti infrastruktury, uplatňování solidarity mezi jednotlivými státy či pro definování úlohy a zapojení různých zainteresovaných stran a především občanské společnosti (sociálních partnerů, spotřebitelů, ekologických organizací atd.). |
| --- | --- |

3.1.

V odvětví energetiky – jak jsme v Evropském hospodářském a sociálním výboru nedávno konstatovali (TEN/562, TEN/570 atd.) – má správa prvořadý význam pro volbu zdrojů energie, koordinaci investic, zejména v oblasti infrastruktury, uplatňování solidarity mezi jednotlivými státy či pro definování úlohy a zapojení různých zainteresovaných stran a především občanské společnosti (sociálních partnerů, spotřebitelů, ekologických organizací atd.).

| 3.2. | V řadě ohledů byly základy pro tuto správu položeny již v červenci 2006, kdy bylo vytvořeno Energetické společenství zahrnující všechny země západního Balkánu (Albánie, Bosna a Hercegovina, Chorvatsko, Kosovo, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Černá Hora a Srbsko). V roce 2010 se k tomuto společenství připojilo Moldavsko a v roce 2011 ho následovala Ukrajina. O členství v něm se uchází Gruzie. V neposlední řadě je třeba poukázat na to, že Norsko a Arménie, ale také především Turecko mají status pozorovatele. |
| --- | --- |

3.2.

V řadě ohledů byly základy pro tuto správu položeny již v červenci 2006, kdy bylo vytvořeno Energetické společenství zahrnující všechny země západního Balkánu (Albánie, Bosna a Hercegovina, Chorvatsko, Kosovo, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Černá Hora a Srbsko). V roce 2010 se k tomuto společenství připojilo Moldavsko a v roce 2011 ho následovala Ukrajina. O členství v něm se uchází Gruzie. V neposlední řadě je třeba poukázat na to, že Norsko a Arménie, ale také především Turecko mají status pozorovatele.

| 3.3. | Tato smlouva má rozšířit vnitřní trh EU na jihovýchodní Evropu a na další země. Jejím cílem je:






  — | vytvořit stabilní tržní a právní rámec, který by byl schopný přilákat investice s cílem zabezpečit dodávky a kontrolu cen; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Tato smlouva má rozšířit vnitřní trh EU na jihovýchodní Evropu a na další země. Jejím cílem je:

—

vytvořit stabilní tržní a právní rámec, který by byl schopný přilákat investice s cílem zabezpečit dodávky a kontrolu cen;

| — | vytvořit regulační prostor pro obchod v energetické síti; |
| --- | --- |

—

vytvořit regulační prostor pro obchod v energetické síti;

| — | posílit solidární vztahy s cílem zabezpečit dodávky; |
| --- | --- |

—

posílit solidární vztahy s cílem zabezpečit dodávky;

| — | zohlednit environmentální otázky zlepšením energetické účinnosti a rozvíjením obnovitelných zdrojů energie. |
| --- | --- |

—

zohlednit environmentální otázky zlepšením energetické účinnosti a rozvíjením obnovitelných zdrojů energie.

| 3.4. | Je třeba podotknout, že navzdory chvályhodným úmyslům bylo v uplynulých letech dosaženo jen omezeného pokroku. |
| --- | --- |

3.4.

Je třeba podotknout, že navzdory chvályhodným úmyslům bylo v uplynulých letech dosaženo jen omezeného pokroku.

Kromě toho jsou v opravdu velmi malé míře zohledňovány sociální aspekty acquis v oblasti energetiky, které jsou zakotveny ve Smlouvě. Není řešen širší sociální (či společenský) rozměr, v důsledku čehož se občanská společnost nemůže zapojit do diskusí a činností v rámci Energetického společenství. Dialog a debatu v této oblasti oslabuje absence sítí strukturovaných organizací.

| 3.4.1. | Je nutné přesáhnout interinstitucionální vztahy mezi EU a členskými státy Energetického společenství, jak je stanoveno v procesu vytváření energetické unie, který navrhla Evropská komise. Z tohoto důvodu se musí EHSV stát nedílnou součástí rozšiřování těchto postupů tím, že bude do evropského dialogu o energetice začleněna šířeji pojímaná energetická situace tohoto regionu. |
| --- | --- |

3.4.1.

Je nutné přesáhnout interinstitucionální vztahy mezi EU a členskými státy Energetického společenství, jak je stanoveno v procesu vytváření energetické unie, který navrhla Evropská komise. Z tohoto důvodu se musí EHSV stát nedílnou součástí rozšiřování těchto postupů tím, že bude do evropského dialogu o energetice začleněna šířeji pojímaná energetická situace tohoto regionu.

| 3.4.2. | Přijetí unijního acquis v oblasti energetiky a začlenění do vnitřního trhu vyžaduje, aby se v tomto regionu výrazně změnily postupy v oblasti cen energie, které musejí zohledňovat skutečné náklady a nesmějí být založeny na subvencování cen. |
| --- | --- |

3.4.2.

Přijetí unijního acquis v oblasti energetiky a začlenění do vnitřního trhu vyžaduje, aby se v tomto regionu výrazně změnily postupy v oblasti cen energie, které musejí zohledňovat skutečné náklady a nesmějí být založeny na subvencování cen.

| 3.4.3. | Pro tento účel je nutné využít struktury občanské společnosti, jež byly zavedeny v rámci procesu rozšiřování, jako jsou například smíšené poradní výbory (SPV s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, který v současnosti nevyvíjí činnost, a již fungující SPV s kandidátskými zeměmi Černou Horou a Srbskem, s nimiž započala jednání) a monitorovací výbor pro západní Balkán. |
| --- | --- |

3.4.3.

Pro tento účel je nutné využít struktury občanské společnosti, jež byly zavedeny v rámci procesu rozšiřování, jako jsou například smíšené poradní výbory (SPV s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, který v současnosti nevyvíjí činnost, a již fungující SPV s kandidátskými zeměmi Černou Horou a Srbskem, s nimiž započala jednání) a monitorovací výbor pro západní Balkán.

4.   Fyzický potenciál pro novou skladbu zdrojů energie

| 4.1. | Konstatovali jsme, že je nutné posílit propojení elektroenergetických soustav v rámci tohoto regionu, ale také obousměrně s okolními zeměmi, a přepravní trasy, obzvláště u zemního plynu, a případně vybudovat metanový terminál. Tento terminál by byl samozřejmě umístěn v jadranské části tohoto regionu, byl by společný pro všechny státy regionu, nebo alespoň pro většinu z nich, a umožňoval by dovážení LNG od vzdálenějších dodavatelů a později z východního Středomoří (ložiska na Kypru). |
| --- | --- |

4.1.

Konstatovali jsme, že je nutné posílit propojení elektroenergetických soustav v rámci tohoto regionu, ale také obousměrně s okolními zeměmi, a přepravní trasy, obzvláště u zemního plynu, a případně vybudovat metanový terminál. Tento terminál by byl samozřejmě umístěn v jadranské části tohoto regionu, byl by společný pro všechny státy regionu, nebo alespoň pro většinu z nich, a umožňoval by dovážení LNG od vzdálenějších dodavatelů a později z východního Středomoří (ložiska na Kypru).

| 4.1.1. | Memorandum o porozumění mezi Evropskou komisí a Rakouskem, Bulharskem, Chorvatskem, Řeckem, Maďarskem, Itálií, Rumunskem, Slovenskem, Slovinskem, Albánií, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, Srbskem a Ukrajinou, které bylo podepsáno nedávno (10. července 2015) v rámci propojení plynárenských sítí střední a jihovýchodní Evropy (CESEC), by mělo pomoci podpořit diverzifikaci zásobování zemním plynem a integraci trhů tohoto regionu. EHSV vyzývá k tomu, aby byla do této dohody zapojena Černá Hora. |
| --- | --- |

4.1.1.

Memorandum o porozumění mezi Evropskou komisí a Rakouskem, Bulharskem, Chorvatskem, Řeckem, Maďarskem, Itálií, Rumunskem, Slovenskem, Slovinskem, Albánií, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, Srbskem a Ukrajinou, které bylo podepsáno nedávno (10. července 2015) v rámci propojení plynárenských sítí střední a jihovýchodní Evropy (CESEC), by mělo pomoci podpořit diverzifikaci zásobování zemním plynem a integraci trhů tohoto regionu. EHSV vyzývá k tomu, aby byla do této dohody zapojena Černá Hora.

| 4.2. | Skladba zdrojů energie v tomto regionu je vskutku nevyvážená. Neexistuje zde skutečný trh, struktura této skladby je v každé zemi jiná a ceny jsou téměř vždy regulovány a často jsou uměle udržovány na nízké úrovni, což nemotivuje ke zvyšování energetické účinnosti ani k investicím do diverzifikovaných zdrojů. |
| --- | --- |

4.2.

Skladba zdrojů energie v tomto regionu je vskutku nevyvážená. Neexistuje zde skutečný trh, struktura této skladby je v každé zemi jiná a ceny jsou téměř vždy regulovány a často jsou uměle udržovány na nízké úrovni, což nemotivuje ke zvyšování energetické účinnosti ani k investicím do diverzifikovaných zdrojů.

| 4.3. | Obecně pochází téměř 50 % spotřebované energie z uhlí, více než 30 % z ropy a ropných produktů a „pouhých“ asi 10 % z plynu. Rozmáhá se výroba energie z odpadů a z biopaliv, neexistuje však skutečně koordinovaný plán. |
| --- | --- |

4.3.

Obecně pochází téměř 50 % spotřebované energie z uhlí, více než 30 % z ropy a ropných produktů a „pouhých“ asi 10 % z plynu. Rozmáhá se výroba energie z odpadů a z biopaliv, neexistuje však skutečně koordinovaný plán.

| 4.4. | Podle řady zdrojů (IEA, REN) a hodnotících studií mají země západního Balkánu značný potenciál v oblasti obnovitelných zdrojů energie, který je třeba mobilizovat a do nějž je třeba investovat, aby se tyto země mohly podílet na „rámci politiky Evropské unie v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030“:






  — | po většinu roku je zde intenzivní sluneční záření. Fotovoltaický potenciál, který se v současnosti vyhodnocuje, bude muset být využit prostřednictvím různých partnerství, včetně družstev a společenství, a podpořen stabilním legislativním rámcem; |
| --- | --- | --- |

4.4.

Podle řady zdrojů (IEA, REN) a hodnotících studií mají země západního Balkánu značný potenciál v oblasti obnovitelných zdrojů energie, který je třeba mobilizovat a do nějž je třeba investovat, aby se tyto země mohly podílet na „rámci politiky Evropské unie v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030“:

—

po většinu roku je zde intenzivní sluneční záření. Fotovoltaický potenciál, který se v současnosti vyhodnocuje, bude muset být využit prostřednictvím různých partnerství, včetně družstev a společenství, a podpořen stabilním legislativním rámcem;

| — | vodní energie (z nádrží nebo z vodních toků) je z velké části využívána nedostatečně, s výjimkou rozsáhlých projektů v Albánii a menších projektů v Srbsku a v Černé Hoře; je nutné prosazovat přečerpávací vodní elektrárny; |
| --- | --- |

—

vodní energie (z nádrží nebo z vodních toků) je z velké části využívána nedostatečně, s výjimkou rozsáhlých projektů v Albánii a menších projektů v Srbsku a v Černé Hoře; je nutné prosazovat přečerpávací vodní elektrárny;

| — | totéž platí pro bioenergii a větrnou energii, které se teprve pomalu začínají rozvíjet, ale mají povzbudivé vyhlídky, neboť dostupnost půdy napomáhá jejich využívání; |
| --- | --- |

—

totéž platí pro bioenergii a větrnou energii, které se teprve pomalu začínají rozvíjet, ale mají povzbudivé vyhlídky, neboť dostupnost půdy napomáhá jejich využívání;

| — | součástí nového energetického prostředí musejí být družstva a tzv. prozumenti.
  Odkazujeme zejména na vynikající studii SEENET (South East Europe network on natural resources, energy and transport – Jihovýchodoevropská síť pro přírodní zdroje, energetiku a dopravu). |
| --- | --- |

—

součástí nového energetického prostředí musejí být družstva a tzv. prozumenti.

Odkazujeme zejména na vynikající studii SEENET (South East Europe network on natural resources, energy and transport – Jihovýchodoevropská síť pro přírodní zdroje, energetiku a dopravu).

| 4.4.1. | Tyto perspektivy je třeba posoudit z hlediska koordinovaných investic, ale především z hlediska možností rozvoje aktivit a vytváření pracovních míst, obzvláště v oblasti nových energetických technologií (zelená pracovní místa), a odstranění energetické chudoby. Energetické společenství musí sloužit k rozvoji těchto činností, zejména s pomocí EIB. |
| --- | --- |

4.4.1.

Tyto perspektivy je třeba posoudit z hlediska koordinovaných investic, ale především z hlediska možností rozvoje aktivit a vytváření pracovních míst, obzvláště v oblasti nových energetických technologií (zelená pracovní místa), a odstranění energetické chudoby. Energetické společenství musí sloužit k rozvoji těchto činností, zejména s pomocí EIB.

| 4.4.2. | Nástroje pro občanskou společnost, které byly zavedeny v rámci procesu přistoupení, musejí přispívat k realizaci navržených projektů v oblasti občanské energie (komunitní projekty, družstva, nevládní organizace atd.). |
| --- | --- |

4.4.2.

Nástroje pro občanskou společnost, které byly zavedeny v rámci procesu přistoupení, musejí přispívat k realizaci navržených projektů v oblasti občanské energie (komunitní projekty, družstva, nevládní organizace atd.).

V Bruselu dne 8. října 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

511. plenární zasedání EHSV ve dnech 6., 7. a 8. října 2015

| 28.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 32/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 32/12

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů týkajícímu se strategie Evropské unie pro alpský region

[COM(2015) 366 final]

(2016/C 032/03)

| Zpravodaj: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Stefano PALMIERI

Dne 15. července 2015 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů týkajícího se strategie Evropské unie pro alpský region

[COM(2015) 366 final].

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 9. září 2015.

Na 511. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 6., 7. a 8. října 2015 (jednání dne 8. října 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 129 hlasy pro, 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) poukazuje na skutečnost, že se strategie EU pro alpský region objevuje ve zvláštní době, kdy na jedné straně přetrvávají negativní dopady finanční krize na reálnou ekonomiku a na straně druhé jsou vyvíjeny snahy o podporu a zahájení hospodářských, environmentálních a sociálních strukturálních změn, přičemž se klade mimořádná pozornost na kvalitu života a blahobyt občanů. |
| --- | --- |

1.1.

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) poukazuje na skutečnost, že se strategie EU pro alpský region objevuje ve zvláštní době, kdy na jedné straně přetrvávají negativní dopady finanční krize na reálnou ekonomiku a na straně druhé jsou vyvíjeny snahy o podporu a zahájení hospodářských, environmentálních a sociálních strukturálních změn, přičemž se klade mimořádná pozornost na kvalitu života a blahobyt občanů.

| 1.2. | EHSV zdůrazňuje, že územní systémy, jichž se strategie EU pro alpský region týká, tj. 5 členských států (Itálie, Francie, Rakousko, Německo a Slovinsko) a dvě třetí země (Švýcarsko a Lichtenštejnsko), se vyznačují značně vyšší úrovní hospodářského rozvoje, environmentální udržitelnosti a sociální soudržnosti, než je evropský průměr, a dlouhou tradicí v oblasti územní spolupráce. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV zdůrazňuje, že územní systémy, jichž se strategie EU pro alpský region týká, tj. 5 členských států (Itálie, Francie, Rakousko, Německo a Slovinsko) a dvě třetí země (Švýcarsko a Lichtenštejnsko), se vyznačují značně vyšší úrovní hospodářského rozvoje, environmentální udržitelnosti a sociální soudržnosti, než je evropský průměr, a dlouhou tradicí v oblasti územní spolupráce.

| 1.2.1. | Navzdory těmto prokazatelným zvláštnostem se EHSV domnívá, že strategie EU má pro alpský region přidanou hodnotu z hlediska zachování, a pokud možno i zvýšení vysokého hospodářského, environmentálního a sociálního standardu, jímž se tyto územní systémy vyznačují. |
| --- | --- |

1.2.1.

Navzdory těmto prokazatelným zvláštnostem se EHSV domnívá, že strategie EU má pro alpský region přidanou hodnotu z hlediska zachování, a pokud možno i zvýšení vysokého hospodářského, environmentálního a sociálního standardu, jímž se tyto územní systémy vyznačují.

| 1.2.2. | EHSV považuje strategii EU pro alpský region za hnací sílu rozvoje, která může zvýšit konkurenceschopnost a soudržnost celé Evropy v souladu s cíli evropské politiky soudržnosti a s jejími zásadami spolupráce a solidarity. |
| --- | --- |

1.2.2.

EHSV považuje strategii EU pro alpský region za hnací sílu rozvoje, která může zvýšit konkurenceschopnost a soudržnost celé Evropy v souladu s cíli evropské politiky soudržnosti a s jejími zásadami spolupráce a solidarity.

| 1.3. | EHSV poukazuje na to, že tyto oblasti mají společné územní rysy, např. ty, které jsou charakteristické pro horské oblasti Alp. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV poukazuje na to, že tyto oblasti mají společné územní rysy, např. ty, které jsou charakteristické pro horské oblasti Alp.

| 1.3.1. | EHSV zdůrazňuje, že Alpy jsou nejen druhou nejvýznamnější zásobárnou biologické rozmanitosti v Evropě, ale též prvkem identity a známosti celého území. Díky své rozloze a stavbě jsou Alpy v některých případech materiální a nemateriální hraniční oblastí, v jiných případech jsou naopak pojítkem mezi různými územními úrovněmi v rovině hospodářské, environmentální, kulturní a sociální. |
| --- | --- |

1.3.1.

EHSV zdůrazňuje, že Alpy jsou nejen druhou nejvýznamnější zásobárnou biologické rozmanitosti v Evropě, ale též prvkem identity a známosti celého území. Díky své rozloze a stavbě jsou Alpy v některých případech materiální a nemateriální hraniční oblastí, v jiných případech jsou naopak pojítkem mezi různými územními úrovněmi v rovině hospodářské, environmentální, kulturní a sociální.

| 1.4. | EHSV sice strategii Evropské unie pro alpský region vítá, považuje však za nezbytné ji doplnit. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV sice strategii Evropské unie pro alpský region vítá, považuje však za nezbytné ji doplnit.

| 1.5. | EHSV lituje, že sociální rozměr strategie EU pro alpský region není zohledněn do stejné míry jako rozměr hospodářský a environmentální. Proto EHSV doufá v jeho posílení díky určení sociálních hlavních směrů, aby byl zaručen rozvoj takového modelu růstu, jenž by zajistil konkurenceschopnost a zároveň i sociální začlenění a sociální ochranu zejména těch osob, které jsou nejvíce zranitelné a nejvíce znevýhodněné. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV lituje, že sociální rozměr strategie EU pro alpský region není zohledněn do stejné míry jako rozměr hospodářský a environmentální. Proto EHSV doufá v jeho posílení díky určení sociálních hlavních směrů, aby byl zaručen rozvoj takového modelu růstu, jenž by zajistil konkurenceschopnost a zároveň i sociální začlenění a sociální ochranu zejména těch osob, které jsou nejvíce zranitelné a nejvíce znevýhodněné.

| 1.5.1. | V tomto ohledu považuje EHSV za nezbytné, aby byl ve strategii EU pro alpský region rovněž posílen horizontální rozměr jejích cílů, což umožní větší harmonizaci a vyváženost mezi hospodářskou, environmentální a sociální udržitelností v souladu s uplatňováním uceleného přístupu k rozvoji a sociálních inovací. |
| --- | --- |

1.5.1.

V tomto ohledu považuje EHSV za nezbytné, aby byl ve strategii EU pro alpský region rovněž posílen horizontální rozměr jejích cílů, což umožní větší harmonizaci a vyváženost mezi hospodářskou, environmentální a sociální udržitelností v souladu s uplatňováním uceleného přístupu k rozvoji a sociálních inovací.

| 1.6. | EHSV má sice za to, že cíle vytyčené ve strategii EU pro alpský region jsou v souladu se strategickými prioritami alpského regionu, nicméně doufá, že budou doplněny, aby bylo možné skutečně přeměnit výzvy ve faktory konkurenceschopnosti a soudržnosti, zejména pokud jde o hospodářskou globalizaci, demografické trendy, změnu klimatu, energetické otázky a zeměpisnou polohu. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV má sice za to, že cíle vytyčené ve strategii EU pro alpský region jsou v souladu se strategickými prioritami alpského regionu, nicméně doufá, že budou doplněny, aby bylo možné skutečně přeměnit výzvy ve faktory konkurenceschopnosti a soudržnosti, zejména pokud jde o hospodářskou globalizaci, demografické trendy, změnu klimatu, energetické otázky a zeměpisnou polohu.

| 1.7. | V souvislosti s tematickou prioritou „hospodářský růst a inovace“ se EHSV domnívá, že je nesmírně důležité vypracovat strategie podpory inovací, které budou efektivnější z hlediska konkurenceschopnosti a tvorby pracovních míst, přilákání nových investic, posílení opatření na podporu zemědělství a lesnictví a využívání různých forem cestovního ruchu typických pro tento region. (Podrobnější informace viz odstavce 3.3, 3.4, 3.5, 3.6 a 3.7.) |
| --- | --- |

1.7.

V souvislosti s tematickou prioritou „hospodářský růst a inovace“ se EHSV domnívá, že je nesmírně důležité vypracovat strategie podpory inovací, které budou efektivnější z hlediska konkurenceschopnosti a tvorby pracovních míst, přilákání nových investic, posílení opatření na podporu zemědělství a lesnictví a využívání různých forem cestovního ruchu typických pro tento region. (Podrobnější informace viz odstavce 3.3, 3.4, 3.5, 3.6 a 3.7.)

| 1.8. | V souvislosti s tematickou prioritou „mobilita a konektivita“ se EHSV domnívá, že je nezbytné přijmout opatření na omezení silniční dopravy zboží a osob, na podporu environmentálně udržitelné dostupnosti turistických destinací, na snížení automobilové dopravy ve městech a metropolitních oblastech a na zaručení přístupu ke službám a konektivitě ve všech územních systémech alpského regionu. (Podrobnější informace viz odstavce 3.8, 3.9 a 3.10.) |
| --- | --- |

1.8.

V souvislosti s tematickou prioritou „mobilita a konektivita“ se EHSV domnívá, že je nezbytné přijmout opatření na omezení silniční dopravy zboží a osob, na podporu environmentálně udržitelné dostupnosti turistických destinací, na snížení automobilové dopravy ve městech a metropolitních oblastech a na zaručení přístupu ke službám a konektivitě ve všech územních systémech alpského regionu. (Podrobnější informace viz odstavce 3.8, 3.9 a 3.10.)

| 1.9. | V souvislosti s tematickou prioritou „životní prostředí a energetika“ se EHSV domnívá, že je velmi důležité podporovat rovnováhu mezi zachováním přírodního a kulturního bohatství a jejich racionálním využíváním, ekologickou konektivitu, provádění opatření na zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se jí, zabezpečení dodávek finančně dostupné a kvalitní energie. (Podrobnější informace viz odstavce 3.11, 3.12 a 3.13.) |
| --- | --- |

1.9.

V souvislosti s tematickou prioritou „životní prostředí a energetika“ se EHSV domnívá, že je velmi důležité podporovat rovnováhu mezi zachováním přírodního a kulturního bohatství a jejich racionálním využíváním, ekologickou konektivitu, provádění opatření na zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se jí, zabezpečení dodávek finančně dostupné a kvalitní energie. (Podrobnější informace viz odstavce 3.11, 3.12 a 3.13.)

| 1.10. | EHSV považuje za nezbytné, aby byla strategie EU pro alpský region založena na skutečné víceúrovňové správě, tak aby byla schopna zhodnotit „horizontální rozměr“ (účast občanské společnosti), který doplní a posílí „vertikální rozměr“ (účast místních a regionálních orgánů) při plném respektování zásad subsidiarity a proporcionality. |
| --- | --- |

1.10.

EHSV považuje za nezbytné, aby byla strategie EU pro alpský region založena na skutečné víceúrovňové správě, tak aby byla schopna zhodnotit „horizontální rozměr“ (účast občanské společnosti), který doplní a posílí „vertikální rozměr“ (účast místních a regionálních orgánů) při plném respektování zásad subsidiarity a proporcionality.

| 1.11. | EHSV doufá, že bude zahájeno stálé budování kapacit, které podpoří a zlepší aktivní účast občanské společnosti na procesu rozvoje strategie EU pro alpský region, a bude zřízeno „stálé fórum“ zastupující a podporující sociální a hospodářské subjekty z alpského regionu a činné i v jednotlivých regionech, jichž se strategie týká. |
| --- | --- |

1.11.

EHSV doufá, že bude zahájeno stálé budování kapacit, které podpoří a zlepší aktivní účast občanské společnosti na procesu rozvoje strategie EU pro alpský region, a bude zřízeno „stálé fórum“ zastupující a podporující sociální a hospodářské subjekty z alpského regionu a činné i v jednotlivých regionech, jichž se strategie týká.

| 1.11.1. | V tomto ohledu EHSV navrhuje provádět zvláštní program strategie EU pro alpský region „Going Local“, který stanoví aktivní účast všech subjektů, které Výbor zastupuje a které jsou zapojeny a zainteresovány do procesů rozvoje navržených ve strategii EU pro alpský region. Prostřednictvím programu strategie EU pro alpský region „Going Local“ tak bude možné místní občanskou společnost informovat a vzdělávat v oblasti aktivit stanovených v akčním plánu a možností spolupráce různých místních subjektů. Zároveň tak bude zaručeno, že rozhodnutí o plánovaných opatřeních budou činěna společně. |
| --- | --- |

1.11.1.

V tomto ohledu EHSV navrhuje provádět zvláštní program strategie EU pro alpský region „Going Local“, který stanoví aktivní účast všech subjektů, které Výbor zastupuje a které jsou zapojeny a zainteresovány do procesů rozvoje navržených ve strategii EU pro alpský region. Prostřednictvím programu strategie EU pro alpský region „Going Local“ tak bude možné místní občanskou společnost informovat a vzdělávat v oblasti aktivit stanovených v akčním plánu a možností spolupráce různých místních subjektů. Zároveň tak bude zaručeno, že rozhodnutí o plánovaných opatřeních budou činěna společně.

| 1.12. | V souvislosti se systémy monitorování a hodnocení strategie EU pro alpský region považuje EHSV za nezbytné doplnit kvantitativní měření o ukazatele kvality v souladu s přístupem „nad rámec HDP“. |
| --- | --- |

1.12.

V souvislosti se systémy monitorování a hodnocení strategie EU pro alpský region považuje EHSV za nezbytné doplnit kvantitativní měření o ukazatele kvality v souladu s přístupem „nad rámec HDP“.

| 1.13. | EHSV doufá, že ekonomická udržitelnost opatření, která mají být provedena v rámci strategie EU pro alpský region, bude posílena prováděním strategie zaměřené na využívání součinnosti a doplňkovosti mezi evropskými strukturálními a investičními fondy na období 2014–2020 a jinými evropskými programy řízenými přímo a na využívání nástrojů stanovených v rámci místního participativního rozvoje. |
| --- | --- |

1.13.

EHSV doufá, že ekonomická udržitelnost opatření, která mají být provedena v rámci strategie EU pro alpský region, bude posílena prováděním strategie zaměřené na využívání součinnosti a doplňkovosti mezi evropskými strukturálními a investičními fondy na období 2014–2020 a jinými evropskými programy řízenými přímo a na využívání nástrojů stanovených v rámci místního participativního rozvoje.

| 1.14. | EHSV zastává názor, že k dosažení strategických cílů vytyčených ve strategii EU pro alpský region je rovněž důležité využít možností financování nabízených Evropskou investiční bankou a podporovat spoluúčast soukromých investic, jak se navrhuje v Junckerově plánu. |
| --- | --- |

1.14.

EHSV zastává názor, že k dosažení strategických cílů vytyčených ve strategii EU pro alpský region je rovněž důležité využít možností financování nabízených Evropskou investiční bankou a podporovat spoluúčast soukromých investic, jak se navrhuje v Junckerově plánu.

| 1.15. | EHSV vítá opatření, která jsou navržena v akčním plánu a jejichž cílem je využívat součinnosti mezi strategií EU pro alpský region a jinými, již prováděnými makrostrategiemi, a to i vzhledem k plánovanému rozšíření makroregionální koncepce do jiných evropských oblastí, jež mají strategický význam pro hospodářskou konkurenceschopnost a sociální soudržnost Evropy, jako je západní Středomoří a Balkán. |
| --- | --- |

1.15.

EHSV vítá opatření, která jsou navržena v akčním plánu a jejichž cílem je využívat součinnosti mezi strategií EU pro alpský region a jinými, již prováděnými makrostrategiemi, a to i vzhledem k plánovanému rozšíření makroregionální koncepce do jiných evropských oblastí, jež mají strategický význam pro hospodářskou konkurenceschopnost a sociální soudržnost Evropy, jako je západní Středomoří a Balkán.

2.   Strategie EU pro alpský region: obecné připomínky

| 2.1. | Účelem tohoto stanoviska je posoudit akční plán strategie EU pro alpský region (1) z pohledu organizované občanské společnosti. Stanovisko čerpá podněty a vychází ze závěrů průzkumného stanoviska EHSV k tématu Strategie EU pro alpský region (2), ze závěrů slyšení pořádaného dne 25. června 2015 v Ispře (Itálie) a z dalších stanovisek, která EHSV přijal k makroregionálním strategiím (3). |
| --- | --- |

2.1.

Účelem tohoto stanoviska je posoudit akční plán strategie EU pro alpský region (1) z pohledu organizované občanské společnosti. Stanovisko čerpá podněty a vychází ze závěrů průzkumného stanoviska EHSV k tématu Strategie EU pro alpský region (2), ze závěrů slyšení pořádaného dne 25. června 2015 v Ispře (Itálie) a z dalších stanovisek, která EHSV přijal k makroregionálním strategiím (3).

| 2.2. | Přeměna výzev určených v akčním plánu strategie EU pro alpský region ve faktory hospodářské konkurenceschopnosti a sociální soudržnosti vyžaduje podporu provádění rozvojových politik v souladu s pokyny uvedenými v čl. 3 odst. 1, 2 a 3 Smlouvy o Evropské unii (4) a ucelený přístup k rozvoji a sociální inovace. |
| --- | --- |

2.2.

Přeměna výzev určených v akčním plánu strategie EU pro alpský region ve faktory hospodářské konkurenceschopnosti a sociální soudržnosti vyžaduje podporu provádění rozvojových politik v souladu s pokyny uvedenými v čl. 3 odst. 1, 2 a 3 Smlouvy o Evropské unii (4) a ucelený přístup k rozvoji a sociální inovace.

| 2.2.1. | Prostřednictvím posílení uceleného přístupu strategie EU pro alpský region bude možné účinně podpořit konkurenceschopnost a soudržnost tohoto makroregionu prováděním politik a projektů, které skutečně vzájemně prováží hospodářské, environmentální a sociální cíle. |
| --- | --- |

2.2.1.

Prostřednictvím posílení uceleného přístupu strategie EU pro alpský region bude možné účinně podpořit konkurenceschopnost a soudržnost tohoto makroregionu prováděním politik a projektů, které skutečně vzájemně prováží hospodářské, environmentální a sociální cíle.

| 2.2.2. | Strategie EU pro alpský region musí být naplánována a prováděna v kontextu sociálních inovací, tedy procesu rozvoje, který podpoří realizaci nových myšlenek, jež nejenom zvýší hospodářskou konkurenceschopnost, ale jež musí též vyhovovat potřebám osob, které v alpském regionu žijí, a společnosti jako celku. |
| --- | --- |

2.2.2.

Strategie EU pro alpský region musí být naplánována a prováděna v kontextu sociálních inovací, tedy procesu rozvoje, který podpoří realizaci nových myšlenek, jež nejenom zvýší hospodářskou konkurenceschopnost, ale jež musí též vyhovovat potřebám osob, které v alpském regionu žijí, a společnosti jako celku.

| 2.3. | Vzhledem k analýzám a posudkům EHSV předloženým ve stanovisku k tématu Jak pokračuje Evropa 2020 (5) a ve zprávě na téma Přezkum strategie Evropa 2020 v polovině období (6) je jasné, že strategie EU pro alpský region je účelným nástrojem k zaručení odolného hospodářského a sociálního systému, čili nástrojem, který může občanské společnosti alpského regionu zaručit „ochranu a rozvoj“. |
| --- | --- |

2.3.

Vzhledem k analýzám a posudkům EHSV předloženým ve stanovisku k tématu Jak pokračuje Evropa 2020 (5) a ve zprávě na téma Přezkum strategie Evropa 2020 v polovině období (6) je jasné, že strategie EU pro alpský region je účelným nástrojem k zaručení odolného hospodářského a sociálního systému, čili nástrojem, který může občanské společnosti alpského regionu zaručit „ochranu a rozvoj“.

| 2.3.1. | Zvýšení odolnosti alpského makroregionu je rozhodujícím faktorem pro lepší schopnost občanské společnosti zmírňovat, řešit a odvracet dopady krize a strukturálních změn, které čím dál častěji postihují naše sociální a ekonomické systémy, a pro podpoření hospodářské konkurenceschopnosti alpského regionu z hlediska sociální soudržnosti a udržitelnosti. |
| --- | --- |

2.3.1.

Zvýšení odolnosti alpského makroregionu je rozhodujícím faktorem pro lepší schopnost občanské společnosti zmírňovat, řešit a odvracet dopady krize a strukturálních změn, které čím dál častěji postihují naše sociální a ekonomické systémy, a pro podpoření hospodářské konkurenceschopnosti alpského regionu z hlediska sociální soudržnosti a udržitelnosti.

| 2.4. | V souladu s rozhodnutími přijatými v rámci politického usnesení o vypracování strategie EU pro alpský region na konferenci v Grenoblu (7) jsou v akčním plánu popsány výzvy v oblasti spolupráce, politické priority, specifické cíle a opatření a rovněž několik návrhů projektů. |
| --- | --- |

2.4.

V souladu s rozhodnutími přijatými v rámci politického usnesení o vypracování strategie EU pro alpský region na konferenci v Grenoblu (7) jsou v akčním plánu popsány výzvy v oblasti spolupráce, politické priority, specifické cíle a opatření a rovněž několik návrhů projektů.

| 2.5. | Hlavní výzvy a cíle stanovené v akčním plánu strategie EU pro alpský region se týkají hospodářské globalizace, demografických trendů, změny klimatu, energetických otázek a zeměpisné polohy. EHSV sice hodnotí akční plán strategie EU pro alpský region kladně, nicméně považuje za nezbytné doplnit cíle o níže popsané aspekty. |
| --- | --- |

2.5.

Hlavní výzvy a cíle stanovené v akčním plánu strategie EU pro alpský region se týkají hospodářské globalizace, demografických trendů, změny klimatu, energetických otázek a zeměpisné polohy. EHSV sice hodnotí akční plán strategie EU pro alpský region kladně, nicméně považuje za nezbytné doplnit cíle o níže popsané aspekty.

| 2.5.1. | Podpořit dynamický systém podnikání a zvýšit konkurenceschopnost podniků v regionu prostřednictvím inovací, s cílem zvýšit schopnost ekonomiky účinně řešit problémy spojené s hospodářskou globalizací, reagovat na potřeby občanské společnosti a zajistit zaměstnanost a tvorbu nových kvalitních pracovních míst. |
| --- | --- |

2.5.1.

Podpořit dynamický systém podnikání a zvýšit konkurenceschopnost podniků v regionu prostřednictvím inovací, s cílem zvýšit schopnost ekonomiky účinně řešit problémy spojené s hospodářskou globalizací, reagovat na potřeby občanské společnosti a zajistit zaměstnanost a tvorbu nových kvalitních pracovních míst.

| 2.5.2. | Pomoci zvýšit kapacity založené na tradicích a sociální rozmanitosti podpořením zachování hodnot spjatých s identitou, jež jsou pro zainteresovaná území charakteristické, a zároveň prosazováním přístupu k hospodářskému rozvoji a sociálnímu začleňování založenému na využití místních vědomostí a tradic. |
| --- | --- |

2.5.2.

Pomoci zvýšit kapacity založené na tradicích a sociální rozmanitosti podpořením zachování hodnot spjatých s identitou, jež jsou pro zainteresovaná území charakteristické, a zároveň prosazováním přístupu k hospodářskému rozvoji a sociálnímu začleňování založenému na využití místních vědomostí a tradic.

| 2.5.3. | Podporovat iniciativy zaměřené na účinnější řešení demografických změn, které jsou pro alpský region typické, zejména co se týče řízení kombinovaných účinků vyplývajících ze stárnutí obyvatelstva a z nových migračních procesů. |
| --- | --- |

2.5.3.

Podporovat iniciativy zaměřené na účinnější řešení demografických změn, které jsou pro alpský region typické, zejména co se týče řízení kombinovaných účinků vyplývajících ze stárnutí obyvatelstva a z nových migračních procesů.

| 2.5.4. | Prosazovat postupy zaměřené na zmírnění změny klimatu v příslušných regionech a přizpůsobení se jí, zejména co se týče dopadů na životní prostředí, biologickou rozmanitost, ekonomické činnosti a podmínky života občanů (8). |
| --- | --- |

2.5.4.

Prosazovat postupy zaměřené na zmírnění změny klimatu v příslušných regionech a přizpůsobení se jí, zejména co se týče dopadů na životní prostředí, biologickou rozmanitost, ekonomické činnosti a podmínky života občanů (8).

| 2.5.5. | Podpořit energetické výzvy v zájmu udržitelnosti poptávky, bezpečnosti a ekonomické dostupnosti pro podniky a občany, a to podporou investic do méně drahých a čistších zdrojů energie, otevřenějšího a konkurenčnějšího trhu s energií, vyšších úspor nákladů díky využívání domácích zdrojů energie a tradičních (např. biomasy, vodní energie a geotermální energie) i netradičních (např. větrné a solární energie) obnovitelných zdrojů energie. |
| --- | --- |

2.5.5.

Podpořit energetické výzvy v zájmu udržitelnosti poptávky, bezpečnosti a ekonomické dostupnosti pro podniky a občany, a to podporou investic do méně drahých a čistších zdrojů energie, otevřenějšího a konkurenčnějšího trhu s energií, vyšších úspor nákladů díky využívání domácích zdrojů energie a tradičních (např. biomasy, vodní energie a geotermální energie) i netradičních (např. větrné a solární energie) obnovitelných zdrojů energie.

| 2.5.6. | Vypracovat politiky a opatření zaměřené na využití strategické zeměpisné polohy alpského regionu, zejména v souvislosti s dopravou, při plném dodržování zásad zachování a ochrany životního prostředí. Dále je třeba podpořit nové přístupy sdílené odpovědnosti a rovnoprávné spolupráce mezi územními celky, jako jsou například vertikální vazby mezi metropolemi, venkovskými oblastmi a horskými a turistickými oblastmi. |
| --- | --- |

2.5.6.

Vypracovat politiky a opatření zaměřené na využití strategické zeměpisné polohy alpského regionu, zejména v souvislosti s dopravou, při plném dodržování zásad zachování a ochrany životního prostředí. Dále je třeba podpořit nové přístupy sdílené odpovědnosti a rovnoprávné spolupráce mezi územními celky, jako jsou například vertikální vazby mezi metropolemi, venkovskými oblastmi a horskými a turistickými oblastmi.

| 2.5.7. | Prosazovat rovnováhu, rovnost a univerzálnost v přístupu ke službám obecného zájmu za účelem plnění potřeb osob, které v alpském regionu žijí, přičemž zvláštní pozornost bude věnována místním systémům vyznačujícím se „geografickým znevýhodněním“. |
| --- | --- |

2.5.7.

Prosazovat rovnováhu, rovnost a univerzálnost v přístupu ke službám obecného zájmu za účelem plnění potřeb osob, které v alpském regionu žijí, přičemž zvláštní pozornost bude věnována místním systémům vyznačujícím se „geografickým znevýhodněním“.

| 2.5.8. | Podporovat ochranu a udržitelné řízení biologické rozmanitosti, krajiny a přírodních zdrojů, a to nalezením správné rovnováhy mezi opatřeními zaměřenými na zachování a opatřeními zaměřenými na přiměřené využívání ekosystémových služeb a produktů a vyváženější rozložení výhod plynoucích z jejich využívání. |
| --- | --- |

2.5.8.

Podporovat ochranu a udržitelné řízení biologické rozmanitosti, krajiny a přírodních zdrojů, a to nalezením správné rovnováhy mezi opatřeními zaměřenými na zachování a opatřeními zaměřenými na přiměřené využívání ekosystémových služeb a produktů a vyváženější rozložení výhod plynoucích z jejich využívání.

| 2.5.9. | Podpořit určení referenčních sociálních hlavních směrů prostřednictvím plánování opatření týkajících se pracovních podmínek, sociálního zabezpečení, genderových aspektů, osob se zdravotním postižením a přistěhovalců. |
| --- | --- |

2.5.9.

Podpořit určení referenčních sociálních hlavních směrů prostřednictvím plánování opatření týkajících se pracovních podmínek, sociálního zabezpečení, genderových aspektů, osob se zdravotním postižením a přistěhovalců.

| 2.5.10. | Vytyčit a rozpracovat konkrétní „funkční cíl“ v rámci přípravy a uskutečňování rozvoje zaměřeného na omezení nerovnováhy mezi hospodářským, environmentálním a sociálním rozměrem – určitý druh testovací základny používané k zužitkování výsledků politiky soudržnosti v celé Evropě. |
| --- | --- |

2.5.10.

Vytyčit a rozpracovat konkrétní „funkční cíl“ v rámci přípravy a uskutečňování rozvoje zaměřeného na omezení nerovnováhy mezi hospodářským, environmentálním a sociálním rozměrem – určitý druh testovací základny používané k zužitkování výsledků politiky soudržnosti v celé Evropě.

| 2.5.11. | Na regionální a místní úrovni prosazovat co nejrozsáhlejší proces tvorby, projednávání a sdílení hospodářských, sociálních a environmentálních rozhodnutí činěných v dané oblasti, a to díky využívání metod testovaných již v jiných souvislostech a na jiných místech, které jsou vhodné k diskusi mezi zástupci občanů, sociálními a hospodářskými partnery a subjekty zastupujícími občanskou společnost. |
| --- | --- |

2.5.11.

Na regionální a místní úrovni prosazovat co nejrozsáhlejší proces tvorby, projednávání a sdílení hospodářských, sociálních a environmentálních rozhodnutí činěných v dané oblasti, a to díky využívání metod testovaných již v jiných souvislostech a na jiných místech, které jsou vhodné k diskusi mezi zástupci občanů, sociálními a hospodářskými partnery a subjekty zastupujícími občanskou společnost.

3.   Evropská strategie pro alpský region: analýza a posouzení

| 3.1. | Hlavní výzvu, již bude nutné překonat prostřednictvím strategie pro alpský region, představuje harmonizace a posílení rovnováhy mezi cíli v oblasti ekonomické, environmentální a sociální udržitelnosti. |
| --- | --- |

3.1.

Hlavní výzvu, již bude nutné překonat prostřednictvím strategie pro alpský region, představuje harmonizace a posílení rovnováhy mezi cíli v oblasti ekonomické, environmentální a sociální udržitelnosti.

| 3.2. | EHSV se dívá pozitivně na akční plán strategie EU pro alpský region, nicméně je toho názoru, že jeho tři tematické priority (hospodářský růst a inovace; mobilita a konektivita; životní prostředí a energetika) je třeba doplnit a prohloubit. |
| --- | --- |

3.2.

EHSV se dívá pozitivně na akční plán strategie EU pro alpský region, nicméně je toho názoru, že jeho tři tematické priority (hospodářský růst a inovace; mobilita a konektivita; životní prostředí a energetika) je třeba doplnit a prohloubit.

| 3.3. | Ačkoli – jak je uvedeno v evropském srovnávacím přehledu inovací (9) – mají oblasti zahrnuté do strategie pro alpský region vyšší úroveň inovací, než je evropský průměr, je zřejmé, že politiky a strategie na podporu „tradičních“ forem inovací přispívají v poměru k podporovaným investicím ke zvýšení konkurenceschopnosti a vytváření pracovních míst jen velmi málo. |
| --- | --- |

3.3.

Ačkoli – jak je uvedeno v evropském srovnávacím přehledu inovací (9) – mají oblasti zahrnuté do strategie pro alpský region vyšší úroveň inovací, než je evropský průměr, je zřejmé, že politiky a strategie na podporu „tradičních“ forem inovací přispívají v poměru k podporovaným investicím ke zvýšení konkurenceschopnosti a vytváření pracovních míst jen velmi málo.

| 3.4. | Proto je nezbytné posílit operační nástroje na podporu „otevřených inovací“ (10), tj. modelu spočívajícího v uplatňování koncepce „čtverné šroubovice“, jehož prostřednictvím veřejné instituce, podniky, vysoké školy a jednotlivci (občané) spolupracují na procesech, pro něž jsou inovace charakteristické (spoluvytváření, výzkum, testování a využívání), za účelem vývoje nových výrobků a služeb zaměřených na skutečné potřeby konečných uživatelů. |
| --- | --- |

3.4.

Proto je nezbytné posílit operační nástroje na podporu „otevřených inovací“ (10), tj. modelu spočívajícího v uplatňování koncepce „čtverné šroubovice“, jehož prostřednictvím veřejné instituce, podniky, vysoké školy a jednotlivci (občané) spolupracují na procesech, pro něž jsou inovace charakteristické (spoluvytváření, výzkum, testování a využívání), za účelem vývoje nových výrobků a služeb zaměřených na skutečné potřeby konečných uživatelů.

| 3.5. | Rozvoj alpského regionu je spojen s využíváním místních výrobních řetězců a oblastí, které jsou páteří výrobního systému. Je třeba uplatňovat takovou politiku rozvoje, která přiláká nové investice zejména do nově vznikajících průmyslových odvětví, a to nejen v zájmu optimalizace efektivity výroby, ale také za účelem boje proti vylidňování periferních oblastí. |
| --- | --- |

3.5.

Rozvoj alpského regionu je spojen s využíváním místních výrobních řetězců a oblastí, které jsou páteří výrobního systému. Je třeba uplatňovat takovou politiku rozvoje, která přiláká nové investice zejména do nově vznikajících průmyslových odvětví, a to nejen v zájmu optimalizace efektivity výroby, ale také za účelem boje proti vylidňování periferních oblastí.

| 3.6. | Zásadně důležité je podporovat opatření zaměřená na kvalifikaci a profesionalizaci pracovníků jak s ohledem na „tradiční“ výrobní řetězce, tak na řetězce vznikající (včetně odvětví kultury a tvořivosti). |
| --- | --- |

3.6.

Zásadně důležité je podporovat opatření zaměřená na kvalifikaci a profesionalizaci pracovníků jak s ohledem na „tradiční“ výrobní řetězce, tak na řetězce vznikající (včetně odvětví kultury a tvořivosti).

| 3.7. | Zemědělství, zejména v horských oblastech, a lesnictví jsou hospodářskými odvětvími, která musí být podporována, aby byla chráněna kulturní krajina, bylo podporováno usídlování v okrajových oblastech, byla zachována infrastruktura v horských regionech a byly k dispozici suroviny, které jsou základem výroby vysoce kvalitních potravin a produktů. |
| --- | --- |

3.7.

Zemědělství, zejména v horských oblastech, a lesnictví jsou hospodářskými odvětvími, která musí být podporována, aby byla chráněna kulturní krajina, bylo podporováno usídlování v okrajových oblastech, byla zachována infrastruktura v horských regionech a byly k dispozici suroviny, které jsou základem výroby vysoce kvalitních potravin a produktů.

| 3.7.1. | Ke zvýšení konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví v horských oblastech je mimořádně důležité podporovat iniciativy zaměřené na využívání specifických značek kvality horských produktů, podporovat strukturovanější formy spolupráce mezi různými horskými oblastmi alpského regionu a mezi nimi a městskými oblastmi mj. prostřednictvím provádění projektů v rámci programů Unie na období 2014–2020 (11) (přičemž je třeba mít na zřeteli zejména iniciativy na podporu propagace zemědělských výrobků z horských oblastí). |
| --- | --- |

3.7.1.

Ke zvýšení konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví v horských oblastech je mimořádně důležité podporovat iniciativy zaměřené na využívání specifických značek kvality horských produktů, podporovat strukturovanější formy spolupráce mezi různými horskými oblastmi alpského regionu a mezi nimi a městskými oblastmi mj. prostřednictvím provádění projektů v rámci programů Unie na období 2014–2020 (11) (přičemž je třeba mít na zřeteli zejména iniciativy na podporu propagace zemědělských výrobků z horských oblastí).

| 3.8. | Pro cestovní ruch v alpských regionech je typická rozmanitost aktivit vyžadovaných turisty: cestovní ruch zaměřený na přírodu, aktivity a sport, zdraví a odpočinek, kulturu, kongresy a akce a také na nakupování. |
| --- | --- |

3.8.

Pro cestovní ruch v alpských regionech je typická rozmanitost aktivit vyžadovaných turisty: cestovní ruch zaměřený na přírodu, aktivity a sport, zdraví a odpočinek, kulturu, kongresy a akce a také na nakupování.

| 3.8.1. | Prioritou je oživení udržitelného cestovního ruchu prostřednictvím integrované politiky vedoucí ke stanovení norem ochrany alpského regionu a k šíření modelů udržitelného rozvoje. Nezbytná je také podpora procesů zaměřených na odstranění sezónnosti cestovního ruchu díky podpoře forem cestovního ruchu, které doposud nejsou plně využívány (například cestovní ruch zaměřený na zdraví), a prostřednictvím obecného zvýšení kvality služeb poskytovaných v horských oblastech. |
| --- | --- |

3.8.1.

Prioritou je oživení udržitelného cestovního ruchu prostřednictvím integrované politiky vedoucí ke stanovení norem ochrany alpského regionu a k šíření modelů udržitelného rozvoje. Nezbytná je také podpora procesů zaměřených na odstranění sezónnosti cestovního ruchu díky podpoře forem cestovního ruchu, které doposud nejsou plně využívány (například cestovní ruch zaměřený na zdraví), a prostřednictvím obecného zvýšení kvality služeb poskytovaných v horských oblastech.

| 3.9. | Kvůli specifickým tvarům povrchu je doprava v alpském makroregionu soustředěna podél několika málo koridorů, což způsobuje neúměrný nárůst dálkové silniční dopravy zboží v ekologicky velmi citlivých podmínkách. V periferních a horských oblastech je mobilita předpokladem k zachování sociálních kontaktů. Jevy, jako jsou změny v životním stylu či trendy demografického vývoje, vedou ke zvýšení individuální dopravy motorovými vozidly. |
| --- | --- |

3.9.

Kvůli specifickým tvarům povrchu je doprava v alpském makroregionu soustředěna podél několika málo koridorů, což způsobuje neúměrný nárůst dálkové silniční dopravy zboží v ekologicky velmi citlivých podmínkách. V periferních a horských oblastech je mobilita předpokladem k zachování sociálních kontaktů. Jevy, jako jsou změny v životním stylu či trendy demografického vývoje, vedou ke zvýšení individuální dopravy motorovými vozidly.

| 3.9.1. | Musí se podpořit provádění opatření zaměřených na modernizaci a racionalizaci dopravní infrastruktury ve všech místních systémech alpského regionu, přičemž je třeba se zaměřit zejména na přeshraniční spojení, přesun co největšího množství zboží a osob ze silniční dopravy k jiným druhům dopravy (např. železniční) a podporovat ekologicky udržitelnou dostupnost turistických destinací se zohledněním dlouhých vzdáleností i posledních úseků cest („poslední kilometr“). |
| --- | --- |

3.9.1.

Musí se podpořit provádění opatření zaměřených na modernizaci a racionalizaci dopravní infrastruktury ve všech místních systémech alpského regionu, přičemž je třeba se zaměřit zejména na přeshraniční spojení, přesun co největšího množství zboží a osob ze silniční dopravy k jiným druhům dopravy (např. železniční) a podporovat ekologicky udržitelnou dostupnost turistických destinací se zohledněním dlouhých vzdáleností i posledních úseků cest („poslední kilometr“).

| 3.9.2. | Především ve městech a metropolitních oblastech je nezbytné podpořit přechod od individuální automobilové dopravy k místní veřejné dopravě, pěší chůzi a cyklistice, a to díky zlepšení infrastruktur a finančním opatřením stimulujícím využívání ekologických forem dopravy a mobility a tedy změnu návyků osob. |
| --- | --- |

3.9.2.

Především ve městech a metropolitních oblastech je nezbytné podpořit přechod od individuální automobilové dopravy k místní veřejné dopravě, pěší chůzi a cyklistice, a to díky zlepšení infrastruktur a finančním opatřením stimulujícím využívání ekologických forem dopravy a mobility a tedy změnu návyků osob.

| 3.10. | Vyvážený, spravedlivý a univerzální přístup k vysoce kvalitním službám a konektivita jsou nezbytnými předpoklady zaručení odpovídajících norem kvality života všech obyvatel alpského makroregionu, zejména však těch, kteří žijí a pracují v oblastech s geografickým znevýhodněním. |
| --- | --- |

3.10.

Vyvážený, spravedlivý a univerzální přístup k vysoce kvalitním službám a konektivita jsou nezbytnými předpoklady zaručení odpovídajících norem kvality života všech obyvatel alpského makroregionu, zejména však těch, kteří žijí a pracují v oblastech s geografickým znevýhodněním.

| 3.10.1. | Prioritou je podpora zavádění inovativních řešení v zájmu zajištění základních služeb v horských a venkovských oblastech (vzdělávání, zdravotnictví, sociální služby a mobilita) a posílení infrastruktur a IKT k zaručení takové míry dostupnosti veřejných služeb, která umožní plnit potřeby veškerého obyvatelstva alpského regionu. |
| --- | --- |

3.10.1.

Prioritou je podpora zavádění inovativních řešení v zájmu zajištění základních služeb v horských a venkovských oblastech (vzdělávání, zdravotnictví, sociální služby a mobilita) a posílení infrastruktur a IKT k zaručení takové míry dostupnosti veřejných služeb, která umožní plnit potřeby veškerého obyvatelstva alpského regionu.

| 3.11. | Rozmanitost flóry, fauny a přírodní krajiny alpského regionu je „kapitálem“, který je třeba chránit a využívat, neboť je zásadním faktorem kvality života a přitažlivosti alpské oblasti. |
| --- | --- |

3.11.

Rozmanitost flóry, fauny a přírodní krajiny alpského regionu je „kapitálem“, který je třeba chránit a využívat, neboť je zásadním faktorem kvality života a přitažlivosti alpské oblasti.

| 3.11.1. | Je třeba podporovat ochranu a udržitelnou správu biologické rozmanitosti, přírodních, kulturních a krajinných zdrojů a nalézt správnou rovnováhu mezi opatřeními zaměřenými na ochranu a opatřeními zaměřenými na racionální využívání. Zásadní význam má rovněž podpora provádění opatření zaměřených na podporu „ekologické konektivity“ oblasti v souladu s tím, co stanoví Evropská komise ve sdělení Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (12). |
| --- | --- |

3.11.1.

Je třeba podporovat ochranu a udržitelnou správu biologické rozmanitosti, přírodních, kulturních a krajinných zdrojů a nalézt správnou rovnováhu mezi opatřeními zaměřenými na ochranu a opatřeními zaměřenými na racionální využívání. Zásadní význam má rovněž podpora provádění opatření zaměřených na podporu „ekologické konektivity“ oblasti v souladu s tím, co stanoví Evropská komise ve sdělení Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (12).

| 3.12. | Je pravda, že řízení změny klimatu a s ní spojených přírodních rizik představuje společnou výzvu pro celý alpský region, ale pravda je i to, že Alpy jsou nejhustěji osídleným a nejintenzivněji využívaným horským regionem světa, a proto jsou nadprůměrně citlivé vůči změně klimatu. |
| --- | --- |

3.12.

Je pravda, že řízení změny klimatu a s ní spojených přírodních rizik představuje společnou výzvu pro celý alpský region, ale pravda je i to, že Alpy jsou nejhustěji osídleným a nejintenzivněji využívaným horským regionem světa, a proto jsou nadprůměrně citlivé vůči změně klimatu.

| 3.12.1. | Přednostně musí být přijata opatření na mezinárodní úrovni (dopady změny klimatu se nezastavují na hranicích), jejichž smyslem je zmírnit změny klimatu a alpský region jim přizpůsobit. Cílem opatření na zmírnění musí být zamezení neovlivnitelným důsledkům změn klimatu prostřednictvím omezení emisí skleníkových plynů, zatímco opatření na přizpůsobení musí být zaměřena na snížení ohrozitelnosti změnou klimatu a na řízení nevyhnutelných dopadů. |
| --- | --- |

3.12.1.

Přednostně musí být přijata opatření na mezinárodní úrovni (dopady změny klimatu se nezastavují na hranicích), jejichž smyslem je zmírnit změny klimatu a alpský region jim přizpůsobit. Cílem opatření na zmírnění musí být zamezení neovlivnitelným důsledkům změn klimatu prostřednictvím omezení emisí skleníkových plynů, zatímco opatření na přizpůsobení musí být zaměřena na snížení ohrozitelnosti změnou klimatu a na řízení nevyhnutelných dopadů.

| 3.13. | K zaručení a zvyšování kvality života a výhod plynoucích ze zeměpisné polohy potřebuje alpský region bezpečný, ekonomicky dostupný a vysoce kvalitní systém dodávek energie. |
| --- | --- |

3.13.

K zaručení a zvyšování kvality života a výhod plynoucích ze zeměpisné polohy potřebuje alpský region bezpečný, ekonomicky dostupný a vysoce kvalitní systém dodávek energie.

| 3.13.1. | Vedle opatření určených ke zvýšení podílu energie z obnovitelných zdrojů, jako je voda, dřevo, biomasa, slunce a vítr, je nezbytné podporovat i energetickou účinnost ve veřejném i soukromém sektoru. |
| --- | --- |

3.13.1.

Vedle opatření určených ke zvýšení podílu energie z obnovitelných zdrojů, jako je voda, dřevo, biomasa, slunce a vítr, je nezbytné podporovat i energetickou účinnost ve veřejném i soukromém sektoru.

4.   Strategie EU pro alpský region: konkrétní připomínky

| 4.1. | Hospodářská krize měla nejen negativní dopad na reálnou ekonomiku a na životní podmínky milionů lidí, ale dala rovněž jasně najevo nutnost veřejných zásahů, které by odstranily faktory brzdící udržitelný růst z hlediska hospodářského, sociálního a environmentálního a chránily tudíž životní podmínky a blahobyt občanů, a sice zintenzivněním sociálních opatření a politik v oblasti sociálního zabezpečení a životního prostředí. |
| --- | --- |

4.1.

Hospodářská krize měla nejen negativní dopad na reálnou ekonomiku a na životní podmínky milionů lidí, ale dala rovněž jasně najevo nutnost veřejných zásahů, které by odstranily faktory brzdící udržitelný růst z hlediska hospodářského, sociálního a environmentálního a chránily tudíž životní podmínky a blahobyt občanů, a sice zintenzivněním sociálních opatření a politik v oblasti sociálního zabezpečení a životního prostředí.

| 4.2. | EHSV se domnívá, že strategie EU pro alpský region dostatečně nezohledňuje sociální rozměr a že je třeba se na něj více zaměřit, aby byl zaručen rozvoj takového modelu růstu, jenž by zajistil konkurenceschopnost a zároveň i sociální začlenění a sociální ochranu zejména těch osob, které jsou nejvíce zranitelné a nejvíce znevýhodněné. |
| --- | --- |

4.2.

EHSV se domnívá, že strategie EU pro alpský region dostatečně nezohledňuje sociální rozměr a že je třeba se na něj více zaměřit, aby byl zaručen rozvoj takového modelu růstu, jenž by zajistil konkurenceschopnost a zároveň i sociální začlenění a sociální ochranu zejména těch osob, které jsou nejvíce zranitelné a nejvíce znevýhodněné.

| 4.2.1. | Za tímto účelem by ve strategii EU pro alpský region měla být stanovena opatření, jejichž cílem by bylo:






  — | zaručit dodržování norem důstojné práce a přizpůsobení pracovních sil probíhajícím změnám technologií a výrobních systémů prostřednictvím odborných rekvalifikací a celoživotního učení, tak aby se zvýšila hodnota lidského kapitálu dostupného v tomto regionu, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Za tímto účelem by ve strategii EU pro alpský region měla být stanovena opatření, jejichž cílem by bylo:

—

zaručit dodržování norem důstojné práce a přizpůsobení pracovních sil probíhajícím změnám technologií a výrobních systémů prostřednictvím odborných rekvalifikací a celoživotního učení, tak aby se zvýšila hodnota lidského kapitálu dostupného v tomto regionu,

| — | zaručit začlenění, respektování a využití genderového rozměru, se zvláštním zřetelem na trh práce, |
| --- | --- |

—

zaručit začlenění, respektování a využití genderového rozměru, se zvláštním zřetelem na trh práce,

| — | podpořit budování sociální infrastruktury a realizaci sociálních investic, |
| --- | --- |

—

podpořit budování sociální infrastruktury a realizaci sociálních investic,

| — | podpořit veškerá opatření, jež by osobám se zdravotním postižením mohla zaručit skutečně rovné podmínky a rovné příležitosti, |
| --- | --- |

—

podpořit veškerá opatření, jež by osobám se zdravotním postižením mohla zaručit skutečně rovné podmínky a rovné příležitosti,

| — | podpořit aktivní stárnutí jakožto strategický zdroj celého regionu v různých oblastech působnosti (cestovní ruch, řemeslná výroba, služby atd.), |
| --- | --- |

—

podpořit aktivní stárnutí jakožto strategický zdroj celého regionu v různých oblastech působnosti (cestovní ruch, řemeslná výroba, služby atd.),

| — | podpořit opatření v oblasti přistěhovalectví využitím těch aspektů, jež mohou ukázat jeho přínos pro povzbuzení hospodářského růstu a sociální soudržnosti v tomto regionu. |
| --- | --- |

—

podpořit opatření v oblasti přistěhovalectví využitím těch aspektů, jež mohou ukázat jeho přínos pro povzbuzení hospodářského růstu a sociální soudržnosti v tomto regionu.

| 4.3. | I přestože je systém řízení strategie EU pro alpský region v souladu se závěry EHSV předloženými ve stanovisku Správa a řízení makroregionálních strategií (13), lze konstatovat několik problémů a možnost případných doplnění. |
| --- | --- |

4.3.

I přestože je systém řízení strategie EU pro alpský region v souladu se závěry EHSV předloženými ve stanovisku Správa a řízení makroregionálních strategií (13), lze konstatovat několik problémů a možnost případných doplnění.

| 4.3.1. | Je třeba posílit víceúrovňovou správu strategie EU pro alpský region prostřednictvím uplatňování skutečného „horizontálního rozměru“ (účast hospodářských subjektů, sociálních partnerů a zástupců občanské společnosti), který doplní a posílí „vertikální rozměr“ (účast místních a regionálních orgánů) při plném respektování zásad subsidiarity a proporcionality, jejichž dodržování je rozhodující pro zaručení spravedlivého územního přerozdělení přínosů strategie. Tím se zabrání převážení cílů jednotlivých zemí a regionů nad společnými zájmy. |
| --- | --- |

4.3.1.

Je třeba posílit víceúrovňovou správu strategie EU pro alpský region prostřednictvím uplatňování skutečného „horizontálního rozměru“ (účast hospodářských subjektů, sociálních partnerů a zástupců občanské společnosti), který doplní a posílí „vertikální rozměr“ (účast místních a regionálních orgánů) při plném respektování zásad subsidiarity a proporcionality, jejichž dodržování je rozhodující pro zaručení spravedlivého územního přerozdělení přínosů strategie. Tím se zabrání převážení cílů jednotlivých zemí a regionů nad společnými zájmy.

| 4.3.2. | Je nezbytné stanovit v rámci strategie EU pro alpský region vytvoření fóra občanské společnosti, jehož činnost bude provázána s činností „akčních skupin“ a prováděna podle pracovního modelu, který umožní skutečnou účast zástupců sociálních partnerů a hospodářských subjektů na provádění strategie na místní a regionální úrovni. Proto je žádoucí, aby byla kromě fóra občanské společnosti makroregionu vytvořena i fóra regionální (a pokud možno i místní), a bylo tak zajištěno řízení strategie za skutečné účasti všech místních složek. |
| --- | --- |

4.3.2.

Je nezbytné stanovit v rámci strategie EU pro alpský region vytvoření fóra občanské společnosti, jehož činnost bude provázána s činností „akčních skupin“ a prováděna podle pracovního modelu, který umožní skutečnou účast zástupců sociálních partnerů a hospodářských subjektů na provádění strategie na místní a regionální úrovni. Proto je žádoucí, aby byla kromě fóra občanské společnosti makroregionu vytvořena i fóra regionální (a pokud možno i místní), a bylo tak zajištěno řízení strategie za skutečné účasti všech místních složek.

| 4.3.3. | Zásadní význam má také podpora stálého budování kapacit, které podpoří a zlepší aktivní účast organizované občanské společnosti na procesu rozvoje strategie EU pro alpský region a které zároveň zvýší informovanost a znalost občanů o hlavních tématech a prioritách souvisejících s alpským regionem. V souvislosti s těmito prioritami EHSV navrhuje provádět zvláštní program strategie EU pro alpský region „Going Local“. |
| --- | --- |

4.3.3.

Zásadní význam má také podpora stálého budování kapacit, které podpoří a zlepší aktivní účast organizované občanské společnosti na procesu rozvoje strategie EU pro alpský region a které zároveň zvýší informovanost a znalost občanů o hlavních tématech a prioritách souvisejících s alpským regionem. V souvislosti s těmito prioritami EHSV navrhuje provádět zvláštní program strategie EU pro alpský region „Going Local“.

| 4.4. | Provádění strategie pro alpský region musí být doprovázeno účinným systémem monitorování, s jehož pomocí bude možné hodnotit skutečná zlepšení, jež strategie EU pro alpský region přinesla. |
| --- | --- |

4.4.

Provádění strategie pro alpský region musí být doprovázeno účinným systémem monitorování, s jehož pomocí bude možné hodnotit skutečná zlepšení, jež strategie EU pro alpský region přinesla.

| 4.4.1. | Je nezbytné doplnit kvantitativní měření o ukazatele kvality v souladu s přístupem „nad rámec HDP“ (14), aby bylo možné posoudit dopad přijatých politik na kvalitu života, environmentální udržitelnost, sociální soudržnost, zdraví a celkový blahobyt dnešních i budoucích generací. |
| --- | --- |

4.4.1.

Je nezbytné doplnit kvantitativní měření o ukazatele kvality v souladu s přístupem „nad rámec HDP“ (14), aby bylo možné posoudit dopad přijatých politik na kvalitu života, environmentální udržitelnost, sociální soudržnost, zdraví a celkový blahobyt dnešních i budoucích generací.

| 4.5. | Budou-li značné finanční prostředky, které EU již dala k dispozici prostřednictvím evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020 (15) a evropské územní spolupráce (16), koordinovány a zařazeny do jednotného strategického rámce, bude možné zaručit finanční zdroje, které jsou k provádění strategie EU pro alpský region nezbytné. |
| --- | --- |

4.5.

Budou-li značné finanční prostředky, které EU již dala k dispozici prostřednictvím evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020 (15) a evropské územní spolupráce (16), koordinovány a zařazeny do jednotného strategického rámce, bude možné zaručit finanční zdroje, které jsou k provádění strategie EU pro alpský region nezbytné.

| 4.5.1. | Je důležité vypracovat inovativní přístupy, jejichž cílem je využívat součinnost a doplňkovost mezi evropskými strukturálními a investičními fondy na období 2014–2020 a jinými evropskými programy řízenými přímo, jak se uvádí v příručce Evropské komise Enabling synergies between European Structural and Investment Funds and Horizon 2020
   (17). |
| --- | --- |

4.5.1.

Je důležité vypracovat inovativní přístupy, jejichž cílem je využívat součinnost a doplňkovost mezi evropskými strukturálními a investičními fondy na období 2014–2020 a jinými evropskými programy řízenými přímo, jak se uvádí v příručce Evropské komise Enabling synergies between European Structural and Investment Funds and Horizon 2020
   (17).

| 4.5.2. | K dosažení cílů vytyčených ve strategii EU pro alpský region je rovněž důležité umět využít možností financování nabízených Evropskou investiční bankou a podporovat soukromé investice, jak se navrhuje v Junckerově plánu (18). |
| --- | --- |

4.5.2.

K dosažení cílů vytyčených ve strategii EU pro alpský region je rovněž důležité umět využít možností financování nabízených Evropskou investiční bankou a podporovat soukromé investice, jak se navrhuje v Junckerově plánu (18).

| 4.5.3. | Ke zvýšení finanční udržitelnosti strategie EU pro alpský region je také mimořádně důležité co nejvíce podporovat iniciativy, jejichž cílem je provádět nástroje stanovené v rámci místního participativního rozvoje, zejména nástroje typu komunitně vedeného místního rozvoje (19) a integrovaných územních investic (20), jak bylo navrženo ve stanovisku EHSV k tématu Komunitně vedený místní rozvoj (CLLD) (21) a v programu Interreg V Itálie-Rakousko, a to prostřednictvím výzvy k předkládání přeshraničních strategií místního rozvoje v rámci CLLD (22). |
| --- | --- |

4.5.3.

Ke zvýšení finanční udržitelnosti strategie EU pro alpský region je také mimořádně důležité co nejvíce podporovat iniciativy, jejichž cílem je provádět nástroje stanovené v rámci místního participativního rozvoje, zejména nástroje typu komunitně vedeného místního rozvoje (19) a integrovaných územních investic (20), jak bylo navrženo ve stanovisku EHSV k tématu Komunitně vedený místní rozvoj (CLLD) (21) a v programu Interreg V Itálie-Rakousko, a to prostřednictvím výzvy k předkládání přeshraničních strategií místního rozvoje v rámci CLLD (22).

V Bruselu dne 8. října 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

(1)  SWD(2015) 147 final.

1

(2)  Úř. věst. C 230, 14.7.2015, s. 9.

2

(3)  http://www.balticsea-region-strategy.eu; http://www.danube-region.eu; http://www.ai-macroregion.eu

3

(4)  Úř. věst. C 83, 30.3.2010, s. 16.

4

(5)  Úř. věst. C 12, 15.1.2015, s. 105.

5

(6)  Přezkum strategie Evropa 2020 v polovině období, Brusel, 4. prosince 2013.

6

(7)  Konference konaná v Grenoblu dne 18. října 2013, jíž se zúčastnili zástupci vlád a předsedové vlád regionů, jichž se týká strategie EU pro alpský region.

7

(8)  Bílá kniha Přizpůsobení se změně klimatu: směřování k evropskému akčnímu rámci, COM(2009) 147 final.

8

(9)  http://ec.europa.eu/growth/industry/innovation/facts-figures/scoreboards/files/ius-2015_en.pdf

9

(10)  http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/growth-jobs/open-innovation

10

(11)  http://www.rumra-intergroup.eu/

11

(12)  COM(2013) 249 final. Viz též stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (Úř. věst. C 67, 6.3.2014, s. 153).

12

(13)  Úř. věst. C 12, 15.1.2015, s 64.

13

(14)  „A co takhle mluvit o štěstí? Překročit HDP“, Brusel, 10. června 2014.

14

(15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

15

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 259).

16

(17)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/guides/synergy/synergies_en.pdf

17

(18)  Investiční plán pro Evropu, COM(2014) 903 final.

18

(19)  Článek 10 nařízení (EU) č. 1299/2013.

19

(20)  Článek 11 nařízení (EU) č. 1299/2013.

20

(21)  Úř. věst. C 230, 14.7.2015, s. 1.

21

(22)  http://www.interreg.net/download/0_CLLD_Aufruf_Avviso.pdf

22

---

| 28.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 32/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 32/20

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu, pokud jde o zvláštní opatření pro Řecko

[COM(2015) 365 final – 2015/0160 (COD)]

(2016/C 032/04)

| Hlavní zpravodaj: | Carmelo CEDRONE |
| --- | --- |

Hlavní zpravodaj:

Carmelo CEDRONE

Dne 7. září se Evropský parlament a dne 28. září 2015 Rada Evropské unie, v souladu s články 177 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu, pokud jde o zvláštní opatření pro Řecko

[COM(2015) 365 final – 2015/0160 (COD)].

Dne 15. září 2015 pověřilo předsednictvo Výboru specializovanou sekci Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost přípravou podkladů Výboru na toto téma.

Vzhledem k naléhavé povaze práce jmenoval Evropský hospodářský a sociální výbor na 511. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 6., 7. a 8. října 2015 (jednání dne 8. října 2015), pana Cedroneho hlavním zpravodajem a přijal následující stanovisko 99 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Souvislosti a shrnutí návrhu Komise

| 1.1. | Hospodářskou a sociální situaci v Řecku i nadále charakterizují značné a závažné problémy kvůli přetrvávající nízké míře růstu a kvůli nedostatku veřejných prostředků nezbytných k povzbuzení růstu. Příčiny této situace jsou dobře známy a EHSV na ně v uplynulých letech a měsících opakovaně upozorňoval. Tyto problémy mají významné důsledky i s ohledem na dostupnost prostředků nutných k provádění naplánovaných programů s finanční podporou ze strukturálních fondů na období 2014–2020 a s využitím zbývajících finančních prostředků z období let 2007–2013. |
| --- | --- |

1.1.

Hospodářskou a sociální situaci v Řecku i nadále charakterizují značné a závažné problémy kvůli přetrvávající nízké míře růstu a kvůli nedostatku veřejných prostředků nezbytných k povzbuzení růstu. Příčiny této situace jsou dobře známy a EHSV na ně v uplynulých letech a měsících opakovaně upozorňoval. Tyto problémy mají významné důsledky i s ohledem na dostupnost prostředků nutných k provádění naplánovaných programů s finanční podporou ze strukturálních fondů na období 2014–2020 a s využitím zbývajících finančních prostředků z období let 2007–2013.

| 1.2. | Komise předložila Evropskému parlamentu a Radě návrh, kterým se mění nařízení (ES) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o 5 evropských strukturálních a investičních fondech a který se týká opatření pro Řecko (1). |
| --- | --- |

1.2.

Komise předložila Evropskému parlamentu a Radě návrh, kterým se mění nařízení (ES) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o 5 evropských strukturálních a investičních fondech a který se týká opatření pro Řecko (1).

| 1.3. | Návrh Komise, který má vyřešit nedostatek likvidity a veřejných zdrojů na investice v Řecku, stanoví dvě finanční úlevy, které v zásadě spočívají v předsunutí plateb na prostředky, o jejichž poskytnutí Řecku již bylo rozhodnuto a které jsou tudíž pro období 2014–2020 rozpočtově neutrální, a ve zvýšení míry spolufinancování. |
| --- | --- |

1.3.

Návrh Komise, který má vyřešit nedostatek likvidity a veřejných zdrojů na investice v Řecku, stanoví dvě finanční úlevy, které v zásadě spočívají v předsunutí plateb na prostředky, o jejichž poskytnutí Řecku již bylo rozhodnuto a které jsou tudíž pro období 2014–2020 rozpočtově neutrální, a ve zvýšení míry spolufinancování.

| 1.4. | Legislativní návrh se týká jak období 2007–2013, tak období 2014–2020. |
| --- | --- |

1.4.

Legislativní návrh se týká jak období 2007–2013, tak období 2014–2020.

| 1.5. | Pro období 2014–2020 Komise navrhuje zvýšit úroveň počátečního předběžného financování, pokud jde o prostředky, které jsou k dispozici pro programy politiky soudržnosti v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost (EFRR, ESF a Fond soudržnosti) a pro programy podporované ENRF, o 7 procentních bodů. Celkem se jedná o částku 1 mld. eur na dva roky (500 mil. eur na rok 2015 a 500 mil. eur na rok 2016). |
| --- | --- |

1.5.

Pro období 2014–2020 Komise navrhuje zvýšit úroveň počátečního předběžného financování, pokud jde o prostředky, které jsou k dispozici pro programy politiky soudržnosti v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost (EFRR, ESF a Fond soudržnosti) a pro programy podporované ENRF, o 7 procentních bodů. Celkem se jedná o částku 1 mld. eur na dva roky (500 mil. eur na rok 2015 a 500 mil. eur na rok 2016).

| 1.6. | Pro období 2007–2013 Komise navrhuje, aby se k výpočtu průběžných plateb a konečných zůstatků operačních programů prováděných v Řecku použila maximální míra spolufinancování ve výši 100 % deklarovaných způsobilých výdajů a aby se zbývajících 5 % plateb EU, které se obvykle zadržují až do doby ukončení programů, uvolnilo dříve. To by znamenalo okamžitou dodatečnou likviditu ve výši zhruba 500 mil. eur v roce 2015 a dalších 500 mil. eur v roce 2016. |
| --- | --- |

1.6.

Pro období 2007–2013 Komise navrhuje, aby se k výpočtu průběžných plateb a konečných zůstatků operačních programů prováděných v Řecku použila maximální míra spolufinancování ve výši 100 % deklarovaných způsobilých výdajů a aby se zbývajících 5 % plateb EU, které se obvykle zadržují až do doby ukončení programů, uvolnilo dříve. To by znamenalo okamžitou dodatečnou likviditu ve výši zhruba 500 mil. eur v roce 2015 a dalších 500 mil. eur v roce 2016.

2.   Připomínky

| 2.1. | EHSV sdílí obavy Komise ohledně potřeby poskytnout Řecku dodatečné finanční zdroje, které umožní znovu spustit investice do udržitelného růstu. EHSV totiž již v minulosti v tomto směru předložil návrhy určené všem zemím a regionům, které se potýkají s rozpočtovými problémy a problémy týkajícími se vysokých dluhů a vysoké míry nezaměstnanosti (2). |
| --- | --- |

2.1.

EHSV sdílí obavy Komise ohledně potřeby poskytnout Řecku dodatečné finanční zdroje, které umožní znovu spustit investice do udržitelného růstu. EHSV totiž již v minulosti v tomto směru předložil návrhy určené všem zemím a regionům, které se potýkají s rozpočtovými problémy a problémy týkajícími se vysokých dluhů a vysoké míry nezaměstnanosti (2).

| 2.2. | EHSV se domnívá, že návrh, který sama Komise považuje za výjimečný a který v současné době zkoumá Evropský parlament, neodpovídá cílům, o jejichž dosažení se usiluje. Jedná se o podporu, která z hlediska finančního ani z hlediska stanovených způsobů jejího poskytování (předsunutí plánovaných prostředků) nestačí k pokrytí veřejných investic ani k obnovení úrovně konkurenceschopnosti a zaměstnanosti ve výrobě, jež Řecko potřebuje. Výše likvidity, která má být v souladu s novým nařízením poskytnuta, se odhaduje přibližně na 2 mld. eur. To je jistě významná, ne však dodatečná částka, která bude kompenzována omezením stejné výše prostředků plánovaných pro další roky (2018 a 2020). |
| --- | --- |

2.2.

EHSV se domnívá, že návrh, který sama Komise považuje za výjimečný a který v současné době zkoumá Evropský parlament, neodpovídá cílům, o jejichž dosažení se usiluje. Jedná se o podporu, která z hlediska finančního ani z hlediska stanovených způsobů jejího poskytování (předsunutí plánovaných prostředků) nestačí k pokrytí veřejných investic ani k obnovení úrovně konkurenceschopnosti a zaměstnanosti ve výrobě, jež Řecko potřebuje. Výše likvidity, která má být v souladu s novým nařízením poskytnuta, se odhaduje přibližně na 2 mld. eur. To je jistě významná, ne však dodatečná částka, která bude kompenzována omezením stejné výše prostředků plánovaných pro další roky (2018 a 2020).

| 2.3. | EHSV ve svých stanoviscích opakovaně uvedl, že jestliže chce Komise Řecku pomoci, musely by být dodatečné finanční prostředky poskytnuté Řecku buď ve formě nových investičních programů, nebo ve formě dalšího snížení míry řeckého spolufinancování nezbytné k financování operačních programů financovaných ze strukturálních fondů v období 2014–2020, podstatně vyšší. |
| --- | --- |

2.3.

EHSV ve svých stanoviscích opakovaně uvedl, že jestliže chce Komise Řecku pomoci, musely by být dodatečné finanční prostředky poskytnuté Řecku buď ve formě nových investičních programů, nebo ve formě dalšího snížení míry řeckého spolufinancování nezbytné k financování operačních programů financovaných ze strukturálních fondů v období 2014–2020, podstatně vyšší.

| 2.4. | EHSV upozorňuje na další obavu, která se týká prodlení při zavádění nového programu financovaného ze strukturálních fondů. Celkový objem prostředků vyčleněných pro Řecko ze zdrojů určených na politiku soudržnosti na období 2014–2020 činí zhruba 35 mld. eur. Dramatická hospodářská i politická situace, v níž se Řecko nachází, způsobila značnou nejistotu ohledně rozhodování o investicích a administrativních průtahů, které této zemi neumožnily začít podnikat kroky nezbytné k získání finančních prostředků na nové programové období 2014–2020. |
| --- | --- |

2.4.

EHSV upozorňuje na další obavu, která se týká prodlení při zavádění nového programu financovaného ze strukturálních fondů. Celkový objem prostředků vyčleněných pro Řecko ze zdrojů určených na politiku soudržnosti na období 2014–2020 činí zhruba 35 mld. eur. Dramatická hospodářská i politická situace, v níž se Řecko nachází, způsobila značnou nejistotu ohledně rozhodování o investicích a administrativních průtahů, které této zemi neumožnily začít podnikat kroky nezbytné k získání finančních prostředků na nové programové období 2014–2020.

| 2.5. | EHSV se obává, že toto prodlení a úsporná opatření, která požaduje EU ke schválení třetího plánu podpor a která povedou k nevyhnutelným škrtům veřejných zdrojů určených na investice, budou mít vliv i na provádění programů výdajů, které jsou v rámci fondů plánovány na příští rok a na celé zbývající období až do roku 2020. |
| --- | --- |

2.5.

EHSV se obává, že toto prodlení a úsporná opatření, která požaduje EU ke schválení třetího plánu podpor a která povedou k nevyhnutelným škrtům veřejných zdrojů určených na investice, budou mít vliv i na provádění programů výdajů, které jsou v rámci fondů plánovány na příští rok a na celé zbývající období až do roku 2020.

| 2.6. | Projekty, které Řecko v současné době uskutečňuje, jsou z velké části financovány z prostředků na programové období 2007–2013. Nejnovější analýzy zbývajících prostředků na období 2007–2013 naznačují, že ještě zbývá 1,5 až 2 mil. eur, které by v případě, že se nepoužijí, měly být do konce roku vráceny. Vzhledem k výjimečné situaci, která v Řecku panuje, mohla Komise do svého návrhu zahrnout prodloužení lhůt pro vykazování vynaložených výdajů (z n+2 na n+3). |
| --- | --- |

2.6.

Projekty, které Řecko v současné době uskutečňuje, jsou z velké části financovány z prostředků na programové období 2007–2013. Nejnovější analýzy zbývajících prostředků na období 2007–2013 naznačují, že ještě zbývá 1,5 až 2 mil. eur, které by v případě, že se nepoužijí, měly být do konce roku vráceny. Vzhledem k výjimečné situaci, která v Řecku panuje, mohla Komise do svého návrhu zahrnout prodloužení lhůt pro vykazování vynaložených výdajů (z n+2 na n+3).

3.   Závěry a doporučení

| 3.1. | EHSV závěrem prohlašuje, že sdílí a podporuje návrh Komise, i když ho považuje za nedostačující. Jak totiž EHSV navrhl v řadě svých stanovisek, domnívá se, že evropské instituce a členské státy by měly zavést program pomoci pro země eurozóny nacházející se v obtížích, počínaje Řeckem, který by byl rozsáhlejší a důvěryhodnější, než se doposud navrhovalo, byl by flexibilnější z hlediska nové evropské správy v oblasti daňové a rozpočtové politiky, podstatným způsobem by navyšoval zdroje EIB a Evropského investičního fondu (EIF) určené k financování (počínaje Junckerovým plánem) a umožnil by funkčnější integraci a koordinaci prostředků určených k financování ostatních politik EU. |
| --- | --- |

3.1.

EHSV závěrem prohlašuje, že sdílí a podporuje návrh Komise, i když ho považuje za nedostačující. Jak totiž EHSV navrhl v řadě svých stanovisek, domnívá se, že evropské instituce a členské státy by měly zavést program pomoci pro země eurozóny nacházející se v obtížích, počínaje Řeckem, který by byl rozsáhlejší a důvěryhodnější, než se doposud navrhovalo, byl by flexibilnější z hlediska nové evropské správy v oblasti daňové a rozpočtové politiky, podstatným způsobem by navyšoval zdroje EIB a Evropského investičního fondu (EIF) určené k financování (počínaje Junckerovým plánem) a umožnil by funkčnější integraci a koordinaci prostředků určených k financování ostatních politik EU.

| 3.2. | Kromě výše uvedeného by obecně bylo nutné: a) rozšířit návrh (vyloučení spolufinancování Řecka) na celé období 2014–2020, b) urychlit a předsunout v případě Řecka opatření uvedená v Junckerově plánu s cílem podpořit prostřednictvím obou nástrojů hospodářskou obnovu, růst a zaměstnanost, c) zjednodušit administrativní postupy, a NE naopak, d) zřídit ze strany Komise společnou pracovní skupinu, která by Řecku pomáhala v různých fázích využívání různých strukturálních fondů, e) posoudit možnosti rozšíření předmětných nástrojů nebo podobných opatření a případných kontrol na další země, na něž krize dolehla nebo doléhá nejvíce a jejichž míra nezaměstnanosti přesahuje evropský průměr. |
| --- | --- |

3.2.

Kromě výše uvedeného by obecně bylo nutné: a) rozšířit návrh (vyloučení spolufinancování Řecka) na celé období 2014–2020, b) urychlit a předsunout v případě Řecka opatření uvedená v Junckerově plánu s cílem podpořit prostřednictvím obou nástrojů hospodářskou obnovu, růst a zaměstnanost, c) zjednodušit administrativní postupy, a NE naopak, d) zřídit ze strany Komise společnou pracovní skupinu, která by Řecku pomáhala v různých fázích využívání různých strukturálních fondů, e) posoudit možnosti rozšíření předmětných nástrojů nebo podobných opatření a případných kontrol na další země, na něž krize dolehla nebo doléhá nejvíce a jejichž míra nezaměstnanosti přesahuje evropský průměr.

V Bruselu dne 8. října 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2015) 365 final – 2015/0160 (COD).

1

(2)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení pro některé členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi KOM(2011) 482 v konečném znění – 2011/0211 (COD) (Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 81).

2

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1698/2005, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení pro některé členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi KOM(2011) 481 v konečném znění – 2011/0209 (COD) (Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 83).

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 o Evropském rybářském fondu, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení pro některé členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi KOM(2011) 484 v konečném znění – 2011/0212 (COD) (Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 84).

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1083/2006 COM(2011) 615 final – 2011/0276 (COD) (Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 30).

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1084/2006 COM(2011) 612 final – 2011/0274 (COD) (Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 38).

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zvláštních ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj a cíle Investice pro růst a zaměstnanost a o zrušení nařízení (ES) č. 1080/2006 COM(2011) 614 final – 2011/0275 (COD) (Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 44).

---

| 28.1.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 32/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 32/23

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o uplatňování režimu stanoveného v dohodách zakládajících hospodářské partnerství nebo vedoucích k jeho založení na produkty pocházející z některých států, které jsou součástí skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) (přepracované znění)

[COM(2015) 282 final – 2015/0128 (COD)]

(2016/C 032/05)

Dne 24. června 2015 se Evropský parlament, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodl konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o uplatňování režimu stanoveného v dohodách zakládajících hospodářské partnerství nebo vedoucích k jeho založení na produkty pocházející z některých států, které jsou součástí skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) (přepracované znění)

[COM(2015) 282 final – 2015/0128 (COD)].

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je zcela uspokojivý, a nemá k němu žádné připomínky, rozhodl se na 511. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 6., 7. a 8. října 2015 (jednání dne 8. října 2015), 70 hlasy pro, 6 členů se zdrželo hlasování, zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko.

V Bruselu dne 8. října 2015.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---